----

----

I Teave

Komisjon

----

Euro vahetuskurss (1)

3. märts 2006

(2006/C 54/01)

1 euro= 

----

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

----

----

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4139 — Sony/NEC/JV)

(2006/C 54/02)

(EMPs kohaldatav tekst)

----

(1)ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

----

----

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.4133 — Mellon/West LB)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(2006/C 54/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

----

(1)ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

----

----

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.4155 — BNP Paribas/BNL)

(2006/C 54/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

----

(1)ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

----

----

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.4171 — Bosch/Mann + Hummel/ArvinMeritor Purolator)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(2006/C 54/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

----

(1)ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

----

----

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4123 — BC Partners/Hyatt Regency Hotels & Tourism Hellas)

(2006/C 54/06)

(EMPs kohaldatav tekst)

17. veebruaril 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

----

----

Teavitamiskord — tehnilised eeskirjad

(2006/C 54/07)

(EMPs kohaldatav tekst)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord. (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37; EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18).

Komisjonile laekunud teatised tehniliste eeskirjade eelnõude kohta

Komisjon juhib tähelepanu 30. aprillil 1996. aasta kohtuotsusele “CIA Security” kaasuses (C-194/94 — ECR I, lk 2201), milles Euroopa Ühenduste Kohus määras, et direktiivi 98/34/EÜ (endine direktiiv 83/189/EMÜ) artikleid 8 ja 9 tuleb tõlgendada nii, et üksikisikud võivad nendele siseriiklikes kohtutes tugineda, kohtud peavad aga keelduma selliste siseriiklike tehniliste eeskirjade kohaldamises, millest ei ole teatatud vastavalt nimetatud direktiivile.

See kohtuotsus kinnitab komisjoni teadet 1. oktoobrist 1986 (EÜT C 245, 1.10.1986, lk 4).

Seega muudab teatamiskohustuse rikkumine asjaomase tehnilise eeskirja kehtetuks ja seeläbi üksikisikute suhtes jõustamatuks.

Kui soovite teatamismenetluse kohta lisateavet, kirjutage palun järgmisel aadressil:

Samuti saab teavet Interneti-aadressilt http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Kui vajate teatiste kohta lisateavet, võtke palun ühendust allpool loetletud siseriiklike asutustega:

DIREKTIIVI 98/34/EÜ HALDAMISE EEST VASTUTAVATE SISERIIKLIKE AMETIASUTUSTE NIMEKIRI

BELGIA

TŠEHHI VABARIIK

TAANI

SAKSAMAA

EESTI

KREEKA

HISPAANIA

PRANTSUSMAA

IIRIMAA

ITAALIA

KÜPROS

LÄTI

LEEDU

LUKSEMBURG

UNGARI

MALTA

HOLLAND

AUSTRIA

POOLA

PORTUGAL

SLOVEENIA

SLOVAKKIA

SOOME

ROOTSI

ÜHENDKUNINGRIIK

EFTA — ESA

TÜRGI

----

(1)  Aasta — registreerimisnumber — päritoluliikmesriik.

(2)  Periood, mille vältel eelnõud ei või vastu võtta.

(3)  Ooteaega ei kohaldata, kuna komisjon aktsepteerib teavitava liikmesriigi poolt esitatud kiireloomulise vastuvõtmise põhjendusi.

(4)  Ooteaega ei kohaldata, kuna meede puudutab tehnilisi spetsifikatsioone või muid eeskirju või teenuseid puudutavaid eeskirju, mis on seotud fiskaal- või finantsmeetmetega vastavalt direktiivi 98/34/EÜ artikli 1 lõike 11 teise lõigu kolmandale taandele.

(5)  Teatamismenetlus on lõpetatud.

----

----

REGIONAALABI SUUNISED AASTATEKS 2007—2013

(2006/C 54/08)

(EMPs kohaldatav tekst)

1.   Sissejuhatus

2.   Reguleerimisala

3.   Piirkondade piiritlemine

3.1.   Regionaalabi kõlblike piirkondade elanikkond, 2007—2013

3.2.   Artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erand

3.3.   “Statistilise mõju” piirkondade järkjärguline kaotamine

3.4.   Artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erand

3.4.1.   Riigi abikõlbliku elanikkonna kindlaksmääramine

3.4.2.   Abikõlblike piirkondade väljavalimine (31)

4.   Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi

4.1.   Abi vorm ja piirmäärad

4.1.1.   Abi vorm

4.1.2.   Abi ülemmäärad (abi suurim osatähtsus) abi korral suurtele ettevõtetele

4.1.3.   Soodustused väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

4.2.   Abikõlblikud kulud

4.2.1.   Investeerimiskulude põhjal arvutatav abi

4.2.2.   Palgakulude põhjal arvutatav abi

4.3.   Abi ulatuslikele investeerimisprojektidele

4.3.1.   Ulatuslike investeerimisprojektide suurem läbipaistvus ja järelevalve parandamine

4.3.2.   Eeskirjad ulatuslike investeerimisprojektide hindamiseks

4.4.   Abi kumuleerumist käsitlevad reeglid

5.   Tegevuskulude katmiseks antav abi (68)

6.   Abi uutele väikestele ettevõtetele

7.   Üleminekukord

7.1.   Abi osatähtsuse vähendamine 1. jaanuaril 2007 piirkondades, mis kuuluvad artikli 87 lõike 3 punkti a kohaldamisalasse

