# Uradni list C 81/4. a

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 81 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 494. april 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 81

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 494. april 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Pripravljalni akti |
| | Odbor regij |
| | 61. plenarno zasedanje 12. in 13. oktobra 2005 |
| 2006/C 081/1 | Mnenje Odbora regij o sporočilih Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade preprečevanju in boju proti financiranju terorizma z ukrepi za izboljšanje izmenjave informacij, krepitev preglednosti in povečanje sledljivosti finančnih transakcij pripravljenosti in upravljanju s posledicami v boju proti terorizmu in varovanju kritične infrastrukture v boju proti terorizmu | 1 |
| 2006/C 081/2 | Mnenje Odbora regij o boljši pripravi zakonodaje 2004 in bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji | 6 |
| 2006/C 081/3 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije — Tretje poročilo o napredku glede kohezije: K novemu partnerstvu za rast, delovna mesta in kohezijo | 11 |
| 2006/C 081/4 | Mnenje Odbora regij o integriranih smernicah za rast in delovna mesta (2005-2008), sporočilo predsednika v dogovoru s podpredsednikom Verheugnom in komisarjema Almunio in Spidlo vključno s priporočilom Komisije o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Skupnosti (na podlagi člena 99 Pogodbe ES) in predlogom direktive Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic (na podlagi člena 128 Pogodbe ES) | 13 |
| 2006/C 081/5 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije — Spodbujanje intelektualnega potenciala Evrope: omogočiti univerzam, da bodo v najvišji meri prispevale k lizbonski strategiji | 16 |
| 2006/C 081/6 | Mnenje na lastno pobudo Odbora regij o pomorskih politikah EU — vprašanju trajnostnega razvoja za lokalne in regionalne oblasti | 20 |
| 2006/C 081/7 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu Odboru in Odboru regij — Uspešen boj proti svetovnim podnebnim spremembam | 26 |
| 2006/C 081/8 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Pregled 2005 — Strategije trajnostnega razvoja EU: začetne ocene in prihodnje usmeritve | 28 |
| 2006/C 081/9 | Mnenje Odbora regij o obdobju za razmislek: potek, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji | 32 |
| 2006/C 081/0 | Mnenje Odbora regij o Ženskah in revščini v Evropski uniji | 37 |
| 2006/C 081/1 | Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Sveta o načelih, prednostnih nalogah in pogojih, določenih v partnerstvu EU in Hrvaške | 42 |
| 2006/C 081/2 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu — Deseta obletnica Evro-mediteranskega partnerstva: Delovni program za izzive naslednjih petih let | 46 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Pripravljalni akti

Odbor regij

61. plenarno zasedanje 12. in 13. oktobra 2005

2006/C 081/1

Mnenje Odbora regij o sporočilih Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade preprečevanju in boju proti financiranju terorizma z ukrepi za izboljšanje izmenjave informacij, krepitev preglednosti in povečanje sledljivosti finančnih transakcij pripravljenosti in upravljanju s posledicami v boju proti terorizmu in varovanju kritične infrastrukture v boju proti terorizmu

1

2006/C 081/2

Mnenje Odbora regij o boljši pripravi zakonodaje 2004 in bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji

6

2006/C 081/3

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije — Tretje poročilo o napredku glede kohezije: K novemu partnerstvu za rast, delovna mesta in kohezijo

11

2006/C 081/4

Mnenje Odbora regij o integriranih smernicah za rast in delovna mesta (2005-2008), sporočilo predsednika v dogovoru s podpredsednikom Verheugnom in komisarjema Almunio in Spidlo vključno s priporočilom Komisije o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Skupnosti (na podlagi člena 99 Pogodbe ES) in predlogom direktive Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic (na podlagi člena 128 Pogodbe ES)

13

2006/C 081/5

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije — Spodbujanje intelektualnega potenciala Evrope: omogočiti univerzam, da bodo v najvišji meri prispevale k lizbonski strategiji

16

2006/C 081/6

Mnenje na lastno pobudo Odbora regij o pomorskih politikah EU — vprašanju trajnostnega razvoja za lokalne in regionalne oblasti

20

2006/C 081/7

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu Odboru in Odboru regij — Uspešen boj proti svetovnim podnebnim spremembam

26

2006/C 081/8

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Pregled 2005 — Strategije trajnostnega razvoja EU: začetne ocene in prihodnje usmeritve

28

2006/C 081/9

Mnenje Odbora regij o obdobju za razmislek: potek, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji

32

2006/C 081/0

Mnenje Odbora regij o Ženskah in revščini v Evropski uniji

37

2006/C 081/1

Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Sveta o načelih, prednostnih nalogah in pogojih, določenih v partnerstvu EU in Hrvaške

42

2006/C 081/2

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu — Deseta obletnica Evro-mediteranskega partnerstva: Delovni program za izzive naslednjih petih let

46

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Pripravljalni akti

Odbor regij

61. plenarno zasedanje 12. in 13. oktobra 2005

| 4.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/1

---

Mnenje Odbora regij o sporočilih Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade preprečevanju in boju proti financiranju terorizma z ukrepi za izboljšanje izmenjave informacij, krepitev preglednosti in povečanje sledljivosti finančnih transakcij pripravljenosti in upravljanju s posledicami v boju proti terorizmu in varovanju kritične infrastrukture v boju proti terorizmu

(2006/C 81/01)

ODBOR REGIJ JE —

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 20. oktobra 2004 o preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade (KOM(2004) 698 končno);

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 20. oktobra 2004 o preprečevanju in boju proti financiranju terorizma z ukrepi za izboljšanje izmenjave informacij, krepitev preglednosti in povečanje sledljivosti finančnih transakcij (KOM(2004) 700 končno);

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 20. oktobra 2004 o pripravljenosti in upravljanju s posledicami v boju proti terorizmu (KOM(2004) 701 končno);

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 20. oktobra 2004 o varovanju kritične infrastrukture v boju proti terorizmu (KOM(2004) 702 končno);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 12. novembra 2004, da v skladu s prvo alineo člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor regij zaprosi za mnenje o teh vprašanjih;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora z dne 3. novembra 2004, da zadolži komisijo za ustavne zadeve in evropsko upravo za pripravo mnenja o tem;

ob upoštevanju Pogodbe o EU, zlasti naslova I (Splošne določbe) in naslova VI (Določbe o policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah) in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo, podpisane 29. oktobra 2004, in zlasti naslova I prvega dela (Opredelitev in cilji Unije), celotnega drugega dela (Listina unije o temeljnih pravicah) ter poglavja IV (Območje svobode, varnosti in pravice) naslova III (Politike in delovanje Unije) tretjega dela Pogodbe;

ob upoštevanju akcijskega načrta za boj proti terorizmu, ki ga je Evropski svet sprejel 21. septembra 2001;

ob upoštevanju revidiranega akcijskega načrta za boj proti terorizmu, ki ga je Evropski svet sprejel 18. junija 2004;

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17. decembra 2004;

ob upoštevanju deklaracije Evropskega sveta z dne 25. marca 2004 o boju proti terorizmu;

ob upoštevanju okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu;

ob upoštevanju okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami;

ob upoštevanju okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih enotah;

ob upoštevanju okvirnega sklepa Sveta z dne 15. marca 2001 o statusu žrtev v okviru kazenskih postopkov;

ob upoštevanju poročil Evropskega parlamenta o sporočilih, ki so predmet tega mnenja;

ob upoštevanju mnenja o lokalni in regionalni dimenziji območja svobode, varnosti in pravice (CdR 61/2003 (1));

ob upoštevanju resolucije o podpori lokalnih oblasti, ki so tarča napadov in groženj v Baskiji (CdR 72/2003 fin (2));

ob upoštevanju mnenja o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu ter Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o razvoju zmogljivosti civilne zaščite v Evropski uniji (CdR 241/2003 fin (3));

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o preprečevanju kriminala v Evropski uniji (CdR 355/2003 fin (4));

ob upoštevanju deklaracije o civilni zaščiti na čezmejni ravni, ki so jo sprejeli člani komisije za trajnostni razvoj 27. maja 2005 v Vidmu;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 456/2004 rev. 1), ki ga je komisija za ustavne zadeve in evropsko upravo sprejela 14. junija 2005 (poročevalka: ga. Théodora Bakogianni, županja Aten (EL/PPE);

| 1) | ker določa člen 2 Pogodbe o Evropski uniji, da je eden temeljnih ciljev Unije ohranjati Unijo in jo razvijati kot „območje svobode, varnosti in pravice“. Ta cilj je potrjen tudi v Pogodbi o Ustavi za Evropo — člen II-66 naslova II (Svoboščine) drugega dela (Listina Unije o temeljnih pravicah) izrecno določa, da ima vsakdo „pravico do svobode in varnosti“; |
| --- | --- |

1)

ker določa člen 2 Pogodbe o Evropski uniji, da je eden temeljnih ciljev Unije ohranjati Unijo in jo razvijati kot „območje svobode, varnosti in pravice“. Ta cilj je potrjen tudi v Pogodbi o Ustavi za Evropo — člen II-66 naslova II (Svoboščine) drugega dela (Listina Unije o temeljnih pravicah) izrecno določa, da ima vsakdo „pravico do svobode in varnosti“;

| 2) | ker sta priprava skupne evropske politike na področju boja proti terorizmu in usklajena akcija pristojnih oblasti na meddržavni in državni ravni resnično nujni, če želimo ohraniti to pravico in doseči zgornji cilj Skupnosti; |
| --- | --- |

2)

ker sta priprava skupne evropske politike na področju boja proti terorizmu in usklajena akcija pristojnih oblasti na meddržavni in državni ravni resnično nujni, če želimo ohraniti to pravico in doseči zgornji cilj Skupnosti;

| 3) | ker terorizem grozi svobodni in odprti demokraciji in ogroža družbo; |
| --- | --- |

3)

ker terorizem grozi svobodni in odprti demokraciji in ogroža družbo;

| 4) | ker je resnična in konkretna zaščita temeljnih pravic temelj skupnega evropskega projekta in je bistven pogoj, o katerem se ni mogoče pogajati, za vzpostavitev akcijskega načrta EU za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

4)

ker je resnična in konkretna zaščita temeljnih pravic temelj skupnega evropskega projekta in je bistven pogoj, o katerem se ni mogoče pogajati, za vzpostavitev akcijskega načrta EU za boj proti terorizmu;

| 5) | ker ima veliko držav ter lokalnih in regionalnih oblasti precejšnjo pristojnost na področju varnosti in civilne zaščite, sodeluje pri pripravi infrastrukturne politike, je blizu državljanom in lahko precej prispeva k zavedanju evropske javnosti o grožnjah terorizma; |
| --- | --- |

5)

ker ima veliko držav ter lokalnih in regionalnih oblasti precejšnjo pristojnost na področju varnosti in civilne zaščite, sodeluje pri pripravi infrastrukturne politike, je blizu državljanom in lahko precej prispeva k zavedanju evropske javnosti o grožnjah terorizma;

| 6) | ker je kot organ, ki predstavlja lokalne in regionalne skupnosti in brani demokracijo bližine v postopku odločanja na ravni Skupnosti, neposredno odgovoren za izvajanje ukrepov v okviru boja proti terorizmu — |
| --- | --- |

6)

ker je kot organ, ki predstavlja lokalne in regionalne skupnosti in brani demokracijo bližine v postopku odločanja na ravni Skupnosti, neposredno odgovoren za izvajanje ukrepov v okviru boja proti terorizmu —

soglasno sprejel na svojem 61. plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra 2005 (seja z dne 12. oktobra) naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

1.1   Ugotovitve v zvezi s sporočilom Komisije o preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade

| 1.1.1 | se zahvaljuje Evropski komisiji, ker ga je zaprosila za mnenje, kar ustreza njegovi zahtevi, in je koristen precedens v primeru odsotnosti pravne podlage v trenutno veljavnih pogodbah (člen 22 prečiščene različice Pogodbe) in v Pogodbi o Ustavi za Evropo (člen III-129); |
| --- | --- |

1.1.1

se zahvaljuje Evropski komisiji, ker ga je zaprosila za mnenje, kar ustreza njegovi zahtevi, in je koristen precedens v primeru odsotnosti pravne podlage v trenutno veljavnih pogodbah (člen 22 prečiščene različice Pogodbe) in v Pogodbi o Ustavi za Evropo (člen III-129);

| 1.1.2 | z veseljem ugotavlja, da je Listina o temeljnih pravicah, v kateri je posebno poglavje namenjeno varovanju osebnih svoboščin in pravice, vključena v ustavno pogodbo, s čimer je postala pravno zavezujoča in bo tako prispevala k utrditvi ideje evropskih državljanov o tem, da se Unija zares razvija kot „območje svobode, varnosti in pravice“; |
| --- | --- |

1.1.2

z veseljem ugotavlja, da je Listina o temeljnih pravicah, v kateri je posebno poglavje namenjeno varovanju osebnih svoboščin in pravice, vključena v ustavno pogodbo, s čimer je postala pravno zavezujoča in bo tako prispevala k utrditvi ideje evropskih državljanov o tem, da se Unija zares razvija kot „območje svobode, varnosti in pravice“;

| 1.1.3 | se strinja s predlogi, ki jih je Komisija navedla v sporočilu o preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade, in meni, da so splošne narave. Še posebej pozdravlja dejstvo, da odslej obstaja zavest o nujnosti sodelovanja celotne družbe v boju proti jedru terorizma pri določanju novih ukrepov za preprečevanje in onemogočanje terorističnih aktivnosti ter ukrepov za nadzor nad spoštovanjem ravnotežja med varnostjo celotne družbe in svobodo posameznikov; |
| --- | --- |

1.1.3

se strinja s predlogi, ki jih je Komisija navedla v sporočilu o preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade, in meni, da so splošne narave. Še posebej pozdravlja dejstvo, da odslej obstaja zavest o nujnosti sodelovanja celotne družbe v boju proti jedru terorizma pri določanju novih ukrepov za preprečevanje in onemogočanje terorističnih aktivnosti ter ukrepov za nadzor nad spoštovanjem ravnotežja med varnostjo celotne družbe in svobodo posameznikov;

| 1.1.4 | poziva, da se pazljivo pretehta morebitna uvedba ukrepov za preprečevanje močne radikalizacije terorizma glede na to, da je glavni cilj zagotavljanje varnosti državljanov; noben preventivni ukrep v praksi ne bi smel ogrožati temeljnih pravic; |
| --- | --- |

1.1.4

poziva, da se pazljivo pretehta morebitna uvedba ukrepov za preprečevanje močne radikalizacije terorizma glede na to, da je glavni cilj zagotavljanje varnosti državljanov; noben preventivni ukrep v praksi ne bi smel ogrožati temeljnih pravic;

| 1.1.5 | vendar opozarja, da vse države članice še vedno niso uresničile sklepov, sprejetih na ravni Skupnosti glede boja proti rasizmu in ksenofobiji; |
| --- | --- |

1.1.5

vendar opozarja, da vse države članice še vedno niso uresničile sklepov, sprejetih na ravni Skupnosti glede boja proti rasizmu in ksenofobiji;

| 1.1.6 | poudarja, da se preventiva tudi v okviru boja proti terorizmu horizontalno veže na številne javne politike, ki jih izvajajo lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

1.1.6

poudarja, da se preventiva tudi v okviru boja proti terorizmu horizontalno veže na številne javne politike, ki jih izvajajo lokalne in regionalne oblasti;

| 1.1.7 | meni, da je vsekakor koristno začeti dialog med zasebnim in javnim sektorjem glede varnosti in ob tem opozarja tudi na nevarnost, ki bi lahko bila posledica neupoštevanja zaupnosti osebnih in poslovnih podatkov, ki se bodo zbirali iz varnostnih razlogov; |
| --- | --- |

1.1.7

meni, da je vsekakor koristno začeti dialog med zasebnim in javnim sektorjem glede varnosti in ob tem opozarja tudi na nevarnost, ki bi lahko bila posledica neupoštevanja zaupnosti osebnih in poslovnih podatkov, ki se bodo zbirali iz varnostnih razlogov;

| 1.1.8 | v celoti pozdravlja prizadevanje Evropske komisije za pomoč žrtvam in/ali njihovim družinam po terorističnih napadih in dviganje zavesti javnosti ter se strinja glede oblikovanja mehanizma delitve stroškov dogodka, ki bi kjerkoli znotraj Evropske unije povzročil izjemno veliko škodo; |
| --- | --- |

1.1.8

v celoti pozdravlja prizadevanje Evropske komisije za pomoč žrtvam in/ali njihovim družinam po terorističnih napadih in dviganje zavesti javnosti ter se strinja glede oblikovanja mehanizma delitve stroškov dogodka, ki bi kjerkoli znotraj Evropske unije povzročil izjemno veliko škodo;

| 1.1.9 | meni, da bo vključitev policijskega in pravosodnega sodelovanja v svetovno politiko prispevala k učinkovitejšemu odgovoru na terorizem, hkrati pa poudarja, da bo treba v tem okviru natančno omejiti pooblastila in pristojnosti; |
| --- | --- |

1.1.9

meni, da bo vključitev policijskega in pravosodnega sodelovanja v svetovno politiko prispevala k učinkovitejšemu odgovoru na terorizem, hkrati pa poudarja, da bo treba v tem okviru natančno omejiti pooblastila in pristojnosti;

| 1.1.10 | se strinja, da je treba boj proti terorizmu vključiti v zunanjo politiko Evropske unije; |
| --- | --- |

1.1.10

se strinja, da je treba boj proti terorizmu vključiti v zunanjo politiko Evropske unije;

| 1.1.11 | meni, da bi bilo treba za primer terorističnega napada ali podobnega nujnega primera okrepiti sistem interne komunikacije med pristojnimi organi oblasti na državni in meddržavni ravni ter med temi organi in javnostjo. Še posebej poudarja pomen oblikovanja foruma uporabnikov, ki bi omogočil učinkovito uporabo teh sistemov; |
| --- | --- |

1.1.11

meni, da bi bilo treba za primer terorističnega napada ali podobnega nujnega primera okrepiti sistem interne komunikacije med pristojnimi organi oblasti na državni in meddržavni ravni ter med temi organi in javnostjo. Še posebej poudarja pomen oblikovanja foruma uporabnikov, ki bi omogočil učinkovito uporabo teh sistemov;

| 1.1.12 | verjame, da je treba okrepiti sodelovanje na področju informiranja med Europolom in Eurojustom ter med pristojnimi oblastmi na državni in meddržavni ravni, in poudarja, da mora to potekati znotraj jasno opredeljenega institucionalnega okvira; |
| --- | --- |

1.1.12

verjame, da je treba okrepiti sodelovanje na področju informiranja med Europolom in Eurojustom ter med pristojnimi oblastmi na državni in meddržavni ravni, in poudarja, da mora to potekati znotraj jasno opredeljenega institucionalnega okvira;

| 1.1.13 | se strinja, da je treba okrepiti znanstvene raziskave in tehnologijo na področju varnosti; |
| --- | --- |

1.1.13

se strinja, da je treba okrepiti znanstvene raziskave in tehnologijo na področju varnosti;

1.2   Ugotovitve v zvezi s sporočilom Komisije o preprečevanju in boju proti financiranju terorizma z ukrepi za izboljšanje izmenjave informacij, krepitev preglednosti in povečanje sledljivosti finančnih transakcij

| 1.2.1 | se že v osnovi strinja, da pomeni boj proti financiranju terorizma tudi tesnejše sodelovanje na področju izmenjave informacij, povečanje sledljivosti finančnih transakcij in večjo transparentnost pravnih oseb; |
| --- | --- |

1.2.1

se že v osnovi strinja, da pomeni boj proti financiranju terorizma tudi tesnejše sodelovanje na področju izmenjave informacij, povečanje sledljivosti finančnih transakcij in večjo transparentnost pravnih oseb;

| 1.2.2 | pozdravlja prizadevanje Evropske komisije za ravnotežje med izvedbo zgornjih ukrepov in varovanjem osebnih svoboščin — ki ga je vedno težko doseči — ob sočasnem upoštevanju Listine o temeljnih človekovih pravicah; |
| --- | --- |

1.2.2

pozdravlja prizadevanje Evropske komisije za ravnotežje med izvedbo zgornjih ukrepov in varovanjem osebnih svoboščin — ki ga je vedno težko doseči — ob sočasnem upoštevanju Listine o temeljnih človekovih pravicah;

| 1.2.3 | opaža napredek v izmenjavi informacij in reakcij med pristojnimi oblastmi in podpira uvedbo skupnih preiskovalnih enot, v katerih bodo sodelovali javni tožilci in sodniki; |
| --- | --- |

1.2.3

opaža napredek v izmenjavi informacij in reakcij med pristojnimi oblastmi in podpira uvedbo skupnih preiskovalnih enot, v katerih bodo sodelovali javni tožilci in sodniki;

| 1.2.4 | poudarja, da je treba za razvoj nadaljnjih mehanizmov sodelovanja, izmenjavo informacij in reakcij med organi javne oblasti in finančnimi organizacijami na novo opredeliti posebne pristojnosti na tem področju in možnost uporabe takšnih informacij; |
| --- | --- |

1.2.4

poudarja, da je treba za razvoj nadaljnjih mehanizmov sodelovanja, izmenjavo informacij in reakcij med organi javne oblasti in finančnimi organizacijami na novo opredeliti posebne pristojnosti na tem področju in možnost uporabe takšnih informacij;

| 1.2.5 | meni, da bo spodbujanje ustanavljanja nacionalnih organov za odkrivanje, zamrznitev in zaseg premoženja osumljenih teroristov učinkovito na meddržavni ravni le, če bodo ti organi v vseh državah članicah ustanovljeni na enak način, ob tem pa bodo upoštevane razlike med posameznimi pravnimi sistemi; |
| --- | --- |

1.2.5

meni, da bo spodbujanje ustanavljanja nacionalnih organov za odkrivanje, zamrznitev in zaseg premoženja osumljenih teroristov učinkovito na meddržavni ravni le, če bodo ti organi v vseh državah članicah ustanovljeni na enak način, ob tem pa bodo upoštevane razlike med posameznimi pravnimi sistemi;

| 1.2.6 | poudarja, da je treba za popolno uporabo dokazov v elektronski obliki na sodiščih upoštevati in preučiti vprašanja, ki se nanašajo na omejitve glede vrednotenja teh dokazov ter vprašanja tveganja, da v ustrezne programe posegajo tretje osebe; |
| --- | --- |

1.2.6

poudarja, da je treba za popolno uporabo dokazov v elektronski obliki na sodiščih upoštevati in preučiti vprašanja, ki se nanašajo na omejitve glede vrednotenja teh dokazov ter vprašanja tveganja, da v ustrezne programe posegajo tretje osebe;

| 1.2.7 | se že v osnovi strinja, da bodo potrebne dodatne zakonodajne določbe, da bi zagotovili učinkovit nadzor nad čezmejnim pretokom kapitala; |
| --- | --- |

1.2.7

se že v osnovi strinja, da bodo potrebne dodatne zakonodajne določbe, da bi zagotovili učinkovit nadzor nad čezmejnim pretokom kapitala;

| 1.2.8 | meni, da so za opredelitev minimalnih skupnih standardov za finančne ustanove znotraj Evropske unije, kar se nanaša na preverjanje identitete strank, zapis njihovih osebnih podatkov in ustvarjanje elektronskih baz podatkov na podlagi vzorcev osebnih izkaznic, potrebni posebni strokovnjaki, saj se lahko s tem precej zlorabijo pravice posameznikov do varovanja osebnih podatkov; |
| --- | --- |

1.2.8

meni, da so za opredelitev minimalnih skupnih standardov za finančne ustanove znotraj Evropske unije, kar se nanaša na preverjanje identitete strank, zapis njihovih osebnih podatkov in ustvarjanje elektronskih baz podatkov na podlagi vzorcev osebnih izkaznic, potrebni posebni strokovnjaki, saj se lahko s tem precej zlorabijo pravice posameznikov do varovanja osebnih podatkov;

| 1.2.9 | meni, da je nujen obširnejši dialog o vprašanjih uvedbe minimalnih standardov za zakonodajo o transparentnosti sektorja humanitarnih ali neprofitnih organizacij; |
| --- | --- |

1.2.9

meni, da je nujen obširnejši dialog o vprašanjih uvedbe minimalnih standardov za zakonodajo o transparentnosti sektorja humanitarnih ali neprofitnih organizacij;

| 1.2.10 | opaža, da težave pri izdelavi evropskega seznama terorističnih organizacij še niso odpravljene. |
| --- | --- |

1.2.10

opaža, da težave pri izdelavi evropskega seznama terorističnih organizacij še niso odpravljene.

1.3   Ugotovitve v zvezi s sporočilom Komisije o pripravljenosti in upravljanju s posledicami v boju proti terorizmu

| 1.3.1 | pozdravlja predlog o krepitvi mehanizmov civilne zaščite in se strinja, da lahko skupno ukrepanje, ki temelji na solidarnosti, zagotovi pravočasen in pravilen odgovor na načrte teroristov; |
| --- | --- |

1.3.1

pozdravlja predlog o krepitvi mehanizmov civilne zaščite in se strinja, da lahko skupno ukrepanje, ki temelji na solidarnosti, zagotovi pravočasen in pravilen odgovor na načrte teroristov;

| 1.3.2 | poudarja pomembnost sistematskega usposabljanja članov zadevnih služb in obžaluje, da temu do sedaj nekatere države članice še niso posvetile dovolj pozornosti; |
| --- | --- |

1.3.2

poudarja pomembnost sistematskega usposabljanja članov zadevnih služb in obžaluje, da temu do sedaj nekatere države članice še niso posvetile dovolj pozornosti;

| 1.3.3 | se strinja s predlogom glede seznama vseh sredstev civilne zaščite, ki obstajajo na evropski ravni za pomoč državam članicam, ki so bile tarče terorističnih napadov, da bi se čim bolj učinkovito pripravili na posledice terorističnega napada na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

1.3.3

se strinja s predlogom glede seznama vseh sredstev civilne zaščite, ki obstajajo na evropski ravni za pomoč državam članicam, ki so bile tarče terorističnih napadov, da bi se čim bolj učinkovito pripravili na posledice terorističnega napada na lokalni in regionalni ravni;

| 1.3.4 | meni, da so ukrepi Skupnosti za varovanje zdravja še posebej pomembni in da morajo nacionalne oblasti pri tem sodelovati na bolj usklajen način; |
| --- | --- |

1.3.4

meni, da so ukrepi Skupnosti za varovanje zdravja še posebej pomembni in da morajo nacionalne oblasti pri tem sodelovati na bolj usklajen način;

| 1.3.5 | se zavzema za uvedbo centralnega alarmnega sistema, ki bi združeval različne že obstoječe evropske sisteme, in alarmnega sistema za policijo in se strinja, da je treba ustanoviti krizni center. |
| --- | --- |

1.3.5

se zavzema za uvedbo centralnega alarmnega sistema, ki bi združeval različne že obstoječe evropske sisteme, in alarmnega sistema za policijo in se strinja, da je treba ustanoviti krizni center.

1.4   Ugotovitve v zvezi s sporočilom Komisije o varovanju kritične infrastrukture v boju proti terorizmu

| 1.4.1 | se v celoti strinja, da predstavljajo teroristični napadi na kritično infrastrukturo — t. i. „internetni terorizem“ — ogromno tveganje za učinkovito soočanje s posledicami in vodenje takšne krizne situacije; |
| --- | --- |

1.4.1

se v celoti strinja, da predstavljajo teroristični napadi na kritično infrastrukturo — t. i. „internetni terorizem“ — ogromno tveganje za učinkovito soočanje s posledicami in vodenje takšne krizne situacije;

| 1.4.2 | meni, da so predlagana merila za opredelitev kritične infrastrukture pravilna, in se strinja, da jih je treba pregledati še na državni ravni, ob upoštevanju izkušenj na sektorski in kolektivni ravni, ter poudarja, da si je treba prizadevati za skupno raven varovanja; |
| --- | --- |

1.4.2

meni, da so predlagana merila za opredelitev kritične infrastrukture pravilna, in se strinja, da jih je treba pregledati še na državni ravni, ob upoštevanju izkušenj na sektorski in kolektivni ravni, ter poudarja, da si je treba prizadevati za skupno raven varovanja;

| 1.4.3 | poudarja, da je bil na ravni Skupnosti sprejet precejšen napredek na področju varovanja kritične infrastrukture, in meni, da bo moral odslej aktivno sodelovati pri pripravi dodatnih zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

1.4.3

poudarja, da je bil na ravni Skupnosti sprejet precejšen napredek na področju varovanja kritične infrastrukture, in meni, da bo moral odslej aktivno sodelovati pri pripravi dodatnih zakonodajnih predlogov;

| 1.4.4 | podpira ustanovitev evropskega programa za varovanje kritične infrastrukture in s tem povezane alarmne mreže in poudarja, da mora aktivno sodelovati pri oblikovanju in izvedbi teh ukrepov, da bi bili učinkoviti. |
| --- | --- |

1.4.4

podpira ustanovitev evropskega programa za varovanje kritične infrastrukture in s tem povezane alarmne mreže in poudarja, da mora aktivno sodelovati pri oblikovanju in izvedbi teh ukrepov, da bi bili učinkoviti.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

2.1   Teroristični napadi: preprečevanje, pripravljenost in odziv

| 2.1.1 | priporoča spodbujanje politike obveščanja o terorizmu znotraj institucionalnega okvira in ustanovitve ustreznih centrov na lokalni in regionalni ravni, saj je razvoj javne razprave najboljša obramba odprte demokratične družbe pred zaprtimi terorističnimi organizacijami; |
| --- | --- |

2.1.1

priporoča spodbujanje politike obveščanja o terorizmu znotraj institucionalnega okvira in ustanovitve ustreznih centrov na lokalni in regionalni ravni, saj je razvoj javne razprave najboljša obramba odprte demokratične družbe pred zaprtimi terorističnimi organizacijami;

| 2.1.2 | predlaga sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v odločanju o ukrepih za boj proti rasizmu in ksenofobiji, da bi olajšali izvajanje politike Skupnosti na tem področju; |
| --- | --- |

2.1.2

predlaga sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v odločanju o ukrepih za boj proti rasizmu in ksenofobiji, da bi olajšali izvajanje politike Skupnosti na tem področju;

| 2.1.3 | predlaga Svetu, naj ustanovi evropsko enoto, ki se bo posvečala politiki pomoči žrtvam terorizma, za katero bo neposredno odgovoren in pristojen evropski koordinator boja proti terorizmu, ta enota pa bi skrbela za koordinacijo centrov, ki bi nudili podporo in pomoč žrtvam terorističnih napadov in njihovim družinam, pri čemer bi sodelovale lokalne in regionalne oblasti, in zahteva, da se za ta namen predvidijo ustrezna sredstva iz proračuna Skupnosti; |
| --- | --- |

2.1.3

predlaga Svetu, naj ustanovi evropsko enoto, ki se bo posvečala politiki pomoči žrtvam terorizma, za katero bo neposredno odgovoren in pristojen evropski koordinator boja proti terorizmu, ta enota pa bi skrbela za koordinacijo centrov, ki bi nudili podporo in pomoč žrtvam terorističnih napadov in njihovim družinam, pri čemer bi sodelovale lokalne in regionalne oblasti, in zahteva, da se za ta namen predvidijo ustrezna sredstva iz proračuna Skupnosti;

| 2.1.4 | predlaga oblikovanje akcijskega programa skupaj s pristojnimi institucionalnimi organi Evropske unije, s katerim bi spodbujali dobre medsosedske odnose s tretjimi državami, da bi podprli strateško politiko Skupnosti boja proti terorizmu na področju zunanjih odnosov; |
| --- | --- |

2.1.4

predlaga oblikovanje akcijskega programa skupaj s pristojnimi institucionalnimi organi Evropske unije, s katerim bi spodbujali dobre medsosedske odnose s tretjimi državami, da bi podprli strateško politiko Skupnosti boja proti terorizmu na področju zunanjih odnosov;

| 2.1.5 | poziva, naj si EU, v sklopu zunanjih odnosov, in države članice, prizadevajo za čimprejšnjo sklenitev Okvirne konvencije OZN o boju proti mednarodnemu terorizmu; |
| --- | --- |

2.1.5

poziva, naj si EU, v sklopu zunanjih odnosov, in države članice, prizadevajo za čimprejšnjo sklenitev Okvirne konvencije OZN o boju proti mednarodnemu terorizmu;

2.2   Preprečevanje in boj proti financiranju terorizma z ukrepi za izboljšanje izmenjave informacij, krepitev preglednosti in povečanje sledljivosti finančnih transakcij

| 2.2.1 | priporoča uvedbo večjega nadzora nad postopki pristojnih oblasti pri zbiranju in obravnavi informacij, ki bi ga opravljali neodvisni organi, in večjo sledljivost finančnih transakcij; |
| --- | --- |

2.2.1

priporoča uvedbo večjega nadzora nad postopki pristojnih oblasti pri zbiranju in obravnavi informacij, ki bi ga opravljali neodvisni organi, in večjo sledljivost finančnih transakcij;

| 2.2.2 | v tem kontekstu ponovno vabi Evropsko komisijo, da predstavi svoj predlog za varovanje in preprečevanje širjenja osebnih podatkov v okviru boja proti terorizmu, da bi zaščitili temeljne pravice državljanov; |
| --- | --- |

2.2.2

v tem kontekstu ponovno vabi Evropsko komisijo, da predstavi svoj predlog za varovanje in preprečevanje širjenja osebnih podatkov v okviru boja proti terorizmu, da bi zaščitili temeljne pravice državljanov;

| 2.2.3 | predlaga, da se z uredbo določi obseg pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti na področju zbiranja in strukturirane izmenjave informacij; |
| --- | --- |

2.2.3

predlaga, da se z uredbo določi obseg pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti na področju zbiranja in strukturirane izmenjave informacij;

| 2.2.4 | zagovarja uvedbo posebne komisije, ki bi natančno preučila ustanavljanje nacionalnih organov, zadolženih za odkrivanje, izsleditev, zamrznitev in odvzem premoženja teroristov, ob upoštevanju razlik v pravnih sistemih posameznih držav članic, in sodelovanje z drugimi organi oblasti na meddržavni in državni ravni. Obenem priporoča, da se za vse primere predvidi način, kako bodo sodišča preverjala postopke teh organov; |
| --- | --- |

2.2.4

zagovarja uvedbo posebne komisije, ki bi natančno preučila ustanavljanje nacionalnih organov, zadolženih za odkrivanje, izsleditev, zamrznitev in odvzem premoženja teroristov, ob upoštevanju razlik v pravnih sistemih posameznih držav članic, in sodelovanje z drugimi organi oblasti na meddržavni in državni ravni. Obenem priporoča, da se za vse primere predvidi način, kako bodo sodišča preverjala postopke teh organov;

| 2.2.5 | zahteva izrecno pravno podlago za sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v posvetovalnem odboru za raziskave o varnosti in posebno postavko v proračunu Skupnosti za financiranje raziskovalnih programov na tem področju; |
| --- | --- |

2.2.5

zahteva izrecno pravno podlago za sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v posvetovalnem odboru za raziskave o varnosti in posebno postavko v proračunu Skupnosti za financiranje raziskovalnih programov na tem področju;

2.3   Pripravljenost in upravljanje s posledicami v boju proti terorizmu

| 2.3.1 | predlaga uvedbo sistematičnega usposabljanja osebja centrov civilne zaščite na lokalni in regionalni ravni ter priporoča, da pokriva to usposabljanje predvsem podporo uporabi programov vodenja težav, analizo kriznih situacij in komunikacijo z javnostjo, predvidena pa naj bo tudi izmenjava programov usposabljanja; |
| --- | --- |

2.3.1

predlaga uvedbo sistematičnega usposabljanja osebja centrov civilne zaščite na lokalni in regionalni ravni ter priporoča, da pokriva to usposabljanje predvsem podporo uporabi programov vodenja težav, analizo kriznih situacij in komunikacijo z javnostjo, predvidena pa naj bo tudi izmenjava programov usposabljanja;

| 2.3.2 | zahteva, da se poveča njegova institucionalna vloga pri oblikovanju evropske politike za podporo mehanizmov civilne zaščite; |
| --- | --- |

2.3.2

zahteva, da se poveča njegova institucionalna vloga pri oblikovanju evropske politike za podporo mehanizmov civilne zaščite;

| 2.3.3 | zahteva posebno določbo glede sodelovanja predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti v kriznih centrih; |
| --- | --- |

2.3.3

zahteva posebno določbo glede sodelovanja predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti v kriznih centrih;

| 2.3.4 | predlaga, da se podpirajo organizirane lokalne mreže, ki bi delovale kot operativni centri in bi lahko služile kot sistem alarmiranja in koordinacije v kriznih situacijah ter ob tem komunicirale in sodelovale s pristojnimi akterji na državni in meddržavni ravni; |
| --- | --- |

2.3.4

predlaga, da se podpirajo organizirane lokalne mreže, ki bi delovale kot operativni centri in bi lahko služile kot sistem alarmiranja in koordinacije v kriznih situacijah ter ob tem komunicirale in sodelovale s pristojnimi akterji na državni in meddržavni ravni;

| 2.3.5 | ponovno poziva k ustanovitvi evropske opazovalnice za varnost urbanih območij, ki bi združevala predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti držav članic in bi Odboru regij in vsem drugim pristojnim evropskim institucijam nudila vse informacije o pripravi politik, spodbujanju in usklajevanju iskanja, zbiranja, sistematiziranja in obdelave podatkov o varnosti, zlasti z razširjanjem primerov najboljše prakse ter sklepanjem regionalnih in lokalnih partnerstev; |
| --- | --- |

2.3.5

ponovno poziva k ustanovitvi evropske opazovalnice za varnost urbanih območij, ki bi združevala predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti držav članic in bi Odboru regij in vsem drugim pristojnim evropskim institucijam nudila vse informacije o pripravi politik, spodbujanju in usklajevanju iskanja, zbiranja, sistematiziranja in obdelave podatkov o varnosti, zlasti z razširjanjem primerov najboljše prakse ter sklepanjem regionalnih in lokalnih partnerstev;

2.4   Varovanje kritične infrastrukture v boju proti terorizmu

| 2.4.1 | predlaga ustanovitev komisije, zadolžene prav za izdelavo meril, ki jih bodo države članice predlagale za določanje kritične infrastrukture, in zahteva, da v komisiji sodelujejo predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti iz vsake države članice, ki bi pomagali pri oblikovanju in izvajanju evropskega programa za varovanje kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

2.4.1

predlaga ustanovitev komisije, zadolžene prav za izdelavo meril, ki jih bodo države članice predlagale za določanje kritične infrastrukture, in zahteva, da v komisiji sodelujejo predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti iz vsake države članice, ki bi pomagali pri oblikovanju in izvajanju evropskega programa za varovanje kritične infrastrukture;

| 2.4.2 | zagovarja uvedbo državnih centrov za varovanje celotne kritične infrastrukture, kjer bi sodelovali predstavniki lokalnih in regionalnih skupnosti, ki bi pomagali pri reševanju težav in iskanju rešitev z medsebojno komunikacijo in sodelovanjem na horizontalni ravni; |
| --- | --- |

2.4.2

zagovarja uvedbo državnih centrov za varovanje celotne kritične infrastrukture, kjer bi sodelovali predstavniki lokalnih in regionalnih skupnosti, ki bi pomagali pri reševanju težav in iskanju rešitev z medsebojno komunikacijo in sodelovanjem na horizontalni ravni;

| 2.4.3 | priporoča, da se spodbuja posebno sistematično usposabljanje določenih članov služb v okviru kritičnih infrastruktur na področju sistemov nadzora in informacijskih omrežij. |
| --- | --- |

2.4.3

priporoča, da se spodbuja posebno sistematično usposabljanje določenih članov služb v okviru kritičnih infrastruktur na področju sistemov nadzora in informacijskih omrežij.

V Bruslju, 12. oktobra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 73 z dne 23.3.2004, str. 41.

1

(2)  UL C 244 z dne 10.10.2003, str. 53.

2

(3)  UL C 43 z dne 18.2.2005, str. 38.

3

(4)  UL C 43 z dne 18.2.2005, str. 10.

4

---

| 4.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/6

---

Mnenje Odbora regij o boljši pripravi zakonodaje 2004 in bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji

(2006/C 81/02)

ODBOR REGIJ JE,

ob upoštevanju poročila Evropske komisije z dne 21. marca 2005 o boljši pripravi zakonodaje 2004 KOM(2005) 98 končno in njegove priloge SEC(2005) 364;

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z dne 16. marca 2005 o bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji KOM(2005) 97 končno in njegove priloge SEC(2005) 175;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 21. marca 2005, da se o tem posvetuje z Odborom, v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepa predsednika z dne 20. januarja 2005, da komisijo za ustavne zadeve in evropsko pravo zadolži za oblikovanje tega mnenja;

ob upoštevanju
  protokola o načinu sodelovanja med Evropsko komisijo in Odborom regij, ki sta ga 20. septembra 2001 podpisala njuna predsednika (DI CdR 81/2001 rev. 1);

ob upoštevanju
  bele knjige s 25. julija 2001 o evropski upravi KOM(2001) 428 final;

ob upoštevanju celotnega mnenja z 2. julija 2003 o spremljanju bele knjige o evropski upravi (CdR 19/2003 fin (1);

ob upoštevanju mnenja z dne 20. novembra 2003o boljši pripravi zakonodaje 2002 ter o posodobitvi in poenostavitvi pravnega reda Skupnosti (CdR 62/2003 fin (2);

ob upoštevanju osnutka mnenja komisije za ustavne zadeve in evropsko upravo o uporabi in nadzoru načel subsidiarnosti in sorazmernosti (CdR 220/2004);

ob upoštevanju izjave, ki jo 13. maja 2005 v Vitoria-Gasteiz (ES) sprejela komisija za ustavne zadeve in evropsko upravo, ob zaključku seminarja o regionalnem upravljanju: izziv za učinkovitost in demokracijo Evropske unije (CdR 125/2005 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 121/2005 rev 1), ki ga je 14. junija 2005 sprejela komisija za ustavne zadeve in evropsko upravo (poročevalec: g. DELEBARRE, nekdanji minister — župan mesta Dunkerque (FR/PES),

| 1) | KER je za izoblikovanje preproste, jasne in državljanom razumljive evropske zakonodaje pomembno v večji meri upoštevati načela subsidiarnosti, sorazmernosti in bližine; |
| --- | --- |

1)

KER je za izoblikovanje preproste, jasne in državljanom razumljive evropske zakonodaje pomembno v večji meri upoštevati načela subsidiarnosti, sorazmernosti in bližine;

| 2) | KER lahko regionalne in lokalne skupnosti, ki so na ustrezen način vključene v oblikovanje zakonodajnih aktov, igrajo odločilno vlogo pri prenosu in izvajanju le-teh na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

2)

KER lahko regionalne in lokalne skupnosti, ki so na ustrezen način vključene v oblikovanje zakonodajnih aktov, igrajo odločilno vlogo pri prenosu in izvajanju le-teh na regionalni in lokalni ravni;

| 3) | KER lahko posodobljene metode evropske uprave, kot je metoda za poglobljene presoje vplivov in partnerski pristop tristranskih pogodb in sporazumov, — k uspešnosti katerih lahko dejavno pripomore — prinesejo dodano vrednost |
| --- | --- |

3)

KER lahko posodobljene metode evropske uprave, kot je metoda za poglobljene presoje vplivov in partnerski pristop tristranskih pogodb in sporazumov, — k uspešnosti katerih lahko dejavno pripomore — prinesejo dodano vrednost

mnenje soglasno sprejel na svojem 61. plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra 2005 (seja z dne 12. oktobra).

1.   Ugotovitve Odbora regij

1.1   Uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti

Odbor regij

| 1.1.1 | želi dopolniti različna mnenja (3) o evropski upravi in ustavnem procesu, ki vsebuje omenjeni načeli, svoj osnutek mnenja o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti
   (4); |
| --- | --- |

1.1.1

želi dopolniti različna mnenja (3) o evropski upravi in ustavnem procesu, ki vsebuje omenjeni načeli, svoj osnutek mnenja o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti
   (4);

| 1.1.2 | opaža napredek v 12. letnem poročilu o boljši pripravi zakonodaje Evropske komisije in poudarja pomen, ki ga je treba pripisati bolj poglobljeni analizi mehanizmov posvetovanja, medinstitucionalnega dialoga, prospektivnih študij in presoje vplivov; |
| --- | --- |

1.1.2

opaža napredek v 12. letnem poročilu o boljši pripravi zakonodaje Evropske komisije in poudarja pomen, ki ga je treba pripisati bolj poglobljeni analizi mehanizmov posvetovanja, medinstitucionalnega dialoga, prospektivnih študij in presoje vplivov;

| 1.1.3 | ocenjuje, da sta „boljša zakonodaja“ in „boljše izvajanje“ zakonodajnih aktov Unije, ki so rezultat posvetovanj, poglavitni cilj tako Evropske komisije kot Odbora regij in opozarja na vlogo, ki jo bo igral pri oblikovanju tega dialoga v skladu z odločitvijo svojega predsedstva z 19. marca 2004; |
| --- | --- |

1.1.3

ocenjuje, da sta „boljša zakonodaja“ in „boljše izvajanje“ zakonodajnih aktov Unije, ki so rezultat posvetovanj, poglavitni cilj tako Evropske komisije kot Odbora regij in opozarja na vlogo, ki jo bo igral pri oblikovanju tega dialoga v skladu z odločitvijo svojega predsedstva z 19. marca 2004;

| 1.1.4 | opozarja, da so njegova priporočila pripeljala do sprejetja pristopa, ki lokalnim in regionalnim oblastem omogoča boljše vključevanje v izvajanje zakonodaje Skupnosti (5) in ceni, da je Evropska komisija to omenila v svojem poročilu o boljši pripravi zakonodaje 2004; |
| --- | --- |

1.1.4

opozarja, da so njegova priporočila pripeljala do sprejetja pristopa, ki lokalnim in regionalnim oblastem omogoča boljše vključevanje v izvajanje zakonodaje Skupnosti (5) in ceni, da je Evropska komisija to omenila v svojem poročilu o boljši pripravi zakonodaje 2004;

| 1.1.5 | vendar obžaluje, da Evropska komisija ni v zadostni meri upoštevala njegovih prejšnjih priporočil o pomenu posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi oblasti v zgodnji fazi priprave zakonodaje
   (6) in želi, da Evropska komisija v prihodnje oblikuje ustrezne ocene vplivov določenih ukrepov na finančne potrebe lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

1.1.5

vendar obžaluje, da Evropska komisija ni v zadostni meri upoštevala njegovih prejšnjih priporočil o pomenu posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi oblasti v zgodnji fazi priprave zakonodaje
   (6) in želi, da Evropska komisija v prihodnje oblikuje ustrezne ocene vplivov določenih ukrepov na finančne potrebe lokalnih in regionalnih oblasti;

| 1.1.6 | ceni, da Evropska komisija spremlja medinstitucionalni sporazum, ki so ga Evropski parlament, Svet Evropske unije in Evropska komisija sprejeli decembra 2003 (7), v skladu z akcijskim načrtom z junija 2002; |
| --- | --- |

1.1.6

ceni, da Evropska komisija spremlja medinstitucionalni sporazum, ki so ga Evropski parlament, Svet Evropske unije in Evropska komisija sprejeli decembra 2003 (7), v skladu z akcijskim načrtom z junija 2002;

| 1.1.7 | pozdravlja namen Evropske komisije, da se od oktobra 2005 oblikuje okvirni program za poenostavitev pravnega reda 2005-2009, upoštevajoč priporočila iz Haaga (8) skupine na visoki ravni o upravljanju in Evropski uniji, ki so temeljnega pomena za regionalne in lokalne skupnosti:






  — | uporaba načela subsidiarnosti; |
| --- | --- | --- |

1.1.7

pozdravlja namen Evropske komisije, da se od oktobra 2005 oblikuje okvirni program za poenostavitev pravnega reda 2005-2009, upoštevajoč priporočila iz Haaga (8) skupine na visoki ravni o upravljanju in Evropski uniji, ki so temeljnega pomena za regionalne in lokalne skupnosti:

—

uporaba načela subsidiarnosti;

| — | spremljanje bele knjige Evropske komisije — zlasti glede tristranskih pogodb ali sporazumov in dialoga z lokalnimi in regionalnimi združenji; |
| --- | --- |

—

spremljanje bele knjige Evropske komisije — zlasti glede tristranskih pogodb ali sporazumov in dialoga z lokalnimi in regionalnimi združenji;

| — | izvajanje prava Unije na regionalni in lokalni ravni in prizadevanje za boljšo zakonodajo (better regulation). |
| --- | --- |

—

izvajanje prava Unije na regionalni in lokalni ravni in prizadevanje za boljšo zakonodajo (better regulation).

