# Uradni list C 65/17.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 65 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4917. marec 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 65

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4917. marec 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Pripravljalni akti |
| | Evropski Ekonomsko-socialni odbor |
| | 422. plenarno zasedanje z dne 14. in 15. decembra 2005 |
| 2006/C 065/1 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Akcijskem načrtu državnih pomoči – Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009 KOM(2005) 107 končno – (SEC(2005) 795) | 1 |
| 2006/C 065/2 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) in o predlogu sklepa Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2007–2011) KOM(2005) 119 končno/2 - 2005/0043 (COD) - 2005/0044 (CNS) | 9 |
| 2006/C 065/3 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) KOM(2005) 121 končno — 2005/0050 (COD) | 22 |
| 2006/C 065/4 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu služb držav članic, pristojnih za izdajo potrdil o registraciji vozil, do druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) KOM(2005) 237 končno — 2005/0104 (COD) | 27 |
| 2006/C 065/5 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 69/169/EGS o začasnih količinskih omejitvah uvoza piva na Finsko KOM(2005) 427 končno — 2005/0175 (CNS). | 29 |
| 2006/C 065/6 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o varnosti različnih vrst prevoza | 30 |
| 2006/C 065/7 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava KOM(2005) 117 končno — 2005/0045 (CNS) | 38 |
| 2006/C 065/8 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izboljšanju mehanizma civilne zaščite Skupnosti KOM(2005) 137 končno | 41 |
| 2006/C 065/9 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o skupnih podjetjih v ribiškem sektorju — sedanji položaj in izgledi za prihodnost | 46 |
| 2006/C 065/0 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o določitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda KOM(2005) 402 končno — 2005/0171 CNS | 50 |
| 2006/C 065/1 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vlogi tehnoloških parkov pri spremembah v industriji novih držav članic EU | 51 |
| 2006/C 065/2 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Prestrukturiranje in zaposlovanje — Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije KOM(2005) 120 končno | 58 |
| 2006/C 065/3 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom za obdobje 2007–2013 Splošni program Varnost in varstvo svoboščin KOM(2005) 124 končno — 2005/0034 (CNS) | 63 |
| 2006/C 065/4 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) — pravični družbi naproti KOM(2005) 225 končno — 2005/0107 (COD) | 70 |
| 2006/C 065/5 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Kako vključiti socialne vidike v pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu | 73 |
| 2006/C 065/6 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Sporočilu Komisije — dokument o posvetovanju o državnih pomočeh za inovacije KOM(2005) 436 končno | 86 |
| 2006/C 065/7 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — prispevek Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato KOM(2005) 494 končno | 92 |
| 2006/C 065/8 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o poti do evropske družbe znanja — prispevek organizirane civilne družbe k lizbonski strategiji | 94 |
| 2006/C 065/9 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 77/388/EGS v zvezi z nekaterimi ukrepi za poenostavitev postopka za računanje davka na dodano vrednost in za pomoč pri preprečevanju utaje in izogibanja davkom, ter o preklicu nekaterih odločb o dovoljenju odstopanj KOM(2005) 89 končno — 2005/0019 (CNS) | 103 |
| 2006/C 065/0 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o obnovljivih virih energije | 105 |
| 2006/C 065/1 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi Hipotekarni krediti v EU KOM(2005) 327 končno | 113 |
| 2006/C 065/2 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Haaški program: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let — Partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in praviceKOM(2005) 184 končno | 120 |
| 2006/C 065/3 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o | 131 |
| 2006/C 065/4 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi o politiki finančnih storitev (2005-2010) KOM(2005) 177 končno | 134 |
| 2006/C 065/5 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o higienskih predpisih in obrtnih predelovalnih obratih | 141 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Pripravljalni akti

Evropski Ekonomsko-socialni odbor

422. plenarno zasedanje z dne 14. in 15. decembra 2005

2006/C 065/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Akcijskem načrtu državnih pomoči – Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009 KOM(2005) 107 končno – (SEC(2005) 795)

KOM(2005) 107 končno – (SEC(2005) 795)