7.2.   Abi osatähtsuse vähendamine majandusarengu piirkondades

7.3.   Tegevuskulude katmiseks antava abi järkjärguline lõpetamine

7.4.   Abi andmise järkjärguline lõpetamine artikli 87 lõike 3 punktile c vastavates piirkondades

8.   Regionaalabi kaardid ja abi nõuetele vastavaks tunnistamine

9.   Jõustumine, rakendamine, läbipaistvus ja ülevaatamine

----

(1)  Piirkondlikku täiendavat abi nimetatud otstarvetel ei käsitleta seetõttu regionaalabina.

(2)EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9, muudetud EÜT C 299, 9.10.1999, lk 2 ja EÜT C 258, 9.9.2000, lk 5.

(3)  Regionaalabi suuniste punkti 4.4 on muudetud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega, EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

(4)EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8, muudetud ELT C 263, 1.11.2003, lk 3.

(5)  Seoses sellega vt Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas 730/79, Philip Morris EKL 1980, lk 2671, punkt 17, ja kohtuasjas C–169/95, Hispaania v. komisjon EKL 1997, lk I-135, punkt 20.

(6)  Seoses sellega vt esimese astme kohtu otsust kohtuasjas T–380/94 AIUFFASS ja AKT, EKL 1996, lk II-2169, punkt 54.

(7)  Käesolevate suuniste mõistes on “süsi” kõrge kvaliteediklassi, keskmise kvaliteediklassi ja madala kvaliteediklassi A ja B kategooria süsi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni koostatud rahvusvahelise söekodifitseerimissüsteemi tähenduses.

(8)EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2. Parandus ELT C 232, 12.8.2000, lk 17.

(9)  Lisaks käesolevaga sätestatutele on praegu olemas erieeskirjad veel järgmiste sektorite kohta: transport ja laevaehitus.

(10)EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 364/2004 (ELT L 63, 28.2.2004, lk 22).

(11)ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

(12)  Suurtele ja keskmise suurusega ettevõtetele ümberkorraldusperioodi jooksul antavast abist tuleb komisjoni eraldi teavitada, seda ka juhul, kui abi antakse vastavalt heakskiidetud kavale.

(13)EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

(14)EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

(15)  42 % piirmäär kasvab prognoositavalt 45,5 %-ni 27 liikmega ELis pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist.

(16)  Turvavõrgustiku kohaldamine kutsub esile 43,1 % elanikkonna hõlmamise 25 liikmega ELis või 46,6 % hõlmamise 27 liikmega ELis

(17)  Kohtuasi 248/84, Saksamaa v. komisjon EKL 1987, lk 4013, punkt 19.

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.). Eurostat viitab NUTS nomenklatuurile ELi piirkondliku statistika kogumisel, arendamisel ja ühtlustamisel ning piirkondade sotsiaal-majandusliku analüüsi teostamisel.

(19)  Selle aluseks on eeldus, et SKT näitaja abil saab kajastada mõlemat kõnealust nähtust.

(20)  Siin ja käesolevates suunistes esinevate järgnevate viidete puhul SKT-le elaniku kohta väljendatakse SKTd ostujõu standardina.

(21)  Andmed hõlmavad ajavahemikku 2000—2002.

(22)  Assoorid, Madeira, Kanaari saared, Guadeloupe, Martinique, Prantsuse departemangud Guajaana ja Réunion.

(23)  Praktikas vastab 75 % 15 liikmesriigiga EL keskmisest SKTst elaniku kohta 82,2 %-le 25 liikmesriigiga keskmisest SKTst elaniku kohta.

(24)  Neid piirkondi nimetatakse edaspidi “statistilise mõju” piirkondadeks.

(25)  Joonealune märkus 17.

(26)  Välja arvatud liikmesriigid, mille kogu territooriumi suhtes kehtib artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erand.

(27)  Edaspidi nimetatud “majandusarengu” piirkondadeks.

(28)  Kuigi Põhja-Iirimaa ei olnud artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt abikõlblik, on tema suhtes tegelikult kohaldatud ajavahemikul 2000—2006 samasugust abi osatähtsust nagu mitmes artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud piirkonnas. Seetõttu tuleks Põhja-Iirimaad suuniste tähenduses samuti käsitleda majandusarengu piirkonnana.