1.2   Strukturirani dialog, postopek posvetovanja in partnerstva, ki temeljijo na pogodbah

Odbor regij

| 1.2.1 | ceni, da Evropska komisija že nekaj časa (9) močno priporoča razvoj tesne interakcije z regionalnimi in lokalnimi skupnostmi civilne družbe v zgodni fazi opredeljevanja politik s stalnim in načrtnim dialogom (10), ki ga spremljajo širša posvetovanja teritorialnih skupnosti na področjih, na katerih so pristojna za prenos ali izvajanje, vključno z zainteresiranimi združenji; |
| --- | --- |

1.2.1

ceni, da Evropska komisija že nekaj časa (9) močno priporoča razvoj tesne interakcije z regionalnimi in lokalnimi skupnostmi civilne družbe v zgodni fazi opredeljevanja politik s stalnim in načrtnim dialogom (10), ki ga spremljajo širša posvetovanja teritorialnih skupnosti na področjih, na katerih so pristojna za prenos ali izvajanje, vključno z zainteresiranimi združenji;

| 1.2.2 | z zadovoljstvom ugotavlja, da je pomladni Evropski svet
   (11) pred kratkim izjavil, da: „morajo, poleg vlad, tudi vsi preostali zainteresnirani akterji — parlamenti, regionalne in lokalne oblasti, socialni partnerji, civilna družba — sprejeti lizbonsko strategijo za svojo in dejavno sodelovati pri uresničevanju njenih ciljev“; |
| --- | --- |

1.2.2

z zadovoljstvom ugotavlja, da je pomladni Evropski svet
   (11) pred kratkim izjavil, da: „morajo, poleg vlad, tudi vsi preostali zainteresnirani akterji — parlamenti, regionalne in lokalne oblasti, socialni partnerji, civilna družba — sprejeti lizbonsko strategijo za svojo in dejavno sodelovati pri uresničevanju njenih ciljev“;

| 1.2.3 | pozdravlja podpis prvega tristranskega sporazuma z usmerjenimi cilji med Evropsko unijo, Italijo in regijo Lombardijo na področju mobilnosti mestnih prevoznih sredstev; |
| --- | --- |

1.2.3

pozdravlja podpis prvega tristranskega sporazuma z usmerjenimi cilji med Evropsko unijo, Italijo in regijo Lombardijo na področju mobilnosti mestnih prevoznih sredstev;

| 1.2.4 | meni namreč, da izvajanje načela partnerstva omogoča preseganje pomanjkljivosti sedanjega sistema in prinaša resnično dodano vrednost v okviru hitrega uresničevanja dobro opredeljenih skupnih ciljev, ne da bi to vplivalo na razdelitev institucionalnih odgovornosti partnerjev; |
| --- | --- |

1.2.4

meni namreč, da izvajanje načela partnerstva omogoča preseganje pomanjkljivosti sedanjega sistema in prinaša resnično dodano vrednost v okviru hitrega uresničevanja dobro opredeljenih skupnih ciljev, ne da bi to vplivalo na razdelitev institucionalnih odgovornosti partnerjev;

| 1.2.5 | želi, da tovrstne pogodbe postanejo učinkovit instrument za vključevanje regionalnih in lokalnih skupnosti v strateški nacionalni referenčni okvir, ki„regijam dopušča dovolj manevrskega prostora za opredelitev specifičnih ciljev in ukrepov“. Podpisniki pogodbe ali konvencije z Evropsko komisijo morajo imeti ustrezne, bodisi zakonodajne ali izvršne pristojnosti; |
| --- | --- |

1.2.5

želi, da tovrstne pogodbe postanejo učinkovit instrument za vključevanje regionalnih in lokalnih skupnosti v strateški nacionalni referenčni okvir, ki„regijam dopušča dovolj manevrskega prostora za opredelitev specifičnih ciljev in ukrepov“. Podpisniki pogodbe ali konvencije z Evropsko komisijo morajo imeti ustrezne, bodisi zakonodajne ali izvršne pristojnosti;

| 1.2.6 | močno želi, da ohlapnejšo vertikalno decentralizacijo in sodelovanje med različnimi teritorialnimi ravnmi ustrezno dopolnjujejo novi mehanizmi medregionalnega horizontalnega sodelovanja in partnerstvo, ki temelji na bolj ali manj zavezujočih pogodbah, z drugimi lokalnimi skupnostmi ali predstavniki civilne družbe, ali pa strokovno znanje obstoječih medregionalnih organizacij. |
| --- | --- |

1.2.6

močno želi, da ohlapnejšo vertikalno decentralizacijo in sodelovanje med različnimi teritorialnimi ravnmi ustrezno dopolnjujejo novi mehanizmi medregionalnega horizontalnega sodelovanja in partnerstvo, ki temelji na bolj ali manj zavezujočih pogodbah, z drugimi lokalnimi skupnostmi ali predstavniki civilne družbe, ali pa strokovno znanje obstoječih medregionalnih organizacij.

1.3   Širša presoja vpliva in strokovna ocena

Odbor regij

| 1.3.1 | pozdravlja uvedbo nove metode presoje vplivov v letu 2004 za glavne pobude Evropske komisije in uporabo instrumenta, ki omogoča obravnavo ekonomskih, okoljskih in regulativnih posledic predloga in predvideva posvetovanje zainteresiranih strani in pristojnih strokovnjakov; |
| --- | --- |

1.3.1

pozdravlja uvedbo nove metode presoje vplivov v letu 2004 za glavne pobude Evropske komisije in uporabo instrumenta, ki omogoča obravnavo ekonomskih, okoljskih in regulativnih posledic predloga in predvideva posvetovanje zainteresiranih strani in pristojnih strokovnjakov;

| 1.3.2 | vendar meni, da je za boljšo usklajenost ukrepanja Skupnosti nujno vedno bolj upoštevati teritorialne posledice glavnih pobud Evropske komisije; |
| --- | --- |

1.3.2

vendar meni, da je za boljšo usklajenost ukrepanja Skupnosti nujno vedno bolj upoštevati teritorialne posledice glavnih pobud Evropske komisije;

| 1.3.3 | v okviru ukrepov, ki jih je predlagala Evropska komisija, je še zlasti dovzeten za:






  — | vpliv nekaterih ukrepov na finančno stanje teritorialnih skupnosti; |
| --- | --- | --- |

1.3.3

v okviru ukrepov, ki jih je predlagala Evropska komisija, je še zlasti dovzeten za:

—

vpliv nekaterih ukrepov na finančno stanje teritorialnih skupnosti;

| — | okrepitev presoj vplivov, upoštevajoč stroške za podjetja; |
| --- | --- |

—

okrepitev presoj vplivov, upoštevajoč stroške za podjetja;

| — | obravnavo in možnost sprememb ali umika nerešenih predlogov; |
| --- | --- |

—

obravnavo in možnost sprememb ali umika nerešenih predlogov;

| — | pospešitev postopka za poenostavitev s ciljem povečati konkurenčnost; |
| --- | --- |

—

pospešitev postopka za poenostavitev s ciljem povečati konkurenčnost;

| — | pilotne projekte za zmanjšanje administrativne obremenitve; |
| --- | --- |

—

pilotne projekte za zmanjšanje administrativne obremenitve;

| — | nadomestne zakonodajne rešitve (koregulacije in avtoregulacije); |
| --- | --- |

—

nadomestne zakonodajne rešitve (koregulacije in avtoregulacije);

| — | uporabo zunanjih strokovnjakov; |
| --- | --- |

—

uporabo zunanjih strokovnjakov;

| — | širše posvetovanje z državljani, podjetji in NVO prek interneta. |
| --- | --- |

—

širše posvetovanje z državljani, podjetji in NVO prek interneta.

2.   Priporočila Odbora regij

2.1   Priporočila o celotnem procesu boljše priprave zakonodaje

Odbor regij

| 2.1.1 | pozdravlja prednostni strateški cilj, ki si ga je zastavila Evropska komisija v okviru svojega petletnega mandata v zvezi z ukrepi za boljšo pripravo zakonodaje in medinstitucionalnim sodelovanjem na tem področju; vendar obžaluje, da lokalna in regionalna razsežnost nista v zadostni meri priznani v okviru tega procesa in zahteva od predsedstev Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije, da z njim tesneje sodelujejo; |
| --- | --- |

2.1.1

pozdravlja prednostni strateški cilj, ki si ga je zastavila Evropska komisija v okviru svojega petletnega mandata v zvezi z ukrepi za boljšo pripravo zakonodaje in medinstitucionalnim sodelovanjem na tem področju; vendar obžaluje, da lokalna in regionalna razsežnost nista v zadostni meri priznani v okviru tega procesa in zahteva od predsedstev Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije, da z njim tesneje sodelujejo;

| 2.1.2 | opozarja, da Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti v ustavni pogodbi odpira možnost za upoštevanje regionalne in lokalne razsežnosti Evropske unije ob širših posvetovanjih pred sprejetjem vseh zakonodajnih aktov in določa, da mora vsak evropski okvirni zakon vsebovati „podrobno izjavo“, v kateri Evropska komisija oceni upravne in finančne posledice okvirnega zakona za regionalne in lokalne oblasti; ob tem spodbuja Komisijo, da od sedaj naprej glede tega upošteva veljavno evropsko zakonodajo ne glede na razvoj procesa ratifikacije; |
| --- | --- |

2.1.2

opozarja, da Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti v ustavni pogodbi odpira možnost za upoštevanje regionalne in lokalne razsežnosti Evropske unije ob širših posvetovanjih pred sprejetjem vseh zakonodajnih aktov in določa, da mora vsak evropski okvirni zakon vsebovati „podrobno izjavo“, v kateri Evropska komisija oceni upravne in finančne posledice okvirnega zakona za regionalne in lokalne oblasti; ob tem spodbuja Komisijo, da od sedaj naprej glede tega upošteva veljavno evropsko zakonodajo ne glede na razvoj procesa ratifikacije;

| 2.1.3 | želi izkoristiti prostor, ki mu ga odpira protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, da bi igral ključno vlogo med lokalnimi in regionalnim skupnostmi in evropskimi institucijami pri posvetovanjih, v skladu s protokolom o sodelovanju z Evropsko komisijo
   (12); |
| --- | --- |

2.1.3

želi izkoristiti prostor, ki mu ga odpira protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, da bi igral ključno vlogo med lokalnimi in regionalnim skupnostmi in evropskimi institucijami pri posvetovanjih, v skladu s protokolom o sodelovanju z Evropsko komisijo
   (12);

| 2.1.4 | želi okrepiti svoje ukrepanje v predzakonodajni fazi, ki bo postala odločilna pri zahtevi za večjo učinkovitost, transparentnost, demokratično legitimnost v Evropski uniji in ponavlja, da želi sodelovati pri posvetovanju pred odločitvijo in pri izvajanju instrumentov koregulacije, ki bi se morali izkazati za „učinkovit način doseganja ciljev Evropske unije“; |
| --- | --- |

2.1.4

želi okrepiti svoje ukrepanje v predzakonodajni fazi, ki bo postala odločilna pri zahtevi za večjo učinkovitost, transparentnost, demokratično legitimnost v Evropski uniji in ponavlja, da želi sodelovati pri posvetovanju pred odločitvijo in pri izvajanju instrumentov koregulacije, ki bi se morali izkazati za „učinkovit način doseganja ciljev Evropske unije“;

| 2.1.5 | opozarja, da mu ustavna pogodba predpisuje soodgovornost pri uporabi in nadzoru načel subsidiarnosti in sorazmernosti, s tem ko mu je dodelila nove pravice in dolžnosti pri oblikovanju in izvajanju zakonodaje Skupnosti in na ta način krepi njegovo institucionalno razsežnost v Uniji; |
| --- | --- |

2.1.5

opozarja, da mu ustavna pogodba predpisuje soodgovornost pri uporabi in nadzoru načel subsidiarnosti in sorazmernosti, s tem ko mu je dodelila nove pravice in dolžnosti pri oblikovanju in izvajanju zakonodaje Skupnosti in na ta način krepi njegovo institucionalno razsežnost v Uniji;

| 2.1.6 | namerava v polni meri izvajati to novo odgovornost in prevzeti vlogo varuha subsidiarnosti, ki mu jo priznava ustavna pogodba, in uporabiti, če bodo okoliščine to zahtevale, svojo pravico do pritožbe na Sodišču Evropske unije, tako v obrambo svojih lastnih pravic kot v primeru kršenja načela subsidiarnosti. V tem primeru bo to storil takoj po sprejetju mnenja, izvajajoč posvetovalno funkcijo, predvideno v Pogodbi, in ne da bi nujno objavil kritično oceno o spoštovanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.1.6

namerava v polni meri izvajati to novo odgovornost in prevzeti vlogo varuha subsidiarnosti, ki mu jo priznava ustavna pogodba, in uporabiti, če bodo okoliščine to zahtevale, svojo pravico do pritožbe na Sodišču Evropske unije, tako v obrambo svojih lastnih pravic kot v primeru kršenja načela subsidiarnosti. V tem primeru bo to storil takoj po sprejetju mnenja, izvajajoč posvetovalno funkcijo, predvideno v Pogodbi, in ne da bi nujno objavil kritično oceno o spoštovanju načela subsidiarnosti;

| 2.1.7 | meni, da bi lahko imel poseg Skupnosti večji učinek s pomočjo sorazmernosti, saj so izbor priporočenih instrumentov, razsežnost in intenzivnost zakonodajnega predloga odločilni elementi; |
| --- | --- |

2.1.7

meni, da bi lahko imel poseg Skupnosti večji učinek s pomočjo sorazmernosti, saj so izbor priporočenih instrumentov, razsežnost in intenzivnost zakonodajnega predloga odločilni elementi;

| 2.1.8 | želi prispevati h kakovosti zakonodaje s spodbujanjem celovitega in skupnega pristopa ter z izboljšanjem usklajenosti med evropskimi akterji na treh ravneh: na ravni evropskih institucij, držav članic in teritorialnih skupnosti in še zlasti z udeležbo pri organiziranju razprav med slednjimi in civilno družbo; |
| --- | --- |

2.1.8

želi prispevati h kakovosti zakonodaje s spodbujanjem celovitega in skupnega pristopa ter z izboljšanjem usklajenosti med evropskimi akterji na treh ravneh: na ravni evropskih institucij, držav članic in teritorialnih skupnosti in še zlasti z udeležbo pri organiziranju razprav med slednjimi in civilno družbo;

| 2.1.9 | prav tako želi okrepiti svojo vlogo posrednika med institucijami Skupnosti ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi:






  — | z dejavno udeležbo pri organizaciji in vodenju mrež izmenjav za strukturiranje partnerstva med različnimi ravnmi skupnosti, zlasti kar zadeva povečanje teritorialnega značaja politik Evropske unije; |
| --- | --- | --- |

2.1.9

prav tako želi okrepiti svojo vlogo posrednika med institucijami Skupnosti ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi:

—

z dejavno udeležbo pri organizaciji in vodenju mrež izmenjav za strukturiranje partnerstva med različnimi ravnmi skupnosti, zlasti kar zadeva povečanje teritorialnega značaja politik Evropske unije;

| — | s tesnim sodelovanjem pri evropski politični agendi ter pri uspešnem uresničevanju ciljev za boljšo evropsko upravo; |
| --- | --- |

—

s tesnim sodelovanjem pri evropski politični agendi ter pri uspešnem uresničevanju ciljev za boljšo evropsko upravo;

| 2.1.10 | potrjuje svojo namero, da se bo pripravil na nadzor spoštovanja načela subsidiarnosti, tako da bo v letu 2005 oblikoval ocenjevalno lestvico, ki bo priložena njegovim mnenjem, in postopno uvedel mrežo lokalnih in regionalnih oblasti, ki bo omogočala spremljanje subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.1.10

potrjuje svojo namero, da se bo pripravil na nadzor spoštovanja načela subsidiarnosti, tako da bo v letu 2005 oblikoval ocenjevalno lestvico, ki bo priložena njegovim mnenjem, in postopno uvedel mrežo lokalnih in regionalnih oblasti, ki bo omogočala spremljanje subsidiarnosti;

| 2.1.11 | ponovno izraža svojo zahtevo, da se lokalne in regionalne oblasti vključijo v zgodnji stadij oblikovanja zakonodaje, pa čeprav samo za to, da se ugodi zahtevi po primernem izvajanju protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v povezavi s proračunskimi posledicami za lokalne in regionalne oblasti in v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

2.1.11

ponovno izraža svojo zahtevo, da se lokalne in regionalne oblasti vključijo v zgodnji stadij oblikovanja zakonodaje, pa čeprav samo za to, da se ugodi zahtevi po primernem izvajanju protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v povezavi s proračunskimi posledicami za lokalne in regionalne oblasti in v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti.

2.2.   Priporočila o tristranskih sporazumih in pogodbah

Odbor regij

| 2.2.1 | poziva
  Evropsko komisijo, da ponovno začne s podpisovanjem tristranskih sporazumov in pogodb, z metodo partnerstva, ki združuje lokalne in regionalne oblasti, države in Skupnosti, in razširi uporabo tega instrumenta na ostale politike Skupnosti, zlasti na velike evropske infrastrukture in izvajanje kohezijske politike
   (13); |
| --- | --- |

2.2.1

poziva
  Evropsko komisijo, da ponovno začne s podpisovanjem tristranskih sporazumov in pogodb, z metodo partnerstva, ki združuje lokalne in regionalne oblasti, države in Skupnosti, in razširi uporabo tega instrumenta na ostale politike Skupnosti, zlasti na velike evropske infrastrukture in izvajanje kohezijske politike
   (13);

| 2.2.2 | priporoča, da se tristranski sporazumi in pogodbe, ki so plod dolgega in pozitivnega sodelovanja med zainteresiranimi stranmi, hitro sprejmejo; |
| --- | --- |

2.2.2

priporoča, da se tristranski sporazumi in pogodbe, ki so plod dolgega in pozitivnega sodelovanja med zainteresiranimi stranmi, hitro sprejmejo;

| 2.2.3 | želi, da bodo prvi tristranski sporazumi med Evropsko unijo, italijansko državo in regijo Lombardijo na področju mobilnosti mestnih prevoznih sredstev in poskusni pilotni projekti, načrtovani na področju okolja s skupnostmi Birminghama, Lilla in Pescare, prinesli rezultate in koristne „dobre prakse“ in tako pripomogli k opredelitvi ustrezne metodologije za prihodnje tristranske pogodbe; |
| --- | --- |

2.2.3

želi, da bodo prvi tristranski sporazumi med Evropsko unijo, italijansko državo in regijo Lombardijo na področju mobilnosti mestnih prevoznih sredstev in poskusni pilotni projekti, načrtovani na področju okolja s skupnostmi Birminghama, Lilla in Pescare, prinesli rezultate in koristne „dobre prakse“ in tako pripomogli k opredelitvi ustrezne metodologije za prihodnje tristranske pogodbe;

| 2.2.4 | vztraja pri dejstvu, da so tristranske pogodbe orodje za upravljanje, katerega namen je, da se zakonodaje in programi z velikim teritorialnim učinkom lahko izvajajo prožneje in učinkoviteje; |
| --- | --- |

2.2.4

vztraja pri dejstvu, da so tristranske pogodbe orodje za upravljanje, katerega namen je, da se zakonodaje in programi z velikim teritorialnim učinkom lahko izvajajo prožneje in učinkoviteje;

| 2.2.5 | zahteva od Evropske komisije, da načrtuje posebne finančne določbe, da bi lokalne in regionalne oblasti imele na voljo ustrezna sredstva za hitro izvajanje tristranskih sporazumov in pogodb, in jim omogoči v celoti in brez ovir opravljati njihovo operativno vlogo na terenu; |
| --- | --- |

2.2.5

zahteva od Evropske komisije, da načrtuje posebne finančne določbe, da bi lokalne in regionalne oblasti imele na voljo ustrezna sredstva za hitro izvajanje tristranskih sporazumov in pogodb, in jim omogoči v celoti in brez ovir opravljati njihovo operativno vlogo na terenu;

| 2.2.6 | vnaprej poziva Evropsko komisijo, da okrepi vertikalno usklajevanje poskusne faze in njenega spremljanja, za kar skrbi njen generalni sekretariat, in razvije ukrepe za seznanjanje s tem instrumentom in njegovo spodbujanje; |
| --- | --- |

2.2.6

vnaprej poziva Evropsko komisijo, da okrepi vertikalno usklajevanje poskusne faze in njenega spremljanja, za kar skrbi njen generalni sekretariat, in razvije ukrepe za seznanjanje s tem instrumentom in njegovo spodbujanje;

| 2.2.7 | priporoča, da Svet Unije izrecneje podpira nadaljevanje pobude, ki prispeva k prenovi evropskih metod upravljanja; |
| --- | --- |

2.2.7

priporoča, da Svet Unije izrecneje podpira nadaljevanje pobude, ki prispeva k prenovi evropskih metod upravljanja;

| 2.2.8 | predlaga
  Evropski komisiji, da v vse mehanizme za ponovni zagon lizbonske strategije vključi razmislek o tem, kako lahko usmerjene tristranske pogodbe ali sporazumi prispevajo k uspehu tega strateškega procesa, tako da regijam, ki to želijo, omogočijo, da v večji meri prispevajo k njegovi uspešnosti. |
| --- | --- |

2.2.8

predlaga
  Evropski komisiji, da v vse mehanizme za ponovni zagon lizbonske strategije vključi razmislek o tem, kako lahko usmerjene tristranske pogodbe ali sporazumi prispevajo k uspehu tega strateškega procesa, tako da regijam, ki to želijo, omogočijo, da v večji meri prispevajo k njegovi uspešnosti.

2.3   Priporočila o presoji vplivov

Odbor regij

| 2.3.1 | predlaga, da nova metoda presoje vplivov za glavne pobude Evropske komisije optimalno upošteva lokalne in regionalne razsežnosti v predhodni fazi (ex ante) zakonodajnega procesa; |
| --- | --- |

2.3.1

predlaga, da nova metoda presoje vplivov za glavne pobude Evropske komisije optimalno upošteva lokalne in regionalne razsežnosti v predhodni fazi (ex ante) zakonodajnega procesa;

| 2.3.2 | poziva
  Evropsko komisijo, da ji zaupa oblikovanje prospektivnih študij, ki sodijo med njegove pristojnosti, še zlasti za vse glavne pobude s teritorialnim učinkom; |
| --- | --- |

2.3.2

poziva
  Evropsko komisijo, da ji zaupa oblikovanje prospektivnih študij, ki sodijo med njegove pristojnosti, še zlasti za vse glavne pobude s teritorialnim učinkom;

| 2.3.3 | meni namreč, da bi bila njegova prva ocena še zlasti pomembna v okviru uporabe neregulativnih instrumentov (koregulacija in avtoregulacija), kot tudi za vse informativne in usklajevalne dejavnosti, ki vključujejo lokalno in regionalno raven; |
| --- | --- |

2.3.3

meni namreč, da bi bila njegova prva ocena še zlasti pomembna v okviru uporabe neregulativnih instrumentov (koregulacija in avtoregulacija), kot tudi za vse informativne in usklajevalne dejavnosti, ki vključujejo lokalno in regionalno raven;

| 2.3.4 | je mnenja, da morajo presoje vplivov igrati bistveno vlogo pri zmanjševanju administrativnih stroškov, ki bremenijo lokalne in regionalne organe zaradi zakonodaje Skupnosti in da morajo preliminarne analize vsebovati oceno posledic zakonodajnega akta na lokalni in regionalni ravni, v finančnem smislu; |
| --- | --- |

2.3.4

je mnenja, da morajo presoje vplivov igrati bistveno vlogo pri zmanjševanju administrativnih stroškov, ki bremenijo lokalne in regionalne organe zaradi zakonodaje Skupnosti in da morajo preliminarne analize vsebovati oceno posledic zakonodajnega akta na lokalni in regionalni ravni, v finančnem smislu;

| 2.3.5 | priporoča, da pri pregledu protokola o sodelovanju, ki je bil podpisan z Evropsko komisijo
   (14)
  , širše presoje vplivov tistim, ki bodo zadolženi za njihovo oblikovanje, omogočajo opredelitev podrobnih meril za oceno in kakovost, s ciljem oblikovati dejansko strategijo posvetovanja s teritorialno bazo; |
| --- | --- |

2.3.5

priporoča, da pri pregledu protokola o sodelovanju, ki je bil podpisan z Evropsko komisijo
   (14)
  , širše presoje vplivov tistim, ki bodo zadolženi za njihovo oblikovanje, omogočajo opredelitev podrobnih meril za oceno in kakovost, s ciljem oblikovati dejansko strategijo posvetovanja s teritorialno bazo;

| 2.3.6 | poziva
  Evropsko komisijo, da se zavzema za bolj proaktiven prispevek pred samim ukrepanjem Skupnosti s prospektivnimi mnenji o prihodnjih politikah Skupnosti in o posledicah za lokalne in regionalne oblasti ter s poročili o lokalnih in regionalnih učinkih nekaterih direktiv; |
| --- | --- |

2.3.6

poziva
  Evropsko komisijo, da se zavzema za bolj proaktiven prispevek pred samim ukrepanjem Skupnosti s prospektivnimi mnenji o prihodnjih politikah Skupnosti in o posledicah za lokalne in regionalne oblasti ter s poročili o lokalnih in regionalnih učinkih nekaterih direktiv;

| 2.3.7 | znova poudarja svoje priporočilo Evropski komisiji, da oblikuje svetovalno skupino neodvisnih strokovnjakov za nadzor presoj vplivov, zagotavljanje objektivnosti in spodbujanje dobrih praks in ga obvešča o svojem delu, zato da bi mu omogočila okrepiti njegovo politično vlogo v poznejših fazah postopka sprejemanja odločitev (15); |
| --- | --- |

2.3.7

znova poudarja svoje priporočilo Evropski komisiji, da oblikuje svetovalno skupino neodvisnih strokovnjakov za nadzor presoj vplivov, zagotavljanje objektivnosti in spodbujanje dobrih praks in ga obvešča o svojem delu, zato da bi mu omogočila okrepiti njegovo politično vlogo v poznejših fazah postopka sprejemanja odločitev (15);

| 2.3.8 | želi biti obveščen o dejavnostih delovne skupine, ustanovljene v Evropskem parlamentu, o poteku in nadzoru presoj vplivov, da bo lahko sodeloval pri gibanju za medinstitucionalno sodelovanje, katerega pobudnik je Evropski parlament, in izbral skupna merila z Evropsko komisijo in Svetom za ocenjevanje kakovosti presoj vplivov in za številčno opredelitev porabe, ki izhaja iz zakonodajnih predlogov. |
| --- | --- |

2.3.8

želi biti obveščen o dejavnostih delovne skupine, ustanovljene v Evropskem parlamentu, o poteku in nadzoru presoj vplivov, da bo lahko sodeloval pri gibanju za medinstitucionalno sodelovanje, katerega pobudnik je Evropski parlament, in izbral skupna merila z Evropsko komisijo in Svetom za ocenjevanje kakovosti presoj vplivov in za številčno opredelitev porabe, ki izhaja iz zakonodajnih predlogov.

2.4   Priporočila o bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji

Odbor regij

| 2.4.1 | z velikim zanimanjem opaža prizadevanja Sveta za ponovni zagon lizbonskega procesa in v zvezi z vsebino sporočil (16), ki jih je predstavila Evropska komisija za oblikovanje boljše zakonodaje za nadaljevanje tega procesa, saj se mu zdita poenostavitev in izboljšanje zakonodajnega okvira bistvena tako na nacionalni ravni kot na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

2.4.1

z velikim zanimanjem opaža prizadevanja Sveta za ponovni zagon lizbonskega procesa in v zvezi z vsebino sporočil (16), ki jih je predstavila Evropska komisija za oblikovanje boljše zakonodaje za nadaljevanje tega procesa, saj se mu zdita poenostavitev in izboljšanje zakonodajnega okvira bistvena tako na nacionalni ravni kot na ravni Skupnosti;

| 2.4.2 | podpira priporočilo Evropske komisije, da postane izboljšanje predpisov sestavni del nacionalnih akcijskih načrtov iz Lizbone in se zavzema za oblikovanje skupnega časovnega načrta za izboljšanje predpisov; |
| --- | --- |

2.4.2

podpira priporočilo Evropske komisije, da postane izboljšanje predpisov sestavni del nacionalnih akcijskih načrtov iz Lizbone in se zavzema za oblikovanje skupnega časovnega načrta za izboljšanje predpisov;

| 2.4.3 | predlaga, da nacionalni akcijski načrti vsebujejo tudi del o regijah za prožnejše in učinkovitejše administrativne postopke na lokalni ravni in da nacionalni programi za poenostavitev zakonodaje — kot ji je predlagala Evropska komisija — vodijo k posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi skupnosti za boljše poznavanje reforme na ravni regij in lokalnih skupnosti. |
| --- | --- |

2.4.3

predlaga, da nacionalni akcijski načrti vsebujejo tudi del o regijah za prožnejše in učinkovitejše administrativne postopke na lokalni ravni in da nacionalni programi za poenostavitev zakonodaje — kot ji je predlagala Evropska komisija — vodijo k posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi skupnosti za boljše poznavanje reforme na ravni regij in lokalnih skupnosti.

2.5   Splošne ugotovitve

Odbor regij

| 2.5.1 | poziva, še zlasti Evropsko komisijo, da skupaj z njim poskrbi za bolj specifično spremljanje s hitrejšim in bolj političnim odzivanjem v zvezi s tem predlogom; |
| --- | --- |

2.5.1

poziva, še zlasti Evropsko komisijo, da skupaj z njim poskrbi za bolj specifično spremljanje s hitrejšim in bolj političnim odzivanjem v zvezi s tem predlogom;

| 2.3.14 | in nazadnje namerava redno ocenjevati ukrepe, ki jih zahteva akcijski načrt, o boljši pripravi zakonodaje, zlasti v okviru letnega posveta o poročilu Evropske komisije, in želi, da Evropska komisija uvede računalniški sistem za lažji dostop do informacij o potekajočem zakonodajnem postopku in tako pripomore k boljši obveščenosti lokalnih in regionalnih skupnosti na vseh stopnjah zakonodajnega procesa. |
| --- | --- |

2.3.14

in nazadnje namerava redno ocenjevati ukrepe, ki jih zahteva akcijski načrt, o boljši pripravi zakonodaje, zlasti v okviru letnega posveta o poročilu Evropske komisije, in želi, da Evropska komisija uvede računalniški sistem za lažji dostop do informacij o potekajočem zakonodajnem postopku in tako pripomore k boljši obveščenosti lokalnih in regionalnih skupnosti na vseh stopnjah zakonodajnega procesa.

V Bruslju, 12. oktobra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 256, 24.10.2003, str. 24.

1

(2)  UL C 73, 23.03.2004, str. 38.

2

(3)  Mnenje CdR 50/99 fin (Boljša priprava zakonodaje 1998) - Mnenje CdR 18/2000 fin (Boljša priprava zakonodaje 1999) - Mnenje CdR 62/2003 fin (Boljša priprava zakonodaje 2002).

3

(4)  Osnutek mnenja z dne 5. februarja 2005 komisije za ustavne zadeve in evropsko upravo o uporabi in nadzoru načel subsidiarnosti in sorazmernosti (CdR 220/2004).

4

(5)  Glej na primer KOM(2003) 811 final, Dialog z združenji teritorialnih skupnosti o oblikovanju politik Evropske unije, 19. december 2003.

5

(6)  Glej mnenje CdR 62/2003 fin.

6

(7)  Sporočilo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o medinstitucionalnem sporazumu „Boljša priprava zakonodaje“, UL 2003/C 321/01, 31. december 2003.

7

Boljša priprava zakonodaje

(8)  Sklepi in priporočila seje na visoki ravni o upravljanju in EU, Haag, 9. in 10. december 2004.

8

o upravljanju in EU

(9)  Sporočilo Evropske komisije o stalnem in načrtnem dialogu z združenji teritorialnih skupnosti o oblikovanju politik Evropske unije, KOM(2003) 811 final, 23. november 2003.

9

(10)  Bela knjiga o evropski upravi KOM(2001) 428 final, s 25. julija 2001.

10

(11)  Sklepi predsedstva, Evropski svet v Bruslju, + in 23. marec 2005, 7619/05.

11

(12)  Protokol o načinu sodelovanja med Evropsko komisijo in Odborom regij, sprejet v Bruslju 20. septembra 2001.

12

(13)  Mnenje Odbora regij o predlogu uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu, CdR 232/2004 fin z dne 13. aprila 2005.

13

(14)  Protokol o načinu sodelovanja med Evropsko komisijo in Odborom regij, ki sta ga 20. septembra 2001 podpisala njuna predsednika, DI CdR 81/2001 rev. 1.

14

(15)  Protokol o načinu sodelovanja med Evropsko komisijo in Odborom regij, ki sta ga 20. septembra 2001 podpisala njuna predsednika, DI CdR 81/2001 rev. 1.

15

(16)  Mnenje CdR 62/2003 fin.

16

---

| 4.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/11

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije — Tretje poročilo o napredku glede kohezije: K novemu partnerstvu za rast, delovna mesta in kohezijo

(2006/C 81/03)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. maja 2005 — Tretje vmesno poročilo o napredku glede kohezije: K novemu partnerstvu za rast, delovna mesta in kohezijo (KOM(2005) 192 končno), {SEC(2005)632};

ob upoštevanju Sklepa Evropske komisije z dne 17. maja 2005, da v skladu s prvim odstavkom člena 256 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zaprosi Odbor za mnenje o tej temi;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora z dne 19. maja 2005, da zadolži komisijo za politiko ozemeljske kohezije, naj pripravi mnenje na to temo;

ob upoštevanju
  Tretjega poročila o ekonomski in socialni koheziji: novo partnerstvo za kohezijo, konvergenco, konkurenčnost in sodelovanje (KOM(2004) 107 končno), ki ga je Evropska komisija sprejela 18. februarja 2004;

ob upoštevanju mnenja o Tretjem poročilu o ekonomski in socialni koheziji (CdR 120/2004 fin) (1);

ob upoštevanju mnenja o finančni perspektivi: Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Gradnja naše skupne prihodnosti: politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije 2007–2013 (CdR 162/2004 fin) (2);

ob upoštevanju mnenja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR) (CdR 233/2004 fin) (3);

ob upoštevanju mnenja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Kohezijskem skladu (CdR 234/2004 fin) (4);

ob upoštevanju mnenja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu (CdR 240/2004 fin) (5);

ob upoštevanju mnenja o predlogu uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (CdR 232/2004 fin) (6);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 141/2005 rev. 1), ki ga je komisija za politiko ozemeljske kohezije sprejela 24. junija 2005 (poročevalec: g. Michael Schneider, državni sekretar, predstavnik dežele Sachsen-Anhalt v zvezni vladi (DE/EPP),

na 61. plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra 2005 (seja z dne 12. oktobra) sprejel naslednje mnenje.

Stališča Odbora Regij

I.   Nadaljnji obstoj gospodarskih in socialnih razlik v razširjeni Uniji

Odbor regij

| 1. | meni, da je tretje poročilo o napredku pomemben dokument za nadaljevanje razprave o prihodnji organizaciji kohezijske politike v Evropi; |
| --- | --- |

1.

meni, da je tretje poročilo o napredku pomemben dokument za nadaljevanje razprave o prihodnji organizaciji kohezijske politike v Evropi;

| 2. | ugotavlja, da še vedno obstajajo velike razlike med posameznimi regijami razširjene Unije in da je regionalni BDP v desetih najbogatejših regijah za 153 odstotkov višji od BDP v desetih najrevnejših regijah; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da še vedno obstajajo velike razlike med posameznimi regijami razširjene Unije in da je regionalni BDP v desetih najbogatejših regijah za 153 odstotkov višji od BDP v desetih najrevnejših regijah;

| 3. | opaža, da BDP v 64 regijah razširjene Unije znaša trenutno manj kot 75 odstotkov povprečja Skupnosti, zajema pa 90 odstotkov vseh prebivalcev novih držav članic; |
| --- | --- |

3.

opaža, da BDP v 64 regijah razširjene Unije znaša trenutno manj kot 75 odstotkov povprečja Skupnosti, zajema pa 90 odstotkov vseh prebivalcev novih držav članic;

| 4. | ponovno poudarja svojo zahtevo, da bi zlasti te regije podprli s sredstvi strukturne politike Unije; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja svojo zahtevo, da bi zlasti te regije podprli s sredstvi strukturne politike Unije;

| 5. | opozarja, da živi 3,5 odstotka prebivalstva Unije v regijah, ki čutijo tako imenovani statistični učinek, in ponovno zahteva skupno in primerno obravnavo teh regij, ki bi bila v skladu s konvergenčnimi cilji tretjega poročila o ekonomski in socialni koheziji; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da živi 3,5 odstotka prebivalstva Unije v regijah, ki čutijo tako imenovani statistični učinek, in ponovno zahteva skupno in primerno obravnavo teh regij, ki bi bila v skladu s konvergenčnimi cilji tretjega poročila o ekonomski in socialni koheziji;

| 6. | ugotavlja, da živijo 4 odstotki prebivalstva Unije na območjih, ki zaradi svojega pozitivnega gospodarskega razvoja presegajo prag 75 odstotkov, in podpira prizadevanje teh regij za primerno prehodno obdobje k novemu cilju konkurenčnosti; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da živijo 4 odstotki prebivalstva Unije na območjih, ki zaradi svojega pozitivnega gospodarskega razvoja presegajo prag 75 odstotkov, in podpira prizadevanje teh regij za primerno prehodno obdobje k novemu cilju konkurenčnosti;

| 7. | podpira ugotovitve vmesnega poročila, da je kljub velikemu povečanju produktivnosti iz preteklih let potrebna večja in bolj enakomerna rast produktivnosti in zaposlovanja, da bi dosegli konvergenco; |
| --- | --- |

7.

podpira ugotovitve vmesnega poročila, da je kljub velikemu povečanju produktivnosti iz preteklih let potrebna večja in bolj enakomerna rast produktivnosti in zaposlovanja, da bi dosegli konvergenco;

| 8. | je zaskrbljen, da so se regionalne razlike v nekaterih državah članicah povečale, in v zvezi s tem poziva k večjim prizadevanjem na evropski in nacionalni ravni, hkrati pa poudarja, da se razlike v Uniji zmanjšujejo vse od leta 1995. Razlike med posameznimi državami se zmanjšujejo hitreje kot razlike med posameznimi regijami; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen, da so se regionalne razlike v nekaterih državah članicah povečale, in v zvezi s tem poziva k večjim prizadevanjem na evropski in nacionalni ravni, hkrati pa poudarja, da se razlike v Uniji zmanjšujejo vse od leta 1995. Razlike med posameznimi državami se zmanjšujejo hitreje kot razlike med posameznimi regijami;

| 9. | poudarja ugotovitev poročila, da bo v mnogih novih državah članicah potrebna trajna visoka rast, ki bo trajala več generacij, da bi se te razlike zmanjšale; |
| --- | --- |

9.

poudarja ugotovitev poročila, da bo v mnogih novih državah članicah potrebna trajna visoka rast, ki bo trajala več generacij, da bi se te razlike zmanjšale;

| 10. | zato pozdravlja ugotovitev poročila, da je zaradi trenutnih razlik v Uniji povsem jasno, da je potrebna aktivna kohezijska politika; |
| --- | --- |

10.

zato pozdravlja ugotovitev poročila, da je zaradi trenutnih razlik v Uniji povsem jasno, da je potrebna aktivna kohezijska politika;

| 11. | v zvezi s tem opozarja, da je treba regije s posebnimi socialnimi in gospodarskimi težavami podpirati tudi pri njihovih strukturnih spremembah za vzpostavitev družbe, ki temelji na znanju; |
| --- | --- |

11.

v zvezi s tem opozarja, da je treba regije s posebnimi socialnimi in gospodarskimi težavami podpirati tudi pri njihovih strukturnih spremembah za vzpostavitev družbe, ki temelji na znanju;

| 12. | poudarja mnenje Komisije, da je treba ohraniti aktivno kohezijsko politiko tudi zunaj najmanj razvitih regij, če želimo spodbujati rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

12.

poudarja mnenje Komisije, da je treba ohraniti aktivno kohezijsko politiko tudi zunaj najmanj razvitih regij, če želimo spodbujati rast in zaposlovanje;

| 13. | poudarja, da je treba nujno izvajati kohezijsko politiko v regijah, ki so prikrajšane zaradi naravnih strukturnih ovir, kot so otoki, gorska območja in območja z nizko stopnjo poselitve. |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba nujno izvajati kohezijsko politiko v regijah, ki so prikrajšane zaradi naravnih strukturnih ovir, kot so otoki, gorska območja in območja z nizko stopnjo poselitve.

II.   Kohezijska politika Unije in lizbonska strategija

Odbor regij

| 14. | pozdravlja ugotovitev poročila, da je v mnogih programih več kot polovica ukrepov namenjena izvajanju lizbonske strategije; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja ugotovitev poročila, da je v mnogih programih več kot polovica ukrepov namenjena izvajanju lizbonske strategije;

| 15. | poudarja pomen načrtovanja za razvoj prednostnih nalog regionalnih pomoči in inovativnih strategij ter se zavzema za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri njihovem upravljanju in izvajanju pomoči iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen načrtovanja za razvoj prednostnih nalog regionalnih pomoči in inovativnih strategij ter se zavzema za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri njihovem upravljanju in izvajanju pomoči iz strukturnih skladov;

| 16. | pozdravlja večjo uporabo strukturnih skladov v vmesnih ocenah za ukrepe spodbujanja rasti in zaposlovanja, istočasno pa poudarja, da je treba poenostaviti postopke za preusmerjanje in prilagajanje programov strukturnih skladov; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja večjo uporabo strukturnih skladov v vmesnih ocenah za ukrepe spodbujanja rasti in zaposlovanja, istočasno pa poudarja, da je treba poenostaviti postopke za preusmerjanje in prilagajanje programov strukturnih skladov;

| 17. | v zvezi s tem ponavlja svojo kritiko sedanjega predloga Komisije za ponovno preučitev postopka za dodeljevanje rezerv na podlagi doseženih rezultatov in njihove razporeditve med države članice leta 2011 s strani Sveta. Odbor regij meni, da bi morale države članice v tesnem sodelovanju s Komisijo narediti vmesno oceno učinkovitosti in dodeliti namenska sredstva programom in prednostnim nalogam, ki so po njihovem mnenju najbolj učinkoviti; |
| --- | --- |

17.

v zvezi s tem ponavlja svojo kritiko sedanjega predloga Komisije za ponovno preučitev postopka za dodeljevanje rezerv na podlagi doseženih rezultatov in njihove razporeditve med države članice leta 2011 s strani Sveta. Odbor regij meni, da bi morale države članice v tesnem sodelovanju s Komisijo narediti vmesno oceno učinkovitosti in dodeliti namenska sredstva programom in prednostnim nalogam, ki so po njihovem mnenju najbolj učinkoviti;

| 18. | se strinja s Komisijo, da je bila uvedba strukturnih skladov v novih državah članicah uspešna, in ponavlja svojo željo, da ostane zgornja meja črpanja strukturnih skladov v državah članicah 4 odstotke; |
| --- | --- |

18.

se strinja s Komisijo, da je bila uvedba strukturnih skladov v novih državah članicah uspešna, in ponavlja svojo željo, da ostane zgornja meja črpanja strukturnih skladov v državah članicah 4 odstotke;

| 19. | opaža, da je samo devet od trinajstih držav članic, ki vsaj delno spadajo v cilj 1, spoštovalo načelo dodatnosti, in v zvezi s tem poudarja, da je treba pri ocenjevanju spoštovanja dodatnosti po členu 11 Uredbe o splošnih določbah o strukturnih skladih (7) upoštevati splošni makroekonomski položaj, pomemben za financiranje, specifične gospodarske pogoje, privatizacijo in vsako izjemno visoko javno porabo v prejšnjem obdobju. Poudariti je treba tudi to, da imajo strukturni skladi precejšen učinek finančnega vzvoda na mestnih in podeželskih območjih pri ohranjanju visoke stopnje javnih naložb, ki so v skladu z njihovim prizadevanjem, da bi zagotovili zdrave javne finance; |
| --- | --- |

19.

opaža, da je samo devet od trinajstih držav članic, ki vsaj delno spadajo v cilj 1, spoštovalo načelo dodatnosti, in v zvezi s tem poudarja, da je treba pri ocenjevanju spoštovanja dodatnosti po členu 11 Uredbe o splošnih določbah o strukturnih skladih (7) upoštevati splošni makroekonomski položaj, pomemben za financiranje, specifične gospodarske pogoje, privatizacijo in vsako izjemno visoko javno porabo v prejšnjem obdobju. Poudariti je treba tudi to, da imajo strukturni skladi precejšen učinek finančnega vzvoda na mestnih in podeželskih območjih pri ohranjanju visoke stopnje javnih naložb, ki so v skladu z njihovim prizadevanjem, da bi zagotovili zdrave javne finance;

| 20. | zato ponavlja svoj predlog, da se dovoli nadaljnja uporaba zasebnega financiranja skupaj s sredstvi strukturnih skladov, da bi se izognili še večjemu pritisku na regionalni in lokalni proračun, obenem pa ohrani visoka stopnja javnih naložb na regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

20.

zato ponavlja svoj predlog, da se dovoli nadaljnja uporaba zasebnega financiranja skupaj s sredstvi strukturnih skladov, da bi se izognili še večjemu pritisku na regionalni in lokalni proračun, obenem pa ohrani visoka stopnja javnih naložb na regionalni in lokalni ravni.

III.   Prihodnost kohezijske politike in agenda za rast in zaposlovanje

Odbor regij

| 21. | opaža, da se Evropski parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor v glavnem strinjata z njegovimi stališči glede prihodnje organizacije strukturne politike; |
| --- | --- |

21.

opaža, da se Evropski parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor v glavnem strinjata z njegovimi stališči glede prihodnje organizacije strukturne politike;

| 22. | poudarja pomembnost mobilizacije lokalnih in regionalnih udeležencev za prihodnje izvajanje strukturne politike in ponavlja svojo željo, da bi pri razpravah o ekonomski, socialni in regionalni koheziji v okviru skupnih dogodkov in konferenc imel še naprej aktivno vlogo; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomembnost mobilizacije lokalnih in regionalnih udeležencev za prihodnje izvajanje strukturne politike in ponavlja svojo željo, da bi pri razpravah o ekonomski, socialni in regionalni koheziji v okviru skupnih dogodkov in konferenc imel še naprej aktivno vlogo;

| 23. | je po Evropskem svetu 16. in 17. junija 2005zaskrbljen, da imajo države članice še vedno zelo različne poglede na prihodnje financiranje Unije in da bi pozno dosežen sporazum otežil začetek naslednjega programskega obdobja ter privedel do finančno negotovega položaja lokalnih in regionalnih oblasti v Uniji. Trenutna kriza bo imela tudi negativne gospodarske posledice, zlasti v novih državah članicah; |
| --- | --- |

23.

je po Evropskem svetu 16. in 17. junija 2005zaskrbljen, da imajo države članice še vedno zelo različne poglede na prihodnje financiranje Unije in da bi pozno dosežen sporazum otežil začetek naslednjega programskega obdobja ter privedel do finančno negotovega položaja lokalnih in regionalnih oblasti v Uniji. Trenutna kriza bo imela tudi negativne gospodarske posledice, zlasti v novih državah članicah;

| 24. | zato poziva države članice, da se hitro odločijo glede prihodnjega financiranja Evropske unije; |
| --- | --- |

24.

zato poziva države članice, da se hitro odločijo glede prihodnjega financiranja Evropske unije;

| 25. | opozarja, da bi lahko izgubili pregled nad cilji kohezijske politike v trenutku, ko so državne pomoči na splošno manjše, in ponavlja, da želi uravnoteženo in primerno politiko pomoči v Uniji, ki upošteva sklepe Evropskega sveta iz Stockholma z dne 23. in 24. marca 2001; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da bi lahko izgubili pregled nad cilji kohezijske politike v trenutku, ko so državne pomoči na splošno manjše, in ponavlja, da želi uravnoteženo in primerno politiko pomoči v Uniji, ki upošteva sklepe Evropskega sveta iz Stockholma z dne 23. in 24. marca 2001;

| 26. | pozdravlja zgodnjo predstavitev strateških smernic za nov program pomoči, o čemer bo pripravil posebno mnenje. |
| --- | --- |

26.

pozdravlja zgodnjo predstavitev strateških smernic za nov program pomoči, o čemer bo pripravil posebno mnenje.

V Bruslju, 12. oktobra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 318 z dne 22.12.2004, str. 1.

1

(2)  UL C 164 z dne 5.7.2005, str. 4.

2

(3)  UL C 231 z dne 20.9.2005, str. 19.

3

(4)  UL C 231 z dne 20.9.2005, str. 35.

4

(5)  UL C 164 z dne 5.7.2005, str. 48.

5

(6)  UL C 231 z dne 20.9.2005, str. 1.

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih, UL št. L 161 z dne 26.6.1999, str. 1.