1

2006/C 065/2

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) in o predlogu sklepa Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2007–2011) KOM(2005) 119 končno/2 - 2005/0043 (COD) - 2005/0044 (CNS)

KOM(2005) 119 končno/2 - 2005/0043 (COD) - 2005/0044 (CNS)

9

2006/C 065/3

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) KOM(2005) 121 končno — 2005/0050 (COD)

KOM(2005) 121 končno — 2005/0050 (COD)

22

2006/C 065/4

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu služb držav članic, pristojnih za izdajo potrdil o registraciji vozil, do druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) KOM(2005) 237 končno — 2005/0104 (COD)

KOM(2005) 237 končno — 2005/0104 (COD)

27

2006/C 065/5

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 69/169/EGS o začasnih količinskih omejitvah uvoza piva na Finsko KOM(2005) 427 končno — 2005/0175 (CNS).

KOM(2005) 427 končno — 2005/0175 (CNS).

29

2006/C 065/6

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o varnosti različnih vrst prevoza

30

2006/C 065/7

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava KOM(2005) 117 končno — 2005/0045 (CNS)

KOM(2005) 117 končno — 2005/0045 (CNS)

38

2006/C 065/8

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izboljšanju mehanizma civilne zaščite Skupnosti KOM(2005) 137 končno

KOM(2005) 137 končno

41

2006/C 065/9

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o skupnih podjetjih v ribiškem sektorju — sedanji položaj in izgledi za prihodnost

46

2006/C 065/0

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o določitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda KOM(2005) 402 končno — 2005/0171 CNS

KOM(2005) 402 končno — 2005/0171 CNS

50

2006/C 065/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vlogi tehnoloških parkov pri spremembah v industriji novih držav članic EU

51

2006/C 065/2

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Prestrukturiranje in zaposlovanje — Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije KOM(2005) 120 končno

KOM(2005) 120 končno

58

2006/C 065/3

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom za obdobje 2007–2013 Splošni program Varnost in varstvo svoboščin KOM(2005) 124 končno — 2005/0034 (CNS)

KOM(2005) 124 končno — 2005/0034 (CNS)

63

2006/C 065/4

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) — pravični družbi naproti KOM(2005) 225 končno — 2005/0107 (COD)

KOM(2005) 225 končno — 2005/0107 (COD)

70

2006/C 065/5

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Kako vključiti socialne vidike v pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu

73

2006/C 065/6

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Sporočilu Komisije — dokument o posvetovanju o državnih pomočeh za inovacije KOM(2005) 436 končno

KOM(2005) 436 končno

86

2006/C 065/7

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — prispevek Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato KOM(2005) 494 končno

KOM(2005) 494 končno

92

2006/C 065/8

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o poti do evropske družbe znanja — prispevek organizirane civilne družbe k lizbonski strategiji

94

2006/C 065/9

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 77/388/EGS v zvezi z nekaterimi ukrepi za poenostavitev postopka za računanje davka na dodano vrednost in za pomoč pri preprečevanju utaje in izogibanja davkom, ter o preklicu nekaterih odločb o dovoljenju odstopanj KOM(2005) 89 končno — 2005/0019 (CNS)

KOM(2005) 89 končno — 2005/0019 (CNS)

103

2006/C 065/0

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o obnovljivih virih energije

105

2006/C 065/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi Hipotekarni krediti v EU KOM(2005) 327 končno

KOM(2005) 327 končno

113

2006/C 065/2

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Haaški program: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let — Partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in praviceKOM(2005) 184 končno

KOM(2005) 184 končno

120

2006/C 065/3

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o

131

2006/C 065/4

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi o politiki finančnih storitev (2005-2010) KOM(2005) 177 končno

KOM(2005) 177 končno

134

2006/C 065/5

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o higienskih predpisih in obrtnih predelovalnih obratih

141

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Pripravljalni akti

Evropski Ekonomsko-socialni odbor

422. plenarno zasedanje z dne 14. in 15. decembra 2005

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/1

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Akcijskem načrtu državnih pomoči – Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009

KOM(2005) 107 končno – (SEC(2005) 795)

(2006/C 65/01)