(29)  See arvutatakse välja, tuginedes NUTS III võimalusele, mis on esitatud käesolevate suuniste lõike 30 punktis b.

(30)  Sama meetodit kasutas komisjon 1998. aasta regionaalabi suunistes. 3. lisa, lõiked 4—7.

(31)  Need statistilise mõju piirkonnad, mis ei ole alates 1. jaanuarist 2011 abikõlblikud artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandi kohaselt, on automaatselt abikõlblikud artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt.

(32)  Võttes arvesse nende väiksust, on Küprose ja Luksemburgi puhul piisav, et kindlaks määratud piirkondadel on kas ELi keskmisest väiksem SKT inimese kohta või tööpuuduse määr üle 115 % riigi keskmisest ning elanikkonna arv vähemalt 10 000.

(33)  Topeltarvestuse vältimiseks peaks seda tingimust kohaldama jäägipõhiselt, pärast asjaomaste piirkondade suhtelise heaolu arvestamist.

(34)  Näiteks poolsaared ja mägised piirkonnad.

(35)  Seda miinimummäära vähendatakse saarte ja muude samalaadse geograafilise isoleerituse kategooriasse kuuluvate piirkondade puhul.

(36)  Asendusinvesteeringut võib käsitleda tegevuskulude katmiseks antava abina teatud tingimustel, mis on esitatud punktis 5.

(37)  Järelikult ei kvalifitseeru alginvesteeringuna ainuüksi ettevõtte aktsiate omandamine.

(38)  Töökohta loetakse vahetult investeerimisprojekti poolt looduks, kui see on loodud alates investeerimisest kolme aasta jooksul investeeringuga seotud tegevuseks, sealhulgas töökohad, mis luuakse investeeringuga tekitatud tootmisvõimsuse rakendusastme suurenemise tulemusel.

(39)  “Töö algus” tähendab kas ehitustööde algust või esimese kindla kokkuleppe sõlmimist varustuse tellimiseks, väljaarvatud esialgsed tasuvusuuringud.

(40)  Abi korral, mille korral on vajalik komisjoni individuaalne teavitamine ja komisjoni poolne heakskiitmine, peab kinnitus abikõlblikkuse kohta olema sõltuv komisjoni heakskiitvast otsusest.

(41)  Ainuke erand nendest reeglitest kehtib heakskiidetud maksude abikava puhul, kui maksudest vabastamine või nende vähendamine tagatakse abikõlblike kulude korral automaatselt, ilma et oleks vajalik mis tahes asutustepoolne sekkumine.

(42)  See ei kehti näiteks subsideeritud laenu korral, avaliku sektori omakapitali laenude või avaliku sektori osaluse korral, mis ei vasta turumajanduse investeerimispõhimõtetele, abi hõlmavate riigigarantiide korral, samuti avaliku sektori abi korral, mida antakse vähese tähtsuse reegli rakendusalas.

(43)  Kõnealune reegel ei takista nimetatud viie aasta jooksul asendamast käitist või seadmeid, mis on kiirete tehnoloogiliste muutuste tõttu aegunud, tingimusel et asjaomases piirkonnas säilib majandustegevus miinimumperioodi jooksul.

(44)  Komisjon lõpetab oma varasema praktika liikmesriikide teatatud piirkondliku abi ümberarvestamiseks toetuse netoekvivalendiks, et võtta arvesse 15. juuni 2000. aasta esimese astme kohtu otsust kohtuasjas T-298/97, Alzetta. Selles kohtuasjas tegi kohus järgmise otsuse: “Asutamislepinguga kehtestatud riigiabi seiresüsteemi raames ei ole komisjon volitatud asutamislepingule vastavuse hindamisel võtma arvesse maksuhüvitisi seoses eraldatud finantsabiga. Selliseid makse ei kehtestata konkreetselt abile, vaid neid kehtestatakse järgnevas etapis ning neid kohaldatakse kõnealuse abi suhtes samuti nagu mis tahes tulu suhtes. Seetõttu ei saa kõnealune maks olla asjaomane abi kaubandusele ja konkurentsile konkreetse mõju hindamisel, konkreetselt hinnates kasu, mida said sellise abi saajad võrrelduna konkureerivate ettevõtetega, kes ei saanud abi ning kelle tulu kuulub samuti maksustamisele.” Komisjon on seisukohal, et GGE kasutamine, mida rakendatakse ka teist tüüpi riigiabi osatähtsuse arvutamisel, annab panuse riigiabi kontrollisüsteemi suuremale lihtsusele ja läbipaistvusele ning võtab ka arvesse maksuvabastusena eraldatava riigiabi suurenenud osakaalu.