7

---

| 4.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/13

---

Mnenje Odbora regij o integriranih smernicah za rast in delovna mesta (2005-2008), sporočilo predsednika v dogovoru s podpredsednikom Verheugnom in komisarjema Almunio in Spidlo vključno s priporočilom Komisije o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Skupnosti (na podlagi člena 99 Pogodbe ES) in predlogom direktive Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic (na podlagi člena 128 Pogodbe ES)

(2006/C 81/04)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju integriranih smernic za rast in delovna mesta (2005–2008), vključno s priporočilom Komisije o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Skupnosti (na podlagi člena 99 Pogodbe ES) in predlogom direktive Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic, KOM(2005) 141 končno — 2005/0057 (CNS);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 12. aprila 2005 in Sveta z dne 22. aprila 2005, da v skladu s prvim odstavkom člena 265 in člena 128 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor regij zaprosi za mnenje o tej temi;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora regij z dne 19. maja 2005, da zadolži komisijo za ekonomsko in socialno politiko, da pripravi mnenje o tej temi;

ob upoštevanju resolucije Odbora regij o ponovnem zagonu lizbonske strategije, sprejete 24. februarja 2005;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 147/2005 rev. 1), ki ga je 29. junija 2005 sprejela komisija za ekonomsko in socialno politiko (poročevalka: ga. Pauliina Haijanen, članica odbora regionalnega sveta jugozahodne Finske in članica mestnega sveta iz Laitile (FI/EPP),

mnenje sprejel soglasno na 61. plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra 2005 (seja z dne 12. oktobra 2005).

1.   Stališča Odbora regij

Splošne ugotovitve

Odbor regij

| 1.1 | verjame, da je treba pristop za vključitev integriranih smernic za večjo rast in več delovnih mest izvajati z namenom, da se doseže večja socialna kohezija in izboljšanje javne blaginje ter kakovosti življenja; predpogoja za dosego tega sta večja konkurenčnost in naložbe v trajnostno visoko raven socialnega varstva; |
| --- | --- |

1.1

verjame, da je treba pristop za vključitev integriranih smernic za večjo rast in več delovnih mest izvajati z namenom, da se doseže večja socialna kohezija in izboljšanje javne blaginje ter kakovosti življenja; predpogoja za dosego tega sta večja konkurenčnost in naložbe v trajnostno visoko raven socialnega varstva;

| 1.2 | ponavlja svojo zahtevo po intenzivnejšem in bolj decentraliziranem izvajanju lizbonske strategije v skladu s sklepi Evropskega sveta v Lizboni, iz katerih izhaja, da mora biti „pristop (izvajanja lizbonske strategije) popolnoma decentraliziran v skladu z načelom subsidiarnosti; Unija, države članice, regionalne in lokalne skupnosti kot tudi socialni partnerji in civilna družba morajo biti dejavno vključeni v različne vrste partnerstev“; |
| --- | --- |

1.2

ponavlja svojo zahtevo po intenzivnejšem in bolj decentraliziranem izvajanju lizbonske strategije v skladu s sklepi Evropskega sveta v Lizboni, iz katerih izhaja, da mora biti „pristop (izvajanja lizbonske strategije) popolnoma decentraliziran v skladu z načelom subsidiarnosti; Unija, države članice, regionalne in lokalne skupnosti kot tudi socialni partnerji in civilna družba morajo biti dejavno vključeni v različne vrste partnerstev“;

| 1.3 | vendar ugotavlja, da integrirane smernice pomenijo napredek na metodološki ravni, saj odražajo komplementarnost ekonomske in socialne politike Evropske unije in kažejo na voljo do napredka pri doseganju cilja poenostavitve in boljše preglednosti instrumentov za makroekonomsko upravljanje Evropske unije; |
| --- | --- |

1.3

vendar ugotavlja, da integrirane smernice pomenijo napredek na metodološki ravni, saj odražajo komplementarnost ekonomske in socialne politike Evropske unije in kažejo na voljo do napredka pri doseganju cilja poenostavitve in boljše preglednosti instrumentov za makroekonomsko upravljanje Evropske unije;

| 1.4 | verjame, da se je treba pri izboljšanju rasti in delovnih mest truditi za ohranjanje in povečanje blaginje državljanov v celotni Uniji; ter slednjim omogočiti, da razvijejo svoj polni potencial v družbi; |
| --- | --- |

1.4

verjame, da se je treba pri izboljšanju rasti in delovnih mest truditi za ohranjanje in povečanje blaginje državljanov v celotni Uniji; ter slednjim omogočiti, da razvijejo svoj polni potencial v družbi;

| 1.5 | verjame, da počasen socialni razvoj na koncu upočasni tudi gospodarsko rast; |
| --- | --- |

1.5

verjame, da počasen socialni razvoj na koncu upočasni tudi gospodarsko rast;

| 1.6 | meni, da je povišanje plač pomemben ukrep socialnega razvoja z mednarodnega vidika; |
| --- | --- |

1.6

meni, da je povišanje plač pomemben ukrep socialnega razvoja z mednarodnega vidika;

| 1.7 | verjame, da njegovi predlogi za ocenjevanje dodane vrednosti decentralizacije in zagotavljanja sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti, niso bili dovolj upoštevani pri pripravi in izvajanju smernic; |
| --- | --- |

1.7

verjame, da njegovi predlogi za ocenjevanje dodane vrednosti decentralizacije in zagotavljanja sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti, niso bili dovolj upoštevani pri pripravi in izvajanju smernic;

| 1.8 | poudarja svojo pripravljenost za dejavno sodelovanje v novem lizbonskem procesu in vsakoletnem prispevku k spomladanskemu vrhu Evropskega sveta. Meni, da bo povečano sodelovanje regionalnih in lokalnih skupnosti v ciklu oblikovanja politike na evropski ravni zagotovilo dejavne partnerske priložnosti v razvoju evropskih postopkov odločanja in dvignilo ozaveščenost v zvezi z regionalno razsežnostjo. |
| --- | --- |

1.8

poudarja svojo pripravljenost za dejavno sodelovanje v novem lizbonskem procesu in vsakoletnem prispevku k spomladanskemu vrhu Evropskega sveta. Meni, da bo povečano sodelovanje regionalnih in lokalnih skupnosti v ciklu oblikovanja politike na evropski ravni zagotovilo dejavne partnerske priložnosti v razvoju evropskih postopkov odločanja in dvignilo ozaveščenost v zvezi z regionalno razsežnostjo.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | meni, da je pri izvajanju integriranih smernic v praksi pomembno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti, in priporoča vzpostavitev primernih pogojev za upoštevanje stališč lokalnih in regionalnih oblasti tudi med pripravo in revizijo smernic; |
| --- | --- |

2.1

meni, da je pri izvajanju integriranih smernic v praksi pomembno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti, in priporoča vzpostavitev primernih pogojev za upoštevanje stališč lokalnih in regionalnih oblasti tudi med pripravo in revizijo smernic;

| 2.2 | verjame, da morajo imeti lokalne in regionalne oblasti več možnosti za oblikovanje in okrepitev gospodarskih pogojev, ki so ključnega pomena za njihovo vitalnost. Razvoj storitev lokalnih in regionalnih oblasti bi lahko upoštevali kot enega izmed možnih pristopov; |
| --- | --- |

2.2

verjame, da morajo imeti lokalne in regionalne oblasti več možnosti za oblikovanje in okrepitev gospodarskih pogojev, ki so ključnega pomena za njihovo vitalnost. Razvoj storitev lokalnih in regionalnih oblasti bi lahko upoštevali kot enega izmed možnih pristopov;

| 2.3 | meni, da morajo biti storitve lokalnih in regionalnih oblasti v prihodnosti bolj dobičkonosne in konkurenčne. Da bi to dosegli, je treba z ukinitvijo pravil, uredb in drugih ovir, ki ovirajo inovativnost in kreativnost v razvoju konkurenčnih javnih storitev, olajšati organizacijo storitev in pri tem zagotoviti, da bodo upoštevani najnižji standardi na nacionalni ravni in ravni EU; |
| --- | --- |

2.3

meni, da morajo biti storitve lokalnih in regionalnih oblasti v prihodnosti bolj dobičkonosne in konkurenčne. Da bi to dosegli, je treba z ukinitvijo pravil, uredb in drugih ovir, ki ovirajo inovativnost in kreativnost v razvoju konkurenčnih javnih storitev, olajšati organizacijo storitev in pri tem zagotoviti, da bodo upoštevani najnižji standardi na nacionalni ravni in ravni EU;

| 2.4 | meni, da je treba pri razširjanju in poglabljanju notranjega trga za storitve paziti na to, da se ponudijo storitve težko dostopnim in slabo poseljenim regijam. Za učinkovito delovanje notranjega trga je nujno treba pojasniti pojma splošni gospodarski interes in storitve splošnega gospodarskega interesa; |
| --- | --- |

2.4

meni, da je treba pri razširjanju in poglabljanju notranjega trga za storitve paziti na to, da se ponudijo storitve težko dostopnim in slabo poseljenim regijam. Za učinkovito delovanje notranjega trga je nujno treba pojasniti pojma splošni gospodarski interes in storitve splošnega gospodarskega interesa;

| 2.5 | meni, da je treba vzpostaviti socialni dialog, da bi dosegli močno udeležbo socialnih partnerjev pri prizadevanju za reforme. |
| --- | --- |

2.5

meni, da je treba vzpostaviti socialni dialog, da bi dosegli močno udeležbo socialnih partnerjev pri prizadevanju za reforme.

Integrirane smernice in nacionalni programi reform

| 2.6 | predlaga, da se v prihodnjih integriranih smernicah navedejo konkretni cilji, ki bi temeljili na lokalnih in regionalnih pogledih, da bi povečali sodelovanje regionalnih in lokalnih skupnosti kot tudi socialnih partnerjev in civilne družbe; |
| --- | --- |

2.6

predlaga, da se v prihodnjih integriranih smernicah navedejo konkretni cilji, ki bi temeljili na lokalnih in regionalnih pogledih, da bi povečali sodelovanje regionalnih in lokalnih skupnosti kot tudi socialnih partnerjev in civilne družbe;

| 2.7 | verjame, da je treba državam članicam zagotoviti dovolj časa, da v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pripravijo nacionalne programe reform, in zato predlaga, da Komisija pripravi tudi časovni načrt za to fazo procesa izdelave smernic; |
| --- | --- |

2.7

verjame, da je treba državam članicam zagotoviti dovolj časa, da v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pripravijo nacionalne programe reform, in zato predlaga, da Komisija pripravi tudi časovni načrt za to fazo procesa izdelave smernic;

| 2.8 | predlaga pripravo bolj konkretnih določb smernic za okrepitev predlaganega partnerstva z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Slednje naj se upošteva tudi pri pripravi strategij Evropskega socialnega sklada, ki naj bi podpirale partnerstvo, predlagano v smernicah, in razvoj novih modelov sodelovanja med različnimi področji vlade in socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

2.8

predlaga pripravo bolj konkretnih določb smernic za okrepitev predlaganega partnerstva z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Slednje naj se upošteva tudi pri pripravi strategij Evropskega socialnega sklada, ki naj bi podpirale partnerstvo, predlagano v smernicah, in razvoj novih modelov sodelovanja med različnimi področji vlade in socialnimi partnerji;

| 2.9 | predlaga, da bi bili državljani bolje obveščeni o pripravi smernic in nacionalnih programov reform na način, ki bi poudaril evropski značaj ciljev in nujnost reform ter podprl vključenost civilne družbe celotne Unije v razvoj novih ciljev in ukrepov; |
| --- | --- |

2.9

predlaga, da bi bili državljani bolje obveščeni o pripravi smernic in nacionalnih programov reform na način, ki bi poudaril evropski značaj ciljev in nujnost reform ter podprl vključenost civilne družbe celotne Unije v razvoj novih ciljev in ukrepov;

| 2.10 | meni, da je treba zagotoviti, da se pri pripravi programa reform upoštevajo cilji kohezijskega in socialnega sklada, programov socialne vključenosti in ukrepi Skupnosti na področju izobraževalne politike; |
| --- | --- |

2.10

meni, da je treba zagotoviti, da se pri pripravi programa reform upoštevajo cilji kohezijskega in socialnega sklada, programov socialne vključenosti in ukrepi Skupnosti na področju izobraževalne politike;

| 2.11 | meni, da je treba oceniti, kolikšna je realna možnost, da se ukine državna pomoč v redko poseljenih regijah, kjer ni zasebnih konkurentov, ki bi bili alternativa javnim storitvam; |
| --- | --- |

2.11

meni, da je treba oceniti, kolikšna je realna možnost, da se ukine državna pomoč v redko poseljenih regijah, kjer ni zasebnih konkurentov, ki bi bili alternativa javnim storitvam;

| 2.12 | opaža, da so naložbe v razvoj človeških virov ključnega pomena, saj na več načinov pozitivno vplivajo na gospodarsko rast in zaposlovanje, npr. s spodbujanjem inovacij in njihove uporabe ter s podpiranjem zaposlenih in organizacij pri prilagajanju na spremembe; |
| --- | --- |

2.12

opaža, da so naložbe v razvoj človeških virov ključnega pomena, saj na več načinov pozitivno vplivajo na gospodarsko rast in zaposlovanje, npr. s spodbujanjem inovacij in njihove uporabe ter s podpiranjem zaposlenih in organizacij pri prilagajanju na spremembe;

| 2.13 | priporoča državam članicam, da spodbudijo lokalne in regionalne oblasti k učenju iz izkušenj drugih držav članic pri reformah storitvene dejavnosti v različnih občinah in regijah; |
| --- | --- |

2.13

priporoča državam članicam, da spodbudijo lokalne in regionalne oblasti k učenju iz izkušenj drugih držav članic pri reformah storitvene dejavnosti v različnih občinah in regijah;

| 2.14 | poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi določili način oblikovanja sistema plač, ki bi bolje upošteval regionalne razlike na področju produktivnosti; |
| --- | --- |

2.14

poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi določili način oblikovanja sistema plač, ki bi bolje upošteval regionalne razlike na področju produktivnosti;

| 2.15 | meni, da je treba pri pripravi nacionalnih programov reform pravilno upoštevati sposobnost lokalnih in regionalnih oblasti, da se potegujejo za usposobljeno delovno silo, in zagotoviti sredstva, ki bi omogočila ohranjanje delovne sposobnosti in motivacije starejšega osebja; |
| --- | --- |

2.15

meni, da je treba pri pripravi nacionalnih programov reform pravilno upoštevati sposobnost lokalnih in regionalnih oblasti, da se potegujejo za usposobljeno delovno silo, in zagotoviti sredstva, ki bi omogočila ohranjanje delovne sposobnosti in motivacije starejšega osebja;

| 2.16 | opozarja na vlogo politike izobraževanja in usposabljanja kot temelja demokratične družbe in instrumenta za razvoj človeških virov; |
| --- | --- |

2.16

opozarja na vlogo politike izobraževanja in usposabljanja kot temelja demokratične družbe in instrumenta za razvoj človeških virov;

| 2.17 | poudarja vlogo lokalnih in regionalnih interesnih skupin pri predvidevanju potreb in ponudbe glede delovne sile in izobraževanja in pri usklajevanju informacij ter predlaga zbiranje primerov dobre prakse na tem področju; |
| --- | --- |

2.17

poudarja vlogo lokalnih in regionalnih interesnih skupin pri predvidevanju potreb in ponudbe glede delovne sile in izobraževanja in pri usklajevanju informacij ter predlaga zbiranje primerov dobre prakse na tem področju;

| 2.18 | meni, da morajo biti poklicne kvalifikacije široko zasnovane, da bi se lahko ljudje hitro preusmerili iz ene dejavnosti v drugo z ustreznim nadaljnjim usposabljanjem; |
| --- | --- |

2.18

meni, da morajo biti poklicne kvalifikacije široko zasnovane, da bi se lahko ljudje hitro preusmerili iz ene dejavnosti v drugo z ustreznim nadaljnjim usposabljanjem;

| 2.19 | poudarja, da je treba upoštevati nacionalne organe odločanja in nacionalne zahteve pri organiziranju usposabljanja in izboljšanju enakovrednosti diplom; |
| --- | --- |

2.19

poudarja, da je treba upoštevati nacionalne organe odločanja in nacionalne zahteve pri organiziranju usposabljanja in izboljšanju enakovrednosti diplom;

| 2.20 | opaža, da je pogoj za povečanje stopnje zaposlenosti in vseživljenjskega učenja obsežna mreža ponudb storitev na področju usposabljanja, ki se prilagajajo potrebam. To se bi med drugim lahko doseglo na primer z učenjem na daljavo. Razlikovati je treba med usposabljanjem v okviru politike zaposlovanja in poklicnim usposabljanjem ter odstraniti vsakršno podvajanje; |
| --- | --- |

2.20

opaža, da je pogoj za povečanje stopnje zaposlenosti in vseživljenjskega učenja obsežna mreža ponudb storitev na področju usposabljanja, ki se prilagajajo potrebam. To se bi med drugim lahko doseglo na primer z učenjem na daljavo. Razlikovati je treba med usposabljanjem v okviru politike zaposlovanja in poklicnim usposabljanjem ter odstraniti vsakršno podvajanje;

| 2.21 | priporoča razvoj fleksibilnih metod poučevanja, da bi se približali potrebam mladih in odraslih, in spodbujanje usposabljanja na delovnem mestu. Pri oblikovanju ponudbe usposabljanja je treba združiti potrebe in možnosti delodajalcev in zaposlenih, upoštevati pa je treba tudi posebne potrebe lastnikov podjetij glede usposabljanja; |
| --- | --- |

2.21

priporoča razvoj fleksibilnih metod poučevanja, da bi se približali potrebam mladih in odraslih, in spodbujanje usposabljanja na delovnem mestu. Pri oblikovanju ponudbe usposabljanja je treba združiti potrebe in možnosti delodajalcev in zaposlenih, upoštevati pa je treba tudi posebne potrebe lastnikov podjetij glede usposabljanja;

| 2.22 | podpira spodbujanje vseživljenjskega pristopa v okviru politike zaposlovanja in razvoja integriranih trgov dela, vendar poudarja, da se lokalnim in regionalnim oblastem ne sme nalagati dodatnih nalog, ne da bi jim ponudili ustrezna sredstva. Reforma pa se mora izvajati na način, ki službe in osebje lokalnih in regionalnih oblasti ne postavi v slabši položaj v primerjavi z drugimi akterji; |
| --- | --- |

2.22

podpira spodbujanje vseživljenjskega pristopa v okviru politike zaposlovanja in razvoja integriranih trgov dela, vendar poudarja, da se lokalnim in regionalnim oblastem ne sme nalagati dodatnih nalog, ne da bi jim ponudili ustrezna sredstva. Reforma pa se mora izvajati na način, ki službe in osebje lokalnih in regionalnih oblasti ne postavi v slabši položaj v primerjavi z drugimi akterji;

| 2.23 | meni, da je treba razviti in okrepiti ukrepe za nastanitev priseljencev in njihovo integracijo v družbo in delovno življenje, in priporoča več informacij o rezultatih študij, povezanih z integracijo, in o dobri praksi; |
| --- | --- |

2.23

meni, da je treba razviti in okrepiti ukrepe za nastanitev priseljencev in njihovo integracijo v družbo in delovno življenje, in priporoča več informacij o rezultatih študij, povezanih z integracijo, in o dobri praksi;

| 2.24 | poziva k iskanju načina, ki bi delodajalcem pri zaposlovanju osebja iz tujine omogočil sodelovanje pri oblikovanju in financiranju ukrepov, ki spodbujajo integracijo, in k razvoju sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi na tem področju; |
| --- | --- |

2.24

poziva k iskanju načina, ki bi delodajalcem pri zaposlovanju osebja iz tujine omogočil sodelovanje pri oblikovanju in financiranju ukrepov, ki spodbujajo integracijo, in k razvoju sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi na tem področju;

| 2.25 | priporoča ukrepe za izboljšanje sposobnosti napovedovanja vpliva globalizacije na regionalno podjetniško dejavnost in ukrepe, ki bodo podjetjem pomagali, da se prilagodijo in ostanejo konkurenčna, ter tudi ukrepe, ki bodo olajšali hitro ponovno usposabljanje in ponovno zaposlitev delavcev v primeru zaprtja ali premestitve podjetij. |
| --- | --- |

2.25

priporoča ukrepe za izboljšanje sposobnosti napovedovanja vpliva globalizacije na regionalno podjetniško dejavnost in ukrepe, ki bodo podjetjem pomagali, da se prilagodijo in ostanejo konkurenčna, ter tudi ukrepe, ki bodo olajšali hitro ponovno usposabljanje in ponovno zaposlitev delavcev v primeru zaprtja ali premestitve podjetij.

V Bruslju, 12. oktobra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

| 4.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/16

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije — Spodbujanje intelektualnega potenciala Evrope: omogočiti univerzam, da bodo v najvišji meri prispevale k lizbonski strategiji

(2006/C 81/05)

ODBOR REGIJ JE —

ob upoštevanju
  sporočila Komisije: Spodbujanje intelektualnega potenciala Evrope: omogočiti univerzam, da bodo v najvišji meri prispevale k lizbonski strategiji, KOM(2005) 152 končno;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 3. junija 2005, da se v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z Odborom regij posvetuje o tej temi;

ob upoštevanju sklepa predsedstva z dne 12. aprila, da komisijo za kulturo in izobraževanje zaprosi, da o tej zadevi pripravi mnenje;

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta iz Lizbone, ki je odobril zasnovo evropskega raziskovalnega prostora in tako ustvaril osnovo za skupno politiko na področju znanosti in tehnologije v EU;

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o Vmesni oceni lizbonske strategije (CdR 152/2004 final) (1);

ob upoštevanju sporočila Komisije Vloga univerz v Evropi znanja
   (2) in predhodnega mnenja Odbora regij Vloga univerz v lokalnem in regionalnem razvoju v Evropi znanja (CdR 89/2003 final) (3);

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o celostnem akcijskem programu na področju vseživljenjskega izobraževanja (CdR 258/2004 final);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 154/2005 rev. 1), ki ga je 11. julija 2005 sprejela komisija za izobraževanje in kulturo, poročevalec g. Gerd Harms, pooblaščenec dežele Brandenburg pri zvezni državi in za evropske zadeve, državni sekretar v državnem kanclerstvu (DE/PES);

KER

| 1. | je nujno potrebno, da sporočilo Komisije obravnavamo v okviru evropske celotne strategije Rast s pomočjo znanja. Vzgoja, izobraževanje in raziskovanje so osnove za družbe, sposobne inovacij. Cilje, opredeljene v okviru lizbonske strategije, je mogoče dosegati samo v globalni konkurenci, v kateri raziskovanje, izobraževanje in usposabljanje igrajo ključno vlogo. To pomeni, da imajo univerze osrednjo vlogo v lizbonskem procesu. |
| --- | --- |

1.

je nujno potrebno, da sporočilo Komisije obravnavamo v okviru evropske celotne strategije Rast s pomočjo znanja. Vzgoja, izobraževanje in raziskovanje so osnove za družbe, sposobne inovacij. Cilje, opredeljene v okviru lizbonske strategije, je mogoče dosegati samo v globalni konkurenci, v kateri raziskovanje, izobraževanje in usposabljanje igrajo ključno vlogo. To pomeni, da imajo univerze osrednjo vlogo v lizbonskem procesu.

| 2. | V Evropi bo čez 20 let živelo in delalo samo 5 % svetovnega prebivalstva, v Aziji pa 52 %. Te številke kažejo, kako nujni so odločilni ukrepi, namenjeni povečevanju privlačnosti evropskega izobraževalnega in raziskovalnega okolja. Privlačnost univerz je pomemben dejavnik v „boju za najboljše možgane“, ki jih Evropa potrebuje, da si zagotovi prihodnost. |
| --- | --- |

2.

V Evropi bo čez 20 let živelo in delalo samo 5 % svetovnega prebivalstva, v Aziji pa 52 %. Te številke kažejo, kako nujni so odločilni ukrepi, namenjeni povečevanju privlačnosti evropskega izobraževalnega in raziskovalnega okolja. Privlačnost univerz je pomemben dejavnik v „boju za najboljše možgane“, ki jih Evropa potrebuje, da si zagotovi prihodnost.

| 3. | Dostop do čim bolj vsestranskega izobraževanja ni le vir prihodnosti Evrope znanja, temveč tudi osnova za socialno kohezijo evropskih držav in Evrope kot celote. Odpravljanje ovir za izobraževanje, vse življenje odprte možnosti izobraževanja za vse in izboljševanje kakovosti izobraževalnih sistemov so osrednji izzivi za delovanje na vseh ravneh. |
| --- | --- |

3.

Dostop do čim bolj vsestranskega izobraževanja ni le vir prihodnosti Evrope znanja, temveč tudi osnova za socialno kohezijo evropskih držav in Evrope kot celote. Odpravljanje ovir za izobraževanje, vse življenje odprte možnosti izobraževanja za vse in izboljševanje kakovosti izobraževalnih sistemov so osrednji izzivi za delovanje na vseh ravneh.

| 4. | V sklopu revitalizacije lizbonske strategije je Evropska komisija predlagala sveženj ukrepov, da bi se aktivno soočila s temi izzivi. Ena najpomembnejših aktivnosti, ki so v domeni Evropske komisije, je 7. okvirni program. Da bi bilo potenciale, obravnavane v tem programu, mogoče vključiti v evropski inovacijski proces, so potrebne reforme na izobraževalnem in visokošolskem področju. |
| --- | --- |

4.

V sklopu revitalizacije lizbonske strategije je Evropska komisija predlagala sveženj ukrepov, da bi se aktivno soočila s temi izzivi. Ena najpomembnejših aktivnosti, ki so v domeni Evropske komisije, je 7. okvirni program. Da bi bilo potenciale, obravnavane v tem programu, mogoče vključiti v evropski inovacijski proces, so potrebne reforme na izobraževalnem in visokošolskem področju.

| 5. | Evropske regije imajo v tem procesu izredno odgovornost; njihove pristojnosti na področjih znanstvenega izobraževanja in raziskovanja so velike. Odbor regij priznava, da imajo lokalni in regionalni organi zelo pomembno vlogo kot komunikacijski kanal, preko katerega je mogoče doseči vse državljane. Lokalni in regionalni organi lahko tudi pomagajo vzpostaviti povezave in tako doseči medsebojno delovanje različnih interesnih skupnosti. Razvoj evropskih regij je v veliki meri odvisen od izrabe potencialov v znanosti, raziskovanju in inovacijah; proces krepitve teh potencialov v Evropi je lahko uspešen le z vključevanjem regij — |
| --- | --- |

5.

Evropske regije imajo v tem procesu izredno odgovornost; njihove pristojnosti na področjih znanstvenega izobraževanja in raziskovanja so velike. Odbor regij priznava, da imajo lokalni in regionalni organi zelo pomembno vlogo kot komunikacijski kanal, preko katerega je mogoče doseči vse državljane. Lokalni in regionalni organi lahko tudi pomagajo vzpostaviti povezave in tako doseči medsebojno delovanje različnih interesnih skupnosti. Razvoj evropskih regij je v veliki meri odvisen od izrabe potencialov v znanosti, raziskovanju in inovacijah; proces krepitve teh potencialov v Evropi je lahko uspešen le z vključevanjem regij —

na svojem 61. plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra 2005 (na seji dne 12. oktobra) soglasno sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča in priporočila Odbora regij

Splošne ugotovitve

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja sporočilo Evropske komisije Spodbujanje intelektualnega potenciala Evrope: omogočiti univerzam, da bodo v najvišji meri prispevale k lizbonski strategiji in meni, da je sporočilo pomemben impulz za potrebno vseevropsko razpravo o izboljševanju visokošolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja sporočilo Evropske komisije Spodbujanje intelektualnega potenciala Evrope: omogočiti univerzam, da bodo v najvišji meri prispevale k lizbonski strategiji in meni, da je sporočilo pomemben impulz za potrebno vseevropsko razpravo o izboljševanju visokošolskega izobraževanja;

| 1.2 | ponovno poudarja večplastnost visokih šol in univerz v Evropi, ki so v sporočilu zajete s pojmom „univerze“. V tem mnenju je pojem „visoke šole“ uporabljen v širšem pomenu, zajema torej tudi univerze. |
| --- | --- |

1.2

ponovno poudarja večplastnost visokih šol in univerz v Evropi, ki so v sporočilu zajete s pojmom „univerze“. V tem mnenju je pojem „visoke šole“ uporabljen v širšem pomenu, zajema torej tudi univerze.

| 1.3 | je istega mnenja kot Komisija, ki meni, da bosta prihodnja rast in družbena blaginja v vedno večji meri temeljili na industrijskih panogah in storitvah z veliko znanja in da bo za vedno več delovnih mest potrebna visokošolska diploma; |
| --- | --- |

1.3

je istega mnenja kot Komisija, ki meni, da bosta prihodnja rast in družbena blaginja v vedno večji meri temeljili na industrijskih panogah in storitvah z veliko znanja in da bo za vedno več delovnih mest potrebna visokošolska diploma;

| 1.4 | priznava, da mora v evropski visokošolski politiki priti do temeljne spremembe, ki mora upoštevati potrebe lokalnih in regionalnih skupnosti ter hkrati omogočati raziskovanje in poučevanje, ki bosta konkurenčna tudi v svetovnem merilu; |
| --- | --- |

1.4

priznava, da mora v evropski visokošolski politiki priti do temeljne spremembe, ki mora upoštevati potrebe lokalnih in regionalnih skupnosti ter hkrati omogočati raziskovanje in poučevanje, ki bosta konkurenčna tudi v svetovnem merilu;

| 1.5 | opozarja v tej zvezi na to, da so v Evropi odlične visoke šole z izjemnimi dosežki — tudi v mednarodnem merilu — v izobraževanju znanstvenega podmladka in v raziskovanju, da pa je, po drugi strani, veliko visokih šol, ki še ne morejo razviti celotnega potenciala, kot nakazuje sporočilo Komisije; |
| --- | --- |

1.5

opozarja v tej zvezi na to, da so v Evropi odlične visoke šole z izjemnimi dosežki — tudi v mednarodnem merilu — v izobraževanju znanstvenega podmladka in v raziskovanju, da pa je, po drugi strani, veliko visokih šol, ki še ne morejo razviti celotnega potenciala, kot nakazuje sporočilo Komisije;

| 1.6 | pozdravlja izrecno navedbo subsidiarnosti, vendar želi bolj poudariti vlogo regij, kot je opredeljena v beli knjigi o evropski upravi 2001 in kot je zapisana v osnutku Pogodbe o ustavi za Evropo; |
| --- | --- |

1.6

pozdravlja izrecno navedbo subsidiarnosti, vendar želi bolj poudariti vlogo regij, kot je opredeljena v beli knjigi o evropski upravi 2001 in kot je zapisana v osnutku Pogodbe o ustavi za Evropo;

| 1.7 | poudarja, da univerzitetnega izobraževanja ni mogoče obravnavati le z gospodarskih vidikov, saj ustvarja tudi družbeno in kulturno dodano vrednost, ki je ni mogoče gospodarsko vrednotiti, je pa kljub temu osnova razvite družbe; |
| --- | --- |

1.7

poudarja, da univerzitetnega izobraževanja ni mogoče obravnavati le z gospodarskih vidikov, saj ustvarja tudi družbeno in kulturno dodano vrednost, ki je ni mogoče gospodarsko vrednotiti, je pa kljub temu osnova razvite družbe;

| 1.8 | poudarja, da je ambiciozne cilje, na katerih temelji sporočilo, mogoče dosegati le, če bodo postavljene osnove v okviru splošnega šolskega in predšolskega izobraževanja. Na tem področju priznava posebno odgovornost regionalne ravni; |
| --- | --- |

1.8

poudarja, da je ambiciozne cilje, na katerih temelji sporočilo, mogoče dosegati le, če bodo postavljene osnove v okviru splošnega šolskega in predšolskega izobraževanja. Na tem področju priznava posebno odgovornost regionalne ravni;

| 1.9 | meni, da se morajo univerze in visoke šole bolj vključevati v zasnovo vseživljenjskega izobraževanja za dosego ciljev lizbonske strategije: |
| --- | --- |

1.9

meni, da se morajo univerze in visoke šole bolj vključevati v zasnovo vseživljenjskega izobraževanja za dosego ciljev lizbonske strategije:

| 1.10 | meni, da so prožne strukture najučinkovitejši odgovor na hitro spreminjajoče se družbene zahteve do visokošolskega izobraževanja. Vzpostavljanje teh struktur je predvsem naloga visokih šol. Regionalne in nacionalne ravni pa so odgovorne za to, da ustvarjajo razmere, v katerih bo mogoče dosegati prožnost z odpravljanjem pravnih ovir, in zagotavljajo potrebna sredstva; |
| --- | --- |

1.10

meni, da so prožne strukture najučinkovitejši odgovor na hitro spreminjajoče se družbene zahteve do visokošolskega izobraževanja. Vzpostavljanje teh struktur je predvsem naloga visokih šol. Regionalne in nacionalne ravni pa so odgovorne za to, da ustvarjajo razmere, v katerih bo mogoče dosegati prožnost z odpravljanjem pravnih ovir, in zagotavljajo potrebna sredstva;

| 1.11 | obžaluje, da Komisija ni mogla pripraviti sporočila o vseh vidikih visokošolske politike, ki bi vključevalo področje raziskovanja in bi bilo usklajeno med vsemi službami Komisije. Evropski raziskovalni prostor in predlog Komisije za 7. okvirni program s poglavjem Na znanju temelječe regije sta pomembni referenčni točki za evropsko visoko šolstvo, še posebej glede uresničevanja lizbonskih ciljev; |
| --- | --- |

1.11

obžaluje, da Komisija ni mogla pripraviti sporočila o vseh vidikih visokošolske politike, ki bi vključevalo področje raziskovanja in bi bilo usklajeno med vsemi službami Komisije. Evropski raziskovalni prostor in predlog Komisije za 7. okvirni program s poglavjem Na znanju temelječe regije sta pomembni referenčni točki za evropsko visoko šolstvo, še posebej glede uresničevanja lizbonskih ciljev;

| 1.12 | ugotavlja, da se zaradi ločitve raziskovalnega področja izgublja povezava med raziskovanjem, izobraževanjem znanstvenega podmladka in visokošolsko kvalifikacijo za poklic, prav tako kot tudi povezava med univerzitetnimi in neuniverzitetnimi raziskavami. |
| --- | --- |

1.12

ugotavlja, da se zaradi ločitve raziskovalnega področja izgublja povezava med raziskovanjem, izobraževanjem znanstvenega podmladka in visokošolsko kvalifikacijo za poklic, prav tako kot tudi povezava med univerzitetnimi in neuniverzitetnimi raziskavami.

2.   Vedno večji izzivi

Odbor regij

| 2.1 | se strinja s Komisijo, da se izobraževalni viri v evropskih družbah ne razvijajo v zadostni meri, in vidi v analizi Komisije osnovo za pristop k področjem, na katerih so potrebne spremembe; |
| --- | --- |

2.1

se strinja s Komisijo, da se izobraževalni viri v evropskih družbah ne razvijajo v zadostni meri, in vidi v analizi Komisije osnovo za pristop k področjem, na katerih so potrebne spremembe;

| 2.2 | vendar pa meni, da v sporočilu uporabljeni statistični podatki izkrivljeno odslikavajo dejanski položaj v mnogih evropskih državah. Predvsem navedeni nizek delež visokošolskih absolventov in študentov ne zajema številnih evropskih študentov na strokovnih šolah ali na poklicnem usposabljanju, medtem ko v Severni Ameriki ali Aziji primerljive izobraževalne vsebine ponujajo na visokih šolah; |
| --- | --- |

2.2

vendar pa meni, da v sporočilu uporabljeni statistični podatki izkrivljeno odslikavajo dejanski položaj v mnogih evropskih državah. Predvsem navedeni nizek delež visokošolskih absolventov in študentov ne zajema številnih evropskih študentov na strokovnih šolah ali na poklicnem usposabljanju, medtem ko v Severni Ameriki ali Aziji primerljive izobraževalne vsebine ponujajo na visokih šolah;

| 2.3 | se strinja z analizo dejavnikov, ki zavirajo dinamičen razvoj visokošolskega področja, še posebej z ugotovitvami o očitni težnji visokih šol po zapiranju pred gospodarstvom in družbo, prekomerni zakonski ureditvi sistema visokega šolstva zaradi ex ante nadzora države, in relativni revščini evropskega visokošolskega področja zaradi odvisnosti od državnih sredstev; |
| --- | --- |

2.3

se strinja z analizo dejavnikov, ki zavirajo dinamičen razvoj visokošolskega področja, še posebej z ugotovitvami o očitni težnji visokih šol po zapiranju pred gospodarstvom in družbo, prekomerni zakonski ureditvi sistema visokega šolstva zaradi ex ante nadzora države, in relativni revščini evropskega visokošolskega področja zaradi odvisnosti od državnih sredstev;

| 2.4 | vendar poudarja, da je kakovost evropskih visokošolskih ustanov praviloma dobra in da je vrsta univerz že pred leti uspešno izpeljala spremembe, opisane v sporočilu, ali pa je na poti, da jih bo izpeljala, vendar pogosto brez zavestne usmerjenosti k lizbonskim ciljem. Zaradi dejstva, da je za mnoge univerze bolonjski proces še tujka, še ne bi smeli imeti slabega mnenja o evropskih univerzah na splošno. |
| --- | --- |

2.4

vendar poudarja, da je kakovost evropskih visokošolskih ustanov praviloma dobra in da je vrsta univerz že pred leti uspešno izpeljala spremembe, opisane v sporočilu, ali pa je na poti, da jih bo izpeljala, vendar pogosto brez zavestne usmerjenosti k lizbonskim ciljem. Zaradi dejstva, da je za mnoge univerze bolonjski proces še tujka, še ne bi smeli imeti slabega mnenja o evropskih univerzah na splošno.

| 2.5 | podpira napore bolonjskega procesa za vzpostavitev skupnega visokošolskega prostora, vendar opozarja, da mora ta odražati različnost nacionalnih in regionalnih pristopov do visokega šolstva. Odbor regij ne deli zaskrbljenosti glede jezikovne raznolikosti, ki je izražena v sporočilu. |
| --- | --- |

2.5

podpira napore bolonjskega procesa za vzpostavitev skupnega visokošolskega prostora, vendar opozarja, da mora ta odražati različnost nacionalnih in regionalnih pristopov do visokega šolstva. Odbor regij ne deli zaskrbljenosti glede jezikovne raznolikosti, ki je izražena v sporočilu.

3.   Temeljni načrt za posodobitev: privlačnost, upravljanje, financiranje

Odbor regij

| 3.1 | ponavlja svoje stališče, da bolonjski proces določa konkretne in ustrezne cilje razvoja visokega šolstva, z namenom, da se do leta 2010 ustvari evropski visokošolski prostor. Ti cilji obsegajo zlasti uvedbo sistema primerljivih spričeval, ki sloni na sistemu točkovanja v dveh ciklih, mobilnosti, zagotavljanju kakovosti in spodbujanju evropske razsežnosti. Ugotavlja, da koraki, nujni za doseganje teh ciljev, še niso bili storjeni v potrebnem obsegu, in da bodo za to potrebni okrepljeni napori visokih šol, ampak tudi regij, držav članic in EU; |
| --- | --- |

3.1

ponavlja svoje stališče, da bolonjski proces določa konkretne in ustrezne cilje razvoja visokega šolstva, z namenom, da se do leta 2010 ustvari evropski visokošolski prostor. Ti cilji obsegajo zlasti uvedbo sistema primerljivih spričeval, ki sloni na sistemu točkovanja v dveh ciklih, mobilnosti, zagotavljanju kakovosti in spodbujanju evropske razsežnosti. Ugotavlja, da koraki, nujni za doseganje teh ciljev, še niso bili storjeni v potrebnem obsegu, in da bodo za to potrebni okrepljeni napori visokih šol, ampak tudi regij, držav članic in EU;

| 3.2 | je istega mnenja kot Komisija, da univerze za izpeljavo potrebnih sprememb potrebujejo podporo svojega okolja. Lokalne in regionalne ozemeljske skupnosti že dolgo tesno sodelujejo z visokimi šolami in drugimi ustanovami na svojem območju, da lahko spremljajo potrebne korake; |
| --- | --- |

3.2

je istega mnenja kot Komisija, da univerze za izpeljavo potrebnih sprememb potrebujejo podporo svojega okolja. Lokalne in regionalne ozemeljske skupnosti že dolgo tesno sodelujejo z visokimi šolami in drugimi ustanovami na svojem območju, da lahko spremljajo potrebne korake;

| 3.3 | pozdravlja zahtevo po splošno uveljavljeni „kulturi odličnosti“. Fakultete in mreže inovativnih znanstvenikov vidi kot bistvene akterje v procesu spodbujanja odličnosti. Motivacijo za odličnost v poučevanju in raziskovanju je treba vseskozi krepiti in podpirati; |
| --- | --- |

3.3

pozdravlja zahtevo po splošno uveljavljeni „kulturi odličnosti“. Fakultete in mreže inovativnih znanstvenikov vidi kot bistvene akterje v procesu spodbujanja odličnosti. Motivacijo za odličnost v poučevanju in raziskovanju je treba vseskozi krepiti in podpirati;

| 3.4 | se seznanja z analizo Komisije o dejavnikih za krepitev privlačnosti univerz in ji pritrjuje. Prav na področju „človeških virov“ so znatne možnosti za krepitev evropske usmerjenosti univerz; |
| --- | --- |

3.4

se seznanja z analizo Komisije o dejavnikih za krepitev privlačnosti univerz in ji pritrjuje. Prav na področju „človeških virov“ so znatne možnosti za krepitev evropske usmerjenosti univerz;

| 3.5 | pozdravlja okrepljena prizadevanja glede programa Erasmus, ki naj bi zajemal do tri milijone študentov; |
| --- | --- |

3.5

pozdravlja okrepljena prizadevanja glede programa Erasmus, ki naj bi zajemal do tri milijone študentov;

| 3.6 | podpira mnenje Komisije, da je partnerstvo med visokim šolstvom in industrijo posebnega pomena, vendar meni, da so lahko plodna tudi partnerstva z drugimi področji gospodarstva, z upravo, kulturo in družbenimi organizacijami. Prav zato, ker je znanost pomembna za regionalni razvoj, je omejevanje na partnerstva z industrijo pretesno; |
| --- | --- |

3.6

podpira mnenje Komisije, da je partnerstvo med visokim šolstvom in industrijo posebnega pomena, vendar meni, da so lahko plodna tudi partnerstva z drugimi področji gospodarstva, z upravo, kulturo in družbenimi organizacijami. Prav zato, ker je znanost pomembna za regionalni razvoj, je omejevanje na partnerstva z industrijo pretesno;

| 3.7 | zaskrbljeno opaža, da visoke šole še niso v potrebnem obsegu uveljavile svoje odprtosti za nove skupine učečih se ljudi, usmerjenosti k vseživljenjskemu učenju in širjenja dostopa do visokošolskega izobraževanja kot pogojev za obvladovanje demografskih in strukturnih izzivov v naslednjih desetletjih. Zato pozdravlja namero Komisije, da v vseevropski razpravi to vprašanje postavi v središče pozornosti, in obljublja, da bo Komisijo pri tem podprl; |
| --- | --- |

3.7

zaskrbljeno opaža, da visoke šole še niso v potrebnem obsegu uveljavile svoje odprtosti za nove skupine učečih se ljudi, usmerjenosti k vseživljenjskemu učenju in širjenja dostopa do visokošolskega izobraževanja kot pogojev za obvladovanje demografskih in strukturnih izzivov v naslednjih desetletjih. Zato pozdravlja namero Komisije, da v vseevropski razpravi to vprašanje postavi v središče pozornosti, in obljublja, da bo Komisijo pri tem podprl;

| 3.8 | opozarja, da konkurenca in izboljševanje kakovosti na visokih šolah ne smeta povzročiti, da bi se evropske regije na področju znanstvenih dosežkov začele oddaljevati. Ena najbolj izstopajočih značilnosti Evrope je široka izobraževalna osnova, ki jo je treba ohranjati. Vsaka evropska regija mora nuditi možnost visokošolskega izobraževanja, ki bo izpolnjevalo evropske standarde kakovosti; |
| --- | --- |

3.8

opozarja, da konkurenca in izboljševanje kakovosti na visokih šolah ne smeta povzročiti, da bi se evropske regije na področju znanstvenih dosežkov začele oddaljevati. Ena najbolj izstopajočih značilnosti Evrope je široka izobraževalna osnova, ki jo je treba ohranjati. Vsaka evropska regija mora nuditi možnost visokošolskega izobraževanja, ki bo izpolnjevalo evropske standarde kakovosti;

| 3.9 | poudarja, da je zahteva Komisije po večjih in boljših finančnih sredstvih za visoke šole sicer razumljiva, vendar ne odslikava ustrezno realnosti mnogih evropskih regij, kjer sta področji izobraževanja in usposabljanja pri sestavljanju proračunov pogosto prednostni področji; |
| --- | --- |

3.9

poudarja, da je zahteva Komisije po večjih in boljših finančnih sredstvih za visoke šole sicer razumljiva, vendar ne odslikava ustrezno realnosti mnogih evropskih regij, kjer sta področji izobraževanja in usposabljanja pri sestavljanju proračunov pogosto prednostni področji;

| 3.10 | poudarja, da so v Odboru regij zastopane lokalne in regionalne skupnosti pripravljene skupaj z univerzami razpravljati o strategijah posodabljanja institucij in jih, kjer je to mogoče, tudi uresničevati. K temu sodi uvajanje večletnih pogodb, podpora inovativnemu vodenju univerz in večja odprtost univerz za partnerstva z industrijo. |
| --- | --- |

3.10

poudarja, da so v Odboru regij zastopane lokalne in regionalne skupnosti pripravljene skupaj z univerzami razpravljati o strategijah posodabljanja institucij in jih, kjer je to mogoče, tudi uresničevati. K temu sodi uvajanje večletnih pogodb, podpora inovativnemu vodenju univerz in večja odprtost univerz za partnerstva z industrijo.