Evropska komisija je 8. junija 2005 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela na tem področju, je mnenje sprejela 11. novembra 2005. Poročevalec je bil g. PEZZINI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra 2005) s 117 glasovi za, 2 glasovoma proti in 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor vztrajno opozarja na pomen nadzora državnih pomoči, ker je to temeljni element:






  — | uravnotežene konkurenčne politike, nenazadnje kot sredstvo za krepitev konvergence med gospodarstvi držav članic, |
| --- | --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor vztrajno opozarja na pomen nadzora državnih pomoči, ker je to temeljni element:

—

uravnotežene konkurenčne politike, nenazadnje kot sredstvo za krepitev konvergence med gospodarstvi držav članic,

| — | spodbujanja inovacij in konkurenčnosti EU, |
| --- | --- |

—

spodbujanja inovacij in konkurenčnosti EU,

| — | kohezije in trajnostne rasti vseh regij Skupnosti. |
| --- | --- |

—

kohezije in trajnostne rasti vseh regij Skupnosti.

| 1.2 | Zakonodaja v zvezi z državnimi pomočmi ima podlago v temeljnih besedilih Skupnosti, torej v določbah Pogodb ESPJ in EGS. Vendar za razliko od Pogodbe ESPJ, ki je že potekla, Pogodba ES v zvezi z državnimi pomočmi ne predvideva popolne prepovedi: pravzaprav so hkrati z izjavo o prepovedi predvidena odstopanja (1) in nekatere izjeme (2), ki podeljujejo Komisiji ter izjemoma tudi Svetu visoko stopnjo diskrecije v zvezi z odobravanjem pomoči kot odstopanje od splošnega pravila. |
| --- | --- |

1.2

Zakonodaja v zvezi z državnimi pomočmi ima podlago v temeljnih besedilih Skupnosti, torej v določbah Pogodb ESPJ in EGS. Vendar za razliko od Pogodbe ESPJ, ki je že potekla, Pogodba ES v zvezi z državnimi pomočmi ne predvideva popolne prepovedi: pravzaprav so hkrati z izjavo o prepovedi predvidena odstopanja (1) in nekatere izjeme (2), ki podeljujejo Komisiji ter izjemoma tudi Svetu visoko stopnjo diskrecije v zvezi z odobravanjem pomoči kot odstopanje od splošnega pravila.

| 1.3 | Razen tega so členi 87, 88 in 89, ki urejajo to zapleteno vprašanje, vključeni v oddelek II naslova VI v zvezi s skupnimi pravili o konkurenci, obdavčevanju in približevanju zakonodaj, da bi poudarili, kako je treba obravnavati vprašanje državnih pomoči glede na vpliv, ki ga imajo na konkurenco. |
| --- | --- |

1.3

Razen tega so členi 87, 88 in 89, ki urejajo to zapleteno vprašanje, vključeni v oddelek II naslova VI v zvezi s skupnimi pravili o konkurenci, obdavčevanju in približevanju zakonodaj, da bi poudarili, kako je treba obravnavati vprašanje državnih pomoči glede na vpliv, ki ga imajo na konkurenco.

| 1.3.1 | V zvezi s tem je Odbor že imel možnost poudariti, da mora biti vsak nov akcijski načrt državnih pomoči skladen s cilji iz člena 2 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, da bi med drugim zagotovili dobro delovanje enotnega trga, izvajanje nediskriminatornih pravil, usklajen, uravnotežen in trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti, trajnostno in neinflatorno rast, visoko stopnjo konkurenčnosti in konvergence, boljšo kakovost življenja in tudi gospodarsko in socialno kohezijo ter solidarnost med državami članicami. |
| --- | --- |

1.3.1

V zvezi s tem je Odbor že imel možnost poudariti, da mora biti vsak nov akcijski načrt državnih pomoči skladen s cilji iz člena 2 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, da bi med drugim zagotovili dobro delovanje enotnega trga, izvajanje nediskriminatornih pravil, usklajen, uravnotežen in trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti, trajnostno in neinflatorno rast, visoko stopnjo konkurenčnosti in konvergence, boljšo kakovost življenja in tudi gospodarsko in socialno kohezijo ter solidarnost med državami članicami.