(45)  Erandkorras on lubatud kõrgem abi ülemmäär NUTS III piirkondade puhul või väiksema piirkonna puhul, mis külgneb piirkonnaga, mille suhtes kohaldatakse artikli 87 lõike 3 punkti a, kui see on vajalik selleks, et erinevused kahe piirkonna vahele ei ületaks 20 %.

(46)  Komisjoni 25. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 364/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) 70/2001, (ELT L 63, 28.2.2004, lk 22), I lisa või mis tahes järgnev määrus.

(47)  Soodustusi ei kohaldata transpordisektoris antava abi korral.

(48)  Kulutused transpordisektoris transpordivahendite (vallasvara) soetamiseks ei ole alginvesteeringuks ettenähtud abi kõlblikud.

(49)  Kui soetusega kaasnevad ka muud alginvesteeringud, liidetakse viimastega seotud kulutused ostukulutustele.

(50)  Erandjuhtudel võib abi arvutada viitena (prognoositavatele) palgakuludele, mis tulenevad tänu soetusele päästetud või loodud töökohtadest. Sellistest juhtumitest tuleb komisjoni eraldi teavitada.

(51)  Palgakulu on abisaaja poolt tegelikult töötajatele makstud kogusumma, mis hõlmab brutopalka (enne maksude mahaarvamist) ja kohustuslikke sotsiaalkindlustusmakseid.

(52)  Töötajate arv tähendab aasta tööühikute arvu ehk täistööajaga töötajate arvu ühe aasta jooksul, kusjuures osalist tööaega ja hooajatööd mõõdetakse ATÜ murdosades.

(53)  Selline määratlus kehtib nii olemasoleva kui ka loodava ettevõtte puhul.

(54)  Nimetatud 50 miljonit eurot tuleb arvutada abi andmise kuupäeval kehtinud hindade ja vahetuskursside põhjal või eraldi teavitamist eeldavate ulatuslike investeerimisprojektide puhul teavitamise kuupäeval kehtinud hindade ja vahetuskursside põhjal.

(55)  Et hinnata, kas alginvesteering on majanduslikult jagamatu, võtab komisjon arvesse tehnilisi, funktsionaalseid ja strateegilisi seoseid ning geograafilist asukohta (lähedust). Majanduslikku terviklikkust hinnatakse omandilisest kuuluvusest sõltumatult. See tähendab, et otsustades, kas ulatuslik investeerimisprojekt moodustab ühtse investeerimisprojekti, peab hindamine olema ühesugune, sõltumata sellest, kas projekti teostab üks ettevõtja või mitu ettevõtjat, kes jagavad investeerimiskulusid, või mitu ettevõtjat, kes kannavad erinevate investeeringute kulusid sama investeerimisprojekti raames (näiteks ühisettevõtte korral).

(56)EÜT C 107, 7.4.1998, lk 7.

(57)EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8, muudetud ELT C 263, 1.11.2003, lk 1.

(58)  Eraldi teatamisele kuuluvaid investeerimisprojekte hinnatakse vastavalt teatamise ajal kehtivatele eeskirjadele.

(59)  Käesolevate suuniste ulatusliku kohaldamisala tõttu otsustas komisjon, et tehniliselt ei ole võimalik koostada loetelu valdkondadest, kus esineb tõsiseid struktuurilisi raskusi.

(60)  Erakorralisest üksiktoetusest tuleb komisjoni alati teavitada. Suure mõju tõttu kaubandus- ja konkurentsitingimustele on eriti oluline põhjendada ulatuslikele investeerimisprojektidele antava erakorralise üksiktoetuse seoseid regionaalarenguga.

(61)  Abi kohandatud ülemmäära arvutamisel võetakse alati aluseks sellise abi ülemmäär, mida antakse suurtele ettevõtetele vastavalt punktile 4.1.2. Ulatuslikele investeerimisprojektidele ei tohi anda VKEdele ettenähtud lisatoetusi.

(62)  Asjaomase toote nähtav tarbimine on toodangu ja impordi summa, millest arvatakse maha eksport.

(63)  Enne käesolevate suuniste jõustumist koostab komisjon täiendavad suunised kriteeriumide kohta, mida võetakse arvesse asjaomase hindamise käigus.

(64)  Kui investeerimisprojekti tulemusena toodetakse erinevaid tooteid, tuleb võtta arvesse kõik sellised tooted.

(65)  Kui liikmesriik tõendab, et abi saaja loob uue tooteturu, siis ei tule teostada punkti 68 alapunktides a ja b viidatud teste ning abi antakse punktis 67 esitatud tabeli alusel.

(66)  Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3924/91 ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 1).

(67)  See tingimus loetakse täidetuks, kui alginvesteeringuks ettenähtud abi (väljendatuna protsendimäärana investeeringust) ja uute töökohtade loomiseks ettenähtud abi (väljendatuna protsendimäärana palgakulust) summa ei ületa kõige soodsamat summat, mis saadakse kas punktis 4.1 või punktis 4.3 viidatud kriteeriumide kohaselt asjaomasele piirkonnale kehtestatud ülemmäära rakendamisel.