4.   Prednostne naloge delovanja

Odbor regij

| 4.1 | priporoča pripravo strnjenega prikaza prednostnih nalog na področjih izobraževanja, visokega šolstva in raziskav, da bi se osredotočili na njihovo povezanost in medsebojno odvisnost, ter iz tega izhajajoče prednostne naloge pri uresničevanju lizbonske strategije; |
| --- | --- |

4.1

priporoča pripravo strnjenega prikaza prednostnih nalog na področjih izobraževanja, visokega šolstva in raziskav, da bi se osredotočili na njihovo povezanost in medsebojno odvisnost, ter iz tega izhajajoče prednostne naloge pri uresničevanju lizbonske strategije;

| 4.2 | poudarja, da je pogoj za začetek učinkovanja strukturnih sprememb na visokih šolah splošno priznavanje spričeval po vsej Evropi. Bolonjski proces meri na kvantitativno primerljivost študija in je pomembna osnova za to priznanje. Za to, da bi vsem regijam omogočili tak dostop do evropskega visokošolskega prostora, ki je pravičen in obeta uspeh, pa se zdi potrebno graditi na tem koraku in na evropski ravni sprožiti razpravo o kvalitativnih standardih; |
| --- | --- |

4.2

poudarja, da je pogoj za začetek učinkovanja strukturnih sprememb na visokih šolah splošno priznavanje spričeval po vsej Evropi. Bolonjski proces meri na kvantitativno primerljivost študija in je pomembna osnova za to priznanje. Za to, da bi vsem regijam omogočili tak dostop do evropskega visokošolskega prostora, ki je pravičen in obeta uspeh, pa se zdi potrebno graditi na tem koraku in na evropski ravni sprožiti razpravo o kvalitativnih standardih;

| 4.3 | opozarja, da se je na področju mobilnosti znanstvenikov obnesel program Marie Curie kot del evropskega raziskovalnega okvirnega programa. Kot napoveduje sporočilo, bi dodatni ukrepi na evropski ravni na tem področju pomenili drobljenje sredstev in ne bi bili smiselni. Komisijo vzpodbuja k nadaljnji krepitvi programa Marie Curie za pospeševanje mobilnosti znanstvenikov ter nadaljevanju prizadevanj za izboljšanje pogojev za mobilnost znanstvenikov, določenih v evropski listnini za raziskovalce. |
| --- | --- |

4.3

opozarja, da se je na področju mobilnosti znanstvenikov obnesel program Marie Curie kot del evropskega raziskovalnega okvirnega programa. Kot napoveduje sporočilo, bi dodatni ukrepi na evropski ravni na tem področju pomenili drobljenje sredstev in ne bi bili smiselni. Komisijo vzpodbuja k nadaljnji krepitvi programa Marie Curie za pospeševanje mobilnosti znanstvenikov ter nadaljevanju prizadevanj za izboljšanje pogojev za mobilnost znanstvenikov, določenih v evropski listnini za raziskovalce.

| 4.4 | poudarja, da razprava o šolninah lahko poteka le v nacionalnem ali regionalnem kontekstu; |
| --- | --- |

4.4

poudarja, da razprava o šolninah lahko poteka le v nacionalnem ali regionalnem kontekstu;

| 4.5 | zavrača stopenjsko razdelitev sistemov šolnin in štipendij za usmerjanje odločitev glede študija, ki jo predlaga Komisija. Svobodne in individualne odločitve za izobraževanje ne smejo omejevati državni poskusi usmerjanja; |
| --- | --- |

4.5

zavrača stopenjsko razdelitev sistemov šolnin in štipendij za usmerjanje odločitev glede študija, ki jo predlaga Komisija. Svobodne in individualne odločitve za izobraževanje ne smejo omejevati državni poskusi usmerjanja;

| 4.6 | podpira mnenje Komisije, da bi bilo treba za posodabljanje visokih šol uporabljati vse vire financiranja EU, vendar od Komisije zahteva, da ustvari ustrezne osnove v uredbah o strukturnih skladih, da bi okrepila položaj znanosti v prizadevanjih za pridobitev nacionalnih sredstev, in da bi poudarila pomen razvoja visokega šolstva; |
| --- | --- |

4.6

podpira mnenje Komisije, da bi bilo treba za posodabljanje visokih šol uporabljati vse vire financiranja EU, vendar od Komisije zahteva, da ustvari ustrezne osnove v uredbah o strukturnih skladih, da bi okrepila položaj znanosti v prizadevanjih za pridobitev nacionalnih sredstev, in da bi poudarila pomen razvoja visokega šolstva;

| 4.7 | poudarja nujnost, da se visokim šolam — v okviru splošne odgovornosti za nacionalne in regionalne naloge — prizna največja možna svoboda pri poučevanju in raziskavah. Razmerje med svobodo in odgovornostjo bi bilo treba opredeliti v obliki večletnih okvirnih strateških sporazumov, ki bi omogočali transparenten in učinkovit ex post nadzor nad tem, ali se cilji dosegajo. Pri tem Odbor regij poudarja odgovornost regij za razvoj visokega šolstva in prispevek univerz k regionalnemu razvoju. |
| --- | --- |

4.7

poudarja nujnost, da se visokim šolam — v okviru splošne odgovornosti za nacionalne in regionalne naloge — prizna največja možna svoboda pri poučevanju in raziskavah. Razmerje med svobodo in odgovornostjo bi bilo treba opredeliti v obliki večletnih okvirnih strateških sporazumov, ki bi omogočali transparenten in učinkovit ex post nadzor nad tem, ali se cilji dosegajo. Pri tem Odbor regij poudarja odgovornost regij za razvoj visokega šolstva in prispevek univerz k regionalnemu razvoju.

| 4.8 | predlaga, naj Komisija stori potrebne korake v smeri javnega priznavanja posameznih regij, občin in mest, kar bi lahko organizirali v obliki tekmovanja ali natečaja. Na ta način se bo izboljšalo vključevanje visokih šol in raziskovalnih ustanov v družbo na regionalni ravni, povečala prepletenost znanosti, gospodarstva in uprave ter okrepil vpliv znanstvenih ustanov na družbo. |
| --- | --- |

4.8

predlaga, naj Komisija stori potrebne korake v smeri javnega priznavanja posameznih regij, občin in mest, kar bi lahko organizirali v obliki tekmovanja ali natečaja. Na ta način se bo izboljšalo vključevanje visokih šol in raziskovalnih ustanov v družbo na regionalni ravni, povečala prepletenost znanosti, gospodarstva in uprave ter okrepil vpliv znanstvenih ustanov na družbo.

V Bruslju, 12. oktobra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 43 18.2.2005 str.1.

1

(2)  KOM(2003) 58 končno.

2

(3)  UL C 73 23.3.2004 str. 22.

3

---

| 4.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/20

---

Mnenje na lastno pobudo Odbora regij o pomorskih politikah EU — vprašanju trajnostnega razvoja za lokalne in regionalne oblasti

(2006/C 81/06)

Odbor regij je,

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora regij s seje 25. januarja 2005, da komisijo za trajnostni razvoj (DEVE) zadolži za pripravo mnenja na lastno pobudo, v skladu s členom 265(1) Pogodbe ES, o pomorskih politikah EU — vprašanju trajnostnega razvoja za lokalne in regionalne oblasti;

ob upoštevanju delovnega programa 2005 (1) komisije za trajnostni razvoj (DEVE) Odbora regij, ki posebno pozornost posveča „horizontalnemu in integrativnemu pristopu k pomorski politiki Evropske unije“;

ob upoštevanju členov I-13 in I-14 Pogodbe o Ustavi za Evropo (2), kjer se sklicuje na vidike pomorske politike;

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. aprila 2003 o sporočilu Komisije z naslovom K strategiji za zaščito in ohranitev morskega okolja, KOM(2002) 539 končno (3);

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. marca 2005 z naslovom Prihodnji pomorski politiki Evropske unije naproti: evropska vizija za oceane in morja;

ob upoštevanju sporočila Komisije o strateških ciljih 2005–2009 z dne 26. januarja 2005 (4), ki opozarja na posebno potrebo „po vseobsegajoči pomorski politiki, usmerjeni v okoljsko trajnosten razvoj uspešnega pomorskega gospodarstva in izrabo vseh možnosti pomorske dejavnosti“;

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2002 o izvajanju strategije za integrirano upravljanje obalnih območij v Evropi (5);

ob upoštevanju bele knjige o evropski prometni politiki do leta 2010: čas za odločitev, z dne 12. septembra 2001 (6);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 84/2005 rev. 1), ki ga je komisija za trajnostni razvoj sprejela 28. junija 2005 (poročevalec: g. Döring, minister za pravosodje, zaposlovanje in evropske zadeve zvezne dežele Schleswig-Holstein, DE/PES);

ker:

| 1. | je morje kot življenjska in gospodarska podlaga človeka temeljnega pomena; evropska celina je zaznamovana ravno z morjem, saj dolžina obale Evropske unije, vključno s priobalnimi otoki znaša približno 325 000 km, in če štejemo njene najbolj oddaljene regije, ima Evropska unija največje pomorsko ozemlje na svetu, tretjina od 450 milijonov prebivalcev EU živi ob ali blizu obalne linije, več kot 100 regij pa meji neposredno na morje; |
| --- | --- |

1.

je morje kot življenjska in gospodarska podlaga človeka temeljnega pomena; evropska celina je zaznamovana ravno z morjem, saj dolžina obale Evropske unije, vključno s priobalnimi otoki znaša približno 325 000 km, in če štejemo njene najbolj oddaljene regije, ima Evropska unija največje pomorsko ozemlje na svetu, tretjina od 450 milijonov prebivalcev EU živi ob ali blizu obalne linije, več kot 100 regij pa meji neposredno na morje;

| 2. | je morje odločilnega pomena za življenje več kot 14 milijonov ljudi, ki živijo na otokih Evropske unije in je najpomembnejši dejavnik v družbeno-gospodarskem razvoju vseh otoških regij; |
| --- | --- |

2.

je morje odločilnega pomena za življenje več kot 14 milijonov ljudi, ki živijo na otokih Evropske unije in je najpomembnejši dejavnik v družbeno-gospodarskem razvoju vseh otoških regij;

| 3. | so morja, ki obsegajo približno 1,4 milijarde km2, največji življenjski prostor na svetu; |
| --- | --- |

3.

so morja, ki obsegajo približno 1,4 milijarde km2, največji življenjski prostor na svetu;

| 4. | sta morje in podnebje med seboj tesno povezana in 70 % kisika, ki ga dihamo, proizvede morska flora; |
| --- | --- |

4.

sta morje in podnebje med seboj tesno povezana in 70 % kisika, ki ga dihamo, proizvede morska flora;

| 5. | se bodo različni pomorski sektorji gospodarstva, kot so promet, energija in prehrana, morali soočiti s težko nalogo, da na trajen način omogočijo gospodarsko rast v skladu s ciljem ohranjanja virov; |
| --- | --- |

5.

se bodo različni pomorski sektorji gospodarstva, kot so promet, energija in prehrana, morali soočiti s težko nalogo, da na trajen način omogočijo gospodarsko rast v skladu s ciljem ohranjanja virov;

| 6. | preambula Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu med drugim določa, da je treba „vse probleme v zvezi s pomorskim mednarodnim pravom“ reševati „v duhu vzajemnega razumevanja in sodelovanja“, da se je treba zavedati „ozke medsebojne odvisnosti problemov oceanskega prostora in potrebe, da jih je treba obravnavati kot celoto“, da je treba spodbujati „mednarodno povezovanje“, prispevati „k pravičnemu in učinkovitemu izkoriščanju bogastev, ohranitvi živih bogastev v njih ter k proučevanju, varovanju in ohranitvi morskega okolja“; |
| --- | --- |

6.

preambula Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu med drugim določa, da je treba „vse probleme v zvezi s pomorskim mednarodnim pravom“ reševati „v duhu vzajemnega razumevanja in sodelovanja“, da se je treba zavedati „ozke medsebojne odvisnosti problemov oceanskega prostora in potrebe, da jih je treba obravnavati kot celoto“, da je treba spodbujati „mednarodno povezovanje“, prispevati „k pravičnemu in učinkovitemu izkoriščanju bogastev, ohranitvi živih bogastev v njih ter k proučevanju, varovanju in ohranitvi morskega okolja“;

| 7. | imajo zlasti regionalne in lokalne oblasti ob morju največ izkušenj, ki naj bi jih uporabili pri razvoju prihodnje pomorske politike; |
| --- | --- |

7.

imajo zlasti regionalne in lokalne oblasti ob morju največ izkušenj, ki naj bi jih uporabili pri razvoju prihodnje pomorske politike;

mnenje sprejel na 61. plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra 2005 (seja z dne 12. oktobra).

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

Uvod

| 1.1 | ugotavlja, da je morje kot celota prvič v političnem žarišču Evropske Unije in da se lahko posamezni politični ukrepi EU, ki jim delno sledimo že leta, s skupnim pristopom ob upoštevanju njihovih sinergij konstruktivno združijo v moderno evropsko pomorsko politiko, z namenom, da bi jo najbolje izkoristili; |
| --- | --- |

1.1

ugotavlja, da je morje kot celota prvič v političnem žarišču Evropske Unije in da se lahko posamezni politični ukrepi EU, ki jim delno sledimo že leta, s skupnim pristopom ob upoštevanju njihovih sinergij konstruktivno združijo v moderno evropsko pomorsko politiko, z namenom, da bi jo najbolje izkoristili;

| 1.2 | pričakuje, da bo Evropska komisija poleg prvega pregleda stanja že v tekočem mandatnem obdobju uvedla prve ukrepe k evropski pomorski politiki in predlagala ustrezne zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

1.2

pričakuje, da bo Evropska komisija poleg prvega pregleda stanja že v tekočem mandatnem obdobju uvedla prve ukrepe k evropski pomorski politiki in predlagala ustrezne zakonodajne predloge;

| 1.3 | pozdravlja odločitev Evropske komisije, da pripravi zeleno knjigo o pomorskih zadevah, s ciljem razvoja pregleda stanja in podlage za trajnostno evropsko pomorsko gospodarstvo kot ključno pobudo za leto 2010; |
| --- | --- |

1.3

pozdravlja odločitev Evropske komisije, da pripravi zeleno knjigo o pomorskih zadevah, s ciljem razvoja pregleda stanja in podlage za trajnostno evropsko pomorsko gospodarstvo kot ključno pobudo za leto 2010;

| 1.4 | podpira pobude posameznih regij in regionalnih mrež za močno podporo tega procesa; |
| --- | --- |

1.4

podpira pobude posameznih regij in regionalnih mrež za močno podporo tega procesa;

| 1.5 | prav tako pozdravlja sporočilo z dne 2. marca 2005 z naslovom Prihodnji pomorski politiki Evropske unije naproti: evropska vizija za oceane in morja, ter ugotovitve in cilje pomorskega sektorja v EU, ki jih vsebuje sporočilo; |
| --- | --- |

1.5

prav tako pozdravlja sporočilo z dne 2. marca 2005 z naslovom Prihodnji pomorski politiki Evropske unije naproti: evropska vizija za oceane in morja, ter ugotovitve in cilje pomorskega sektorja v EU, ki jih vsebuje sporočilo;

| 1.6 | poudarja, da je osrednjega pomena odločitev Evropske komisije za izvedbo široko zastavljenega posvetovalnega postopka v okviru priprave zelene knjige; pri tem morajo ključno vlogo igrati evropske regionalne in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

1.6

poudarja, da je osrednjega pomena odločitev Evropske komisije za izvedbo široko zastavljenega posvetovalnega postopka v okviru priprave zelene knjige; pri tem morajo ključno vlogo igrati evropske regionalne in lokalne oblasti;

Integrativni pristop kot razširjeno vodilno načelo

| 1.7 | zagovarja cilj, da je treba spoznavati in ohranjati velike potenciale evropskih morij ter da mora biti aktivna pomorska politika usmerjena tako, da bodo lahko tudi prihodnje generacije deležne gospodarskih, bioloških in kulturnih dobrin morja; |
| --- | --- |

1.7

zagovarja cilj, da je treba spoznavati in ohranjati velike potenciale evropskih morij ter da mora biti aktivna pomorska politika usmerjena tako, da bodo lahko tudi prihodnje generacije deležne gospodarskih, bioloških in kulturnih dobrin morja;

| 1.8 | poudarja, da mora biti osnova za trajnostno in učinkovito evropsko pomorsko politiko integrativni pristop kot obsežno načelo za strateško povezovanje različnih posameznih politik; |
| --- | --- |

1.8

poudarja, da mora biti osnova za trajnostno in učinkovito evropsko pomorsko politiko integrativni pristop kot obsežno načelo za strateško povezovanje različnih posameznih politik;

| 1.9 | opozarja na to, da tudi zunaj Evropske unije že sedaj obstaja vrsta primerov aktivne pomorske politike; |
| --- | --- |

1.9

opozarja na to, da tudi zunaj Evropske unije že sedaj obstaja vrsta primerov aktivne pomorske politike;

| 1.10 | izraža željo, da bi celovit pristop k evropski pomorski politiki tudi dopustil dejanski zagon barcelonskega procesa, ki naj bi upošteval prispevek, ki ga lahko v tem pogledu dajo regije in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

1.10

izraža željo, da bi celovit pristop k evropski pomorski politiki tudi dopustil dejanski zagon barcelonskega procesa, ki naj bi upošteval prispevek, ki ga lahko v tem pogledu dajo regije in lokalne oblasti;

Posamezne politike

| 1.11 | opozarja, da se evropska pomorska politika nanaša na številna sektorska politična področja, za katere delno veljajo evropski predpisi, vendar pa doslej še niso bila združena z integrativnim pristopom; |
| --- | --- |

1.11

opozarja, da se evropska pomorska politika nanaša na številna sektorska politična področja, za katere delno veljajo evropski predpisi, vendar pa doslej še niso bila združena z integrativnim pristopom;

| 1.12 | v nadaljevanju navaja pomembne posamezne politike, ki jih mora upoštevati aktivna pomorska politika; |
| --- | --- |

1.12

v nadaljevanju navaja pomembne posamezne politike, ki jih mora upoštevati aktivna pomorska politika;

Trgovina, promet, ladjedelništvo in pristaniško gospodarstvo

| 1.13 | poudarja zanimanje regij Evropske unije za konkurenčnost v pomorski plovbi, ladjedelništvu in pristaniškem gospodarstvu. Razvoj notranjih plovnih poti in morskih prometnih poti je nujno potreben zaradi geografskih značilnosti in močne izvozne usmerjenosti Evrope ter naraščanja prometnih tokov. Preusmeritev kopenskih prometnih tokov na pomorski promet daje enega od odgovorov za reševanje naraščanja prometa. Poleg tega mora evropska pomorska politika oblikovati okvirne pogoje, ki gospodarskim akterjem v evropski plovbi, ladjedelništvu in pristaniškem gospodarstvu zagotavlja pravične možnosti. Hkrati globaliziranega pomorskega prometa in varnosti na morju ne urejajo le jasni in zavezujoči varnostni predpisi, temveč je te predpise treba tudi uporabljati; |
| --- | --- |

1.13

poudarja zanimanje regij Evropske unije za konkurenčnost v pomorski plovbi, ladjedelništvu in pristaniškem gospodarstvu. Razvoj notranjih plovnih poti in morskih prometnih poti je nujno potreben zaradi geografskih značilnosti in močne izvozne usmerjenosti Evrope ter naraščanja prometnih tokov. Preusmeritev kopenskih prometnih tokov na pomorski promet daje enega od odgovorov za reševanje naraščanja prometa. Poleg tega mora evropska pomorska politika oblikovati okvirne pogoje, ki gospodarskim akterjem v evropski plovbi, ladjedelništvu in pristaniškem gospodarstvu zagotavlja pravične možnosti. Hkrati globaliziranega pomorskega prometa in varnosti na morju ne urejajo le jasni in zavezujoči varnostni predpisi, temveč je te predpise treba tudi uporabljati;

| 1.14 | ugotavlja, da je v strateškem interesu Evrope obdržati konkurenčno trgovsko ladjevje in trdno ladjedelniško industrijo, kar zahteva razvoj aktivne industrijske politike, ki temelji na inovativnosti, raziskavah in strokovnem znanju; |
| --- | --- |

1.14

ugotavlja, da je v strateškem interesu Evrope obdržati konkurenčno trgovsko ladjevje in trdno ladjedelniško industrijo, kar zahteva razvoj aktivne industrijske politike, ki temelji na inovativnosti, raziskavah in strokovnem znanju;

| 1.15 | poudarja, da je treba razširiti infrastrukturo za vzdrževanje in popravilo ladij v evropskih pristaniščih in povečati varnostne standarde, da bi tako prispevali h krepitvi tega sektorja; |
| --- | --- |

1.15

poudarja, da je treba razširiti infrastrukturo za vzdrževanje in popravilo ladij v evropskih pristaniščih in povečati varnostne standarde, da bi tako prispevali h krepitvi tega sektorja;

| 1.16 | predlaga, da je treba razmisliti o možnih okolju prijaznih načinih odstranjevanja ladijskih odpadkov, kot je uvedba posebne pristaniške takse; |
| --- | --- |

1.16

predlaga, da je treba razmisliti o možnih okolju prijaznih načinih odstranjevanja ladijskih odpadkov, kot je uvedba posebne pristaniške takse;

Ribištvo in marikultura

| 1.17 | ugotavlja, da kljub skupni ribiški politiki EU (SRP) tradicionalno ribištvo — čeprav predstavlja vir za nekatera delujoča podjetja — meji na prelov, četudi ima EU največji trg za predelane ribiške proizvode na svetu. Če se SRP ne bo odločno izvajala in če je ne bodo po potrebi spremljali nadaljnji posebni ukrepi za posamezna evropska morja, se bodo porušili bistveni deli evropskih ribjih staležev in posledica tega je neizogiben propad mnogih ribiških podjetij; |
| --- | --- |

1.17

ugotavlja, da kljub skupni ribiški politiki EU (SRP) tradicionalno ribištvo — čeprav predstavlja vir za nekatera delujoča podjetja — meji na prelov, četudi ima EU največji trg za predelane ribiške proizvode na svetu. Če se SRP ne bo odločno izvajala in če je ne bodo po potrebi spremljali nadaljnji posebni ukrepi za posamezna evropska morja, se bodo porušili bistveni deli evropskih ribjih staležev in posledica tega je neizogiben propad mnogih ribiških podjetij;

| 1.18 | poudarja, da poleg tradicionalnega ribolova predstavljajo pomembne gospodarske dejavnike rasti tudi razvoj marikulture za ribe visokega cenovnega razreda, rake in alge na morju in kopnem ter pridobivanje in pridelovanje morskih naravnih snovi z morsko „modro“ biotehnologijo pri trajnostnem izkoriščanju; |
| --- | --- |

1.18

poudarja, da poleg tradicionalnega ribolova predstavljajo pomembne gospodarske dejavnike rasti tudi razvoj marikulture za ribe visokega cenovnega razreda, rake in alge na morju in kopnem ter pridobivanje in pridelovanje morskih naravnih snovi z morsko „modro“ biotehnologijo pri trajnostnem izkoriščanju;

Energija, morska rudna bogastva, morska tehnologija

| 1.19 | ugotavlja, da na področju pomorske energije poleg črpanja nafte in plina pridobiva vedno večji gospodarski pomen tudi vetrna energija kot oblika obnovljivih virov. Zaradi naraščajoče odvisnosti EU od uvoza energije je treba spodbujati tudi razvoj energij, ki temeljijo na morju; |
| --- | --- |

1.19

ugotavlja, da na področju pomorske energije poleg črpanja nafte in plina pridobiva vedno večji gospodarski pomen tudi vetrna energija kot oblika obnovljivih virov. Zaradi naraščajoče odvisnosti EU od uvoza energije je treba spodbujati tudi razvoj energij, ki temeljijo na morju;

| 1.20 | ugotavlja, da so morska rudna bogastva zelo obsežna, njihovo izkoriščanje pa je deloma šele na začetku in mora potekati tako, da ne bo porušilo dolgoročnega ekološkega ravnovesja; |
| --- | --- |

1.20

ugotavlja, da so morska rudna bogastva zelo obsežna, njihovo izkoriščanje pa je deloma šele na začetku in mora potekati tako, da ne bo porušilo dolgoročnega ekološkega ravnovesja;

| 1.21 | poudarja inovacijsko moč večstranske morske tehnologije s široko paleto področij uporabe, kot na primer celotni pomorski promet, vključno z vzdrževanjem ladij, pristaniškim gospodarstvom in ladjedelnicami, razvojem pomorskih dejavnosti, hidrografijo, marikulturo in okoljem. Tudi okoljska tehnologija odpira velike gospodarske možnosti. Tako je morska tehnologija z visokim inovacijskim potencialom na eni strani pomemben gospodarski faktor in na drugi močna gonilna sila za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

1.21

poudarja inovacijsko moč večstranske morske tehnologije s široko paleto področij uporabe, kot na primer celotni pomorski promet, vključno z vzdrževanjem ladij, pristaniškim gospodarstvom in ladjedelnicami, razvojem pomorskih dejavnosti, hidrografijo, marikulturo in okoljem. Tudi okoljska tehnologija odpira velike gospodarske možnosti. Tako je morska tehnologija z visokim inovacijskim potencialom na eni strani pomemben gospodarski faktor in na drugi močna gonilna sila za raziskave in razvoj;

Morsko okolje

| 1.22 | poudarja, da so morja glede na svoje fizikalne, kemične in biološke parametre izpostavljena zunanjim vplivom, in opozarja na naraščajoče onesnaževanje, vključno z nastankom podedovanih ekoloških bremen in delno neprimernega izkoriščanja bioloških in nebioloških surovin morja, ter klimatske spremembe. Ker je prihodnost morja kot vira biološke različnosti in bistvenega gospodarskega vira za milijone ljudi na območju Evropske unije resno ogrožena, so nujno potrebni ustrezni protiukrepi. Primeri za te so okvirna direktiva EU o vodah ali dolgoletna prizadevanja za izboljšanje stanja Baltskega morja, ki je pred nedavnim postal skoraj notranja plovna pot EU; |
| --- | --- |

1.22

poudarja, da so morja glede na svoje fizikalne, kemične in biološke parametre izpostavljena zunanjim vplivom, in opozarja na naraščajoče onesnaževanje, vključno z nastankom podedovanih ekoloških bremen in delno neprimernega izkoriščanja bioloških in nebioloških surovin morja, ter klimatske spremembe. Ker je prihodnost morja kot vira biološke različnosti in bistvenega gospodarskega vira za milijone ljudi na območju Evropske unije resno ogrožena, so nujno potrebni ustrezni protiukrepi. Primeri za te so okvirna direktiva EU o vodah ali dolgoletna prizadevanja za izboljšanje stanja Baltskega morja, ki je pred nedavnim postal skoraj notranja plovna pot EU;

Turizem

| 1.23 | ugotavlja, da šport, dobro počutje, zdravje, visoka kakovost kopalne vode, čiste plaže, naravne obale, omejitev urbanizacije obalnih delov, kultura in ponudbe za prosti čas odločajo o tem, za katere obalne regije se odločijo turisti. Pomemben predpogoj za to ostaja nadaljnji razvoj evropske morske turistične industrije, med drugim razvoj pristanišč za jadrnice in motorne čolne. V evropski pomorski politiki je treba ustrezno upoštevati spodbujanje teh regij, kot mest, z visoko stopnjo zaposlenosti, kamor je treba vlagati; |
| --- | --- |

1.23

ugotavlja, da šport, dobro počutje, zdravje, visoka kakovost kopalne vode, čiste plaže, naravne obale, omejitev urbanizacije obalnih delov, kultura in ponudbe za prosti čas odločajo o tem, za katere obalne regije se odločijo turisti. Pomemben predpogoj za to ostaja nadaljnji razvoj evropske morske turistične industrije, med drugim razvoj pristanišč za jadrnice in motorne čolne. V evropski pomorski politiki je treba ustrezno upoštevati spodbujanje teh regij, kot mest, z visoko stopnjo zaposlenosti, kamor je treba vlagati;

Varovanje obale

| 1.24 | opozarja na to, da naraščajoča morska gladina in erozija obale zahtevata neposredno gradbeno zaščito obale in da je hkrati treba raziskati ter gospodarsko oceniti možne posledice podnebnih sprememb za zagotavljanje nadaljnjega razvoja varovanja obale. V tem okviru je ključnega pomena spodbujanje izmenjav dobrih praks na področju integriranega upravljanja obalnih območij za oblikovanje metod, prilagojenih potrebam teh območij, da se ohrani kakovost prostora in identiteta pomorskih regij; ravno tako je bistvenega pomena oblikovanje ukrepov za zaščito naravnih virov obalnih območij, ki so najbolj produktivna v morskem okolju; |
| --- | --- |

1.24

opozarja na to, da naraščajoča morska gladina in erozija obale zahtevata neposredno gradbeno zaščito obale in da je hkrati treba raziskati ter gospodarsko oceniti možne posledice podnebnih sprememb za zagotavljanje nadaljnjega razvoja varovanja obale. V tem okviru je ključnega pomena spodbujanje izmenjav dobrih praks na področju integriranega upravljanja obalnih območij za oblikovanje metod, prilagojenih potrebam teh območij, da se ohrani kakovost prostora in identiteta pomorskih regij; ravno tako je bistvenega pomena oblikovanje ukrepov za zaščito naravnih virov obalnih območij, ki so najbolj produktivna v morskem okolju;

Otoška razsežnost

| 1.25 | meni, da mora evropska pomorska politika upoštevati posebnosti otokov in prispevati k premostitvi naravnih ovir, ki povzročajo dodatne strukturne stroške in otoke postavljajo v konkurenčno slabši položaj glede na celinsko Evropo; |
| --- | --- |

1.25

meni, da mora evropska pomorska politika upoštevati posebnosti otokov in prispevati k premostitvi naravnih ovir, ki povzročajo dodatne strukturne stroške in otoke postavljajo v konkurenčno slabši položaj glede na celinsko Evropo;

| 1.26 | meni, da mora biti pomorska politika Evropske unije zaradi velike odvisnosti otoških gospodarstev od pomorskega prevoza koristen instrument, ki bo pomagal pri delovanju otoških trgov na enotnem trgu pod enakimi pogoji, kot veljajo za celinsko Evropo; |
| --- | --- |

1.26

meni, da mora biti pomorska politika Evropske unije zaradi velike odvisnosti otoških gospodarstev od pomorskega prevoza koristen instrument, ki bo pomagal pri delovanju otoških trgov na enotnem trgu pod enakimi pogoji, kot veljajo za celinsko Evropo;

Morski viri v okviru zunanjepolitične razsežnosti in sosedske politike

| 1.27 | meni, da mora imeti EU kot globalni akter velik interes za izkoriščanje morskih virov na način, pravičen za vse države in z vidika globalne trajnosti. V tem okviru je treba razmisliti o ustreznih mednarodnih konvencijah in še posebej o zakonodaji Mednarodne pomorske organizacije (IMO); |
| --- | --- |

1.27

meni, da mora imeti EU kot globalni akter velik interes za izkoriščanje morskih virov na način, pravičen za vse države in z vidika globalne trajnosti. V tem okviru je treba razmisliti o ustreznih mednarodnih konvencijah in še posebej o zakonodaji Mednarodne pomorske organizacije (IMO);

Instrumenti enotne pomorske politike

Raziskave in izobraževanje

| 1.28 | ugotavlja, da pomorske raziskave ne smejo postati le sestavni del evropske raziskovalne politike, temveč tudi ena od njenih osrednjih točk; |
| --- | --- |

1.28

ugotavlja, da pomorske raziskave ne smejo postati le sestavni del evropske raziskovalne politike, temveč tudi ena od njenih osrednjih točk;

| 1.29 | podpira Galwaysko deklaracijo evropskega pomorskega raziskovalnega inštituta z dne 13. maja 2004 za podporo pomorskih znanosti in tehnologij v 7. raziskovalnem okvirnem programu; poudarja, da je poleg sektorskih tehničnih področij, kot so raziskave materialov in tehnologij, zdravstvene raziskave in raziskave živil, klimatske in morskobiološke raziskave, ter netehničnih področij, kot sta trgovina in turizem, nujno treba podpirati vedno bolj razširjene mednarodne raziskovalne ustanove, ki lahko zbirajo obsežne podatke o horizontalnih vprašanjih; |
| --- | --- |

1.29

podpira Galwaysko deklaracijo evropskega pomorskega raziskovalnega inštituta z dne 13. maja 2004 za podporo pomorskih znanosti in tehnologij v 7. raziskovalnem okvirnem programu; poudarja, da je poleg sektorskih tehničnih področij, kot so raziskave materialov in tehnologij, zdravstvene raziskave in raziskave živil, klimatske in morskobiološke raziskave, ter netehničnih področij, kot sta trgovina in turizem, nujno treba podpirati vedno bolj razširjene mednarodne raziskovalne ustanove, ki lahko zbirajo obsežne podatke o horizontalnih vprašanjih;

| 1.30 | na nacionalni in regionalni ravni se zavzema za spodbujanje izobraževalnega sistema za pomorske poklice, ki naj upošteva potrebe vseh evropskih trgov dela; |
| --- | --- |

1.30

na nacionalni in regionalni ravni se zavzema za spodbujanje izobraževalnega sistema za pomorske poklice, ki naj upošteva potrebe vseh evropskih trgov dela;

Prostorsko načrtovanje in monitoring

| 1.31 | meni, da instrumenti prostorskega načrtovanja tvorijo pomemben sestavni del integrativnega pomorskega političnega pristopa. Ustrezni sistemi za monitoring in njihovo ocenjevanje lahko posredujejo pomembne informacije o časovnem razvoju različnih morskih parametrov in njihovi uporabi. Upravljanje teritorialnih voda ter izključne ekonomske cone EU bi lahko izboljšali v okviru integrativnega pristopa, kar je nenazadnje zaradi visokih infrastrukturnih stroškov v skupnem evropskem interesu; |
| --- | --- |

1.31

meni, da instrumenti prostorskega načrtovanja tvorijo pomemben sestavni del integrativnega pomorskega političnega pristopa. Ustrezni sistemi za monitoring in njihovo ocenjevanje lahko posredujejo pomembne informacije o časovnem razvoju različnih morskih parametrov in njihovi uporabi. Upravljanje teritorialnih voda ter izključne ekonomske cone EU bi lahko izboljšali v okviru integrativnega pristopa, kar je nenazadnje zaradi visokih infrastrukturnih stroškov v skupnem evropskem interesu;

| 1.32 | v zvezi s tem podpira posebno priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2002 o izvajanju strategije za integrirano upravljanje obalnih območij v Evropi (ICZM); Vidiki ICZM-ja so celostno obravnavanje kopnega, obale in odprtega morja, različnih interesov znotraj in med področji gospodarstva, okolja, socialne politike in varnosti ter vključevanje politike, uprave in družbenih skupin, z namenom pravočasnega prepoznavanja konfliktov in razvoja rešitev; |
| --- | --- |

1.32

v zvezi s tem podpira posebno priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2002 o izvajanju strategije za integrirano upravljanje obalnih območij v Evropi (ICZM); Vidiki ICZM-ja so celostno obravnavanje kopnega, obale in odprtega morja, različnih interesov znotraj in med področji gospodarstva, okolja, socialne politike in varnosti ter vključevanje politike, uprave in družbenih skupin, z namenom pravočasnega prepoznavanja konfliktov in razvoja rešitev;

Ozaveščenost javnosti

| 1.33 | obžaluje, da so šele spektakularne ladijske nesreče, v katere so bile vključene ladje, ki ne izpolnjujejo standardov EU, kot sta bili Erika in Prestige, po vsej Evropi prispevale k širši ozaveščenosti javnosti o morju kot viru. Evropska pomorska politika bo lahko uspešna le, če bodo preko ustreznih instrumentov zlasti prizadeti ljudje na kraju samem vključeni v oblikovanje in izvajanje te politike na lokalni in regionalni ravni. Pri tem je treba upoštevati številne primere najboljše prakse v regijah Evrope; |
| --- | --- |

1.33

obžaluje, da so šele spektakularne ladijske nesreče, v katere so bile vključene ladje, ki ne izpolnjujejo standardov EU, kot sta bili Erika in Prestige, po vsej Evropi prispevale k širši ozaveščenosti javnosti o morju kot viru. Evropska pomorska politika bo lahko uspešna le, če bodo preko ustreznih instrumentov zlasti prizadeti ljudje na kraju samem vključeni v oblikovanje in izvajanje te politike na lokalni in regionalni ravni. Pri tem je treba upoštevati številne primere najboljše prakse v regijah Evrope;

Kopenska razsežnost

| 1.34 | meni, da kopenska razsežnost igra pomembno vlogo v pomorski politiki, saj kopenske dejavnosti močno vplivajo na obale in morja. |
| --- | --- |

1.34

meni, da kopenska razsežnost igra pomembno vlogo v pomorski politiki, saj kopenske dejavnosti močno vplivajo na obale in morja.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | podpira aktivno vključevanje evropske pomorske politike v obsežne cilje lizbonske strategije; |
| --- | --- |

2.1

podpira aktivno vključevanje evropske pomorske politike v obsežne cilje lizbonske strategije;

| 2.2 | od Komisije zahteva, da prizna pozitivni in večstranski prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k upravljanju morskih virov in zagotovi, da se ta vloga vključi v prihodnjo pomorsko politiko; |
| --- | --- |

2.2

od Komisije zahteva, da prizna pozitivni in večstranski prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k upravljanju morskih virov in zagotovi, da se ta vloga vključi v prihodnjo pomorsko politiko;

| 2.3 | priporoča Komisiji, da upošteva tri osrednje teme: a) gradnjo zmogljivosti in objektov obalnih območij za podjetja in skupnosti — vključno s podporo inovacij, poklicnih kvalifikacij in podjetnosti, zlasti za nov pomorski tehnološki razvoj, vključno z ustreznim financiranjem takšnih objektov in razvojem potrebnih človeških virov; b) uporabo morja in obal za podporo ekonomskega razvoja, vključno s podporo za obnovo obale, in podeželskimi dejavnostmi s socialnim in ekonomskim donosom; c) spodbujanje obalnih naselij in zaledja z izboljšanim dostopom do večjih kmetijskih površin ter do regionalnih manjših in večjih mest; |
| --- | --- |

2.3

priporoča Komisiji, da upošteva tri osrednje teme: a) gradnjo zmogljivosti in objektov obalnih območij za podjetja in skupnosti — vključno s podporo inovacij, poklicnih kvalifikacij in podjetnosti, zlasti za nov pomorski tehnološki razvoj, vključno z ustreznim financiranjem takšnih objektov in razvojem potrebnih človeških virov; b) uporabo morja in obal za podporo ekonomskega razvoja, vključno s podporo za obnovo obale, in podeželskimi dejavnostmi s socialnim in ekonomskim donosom; c) spodbujanje obalnih naselij in zaledja z izboljšanim dostopom do večjih kmetijskih površin ter do regionalnih manjših in večjih mest;

| 2.4. | spodbuja k pripravi pregleda obstoječe zakonodaje in določb, ki zadevajo pomorske vidike, in preverjanju, če instrumenti regionalne politike, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, določbe o vseživljenjskem učenju in sedmi okvirni program Skupnosti za raziskave in razvoj dovolj upoštevajo pomorske vidike; |
| --- | --- |

2.4.

spodbuja k pripravi pregleda obstoječe zakonodaje in določb, ki zadevajo pomorske vidike, in preverjanju, če instrumenti regionalne politike, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, določbe o vseživljenjskem učenju in sedmi okvirni program Skupnosti za raziskave in razvoj dovolj upoštevajo pomorske vidike;

| 2.5 | želi, da se pomorska razsežnost Evropske Unije upošteva v prihodnjih ciljih konkurenčnosti in sodelovanja, zlasti na nadnacionalnih in čezmejnih področjih boja proti onesnaževanju, krepitve varnosti na morju in upravljanja letaliških sistemov ter plovnih poti v programskem obdobju regionalne politike 2007–2013, ter spodbuja k preverjanju in uskladitvi obstoječih evropskih instrumentov financiranja Unije glede pomorskih zadev; |
| --- | --- |

2.5

želi, da se pomorska razsežnost Evropske Unije upošteva v prihodnjih ciljih konkurenčnosti in sodelovanja, zlasti na nadnacionalnih in čezmejnih področjih boja proti onesnaževanju, krepitve varnosti na morju in upravljanja letaliških sistemov ter plovnih poti v programskem obdobju regionalne politike 2007–2013, ter spodbuja k preverjanju in uskladitvi obstoječih evropskih instrumentov financiranja Unije glede pomorskih zadev;

| 2.6 | poziva Komisijo, da — če je mogoče — zbere podatke o ekonomski in ekološki vrednosti posameznih morskih virov in iz tega izpelje oceno za trenutno in v prihodnosti načrtovano izkoriščanje morskih virov ter po potrebi izvede ustrezne spremembe; |
| --- | --- |

2.6

poziva Komisijo, da — če je mogoče — zbere podatke o ekonomski in ekološki vrednosti posameznih morskih virov in iz tega izpelje oceno za trenutno in v prihodnosti načrtovano izkoriščanje morskih virov ter po potrebi izvede ustrezne spremembe;

| 2.7 | poziva Komisijo, da pokaže različne sektorje pomorskega gospodarstva glede na njihov trenutni in prihodnji potencial ter na ustvarjanje vrednosti in delovnih mest, ter predloži sklepe za njihovo uresničenje; |
| --- | --- |

2.7

poziva Komisijo, da pokaže različne sektorje pomorskega gospodarstva glede na njihov trenutni in prihodnji potencial ter na ustvarjanje vrednosti in delovnih mest, ter predloži sklepe za njihovo uresničenje;

| 2.8 | spodbuja Komisijo, da v sodelovanju z državami članicami nadaljuje s pospeševanjem krepitve, izboljšanja in razvoja morskih plovnih poti in jih ustrezno upošteva v okviru vseevropskih omrežij; |
| --- | --- |

2.8

spodbuja Komisijo, da v sodelovanju z državami članicami nadaljuje s pospeševanjem krepitve, izboljšanja in razvoja morskih plovnih poti in jih ustrezno upošteva v okviru vseevropskih omrežij;

| 2.9 | zahteva, da se za izboljšanje prometnih povezav z otoki in njihov dostop do celinskega trga pospeši razvoj sekundarnih mrež in otokom zagotovi popolno povezavo s „pomorskimi avtocestami“; |
| --- | --- |

2.9

zahteva, da se za izboljšanje prometnih povezav z otoki in njihov dostop do celinskega trga pospeši razvoj sekundarnih mrež in otokom zagotovi popolno povezavo s „pomorskimi avtocestami“;

| 2.10 | zahteva dobro prostorsko načrtovanje, na primer z izvajanjem strategije ICZM in širjenjem ali rezerviranjem območij, ki so lahko namenjena drugačni uporabi; |
| --- | --- |

2.10

zahteva dobro prostorsko načrtovanje, na primer z izvajanjem strategije ICZM in širjenjem ali rezerviranjem območij, ki so lahko namenjena drugačni uporabi;

| 2.11 | podpira pobudo ladjedelniške industrije EU LeaderSHIP 2015 in poziva Komisijo, da podpre konkurenčnost visokokakovostnega evropskega ladjedelništva; |
| --- | --- |

2.11

podpira pobudo ladjedelniške industrije EU LeaderSHIP 2015 in poziva Komisijo, da podpre konkurenčnost visokokakovostnega evropskega ladjedelništva;

| 2.12 | poziva Komisijo, naj prednostna naloga Evropske unije postane preprečevanje ladijskih nesreč na odprtem morju, ob obali in v pristaniščih, poleg tega pa tudi povečanje stopnje varnosti v že uveljavljenih mednarodnih konvencijah, ki so zavezujoče po javnem mednarodnem pravu (na primer v konvencijah SOLAS in MARPOL Mednarodne pomorske organizacije), prek pobud EU, in pospešitev ratifikacije teh konvencij ter izboljšanje njihovega izvajanja ter spremljanja. Ob tem bi bilo treba tudi razmisliti, v kolikšni meri se za obvladovanje tveganja lahko uporabljajo strukturni skladi; |
| --- | --- |

2.12

poziva Komisijo, naj prednostna naloga Evropske unije postane preprečevanje ladijskih nesreč na odprtem morju, ob obali in v pristaniščih, poleg tega pa tudi povečanje stopnje varnosti v že uveljavljenih mednarodnih konvencijah, ki so zavezujoče po javnem mednarodnem pravu (na primer v konvencijah SOLAS in MARPOL Mednarodne pomorske organizacije), prek pobud EU, in pospešitev ratifikacije teh konvencij ter izboljšanje njihovega izvajanja ter spremljanja. Ob tem bi bilo treba tudi razmisliti, v kolikšni meri se za obvladovanje tveganja lahko uporabljajo strukturni skladi;

| 2.13 | zahteva okrepljena prizadevanja za povečanje zmogljivosti in/ali razvoj infrastrukture za dostop s celine do pristaniških zmogljivosti, vzpostavitev logističnih mrež za distribucijo in novih pristaniških infrastruktur ter diverzifikacijo obstoječih, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti pristaniški infrastrukturi otokov. Vse to je treba uresničiti ob upoštevanju ukrepov za zaščito naravnih virov obalnih območij; |
| --- | --- |

2.13

zahteva okrepljena prizadevanja za povečanje zmogljivosti in/ali razvoj infrastrukture za dostop s celine do pristaniških zmogljivosti, vzpostavitev logističnih mrež za distribucijo in novih pristaniških infrastruktur ter diverzifikacijo obstoječih, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti pristaniški infrastrukturi otokov. Vse to je treba uresničiti ob upoštevanju ukrepov za zaščito naravnih virov obalnih območij;

| 2.14 | poziva, da se še bolj upoštevajo socialni vidiki v pristaniščih, na primer nastanitev ladijske posadke; |
| --- | --- |

2.14

poziva, da se še bolj upoštevajo socialni vidiki v pristaniščih, na primer nastanitev ladijske posadke;

| 2.15 | zahteva, da se varnostne strategije in ukrepi v pristaniških infrastrukturah in njihovem najbližjem okolju takoj prilagodijo novim grožnjam terorističnih napadov; |
| --- | --- |

2.15

zahteva, da se varnostne strategije in ukrepi v pristaniških infrastrukturah in njihovem najbližjem okolju takoj prilagodijo novim grožnjam terorističnih napadov;

| 2.16 | poziva Komisijo k nadaljevanju začete reforme ribiške politike, da bo dolgoročno zagotovila obstoj ribjih staležev v evropskih vodah in zaslužek ribičev; |
| --- | --- |

2.16

poziva Komisijo k nadaljevanju začete reforme ribiške politike, da bo dolgoročno zagotovila obstoj ribjih staležev v evropskih vodah in zaslužek ribičev;

| 2.17 | zahteva od Komisije in od Sveta, naj zagon evrosredozemske politike podeli osrednjo vlogo skupni ribiški politiki, upoštevajoč tudi, da bo do leta 2010 v Sredozemlju ustvarjeno območje svobodne menjave; |
| --- | --- |

2.17

zahteva od Komisije in od Sveta, naj zagon evrosredozemske politike podeli osrednjo vlogo skupni ribiški politiki, upoštevajoč tudi, da bo do leta 2010 v Sredozemlju ustvarjeno območje svobodne menjave;

| 2.18 | poziva Komisijo k oblikovanju okvirnih pogojev, ki omogočajo nadaljnje spodbujanje polj vetrnih elektrarn v Evropski uniji. Potencial drugih obnovljivih virov energij, kot je izkoriščanje plimovanja, je treba bolj intenzivno preučiti in po potrebi vključiti v podporo; |
| --- | --- |

2.18

poziva Komisijo k oblikovanju okvirnih pogojev, ki omogočajo nadaljnje spodbujanje polj vetrnih elektrarn v Evropski uniji. Potencial drugih obnovljivih virov energij, kot je izkoriščanje plimovanja, je treba bolj intenzivno preučiti in po potrebi vključiti v podporo;

| 2.19 | poziva Komisijo, da zagotovi okolju prijazno podvodno črpanje nafte in plina v vodah Evropske unije; |
| --- | --- |

2.19

poziva Komisijo, da zagotovi okolju prijazno podvodno črpanje nafte in plina v vodah Evropske unije;

| 2.20 | poziva Komisijo, da razvije programe za potrebne ukrepe varovanja obale, ki upoštevajo različne napovedi za naraščajočo vodno gladino; |
| --- | --- |

2.20

poziva Komisijo, da razvije programe za potrebne ukrepe varovanja obale, ki upoštevajo različne napovedi za naraščajočo vodno gladino;

| 2.21 | zahteva, da se tudi na področju pomorstva razvije instrument, podoben infrastrukturi za prostorske podatke INSPIRE, ki bi omogočal, da se različni uporabniški interesi pretehtajo na podlagi zanesljivih podatkov; |
| --- | --- |

2.21

zahteva, da se tudi na področju pomorstva razvije instrument, podoben infrastrukturi za prostorske podatke INSPIRE, ki bi omogočal, da se različni uporabniški interesi pretehtajo na podlagi zanesljivih podatkov;

| 2.22 | spodbuja k bolj usmerjeni podpori gospodarskega sektorja ladjedelništva in morske tehnologije, kot je uvedba tankerjev z dvojnim trupom ali v prihodnjih letih načrtovan umik približno 200 naftnih in plinskih ploščadi na morju; |
| --- | --- |

2.22

spodbuja k bolj usmerjeni podpori gospodarskega sektorja ladjedelništva in morske tehnologije, kot je uvedba tankerjev z dvojnim trupom ali v prihodnjih letih načrtovan umik približno 200 naftnih in plinskih ploščadi na morju;

| 2.23 | poziva Komisijo, da spodbudi pripravo državnih strateških načrtov ter podpre nadregionalne in nadnacionalne pristope ICZM; |
| --- | --- |

2.23

poziva Komisijo, da spodbudi pripravo državnih strateških načrtov ter podpre nadregionalne in nadnacionalne pristope ICZM;

| 2.24 | poziva Komisijo, da poveča finančna sredstva za raziskave morja in se osredotoči na spodbujanje novih tehnologij, kot so polarne tehnike, in po vsej Evropski uniji uskladi pogoje, na primer za marikulturo, ter pri tem pravočasno vključi gospodarstvo; |
| --- | --- |

2.24

poziva Komisijo, da poveča finančna sredstva za raziskave morja in se osredotoči na spodbujanje novih tehnologij, kot so polarne tehnike, in po vsej Evropski uniji uskladi pogoje, na primer za marikulturo, ter pri tem pravočasno vključi gospodarstvo;

| 2.25 | prosi Komisijo, da izboljša ozaveščenost javnosti z razvojem sistematične strategije za moderno pomorsko politiko, da bi jo zakoreninila na kraju samem in prispevala k dejanskemu izvajanju; |
| --- | --- |

2.25

prosi Komisijo, da izboljša ozaveščenost javnosti z razvojem sistematične strategije za moderno pomorsko politiko, da bi jo zakoreninila na kraju samem in prispevala k dejanskemu izvajanju;

| 2.26 | prosi Komisijo za upoštevanje kopenske razsežnosti in vzajemnih učinkov med kopnim, obalnimi regijami in morjem, da bodo vse regije — ne le regije neposredno ob morju — vključene v pomorsko politiko; |
| --- | --- |

2.26

prosi Komisijo za upoštevanje kopenske razsežnosti in vzajemnih učinkov med kopnim, obalnimi regijami in morjem, da bodo vse regije — ne le regije neposredno ob morju — vključene v pomorsko politiko;

| 2.27 | prosi Komisijo za upoštevanje večjih regionalnih, zlasti že obstoječih pristopov k štirim velikim evropskim morskim območjem severovzhodnega Atlantika, Baltskega, Sredozemskega in Črnega morja; |
| --- | --- |

2.27

prosi Komisijo za upoštevanje večjih regionalnih, zlasti že obstoječih pristopov k štirim velikim evropskim morskim območjem severovzhodnega Atlantika, Baltskega, Sredozemskega in Črnega morja;

| 2.28 | priporoča, da Komisija še posebej upošteva kulturne interese in lokalno znanje v pomorskih skupnostih ter to vključi v načrtovanje, upravljanje in razvoj politike, povezane s tem. Poleg tega je nujno treba stalno podpirati kulturni stik med obmorskimi skupnostmi in morjem, zlasti tam, kjer morje prispeva k trajnosti na lokalni ravni. To bo prispevalo dodano vrednost k turističnemu trženju obalnih krajev; |
| --- | --- |

2.28

priporoča, da Komisija še posebej upošteva kulturne interese in lokalno znanje v pomorskih skupnostih ter to vključi v načrtovanje, upravljanje in razvoj politike, povezane s tem. Poleg tega je nujno treba stalno podpirati kulturni stik med obmorskimi skupnostmi in morjem, zlasti tam, kjer morje prispeva k trajnosti na lokalni ravni. To bo prispevalo dodano vrednost k turističnemu trženju obalnih krajev;

| 2.29 | poziva Komisijo, da zagotovi vključitev regionalne in lokalne razsežnosti v proces oblikovanja in izvajanja evropske pomorske politike in pri pripravi zelene knjige upošteva raznoliko strokovno znanje in izkušnje, ki so na voljo v regijah; pri tem so za uvedbo integrativnih političnih pristopov lahko zelo pomembni zlasti primeri najboljše prakse, pa tudi morske modelne regije. Poleg tega bi bilo treba upoštevati izredno uspešen model LEADER, da bi pri izvajanju zagotovili upoštevanje lokalne ravni; |
| --- | --- |

2.29

poziva Komisijo, da zagotovi vključitev regionalne in lokalne razsežnosti v proces oblikovanja in izvajanja evropske pomorske politike in pri pripravi zelene knjige upošteva raznoliko strokovno znanje in izkušnje, ki so na voljo v regijah; pri tem so za uvedbo integrativnih političnih pristopov lahko zelo pomembni zlasti primeri najboljše prakse, pa tudi morske modelne regije. Poleg tega bi bilo treba upoštevati izredno uspešen model LEADER, da bi pri izvajanju zagotovili upoštevanje lokalne ravni;

| 2.30 | spodbuja, da je treba med široko zastavljenim procesom posvetovanja v okviru oblikovanja zelene knjige in do njene objave izvesti različne regionalne konference v obalnih regijah, da bi po eni strani vključili regionalno in lokalno strokovno znanje, po drugi pa prispevali h krepitvi ozaveščenosti javnosti na temo morja. Pri teh konferencah bi bilo treba poskrbeti za uravnovešeno upoštevanje regij z velikimi industrijskimi pristanišči in tistih z majhnimi, obrtniško usmerjenimi pristanišči; |
| --- | --- |

2.30

spodbuja, da je treba med široko zastavljenim procesom posvetovanja v okviru oblikovanja zelene knjige in do njene objave izvesti različne regionalne konference v obalnih regijah, da bi po eni strani vključili regionalno in lokalno strokovno znanje, po drugi pa prispevali h krepitvi ozaveščenosti javnosti na temo morja. Pri teh konferencah bi bilo treba poskrbeti za uravnovešeno upoštevanje regij z velikimi industrijskimi pristanišči in tistih z majhnimi, obrtniško usmerjenimi pristanišči;

| 2.31 | je pripravljen v okviru posvetovanj, ki naj bi spremljali zeleno knjigo o pomorski politiki, igrati pomembno partnersko vlogo in spodbuja dolgoročno zastavljeno kampanjo za javnost z vključitvijo regionalnih in lokalnih oblasti. |
| --- | --- |

2.31

je pripravljen v okviru posvetovanj, ki naj bi spremljali zeleno knjigo o pomorski politiki, igrati pomembno partnersko vlogo in spodbuja dolgoročno zastavljeno kampanjo za javnost z vključitvijo regionalnih in lokalnih oblasti.