| 1.4 | Dejansko je državna pomoč, kot navaja Komisija, „oblika državne intervencije za spodbujanje nekaterih gospodarskih dejavnosti. Posledica dodelitve državne pomoči je, da so nekateri sektorji ali gospodarske dejavnosti obravnavani bolj ugodno od drugih, tako se izkrivlja konkurenca zaradi diskriminacije med podjetji, ki prejemajo pomoč, in ostalimi“ (3). |
| --- | --- |

1.4

Dejansko je državna pomoč, kot navaja Komisija, „oblika državne intervencije za spodbujanje nekaterih gospodarskih dejavnosti. Posledica dodelitve državne pomoči je, da so nekateri sektorji ali gospodarske dejavnosti obravnavani bolj ugodno od drugih, tako se izkrivlja konkurenca zaradi diskriminacije med podjetji, ki prejemajo pomoč, in ostalimi“ (3).

| 1.4.1 | V okviru člena 87(1) Pogodbe ES pojem državne pomoči obsega ne le vse pomoči, ki jih dodelijo javni organi iz državnih sredstev, ampak tudi intervencije za zmanjšanje stroškov, ki običajno obremenjujejo proračun podjetja. |
| --- | --- |

1.4.1

V okviru člena 87(1) Pogodbe ES pojem državne pomoči obsega ne le vse pomoči, ki jih dodelijo javni organi iz državnih sredstev, ampak tudi intervencije za zmanjšanje stroškov, ki običajno obremenjujejo proračun podjetja.

| 1.5 | Evropski svet je marca 2005 spomnil na cilj nadaljevati znižanje splošne ravni državnih pomoči, kljub odobritvi odstopanj za morebitne tržne nepopolnosti. To stališče je v skladu s cilji vrhov v Lizboni leta 2000 in v Stockholmu leta 2001 ter v skladu s potrebo po razvoju pomoči za horizontalne cilje skupnega interesa, vključno s kohezijskimi cilji. |
| --- | --- |

1.5

Evropski svet je marca 2005 spomnil na cilj nadaljevati znižanje splošne ravni državnih pomoči, kljub odobritvi odstopanj za morebitne tržne nepopolnosti. To stališče je v skladu s cilji vrhov v Lizboni leta 2000 in v Stockholmu leta 2001 ter v skladu s potrebo po razvoju pomoči za horizontalne cilje skupnega interesa, vključno s kohezijskimi cilji.

| 1.5.1 | Razen tega je Komisija v nedavnem sporočilu o vmesni reviziji lizbonske strategije spet upoštevala ta cilj, da bi zmanjšala državne pomoči in jih usmerila tako, da bi odpravile tržne nepopolnosti, še zlasti v sektorjih z veliko možnostjo rasti, ter spodbudile inovacije (4). |
| --- | --- |

1.5.1

Razen tega je Komisija v nedavnem sporočilu o vmesni reviziji lizbonske strategije spet upoštevala ta cilj, da bi zmanjšala državne pomoči in jih usmerila tako, da bi odpravile tržne nepopolnosti, še zlasti v sektorjih z veliko možnostjo rasti, ter spodbudile inovacije (4).

| 1.6 | Evropski parlament je nedavno izrazil mnenje o državnih pomočeh (5) in vztrajal pri odgovorni in učinkoviti uporabi ter ob upoštevanju, da:






  — | pomoči znašajo več kot 50 % letnega proračuna Unije, |
| --- | --- | --- |

1.6

Evropski parlament je nedavno izrazil mnenje o državnih pomočeh (5) in vztrajal pri odgovorni in učinkoviti uporabi ter ob upoštevanju, da:

—

pomoči znašajo več kot 50 % letnega proračuna Unije,

| — | imajo posledice na javne finance, konkurenco in sposobnost zasebnih podjetij za vlaganje v okviru globaliziranega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

imajo posledice na javne finance, konkurenco in sposobnost zasebnih podjetij za vlaganje v okviru globaliziranega gospodarstva,

| — | jih financirajo evropski davkoplačevalci. |
| --- | --- |

—

jih financirajo evropski davkoplačevalci.