(68)  Tegevuskulude katmiseks antava abi korral kohaldatakse alati, nagu iga muu regionaalabi vormi puhulgi, erieeskirju, mida võidakse kohaldada konkreetsetes sektorites.

(69)  Tegevuskulude katmiseks antav abi on konkreetselt selline maksuvabastus või sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine, mis ei ole seotud abikõlblike investeerimiskuludega.

(70)  Komisjon tegeleb praegu tasuvusuuringuga seoses metoodika kehtestamisega täiendavate kulutuste hindamiseks kõige äärepoolsemates piirkondades.

(71)  Näiteks asendusinvesteeringud, transpordikulud ja tööjõukulud.

(72)EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3.

(73)  Vähendamise põhimõtet tuleb kohaldada ka siis, kui teavitatakse uutest tegevuskulude katmiseks antava abi kavadest, mis asendavad praegu kohaldatavad abikavad. Sellegipoolest võib lubada paindlikkust selle põhimõtte kohaldamisel, kui tegevuskulude katteks antava abi kavad on koostatud geograafiliste puuduste esinemisel konkreetsetes piirkondades artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt.

(74)  Piirangute tõttu, millega kõige äärepoolsemad piirkonnad kokku puutuvad, on komisjon seisukohal, et tegevuskulude katmiseks antavat abi, mis ei ole suurem kui 10 % abisaaja käibest, võib eraldada ilma konkreetsete põhjendusteta, välja arvatud lõikes 78 osutatud juhtudel. Liikmesriik peab tõendama, et igasugune kavandatav abi, mis ületab selle määra, on põhjendatud selle abi panuse tõttu regionaalarengusse ja abi suurus on võrdeline täiendavate kuludega, mis tekivad seoses artikli 299 lõikes 2 loetletud tegurite mõjuga ja mida abi peab korvama.

(75)  Liikmesriigi kohustus on näidata, et kavandatav abi on vajalik ja asjakohane rahvastiku vähenemise ennetamiseks või vähendamiseks.

(76)  Saadud abisumma suuruse alusel.

(77)  Abikõlblikud on sellised väikesed ettevõtted komisjoni määruse (EÜ) nr 364/2004 I lisa artikli 2 tähenduses (või mis tahes järgneva määruse tähenduses), mis on iseseisvad komisjoni määruse nr 364/2004 lisa artikli 3 tähenduses ja mis on loodud vähem kui viis aastat tagasi.

(78)  Abikõlblikud kulud ei hõlma käibemaksu ja ettevõtte tulumaksu.

(79)  St 50 % abi netoekvivalendist 30 % abi brutoekvivalendini.

(80)  Ajavahemikul 2000—2006 kohaldati Põhja-Iirimaa suhtes piirkondliku abi suuniste erisätet ja seetõttu on õigustatud ka samalaadse üleminekukorra kohaldamine.

(81)  Pärast selliste piirkondade väljaarvamist, mis olid regionaalabi kõlblikud vastavalt artikli 87 lõike 3 punktile c 31. detsembril 2006 ja mis on abikõlblikud vastavalt käesolevate suuniste teistele sätetele (statistilise mõju piirkond, majandusarengu piirkond, väikese rahvastikutihedusega piirkond). Vastavad eraldised on esitatud V lisas.

(82)  Kohandatud vastavalt lõikele 67 eraldi teatamisele kuuluva ulatuslikeks investeeringuteks ettenähtud abi korral.

(83)  Kohtuotsus kohtuasjas C-242/00, Saksamaa v komisjon, juuni 2002.

(84)  Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, ELT L 10, 13.1.2001, lk 33, muudetud komisjoni 25. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 364/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 seoses selle kohaldamisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile, ELT L 63, 28.2.2004, lk 22.

(85)  Nõukogu 7. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

(86)  Komisjon teavitab liikmesriike, et teatamiskohustuse lihtsamaks muutmise huvides kavatseb ta kasutada endale määrusega (EÜ) 994/1998 antud volitusi vabastada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest kõik läbipaistvad investeeringuteks ettenähtud regionaalabi kavad, mis vastavad asjaomase liikmesriigi regionaalabi kaardile. Teatamiskohustusest vabastamine ei hõlma erakorralist üksiktoetust ega tegevuskulude katmiseks antava abi kavasid. Lisaks sellele kohaldatakse käesolevate suuniste punktis 4.3 sätestatud ulatuslikele üksiktoetuste projektidele kehtestatud teabenõudeid ja teavitamiskohustust ka edaspidi, samuti juhul, kui abi antakse nendest nõuetest ja kohustustest vabastatud kava raames.