V Bruslju, 12. oktobra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  CdR 7/2005 rev.1

1

(2)  UL C 310 z dne 16.12.2004, str.1.

2

(3)  CdR 24/2003 fin.

3

(4)  KOM(2005) 12 končno.

4

(5)  UL L 148 z dne 6.6.2002, str. 24.

5

(6)  Bela knjiga o evropski prometni politiki do leta 2010: čas za odločitev, KOM(2001) 370 končno.

6

---

| 4.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/26

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu Odboru in Odboru regij — Uspešen boj proti svetovnim podnebnim spremembam

(2006/C 81/07)

ODBOR REGIJ JE

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: uspešen boj proti svetovnim podnebnim spremembam (KOM (2005) 35 končno);

OB UPOŠTEVANJU sklepa Evropske komisije z dne 9. februarja 2005, da se v skladu s členom 265 Pogodbe o ustanovitvi Evrospke skupnosti z Odborom posvetuje na to temo;

OB UPOŠTEVANJU sklepa predsedstva z dne 22. februarja 2005, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za pripravo mnenja na to temo;

OB UPOŠTEVANJU sklepov Evropskega sveta z dne 22. in 23. marca 2005 in sveta za okolje z dne 7. marca 2005;

OB UPOŠTEVANJU resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2005 o seminarju vladnih strokovnjakov na področju podnebnih sprememb;

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja z dne 18. novembra 1999 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: priprava na izvajanje Kjotskega protokola, — KOM(1999) 230 končno — CdR 295/1999 fin (1);

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja z dne 21. septembra 2000 o Zeleni knjigi o trgovanju z emisijami toplogrednih plinov v Evropski uniji in Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o politikah in ukrepih EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov: evropskemu programu za podnebne spremembe naproti (ECCP), -KOM(2000) 87 končno — in KOM(2000) 88 končno — CdR 189/2000 fin (2);

OB UPOŠTEVANJU osnutka mnenja (CdR 65/2005 rev.1), ki ga je 28. junija 2005 sprejela komisija za trajnostni razvoj (poročevalec: José Macário Correia, predsednik mestnega sveta Tavire (PT/PPE);

ob upoštevanju naslednjega:

| 1. | potrebe po določitvi srednje in dolgoročne strategije za boj proti podnebnim spremembam v EU in v sodelovanju z mednarodno skupnostjo; |
| --- | --- |

1.

potrebe po določitvi srednje in dolgoročne strategije za boj proti podnebnim spremembam v EU in v sodelovanju z mednarodno skupnostjo;

| 2. | izjave Sveta ministrov EU iz leta 1996, da „povprečne svetovne temperature ne bi smele narasti za več kot 2°C nad predindustrijsko stopnjo“; |
| --- | --- |

2.

izjave Sveta ministrov EU iz leta 1996, da „povprečne svetovne temperature ne bi smele narasti za več kot 2°C nad predindustrijsko stopnjo“;

| 3. | koristi omejitve zvišanja povprečne svetovne temperature na 2°C presegajo stroške politik za zmanjševanje emisij; |
| --- | --- |

3.

koristi omejitve zvišanja povprečne svetovne temperature na 2°C presegajo stroške politik za zmanjševanje emisij;

| 4. | dolgoročno je nujno treba poseči po kombinaciji najučinkovitejših in najcenejših ukrepov prilagajanja in ublažitve, če želimo doseči zastavljene okoljske cilje, hkrati pa ohraniti svojo gospodarsko konkurenčnost; |
| --- | --- |

4.

dolgoročno je nujno treba poseči po kombinaciji najučinkovitejših in najcenejših ukrepov prilagajanja in ublažitve, če želimo doseči zastavljene okoljske cilje, hkrati pa ohraniti svojo gospodarsko konkurenčnost;

| 5. | da so podnebne spremembe svetovni problem, ki posega tudi v področje pristojnosti regionalnih in lokalnih skupnosti; Kjotski protokol, ki so ga podpisale EU in države članice je mednarodni sporazum, ki države članice — in s tem tudi regionalne in lokalne oblasti — zavezuje k ukrepanju. |
| --- | --- |

5.

da so podnebne spremembe svetovni problem, ki posega tudi v področje pristojnosti regionalnih in lokalnih skupnosti; Kjotski protokol, ki so ga podpisale EU in države članice je mednarodni sporazum, ki države članice — in s tem tudi regionalne in lokalne oblasti — zavezuje k ukrepanju.

na svojem 61. plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra 2005 (seja z dne 12. oktobra) soglasno sprejel mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja sporočilo, ki ponuja ustrezno oceno stanja in analizira nevarnosti, povezane s podnebnimi spremembami, ter instumente za učinkovit boj proti njim; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja sporočilo, ki ponuja ustrezno oceno stanja in analizira nevarnosti, povezane s podnebnimi spremembami, ter instumente za učinkovit boj proti njim;

| 1.2 | pozdravlja začetek veljave Kjotskega protokola, ki je prvi korak v globalni strategiji za boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

1.2

pozdravlja začetek veljave Kjotskega protokola, ki je prvi korak v globalni strategiji za boj proti podnebnim spremembam;

| 1.3 | ponovno izreka svojo podporo visoko zastavljenim političnim ciljem Evropske unije na tem področju; |
| --- | --- |

1.3

ponovno izreka svojo podporo visoko zastavljenim političnim ciljem Evropske unije na tem področju;

| 1.4 | poudarja potrebo po znatnem zvišanju števila držav, ki sodelujejo v boju proti podnebnim spremembam, v katerem bi morali sodelovati vsi glavni sektorji, odgovorni za emisije toplogrednih plinov, zlasti sektorji proizvodnje energije ter zračnega in pomorskega prevoza; |
| --- | --- |

1.4

poudarja potrebo po znatnem zvišanju števila držav, ki sodelujejo v boju proti podnebnim spremembam, v katerem bi morali sodelovati vsi glavni sektorji, odgovorni za emisije toplogrednih plinov, zlasti sektorji proizvodnje energije ter zračnega in pomorskega prevoza;

| 1.5 | izraža zaskrbljenost glede posledic pomanjkanja ukrepov na svetovni ravni; |
| --- | --- |

1.5

izraža zaskrbljenost glede posledic pomanjkanja ukrepov na svetovni ravni;

| 1.6 | obžaluje, da so nekatere države članice še daleč od svojih ciljev v okviru cilja Skupnosti — 8 %, določenega v Kjotu, vendar meni, da jih je pomembno spodbujati k temu, da se tudi one približajo zastavljenim ciljem; |
| --- | --- |

1.6

obžaluje, da so nekatere države članice še daleč od svojih ciljev v okviru cilja Skupnosti — 8 %, določenega v Kjotu, vendar meni, da jih je pomembno spodbujati k temu, da se tudi one približajo zastavljenim ciljem;

| 1.7 | podpira priporočilo Komisije, da je treba spodbujati kampanje ozaveščanja z namenom, da se prispeva k povečanju pozornosti in javnega zanimanja za to vprašanje in s tem spodbujanja trajnejših načinov življenja. Opozarja tudi na pomen izvajanja in razvoja projektov na tem področju v šolah, saj so le-te zrcalo družbe; |
| --- | --- |

1.7

podpira priporočilo Komisije, da je treba spodbujati kampanje ozaveščanja z namenom, da se prispeva k povečanju pozornosti in javnega zanimanja za to vprašanje in s tem spodbujanja trajnejših načinov življenja. Opozarja tudi na pomen izvajanja in razvoja projektov na tem področju v šolah, saj so le-te zrcalo družbe;

| 1.8 | meni, da je treba v politiki za prostorsko načrtovanje upoštevati cilje energetske učinkovitosti — spodbujajati kombinacijo združljivih in dopolnjevalnih dejavnosti -, da se zmanjšajo potovalne razdalje in s tem poraba goriv; |
| --- | --- |

1.8

meni, da je treba v politiki za prostorsko načrtovanje upoštevati cilje energetske učinkovitosti — spodbujajati kombinacijo združljivih in dopolnjevalnih dejavnosti -, da se zmanjšajo potovalne razdalje in s tem poraba goriv;

| 1.9 | poudarja pomen ohranjanja in ustvarjanja zelenih površin, ki jih je treba vključiti v strateško načrtovanje mestnih območij; povečanje gozdnih površin je izjemnega pomena za bolj učinkovit postopek skladiščenja ogljika iz atmosfere; |
| --- | --- |

1.9

poudarja pomen ohranjanja in ustvarjanja zelenih površin, ki jih je treba vključiti v strateško načrtovanje mestnih območij; povečanje gozdnih površin je izjemnega pomena za bolj učinkovit postopek skladiščenja ogljika iz atmosfere;

| 1.10 | podpira oblikovanje trajnejših struktur mobilnosti, pri čemer igrata pomembno vlogo ustvarjanje con za pešče in prepoved ali zmanšanje avtomobilskega prometa v središčih mest; meni tudi, da bi bilo treba vzpostaviti zanimiv sistem javnega prevoza, ki bi v veliki meri dopolnil osebni prevoz in ga v številnih primerih tudi nadomestil; |
| --- | --- |

1.10

podpira oblikovanje trajnejših struktur mobilnosti, pri čemer igrata pomembno vlogo ustvarjanje con za pešče in prepoved ali zmanšanje avtomobilskega prometa v središčih mest; meni tudi, da bi bilo treba vzpostaviti zanimiv sistem javnega prevoza, ki bi v veliki meri dopolnil osebni prevoz in ga v številnih primerih tudi nadomestil;

| 1.11 | poudarja pomen uporabe manj onesnažujočih goriv v vseh vozilih, vključno z vozili podjetij in javne uprave; javno upravo vabi, da prevzame pobudo pri doseganju čistejših voznih parkov; |
| --- | --- |

1.11

poudarja pomen uporabe manj onesnažujočih goriv v vseh vozilih, vključno z vozili podjetij in javne uprave; javno upravo vabi, da prevzame pobudo pri doseganju čistejših voznih parkov;

| 1.12 | meni, da sta oskrba z opremo za ločeno zbiranje odpadkov ter podpora javnosti na tem področju dejavnika, ki prispevata k doseganju zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

1.12

meni, da sta oskrba z opremo za ločeno zbiranje odpadkov ter podpora javnosti na tem področju dejavnika, ki prispevata k doseganju zastavljenih ciljev;

| 1.13 | meni, da je pri gradnji novih stavb in prenovi obstoječih treba upoštevati energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

1.13

meni, da je pri gradnji novih stavb in prenovi obstoječih treba upoštevati energetsko učinkovitost;

| 1.14 | poudarja odgovornost, ki jo skupaj z nacionalnimi vladami nosijo vse lokalne in regionalne oblasti v boju proti podnebnim spremembam s pomočjo zgoraj navedenih sredstev |
| --- | --- |

1.14

poudarja odgovornost, ki jo skupaj z nacionalnimi vladami nosijo vse lokalne in regionalne oblasti v boju proti podnebnim spremembam s pomočjo zgoraj navedenih sredstev

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | opozarja, da mora Komisija spodbujati boj proti podnebnim spremembam na vseh ravneh, vključno z lokalno in regionalno; |
| --- | --- |

2.1

opozarja, da mora Komisija spodbujati boj proti podnebnim spremembam na vseh ravneh, vključno z lokalno in regionalno;

| 2.2 | poziva k okrepitvi preprečevalnih ukrepov in ukrepov za boj proti gozdnim požarom, kot odločilnih ukrepov v boju proti emisijam toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

2.2

poziva k okrepitvi preprečevalnih ukrepov in ukrepov za boj proti gozdnim požarom, kot odločilnih ukrepov v boju proti emisijam toplogrednih plinov;

| 2.3 | zahteva okrepitev ukrepov za preučevanje in stalno spremljanje evropskih ledenikov, ker so krhki ekosistemi in zelo občutljivi na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

2.3

zahteva okrepitev ukrepov za preučevanje in stalno spremljanje evropskih ledenikov, ker so krhki ekosistemi in zelo občutljivi na podnebne spremembe;

| 2.4 | poudarja, da morajo biti podjetja deležna pomembnih finančnih spodbud za uporabo „čistih tehnologij“ ali prilagajanje obstoječih tehnologij; |
| --- | --- |

2.4

poudarja, da morajo biti podjetja deležna pomembnih finančnih spodbud za uporabo „čistih tehnologij“ ali prilagajanje obstoječih tehnologij;

| 2.5 | zavzema se za oblikovanje učinkovite politike spremljanja kot del prizadevanj za nadzor nad industrijskimi dejavnostmi, da se zagotovi upravičenost boja proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

2.5

zavzema se za oblikovanje učinkovite politike spremljanja kot del prizadevanj za nadzor nad industrijskimi dejavnostmi, da se zagotovi upravičenost boja proti podnebnim spremembam;

| 2.6 | podpira vključitev alternativnih energij (kot je biomasa) v ogrevanje stavb, in sicer v vseh sektorjih (vključno z javno upravo); in v zvezi s tem poudarja tudi, da je treba bolj učinkovito izkoriščati razpoložljive energijske vire, na primer z razširjeno uporabo soproizvodnje električne energije in toplote, s čemer bi dosegli nižje emisijske vrednosti na proizvodno enoto; |
| --- | --- |

2.6

podpira vključitev alternativnih energij (kot je biomasa) v ogrevanje stavb, in sicer v vseh sektorjih (vključno z javno upravo); in v zvezi s tem poudarja tudi, da je treba bolj učinkovito izkoriščati razpoložljive energijske vire, na primer z razširjeno uporabo soproizvodnje električne energije in toplote, s čemer bi dosegli nižje emisijske vrednosti na proizvodno enoto;

| 2.7 | poziva k spodbujanju uporabe izdelkov z visoko energetsko učinkovitostjo ali izdelanih s pomočjo obnovljivih energetskih virov; |
| --- | --- |

2.7

poziva k spodbujanju uporabe izdelkov z visoko energetsko učinkovitostjo ali izdelanih s pomočjo obnovljivih energetskih virov;

| 2.8 | priporoča ukinitev pomoči dejavnostim, ki prispevajo k podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

2.8

priporoča ukinitev pomoči dejavnostim, ki prispevajo k podnebnim spremembam;

| 2.9 | ceni in podpira predlog Sveta za določitev ciljev za obdobje po letu 2012; podobno kot Svet meni, da je ustrezno, da se za razvite države zastavi cilj znižanja med 15 in 30 % do leta 2020 glede na referenčne vrednosti, predvidene v Kjotskem protokolu, za obdobje po tem datumu pa priporoča, da se predvidijo vrednosti, ki bodo v duhu sklepov Sveta za okolje (od 60 do 80 % do leta 2050); |
| --- | --- |

2.9

ceni in podpira predlog Sveta za določitev ciljev za obdobje po letu 2012; podobno kot Svet meni, da je ustrezno, da se za razvite države zastavi cilj znižanja med 15 in 30 % do leta 2020 glede na referenčne vrednosti, predvidene v Kjotskem protokolu, za obdobje po tem datumu pa priporoča, da se predvidijo vrednosti, ki bodo v duhu sklepov Sveta za okolje (od 60 do 80 % do leta 2050);

| 2.10 | predlaga, da se v okviru tematske strategije o mestnem okolju oblikujejo spodbude za boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

2.10

predlaga, da se v okviru tematske strategije o mestnem okolju oblikujejo spodbude za boj proti podnebnim spremembam;

| 2.11 | priporoča, da se natančneje preuči analiza stroškov in koristi omejitve zvišanja temperature na 2°C; pomembno je, da se natančneje preveri koncentracija toplogrednih plinov, potrebna za dosego cilja 2°C, in preučijo stroški, povezani z ukrepi zmanjševanja emisij; |
| --- | --- |

2.11

priporoča, da se natančneje preuči analiza stroškov in koristi omejitve zvišanja temperature na 2°C; pomembno je, da se natančneje preveri koncentracija toplogrednih plinov, potrebna za dosego cilja 2°C, in preučijo stroški, povezani z ukrepi zmanjševanja emisij;

| 2.12 | svetuje, da se mesta še naprej vključujejo v postopek LA21 in namenijo več pozornosti izvajanju te vrste strategij. |
| --- | --- |

2.12

svetuje, da se mesta še naprej vključujejo v postopek LA21 in namenijo več pozornosti izvajanju te vrste strategij.

V Bruslju, 12. oktobra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 107 z dne 3.5.2002, str. 76.

1

(2)  UL C 192 z dne 12.8.2002, str. 59

2

---

| 4.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/28

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Pregled 2005 — Strategije trajnostnega razvoja EU: začetne ocene in prihodnje usmeritve

(2006/C 81/08)

ODBOR REGIJ je —

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Pregled 2005 — Strategije trajnostnega razvoja EU: začetne ocene in prihodnje usmeritve, KOM (2005) 37 končno;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 9. februarja 2005, da se v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej temi posvetuje z Odborom;

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora regij z dne 12. aprila 2005, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za oblikovanje mnenja na to temo;

ob upoštevanju sporočila Komisije Trajnostna Evropa za boljši svet: Strategija trajnostnega razvoja Evropske unije (predlog Komisije Evropskemu svetu v Göteburgu) KOM(2001)264 končno;

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij K globalnemu partnerstvu za trajnostni razvoj, KOM(2002) 82 končno;

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. januarja 2002 o spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta v Barceloni 15. in 16. marca 2002, ki je dal nov zagon strategiji, sprejeti dve leti pred tem na vrhu v Lizboni (KOM(2002) 14) z namenom, da postane Evropa najbolj dinamično, konkurenčno in na znanju temelječe trajnostno gospodarstvo na svetu;

ob upoštevanju raziskovalnega mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, sprejetega 28. aprila 2004, NAT/229-CESE 661/2004;

ob upoštevanju
  Deklaracije o vodilnih načelih trajnostnega razvoja, ki je bila sprejeta na zasedanju Evropskega sveta 16. in 17. junija 2005;

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu K tematski strategiji o trajnostni rabi naravnih virov KOM(2003) 572 končno -CdR 11/2004 fin (1));

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 14. novembra 2001 o sporočilu Komisije Deset let po Riu: Priprave na svetovni vrh o trajnostnem razvoju leta 2002 (COM(2001) 53)-CdR 37/2001 fin (2);

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 15. junija 2000 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o okviru Skupnosti za sodelovanje na področju trajnostnega razvoja urbanih območij (KOM(1999) 557 končno — 1999/0233 (COD))- CdR 134/2000 fin (3);

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 17. februarja o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o usmeritvah k trajnostnemu kmetijstvu (KOM(1999) 22 končno)- CdR 183/1999 fin (4);

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije o trgovini in razvoju — podpora državam v razvoju pri uživanju ugodnosti trgovine (KOM(2002) 513 končno) CdR 100/2003 fin (5);

ob upoštevanju svojega mnenja o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu KOM (2004) 2 končno-2004/0001 (COD) — CdR 154/2004) fin (6);

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (CdR 66/2005 rev.1), ki ga je komisija za trajnostni razvoj sprejela 28. junija 2005 (poročevalka: ga. Mona-Lisa Norrman, članica okrožnega sveta Jämtland (SV/PES)),

ker:

| 1) | lokalni in regionalni organi predstavljajo raven odločanja in izvrševanja, ki je najbližja državljanom EU. Ukrepe, potrebne za doseganje trajnostnega razvoja, je treba načrtovati, sprejemati, izvajati in spremljati v dialogu z državljani EU; |
| --- | --- |

1)

lokalni in regionalni organi predstavljajo raven odločanja in izvrševanja, ki je najbližja državljanom EU. Ukrepe, potrebne za doseganje trajnostnega razvoja, je treba načrtovati, sprejemati, izvajati in spremljati v dialogu z državljani EU;

| 2) | mora v EU 25 držav članic praktično usklajevanje med različnimi sektorji politike potekati na lokalni in regionalni ravni. Prav tako se na lokalni in regionalni ravni izvaja kohezijska politika EU; |
| --- | --- |

2)

mora v EU 25 držav članic praktično usklajevanje med različnimi sektorji politike potekati na lokalni in regionalni ravni. Prav tako se na lokalni in regionalni ravni izvaja kohezijska politika EU;

| 3) | današnje trende, ki ne potekajo v smeri trajnostnega razvoja, lahko preusmerimo le s pomočjo ukrepov, ki se izvajajo na lokalni in regionalni ravni, znotraj EU in globalno. Temu primerno se slogan glasi: misli globalno, deluj lokalno |
| --- | --- |

3)

današnje trende, ki ne potekajo v smeri trajnostnega razvoja, lahko preusmerimo le s pomočjo ukrepov, ki se izvajajo na lokalni in regionalni ravni, znotraj EU in globalno. Temu primerno se slogan glasi: misli globalno, deluj lokalno

na 61. plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra 2005 (seja z dne 12. oktobra) soglasno sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Splošne pripombe

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja sporočilo Komisije o pregledu strategije trajnostnega razvoja EU, ki predstavlja začetno oceno napredka in začrtuje številne prihodnje usmeritve; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja sporočilo Komisije o pregledu strategije trajnostnega razvoja EU, ki predstavlja začetno oceno napredka in začrtuje številne prihodnje usmeritve;

| 1.2 | poudarja, da je bil napredek od sprejetja strategije trajnostnega razvoja leta 2001 v Göteborgu premajhen; se strinja s Komisijo, da se je sedaj treba osredotočiti na dejaven pristop k trajnostnem razvoju in na konkretna dejanja na tem področju; |
| --- | --- |

1.2

poudarja, da je bil napredek od sprejetja strategije trajnostnega razvoja leta 2001 v Göteborgu premajhen; se strinja s Komisijo, da se je sedaj treba osredotočiti na dejaven pristop k trajnostnem razvoju in na konkretna dejanja na tem področju;

| 1.3 | poudarja, da je tridimenzionalni pristop k trajnostnem razvoju, ki zajema gospodarske, ekološke in družbene vidike, predpogoj za rast, večje število in boljšo kakovost delovnih mest, večjo blaginjo ter čistejše in bolj zdravo okolje; |
| --- | --- |

1.3

poudarja, da je tridimenzionalni pristop k trajnostnem razvoju, ki zajema gospodarske, ekološke in družbene vidike, predpogoj za rast, večje število in boljšo kakovost delovnih mest, večjo blaginjo ter čistejše in bolj zdravo okolje;

| 1.4 | poudarja pomen vključevanja in spodbujanja trajnostnega razvoja na vseh področjih politike EU. Pomembno je, da kohezijska politika podpira tako gospodarske kot tudi ekološke in družbene razsežnosti in da se upoštevajo dolgoročni učinki politike. Enako bi morali prihodnja evropska politika razvoja in politika o Afriki zagotoviti trdno podporo za trajnostni razvoj pri mednarodnih dejavnostih; |
| --- | --- |

1.4

poudarja pomen vključevanja in spodbujanja trajnostnega razvoja na vseh področjih politike EU. Pomembno je, da kohezijska politika podpira tako gospodarske kot tudi ekološke in družbene razsežnosti in da se upoštevajo dolgoročni učinki politike. Enako bi morali prihodnja evropska politika razvoja in politika o Afriki zagotoviti trdno podporo za trajnostni razvoj pri mednarodnih dejavnostih;

Mednarodna trgovina

| 1.5 | poudarja, da je Lizbonska strategija osnova za odgovor EU na vpliv globalizacije na konkurenco, gospodarstvo in delovno silo v Evropi, toda odražati mora tudi vplive na trajnostni razvoj v Evropi in zunaj nje. Glede na različne mednarodne sporazume je treba razviti metodo za dostop do trajnostnega razvoja, ki je trenutno v uporabi, da bi bolje odražala posledice globalizacije za javne storitve in trajnostni razvoj na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

1.5

poudarja, da je Lizbonska strategija osnova za odgovor EU na vpliv globalizacije na konkurenco, gospodarstvo in delovno silo v Evropi, toda odražati mora tudi vplive na trajnostni razvoj v Evropi in zunaj nje. Glede na različne mednarodne sporazume je treba razviti metodo za dostop do trajnostnega razvoja, ki je trenutno v uporabi, da bi bolje odražala posledice globalizacije za javne storitve in trajnostni razvoj na lokalni in regionalni ravni;

Dialog in sodelovanje

| 1.6 | poudarja pomen učinkovitega dialoga s civilno družbo. Sporočila Komisije morajo biti zato dosledna in dobro usklajena, strategijo pa je treba spremljati in pretvoriti v konkretna dejanja; |
| --- | --- |

1.6

poudarja pomen učinkovitega dialoga s civilno družbo. Sporočila Komisije morajo biti zato dosledna in dobro usklajena, strategijo pa je treba spremljati in pretvoriti v konkretna dejanja;

Lokalni in regionalni vidik

| 1.7 | želi posebej poudariti vlogo in odgovornost lokalnih in regionalnih organov pri doseganju trajnostnega razvoja. Oblasti na vseh ravneh bi morale sodelovati pri snovanju in izvajanju sprememb, da bi z odločnim vodenjem dosegli trajnostni razvoj družbe; |
| --- | --- |

1.7

želi posebej poudariti vlogo in odgovornost lokalnih in regionalnih organov pri doseganju trajnostnega razvoja. Oblasti na vseh ravneh bi morale sodelovati pri snovanju in izvajanju sprememb, da bi z odločnim vodenjem dosegli trajnostni razvoj družbe;

Državljani v središču

| 1.8 | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da so prizadevanja za spodbujanje trajnostnega razvoja usklajena s potrebami in položajem državljanov EU, da bi zagotovili njihovo podporo. Lokalni in regionalni organi igrajo pomembno vlogo v tem dialogu, Komisija pa bi morala ta prizadevanja upravno in finančno podpreti:






  — | z načrtovanjem posvetovanj in ustvarjanjem naravnih forumov za dialog in izmenjavo izkušenj; |
| --- | --- | --- |

1.8

poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da so prizadevanja za spodbujanje trajnostnega razvoja usklajena s potrebami in položajem državljanov EU, da bi zagotovili njihovo podporo. Lokalni in regionalni organi igrajo pomembno vlogo v tem dialogu, Komisija pa bi morala ta prizadevanja upravno in finančno podpreti:

—

z načrtovanjem posvetovanj in ustvarjanjem naravnih forumov za dialog in izmenjavo izkušenj;

| — | s podporo lokalnih in regionalnih razvojnih projektov v EU in po svetu; |
| --- | --- |

—

s podporo lokalnih in regionalnih razvojnih projektov v EU in po svetu;

| — | z izboljšanjem znanja in osveščenosti v EU o potrebi po skupnem ukrepanju za doseganje trajnostnega razvoja v družbi; |
| --- | --- |

—

z izboljšanjem znanja in osveščenosti v EU o potrebi po skupnem ukrepanju za doseganje trajnostnega razvoja v družbi;

Javno zdravje, varnost in enakost

| 1.9 | poudarja, da je javno zdravje v širšem pomenu ključni pogoj za doseganje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

1.9

poudarja, da je javno zdravje v širšem pomenu ključni pogoj za doseganje trajnostnega razvoja;

| 1.10 | poudarja, da je varnost predpogoj za kakovostno življenje in skupaj s široko perspektivo javnega zdravja tvori jedro prizadevanj za spodbujanje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

1.10

poudarja, da je varnost predpogoj za kakovostno življenje in skupaj s široko perspektivo javnega zdravja tvori jedro prizadevanj za spodbujanje trajnostnega razvoja;

| 1.11 | poudarja potrebo po vključitvi načela enakih možnosti v pobude za spodbujanje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

1.11

poudarja potrebo po vključitvi načela enakih možnosti v pobude za spodbujanje trajnostnega razvoja;

Okoljsko usmerjena podjetja in zelena delovna mesta

| 1.12 | podpira mnenje Komisije, da bo kakovost življenja v prihodnje odvisna od trendov proizvodnje in porabe. Z izobraževanjem in zagotavljanjem informacij o vplivu blaga in storitev na zdravje ljudi in okolje moramo prekiniti povezavo med gospodarsko rastjo in propadanjem okolja. Okoljske zahteve v postopkih javnih naročil igrajo pomembno vlogo pri spreminjanju trendov v proizvodnji in porabi; |
| --- | --- |

1.12

podpira mnenje Komisije, da bo kakovost življenja v prihodnje odvisna od trendov proizvodnje in porabe. Z izobraževanjem in zagotavljanjem informacij o vplivu blaga in storitev na zdravje ljudi in okolje moramo prekiniti povezavo med gospodarsko rastjo in propadanjem okolja. Okoljske zahteve v postopkih javnih naročil igrajo pomembno vlogo pri spreminjanju trendov v proizvodnji in porabi;

| 1.13 | poudarja potrebo po ukrepih za podporo razvoja okoljsko usmerjenih podjetij, predvsem malih in srednje velikih podjetij. V luči najnovejšega predloga za Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracije (FP7) bi bilo treba podporo iskati zlasti pri raziskovalno intenzivnih podjetjih v sektorju okoljske tehnologije; |
| --- | --- |

1.13

poudarja potrebo po ukrepih za podporo razvoja okoljsko usmerjenih podjetij, predvsem malih in srednje velikih podjetij. V luči najnovejšega predloga za Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracije (FP7) bi bilo treba podporo iskati zlasti pri raziskovalno intenzivnih podjetjih v sektorju okoljske tehnologije;

Cilji, ukrepi in nadzor

| 1.14 | podpira načrt Komisije za postavitev jasnih ciljev in rokov. To bo omogočilo spremljanje, ocenjevanje in poročanje o napredku; |
| --- | --- |

1.14

podpira načrt Komisije za postavitev jasnih ciljev in rokov. To bo omogočilo spremljanje, ocenjevanje in poročanje o napredku;

| 1.15 | poudarja potrebo po aktivnih ukrepih in konkretnih dejanjih za spodbujanje trajnostnega razvoja. Naslednji akcijski program mora vsebovati orodja za izvajanje različnih ukrepov in nadzor nad njimi, lokalne in regionalne oblasti pa morajo pri snovanju akcijskega programa sodelovati kot ključni partnerji; |
| --- | --- |

1.15

poudarja potrebo po aktivnih ukrepih in konkretnih dejanjih za spodbujanje trajnostnega razvoja. Naslednji akcijski program mora vsebovati orodja za izvajanje različnih ukrepov in nadzor nad njimi, lokalne in regionalne oblasti pa morajo pri snovanju akcijskega programa sodelovati kot ključni partnerji;

Instrumenti za izvajanje trajnostnega razvoja

| 1.16 | poudarja pomen razvoja novih instrumentov in izboljšanja obstoječih instrumentov. To bo omogočilo izvajanje, ocenjevanje in spremljanje ukrepov za spodbujanje trajnostnega razvoja. Za učinkovit prispevek k doseganju trajnostnega razvoja bi bilo treba razviti in prilagoditi naslednje instrumente: |
| --- | --- |

1.16

poudarja pomen razvoja novih instrumentov in izboljšanja obstoječih instrumentov. To bo omogočilo izvajanje, ocenjevanje in spremljanje ukrepov za spodbujanje trajnostnega razvoja. Za učinkovit prispevek k doseganju trajnostnega razvoja bi bilo treba razviti in prilagoditi naslednje instrumente:

—   Sistemi okoljskega ravnanja

Sistem okoljskega ravnanja in presoje (EMAS) EU bi bilo treba izboljšati in prilagoditi vprašanjem in potrebam trajnostnega razvoja. Treba bi bilo razviti sistem okoljskega ravnanja, ki bi zajemal gospodarska, ekološka in družbena vprašanja.

—   Javna naročila

Vključitev okoljskih zahtev v javna naročila je močno orodje za spodbujanje sprememb v trendih družbene proizvodnje in porabe. Treba bi ga bilo dodatno okrepiti, na primer s poudarjanjem okoljskih koristi lokalno proizvedenega blaga in lokalnih storitev. Javna naročila trenutno znašajo 15 % BDP EU, oziroma približno 1.000 milijard EUR.

—   Nakup tehnologije

Razviti bi bilo treba postopke za nakup tehnologije, predvsem na področju odpadkov, energije, transporta, oskrbe z vodo in kanalizacije, cest in druge infrastrukture. To so področja, za katera je javni sektor odgovoren na lokalni in regionalni ravni.

Raziskave in razvoj

Nujno je treba razviti nove in okolju bolj prijazne tehnologije. Pobuda Komisije za oblikovanje tehnoloških platform, ki bodo temeljile na sodelovanju med raziskovalci in zasebnim poslovnim sektorjem je korak v to smer. Potekajo tudi razprave, na primer v Evropskem parlamentu, o ustanovitvi „socialno podprtih raziskovalnih platform“, ki so izrecno namenjene podpori ter spodbujanju takih raziskav in razvoja, ki upoštevajo trajnostni razvoj. Odbor regij podpira to pobudo in poudarja potrebo, da se vanjo vključijo tudi raziskave in razvoj na področju družbenih in vedenjskih ved. Potrebne so tudi posebne pobude, ki bodo zagotovile prenos rezultatov raziskav v konkretna dejanja in tako spodbudile trajnostni razvoj na lokalni in regionalni ravni.

—   Informiranje in ozaveščanje javnosti

Pred odločanjem na področju varstva okolja je Komisija med drugim sprejela minimalne standarde za posvetovanja z interesnimi skupinami. Poleg tega so bile dane številne pobude za spodbujanje sodelovanja zasebnega sektorja v prizadevanjih za trajnostni razvoj. Komisija se pri tem ni vedno izkazala kot najboljši posrednik.

—   Sodelovanje in izmenjava izkušenj

Možnost za izmenjavo izkušenj in nabiranje novega znanja pri sodelovanju in medsebojnem delovanju različnih akterjev je pomemben del prizadevanj za trajnostni razvoj. Za to si prizadeva mnogo organizacij in mrež v EU.

—   Spremljanje in vrednotenje

Za zagotovitev učinkovitih in ciljno usmerjenih ukrepov, ki bodo spodbujala trajnostni razvoj, so potrebna orodja za spremljanje in vrednotenje, kot so presoje vplivov na zdravje in okolje, toda treba je storiti več za razvoj teh orodij.

—   Tržno zasnovani instrumenti

V EU so trenutno v uporabi številni tržno zasnovani instrumenti, kot na primer okoljski davki, sheme za trgovanje z emisijami in subvencije. Te instrumente je treba razvijati še naprej, da bi zagotovili, da bodo cene vseh gospodarskih dejavnosti odražale dejanski strošek, ki ga predstavljajo za družbo.

—   Prostorsko načrtovanje

Številni ukrepi, potrebni za spodbujanje trajnostnega razvoja, so povezani z rabo tal in vode na lokalni in regionalni ravni ter s trajnostnim razvojem, kot na primer izvajanje direktive EU o vodah ali tematskih strategij za urbano okolje in komunalne odpadke.

—   Zakonodaja

Tudi zakonodaja je pomemben instrument za spodbujanje trajnostnega razvoja. Toda nekateri deli zakonodaje Skupnosti kot tudi nacionalnih zakonodaj ne podpirajo v celoti prizadevanj za spodbujanje trajnostnega razvoja. Izboljšanje in razvoj obstoječe zakonodaje bi morala biti prednostna naloga. Poleg tega bi bilo treba ponovno preveriti in izboljšati skladnost različnih zakonov, da bi med drugim ustvarili enostavnejše regulativno okolje. Zakonodajo bi morali podpreti novi instrumenti in metode, ki bi temeljile na sporazumih med socialnimi partnerji. Primeri takega pristopa so sporazumi, doseženi v postopku odprtega usklajevanja, Aalborška listina in tristranske pogodbe.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | poudarja, da bi bilo treba dati državljanom osrednjo vlogo v prizadevanjih za oblikovanje trajnostne družbe. Dialog o fizičnih in gospodarskih ukrepih ter o spremembah potrošniških in vedenjskih vzorcev mora upoštevati razmere na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

2.1

poudarja, da bi bilo treba dati državljanom osrednjo vlogo v prizadevanjih za oblikovanje trajnostne družbe. Dialog o fizičnih in gospodarskih ukrepih ter o spremembah potrošniških in vedenjskih vzorcev mora upoštevati razmere na lokalni in regionalni ravni;

| 2.2 | meni, da morajo cilji in ukrepi, potrebni za spodbujanje trajnostnega razvoja, upoštevati razmere na lokalni in regionalni ravni ter jim biti prilagojeni; |
| --- | --- |

2.2

meni, da morajo cilji in ukrepi, potrebni za spodbujanje trajnostnega razvoja, upoštevati razmere na lokalni in regionalni ravni ter jim biti prilagojeni;

| 2.3 | poudarja pomen razvoja novih instrumentov in izboljšanja obstoječih. To je potrebno za zagotavljanje izvajanja, vrednotenja in spremljanja ukrepov, ki so potrebni za doseganje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

2.3

poudarja pomen razvoja novih instrumentov in izboljšanja obstoječih. To je potrebno za zagotavljanje izvajanja, vrednotenja in spremljanja ukrepov, ki so potrebni za doseganje trajnostnega razvoja;

| 2.4 | upa, da bo Komisija s stalnim preverjanjem izvajanja strategije trajnostnega razvoja in pri pripravi akcijskega načrta razvila ter poglobila dialog z lokalno in regionalno ravnjo in namerava igrati dejavno vlogo v prizadevanjih za doseganje trajnostnega razvoja v družbi tako znotraj Evropske Unije kot tudi v svetu. |
| --- | --- |

2.4

upa, da bo Komisija s stalnim preverjanjem izvajanja strategije trajnostnega razvoja in pri pripravi akcijskega načrta razvila ter poglobila dialog z lokalno in regionalno ravnjo in namerava igrati dejavno vlogo v prizadevanjih za doseganje trajnostnega razvoja v družbi tako znotraj Evropske Unije kot tudi v svetu.

V Bruslju, 12. oktober 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 121, 30.4.2004, str. 47.

1

(2)  UL C 107, 3.5.2002, str. 9.

2

(3)  UL C 317, 6.11.2000, str.33.

3

(4)  UL C 156, 6.6.2000, str. 40.

4

(5)  UL C 23, 27.1.2004, str. 8.

5

(6)  UL C 43, 18.2.2005, str. 18.

6

---

| 4.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/32 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/32

---

Mnenje Odbora regij o obdobju za razmislek: potek, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji

(2006/C 81/09)

ODBOR REGIJ JE —

ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta z dne 6. septembra 2005, da se v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora z dne 27. julija 2005, da v skladu s členom 40(2) Poslovnika imenuje g. Franza Schausbergerja, predstavnika avstrijske zvezne dežele Salzburg v Odboru regij (AT/EPP), in lorda Topa, člana uprave širšega območja Londona (UK/ALDE), za glavna poročevalca o tem mnenju;

ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo, ki so jo predsedniki držav in vlad Evropske unije podpisali 29. oktobra 2004 (CIG 87/04 rev. 1, CIG 87/04 dodatek 1 rev. 1, CIG 87/04 dodatek 2 rev. 1);

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 17. novembra 2004 o Pogodbi o Ustavi za Evropo (CdR 354/2003 fin (1));

ob upoštevanju svojega poročila z dne 6. novembra 2001 o Bližini državljanom (CdR 436/2000 fin) —

na 61. plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra 2005 (seja z dne 13. oktobra) sprejel naslednje mnenje.