| 1.6.1 | Razen tega je EP 9. junija 2005 sprejel resolucijo z naslovom „Krepitev evropske konkurenčnosti: posledice industrijskih sprememb na politiko in vlogo MSP“ (6), v kateri med drugim podpira cilj zmanjšanja splošnega obsega pomoči podjetjem, vendar opozarja na uporabnost nekaterih pomoči za ublažitev nekaterih tržnih nepopolnosti, kot so pomoč raziskavam in razvoju, usposabljanju in dejavnostim svetovanja podjetjem. |
| --- | --- |

1.6.1

Razen tega je EP 9. junija 2005 sprejel resolucijo z naslovom „Krepitev evropske konkurenčnosti: posledice industrijskih sprememb na politiko in vlogo MSP“ (6), v kateri med drugim podpira cilj zmanjšanja splošnega obsega pomoči podjetjem, vendar opozarja na uporabnost nekaterih pomoči za ublažitev nekaterih tržnih nepopolnosti, kot so pomoč raziskavam in razvoju, usposabljanju in dejavnostim svetovanja podjetjem.

| 1.6.2 | Ob upoštevanju pomena pomoči, dodeljenih MSP v državah članicah, EP zahteva od Komisije, da v strukturnih skladih ohranja vsa sredstva pomoči za gospodarsko in socialno-gospodarsko preoblikovanje prizadetih območij zaradi industrijskih premestitev, ter vztraja, da se upoštevajo zahteve malih in mikropodjetij (7) na teh območjih in na splošno v vseh kohezijskih politikah. |
| --- | --- |

1.6.2

Ob upoštevanju pomena pomoči, dodeljenih MSP v državah članicah, EP zahteva od Komisije, da v strukturnih skladih ohranja vsa sredstva pomoči za gospodarsko in socialno-gospodarsko preoblikovanje prizadetih območij zaradi industrijskih premestitev, ter vztraja, da se upoštevajo zahteve malih in mikropodjetij (7) na teh območjih in na splošno v vseh kohezijskih politikah.

| 1.6.3 | V okviru osnutka reforme shem državnih pomoči EP predlaga, da se določi jasne ukrepe za spodbujanje inovacij v vseh sektorjih v okviru lizbonskih ciljev. |
| --- | --- |

1.6.3

V okviru osnutka reforme shem državnih pomoči EP predlaga, da se določi jasne ukrepe za spodbujanje inovacij v vseh sektorjih v okviru lizbonskih ciljev.

| 1.7 | Sodišče pa je v obdobju več let ob več priložnostih tudi izdalo mnenje o državnih pomočeh in s tem ustvarilo resnično sodno prakso, ki pomeni skladne in zelo natančne smernice, nazadnje s sklepom v zvezi s storitvami splošnega pomena in s sodbo v zadevi Altmark z dne 24. julija 2003 (8). |
| --- | --- |

1.7

Sodišče pa je v obdobju več let ob več priložnostih tudi izdalo mnenje o državnih pomočeh in s tem ustvarilo resnično sodno prakso, ki pomeni skladne in zelo natančne smernice, nazadnje s sklepom v zvezi s storitvami splošnega pomena in s sodbo v zadevi Altmark z dne 24. julija 2003 (8).

| 1.8 | V Poročilu o pregledu državnih pomoči iz aprila 2005 (9) je Komisija predstavila pozitivno mnenje o odzivu držav članic na lizbonsko strategijo, v katerem je poudarila rahlo zmanjšanje ravni pomoči glede na BDP, in o še bolj pozitivnih odzivih na preusmeritev pomoči, kot so jo predlagali Evropski sveti. Kljub temu je menila, da je treba še veliko postoriti. |
| --- | --- |

1.8

V Poročilu o pregledu državnih pomoči iz aprila 2005 (9) je Komisija predstavila pozitivno mnenje o odzivu držav članic na lizbonsko strategijo, v katerem je poudarila rahlo zmanjšanje ravni pomoči glede na BDP, in o še bolj pozitivnih odzivih na preusmeritev pomoči, kot so jo predlagali Evropski sveti. Kljub temu je menila, da je treba še veliko postoriti.