(87)EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33.

(88)ELT L 63, 28.2.2004, lk 22.

(89)EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3.

(90)EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.

----

I LISA

Terasetööstuse määratlus

Käesolevate suuniste kontekstis hõlmab terasetööstus ettevõtjaid, kes tegelevad järgnevalt loetletud terasetoodete valmistamisega:

----

(1)EÜT L 279, 23.10.2001, lk 1.

----

II LISA

Sünteeskiutööstuse mõiste

Käesolevate suuniste kontekstis hõlmab sünteeskiutööstus järgmist:

----

III LISA

Vorm kokkuvõtliku teabe esitamiseks lõikes 65 nimetatud ulatuslike investeerimisprojektidega seotud abi kohta

----

IV LISA

Elanikkonna kvootide määramise meetod asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt abistatavatel aladel kõigis liikmesriikides

Peamine põhimõte abikõlbliku rahvastiku määramisel on täheldatud piirkondlike erinevuste määra arvessevõtmine liikmesriikide sees ja erinevate liikmesriikide vahel.

Nimetatud erinevused ilmnevad kahes näitajas: ostujõu standardina (OJS) väljendatud sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta (SKT elaniku kohta OJSna) ja tööpuuduse tase. Erinevusi arvutades ei võeta arvesse ei artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt aidatavaid piirkondi ega “statistilist mõju”, samuti majandusarengu piirkondi ja madala asustustihedusega piirkondi. Arvutuses kasutatavad andmed on viimase kolme kättesaadavate andmetega aasta keskmised: seoses SKTga elaniku kohta 2000—2002 ning riikliku ja EL25 taseme tööpuudusega 2001—2003.

Metoodika jaguneb kolme etappi:

I etapp

Viidatud erinevustes veendumiseks kasutatakse kahte künnist. NUTS III tasandi piirkondades peab SKT elaniku kohta olema alla 85 % või tööpuuduse tase üle 115 % riigi keskmisest (liikmesriik = 100). Tööpuuduse puhul ollakse seisukohal, et erinevus on piisav, kui kõnealuse piirkonna tööpuuduse tase on 50 % riiklikust keskmisest kõrgem.

II etapp

Et võtta arvesse liikmesriigi suhtelist positsiooni EL25 keskmise suhtes, teisendatakse künnis 85 % SKTst elaniku kohta ja tööpuuduse 115 % künnis järgmiste valemite abil:

Teisendatud SKT künnis 

Teisendatud tööpuuduse künnis 

kus RMS on liikmesriigi suhteline positsioon EL25 keskmise suhtes protsentides.

Nende paranduste sisseviimine tähendab seda, et rikkamate liikmesriikide piirkonnad peaksid piisava erinevuse kriteeriumidele vastamiseks näitama riigi keskmisega võrreldes madalamat SKTd elaniku kohta. Madala tööpuuduse tasemega liikmesriigid peaksid näitama kõrgemat tööpuuduse taset. Tööpuuduse taseme ülemmääraks on siiski kinnitatud 150 %. Ja vastupidi, vaesemate liikmesriikide piirkondadel võib olla kõrgem SKT elaniku kohta kui 85 % ning kõrge tööpuuduse tasemega liikmesriikide piirkondade erinevus võib olla piisav juba allapoole 115 % jääva tööpuuduse taseme juures.

Näiteid parandusvalemite kohaldamisest

Madalmaade suhteline positsioon (EL25 =100): SKT elaniku kohta 122,5 %, tööpuudus 32,9 %.

Kirjeldatud parandusvalemite kohaldamise järel nihkub Madalmaade künnis seoses SKTga elaniku kohta 85 %lt 77,2 %le ja seoses tööpuudusega 115 %lt 150 %le.

Kreeka suhteline positsioon (EL25 =100): SKT elaniku kohta 74,5 %, tööpuudus 111,7 %.

Kirjeldatud parandusvalemite kohaldamise järel nihkub Kreeka künnis seoses SKTga elaniku kohta 85 %lt 99,5 %le ja seoses tööpuudusega 115 %lt 109,0 %le.

III etapp

Järgmiseks tuleb kindlaks teha, millised piirkondadest, mis ei ole asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabi kõlblikud või mida ei ole asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt konkreetselt nimetatud abikõlblikeks piirkondadeks, vastavad piisavatele erinevuskriteeriumidele. Kõigi nendele kriteeriumidele vastavate NUTS III tasandi piirkondade elanikkonnad igas liikmesriigis liidetakse kokku. Seejärel arvutatakse kõigi neid kriteeriume täitvate piirkondade elanikkonna koguarv EL25s, samuti iga liikmesriigi protsentuaalne osakaal selles kogusummas. Need vastavad protsendimäärad moodustavad ümberjaotamise lähtekoha elanikkonna lõplike kvootide määramiseks.