STALIŠČA IN PRIPOROČILA ODBORA REGIJ

Odbor regij:

a)   Ozadje

| 1. | meni, da so za zagotovitev miru, svobode in blaginje potrebni politično močna in demokratična Evropska unija, odločno vodenje Evrope ter tesno sodelovanje med institucijami za ponovni zagon evropskega projekta; |
| --- | --- |

1.

meni, da so za zagotovitev miru, svobode in blaginje potrebni politično močna in demokratična Evropska unija, odločno vodenje Evrope ter tesno sodelovanje med institucijami za ponovni zagon evropskega projekta;

| 2. | izraža zaskrbljenost, da bi predolgo obdobje za razmislek škodovalo podobi EU in poziva vse institucije, da si prizadevajo za ponovno aktiviranje in zagon globljega pomena evropskega ideala in projekta; |
| --- | --- |

2.

izraža zaskrbljenost, da bi predolgo obdobje za razmislek škodovalo podobi EU in poziva vse institucije, da si prizadevajo za ponovno aktiviranje in zagon globljega pomena evropskega ideala in projekta;

| 3. | vendar verjame, da je obdobje za razmislek koristno uporabiti za presojo stališča javnosti v državah članicah do Evropske unije in za krepitev bistvenih ciljev, vrednot in načel EU, kot so solidarnost, učinkovitost, transparentnost in sodelovanje, ki temeljijo na podpori državljanov Evrope; |
| --- | --- |

3.

vendar verjame, da je obdobje za razmislek koristno uporabiti za presojo stališča javnosti v državah članicah do Evropske unije in za krepitev bistvenih ciljev, vrednot in načel EU, kot so solidarnost, učinkovitost, transparentnost in sodelovanje, ki temeljijo na podpori državljanov Evrope;

| 4. | v tem okviru opozarja na velik pomen temeljnih pravic, ki so utemeljene v listini, vključeni v Pogodbo o Ustavi za Evropo; |
| --- | --- |

4.

v tem okviru opozarja na velik pomen temeljnih pravic, ki so utemeljene v listini, vključeni v Pogodbo o Ustavi za Evropo;

| 5. | meni, da mora Evropska unija pokazati, da resno jemlje izid francoskega in nizozemskega referenduma, ter ocenjuje, da bi nadaljevanje procesa ratifikacije ustavne pogodbe po dosedanjem načrtu in brez razmisleka na evropski ravni pri državljanih Evrope povzročilo negativen odziv in spodbudilo k nadaljnjim zavrnitvam v državah članicah; |
| --- | --- |

5.

meni, da mora Evropska unija pokazati, da resno jemlje izid francoskega in nizozemskega referenduma, ter ocenjuje, da bi nadaljevanje procesa ratifikacije ustavne pogodbe po dosedanjem načrtu in brez razmisleka na evropski ravni pri državljanih Evrope povzročilo negativen odziv in spodbudilo k nadaljnjim zavrnitvam v državah članicah;

| 6. | se pa zaveda, da so razlogi za te zavrnitve številni in raznoliki ter da se v nekaterih primerih ne nanašajo na pogodbo samo. Zato meni, da je treba prizadevanja nujno osredotočiti predvsem na kontekst razprave s ciljem doseči sporazum o finančni perspektivi. Poleg tega opozarja, da je več kot polovica držav članic po izbranem postopku ustavno pogodbo že ratificirala in njihove odločitve je treba upoštevati v enaki meri kot odločitve držav članic, ki so glasovale proti; |
| --- | --- |

6.

se pa zaveda, da so razlogi za te zavrnitve številni in raznoliki ter da se v nekaterih primerih ne nanašajo na pogodbo samo. Zato meni, da je treba prizadevanja nujno osredotočiti predvsem na kontekst razprave s ciljem doseči sporazum o finančni perspektivi. Poleg tega opozarja, da je več kot polovica držav članic po izbranem postopku ustavno pogodbo že ratificirala in njihove odločitve je treba upoštevati v enaki meri kot odločitve držav članic, ki so glasovale proti;

| 7. | ponovno poudarja velik pomen napredkov ustavne pogodbe, ki zagotavljajo boljšo evropsko upravljanje, zahvaljujoč predlogom za občutno boljši način delovanja, večjo poenostavitev in preglednost v primerjavi z obstoječimi pogodbami EU; |
| --- | --- |

7.

ponovno poudarja velik pomen napredkov ustavne pogodbe, ki zagotavljajo boljšo evropsko upravljanje, zahvaljujoč predlogom za občutno boljši način delovanja, večjo poenostavitev in preglednost v primerjavi z obstoječimi pogodbami EU;

| 8. | meni, da bi morale institucije EU razširjeno razpravo o prihodnosti Evropske unije osredotočiti na dejanske in možne prednosti, ki jih državljanom prinašata evropska pripadnost in državljanstvo; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi morale institucije EU razširjeno razpravo o prihodnosti Evropske unije osredotočiti na dejanske in možne prednosti, ki jih državljanom prinašata evropska pripadnost in državljanstvo;

| 9. | za obnovitev zaupanja državljanov Evrope v evropski projekt poziva institucije EU, da






  — | sprejmejo še potrebne odločitve na področjih, na katerih lahko Unija državljanom Evrope prinese resnično dodano vrednost; |
| --- | --- | --- |

9.

za obnovitev zaupanja državljanov Evrope v evropski projekt poziva institucije EU, da

—

sprejmejo še potrebne odločitve na področjih, na katerih lahko Unija državljanom Evrope prinese resnično dodano vrednost;

| — | pričnejo delovati na bolj decentraliziran način in pri tem spoštujejo ter spodbujajo načelo subsidiarnosti, ki ga je treba uporabljati tudi na poddržavni ravni; |
| --- | --- |

—

pričnejo delovati na bolj decentraliziran način in pri tem spoštujejo ter spodbujajo načelo subsidiarnosti, ki ga je treba uporabljati tudi na poddržavni ravni;

| — | aktivno pokažejo, da politična Unija ne bo ogrožala jezikovne in kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

—

aktivno pokažejo, da politična Unija ne bo ogrožala jezikovne in kulturne raznolikosti;

| — | pokažejo, da Evropa svojim državljankam in državljanom nudi priložnost za razvoj njihovih osebnih in poklicnih izkušenj na evropski ravni; |
| --- | --- |

—

pokažejo, da Evropa svojim državljankam in državljanom nudi priložnost za razvoj njihovih osebnih in poklicnih izkušenj na evropski ravni;

| — | oblikujejo stalen dvostranski dialog z državljani Evrope; |
| --- | --- |

—

oblikujejo stalen dvostranski dialog z državljani Evrope;

| — | razvijejo kulturo večje preglednosti, posebej s povečanjem dostopnosti delovanja Sveta, da bodo državljani bolje razumeli proces odločanja v EU; |
| --- | --- |

—

razvijejo kulturo večje preglednosti, posebej s povečanjem dostopnosti delovanja Sveta, da bodo državljani bolje razumeli proces odločanja v EU;

| 10. | zahteva, da institucije še naprej delujejo v smeri spodbujanja načela subsidiarnosti na vseh področjih in ob tem izkoriščajo prednosti, ki jih večja bližina regionalnih in lokalnih institucij ponuja državljanom; |
| --- | --- |

10.

zahteva, da institucije še naprej delujejo v smeri spodbujanja načela subsidiarnosti na vseh področjih in ob tem izkoriščajo prednosti, ki jih večja bližina regionalnih in lokalnih institucij ponuja državljanom;

| 11. | poziva države članice, da okrepijo politično integracijo EU, ki predstavlja temeljno osnovo za razvoj razširjene Unije, in da pri tem opredelijo želene rezultate, morebitne geografske omejitve in dolgoročne cilje integracijskega postopka v Evropski uniji. Vendar pa mora biti članstvo v EU tesno povezano s spoštovanjem demokratične samouprave na lokalni in regionalni ravni znotraj obstoječega ustavnega okvira v posameznih državah; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, da okrepijo politično integracijo EU, ki predstavlja temeljno osnovo za razvoj razširjene Unije, in da pri tem opredelijo želene rezultate, morebitne geografske omejitve in dolgoročne cilje integracijskega postopka v Evropski uniji. Vendar pa mora biti članstvo v EU tesno povezano s spoštovanjem demokratične samouprave na lokalni in regionalni ravni znotraj obstoječega ustavnega okvira v posameznih državah;

| 12. | predlaga politikom na nacionalni, lokalni in regionalni ravni, da prevzamejo odgovornost za svoja lastna dejanja na področjih, ki spadajo v njihovo pristojnost, in opustijo razširjeno navado iskanja grešnega kozla v „Bruslju“; poudarja, da je lahko Evropska unija uspešna le, če si bodo politiki na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni odgovorno razdelili naloge in priznali, da je spoštovanje institucij EU, kot prvi pogoj za dobro javno upravljanje, nujno potrebno za dosego ciljev; |
| --- | --- |

12.

predlaga politikom na nacionalni, lokalni in regionalni ravni, da prevzamejo odgovornost za svoja lastna dejanja na področjih, ki spadajo v njihovo pristojnost, in opustijo razširjeno navado iskanja grešnega kozla v „Bruslju“; poudarja, da je lahko Evropska unija uspešna le, če si bodo politiki na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni odgovorno razdelili naloge in priznali, da je spoštovanje institucij EU, kot prvi pogoj za dobro javno upravljanje, nujno potrebno za dosego ciljev;

b)   Struktura razprave

| 13. | meni, da morajo institucije EU nujno vzpostaviti razpravo z državljani in skupnostmi, ki jih predstavljajo, in pri tem odražati odprt pristop, ki ga je za osnutek ustavne pogodbe uporabila konvencija, pri kateri so sodelovali predstavniki nacionalnih parlamentov, političnih strank, lokalnih in regionalnih vlad, civilne družbe ter socialni partnerji. Ta razprava mora državljanom ponazoriti politično, gospodarsko in socialno dodano vrednost Evropske unije; |
| --- | --- |

13.

meni, da morajo institucije EU nujno vzpostaviti razpravo z državljani in skupnostmi, ki jih predstavljajo, in pri tem odražati odprt pristop, ki ga je za osnutek ustavne pogodbe uporabila konvencija, pri kateri so sodelovali predstavniki nacionalnih parlamentov, političnih strank, lokalnih in regionalnih vlad, civilne družbe ter socialni partnerji. Ta razprava mora državljanom ponazoriti politično, gospodarsko in socialno dodano vrednost Evropske unije;

| 14. | je prepričan, da mora kot institucionalni predstavnik lokalnih in regionalnih skupnosti v Evropski uniji igrati ključno vlogo pri političnih in institucionalnih pobudah med obdobjem za razmislek, ki so ga napovedali predsedniki držav in vlad Evropske unije. Zato v dodatku predlaga konkreten potek dejavnosti (2) za vzpostavitev resnične decentralizirane razprave; |
| --- | --- |

14.

je prepričan, da mora kot institucionalni predstavnik lokalnih in regionalnih skupnosti v Evropski uniji igrati ključno vlogo pri političnih in institucionalnih pobudah med obdobjem za razmislek, ki so ga napovedali predsedniki držav in vlad Evropske unije. Zato v dodatku predlaga konkreten potek dejavnosti (2) za vzpostavitev resnične decentralizirane razprave;

| 15. | poziva lokalne in regionalne oblasti k obveščanju svojih skupnosti o temah, ki jih zadevajo v okviru razprave o prihodnosti Evropske unije, in k boljši razlagi postopkov ter praktičnih dosežkov evropske integracije s pomočjo decentralizirane informacijske politike na regionalni in lokalni ravni, saj verjame, da razprava le na evropski ravni ne bo dosegla splošne javnosti, zato so potrebne strukturirane razprave z nadnacionalnimi elementi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, in sicer z udeležbo njegovih članov in podporo institucij EU; |
| --- | --- |

15.

poziva lokalne in regionalne oblasti k obveščanju svojih skupnosti o temah, ki jih zadevajo v okviru razprave o prihodnosti Evropske unije, in k boljši razlagi postopkov ter praktičnih dosežkov evropske integracije s pomočjo decentralizirane informacijske politike na regionalni in lokalni ravni, saj verjame, da razprava le na evropski ravni ne bo dosegla splošne javnosti, zato so potrebne strukturirane razprave z nadnacionalnimi elementi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, in sicer z udeležbo njegovih članov in podporo institucij EU;

| 16. | poleg tega poudarja značilnost pristopa „od spodaj navzgor“, ki ga uporablja, in si prek svojih članov prizadeva za razumevanje stališč regionalnih in lokalnih oblasti v zvezi s politikami in institucijami Skupnosti ter jih posredovati evropskim institucijam s pomočjo političnih analiz in inovativnih predlogov; |
| --- | --- |

16.

poleg tega poudarja značilnost pristopa „od spodaj navzgor“, ki ga uporablja, in si prek svojih članov prizadeva za razumevanje stališč regionalnih in lokalnih oblasti v zvezi s politikami in institucijami Skupnosti ter jih posredovati evropskim institucijam s pomočjo političnih analiz in inovativnih predlogov;

| 17. | opozarja, da dialog z državljani ne sme biti omejen na med sabo nepovezane kampanje in osredotočen na podrobnosti delovanja institucij, zato Uniji predlaga, da usmeri svoja prizadevanja na seznanjanje z informacijami, ki imajo za državljane neposredno korist in ki jim omogočajo, da izkoristijo prednosti, ki jim jih ponuja EU; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da dialog z državljani ne sme biti omejen na med sabo nepovezane kampanje in osredotočen na podrobnosti delovanja institucij, zato Uniji predlaga, da usmeri svoja prizadevanja na seznanjanje z informacijami, ki imajo za državljane neposredno korist in ki jim omogočajo, da izkoristijo prednosti, ki jim jih ponuja EU;

| 18. | spodbuja institucije EU, države članice ter regionalne in lokalne oblasti, da oblikujejo nove in ustvarjalne načine vzajemnega sodelovanja z državljani v njihovem življenjskem prostoru in pri razpravi uporabljajo sodobne elektronske medije (kot na primer „Evropa posluša“ v Avstriji in „Nacionalni forum o Evropi“ na Irskem) ter zagotavljajo, da bodo informacije dostopne v maternih jezikih državljanov in ne le v izbranih jezikih EU. Poleg tega so institucije in države članice v določeni meri odgovorne, da se odzovejo na netočne trditve o Evropski uniji, ki so državljanom predstavljene predvsem v medijih; |
| --- | --- |

18.

spodbuja institucije EU, države članice ter regionalne in lokalne oblasti, da oblikujejo nove in ustvarjalne načine vzajemnega sodelovanja z državljani v njihovem življenjskem prostoru in pri razpravi uporabljajo sodobne elektronske medije (kot na primer „Evropa posluša“ v Avstriji in „Nacionalni forum o Evropi“ na Irskem) ter zagotavljajo, da bodo informacije dostopne v maternih jezikih državljanov in ne le v izbranih jezikih EU. Poleg tega so institucije in države članice v določeni meri odgovorne, da se odzovejo na netočne trditve o Evropski uniji, ki so državljanom predstavljene predvsem v medijih;

| 19. | poudarja temeljno vlogo lokalnih in regionalnih medijev, še posebej lokalnega tiska, v tem okviru, saj znajo komunicirati z državljani na preprost način in v njihovem lokalnem jeziku; |
| --- | --- |

19.

poudarja temeljno vlogo lokalnih in regionalnih medijev, še posebej lokalnega tiska, v tem okviru, saj znajo komunicirati z državljani na preprost način in v njihovem lokalnem jeziku;

c)   Teme za razmislek

Splošen okvir

| 20. | meni, da določbe ustavne pogodbe o teritorialni razsežnosti Unije ter udeležbi lokalnih in regionalnih oblasti, tako prek OR na institucionalni ravni kot tudi bolj splošno, predstavljajo pomemben in pozitiven dosežek; |
| --- | --- |

20.

meni, da določbe ustavne pogodbe o teritorialni razsežnosti Unije ter udeležbi lokalnih in regionalnih oblasti, tako prek OR na institucionalni ravni kot tudi bolj splošno, predstavljajo pomemben in pozitiven dosežek;

| 21. | poziva institucije EU, da pomagajo razviti pravo „subsidiarno kulturo“ v Uniji, državah članicah ter regionalnih in lokalnih oblasteh ter da nemudoma začnejo uporabljati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, predvideni v ustavni pogodbi. Tako lahko državljanom preprosto in učinkovito pokažejo, da je Unija pristojna le v primerih, kjer je njena dodana vrednost jasna, in da spoštuje načelo boljše priprave zakonodaje; |
| --- | --- |

21.

poziva institucije EU, da pomagajo razviti pravo „subsidiarno kulturo“ v Uniji, državah članicah ter regionalnih in lokalnih oblasteh ter da nemudoma začnejo uporabljati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, predvideni v ustavni pogodbi. Tako lahko državljanom preprosto in učinkovito pokažejo, da je Unija pristojna le v primerih, kjer je njena dodana vrednost jasna, in da spoštuje načelo boljše priprave zakonodaje;

| 22. | poziva k uporabi koncepta „bližine državljanom“ pri uresničevanju politik in zakonodaje EU, ki razločno prikazuje željo zagotoviti večjo transparentnost in se neposredno odzvati na potrebe državljanov. V tem okviru bi lahko uvedba novega pravnega instrumenta za poenostavitev medregionalnega in čezmejnega sodelovanja, vključno z ekonomskim in socialnim sodelovanjem, veljala na primer kot jasen znak, da se Evropa bliža svojim državljanom; |
| --- | --- |

22.

poziva k uporabi koncepta „bližine državljanom“ pri uresničevanju politik in zakonodaje EU, ki razločno prikazuje željo zagotoviti večjo transparentnost in se neposredno odzvati na potrebe državljanov. V tem okviru bi lahko uvedba novega pravnega instrumenta za poenostavitev medregionalnega in čezmejnega sodelovanja, vključno z ekonomskim in socialnim sodelovanjem, veljala na primer kot jasen znak, da se Evropa bliža svojim državljanom;

| 23. | poudarja, da je sicer zaželeno te elemente vnesti v pogodbo, vendar je mnogo dejanj in obveznosti iz teh določb mogoče vključiti neposredno v ukrepe Skupnosti. Tako se lahko ocene učinkov razširi na finančne in upravne posledice nove zakonodaje EU za lokalne in regionalne skupnosti; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je sicer zaželeno te elemente vnesti v pogodbo, vendar je mnogo dejanj in obveznosti iz teh določb mogoče vključiti neposredno v ukrepe Skupnosti. Tako se lahko ocene učinkov razširi na finančne in upravne posledice nove zakonodaje EU za lokalne in regionalne skupnosti;

| 24. | še posebej pozdravlja spodaj navedene točke pogodbe glede dobrega javnega upravljanja in želi zagotovilo, da se bodo med obdobjem za razmislek v polnem obsegu upoštevale in izvajale:






  — | priznavanje vloge lokalnih in regionalnih skupnosti pri upravljanju EU; |
| --- | --- | --- |

24.

še posebej pozdravlja spodaj navedene točke pogodbe glede dobrega javnega upravljanja in želi zagotovilo, da se bodo med obdobjem za razmislek v polnem obsegu upoštevale in izvajale:

—

priznavanje vloge lokalnih in regionalnih skupnosti pri upravljanju EU;

| — | boljša posvetovanja pred objavo zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

—

boljša posvetovanja pred objavo zakonodajnih predlogov;

| — | upoštevanje finančnih in upravnih obremenitev lokalnih in regionalnih skupnosti; |
| --- | --- |

—

upoštevanje finančnih in upravnih obremenitev lokalnih in regionalnih skupnosti;

| — | širša opredelitev subsidiarnosti, ki vključuje tudi lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

—

širša opredelitev subsidiarnosti, ki vključuje tudi lokalne in regionalne oblasti;

| — | priznavanje kulturne in jezikovne raznolikosti kot bogatega vira, ki ga je treba ohraniti skupaj s temeljnim načelom sodelovanja in integracije; |
| --- | --- |

—

priznavanje kulturne in jezikovne raznolikosti kot bogatega vira, ki ga je treba ohraniti skupaj s temeljnim načelom sodelovanja in integracije;

| — | okrepitev vloge Odbora regij, še posebej z uvedbo pravice do pritožbe na Evropsko sodišče v primeru neupoštevanja njegovih pravic ali kršenja načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

—

okrepitev vloge Odbora regij, še posebej z uvedbo pravice do pritožbe na Evropsko sodišče v primeru neupoštevanja njegovih pravic ali kršenja načela subsidiarnosti;

| — | sklicevanje na predstavniška združenja (na primer na lokalni in regionalni ravni); |
| --- | --- |

—

sklicevanje na predstavniška združenja (na primer na lokalni in regionalni ravni);

Aktualne teme za razpravo

| 25. | pripisuje velik pomen primernemu obsegu virov Evropske unije, da bo lahko izpolnila naloge, ki so ji bile dodeljene, ter ponovno izreka podporo predlogom Evropske komisije za finančno perspektivo 2007–2013; |
| --- | --- |

25.

pripisuje velik pomen primernemu obsegu virov Evropske unije, da bo lahko izpolnila naloge, ki so ji bile dodeljene, ter ponovno izreka podporo predlogom Evropske komisije za finančno perspektivo 2007–2013;

| 26. | meni, da je sedaj primeren trenutek za razmislek o osnovah dolgoročnega financiranja proračuna EU in krepitev demokratičnega nadzora proračuna prek Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

26.

meni, da je sedaj primeren trenutek za razmislek o osnovah dolgoročnega financiranja proračuna EU in krepitev demokratičnega nadzora proračuna prek Evropskega parlamenta;

| 27. | države članice spominja na to, da je kohezijska politika področje, na katerem EU že dolgo dokazuje svojo resnično dodano vrednost, katerega prepoznavnost državljanom omogoča, da v vsakodnevnem življenju opažajo konkretno in pozitivno dejavnost EU in ki predstavlja temelj evropske solidarnosti, zaradi česar se evropski socialni model razlikuje od drugih oblik nadnacionalnega povezovanja; |
| --- | --- |

27.

države članice spominja na to, da je kohezijska politika področje, na katerem EU že dolgo dokazuje svojo resnično dodano vrednost, katerega prepoznavnost državljanom omogoča, da v vsakodnevnem življenju opažajo konkretno in pozitivno dejavnost EU in ki predstavlja temelj evropske solidarnosti, zaradi česar se evropski socialni model razlikuje od drugih oblik nadnacionalnega povezovanja;

| 28. | znova izreka podporo partnerstvu za rast in zaposlovanje (lizbonska strategija) kot uravnoteženemu pristopu med gospodarskimi cilji, trajnostnim razvojem in modernizacijo ter izboljšanjem evropskega socialnega modela; |
| --- | --- |

28.

znova izreka podporo partnerstvu za rast in zaposlovanje (lizbonska strategija) kot uravnoteženemu pristopu med gospodarskimi cilji, trajnostnim razvojem in modernizacijo ter izboljšanjem evropskega socialnega modela;

| 29. | meni, da krepitev konkurenčnosti EU vključuje tudi pomoč evropskim državljanom pri razvijanju njihovih sposobnosti in ustvarjalnosti zunaj nacionalnih meja. Poleg tega je prepričan, da bo postala vrednost kulturno raznolike Evropske unije za Evropejce veliko bolj otipljiva, ko bodo začeli izkušati življenje v evropskem okviru. Zato poudarja, da mora EU za krepitev konkurenčnosti in vključitev državljanov v evropski projekt še naprej olajševati prost pretok ljudi in spodbujati večjo mobilnost znotraj Unije; |
| --- | --- |

29.

meni, da krepitev konkurenčnosti EU vključuje tudi pomoč evropskim državljanom pri razvijanju njihovih sposobnosti in ustvarjalnosti zunaj nacionalnih meja. Poleg tega je prepričan, da bo postala vrednost kulturno raznolike Evropske unije za Evropejce veliko bolj otipljiva, ko bodo začeli izkušati življenje v evropskem okviru. Zato poudarja, da mora EU za krepitev konkurenčnosti in vključitev državljanov v evropski projekt še naprej olajševati prost pretok ljudi in spodbujati večjo mobilnost znotraj Unije;

| 30. | izraža svojo podporo strategiji EU za trajnostni razvoj in še zlasti poudarja, da bi ukrepi in financiranje Skupnosti na področju izboljšanja okolja morali imeti učinek gonilne sile na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

30.

izraža svojo podporo strategiji EU za trajnostni razvoj in še zlasti poudarja, da bi ukrepi in financiranje Skupnosti na področju izboljšanja okolja morali imeti učinek gonilne sile na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 31. | opozarja na edinstven značaj državljanstva Evropske unije kot elementa osebne identitete, ki ne nadomešča nacionalnega državljanstva; |
| --- | --- |

31.

opozarja na edinstven značaj državljanstva Evropske unije kot elementa osebne identitete, ki ne nadomešča nacionalnega državljanstva;

| 32. | poziva k večjim naložbam in sodelovanju na področju izobraževanja (vključno s priložnostmi za vseživljenjsko učenje vseh državljanov), raziskav in inovacij na evropski ter nacionalni ravni kot najboljšemu načinu za ustvarjanje več in kakovostnejših delovnih mest za državljane Evrope ter okrepitev evropske konkurenčnosti v svetovnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

32.

poziva k večjim naložbam in sodelovanju na področju izobraževanja (vključno s priložnostmi za vseživljenjsko učenje vseh državljanov), raziskav in inovacij na evropski ter nacionalni ravni kot najboljšemu načinu za ustvarjanje več in kakovostnejših delovnih mest za državljane Evrope ter okrepitev evropske konkurenčnosti v svetovnem gospodarstvu;

| 33. | je prepričan, da morajo nacionalne, regionalne in lokalne oblasti za boljše seznanjanje z Evropo in njenimi politikami sprejeti izobraževalne ukrepe, kot so uvedba posebnih tečajev v šolah, vključitev evropske dimenzije v šolske učne načrte, organizacija nadaljevalnega izobraževanja in usposabljanje za učitelje; |
| --- | --- |

33.

je prepričan, da morajo nacionalne, regionalne in lokalne oblasti za boljše seznanjanje z Evropo in njenimi politikami sprejeti izobraževalne ukrepe, kot so uvedba posebnih tečajev v šolah, vključitev evropske dimenzije v šolske učne načrte, organizacija nadaljevalnega izobraževanja in usposabljanje za učitelje;

| d) | Ocena |
| --- | --- |

d)

Ocena

34.   je poleg tega prepričan, da je treba širiti pozitivno evropsko kulturo med regionalnimi in lokalnimi uradniki, ki se pri vsakdanjem delu srečujejo s predpisi;

| 35. | poziva evropske institucije in države članice k poslušanju državljanov, da bodo lahko ocenile rezultate razprave med obdobjem za razmislek; |
| --- | --- |

35.

poziva evropske institucije in države članice k poslušanju državljanov, da bodo lahko ocenile rezultate razprave med obdobjem za razmislek;

| 36. | se zaveda, da se bo med obdobjem za razmislek po vsej verjetnosti razpravljalo o različnih scenarijih, vendar nasprotuje opustitvi Pogodbe o Ustavi za Evropo in njeni zamenjavi s Pogodbo iz Nice ter predlaga pristop k uresničitvi ratifikacije do leta 2009, ki bo temeljil na sporazumu; |
| --- | --- |

36.

se zaveda, da se bo med obdobjem za razmislek po vsej verjetnosti razpravljalo o različnih scenarijih, vendar nasprotuje opustitvi Pogodbe o Ustavi za Evropo in njeni zamenjavi s Pogodbo iz Nice ter predlaga pristop k uresničitvi ratifikacije do leta 2009, ki bo temeljil na sporazumu;

| 37. | želi dejavno sodelovati pri ponovnem zagonu postopka ratifikacije ustavne pogodbe in Evropskemu parlamentu ponuja podporo pri njegovih prizadevanjih za uspešno sklenitev. |
| --- | --- |

37.

želi dejavno sodelovati pri ponovnem zagonu postopka ratifikacije ustavne pogodbe in Evropskemu parlamentu ponuja podporo pri njegovih prizadevanjih za uspešno sklenitev.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 71 2005 z dne 22.3.2005, str. 1.

1

(2)  Dodatek

2

---

DODATEK

Predlog OR za potek decentralizirane razprave med obdobjem za razmislek

Ozadje

| — | Obdobje za razmislek naj bi predstavljalo aktivno in dinamično fazo dialoga, med katero bodo evropske institucije na licu mesta vodile strukturirano, decentralizirano in kakovostno razpravo o Evropi in pri tem obravnavale za državljane najpomembnejše teme. |
| --- | --- |

—

Obdobje za razmislek naj bi predstavljalo aktivno in dinamično fazo dialoga, med katero bodo evropske institucije na licu mesta vodile strukturirano, decentralizirano in kakovostno razpravo o Evropi in pri tem obravnavale za državljane najpomembnejše teme.

| — | Središče razprave mora biti upravljanje in ne sam postopek ratifikacije, temeljiti mora na konceptu bližine državljanom in se izvajati v evropskih mestih in regijah in ne v Bruslju, razpravljati se ne sme o Pogodbi o Ustavi za Evropo, temveč o ciljih Unije, njeni dodani vrednosti, njenih temeljnih vrednotah in politikah. |
| --- | --- |

—

Središče razprave mora biti upravljanje in ne sam postopek ratifikacije, temeljiti mora na konceptu bližine državljanom in se izvajati v evropskih mestih in regijah in ne v Bruslju, razpravljati se ne sme o Pogodbi o Ustavi za Evropo, temveč o ciljih Unije, njeni dodani vrednosti, njenih temeljnih vrednotah in politikah.

| — | Izvršne oblasti ter lokalne in regionalne skupščine se morajo aktivno vključiti na institucionalni ravni in v celoti sodelovati v razpravi o prihodnosti Unije ter pri tem zavestno prevzeti vso odgovornost pred državljani. |
| --- | --- |

—

Izvršne oblasti ter lokalne in regionalne skupščine se morajo aktivno vključiti na institucionalni ravni in v celoti sodelovati v razpravi o prihodnosti Unije ter pri tem zavestno prevzeti vso odgovornost pred državljani.

| — | Možne teme za razpravo: vloga in pomen temeljnih pravic, ki so utemeljene v listini, vključeni v ustavno pogodbo, evropski socialni model, solidarnost, subsidiarnost in sorazmernost, enotni trg, konkurenčnost, rast in zaposlovanje, okolje, trajnostni razvoj, energetska politika, storitve in njihovo financiranje, ekonomski vidik ekonomske in monetarne unije, izziv globalizacije za MSP, pravice in svoboščine, kot je občutek pripadnosti, vezane na evropsko državljanstvo, območje varnosti, svobode in pravice, širitev ali poglobitev, ter izobraževalna, raziskovalna in inovacijska politika. Te tematike se morajo seveda prilagoditi konkretnemu položaju na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

—

Možne teme za razpravo: vloga in pomen temeljnih pravic, ki so utemeljene v listini, vključeni v ustavno pogodbo, evropski socialni model, solidarnost, subsidiarnost in sorazmernost, enotni trg, konkurenčnost, rast in zaposlovanje, okolje, trajnostni razvoj, energetska politika, storitve in njihovo financiranje, ekonomski vidik ekonomske in monetarne unije, izziv globalizacije za MSP, pravice in svoboščine, kot je občutek pripadnosti, vezane na evropsko državljanstvo, območje varnosti, svobode in pravice, širitev ali poglobitev, ter izobraževalna, raziskovalna in inovacijska politika. Te tematike se morajo seveda prilagoditi konkretnemu položaju na lokalni in regionalni ravni.

| — | OR želi igrati proaktivno vlogo v partnerstvu z Evropskim parlamentom. Člani Evropskega parlamenta in lokalni ter regionalni poslanci morajo združiti svoje moči in tako prispevati k politični in demokratični razpravi med obdobjem za razmislek. |
| --- | --- |

—

OR želi igrati proaktivno vlogo v partnerstvu z Evropskim parlamentom. Člani Evropskega parlamenta in lokalni ter regionalni poslanci morajo združiti svoje moči in tako prispevati k politični in demokratični razpravi med obdobjem za razmislek.

| — | Za učinkovito in primerno izvajanje predlaganih dejavnosti si OR želi povečanje že dodeljenih finančnih sredstev in oblikovanje nove proračunske smernice v ta namen od leta 2006 dalje. |
| --- | --- |

—

Za učinkovito in primerno izvajanje predlaganih dejavnosti si OR želi povečanje že dodeljenih finančnih sredstev in oblikovanje nove proračunske smernice v ta namen od leta 2006 dalje.

Načrtovane dejavnosti za obdobje 2006–2009

| — | V vseh državah članicah istočasna vzpostavitev „platform za Evropo“, ki so zasnovane kot odprti forumi za informiranje in razprave o Evropi, njenih vrednotah, ciljih in mejah:






  — | 1. faza (oktober 2005–marec 2006): oblikovanje regionalnih odborov iz „poslanikov“ lokalnih in regionalnih skupnosti, ki predstavljajo mrežo članov OR, politične stranke, regionalne člane parlamentov in člane državnih skupščin, lokalne in regionalne medije, civilno družbo ter akterje s področja sociale in izobraževanja. Cilj teh odborov je izboljšati ozaveščenost državljanov, še zlasti mladih, in povečati vrednost evropskih politik. |
| --- | --- | --- |

—

V vseh državah članicah istočasna vzpostavitev „platform za Evropo“, ki so zasnovane kot odprti forumi za informiranje in razprave o Evropi, njenih vrednotah, ciljih in mejah:

—

1. faza (oktober 2005–marec 2006): oblikovanje regionalnih odborov iz „poslanikov“ lokalnih in regionalnih skupnosti, ki predstavljajo mrežo članov OR, politične stranke, regionalne člane parlamentov in člane državnih skupščin, lokalne in regionalne medije, civilno družbo ter akterje s področja sociale in izobraževanja. Cilj teh odborov je izboljšati ozaveščenost državljanov, še zlasti mladih, in povečati vrednost evropskih politik.

| — | 2. faza (januar 2006–junij 2009): organizacija javnih razprav o ugotovljenih problemih na lokalni in regionalni ravni z udeležbo članov OR in Evropskega parlamenta: |
| --- | --- |

—

2. faza (januar 2006–junij 2009): organizacija javnih razprav o ugotovljenih problemih na lokalni in regionalni ravni z udeležbo članov OR in Evropskega parlamenta:

| — | ugotovitev ciljnih skupin: lokalna in regionalna uprava, novinarji, učitelji, mladi itd.;






  — | ugotovitev problemov, ki jih državljani občutijo kot najbolj pereče, skupaj z Evropskim parlamentom in s pomočjo medijev, in sicer prek pozornega poslušanja težav in strahov državljanov, izraženih na javnih razpravah; |
| --- | --- | --- |

—

ugotovitev ciljnih skupin: lokalna in regionalna uprava, novinarji, učitelji, mladi itd.;

—

ugotovitev problemov, ki jih državljani občutijo kot najbolj pereče, skupaj z Evropskim parlamentom in s pomočjo medijev, in sicer prek pozornega poslušanja težav in strahov državljanov, izraženih na javnih razpravah;

| — | priprava najrazličnejših komunikacijskih instrumentov za člane OR; |
| --- | --- |

—

priprava najrazličnejših komunikacijskih instrumentov za člane OR;

| — | komuniciranje z lokalnimi in regionalnimi mediji; |
| --- | --- |

—

komuniciranje z lokalnimi in regionalnimi mediji;

| — | uporaba elektronskih platform za razprave in vzpostavitev virtualnih regionalnih forumov; |
| --- | --- |

—

uporaba elektronskih platform za razprave in vzpostavitev virtualnih regionalnih forumov;

| — | objava informacijskega materiala. |
| --- | --- |

—

objava informacijskega materiala.

| — | 3. faza (od januarja 2007 dalje): ocena in združitev rezultatov razprave v mestih in regijah Evrope. |
| --- | --- |

—

3. faza (od januarja 2007 dalje): ocena in združitev rezultatov razprave v mestih in regijah Evrope.

| — | Izvedba letnih konferenc lokalnih in regionalnih medijev v Bruslju, ki jih bo OR organiziral v sodelovanju z drugimi evropskimi institucijami in s finančno podporo Evropske komisije. Prva konferenca je predvidena v letu 2006. |
| --- | --- |

—

Izvedba letnih konferenc lokalnih in regionalnih medijev v Bruslju, ki jih bo OR organiziral v sodelovanju z drugimi evropskimi institucijami in s finančno podporo Evropske komisije. Prva konferenca je predvidena v letu 2006.

| — | Priprava študije o informacijski dejavnosti in stikih z lokalnimi in regionalnimi mediji v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi predstavništvi v Bruslju in enoto za stike z javnostjo in komunikacijo OR. Ta tema bi lahko postala rdeča nit dogodka DNEVI ODPRTIH VRAT 2006. |
| --- | --- |

—

Priprava študije o informacijski dejavnosti in stikih z lokalnimi in regionalnimi mediji v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi predstavništvi v Bruslju in enoto za stike z javnostjo in komunikacijo OR. Ta tema bi lahko postala rdeča nit dogodka DNEVI ODPRTIH VRAT 2006.

| — | Priprava brošure o dodani vrednosti dejavnosti Skupnosti in njenem pomenu za evropske državljane z obširno distribucijo in predstavitvami članov OR. Brošura bo temeljila na novem razumljivem in informativnem konceptu, ki bo vzbudil zanimanje državljanov. |
| --- | --- |

—

Priprava brošure o dodani vrednosti dejavnosti Skupnosti in njenem pomenu za evropske državljane z obširno distribucijo in predstavitvami članov OR. Brošura bo temeljila na novem razumljivem in informativnem konceptu, ki bo vzbudil zanimanje državljanov.

| — | Oblikovanje strategije za ozaveščenost evropskih državljanov, predvsem mladih, ki so evropski državljani prihodnosti in bodo prvič volili v letu 2009. |
| --- | --- |

—

Oblikovanje strategije za ozaveščenost evropskih državljanov, predvsem mladih, ki so evropski državljani prihodnosti in bodo prvič volili v letu 2009.

---

| 4.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/37

---

Mnenje Odbora regij o „Ženskah in revščini v Evropski uniji“

(2006/C 81/10)

ODBOR REGIJ,

ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2005, da ga v skladu s členom 265(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zaprosi za mnenje o temi „Ženske in revščina v Evropski uniji“;

ob upoštevanju sklepa predsednika z dne 19. maja 2005, da zadolži komisijo za ekonomsko in socialno politiko, naj pripravi mnenje na to temo;

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe ES (1), ki določa spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami kot eno od nalog Skupnosti;

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe ES, ki določa odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami kot enega od glavnih ciljev politike Evropske unije;

ob upoštevanju člena 13 Pogodbe ES, ki določa, da ima Evropska komisija pravico do pobude na področju boja proti vsakršni obliki diskriminacije, med drugim tudi spolne;

ob upoštevanju člena 141 Pogodbe ES, ki določa uporabo načela enakega plačila za moške in ženske;

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, ki zagotavlja načelo enakosti med ženskami in moškimi na vseh področjih;

ob upoštevanju sklepov lizbonskega vrha iz leta 2000, kjer sta za leto 2010 predvideni 70-odstotna zaposlenost celotnega prebivalstva in 60-odstotna zaposlenost žensk v delovni dobi;

ob upoštevanju sklepa Sveta o ustanovitvi akcijskega programa Skupnosti o okvirni strategiji Skupnosti za enakost spolov (2001–2005) (2);

ob upoštevanju svojega mnenja o enakih možnostih za ženske in moške v Evropski uniji (CdR 161/1996 final);

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije z naslovom „Za okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov (2001–2005)“ in predlogu sklepa Sveta o programu za okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov (3) (CdR 233/2000 final);

ob upoštevanju svojega mnenja o predlogu direktive Sveta o izvajanju načela enake obravnave žensk in moških pri dostopu do blaga in storitev ter preskrbi z blagom in storitvami (4) (CdR 19/2004 final);

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije o določitvi smernic za drugi krog pobude Skupnosti EQUAL v zvezi s transnacionalnim sodelovanjem za spodbujanje novih metod boja zoper vse oblike diskriminacije in neenakosti na trgu dela: prosti pretok dobrih zamisli (5) (CdR 96/2004 final);

ob upoštevanju svojega mnenja o zeleni knjigi z naslovom „Enakost in nediskriminacija v razširjeni Uniji“ (6) (CdR 241/2004 final);

ob upoštevanju svojega mnenja o uredbi o Evropskem socialnem skladu (7) in predlogu sklepa o ustanovitvi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost — PROGRESS (8) (CdR 240/2004 final);

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije o socialni agendi (9) (CdR 80/2005 rev. 1);

ob upoštevanju deklaracije četrte svetovne konference o ženskah, sprejete 15. septembra 1995 v Pekingu („Pekinška deklaracija“), in akcijskega programa, ki je priložen tej deklaraciji;

ob upoštevanju razvojnih ciljev novega tisočletja in zlasti ciljev za „spodbujanje enakosti spolov in avtonomnosti žensk“ ter izboljšanje zdravja mater;

ker so v skladu s Pekinško deklaracijo „sodelovanje žensk pri gospodarskem in socialnem napredku, enake možnosti ter polno in enakopravno sodelovanje moških in žensk kot akterjev in prejemnikov v trajnostnem razvoju, ki je namenjen posamezniku, bistveni pogoji za odpravo revščine s pomočjo podprte gospodarske rasti, razvoja družbe, varstva okolja in pravične družbe;“

ob upoštevanju svojega mnenja (CdR 151/2005 rev. 1), ki ga je komisija za ekonomsko in socialno politiko sprejela 29. junija 2005 (poročevalka: ga. Mireille LACOMBE (F, PSE), članica sveta Puy-de-Dôme, Francija);

na 61. plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra (seja z dne 13. oktobra) soglasno sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | meni, da je treba pri oceni predloga Evropskega parlamenta upoštevati naslednje: |
| --- | --- |

1.1

meni, da je treba pri oceni predloga Evropskega parlamenta upoštevati naslednje:

| 1.1.1 | Ženske, zlasti matere samohranilke, ki vzgajajo enega ali več otrok, in starejše ženske bolj kot moške prizadeneta socialna negotovost in revščina — 17 odstotkov žensk še vedno živi pod pragom tveganja revščine (1). |
| --- | --- |

1.1.1

Ženske, zlasti matere samohranilke, ki vzgajajo enega ali več otrok, in starejše ženske bolj kot moške prizadeneta socialna negotovost in revščina — 17 odstotkov žensk še vedno živi pod pragom tveganja revščine (1).

| 1.1.2 | Za ženske je dostop do primerno plačane zaposlitve najboljše jamstvo proti negotovemu položaju, saj jim zagotavlja neodvisnost in samostojnost ter jim pomaga pri soočanju z razpadom družine. |
| --- | --- |

1.1.2

Za ženske je dostop do primerno plačane zaposlitve najboljše jamstvo proti negotovemu položaju, saj jim zagotavlja neodvisnost in samostojnost ter jim pomaga pri soočanju z razpadom družine.

| 1.1.3 | Polovico delovno aktivnega prebivalstva v Evropi sestavljajo ženske (3). V vseh državah je standard postal zaposlitev. Kljub temu zgodovinskemu napredku na področju trga dela cilj 60-odstotne zaposlenosti žensk, ki je bil določen na lizbonskem vrhu leta 2000, ni dosežen. Odstotek brezposelnih žensk je v večini držav večji od odstotka brezposelnih moških. Tudi trajanje brezposelnosti je pri ženskah neprimerno daljše, zlasti v južni Evropi. |
| --- | --- |

1.1.3

Polovico delovno aktivnega prebivalstva v Evropi sestavljajo ženske (3). V vseh državah je standard postal zaposlitev. Kljub temu zgodovinskemu napredku na področju trga dela cilj 60-odstotne zaposlenosti žensk, ki je bil določen na lizbonskem vrhu leta 2000, ni dosežen. Odstotek brezposelnih žensk je v večini držav večji od odstotka brezposelnih moških. Tudi trajanje brezposelnosti je pri ženskah neprimerno daljše, zlasti v južni Evropi.

Odbor regij

| 1.2 | poudarja, da je več oblik diskriminacije, ki so jim ženske izpostavljene, ravno tako ovira za doseganje ciljev Skupnosti: |
| --- | --- |

1.2

poudarja, da je več oblik diskriminacije, ki so jim ženske izpostavljene, ravno tako ovira za doseganje ciljev Skupnosti:

| 1.2.1 | Ženske imajo še vedno nižje plače od moških. Kljub direktivi iz leta 1975 o načelu enakega plačila za enako delo znaša razlika med plačilom žensk in moških še vedno okoli 15 odstotkov. (10) Neenakost plač odraža resnične ovire in zadržke, ki ovirajo ženske pri enakovrednem vključevanju na trg dela. |
| --- | --- |

1.2.1

Ženske imajo še vedno nižje plače od moških. Kljub direktivi iz leta 1975 o načelu enakega plačila za enako delo znaša razlika med plačilom žensk in moških še vedno okoli 15 odstotkov. (10) Neenakost plač odraža resnične ovire in zadržke, ki ovirajo ženske pri enakovrednem vključevanju na trg dela.

| 1.2.2 | Ženske imajo tudi bolj pogosto fleksibilno zaposlitev, zaradi česar so bolj ranljive. Leta 2002 je s skrajšanim delovnim časom delalo 33,5 odstotka žensk in samo 6,5 odstotka moških. V desetih letih se je delež žensk, ki delajo s skrajšanim delovnim časom, povečal dvakrat hitreje (za 4,7 odstotne točke v primerjavi z 2,3 odstotne točke). Tudi če delodajalec od ženske ne zahteva zaposlitve s skrajšanim delovnim časom, jo mora ženska pogosto sprejeti, ker ni ustreznega otroškega varstva ali oskrbe ostarelih staršev. Z dvojno izmeno se ženskam poslabša kakovost življenja. Čeprav se moški danes strinjajo, da igrajo pomembno vlogo pri enakosti spolov, je delitev domačih opravil znotraj parov slabo napredovala. Kar so ženske z zaposlitvijo dosegle na področju samostojnosti, je pogosto v obratnem sorazmerju s kakovostjo življenja najbolj ogroženih skupin. Glede na te ovire je „izbira“ dela s skrajšanim delovnim časom ali prekinitve dela po rojstvu otroka odgovor posameznih žensk na težaven položaj, kar poveča tveganje negotovosti, če pride do razpada družine. |
| --- | --- |

1.2.2

Ženske imajo tudi bolj pogosto fleksibilno zaposlitev, zaradi česar so bolj ranljive. Leta 2002 je s skrajšanim delovnim časom delalo 33,5 odstotka žensk in samo 6,5 odstotka moških. V desetih letih se je delež žensk, ki delajo s skrajšanim delovnim časom, povečal dvakrat hitreje (za 4,7 odstotne točke v primerjavi z 2,3 odstotne točke). Tudi če delodajalec od ženske ne zahteva zaposlitve s skrajšanim delovnim časom, jo mora ženska pogosto sprejeti, ker ni ustreznega otroškega varstva ali oskrbe ostarelih staršev. Z dvojno izmeno se ženskam poslabša kakovost življenja. Čeprav se moški danes strinjajo, da igrajo pomembno vlogo pri enakosti spolov, je delitev domačih opravil znotraj parov slabo napredovala. Kar so ženske z zaposlitvijo dosegle na področju samostojnosti, je pogosto v obratnem sorazmerju s kakovostjo življenja najbolj ogroženih skupin. Glede na te ovire je „izbira“ dela s skrajšanim delovnim časom ali prekinitve dela po rojstvu otroka odgovor posameznih žensk na težaven položaj, kar poveča tveganje negotovosti, če pride do razpada družine.

| 1.2.3 | Večino ostarelih sestavljajo ženske (11) in razlike med pokojninami so precejšnje (12). |
| --- | --- |

1.2.3

Večino ostarelih sestavljajo ženske (11) in razlike med pokojninami so precejšnje (12).

| 1.2.4 | Nasilje nad ženskami je največji in najhujši dejavnik diskriminacije, ki so mu izpostavljene. Spolno nasilje ima uničujoče posledice za ženske, saj prizadene njihovo osebno življenje, destabilizira njihovo poklicno življenje in prispeva k izključenosti. Spolno nasilje je eden od razlogov za nesorazmerno nizko udeležbo žensk v javnem življenju in politiki. Nasilje v družini je eden od glavnih razlogov za razpad družine. |
| --- | --- |

1.2.4

Nasilje nad ženskami je največji in najhujši dejavnik diskriminacije, ki so mu izpostavljene. Spolno nasilje ima uničujoče posledice za ženske, saj prizadene njihovo osebno življenje, destabilizira njihovo poklicno življenje in prispeva k izključenosti. Spolno nasilje je eden od razlogov za nesorazmerno nizko udeležbo žensk v javnem življenju in politiki. Nasilje v družini je eden od glavnih razlogov za razpad družine.

Odbor regij

| 1.2.5 | Obžaluje, da primarna zakonodaja Evropske unije kljub svojemu transnacionalnemu značaju in razširjenosti v vseh državah Evropske unije nima posebne pravne podlage za neposredno ukrepanje v primeru nasilja do žensk; |
| --- | --- |

1.2.5

Obžaluje, da primarna zakonodaja Evropske unije kljub svojemu transnacionalnemu značaju in razširjenosti v vseh državah Evropske unije nima posebne pravne podlage za neposredno ukrepanje v primeru nasilja do žensk;

| 1.2.6 | Trgovina z ženskami in ženska prostitucija ostajata pereč problem, ki ni omejen samo na države porekla in namembne države, temveč tudi na tranzitne. Obravnava tega vprašanja ne more ostati omejena na represivno obravnavo preko programov, ki jih vodi generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost Evropske komisije, temveč je treba pozornost posvetiti vsem področjem, povezanih z bojem proti izključenosti, da bi omogočili možnosti za vključitev v družbo, izobraževanje in zaposlitev; |
| --- | --- |

1.2.6

Trgovina z ženskami in ženska prostitucija ostajata pereč problem, ki ni omejen samo na države porekla in namembne države, temveč tudi na tranzitne. Obravnava tega vprašanja ne more ostati omejena na represivno obravnavo preko programov, ki jih vodi generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost Evropske komisije, temveč je treba pozornost posvetiti vsem področjem, povezanih z bojem proti izključenosti, da bi omogočili možnosti za vključitev v družbo, izobraževanje in zaposlitev;

| 1.2.7 | Opozarja na poseben položaj pripadnic manjšin v Evropski uniji, pri katerih težji dostop do izobrazbe prispeva k izključenosti, prav tako pa tudi določene tradicije, ki otežujejo njihovo integracijo v evropsko družbo. |
| --- | --- |

1.2.7

Opozarja na poseben položaj pripadnic manjšin v Evropski uniji, pri katerih težji dostop do izobrazbe prispeva k izključenosti, prav tako pa tudi določene tradicije, ki otežujejo njihovo integracijo v evropsko družbo.

Odbor regij

| 1.3 | Meni, da je neenaka obravnava žensk in moških vzrok socialne negotovosti oziroma tveganja za njen nastanek, kar lahko vodi v revščino in izključenost: |
| --- | --- |

1.3

Meni, da je neenaka obravnava žensk in moških vzrok socialne negotovosti oziroma tveganja za njen nastanek, kar lahko vodi v revščino in izključenost:

| 1.3.1 | Pozdravlja dejstvo, da je evropska zakonodaja na področju boja proti diskriminaciji med najbolj naprednimi na svetu in na splošno velja kot učinkovit vzor; |
| --- | --- |

1.3.1

Pozdravlja dejstvo, da je evropska zakonodaja na področju boja proti diskriminaciji med najbolj naprednimi na svetu in na splošno velja kot učinkovit vzor;

| 1.3.2 | Opozarja, da združenje pravnikov v zvezi z uporabo prava Skupnosti na področju enake obravnave moških in žensk ugotavlja, da „je načelo enake obravnave moških in žensk sprejeto v vse nacionalne zakonodaje“, „očitne težave pa ostajajo“ z definicijo posredne in neposredne diskriminacije;
  Vendar to isto združenje ugotavlja, da opredelitev pozitivne diskriminacije in uporaba načela prevalitve dokaznega bremena v nekaterih državah članicah ostajata nerešeni vprašanji. |
| --- | --- |

1.3.2

Opozarja, da združenje pravnikov v zvezi z uporabo prava Skupnosti na področju enake obravnave moških in žensk ugotavlja, da „je načelo enake obravnave moških in žensk sprejeto v vse nacionalne zakonodaje“, „očitne težave pa ostajajo“ z definicijo posredne in neposredne diskriminacije;

Vendar to isto združenje ugotavlja, da opredelitev pozitivne diskriminacije in uporaba načela prevalitve dokaznega bremena v nekaterih državah članicah ostajata nerešeni vprašanji.