| 1.8.1 | Komisija je leta 2001 kot osnovo za razpravo o strategiji za zmanjšanje splošne ravni državnih pomoči in njihovi preusmeritvi k horizontalnim ciljem sestavila seznam državnih pomoči in ustrezna orodja, ki jih je razvila pozneje v letu 2002. Odbor je že izrazil oceno o prizadevanjih Komisije, da doseže boljši pregled na tem področju, kar je še posebno pomembno za države, ki so se nedavno pridružile EU. |
| --- | --- |

1.8.1

Komisija je leta 2001 kot osnovo za razpravo o strategiji za zmanjšanje splošne ravni državnih pomoči in njihovi preusmeritvi k horizontalnim ciljem sestavila seznam državnih pomoči in ustrezna orodja, ki jih je razvila pozneje v letu 2002. Odbor je že izrazil oceno o prizadevanjih Komisije, da doseže boljši pregled na tem področju, kar je še posebno pomembno za države, ki so se nedavno pridružile EU.

| 1.9 | Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da so se v letu 2003 javne pomoči v celoti zmanjšale za 3,6 % glede na leto 1999 in skoraj 30 % glede na leto 1996; kljub temu dodaja, da je znesek 53 milijard EUR10 (10), od katerih je skoraj 60 % namenjenih za predelovalno industrijo in storitve, še vedno visoka. Prav tako potrjuje zaskrbljenost zaradi izkrivljanja konkurence, ki lahko izhaja iz razhajanj v zvezi z javnimi pomočmi med različnimi državami članicami in znotraj vsake od njih ter med različnimi regijami. |
| --- | --- |

1.9

Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da so se v letu 2003 javne pomoči v celoti zmanjšale za 3,6 % glede na leto 1999 in skoraj 30 % glede na leto 1996; kljub temu dodaja, da je znesek 53 milijard EUR10 (10), od katerih je skoraj 60 % namenjenih za predelovalno industrijo in storitve, še vedno visoka. Prav tako potrjuje zaskrbljenost zaradi izkrivljanja konkurence, ki lahko izhaja iz razhajanj v zvezi z javnimi pomočmi med različnimi državami članicami in znotraj vsake od njih ter med različnimi regijami.

| 1.9.1 | Odbor (11) je nedavno ugodno sprejel sistematsko delo, ki ga je vodila Komisija, za pojasnitev in določitev pravil, še zlasti z osredotočanjem na uredbo o skupinskih izjemah glede na kategorije in na pomoči za zaposlovanje, da bi spodbudili države članice pri ustvarjanju delovnih mest. |
| --- | --- |

1.9.1

Odbor (11) je nedavno ugodno sprejel sistematsko delo, ki ga je vodila Komisija, za pojasnitev in določitev pravil, še zlasti z osredotočanjem na uredbo o skupinskih izjemah glede na kategorije in na pomoči za zaposlovanje, da bi spodbudili države članice pri ustvarjanju delovnih mest.

| 1.9.2 | Odbor popolnoma soglaša s Komisijo o tem, da se pravila v zvezi z državnimi pomočmi morajo prilagajati skozi čas, ker morajo upoštevati razvoj na politični, gospodarski in pravni ravni. Zaradi tega „sredstva ocenjevanja državnih pomoči redno preverjajo in imajo zato pogosto omejeno trajanje“ (12). |
| --- | --- |

1.9.2

Odbor popolnoma soglaša s Komisijo o tem, da se pravila v zvezi z državnimi pomočmi morajo prilagajati skozi čas, ker morajo upoštevati razvoj na politični, gospodarski in pravni ravni. Zaradi tega „sredstva ocenjevanja državnih pomoči redno preverjajo in imajo zato pogosto omejeno trajanje“ (12).

| 1.10 | Odbor pozdravlja, da je Komisija predstavila predloge za zasnovo splošne reforme na tem področju (13), ki temelji na celovitem pristopu, ki ustrezno upošteva „tržno nepopolnost“. |
| --- | --- |