Kui komisjon otsustab, et 42 % EL25 elanikkonnast võib asuda abisaavatel aladel, lahutatakse sellest arvust kõigi asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt abi saavate ja artikli 87 lõike 3 punkti c kohasteks abisaavateks aladeks valitud piirkondade elanikkonnad. Allesjääv arv jaotatakse liikmesriikide vahel vastavalt ümberjaotamise lähtekohale.

Et liikmesriikidel, kes ei kasuta NUTS III regionaalset klassifikatsiooni (Luksemburg ja Küpros), ei ole võimalik tõendada riigisiseseid erinevusi, kohaldatakse lisaks turvamehhanismi, mis peab tagama, et ükski liikmesriik ei saa vähendada oma abisaavaid piirkondi üle 50 % (asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a ja artikli 87 lõike 3 punkti c kohased piirkonnad kokku) 1998. aasta regionaalabi suunistes määratud tasemest. Eesmärgiks on kindlustada, et kõigile liikmesriikidele oleks tagatud piisav paindlikkus tõhusa regionaalarengu poliitika rakendamiseks.

----

V LISA

Hõlmatus regionaalabiga aastatel 2007—2013

----

(1)  SKT elaniku kohta 2000—2002, ostujõu standard, EL25 = 100 (Eurostati uudisteväljaanne 47/2005, 7.4.2005).

----

III Teatised

Komisjon

----

UK-Lerwick: Regulaarlendude teenindamine

Ühendkuningriigi väljakuulutatud pakkumiskutse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlendude teenindamisega Shetland Mainlandi (Tingwall/Sumburgh) ja Foula, Fair Isle, Out Skerriesi ja Papa Stouri saarte vahel

(2006/C 54/09)

(EMPs kohaldatav tekst)

1.   Sissejuhatus: Vastavalt 23.7.1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Ühendkuningriik kehtestanud avaliku teenindamise kohustuse seoses regulaarlendudega Shetland Mainlandi ja Foula (Tingwallist), Fair Isle (Tingwallist/Sumburghist), Out Skerriesi (Tingwallist) ja Papa Stouri (Tingwallist) saarte vahel. Avaliku teenindamise kohustusega ettenähtud normid on avaldatud 30.12.1997. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas nr C 394/05, mida on muudetud Euroopa Ühenduste Teatajaga nr C 356/3, 12.12.2000, nr C 358/07, 15.12.2001, nr C 306/24, 10.12.2004, nr C 223/08, 10.9.2005 ja 3.3.2006. aasta Euroopa Liidu Teatajaga nr C 53/06.

Juhul kui ükski lennuettevõtja ei ole 1.7.2006 alustanud ega alustamas regulaarlende Shetland Mainlandi ja Foula (Tingwallist), Fair Isle (Tingwallist/Sumburghist), Out Skerriesi (Tingwallist) ja Papa Stouri (Tingwallist) saarte vahel vastavalt avaliku teenindamise kohustusele ning rahalist hüvitist taotlemata, on Ühendkuningriik otsustanud eespool nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt piirata juurdepääsu kõikidele nimetatud liinidele vaid ühe lennuettevõtjaga ning anda avaliku pakkumise teel õiguse regulaarlende korraldada alates 1.8.2006.

Lepingu sõlmib Shetlandi saarte nõukogu, edaspidi “tellija”, kes annab õhusõiduki Britten-Norman Islander eespool nimetatud liinide teenindamiseks.

2.   Pakkumiskutse objekt: Tagada alates 1.8.2006 regulaarlendude teenindamine Shetland Mainlandi ja Foula (Tingwallist), Fair Isle (Tingwallist/Sumburghist), Out Skerriesi (Tingwallist) ja Papa Stouri (Tingwallist) saarte vahel vastavalt sellel liinil kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse normidele, mis on avaldatud 30.12.1997. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas nr C 394/05, mida on muudetud Euroopa Ühenduste Teatajaga nr C 356/3, 12.12.2000, nr C 358/07, 15.12.2001 ja 10.12.2004. aasta Euroopa Liidu Teatajaga nr C 306/24, 10.9.2005. aasta Euroopa Liidu Teatajaga nr C 223/08 ja 3.3.2006. aasta nr C 53/06. Eeldatakse, et pakkuja kasutab regulaarlendude teenindamisel õhusõidukit, mis antakse pakkuja kasutusse tellija poolt tasuta (kuid pakkumisdokumentides sätestatud tingimustel).

3.   Osalemine: Pakkumised on avatud kõikidele lennuettevõtjatele, kellel vastavalt nõukogu 23.7.1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta on liikmesriigi poolt välja antud kehtiv lennutegevusluba. Teenust pakutakse vastavalt tsiviillennundusameti reguleerivale korrale.