Odbor regij

| 1.3.3 | Opaža, da niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi za izvedbo strategije za integracijo načela enakosti spolov (gender mainstreaming) v vse makroekonomske politike; |
| --- | --- |

1.3.3

Opaža, da niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi za izvedbo strategije za integracijo načela enakosti spolov (gender mainstreaming) v vse makroekonomske politike;

| 1.3.4 | Poudarja, da je Evropsko sodišče na primer v svoji sodbi C-285/98 Tanja Kreil (z dne 11. januarja 2000) odločilo, da je pravica do nediskriminacije na podlagi spola temeljna pravica v zakonodaji Skupnosti in je treba vsakršno odstopanje od tega natančno preučiti. Poleg tega je Sodišče v tej sodbi odločilo, da je treba pri oceni obsega odstopanja od pravice posameznika, kakršna je enaka obravnava moških in žensk, upoštevati tudi načelo sorazmernosti, zaradi česar morajo biti odstopanja v mejah primernega in potrebnega, da bi dosegli ta cilj; |
| --- | --- |

1.3.4

Poudarja, da je Evropsko sodišče na primer v svoji sodbi C-285/98 Tanja Kreil (z dne 11. januarja 2000) odločilo, da je pravica do nediskriminacije na podlagi spola temeljna pravica v zakonodaji Skupnosti in je treba vsakršno odstopanje od tega natančno preučiti. Poleg tega je Sodišče v tej sodbi odločilo, da je treba pri oceni obsega odstopanja od pravice posameznika, kakršna je enaka obravnava moških in žensk, upoštevati tudi načelo sorazmernosti, zaradi česar morajo biti odstopanja v mejah primernega in potrebnega, da bi dosegli ta cilj;

| 1.3.5 | Opozarja, da politika za boljši združljivost družinskega in poklicnega življenja ni v nasprotju s priznavanjem pravice do dela; |
| --- | --- |

1.3.5

Opozarja, da politika za boljši združljivost družinskega in poklicnega življenja ni v nasprotju s priznavanjem pravice do dela;

| 1.3.6 | Potrjuje, da v vseh državah Unije delo s polovičnim delovnim časom (čas preživet na delu znaša od 18 % v EU-15 do 10 % v novih državah članicah in državah kandidatkah) znižuje letni dohodek žensk. Razen v Sloveniji, Češki republiki, Slovaški in na Cipru, večina žensk (na primer v Grčiji, Italiji, na Portugalskem, Finskem in Švedskem) trdi, da se niso same odločile za to vrsto dela in da se želijo zaposliti s polnim delovnim časom. Tiste, ki so „izbrale“ polovični delovni čas (več kot 40 % žensk na Danskem in Švedskem ter več kot 60 % žensk v Franciji, Luksemburgu in Veliki Britaniji) so se za to možnost odločile predvsem zaradi družinskih obveznosti; |
| --- | --- |

1.3.6

Potrjuje, da v vseh državah Unije delo s polovičnim delovnim časom (čas preživet na delu znaša od 18 % v EU-15 do 10 % v novih državah članicah in državah kandidatkah) znižuje letni dohodek žensk. Razen v Sloveniji, Češki republiki, Slovaški in na Cipru, večina žensk (na primer v Grčiji, Italiji, na Portugalskem, Finskem in Švedskem) trdi, da se niso same odločile za to vrsto dela in da se želijo zaposliti s polnim delovnim časom. Tiste, ki so „izbrale“ polovični delovni čas (več kot 40 % žensk na Danskem in Švedskem ter več kot 60 % žensk v Franciji, Luksemburgu in Veliki Britaniji) so se za to možnost odločile predvsem zaradi družinskih obveznosti;

| 1.3.7 | poudarja, da je treba nujno oblikovati ustrezno ravnotežje med prilagodljivostjo in varnostjo zaposlitve, če želimo uresničiti osnovne cilje lizbonske strategije, ki predvideva bolj prožno organizacijo dela. Namen tega je ustvariti delovne razmere primerne za socialno kohezijo in vzpostavitev delovnega trga, ki spodbuja zaposlovanje žensk; |
| --- | --- |

1.3.7

poudarja, da je treba nujno oblikovati ustrezno ravnotežje med prilagodljivostjo in varnostjo zaposlitve, če želimo uresničiti osnovne cilje lizbonske strategije, ki predvideva bolj prožno organizacijo dela. Namen tega je ustvariti delovne razmere primerne za socialno kohezijo in vzpostavitev delovnega trga, ki spodbuja zaposlovanje žensk;

| 1.3.8 | podpira bolj prilagodljivo organizacijo dela, ki ne ovira enakosti moških in žensk pri zaposlovanju v Evropski uniji; |
| --- | --- |

1.3.8

podpira bolj prilagodljivo organizacijo dela, ki ne ovira enakosti moških in žensk pri zaposlovanju v Evropski uniji;

| 1.3.9 | podpira opredelitev, ki se zagovarja na evropski ravni, da gre za posredno diskriminacijo, če bi neko merilo ali praksa pripadnike enega spola postavila v manj ugoden položaj v primerjavi z osebami nasprotnega spola in če za to ni objektivnih zakonskih razlogov. Posredna diskriminacija ima za ženske uničujoče posledice in izvira iz javnih politik, ki se ne zmenijo za vprašanje enakosti spolov in ne upoštevajo v zadostni meri različnega vpliva na ženske in moške že v zgodnji fazi oblikovanja politike; |
| --- | --- |

1.3.9

podpira opredelitev, ki se zagovarja na evropski ravni, da gre za posredno diskriminacijo, če bi neko merilo ali praksa pripadnike enega spola postavila v manj ugoden položaj v primerjavi z osebami nasprotnega spola in če za to ni objektivnih zakonskih razlogov. Posredna diskriminacija ima za ženske uničujoče posledice in izvira iz javnih politik, ki se ne zmenijo za vprašanje enakosti spolov in ne upoštevajo v zadostni meri različnega vpliva na ženske in moške že v zgodnji fazi oblikovanja politike;

| 1.3.10 | ugotavlja, da je načelo vključitve problematike spola sicer prisotno v programih regionalnih politik držav članic, vendar se ni uporabljalo sistematično pri izvajanju programov, kjer je problematika spola pogosto samo navedena brez prave vključenosti v projekt.
  Evropske lokalne skupnosti vabi, da posvetijo več pozornosti možnostim za spremembe, ki jih ponuja strategija vključevanja enakosti spolov v vse stopnje oblikovanja in izvajanja regionalnih politik. |
| --- | --- |

1.3.10

ugotavlja, da je načelo vključitve problematike spola sicer prisotno v programih regionalnih politik držav članic, vendar se ni uporabljalo sistematično pri izvajanju programov, kjer je problematika spola pogosto samo navedena brez prave vključenosti v projekt.

Evropske lokalne skupnosti vabi, da posvetijo več pozornosti možnostim za spremembe, ki jih ponuja strategija vključevanja enakosti spolov v vse stopnje oblikovanja in izvajanja regionalnih politik.

| 1.4 | Na svetovni ravni obravnava dejstvo, da je revščina predvsem problem žensk. |
| --- | --- |

1.4

Na svetovni ravni obravnava dejstvo, da je revščina predvsem problem žensk.

Odbor regij

| 1.4.1 | je že pozdravil mnenje Evropske komisije, da je enakost moških in žensk eden od ključnih ciljev zunanje in razvojne politike Unije ter bistveni element osnovnih standardov dela, sprejetih na mednarodni ravni (13);
  Enaka je ugotovitev Mednarodne organizacije dela, po kateri ženske predstavljajo 70 odstotkov od 1,3 milijarde revnih ljudi na svetu (se pravi tistih, ki živijo z manj kot enim ameriškim dolarjem na dan). |
| --- | --- |

1.4.1

je že pozdravil mnenje Evropske komisije, da je enakost moških in žensk eden od ključnih ciljev zunanje in razvojne politike Unije ter bistveni element osnovnih standardov dela, sprejetih na mednarodni ravni (13);

Enaka je ugotovitev Mednarodne organizacije dela, po kateri ženske predstavljajo 70 odstotkov od 1,3 milijarde revnih ljudi na svetu (se pravi tistih, ki živijo z manj kot enim ameriškim dolarjem na dan).

| 1.4.2 | Tako ostaja pekinški akcijski program še vedno relevanten, zlasti štirje strateški cilji, ki se še posebej nanašajo na področje „žensk in revščine“:






  — | „ponovno preučiti, prilagoditi in sprejeti makroekonomske politike in razvojne strategije, ki bi odgovorile na potrebe in prizadevanje žensk v revščini; |
| --- | --- | --- |

1.4.2

Tako ostaja pekinški akcijski program še vedno relevanten, zlasti štirje strateški cilji, ki se še posebej nanašajo na področje „žensk in revščine“:

—

„ponovno preučiti, prilagoditi in sprejeti makroekonomske politike in razvojne strategije, ki bi odgovorile na potrebe in prizadevanje žensk v revščini;

| — | ponovno preučiti zakonodajo in upravno prakso, da bi zagotovili enake pravice do finančnih sredstev in večji dostop žensk do teh sredstev; |
| --- | --- |

—

ponovno preučiti zakonodajo in upravno prakso, da bi zagotovili enake pravice do finančnih sredstev in večji dostop žensk do teh sredstev;

| — | ženskam omogočiti dostop do varčevanja ter do kreditnih mehanizmov in ustanov; |
| --- | --- |

—

ženskam omogočiti dostop do varčevanja ter do kreditnih mehanizmov in ustanov;

| — | določiti metode, ki bi upoštevale posebnosti obeh spolov, in poiskati način za boj proti temu, da bi revščina postala predvsem problem žensk“. |
| --- | --- |

—

določiti metode, ki bi upoštevale posebnosti obeh spolov, in poiskati način za boj proti temu, da bi revščina postala predvsem problem žensk“.

| 1.4.3 | Izvajanje teh strateških ciljev pa ne bi smelo biti omejeno samo na zunanjo in razvojno politiko Unije, temveč bi moralo biti tudi podlaga za boj proti temu, da bi postala revščina znotraj Unije predvsem problem žensk. |
| --- | --- |

1.4.3

Izvajanje teh strateških ciljev pa ne bi smelo biti omejeno samo na zunanjo in razvojno politiko Unije, temveč bi moralo biti tudi podlaga za boj proti temu, da bi postala revščina znotraj Unije predvsem problem žensk.

2.   Priporočila

Odbor regij

| 2.1 | ocenjuje, da so lokalne in regionalne oblasti najbližje državljanom in tako idealne za boj proti izključenosti; |
| --- | --- |

2.1

ocenjuje, da so lokalne in regionalne oblasti najbližje državljanom in tako idealne za boj proti izključenosti;

| 2.2 | meni, da se je treba sicer boriti proti revščini, vendar je treba najprej na lokalni in regionalni ravni odpraviti neenakosti, ki jo povzročajo; |
| --- | --- |

2.2

meni, da se je treba sicer boriti proti revščini, vendar je treba najprej na lokalni in regionalni ravni odpraviti neenakosti, ki jo povzročajo;

| 2.3 | države članice vabi, da spodbujajo storitve splošnega interesa, ki zagotavljajo zaposlovanje žensk, krepijo pravico do socialne zaščite posameznikov in preprečujejo feminizacijo revščine; |
| --- | --- |

2.3

države članice vabi, da spodbujajo storitve splošnega interesa, ki zagotavljajo zaposlovanje žensk, krepijo pravico do socialne zaščite posameznikov in preprečujejo feminizacijo revščine;

| 2.4 | podarja omejeni dostop do socialne zaščite priseljenih žensk, saj se pogosto obravnavajo samo kot žene ali hčerke priseljenih moških; |
| --- | --- |

2.4

podarja omejeni dostop do socialne zaščite priseljenih žensk, saj se pogosto obravnavajo samo kot žene ali hčerke priseljenih moških;

| 2.5 | poziva pristojne oblasti, da bolj upoštevajo vprašanje nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

2.5

poziva pristojne oblasti, da bolj upoštevajo vprašanje nasilja nad ženskami;

| 2.6 | poziva pristojne vladne in upravne službe, da upoštevajo tudi poseben položaj nekaterih skupin žensk: invalidnih, starejših in žensk s podeželja, ter jim ponudijo rešitve, ki bi odgovorile tudi na druge specifične težave teh žensk. |
| --- | --- |

2.6

poziva pristojne vladne in upravne službe, da upoštevajo tudi poseben položaj nekaterih skupin žensk: invalidnih, starejših in žensk s podeželja, ter jim ponudijo rešitve, ki bi odgovorile tudi na druge specifične težave teh žensk.

| 2.7 | poziva države članice, naj bo pravica do plačanega starševskega dopusta pravičnejša, da bi lahko imeli očetje aktivnejšo vlogo pri vzgoji svojih otrok; |
| --- | --- |

2.7

poziva države članice, naj bo pravica do plačanega starševskega dopusta pravičnejša, da bi lahko imeli očetje aktivnejšo vlogo pri vzgoji svojih otrok;

| 2.8 | ponavlja, da je priključitev srednje- in vzhodnoevropskih držav k Evropski uniji pri ženskah iz teh držav povzročila pričakovanje, da bo prenos evropske zakonodaje s področja enakosti spolov prispeval k večji enakosti in jim ponudil nove možnosti;
  zato priporoča, da se glede na države članice, ki so doživele spremembe v sistemu po letu 1989, oblikujejo statistike, razčlenjene po spolu, da bi preučili učinke gospodarskih in političnih sprememb na enakost spolov. To študijo bi lahko vključili v program dela Evropskega inštituta za enakost spolov; |
| --- | --- |

2.8

ponavlja, da je priključitev srednje- in vzhodnoevropskih držav k Evropski uniji pri ženskah iz teh držav povzročila pričakovanje, da bo prenos evropske zakonodaje s področja enakosti spolov prispeval k večji enakosti in jim ponudil nove možnosti;

zato priporoča, da se glede na države članice, ki so doživele spremembe v sistemu po letu 1989, oblikujejo statistike, razčlenjene po spolu, da bi preučili učinke gospodarskih in političnih sprememb na enakost spolov. To študijo bi lahko vključili v program dela Evropskega inštituta za enakost spolov;

| 2.9 | obžaluje vse večji vpliv raznih oblik verskega fundamentalizma, ki želijo ženskam omejiti ali ukiniti njihove pravice na področju spolnosti ali zasnovanja družine, kar opažamo že deset let na lokalni in regionalni ravni po vsej Evropi; |
| --- | --- |

2.9

obžaluje vse večji vpliv raznih oblik verskega fundamentalizma, ki želijo ženskam omejiti ali ukiniti njihove pravice na področju spolnosti ali zasnovanja družine, kar opažamo že deset let na lokalni in regionalni ravni po vsej Evropi;

| 2.10 | poudarja, da je spodbujanje žensk, da izkoristijo priložnost podjetništva, s čimer bi odpravili razlike med spoloma v evropskem zaposlovanju, ključnega pomena za gospodarsko prihodnost in blaginjo Evropske unije. Poleg tega bi morale pristojni organi podpirati dostop žensk do novih tehnologij; |
| --- | --- |

2.10

poudarja, da je spodbujanje žensk, da izkoristijo priložnost podjetništva, s čimer bi odpravili razlike med spoloma v evropskem zaposlovanju, ključnega pomena za gospodarsko prihodnost in blaginjo Evropske unije. Poleg tega bi morale pristojni organi podpirati dostop žensk do novih tehnologij;

| 2.11 | kjub temu opozarja na omejeni dostop najrevnejših žensk do teh priložnosti, zaradi njihove ranljivosti, socialne šibkosti in pomankanja zaupanja, zaradi česar nimajo dostopa do kreditov in financiranja, s pomočjo katerih bi lahko vzpostavile svoja podjetja ali dejavnosti; |
| --- | --- |

2.11

kjub temu opozarja na omejeni dostop najrevnejših žensk do teh priložnosti, zaradi njihove ranljivosti, socialne šibkosti in pomankanja zaupanja, zaradi česar nimajo dostopa do kreditov in financiranja, s pomočjo katerih bi lahko vzpostavile svoja podjetja ali dejavnosti;

| 2.12 | poziva pristojne vladne in upravne službe, da ustvarijo instrumente, potrebne za spodbujanje udeležbe ženske v politiki; |
| --- | --- |

2.12

poziva pristojne vladne in upravne službe, da ustvarijo instrumente, potrebne za spodbujanje udeležbe ženske v politiki;

| 2.13 | meni, da je treba najprej uvesti učinkovite ukrepe za boj proti vzrokom za neenakosti. Glavni dejavniki, ki vodijo do izključitve najbolj ogroženih skupin so:






  — | preveč žensk na nizko kvalificiranih delovnih mestih, kar je posledica slabega poklicnega svetovanja in pogostega neprepoznavanja njihovih sposobnosti in kvalifikacij, pa tudi posledica dejstva, da ženske pogosto ostanejo na takšnih delovnih mestih in poklicno ne napredujejo; |
| --- | --- | --- |

2.13

meni, da je treba najprej uvesti učinkovite ukrepe za boj proti vzrokom za neenakosti. Glavni dejavniki, ki vodijo do izključitve najbolj ogroženih skupin so:

—

preveč žensk na nizko kvalificiranih delovnih mestih, kar je posledica slabega poklicnega svetovanja in pogostega neprepoznavanja njihovih sposobnosti in kvalifikacij, pa tudi posledica dejstva, da ženske pogosto ostanejo na takšnih delovnih mestih in poklicno ne napredujejo;

| — | razvoj obveznega dela s skrajšanim delovnim časom, katerega negativne posledice za ženske poveča dejstvo, da ga pogosto spremljajo neredne izmene, kar še bolj otežuje ravnotežje med zaposlitvijo, družinskimi obveznostmi in udeležbo v družbi; |
| --- | --- |

—

razvoj obveznega dela s skrajšanim delovnim časom, katerega negativne posledice za ženske poveča dejstvo, da ga pogosto spremljajo neredne izmene, kar še bolj otežuje ravnotežje med zaposlitvijo, družinskimi obveznostmi in udeležbo v družbi;

| — | vrsta zaposlitve žensk, kar zelo vpliva na vzroke negotovosti in presega vključenost v zaposlitev; |
| --- | --- |

—

vrsta zaposlitve žensk, kar zelo vpliva na vzroke negotovosti in presega vključenost v zaposlitev;

| — | neprimerna in nezadostna ponudba otroškega varstva in oskrbe za ostarele; obstoj visoko kakovostnega in dostopnega otroškega varstva je predpogoj za sodelovanje žensk v poklicnem življenju in pri družbenih dejavnostih; |
| --- | --- |

—

neprimerna in nezadostna ponudba otroškega varstva in oskrbe za ostarele; obstoj visoko kakovostnega in dostopnega otroškega varstva je predpogoj za sodelovanje žensk v poklicnem življenju in pri družbenih dejavnostih;

Odbor regij

| 2.14 | meni, da je treba pri boju proti temu, da bi postala revščina predvsem problem žensk tako zunaj kot znotraj Unije, pozornost posvetiti predvsem enakemu dostopu do izobrazbe, odpravi nepismenosti žensk, boljšemu dostopu žensk do poklicnega usposabljanja, znanstveni in tehnični izobrazbi, vseživljenjskemu učenju in dostopu žensk do novih informacijskih tehnologij, zlasti na podeželju; |
| --- | --- |

2.14

meni, da je treba pri boju proti temu, da bi postala revščina predvsem problem žensk tako zunaj kot znotraj Unije, pozornost posvetiti predvsem enakemu dostopu do izobrazbe, odpravi nepismenosti žensk, boljšemu dostopu žensk do poklicnega usposabljanja, znanstveni in tehnični izobrazbi, vseživljenjskemu učenju in dostopu žensk do novih informacijskih tehnologij, zlasti na podeželju;

| 2.15 | meni, da morajo biti sposobnosti žensk gonilna sila regionalnega razvoja:






  — | ravnotežje med poklicnim, družinskim in zasebnim življenjem bi zelo prispevalo k izboljšanju stopnje zaposlenosti in večji rodnosti; |
| --- | --- | --- |

2.15

meni, da morajo biti sposobnosti žensk gonilna sila regionalnega razvoja:

—

ravnotežje med poklicnim, družinskim in zasebnim življenjem bi zelo prispevalo k izboljšanju stopnje zaposlenosti in večji rodnosti;

| — | veliko žensk v rodni dobi morajo „izbrati“ med kariero in vzgojo svojih otrok; |
| --- | --- |

—

veliko žensk v rodni dobi morajo „izbrati“ med kariero in vzgojo svojih otrok;

| — | dobra politika, ki podpira zaposlene starše, bi lahko povečala stopnjo rodnosti in zaposlenosti; |
| --- | --- |

—

dobra politika, ki podpira zaposlene starše, bi lahko povečala stopnjo rodnosti in zaposlenosti;

| — | ženske, ki se odločijo posvetiti ves svoj čas vzgoji otrok v predšolskem obdobju, bi morale imeti možnost dostopa do nasvetov in usposabljanj, da se jim čim bolj olajša ponoven vstop na trg dela in čim bolj zmanjša posledice za nadaljevanje njihove poklicne kariere. |
| --- | --- |

—

ženske, ki se odločijo posvetiti ves svoj čas vzgoji otrok v predšolskem obdobju, bi morale imeti možnost dostopa do nasvetov in usposabljanj, da se jim čim bolj olajša ponoven vstop na trg dela in čim bolj zmanjša posledice za nadaljevanje njihove poklicne kariere.

| 2.16 | poudarja potrebo po odstranjanju ovir pri ponovni vpeljavi žensk v profesionalno življenje po prekinitvi kariere: sem sodijo neenakosti pri dostopu do stanovanj, izobraževanja, zaposlitve, kot tudi starostna diskriminacija na delovnem trgu ter družinske obveznosti. |
| --- | --- |

2.16

poudarja potrebo po odstranjanju ovir pri ponovni vpeljavi žensk v profesionalno življenje po prekinitvi kariere: sem sodijo neenakosti pri dostopu do stanovanj, izobraževanja, zaposlitve, kot tudi starostna diskriminacija na delovnem trgu ter družinske obveznosti.

Odbor regij

| 2.17 | ponavlja svojo zahtevo po strogem upoštevanju načela subsidiarnosti:
  zakonodaja Skupnosti mora zagotoviti svobodno izbiro lokalnih skupnosti pri organizaciji in izvajanju njihovih pristojnosti, v skladu z nacionalno zakonodajo;
  v okviru decentralizacije so lokalne in regionalne oblasti idealne za spodbujanje dialoga z lokalnimi skupnostmi s pomočjo svojih mrež izvoljenih predstavnikov ter za ocenjevanje potreb in ponudbo praktičnih rešitev za vprašanja v zvezi z neenakostjo spolov; |
| --- | --- |

2.17

ponavlja svojo zahtevo po strogem upoštevanju načela subsidiarnosti:

zakonodaja Skupnosti mora zagotoviti svobodno izbiro lokalnih skupnosti pri organizaciji in izvajanju njihovih pristojnosti, v skladu z nacionalno zakonodajo;

v okviru decentralizacije so lokalne in regionalne oblasti idealne za spodbujanje dialoga z lokalnimi skupnostmi s pomočjo svojih mrež izvoljenih predstavnikov ter za ocenjevanje potreb in ponudbo praktičnih rešitev za vprašanja v zvezi z neenakostjo spolov;

| 2.18 | poziva proračunski organ Skupnosti, da zniža prage za finančno upravičenost projektov v okviru programov Skupnosti za enakost spolov, brez prevelikega znižanja zgornjih mej, da bi uskladili velikost projektov, zlasti tistih, ki temeljijo na izmenjavi dobrih praks in tistih, ki so vključeni v projekte s sodelovanjem na lokalni ravni, s sofinanciranjem, ki ga zmorejo nevladne organizacije na lokalni in regionalni ravni. Poleg tega bi morale ženske organizacije, ki so aktivne na lokalni, regionalni ali državni ravni in so sposobne voditi mednarodne projekte, imeti dostop do financiranja teh projektov, namesto da so iz tega izključene, ker ne delujejo na evropski ravni; |
| --- | --- |

2.18

poziva proračunski organ Skupnosti, da zniža prage za finančno upravičenost projektov v okviru programov Skupnosti za enakost spolov, brez prevelikega znižanja zgornjih mej, da bi uskladili velikost projektov, zlasti tistih, ki temeljijo na izmenjavi dobrih praks in tistih, ki so vključeni v projekte s sodelovanjem na lokalni ravni, s sofinanciranjem, ki ga zmorejo nevladne organizacije na lokalni in regionalni ravni. Poleg tega bi morale ženske organizacije, ki so aktivne na lokalni, regionalni ali državni ravni in so sposobne voditi mednarodne projekte, imeti dostop do financiranja teh projektov, namesto da so iz tega izključene, ker ne delujejo na evropski ravni;

| 2.19 | predlaga ustanovitev posebnih programov, ki bi jih lokalne in regionalne oblasti oblikovale za izvajanje:






  — | programov, ki bi vključili enakost spolov v vse lokalne in regionalne politike in sicer v vse stopnje oblikovanja politike (gender mainstreaming); |
| --- | --- | --- |

2.19

predlaga ustanovitev posebnih programov, ki bi jih lokalne in regionalne oblasti oblikovale za izvajanje:

—

programov, ki bi vključili enakost spolov v vse lokalne in regionalne politike in sicer v vse stopnje oblikovanja politike (gender mainstreaming);

| — | programov, ki bi bolj upoštevali potrebe žensk in razčlenjenost sredstev po spolu pri pripravi lokalnih in regionalnih proračunov (gender budgeting); |
| --- | --- |

—

programov, ki bi bolj upoštevali potrebe žensk in razčlenjenost sredstev po spolu pri pripravi lokalnih in regionalnih proračunov (gender budgeting);

| — | programov za dviganje zavesti izvoljenih predstavnikov in programov usposabljanja za javne uslužbence, da bi lahko izvajali politiko enakosti spolov; |
| --- | --- |

—

programov za dviganje zavesti izvoljenih predstavnikov in programov usposabljanja za javne uslužbence, da bi lahko izvajali politiko enakosti spolov;

| — | transnacionalnega sodelovanja za širitev dobrih praks na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

—

transnacionalnega sodelovanja za širitev dobrih praks na področju enakosti spolov;

| — | novih oblik vodenja in uprave, s čimer bi ženske dosegale najvišje položaje v vseh organih odločanja, da bi imela vprašanja enakosti spolov večji politični odmev; |
| --- | --- |

—

novih oblik vodenja in uprave, s čimer bi ženske dosegale najvišje položaje v vseh organih odločanja, da bi imela vprašanja enakosti spolov večji politični odmev;

| 2.20 | predlaga Evropski komisiji, da izdela priročnik dobre prakse, ki bi bil namenjen evropskim lokalnim skupnostim in bi obravnaval izvajanje politike enakosti spolov; |
| --- | --- |

2.20

predlaga Evropski komisiji, da izdela priročnik dobre prakse, ki bi bil namenjen evropskim lokalnim skupnostim in bi obravnaval izvajanje politike enakosti spolov;

| 2.21 | poziva evropske lokalne skupnosti, da vključijo politiko enakosti spolov v celoti v svoje projekte, ki se nanašajo na sodelovanje na nedržavni ravni, na primer s projekti, ki se osredotočajo na dostop žensk do izobraževanja in do mikrofinanciranja trgovske dejavnosti; |
| --- | --- |

2.21

poziva evropske lokalne skupnosti, da vključijo politiko enakosti spolov v celoti v svoje projekte, ki se nanašajo na sodelovanje na nedržavni ravni, na primer s projekti, ki se osredotočajo na dostop žensk do izobraževanja in do mikrofinanciranja trgovske dejavnosti;

| 2.22 | se zaveda, da je Komisija 31. maja 2005 predstavila predlog sklepa o „evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) — za bolj pravično družbo“, ki ga bo Odbor obravnaval v posebnem mnenju.
  Da pa bi leto 2007 dalo nov zagon konkretni uporabi evropske zakonodaje proti diskriminaciji, zlasti diskriminaciji, povezani s spolom, Odbor regij že zdaj poziva druge institucije, da se obrnejo nanj kot na posrednika informacij in delovanja evropskih lokalnih skupnosti. |
| --- | --- |

2.22

se zaveda, da je Komisija 31. maja 2005 predstavila predlog sklepa o „evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) — za bolj pravično družbo“, ki ga bo Odbor obravnaval v posebnem mnenju.

Da pa bi leto 2007 dalo nov zagon konkretni uporabi evropske zakonodaje proti diskriminaciji, zlasti diskriminaciji, povezani s spolom, Odbor regij že zdaj poziva druge institucije, da se obrnejo nanj kot na posrednika informacij in delovanja evropskih lokalnih skupnosti.

| 2.23 | opozarja na zahtevo po ozemeljski koheziji v finančnih načrtih za obdobje 2007–2013 in poudarja pomembnost prihodnjih strukturnih skladov, ki bi še naprej podpirali pobude žensk na lokalni ravni, zlasti v najbolj ogroženih regijah Unije. |
| --- | --- |

2.23

opozarja na zahtevo po ozemeljski koheziji v finančnih načrtih za obdobje 2007–2013 in poudarja pomembnost prihodnjih strukturnih skladov, ki bi še naprej podpirali pobude žensk na lokalni ravni, zlasti v najbolj ogroženih regijah Unije.

Bruselj, 13. oktobra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  Navedbe veljavnih pogodb (Pogodba iz Nice).

1

(2)  UL L 17 z dne 19.1.2001, str. 22.

2

(3)  UL C 144 z dne 16.5.2001, str. 47 [KOM(2000)335 končno – 2000/0143 (CNS)].

3

(4)  UL C 121 z dne 30.4.2003, str. 25 [KOM(2003) 657 končno – 2003/0265 (CNS)].

4

(5)  UL C 318 z dne 22.12.2004, str. 15 [KOM(2003) 840 končno].

5

(6)  UL C 71 z dne 23.3.2005, str. 62 [KOM(2004) 379 končno].

6

(7)  UL C 164 z dne 5.7.2005, str. 48 [KOM(2004) 493 končno – 2004/0165 (COD)].

7

(8)  UL C 164 z dne 5.7.2005, str. 48 [KOM(2004) 488 končno – 2004/0158 (COD)].

8

(9)  [KOM(2005) 33 končno].

9

(10)  Eurostat 2003. Razlika v dohodkih se nanaša na razpon med 4 odstotki na Malti in 25 odstotki na Cipru.

10

(11)  60 odstotkov pri več kot 65 letih in skoraj dve tretjini pri starejših od 75 let.

11

(12)  Na primer, povprečna razlika med mesečnimi pokojninami žensk in moških znaša v Franciji 42 odstotkov (848 eurov proti 1 416 eurom), v Španiji 37 odstotkov (405 eurov proti 650 eurom), v Avstriji pa gre za razliko med 734 in 1 334 euri.

12

(13)  Mnenje o sporočilu Komisije o socialni razsežnosti globalizacije – prispevku politike EU k širitvi koristi za vse, KOM(2004) 383 končno.

13

---

| 4.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/42

---

Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Sveta o načelih, prednostnih nalogah in pogojih, določenih v partnerstvu EU in Hrvaške

(2006/C 81/11)

ODBOR REGIJ JE

OB UPOŠTEVANJU predloga sklepa Sveta o načelih, prednostnih nalogah in pogojih, določenih v partnerstvu EU in Hrvaške (KOM(2004) 275 končno);

OB UPOŠTEVANJU sklepa Evropske komisije z dne 17. novembra 2004, da se z njim posvetuje v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

OB UPOŠTEVANJU sklepa svojega predsedstva z dne 15. junija 2004, da komisijo za zunanje odnose zadolži za pripravo mnenja o strategiji Evropske komisije v zvezi z napredkom, doseženim v okviru procesa širitve;

OB UPOŠTEVANJU sklepov zasedanj Evropskega sveta junija 2003 v Solunu in decembra 2004 v Bruslju;

OB UPOŠTEVANJU sklepa Sveta z dne 13. septembra 2004 o načelih, prednostnih nalogah in posebnih pogojih partnerstva EU in Hrvaške;

OB UPOŠTEVANJU poročila Evropskega parlamenta o prošnji Hrvaške za članstvo v EU (A5-0206/2004);

OB UPOŠTEVANJU poročila Evropske komisije iz leta 2003 o stabilizacijskem in pridružitvenem procesu;

OB UPOŠTEVANJU sporočila Evropske komisije aprila 2004 glede mnenja o prošnji Hrvaške za članstvo v EU (KOM(2004) 257 končno);

OB UPOŠTEVANJU sklepa Sveta o podpisu stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni in Republiko Hrvaško na drugi strani;

OB UPOŠTEVANJU sklepa Sveta z dne 3. oktobra 2005, ki podpira odprtje pristopnih pogajanj s Hrvaško;

OB UPOŠTEVANJU izjav in priporočil, ki jih je sprejel mešani parlamentarni odbor EU in Hrvaške 5. oktobra 2005;

OB UPOŠTEVANJU svojega osnutka mnenja (CdR 499/2004 rev. 2), ki ga je komisija za zunanje odnose sprejela 30. junija 2005 (poročevalec: g. Isidoro GOTTARDO, član deželnega sveta Furlanije-Julijske krajine (IT/EPP);

OB UPOŠTEVANJU dodane vrednosti, ki jo perspektiva članstva Hrvaške v EU predstavlja za politično stabilnost in krepitev demokracije na Balkanu, kot zgled drugim državam v regiji;

OB UPOŠTEVANJU, da je spoštovanje demokratičnih načel, pravne države, človekovih pravic in pravic manjšin ter temeljnih svoboščin bistven dejavnik za upravičenost do pomoči Skupnosti, namenjeni krepitvi institucij in pripravi na vstop v EU,

na 61. plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra 2005 (seja z dne 13. oktobra) sprejel naslednje mnenje:

Ugotovitve in priporočila Odbora regij

Odbor regij

1.   Načela, prednostne naloge in pogoji evropskega partnerstva s Hrvaško

| 1.1 | pozdravlja oblikovanje evropskega partnerstva, ki temelji na agendi iz Soluna za zahodni Balkan, in prednostne naloge v zvezi s Hrvaško, ki jih je izpostavila Evropska komisija, ter pričakuje, da bo sodeloval pri oceni kratkoročnih prednostnih nalog, ki bo narejena ob koncu predvidenega obdobja, zlasti političnih prednostnih nalog, kot so demokracija in pravna država, človekove pravice in zaščita manjšin; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja oblikovanje evropskega partnerstva, ki temelji na agendi iz Soluna za zahodni Balkan, in prednostne naloge v zvezi s Hrvaško, ki jih je izpostavila Evropska komisija, ter pričakuje, da bo sodeloval pri oceni kratkoročnih prednostnih nalog, ki bo narejena ob koncu predvidenega obdobja, zlasti političnih prednostnih nalog, kot so demokracija in pravna država, človekove pravice in zaščita manjšin;

| 1.2 | poudarja nujno potrebo po krepitvi upravne usposobljenosti Hrvaške in usposabljanju upravnega osebja, da bo država kos prednostnim nalogam, ki jih določajo obveznosti za članstvo, in boju proti korupciji; |
| --- | --- |

1.2

poudarja nujno potrebo po krepitvi upravne usposobljenosti Hrvaške in usposabljanju upravnega osebja, da bo država kos prednostnim nalogam, ki jih določajo obveznosti za članstvo, in boju proti korupciji;

| 1.3 | meni, da je v tem pogledu treba uporabiti instrumente, kot so partnerstva z regionalnimi in lokalnimi upravami držav članic EU, da se pripomore k izboljšanju delovanja javne uprave; zato stabilizacijsko-pridružitveni svet poziva, da uporabi tudi svoje možnosti in izkoristi bogate izkušnje, ki jih ima na tem področju; |
| --- | --- |

1.3

meni, da je v tem pogledu treba uporabiti instrumente, kot so partnerstva z regionalnimi in lokalnimi upravami držav članic EU, da se pripomore k izboljšanju delovanja javne uprave; zato stabilizacijsko-pridružitveni svet poziva, da uporabi tudi svoje možnosti in izkoristi bogate izkušnje, ki jih ima na tem področju;

| 1.4 | pozdravlja ustavna jamstva, predvidena za narodne manjšine, ki so sestavni del hrvaške družbe, in prizadevanja za zagotovitev zastopstva, ki jim pripada, v organih državne vlade ter regionalnih in lokalnih uprav, ter prizadevanja za zaščito romske manjšine; prav tako pozdravlja ustanovitev medresorskih mešanih komisij, ki jih sestavljajo predstavniki manjšin in državne vlade; |
| --- | --- |

1.4

pozdravlja ustavna jamstva, predvidena za narodne manjšine, ki so sestavni del hrvaške družbe, in prizadevanja za zagotovitev zastopstva, ki jim pripada, v organih državne vlade ter regionalnih in lokalnih uprav, ter prizadevanja za zaščito romske manjšine; prav tako pozdravlja ustanovitev medresorskih mešanih komisij, ki jih sestavljajo predstavniki manjšin in državne vlade;

| 1.5 | poudarja potrebo po zagotovitvi dvojezičnosti v lokalni javni upravi povsod, kjer živijo nehrvaške avtohtone skupnosti ali jezikovne manjšine, in sicer ne le na ravni občin in mest, ampak tudi na ravni županij; zato opozarja na potrebo po uskladitvi zakona o ozemlju regij, mest in občin z ustavnim zakonom o pravicah narodnih manjšin in zakonom o jezikih narodnih manjšin, tako da se dejansko predvidijo dvojezični napisi (v hrvaškem jeziku in v jeziku manjšine) v regijah, mestih in občinah, ki so glede na svoje statute dvojezične; |
| --- | --- |

1.5

poudarja potrebo po zagotovitvi dvojezičnosti v lokalni javni upravi povsod, kjer živijo nehrvaške avtohtone skupnosti ali jezikovne manjšine, in sicer ne le na ravni občin in mest, ampak tudi na ravni županij; zato opozarja na potrebo po uskladitvi zakona o ozemlju regij, mest in občin z ustavnim zakonom o pravicah narodnih manjšin in zakonom o jezikih narodnih manjšin, tako da se dejansko predvidijo dvojezični napisi (v hrvaškem jeziku in v jeziku manjšine) v regijah, mestih in občinah, ki so glede na svoje statute dvojezične;

| 1.6 | zahteva, da se javno oceni usklajevanje in sodelovanje med pristojnimi oblastmi na državni in lokalni ravni na področju vračanja beguncev, obnove in vračanja stanovanj/hiš, izvajanja določil, ki predvidevajo nadomestila za izgubo pravic do najema in/ali vselitve, boja proti diskriminaciji pri zaposlovanju na osnovi nacionalne ali etnične pripadnosti. Vsa ta vprašanja namreč predstavljajo osnovo za ponovno družbeno in gospodarsko vključevanje tistih, ki se vračajo; to vključevanje je treba načrtovati na osnovi regionalnih programov in ga obravnavati kot sestavni del lokalnega razvoja; |
| --- | --- |

1.6

zahteva, da se javno oceni usklajevanje in sodelovanje med pristojnimi oblastmi na državni in lokalni ravni na področju vračanja beguncev, obnove in vračanja stanovanj/hiš, izvajanja določil, ki predvidevajo nadomestila za izgubo pravic do najema in/ali vselitve, boja proti diskriminaciji pri zaposlovanju na osnovi nacionalne ali etnične pripadnosti. Vsa ta vprašanja namreč predstavljajo osnovo za ponovno družbeno in gospodarsko vključevanje tistih, ki se vračajo; to vključevanje je treba načrtovati na osnovi regionalnih programov in ga obravnavati kot sestavni del lokalnega razvoja;

| 1.7 | se seznanja z zahtevo narodnih manjšin, da se v hrvaškem volilnem zakonu prizna „dvojno volilno pravico“ (politično in etnično) za narodne manjšine na Hrvaškem, kot je predvideno v ustavi in v ustavnem zakonu o narodnih manjšinah; |
| --- | --- |

1.7

se seznanja z zahtevo narodnih manjšin, da se v hrvaškem volilnem zakonu prizna „dvojno volilno pravico“ (politično in etnično) za narodne manjšine na Hrvaškem, kot je predvideno v ustavi in v ustavnem zakonu o narodnih manjšinah;

| 1.8 | poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno zastopanost hrvaškega etničnega pluralizma na javnopravni radioteleviziji; |
| --- | --- |

1.8

poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno zastopanost hrvaškega etničnega pluralizma na javnopravni radioteleviziji;

2.   Začetek veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS)

| 2.1 | pozdravlja začetek veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z Republiko Hrvaško s 1. februarjem 2005, ki predstavlja pravni okvir za odnose med Hrvaško in EU za celotno obdobje pred vstopom države v EU, ter želi, da bi ta sporazum omogočil dejanski napredek procesa vključevanja in sočasno pripomogel h krepitvi odnosov med stranema s pomočjo obsežnega partnerstva, ki bo v proces izvajanja SPS vključevalo hrvaške regionalne in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

2.1

pozdravlja začetek veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z Republiko Hrvaško s 1. februarjem 2005, ki predstavlja pravni okvir za odnose med Hrvaško in EU za celotno obdobje pred vstopom države v EU, ter želi, da bi ta sporazum omogočil dejanski napredek procesa vključevanja in sočasno pripomogel h krepitvi odnosov med stranema s pomočjo obsežnega partnerstva, ki bo v proces izvajanja SPS vključevalo hrvaške regionalne in lokalne oblasti;

| 2.2 | poudarja, da SPS predvideva zlasti ustanovitev parlamentarnega stabilizacijsko-pridružitvenega odbora, katerega namen je razvoj političnega dialoga med stranema z namenom „oblikovanja trdnih solidarnostnih vezi in novih oblik sodelovanja“ (1); |
| --- | --- |

2.2

poudarja, da SPS predvideva zlasti ustanovitev parlamentarnega stabilizacijsko-pridružitvenega odbora, katerega namen je razvoj političnega dialoga med stranema z namenom „oblikovanja trdnih solidarnostnih vezi in novih oblik sodelovanja“ (1);

| 2.3 | še posebej opaža voljo SPS za spodbujanje političnega dialoga med stranema s pomočjo „kateregakoli drugega sredstva, ki lahko koristno pripomore k utrjevanju, razvoju in krepitvi dialoga“ (2); |
| --- | --- |

2.3

še posebej opaža voljo SPS za spodbujanje političnega dialoga med stranema s pomočjo „kateregakoli drugega sredstva, ki lahko koristno pripomore k utrjevanju, razvoju in krepitvi dialoga“ (2);

| 2.4 | vendar obžaluje, da ne v SPS, ne v stabilizacijsko-pridružitvenem svetu in niti ne v sklepu Sveta, ki določa njegov poslovnik, ni bila predvidena ustanovitev posebnega pridružitvenega odbora regionalnih in lokalnih predstavnikov, kot je to bilo storjeno v primeru prejšnjih držav kandidatk; |
| --- | --- |

2.4

vendar obžaluje, da ne v SPS, ne v stabilizacijsko-pridružitvenem svetu in niti ne v sklepu Sveta, ki določa njegov poslovnik, ni bila predvidena ustanovitev posebnega pridružitvenega odbora regionalnih in lokalnih predstavnikov, kot je to bilo storjeno v primeru prejšnjih držav kandidatk;

| 2.5 | zato zahteva, da stabilizacijsko-pridružitveni svet naredi vse, kar je v njegovi moči, da se ustanovi mešani posvetovalni odbor Hrvaške in Odbora regij, s ciljem spodbujanja političnega dialoga, približevanja Hrvaške Evropski uniji, regionalnega sodelovanja, razvoja dobrih sosedskih odnosov, spodbujanja kulture subsidiarnosti ter razvoja lokalne demokracije. Tako bi odbor za stabilizacijsko-pridružitveni svet koristno prispeval k utrjevanju, razvijanju in krepitvi političnega dialoga (3); |
| --- | --- |

2.5

zato zahteva, da stabilizacijsko-pridružitveni svet naredi vse, kar je v njegovi moči, da se ustanovi mešani posvetovalni odbor Hrvaške in Odbora regij, s ciljem spodbujanja političnega dialoga, približevanja Hrvaške Evropski uniji, regionalnega sodelovanja, razvoja dobrih sosedskih odnosov, spodbujanja kulture subsidiarnosti ter razvoja lokalne demokracije. Tako bi odbor za stabilizacijsko-pridružitveni svet koristno prispeval k utrjevanju, razvijanju in krepitvi političnega dialoga (3);

3.   Odprtje pristopnih pogajanj

| 3.1 | poudarja, da je skupni in končni cilj pogajanj, da Hrvaška postane polnopravna članica EU; |
| --- | --- |

3.1

poudarja, da je skupni in končni cilj pogajanj, da Hrvaška postane polnopravna članica EU;

| 3.2 | upa, da bodo v prehodnih ukrepih in zaščitnih klavzulah, če bodo potrebni, vedno upoštevani interesi EU, zlasti na področju konkurence in delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

3.2

upa, da bodo v prehodnih ukrepih in zaščitnih klavzulah, če bodo potrebni, vedno upoštevani interesi EU, zlasti na področju konkurence in delovanja notranjega trga;

| 3.3 | poudarja naravno poklicanost Hrvaške za vstop in trdno voljo hrvaškega ljudstva za pridružitev Evropski uniji; odprtje pogajanj je preprečilo izgubo naklonjenosti do perspektive vstopa v EU in upočasnitev politične stabilizacije regije; |
| --- | --- |

3.3

poudarja naravno poklicanost Hrvaške za vstop in trdno voljo hrvaškega ljudstva za pridružitev Evropski uniji; odprtje pogajanj je preprečilo izgubo naklonjenosti do perspektive vstopa v EU in upočasnitev politične stabilizacije regije;

| 3.4 | pozdravlja odprtje pristopnih pogajanj med Hrvaško in EU, do katerega je prišlo na osnovi političnega sklepa, ki je ustrezno upošteval ugotovljeno spoštovanje meril iz Kopenhagna ter pogojev, povezanih s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom, ki jih je Svet določil leta 1997 (sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo in regionalno sodelovanje kot sestavni del stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, podpisanega s Hrvaško); prav tako poudarja potrebo, da se v teku pogajanj zagotovi spremljanje, nadaljnje utrjevanje in da se, po potrebi, zahteva pomemben napredek na področju pravic manjšin, politike vračanja beguncev, nediskriminacije državljanov EU pri nakupu nepremičnin in reforme sodstva; |
| --- | --- |

3.4

pozdravlja odprtje pristopnih pogajanj med Hrvaško in EU, do katerega je prišlo na osnovi političnega sklepa, ki je ustrezno upošteval ugotovljeno spoštovanje meril iz Kopenhagna ter pogojev, povezanih s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom, ki jih je Svet določil leta 1997 (sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo in regionalno sodelovanje kot sestavni del stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, podpisanega s Hrvaško); prav tako poudarja potrebo, da se v teku pogajanj zagotovi spremljanje, nadaljnje utrjevanje in da se, po potrebi, zahteva pomemben napredek na področju pravic manjšin, politike vračanja beguncev, nediskriminacije državljanov EU pri nakupu nepremičnin in reforme sodstva;

| 3.5 | opozarja na potrebo, da se potrdi celovito sodelovanje hrvaške vlade z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, tudi med potekom pristopnih pogajanj; |
| --- | --- |

3.5

opozarja na potrebo, da se potrdi celovito sodelovanje hrvaške vlade z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, tudi med potekom pristopnih pogajanj;

| 3.6 | meni, da je odprtje pogajanj zgodovinska priložnost za EU in države na Balkanu, in pozdravlja ustanovitev delovne skupine za Hrvaško, ki se bo izrekla o celovitem sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo; |
| --- | --- |

3.6

meni, da je odprtje pogajanj zgodovinska priložnost za EU in države na Balkanu, in pozdravlja ustanovitev delovne skupine za Hrvaško, ki se bo izrekla o celovitem sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo;

| 3.7 | pozdravlja pogajalski okvir, ki ga je sprejela Evropska komisija, in odobrava predlog za povečanje števila pogajalskih poglavij na 35, z razdelitvijo obsežnih poglavij na krajša, s čimer bo pogajalski proces poenostavljen, učinkovitejši in hitrejši, zlasti na področju kmetijske politike; poziva Evropsko komisijo, da se z njim posvetuje o rednih letnih poročilih o napredku hrvaške kandidature za vstop v EU; |
| --- | --- |

3.7

pozdravlja pogajalski okvir, ki ga je sprejela Evropska komisija, in odobrava predlog za povečanje števila pogajalskih poglavij na 35, z razdelitvijo obsežnih poglavij na krajša, s čimer bo pogajalski proces poenostavljen, učinkovitejši in hitrejši, zlasti na področju kmetijske politike; poziva Evropsko komisijo, da se z njim posvetuje o rednih letnih poročilih o napredku hrvaške kandidature za vstop v EU;

| 3.8 | Evropsko komisijo poziva, da ga vključi v uradni postopek spremljanja in analize pravnega reda Skupnosti, da ji bo lahko pomagal pri oblikovanju presoje o pripravljenosti Hrvaške na vseh pogajalskih področjih, na katerih lahko njegova dodana vrednost predstavlja prednost, zlasti na področju želenega sodelovanja z regionalnimi in lokalnimi oblastmi glede pravnega reda Skupnosti na področju kohezije (poglavje 22); glede tega poglavja poziva Evropsko komisijo in Svet, da ga redno obveščata o poteku ocenjevanja; |
| --- | --- |

3.8

Evropsko komisijo poziva, da ga vključi v uradni postopek spremljanja in analize pravnega reda Skupnosti, da ji bo lahko pomagal pri oblikovanju presoje o pripravljenosti Hrvaške na vseh pogajalskih področjih, na katerih lahko njegova dodana vrednost predstavlja prednost, zlasti na področju želenega sodelovanja z regionalnimi in lokalnimi oblastmi glede pravnega reda Skupnosti na področju kohezije (poglavje 22); glede tega poglavja poziva Evropsko komisijo in Svet, da ga redno obveščata o poteku ocenjevanja;

| 3.9 | poudarja, da morajo hrvaške institucije utrditi svojo usposobljenost za upravljanje upravnega in pravnega sistema, da se zagotovi hiter potek pogajanj in sprejemanja pravnega reda Skupnosti; to zahteva učinkovit in neodvisen sodni sistem ter delujočo javno upravo, ki bo odražala evropske standarde in bo pozorna na postopke za izbor in zaposlovanje osebja v vseh javnih organih.V ta namen predlaga, da se različne oblike sodelovanja ali partnerstva, tudi med hrvaškimi regionalnimi in lokalnimi upravami ter upravami držav članic EU, predvidijo že pred začetkom pogajanj; |
| --- | --- |

3.9

poudarja, da morajo hrvaške institucije utrditi svojo usposobljenost za upravljanje upravnega in pravnega sistema, da se zagotovi hiter potek pogajanj in sprejemanja pravnega reda Skupnosti; to zahteva učinkovit in neodvisen sodni sistem ter delujočo javno upravo, ki bo odražala evropske standarde in bo pozorna na postopke za izbor in zaposlovanje osebja v vseh javnih organih.V ta namen predlaga, da se različne oblike sodelovanja ali partnerstva, tudi med hrvaškimi regionalnimi in lokalnimi upravami ter upravami držav članic EU, predvidijo že pred začetkom pogajanj;

| 3.10 | hrvaške oblasti spodbuja k nadaljevanju izvajanja ukrepov proti korupciji in zlasti prizadevanj za ozaveščanje javnosti, ki jih izvaja Urad za boj proti korupciji in organiziranem kriminalu (USKOK); |
| --- | --- |