1.10

Odbor pozdravlja, da je Komisija predstavila predloge za zasnovo splošne reforme na tem področju (13), ki temelji na celovitem pristopu, ki ustrezno upošteva „tržno nepopolnost“.

| 1.10.1 | Odbor ocenjuje, da sprejetje novega okvira, ki ustrezno upošteva potrebno ravnovesje med politiko državnih pomoči in potrebo po razvoju, mora biti predmet revizije, ki mora stremeti k poenostavitvi in izčrpnemu ocenjevanju vpliva pomoči. |
| --- | --- |

1.10.1

Odbor ocenjuje, da sprejetje novega okvira, ki ustrezno upošteva potrebno ravnovesje med politiko državnih pomoči in potrebo po razvoju, mora biti predmet revizije, ki mora stremeti k poenostavitvi in izčrpnemu ocenjevanju vpliva pomoči.

| 1.10.2 | Revizija mora temeljiti na jasnih ciljih, obsežnih posvetovanjih in popolnih podatkih. Poleg jasnega nadzornega sistema mora nov okvir zagotoviti skladnost politik, koncentrirane ukrepe in nenazadnje večjo poenostavitev, preglednost in pravno gotovost. |
| --- | --- |

1.10.2

Revizija mora temeljiti na jasnih ciljih, obsežnih posvetovanjih in popolnih podatkih. Poleg jasnega nadzornega sistema mora nov okvir zagotoviti skladnost politik, koncentrirane ukrepe in nenazadnje večjo poenostavitev, preglednost in pravno gotovost.

| 1.10.3 | Predlagani okvir mora biti v skladu:






  — | z zahtevami celovitega pristopa h konkurenčnosti, ki jih je novembra 2004 sprejel Evropski svet, za oživitev lizbonske strategije glede gospodarskega razvoja, rasti zaposlovanja in krepitve podjetij, |
| --- | --- | --- |

1.10.3

Predlagani okvir mora biti v skladu:

—

z zahtevami celovitega pristopa h konkurenčnosti, ki jih je novembra 2004 sprejel Evropski svet, za oživitev lizbonske strategije glede gospodarskega razvoja, rasti zaposlovanja in krepitve podjetij,

| — | z zahtevami po poenostavitvi politike Skupnosti o državnih pomočeh, ki je z raznimi zaporednimi dodatki postajala vedno bolj zapletena, kar je tudi povzročilo vedno večje upravne stroške, tako za države članice kot za upravičence, |
| --- | --- |

—

z zahtevami po poenostavitvi politike Skupnosti o državnih pomočeh, ki je z raznimi zaporednimi dodatki postajala vedno bolj zapletena, kar je tudi povzročilo vedno večje upravne stroške, tako za države članice kot za upravičence,

| — | s potrebo po zagotavljanju pravne varnosti in upravne preglednosti, z jasnimi, enostavnimi in vnaprej oblikovanimi pravili, ki jih podjetja in njihovi svetovalci lahko enostavno razumejo in uporabljajo, |
| --- | --- |

—

s potrebo po zagotavljanju pravne varnosti in upravne preglednosti, z jasnimi, enostavnimi in vnaprej oblikovanimi pravili, ki jih podjetja in njihovi svetovalci lahko enostavno razumejo in uporabljajo,

| — | z načelom gospodarske donosnosti pomoči; pomoč mora biti namenjena odpravljanju tržne nepopolnosti, zmanjšanju negotovosti in zagotavljanju zadostne stopnje predvidljivosti za akterje; |
| --- | --- |

—

z načelom gospodarske donosnosti pomoči; pomoč mora biti namenjena odpravljanju tržne nepopolnosti, zmanjšanju negotovosti in zagotavljanju zadostne stopnje predvidljivosti za akterje;

| — | z mehanizmi in postopki spremljanja in obveščanja o ukrepih, neusklajenih z notranjim trgom petindvajseterice EU; ti mehanizmi morajo zagotavljati možnost dejavne vključitve zainteresiranih strani, sodstva, akademskega in poslovnega sveta ter civilne družbe. |
| --- | --- |