4.   Pakkumismenetlus: Käesolev pakkumismenetlus järgib määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktide d, e, f, g, h ja i sätteid.

5.   Pakkumise dokumendid: Kõiki pakkumise dokumente, mis sisaldavad pakkumise esitamise vormi, kirjeldust, lepingutingimusi/ajakava ja avaliku teenindamise kohustuse originaalteksti, mis on avaldatud 30.12.1997. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas nr C 394/05, mida on muudetud Euroopa Ühenduste Teatajaga nr C 356/3, 12.12.2000, nr C 358/07, 15.12.2001, 10.12.2004. aasta Euroopa Liidu Teatajaga nr C 306/24, 10.9.2005. aasta Euroopa Liidu Teatajaga nr C 223/08 ja 3.3.2006. aasta nr C 53/06, võib tasuta saada tellijalt aadressil:

Shetland Islands Council, Infrastructure Services Department, Transport Services, Grantfield, Lerwick, Shetland ZE1 0NT. Tel.: (44) 15 95 74 48 00; Faks: (44) 15 95 74 48 69. (Kontaktisik: Ian Bruce, Service Manager – Transport Operations)

Lennuettevõtjad peavad koos pakkumisdokumentidega esitama tõendi finantsolukorra kohta (panga teatis lepinguväärtuse katmiseks koos aastaaruandega ja viimase kolme aasta auditeeritud aruanded, mis sisaldavad käivet ning maksude-eelset kasumit), tõendama eelnevat kogemust ja tehnilisi võimalusi kirjeldatud teenuse osutamiseks. Tellija jätab endale õiguse küsida lisateavet taotleja kõigi rahaliste ja tehniliste vahendite ja võimaluste kohta.

Pakkumiste hind tuleks esitada naelsterlingites ning kõik lisadokumendid peavad olema inglise keeles. Leping loetakse sõlmituks vastavalt Šoti õigusele ning alluvaks ainult Šoti kohtu jurisdiktsioonile.

6.   Rahaline hüvitis: Pakkumised peavad sisaldama lendude teenindamiseks vajalikku hüvitissummat kolme aasta jooksul alates teenindamise alguse ettenähtud kuupäevast. Hüvitussumma tuleks arvutada vastavalt kirjeldusele. Maksimumpiiri saab muuta ainult teenindustingimuste ettenägematu muutuse puhul.

Lepingu sõlmib Shetlandi saarte nõukogu. Kõik lepingujärgsed maksed tehakse naelsterlingites.

7.   Lepingu kestus, muutmine ja lõpetamine: Nelja liini 3-aastane leping kehtib 1.8.2006 kuni 31.7.2009. Kõik lepingu muudatused või selle lõpetamine on vastavuses lepingu tingimustega. Muudatused teenuste osutamisel on lubatud ainult kokkuleppel tellijaga.

8.   Karistused lepingu täitmata jätmisel: Kui lennuettevõtja igal muul kui allpool nimetatud põhjusel jätab lennu ära, võib tellija vähendada toetust võrdeliselt iga kord, kui lendu ei toimu, tingimusel et tellija ei vähenda toetust, kui lend jäi toimumata mistahes järgneval põhjusel ning see ei ole lennuettevõtja tegevuse või tegematajätmise tulemus:

ilm;

lennujaamade sulgemine;

julgeolek;

streigid;

ohutus.

Vastavalt lepingu tingimustele peab lennuettevõtja esitama ka omapoolse selgituse reisi ärajäämise kohta.

9.   Pakkumiste esitamise tähtaeg: Üks kuu pärast käesoleva teatise avaldamist.

10.   Pakkumiste esitamise kord: Pakkumised tuleb saata järgmisel aadressil:

Head of Legal and Administration, Shetland Islands Council, 4 Market Street, Lerwick ZE1 0JN, Shetland, United Kingdom.

Pakkumisi avavad tellija poolt valitud töötajad ja liikmed. Pakkumisi ei tuleks saata punktis 5 nimetatud aadressil.

11.   Pakkumiskutse kehtivus: Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d kehtib käesolev pakkumine tingimusel, et ükski ühenduse lennuettevõtja ei ole esitanud enne 1.7.2006 kõnealuse lennuliini teenindamise kava alates 1.8.2006 või enne seda vastavalt avaliku teenindamise kohustustele ilma rahalist hüvitist saamata. Tellija jätab endale õiguse keelduda pakkumise vastuvõtmisest, kui ükski neist ei ole asjakohastel põhjustel vastuvõtmiseks sobiv.

----

----

Kolmandatest riikidest imporditava maisi tollimaksu määra vähendamise pakkumismenetluse teatise muudatus

(Euroopa Liidu Teataja C 325, 22. detsember 2005)

(2006/C 54/10)

Leheküljel 40 asendatakse I jaotise “Objekt” punkt 2 järgmisega:

----