3.10

hrvaške oblasti spodbuja k nadaljevanju izvajanja ukrepov proti korupciji in zlasti prizadevanj za ozaveščanje javnosti, ki jih izvaja Urad za boj proti korupciji in organiziranem kriminalu (USKOK);

| 3.11 | želi, da se nadaljuje regionalno sodelovanje na območju Balkana v skladu z agendo iz Soluna iz junija 2003 in v duhu čezmejnega sodelovanja, ki je večkrat potrjena praksa med državami članicami EU, ter poziva zlasti k hitri rešitvi regionalnega spora glede morske meje s Slovenijo v Piranskem zalivu; |
| --- | --- |

3.11

želi, da se nadaljuje regionalno sodelovanje na območju Balkana v skladu z agendo iz Soluna iz junija 2003 in v duhu čezmejnega sodelovanja, ki je večkrat potrjena praksa med državami članicami EU, ter poziva zlasti k hitri rešitvi regionalnega spora glede morske meje s Slovenijo v Piranskem zalivu;

| 3.12 | spodbuja hrvaške županije, da nadaljujejo z izvajanjem svoje dejavne politike čezmejnega sodelovanja in oblikovanja evroregij ter soudeležbe pri njih in tako potrjujejo svoj evropski duh in poslanstvo; |
| --- | --- |

3.12

spodbuja hrvaške županije, da nadaljujejo z izvajanjem svoje dejavne politike čezmejnega sodelovanja in oblikovanja evroregij ter soudeležbe pri njih in tako potrjujejo svoj evropski duh in poslanstvo;

4.   Predpristopna pomoč EU

| 4.1 | pozdravlja sklep, da bo tudi Hrvaška deležna finančnih instrumentov za predpristopno pomoč (PHARE, ISPA in SAPARD) že od 2005, od 2007 pa tudi novega predpristopnega instrumenta, in opozarja, da je treba sistem sofinanciranja izvajati ob upoštevanju načela zdravega finančnega upravljanja in pravega razmerja med stroški in koristmi; |
| --- | --- |

4.1

pozdravlja sklep, da bo tudi Hrvaška deležna finančnih instrumentov za predpristopno pomoč (PHARE, ISPA in SAPARD) že od 2005, od 2007 pa tudi novega predpristopnega instrumenta, in opozarja, da je treba sistem sofinanciranja izvajati ob upoštevanju načela zdravega finančnega upravljanja in pravega razmerja med stroški in koristmi;

| 4.2 | poudarja potrebo, da Evropska komisija, ki je odgovorna za učinkovito usklajevanje prizadevanj za pomoč, spremlja stopnjo absorpcije sredstev EU in oceni učinek programov, ki so se doslej izvajali na Hrvaškem, zlasti partnerskih programov (obmejna policija, carina, statistični urad in azil), ter želi, da se ga o tem redno obvešča; |
| --- | --- |

4.2

poudarja potrebo, da Evropska komisija, ki je odgovorna za učinkovito usklajevanje prizadevanj za pomoč, spremlja stopnjo absorpcije sredstev EU in oceni učinek programov, ki so se doslej izvajali na Hrvaškem, zlasti partnerskih programov (obmejna policija, carina, statistični urad in azil), ter želi, da se ga o tem redno obvešča;

| 4.3 | poziva Evropsko komisijo, da po poteku dokumenta o državni strategiji 2002-2006 v skladu z uredbo CARDS oceni učinkovitost ukrepov za krepitev upravne usposobljenosti; |
| --- | --- |

4.3

poziva Evropsko komisijo, da po poteku dokumenta o državni strategiji 2002-2006 v skladu z uredbo CARDS oceni učinkovitost ukrepov za krepitev upravne usposobljenosti;

| 4.4 | priporoča, da hrvaške regionalne in lokalne skupnosti v prihodnosti postanejo dejavni akterji v sistemih usklajevanja predpristopne pomoči, ki jih je uvedla Evropska komisija, in da se vključijo v načrtovanje strategij ter določanje prednostnih nalog za regionalni razvoj; v ta namen ponovno poudarja potrebo po usposabljanju upravnega osebja regionalnih in lokalnih skupnosti s pomočjo predpristopnih skladov; |
| --- | --- |

4.4

priporoča, da hrvaške regionalne in lokalne skupnosti v prihodnosti postanejo dejavni akterji v sistemih usklajevanja predpristopne pomoči, ki jih je uvedla Evropska komisija, in da se vključijo v načrtovanje strategij ter določanje prednostnih nalog za regionalni razvoj; v ta namen ponovno poudarja potrebo po usposabljanju upravnega osebja regionalnih in lokalnih skupnosti s pomočjo predpristopnih skladov;

| 4.5 | opozarja na velike razlike v razvitosti, ki obstajajo med različnimi območji NUTS II na Hrvaškem, in poudarja, da je pri uporabi evropskih skladov treba namenjati prednost ukrepom za zmanjšanje števila brezposelnih, zlasti v najbolj zapostavljenih regijah; |
| --- | --- |

4.5

opozarja na velike razlike v razvitosti, ki obstajajo med različnimi območji NUTS II na Hrvaškem, in poudarja, da je pri uporabi evropskih skladov treba namenjati prednost ukrepom za zmanjšanje števila brezposelnih, zlasti v najbolj zapostavljenih regijah;

| 4.6 | izpostavlja prednost oblikovanja državne politike regionalnega razvoja s pomočjo enotnega pravnega instrumenta, da se preprečijo razlike v pristopu, ki so se doslej pojavljale pri različnih ukrepih. Prav tako poudarja prednost načrtovanja državnih ukrepov za regionalni razvoj na večletni osnovi; |
| --- | --- |

4.6

izpostavlja prednost oblikovanja državne politike regionalnega razvoja s pomočjo enotnega pravnega instrumenta, da se preprečijo razlike v pristopu, ki so se doslej pojavljale pri različnih ukrepih. Prav tako poudarja prednost načrtovanja državnih ukrepov za regionalni razvoj na večletni osnovi;

| 4.7 | želi, da Hrvaška že leta 2007 sodeluje pri projektih medregijskega in čezmejnega sodelovanja, predvidenih v novem cilju sodelovanja kohezijskih politik; |
| --- | --- |

4.7

želi, da Hrvaška že leta 2007 sodeluje pri projektih medregijskega in čezmejnega sodelovanja, predvidenih v novem cilju sodelovanja kohezijskih politik;

| 4.8 | predlaga, da se preuči možnost za sodelovanje pristojnih oseb čezmejnih regij v državah kandidatkah, vsaj v vlogi opazovalcev, v prihodnjih Evropskih skupinah za čezmejno sodelovanje (European groupings of cross-border cooperation, EGCC); |
| --- | --- |

4.8

predlaga, da se preuči možnost za sodelovanje pristojnih oseb čezmejnih regij v državah kandidatkah, vsaj v vlogi opazovalcev, v prihodnjih Evropskih skupinah za čezmejno sodelovanje (European groupings of cross-border cooperation, EGCC);

| 4.9 | poziva proračunski organ EU, da predvidi ustrezne finančne instrumente, ki jih bodo hrvaške regionalne in lokalne oblasti v okviru partnerstva in sodelovanja z regionalnimi in lokalnimi oblastmi držav članic EU ter Odborom regij lahko uporabljale za obveščanje državljanov o pozitivnih učinkih vstopa v EU; |
| --- | --- |

4.9

poziva proračunski organ EU, da predvidi ustrezne finančne instrumente, ki jih bodo hrvaške regionalne in lokalne oblasti v okviru partnerstva in sodelovanja z regionalnimi in lokalnimi oblastmi držav članic EU ter Odborom regij lahko uporabljale za obveščanje državljanov o pozitivnih učinkih vstopa v EU;

5.   Izvajanje ustavne reforme iz leta 2001 glede decentralizacije

| 5.1 | opozarja, da je izvajanje načela subsidiarnosti na Hrvaškem eden ključnih instrumentov za približevanje izzivov, ki jih predstavlja članstvo EU, hrvaškim državljanom; |
| --- | --- |

5.1

opozarja, da je izvajanje načela subsidiarnosti na Hrvaškem eden ključnih instrumentov za približevanje izzivov, ki jih predstavlja članstvo EU, hrvaškim državljanom;

| 5.2 | odobrava spremembe hrvaške ustave na področju subsidiarnosti ter regionalne in lokalne samouprave iz leta 2001; |
| --- | --- |

5.2

odobrava spremembe hrvaške ustave na področju subsidiarnosti ter regionalne in lokalne samouprave iz leta 2001;

| 5.3 | se seznanja s kritikami Evropske komisije v njenem poročilu iz leta 2003 o stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Hrvaške, zlasti glede počasnosti procesa decentralizacije, in poudarja splošno negativno oceno sposobnosti županij, mest in občin za sprejemanje novih odgovornosti, zaradi premajhne finančne in upravne avtonomije; |
| --- | --- |

5.3

se seznanja s kritikami Evropske komisije v njenem poročilu iz leta 2003 o stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Hrvaške, zlasti glede počasnosti procesa decentralizacije, in poudarja splošno negativno oceno sposobnosti županij, mest in občin za sprejemanje novih odgovornosti, zaradi premajhne finančne in upravne avtonomije;

| 5.4 | je zaskrbljen zaradi dejanskega pomanjkanja lastnih finančnih sredstev in potrebne avtonomije pri pobiranju davkov, ki sta bistvena za utrditev procesa resnične decentralizacije; |
| --- | --- |

5.4

je zaskrbljen zaradi dejanskega pomanjkanja lastnih finančnih sredstev in potrebne avtonomije pri pobiranju davkov, ki sta bistvena za utrditev procesa resnične decentralizacije;

| 5.5 | zahteva, da zakoni o regionalni in lokalni samoupravi, zlasti na področju izobraževanja in zdravstva, sledijo duhu ustavne reforme iz leta 2001, ne da bi pri tem slabili proces decentralizacije, ki se je tedaj začel; |
| --- | --- |

5.5

zahteva, da zakoni o regionalni in lokalni samoupravi, zlasti na področju izobraževanja in zdravstva, sledijo duhu ustavne reforme iz leta 2001, ne da bi pri tem slabili proces decentralizacije, ki se je tedaj začel;

| 5.6 | poudarja, da mora biti ustanavljanje novih lokalnih upravnih organov v skladu s temeljnimi načeli EU o lokalni samoupravi in demokraciji. |
| --- | --- |

5.6

poudarja, da mora biti ustanavljanje novih lokalnih upravnih organov v skladu s temeljnimi načeli EU o lokalni samoupravi in demokraciji.

V Bruslju, 13. oktobra 2005.

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  Člena 7 in 9, naslov II Politični dialog (SPS), člen 116 (SPS).

1

Politični dialog

(2)  Člen 8, naslov II Politični dialog (SPS).

2

Politični dialog

(3)  Člen 8(2), naslov II Politični dialog (SPS).

3

Politični dialog

---

| 4.4.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/46 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/46

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu — Deseta obletnica Evro-mediteranskega partnerstva: Delovni program za izzive naslednjih petih let

(2006/C 81/12)

ODBOR REGIJ je —

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Deseta obletnica evro-mediteranskega partnerstva: Delovni program za izzive naslednjih petih let (KOM(2005) 139 končno);

OB UPOŠTEVANJU odločitve Evropske komisije z dne 3. junija 2005, da ga zaprosi za mnenje v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

OB UPOŠTEVANJU sklepa predsedstva z dne 12. aprila 2005, da bo za pripravo mnenja o tej temi zadolžil komisijo za zunanje odnose;

OB UPOŠTEVANJU raziskovalnega mnenja z dne 21. aprila 2004 o evro-mediteranskem partnerstvu ter lokalnih in regionalnih oblasteh: potreba po koordinaciji in posebnem instrumentu za decentralizirano sodelovanje (CdR 327/2003) (1);

OB UPOŠTEVANJU sklepov konference o novem evro-mediteranskem območju, na kateri so se 31. oktobra 2003 v Livornu na pobudo Odbora srečali predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti (CdR 350/2003);

OB UPOŠTEVANJU sklepov prve seje Evro-mediteranske parlamentarne skupščine v Kairu marca 2005;

OB UPOŠTEVANJU sklepov 7. Evro-mediteranske ministrske konference v Luxembourgu, 30. in 31. maja 2005;

OB UPOŠTEVANJU poročila Evro-mediteransko partnerstvo, Deset let po Barceloni: dosežki in načrti, ki ga je pripravil Evro-mediteranski forum ekonomskih institutov (FEMISE);

OB UPOŠTEVANJU poročila Barcelona plus: Na poti k evro-mediteranski skupnosti demokratičnih držav, ki jo je pripravila Evro-mediteranska študijska komisija (EuroMeSCo);

OB UPOŠTEVANJU izjave evro-mediteranskih županov, ki jo je potrdila komisija Euromed omrežja Eurocities v Byblosu, 27. septembra 2003;

OB UPOŠTEVANJU resolucije o 6. mediteranski ministrski konferenci (CdR 357/2003) (2);

OB UPOŠTEVANJU osnutka mnenja (CdR 142/2005 rev1), ki ga je sprejela komisija za zunanje odnose 30. junija 2005 (poročevalka: ga. Terrón i Cusí, generalna sekretarka „Patronat Catalá pro Europa“ — predstavnica regionalne vlade Katalonije v Bruslju (ES/PSE) —

na 61. plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra 2005 (seja z dne 13. oktobra) soglasno sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

1.1   Splošne ugotovitve

Odbor regij

| 1.1.1 | pozdravlja sporočilo Komisije in zelo ceni njeno stalno in popolno predanost Evro-mediteranskemu partnerstvu; |
| --- | --- |

1.1.1

pozdravlja sporočilo Komisije in zelo ceni njeno stalno in popolno predanost Evro-mediteranskemu partnerstvu;

| 1.1.2 | se strinja, da je barcelonski proces razvil močno partnerstvo na podlagi skupnega lastništva, dialoga in sodelovanja; |
| --- | --- |

1.1.2

se strinja, da je barcelonski proces razvil močno partnerstvo na podlagi skupnega lastništva, dialoga in sodelovanja;

| 1.1.3 | poudarja, da so tesni stiki med EU in sredozemskimi partnerji zgodovinski in strateški, da pa so razen tega partnerji evro-mediteranskega območja medsebojno odvisni zaradi trgovinskih, finančnih, turističnih in migracijskih tokov; |
| --- | --- |

1.1.3

poudarja, da so tesni stiki med EU in sredozemskimi partnerji zgodovinski in strateški, da pa so razen tega partnerji evro-mediteranskega območja medsebojno odvisni zaradi trgovinskih, finančnih, turističnih in migracijskih tokov;

| 1.1.4 | podpira idejo, da 10. obletnica Evro-mediteranskega partnerstva predstavlja možnost nadaljnjega razvoja sodelovanja med obema obalama Sredozemskega morja in daje nov zagon barcelonskemu procesu; |
| --- | --- |

1.1.4

podpira idejo, da 10. obletnica Evro-mediteranskega partnerstva predstavlja možnost nadaljnjega razvoja sodelovanja med obema obalama Sredozemskega morja in daje nov zagon barcelonskemu procesu;

| 1.1.5 | ugotavlja, da je bilanca zadnjih 10 let na splošno pozitivna in izkazuje pomembne dosežke, čeprav je bil napredek glede nekaterih pomembnih zadev zelo počasen; |
| --- | --- |

1.1.5

ugotavlja, da je bilanca zadnjih 10 let na splošno pozitivna in izkazuje pomembne dosežke, čeprav je bil napredek glede nekaterih pomembnih zadev zelo počasen;

| 1.1.6 | priznava ambiciozno zastavljen in dobro pripravljen delovni program, ki ga je predlagala Komisija; |
| --- | --- |

1.1.6

priznava ambiciozno zastavljen in dobro pripravljen delovni program, ki ga je predlagala Komisija;

| 1.1.7 | poudarja, da je Evro-mediteransko partnerstvo zelo pomembna zadeva za Odbor regij, ki je to partnerstvo podpiral in spodbujal sodelovanje med obema obalama Sredozemskega morja od samih začetkov barcelonskega procesa; |
| --- | --- |

1.1.7

poudarja, da je Evro-mediteransko partnerstvo zelo pomembna zadeva za Odbor regij, ki je to partnerstvo podpiral in spodbujal sodelovanje med obema obalama Sredozemskega morja od samih začetkov barcelonskega procesa;

| 1.1.8 | ugotavlja, da si bo treba še bolj prizadevati, da bi v barcelonski proces vključili poddržavne akterje, ki so ključnega pomena za poglabljanje in izboljševanje Evro-mediteranskega partnerstva; |
| --- | --- |

1.1.8

ugotavlja, da si bo treba še bolj prizadevati, da bi v barcelonski proces vključili poddržavne akterje, ki so ključnega pomena za poglabljanje in izboljševanje Evro-mediteranskega partnerstva;

| 1.1.9 | ugotavlja, da je dosledno zahteval večjo vključenost lokalnih in regionalnih oblasti v barcelonski proces; |
| --- | --- |

1.1.9

ugotavlja, da je dosledno zahteval večjo vključenost lokalnih in regionalnih oblasti v barcelonski proces;

| 1.1.10 | pozdravlja sklepe 7. Evro-mediteranske ministrske konference o vlogi regionalnih in lokalnih oblasti, ki morajo biti bolj vključene v Evro-mediteransko partnerstvo, da bi lahko ugotovile skupne izzive ter izmenjavale izkušnje in dobro prakso; |
| --- | --- |

1.1.10

pozdravlja sklepe 7. Evro-mediteranske ministrske konference o vlogi regionalnih in lokalnih oblasti, ki morajo biti bolj vključene v Evro-mediteransko partnerstvo, da bi lahko ugotovile skupne izzive ter izmenjavale izkušnje in dobro prakso;

| 1.1.11 | izraža pripravljenost okrepiti sodelovanje z obstoječimi institucijami, vključenimi v Evro-mediteransko partnerstvo. |
| --- | --- |

1.1.11

izraža pripravljenost okrepiti sodelovanje z obstoječimi institucijami, vključenimi v Evro-mediteransko partnerstvo.

1.2   Pregled barcelonskega procesa

Odbor regij

| 1.2.1 | se strinja, da se je izboljšalo sodelovanje na političnem in varnostnem področju. Vseeno je bil napredek počasnejši od pričakovanega. Spodbudnejši dosežek je bil nastanek Evro-mediteranske parlamentarne skupščine leta 2004 skupaj z nekaterimi ukrepi za krepitev zaupanja; |
| --- | --- |

1.2.1

se strinja, da se je izboljšalo sodelovanje na političnem in varnostnem področju. Vseeno je bil napredek počasnejši od pričakovanega. Spodbudnejši dosežek je bil nastanek Evro-mediteranske parlamentarne skupščine leta 2004 skupaj z nekaterimi ukrepi za krepitev zaupanja;

| 1.2.2 | meni, da barcelonski proces ni povzročil pomembnejšega napredka glede demokratizacije in ni neposredno vplival na večje nerešene spore v regiji, zlasti na palestinsko-izraelski spor; |
| --- | --- |

1.2.2

meni, da barcelonski proces ni povzročil pomembnejšega napredka glede demokratizacije in ni neposredno vplival na večje nerešene spore v regiji, zlasti na palestinsko-izraelski spor;

| 1.2.3 | se strinja, da se je napredek v partnerstvu osredotočil na gospodarske in trgovinske cilje Barcelonske deklaracije, katere cilj je vzpostaviti evro-mediteransko območje proste trgovine do leta 2010. Mreža dvostranskih pridružitvenih sporazumov evro-mediteranskega območja je sedaj skoraj popolna in tarifne ovire za industrijske izdelke so bile odpravljene ali se postopno odpravljajo; |
| --- | --- |

1.2.3

se strinja, da se je napredek v partnerstvu osredotočil na gospodarske in trgovinske cilje Barcelonske deklaracije, katere cilj je vzpostaviti evro-mediteransko območje proste trgovine do leta 2010. Mreža dvostranskih pridružitvenih sporazumov evro-mediteranskega območja je sedaj skoraj popolna in tarifne ovire za industrijske izdelke so bile odpravljene ali se postopno odpravljajo;

| 1.2.4 | poudarja, da je bil na področju doseganja vzajemne liberalizacije trgovine s kmetijskimi proizvodi napredek nezadosten, da tuje in domače zasebne naložbe ostajajo redke in da se vrzel v blaginji še vedno ni zmanjšala; |
| --- | --- |

1.2.4

poudarja, da je bil na področju doseganja vzajemne liberalizacije trgovine s kmetijskimi proizvodi napredek nezadosten, da tuje in domače zasebne naložbe ostajajo redke in da se vrzel v blaginji še vedno ni zmanjšala;

| 1.2.5 | meni, da povezovanje jug-jug ni bilo ravno uspešno zaradi številnih razlogov, med katerimi je eden glavnih nizek institucionalni razvoj sredozemskih partnerjev; |
| --- | --- |

1.2.5

meni, da povezovanje jug-jug ni bilo ravno uspešno zaradi številnih razlogov, med katerimi je eden glavnih nizek institucionalni razvoj sredozemskih partnerjev;

| 1.2.6 | razen tega opozarja, da so se tuje neposredne naložbe komajda kaj povečale. Povezovanje jug-jug se ni izboljšalo. Sporazum „Agadir“, podpisan leta 2004 med Marokom, Tunizijo, Jordanijo in Egiptom, še ni bil ratificiran; |
| --- | --- |

1.2.6

razen tega opozarja, da so se tuje neposredne naložbe komajda kaj povečale. Povezovanje jug-jug se ni izboljšalo. Sporazum „Agadir“, podpisan leta 2004 med Marokom, Tunizijo, Jordanijo in Egiptom, še ni bil ratificiran;

| 1.2.7 | se strinja, da je pri človeški, kulturni in socialni dimenziji izobraževanje ključnega pomena, da se je sodelovanje s civilno družbo okrepilo in da bo nastanek Fundacije Anne Lindh za dialog med kulturami še bolj pospešil izmenjave na teh področjih; |
| --- | --- |

1.2.7

se strinja, da je pri človeški, kulturni in socialni dimenziji izobraževanje ključnega pomena, da se je sodelovanje s civilno družbo okrepilo in da bo nastanek Fundacije Anne Lindh za dialog med kulturami še bolj pospešil izmenjave na teh področjih;

| 1.2.8 | pozdravlja znaten napredek v zvezi s finančnimi vidiki partnerstva, ki je bil dosežen z ustanovitvijo instrumenta za evro-mediteranske naložbe (FEMIP) in pospeševanjem izvajanja projekta in programa MEDA II; |
| --- | --- |

1.2.8

pozdravlja znaten napredek v zvezi s finančnimi vidiki partnerstva, ki je bil dosežen z ustanovitvijo instrumenta za evro-mediteranske naložbe (FEMIP) in pospeševanjem izvajanja projekta in programa MEDA II;

| 1.2.9 | ponovno poudarja, da je pomanjkanje koordinacije med programoma MEDA II in INTERREG III omejilo vključenost lokalnih in regionalnih oblasti držav južnega Sredozemlja v projekte sodelovanja, izvedene v okviru programa INTERREG III, zaradi pomanjkanja evropskega sofinanciranja za sredozemske partnerje, poudarja potrebo po čezmejnem sodelovanju in predlaga, da bi v ta namen moral služiti novi finančni instrument ENPI; |
| --- | --- |

1.2.9

ponovno poudarja, da je pomanjkanje koordinacije med programoma MEDA II in INTERREG III omejilo vključenost lokalnih in regionalnih oblasti držav južnega Sredozemlja v projekte sodelovanja, izvedene v okviru programa INTERREG III, zaradi pomanjkanja evropskega sofinanciranja za sredozemske partnerje, poudarja potrebo po čezmejnem sodelovanju in predlaga, da bi v ta namen moral služiti novi finančni instrument ENPI;

| 1.2.10 | ponovno poudarja, da je to posledično preprečilo širjenje izkušenj in dobre prakse v zvezi s partnerstvom na lokalni in regionalni ravni v skladu z barcelonskim duhom, kljub dejstvu, da so mnoge regionalne in lokalne oblasti ustvarile tesne vezi s sodelujočimi organi v južnem delu Sredozemlja. |
| --- | --- |

1.2.10

ponovno poudarja, da je to posledično preprečilo širjenje izkušenj in dobre prakse v zvezi s partnerstvom na lokalni in regionalni ravni v skladu z barcelonskim duhom, kljub dejstvu, da so mnoge regionalne in lokalne oblasti ustvarile tesne vezi s sodelujočimi organi v južnem delu Sredozemlja.

1.3   Predlagane pobude in delovni program

Odbor regij

| 1.3.1 | se strinja, da so na področju človekovih pravic in demokracije potrebna nadaljnja prizadevanja za pospeševanje enakosti spolov, temeljnih in socialnih pravic, neodvisnega sodstva in pluralizma ter prizadevanje za skupna stališča v zvezi z izzivi demokratizacije; |
| --- | --- |

1.3.1

se strinja, da so na področju človekovih pravic in demokracije potrebna nadaljnja prizadevanja za pospeševanje enakosti spolov, temeljnih in socialnih pravic, neodvisnega sodstva in pluralizma ter prizadevanje za skupna stališča v zvezi z izzivi demokratizacije;

| 1.3.2 | poudarja, da je v ta namen nujno združevanje in zavezanost poddržavnih akterjev (regionalnih in lokalnih), skupaj s civilno družbo in socialnimi partnerji, če želimo na tem področju kaj doseči; |
| --- | --- |

1.3.2

poudarja, da je v ta namen nujno združevanje in zavezanost poddržavnih akterjev (regionalnih in lokalnih), skupaj s civilno družbo in socialnimi partnerji, če želimo na tem področju kaj doseči;

| 1.3.3 | je prepričan, da decentralizirano sodelovanje pomaga lokalnim in regionalnim oblastem v državah južnega Sredozemlja dosegati višje stopnje dobrega upravljanja s pospeševanjem družbenega sodelovanja, vključevanjem zasebnega sektorja in javne uprave pri spodbujanju lokalnega gospodarskega razvoja, s čimer se krepi institucionalna vloga lokalnih in regionalnih oblasti v razmerju do centralnih vlad in decentraliziranih državnih oblasti; |
| --- | --- |

1.3.3

je prepričan, da decentralizirano sodelovanje pomaga lokalnim in regionalnim oblastem v državah južnega Sredozemlja dosegati višje stopnje dobrega upravljanja s pospeševanjem družbenega sodelovanja, vključevanjem zasebnega sektorja in javne uprave pri spodbujanju lokalnega gospodarskega razvoja, s čimer se krepi institucionalna vloga lokalnih in regionalnih oblasti v razmerju do centralnih vlad in decentraliziranih državnih oblasti;

| 1.3.4 | poudarja, da je pospeševanje gospodarskega in družbenega napredka s pristopom regionalnega povezovanja eden glavnih ciljev Evro-mediteranskega partnerstva; |
| --- | --- |

1.3.4

poudarja, da je pospeševanje gospodarskega in družbenega napredka s pristopom regionalnega povezovanja eden glavnih ciljev Evro-mediteranskega partnerstva;

| 1.3.5 | poudarja, da lahko oblikovanje resnično regionalnega trga prispeva k cilju gospodarskega in družbenega razvoja in je v vsakem primeru potreben, a nezadosten pogoj za razvoj; |
| --- | --- |

1.3.5

poudarja, da lahko oblikovanje resnično regionalnega trga prispeva k cilju gospodarskega in družbenega razvoja in je v vsakem primeru potreben, a nezadosten pogoj za razvoj;

| 1.3.6 | je prepričan, da lahko pridemo do pravega regionalnega trga le s krepitvijo povezovanja med sredozemskimi partnerji, poglabljanjem reforme s pomočjo celovitega pristopa, vključevanjem civilne družbe in poddržavnih akterjev ter izkazovanjem močne politične volje; |
| --- | --- |

1.3.6

je prepričan, da lahko pridemo do pravega regionalnega trga le s krepitvijo povezovanja med sredozemskimi partnerji, poglabljanjem reforme s pomočjo celovitega pristopa, vključevanjem civilne družbe in poddržavnih akterjev ter izkazovanjem močne politične volje;

| 1.3.7 | meni, da so pridružitveni sporazumi dvostranski in ne zagotavljajo v zadostni meri instrumentov za regionalno povezovanje sredozemskih partnerjev, kar je nujen korak na poti k oblikovanju pravega regionalnega trga; |
| --- | --- |

1.3.7

meni, da so pridružitveni sporazumi dvostranski in ne zagotavljajo v zadostni meri instrumentov za regionalno povezovanje sredozemskih partnerjev, kar je nujen korak na poti k oblikovanju pravega regionalnega trga;

| 1.3.8 | meni, da lahko evropska sosedska politika (ENP) z akcijskimi načrti pripomore h kvalitativnim spremembam odnosov na evro-mediteranskem območju, vendar ne na račun večstranske dimenzije Evro-mediteranskega partnerstva. Barcelonski proces bi moral ostati osrednji instrument partnerstva in dialoga za regijo; |
| --- | --- |

1.3.8

meni, da lahko evropska sosedska politika (ENP) z akcijskimi načrti pripomore h kvalitativnim spremembam odnosov na evro-mediteranskem območju, vendar ne na račun večstranske dimenzije Evro-mediteranskega partnerstva. Barcelonski proces bi moral ostati osrednji instrument partnerstva in dialoga za regijo;

| 1.3.9 | poudarja, da oblikovanje instrumenta evropske sosedske politike (ENPI), ki nadomešča obstoječe programe, kot je MEDA, zahteva oživitev zanimanja za pospeševanje sodelovanja s sredozemskimi partnerji, da bi izpolnili predlagane akcijske načrte s sredozemskimi državami in hkrati ne oslabili regionalne komponente, ki je bila prisotna v programu MEDA, niti (v absolutnem ali relativnem smislu) zmanjšali finančne pomoči, ki jo Evropska unija nudi sredozemskim partnerjem; |
| --- | --- |

1.3.9

poudarja, da oblikovanje instrumenta evropske sosedske politike (ENPI), ki nadomešča obstoječe programe, kot je MEDA, zahteva oživitev zanimanja za pospeševanje sodelovanja s sredozemskimi partnerji, da bi izpolnili predlagane akcijske načrte s sredozemskimi državami in hkrati ne oslabili regionalne komponente, ki je bila prisotna v programu MEDA, niti (v absolutnem ali relativnem smislu) zmanjšali finančne pomoči, ki jo Evropska unija nudi sredozemskim partnerjem;

| 1.3.10 | poudarja, da oblikovanje instrumenta FEMIP in njegove določbe o sofinanciranju nujno zahtevajo oceno, kakšne so realne možnosti za oblikovanje Evro-mediteranske banke za razvoj; |
| --- | --- |

1.3.10

poudarja, da oblikovanje instrumenta FEMIP in njegove določbe o sofinanciranju nujno zahtevajo oceno, kakšne so realne možnosti za oblikovanje Evro-mediteranske banke za razvoj;

| 1.3.11 | naknadno potrjuje predlog Komisije, da se ocena predloži v pregled EIB leta 2007; |
| --- | --- |

1.3.11

naknadno potrjuje predlog Komisije, da se ocena predloži v pregled EIB leta 2007;

| 1.3.12 | pozdravlja začetek pogajanj med EU in sredozemskimi državami o liberalizaciji in integraciji trgovine s storitvami in pravice do ustanavljanja in obžaluje dejstvo, da Komisija še ni izdelala presoje vplivov vzpostavitve območja proste trgovine. V to presojo bi moralo biti vključenih pet izzivov, s katerimi se bo spoprijel program MEDA II in se nanašajo na prebivalstvo, zaposlovanje in preseljevanje, globalizacijo, zmanjševanje virov ter okolje. Ponovno poudarja, da se na ta dokument čaka že od konference na Malti (Barcelona II, 1997) in sta ga Odbor in Evropski parlament že večkrat zahtevala; |
| --- | --- |

1.3.12

pozdravlja začetek pogajanj med EU in sredozemskimi državami o liberalizaciji in integraciji trgovine s storitvami in pravice do ustanavljanja in obžaluje dejstvo, da Komisija še ni izdelala presoje vplivov vzpostavitve območja proste trgovine. V to presojo bi moralo biti vključenih pet izzivov, s katerimi se bo spoprijel program MEDA II in se nanašajo na prebivalstvo, zaposlovanje in preseljevanje, globalizacijo, zmanjševanje virov ter okolje. Ponovno poudarja, da se na ta dokument čaka že od konference na Malti (Barcelona II, 1997) in sta ga Odbor in Evropski parlament že večkrat zahtevala;

| 1.3.13 | poudarja prednostni pomen vprašanja kmetijstva za sredozemske partnerje; |
| --- | --- |

1.3.13

poudarja prednostni pomen vprašanja kmetijstva za sredozemske partnerje;

| 1.3.14 | zato meni, da je treba nujno pospešiti razvoj skupne kmetijske politike (SKP) in odpreti trg Skupnosti proizvodom iz Sredozemlja ter vzpostaviti Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad za Sredozemlje, da bi olajšali neizogibne prilagoditve; |
| --- | --- |

1.3.14

zato meni, da je treba nujno pospešiti razvoj skupne kmetijske politike (SKP) in odpreti trg Skupnosti proizvodom iz Sredozemlja ter vzpostaviti Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad za Sredozemlje, da bi olajšali neizogibne prilagoditve;

| 1.3.15 | se strinja, da ima uvedba programa regionalnega sodelovanja velik pomen za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

1.3.15

se strinja, da ima uvedba programa regionalnega sodelovanja velik pomen za razvoj podeželja;

| 1.3.16 | pozdravlja predlog o vključitvi v dialog z državami partnericami in državami članicami, da bi povečali dvostransko sodelovanje na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja in tako do leta 2015 dosegli tri cilje: izkoreninjenje nepismenosti v regiji, osnovnošolska izobrazba vseh otrok, ne glede na spol, in odprava spolnega razlikovanja na vseh stopnjah izobraževanja; |
| --- | --- |

1.3.16

pozdravlja predlog o vključitvi v dialog z državami partnericami in državami članicami, da bi povečali dvostransko sodelovanje na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja in tako do leta 2015 dosegli tri cilje: izkoreninjenje nepismenosti v regiji, osnovnošolska izobrazba vseh otrok, ne glede na spol, in odprava spolnega razlikovanja na vseh stopnjah izobraževanja;

| 1.3.17 | pozdravlja pobudo po krepitvi obstoječih programov mobilnosti z uvajanjem široke štipendijske sheme za univerzitetne študente, ki jo sofinancirajo Komisija in države gostiteljice v evro-mediteranski regiji; |
| --- | --- |

1.3.17

pozdravlja pobudo po krepitvi obstoječih programov mobilnosti z uvajanjem široke štipendijske sheme za univerzitetne študente, ki jo sofinancirajo Komisija in države gostiteljice v evro-mediteranski regiji;

| 1.3.18 | pozdravlja priznavanje vloge lokalnih oblasti in civilne družbe pri krepitvi sodelovanja na področju pravosodja, varnosti in svobode, vključno z migracijo in socialno vključenostjo; |
| --- | --- |

1.3.18

pozdravlja priznavanje vloge lokalnih oblasti in civilne družbe pri krepitvi sodelovanja na področju pravosodja, varnosti in svobode, vključno z migracijo in socialno vključenostjo;

| 1.3.19 | meni, da je treba okrepiti vlogo in prisotnost civilne družbe in socialnih partnerjev v partnerstvu ter pozdravlja vzpostavitev nevladne platforme, ki bo delovala kot prednostni sogovornik Evro-mediteranskega partnerstva; |
| --- | --- |

1.3.19

meni, da je treba okrepiti vlogo in prisotnost civilne družbe in socialnih partnerjev v partnerstvu ter pozdravlja vzpostavitev nevladne platforme, ki bo delovala kot prednostni sogovornik Evro-mediteranskega partnerstva;

| 1.3.20 | ugotavlja, da je Sredozemlje priviligiran prostor za dialog med kulturami in civilizacijami in poziva na stalno podporo pobudam, katerih cilj je ustvariti skupni avdiovizualni prostor, širitev razumevanja med družbami, boj proti rasizmu in vsem oblikam ksenofobije, vključno z islamofobijo in antisemitizmom; |
| --- | --- |

1.3.20

ugotavlja, da je Sredozemlje priviligiran prostor za dialog med kulturami in civilizacijami in poziva na stalno podporo pobudam, katerih cilj je ustvariti skupni avdiovizualni prostor, širitev razumevanja med družbami, boj proti rasizmu in vsem oblikam ksenofobije, vključno z islamofobijo in antisemitizmom;

| 1.3.21 | obžaluje, da Komisija v svojem sporočilu 12. aprila 2005 ni predlagala povečanja vloge poddržavnih akterjev v partnerstvu ali sprožila mehanizmov posvetovanja z obstoječimi institucijami evro-mediteranskega območja. Kljub temu pa pozdravlja pomembna poddržavna programa, kot sta MEDACT IN MEDPACT, ki naj bi prispevala k boljšim učinkom te akcije; |
| --- | --- |

1.3.21

obžaluje, da Komisija v svojem sporočilu 12. aprila 2005 ni predlagala povečanja vloge poddržavnih akterjev v partnerstvu ali sprožila mehanizmov posvetovanja z obstoječimi institucijami evro-mediteranskega območja. Kljub temu pa pozdravlja pomembna poddržavna programa, kot sta MEDACT IN MEDPACT, ki naj bi prispevala k boljšim učinkom te akcije;

| 1.3.22 | se strinja s potrebo po večji preglednosti partnerstva v EU in partnerskih državah. Strinja se, da izboljšanje preglednosti zahteva vrsto skupno dogovorjenih, jasnih in usklajenih sporočil, s katerimi se javnost seznani s pomočjo najučinkovitejših sredstev sporočanja in razširjanja; |
| --- | --- |

1.3.22

se strinja s potrebo po večji preglednosti partnerstva v EU in partnerskih državah. Strinja se, da izboljšanje preglednosti zahteva vrsto skupno dogovorjenih, jasnih in usklajenih sporočil, s katerimi se javnost seznani s pomočjo najučinkovitejših sredstev sporočanja in razširjanja;

| 1.3.23 | poudarja, da lokalne in regionalne oblasti, tako na severni kot na južni strani Sredozemlja, zagotavljajo funkcionalno, politično in ozemeljsko vez med centralno vlado in civilno družbo; |
| --- | --- |

1.3.23

poudarja, da lokalne in regionalne oblasti, tako na severni kot na južni strani Sredozemlja, zagotavljajo funkcionalno, politično in ozemeljsko vez med centralno vlado in civilno družbo;

| 1.3.24 | opozarja, da so vsa področja, ki so v sporočilu Komisije omenjena kot poglavitna za sodelovanje v barcelonskem procesu, tista področja, kjer lahko strokovno znanje lokalnih in regionalnih oblasti največ ponudi:






  — | pospeševanje demokratizacije; |
| --- | --- | --- |

1.3.24

opozarja, da so vsa področja, ki so v sporočilu Komisije omenjena kot poglavitna za sodelovanje v barcelonskem procesu, tista področja, kjer lahko strokovno znanje lokalnih in regionalnih oblasti največ ponudi:

—

pospeševanje demokratizacije;

| — | preoblikovanje institucij; |
| --- | --- |

—

preoblikovanje institucij;

| — | politike spodbujanja MSP; |
| --- | --- |

—

politike spodbujanja MSP;

| — | politike spodbujanja naložb; |
| --- | --- |

—

politike spodbujanja naložb;

| — | kmetijstvo, ribištvo in razvoj podeželja; |
| --- | --- |

—

kmetijstvo, ribištvo in razvoj podeželja;

| — | politike spodbujanja zaposlovanja; |
| --- | --- |

—

politike spodbujanja zaposlovanja;

| — | regionalno in prostorsko načrtovanje; |
| --- | --- |

—

regionalno in prostorsko načrtovanje;

| — | urbanistično načrtovanje; |
| --- | --- |

—

urbanistično načrtovanje;

| — | okolje, upravljanje virov in preprečevanje naravnih nesreč; |
| --- | --- |

—

okolje, upravljanje virov in preprečevanje naravnih nesreč;

| — | podregionalna dimenzija prometa in energije; |
| --- | --- |

—

podregionalna dimenzija prometa in energije;

| — | kulturne in športne pobude; |
| --- | --- |

—

kulturne in športne pobude;

| — | politike za ohranjanje in krepitev dediščine; |
| --- | --- |

—

politike za ohranjanje in krepitev dediščine;

| — | politike socialne bližine; |
| --- | --- |

—

politike socialne bližine;

| — | izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

—

izobraževanje in usposabljanje;

| — | zdravstvo; |
| --- | --- |

—

zdravstvo;

| — | upravljanje tokov priseljevanja, politika sprejema in integracije; |
| --- | --- |

—

upravljanje tokov priseljevanja, politika sprejema in integracije;

| — | boljša preglednost partnerstva. |
| --- | --- |

—

boljša preglednost partnerstva.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | poudarja možno vlogo lokalnih in regionalnih skupnosti pri krepitvi Evro-mediteranskega partnerstva; |
| --- | --- |

2.1

poudarja možno vlogo lokalnih in regionalnih skupnosti pri krepitvi Evro-mediteranskega partnerstva;

| 2.2 | zato poudarja, da je prispevek teh akterjev bistvenega pomena za napredek na področju človekovih pravic in demokracije, gospodarskega in družbenega razvoja ter kulturnega dialoga in razumevanja, kar so najpomembnejše smernice barcelonskega procesa in glavne prednostne naloge delovnega programa za naslednjih pet let; |
| --- | --- |

2.2

zato poudarja, da je prispevek teh akterjev bistvenega pomena za napredek na področju človekovih pravic in demokracije, gospodarskega in družbenega razvoja ter kulturnega dialoga in razumevanja, kar so najpomembnejše smernice barcelonskega procesa in glavne prednostne naloge delovnega programa za naslednjih pet let;

| 2.3 | znova zahteva, da je treba sprejeti ukrepe za doseganje tesnejšega sodelovanja in vključenosti lokalnih in regionalnih skupnosti v evro-mediteranski proces, saj imajo edinstveno vlogo na področju uresničevanja prostora miru, stabilnosti in blaginje v sredozemski regiji; |
| --- | --- |

2.3

znova zahteva, da je treba sprejeti ukrepe za doseganje tesnejšega sodelovanja in vključenosti lokalnih in regionalnih skupnosti v evro-mediteranski proces, saj imajo edinstveno vlogo na področju uresničevanja prostora miru, stabilnosti in blaginje v sredozemski regiji;

| 2.4 | poudarja, da je regionalno sodelovanje na politični in uradni ravni dobra politika in da so omrežja civilne družbe dobra partnerstva. Vendar jih je treba dopolniti z drugimi mehanizmi, vključno s poddržavnimi partnerstvi; |
| --- | --- |

2.4

poudarja, da je regionalno sodelovanje na politični in uradni ravni dobra politika in da so omrežja civilne družbe dobra partnerstva. Vendar jih je treba dopolniti z drugimi mehanizmi, vključno s poddržavnimi partnerstvi;

| 2.5 | zahteva ustanovitev novega foruma v evro-mediteranskem institucionalnem okviru; forum bo imel nalogo pospeševanja teritorialnega in decentraliziranega sodelovanja, spodbujanja partnerstva in razvijanja programov dejavnosti za vso sredozemsko regijo ter bo omogočal analiziranje uresničevanja pridružitvenih sporazumov s sredozemskimi partnerji. Ta forum lahko vključuje občine in regije z obeh strani Sredozemskega morja; |
| --- | --- |

2.5

zahteva ustanovitev novega foruma v evro-mediteranskem institucionalnem okviru; forum bo imel nalogo pospeševanja teritorialnega in decentraliziranega sodelovanja, spodbujanja partnerstva in razvijanja programov dejavnosti za vso sredozemsko regijo ter bo omogočal analiziranje uresničevanja pridružitvenih sporazumov s sredozemskimi partnerji. Ta forum lahko vključuje občine in regije z obeh strani Sredozemskega morja;

| 2.6 | predlaga Komisiji, naj upošteva poziv lokalnim oblastem s prve seje Evro-mediteranske parlamentarne skupščine, da več prispevajo k izgrajevanju mreže stikov za pospeševanje dialoga in medsebojnega razumevanja ter izmenjavo izkušenj in najboljše prakse; |
| --- | --- |

2.6

predlaga Komisiji, naj upošteva poziv lokalnim oblastem s prve seje Evro-mediteranske parlamentarne skupščine, da več prispevajo k izgrajevanju mreže stikov za pospeševanje dialoga in medsebojnega razumevanja ter izmenjavo izkušenj in najboljše prakse;

| 2.7 | poudarja, da je vključevanje socialnih akterjev in civilne družbe ključnega pomena za uspeh partnerstva in doseganje njegovih ciljev, vendar tega ni mogoče doseči brez sodelovanja regionalnih in lokalnih institucij in oblasti; |
| --- | --- |

2.7

poudarja, da je vključevanje socialnih akterjev in civilne družbe ključnega pomena za uspeh partnerstva in doseganje njegovih ciljev, vendar tega ni mogoče doseči brez sodelovanja regionalnih in lokalnih institucij in oblasti;

| 2.8 | meni, da je treba preseči tradicionalne meje centraliziranega sodelovanja in da so lokalne in regionalne oblasti najprimernejša raven za decentralizirano sodelovanje; |
| --- | --- |

2.8

meni, da je treba preseči tradicionalne meje centraliziranega sodelovanja in da so lokalne in regionalne oblasti najprimernejša raven za decentralizirano sodelovanje;

| 2.9 | zato opozarja, da obstaja možnost za delovanje lokalnih in regionalnih oblasti, ki dopolnjuje in presega tradicionalne meje sodelovanja na ravni centralnih vlad; |
| --- | --- |

2.9

zato opozarja, da obstaja možnost za delovanje lokalnih in regionalnih oblasti, ki dopolnjuje in presega tradicionalne meje sodelovanja na ravni centralnih vlad;

| 2.10 | je prepričan, da bi lahko ustanovitev instrumentov za podporo čezmejnega sodelovanja in nadnacionalnega sodelovanja spodbudila teritorialno sodelovanje v regijah sredozemskega območja; |
| --- | --- |

2.10

je prepričan, da bi lahko ustanovitev instrumentov za podporo čezmejnega sodelovanja in nadnacionalnega sodelovanja spodbudila teritorialno sodelovanje v regijah sredozemskega območja;

| 2.11 | poudarja, da so prakse decentraliziranega sodelovanja, oblikovane v zadnjih letih, poudarile odgovornost lokalnih oblasti pri njihovi vlogi katalizatorja v teh novih procesih sodelovanja, kar je potrdila tudi Komisija v svojem sporočilu o decentraliziranem sodelovanju januarja 2000; |
| --- | --- |

2.11

poudarja, da so prakse decentraliziranega sodelovanja, oblikovane v zadnjih letih, poudarile odgovornost lokalnih oblasti pri njihovi vlogi katalizatorja v teh novih procesih sodelovanja, kar je potrdila tudi Komisija v svojem sporočilu o decentraliziranem sodelovanju januarja 2000;

| 2.12 | ugotavlja, da je ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti, čeprav so jo priznale mnoge države članice, treba uskladiti in bolje pojasniti na ravni EU; izrecno mora biti navedeno, da bi njihovi partnerji v državah južnega Sredozemlja morali predstavljati decentralizirane organe, ki jih neposredno volijo državljani zadevnih regij, in ne — ali ne samo — uradnike, ki so lokalni predstavniki centralne vlade; |
| --- | --- |

2.12

ugotavlja, da je ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti, čeprav so jo priznale mnoge države članice, treba uskladiti in bolje pojasniti na ravni EU; izrecno mora biti navedeno, da bi njihovi partnerji v državah južnega Sredozemlja morali predstavljati decentralizirane organe, ki jih neposredno volijo državljani zadevnih regij, in ne — ali ne samo — uradnike, ki so lokalni predstavniki centralne vlade;

| 2.13 | priporoča, da Komisija s primerjalno analizo lokalnih in regionalnih oblasti in reform, ki se izvajajo v regiji, pridobiva bolj poglobljeno poznavanje funkcij in pristojnosti podnacionalnih institucij v državah južnega Sredozemlja. |
| --- | --- |

2.13

priporoča, da Komisija s primerjalno analizo lokalnih in regionalnih oblasti in reform, ki se izvajajo v regiji, pridobiva bolj poglobljeno poznavanje funkcij in pristojnosti podnacionalnih institucij v državah južnega Sredozemlja.

V Bruslju, 13. oktobra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 121 z dne 30.4.2004, str. 18.

1

(2)  UL C 73 z dne 23.3.2004, str. 77.

2

---