—

z mehanizmi in postopki spremljanja in obveščanja o ukrepih, neusklajenih z notranjim trgom petindvajseterice EU; ti mehanizmi morajo zagotavljati možnost dejavne vključitve zainteresiranih strani, sodstva, akademskega in poslovnega sveta ter civilne družbe.

| 1.10.4 | Posebno je treba upoštevati še druge zahteve:






  — | velikost in lokacija upravičencev do pomoči in obseg pomoči (npr. uredba o pomoči de minimis), |
| --- | --- | --- |

1.10.4

Posebno je treba upoštevati še druge zahteve:

—

velikost in lokacija upravičencev do pomoči in obseg pomoči (npr. uredba o pomoči de minimis),

| — | usklajenost novega okvira s politiko Skupnosti o okolju (nova pravila v zvezi s sistemom izmenjave kvot emisije), |
| --- | --- |

—

usklajenost novega okvira s politiko Skupnosti o okolju (nova pravila v zvezi s sistemom izmenjave kvot emisije),

| — | politika inovacij (priročnik iz novembra 2004 in novo sporočilo 2005), raziskovanja in tehnološkega razvoja (novi okvir pomoči za raziskave in razvoj 2006), |
| --- | --- |

—

politika inovacij (priročnik iz novembra 2004 in novo sporočilo 2005), raziskovanja in tehnološkega razvoja (novi okvir pomoči za raziskave in razvoj 2006),

| — | industrijska sektorska politika, |
| --- | --- |

—

industrijska sektorska politika,

| — | kohezijska politika (pregled smernic v zvezi z regionalno pomočjo 2006), |
| --- | --- |

—

kohezijska politika (pregled smernic v zvezi z regionalno pomočjo 2006),

| — | podjetniška politika (uredba o pomoči de minimis in pregled določb v zvezi s tveganim kapitalom), |
| --- | --- |

—

podjetniška politika (uredba o pomoči de minimis in pregled določb v zvezi s tveganim kapitalom),

| — | stališča potrošnikov in koristi za evropske državljane. |
| --- | --- |

—

stališča potrošnikov in koristi za evropske državljane.

| 1.11 | Vendar je po mnenju Odbora najpomembnejše vprašanje, ki ga je treba obravnavati, določitev okvira skupne politike državnih pomoči za začetek sodobne politike, ki bi dobila enotno podporo vseh držav članic, saj se zaradi globalizacije vsa gospodarstva EU soočajo s procesi sprememb in prestrukturiranja. |
| --- | --- |

1.11

Vendar je po mnenju Odbora najpomembnejše vprašanje, ki ga je treba obravnavati, določitev okvira skupne politike državnih pomoči za začetek sodobne politike, ki bi dobila enotno podporo vseh držav članic, saj se zaradi globalizacije vsa gospodarstva EU soočajo s procesi sprememb in prestrukturiranja.

| 1.12 | Podjetja so kot konkurenti in prejemniki državnih pomoči poleg javnega sektorja v dobrem položaju za ocenitev učinkovitosti oblikovanih instrumentov. Lahko dejansko prispevajo k spremljanju rešitev, prilagojenih sodobni evropski politiki državnih pomoči, in dajejo predloge za pripravo novih smernic. |
| --- | --- |

1.12

Podjetja so kot konkurenti in prejemniki državnih pomoči poleg javnega sektorja v dobrem položaju za ocenitev učinkovitosti oblikovanih instrumentov. Lahko dejansko prispevajo k spremljanju rešitev, prilagojenih sodobni evropski politiki državnih pomoči, in dajejo predloge za pripravo novih smernic.

| 1.12.1 | Razen tega so podjetja neposredno izpostavljena pravnim negotovostim in dolgim rokom za potrjevanje shem državnih pomoči ter resnim posledicam izterjave nezakonitih pomoči. Zato spadajo med najbolj zainteresirane za širitev enotnega razumevanja zakonodaje Skupnosti in odpravljanje težav ter razlik pri razlaganju in izvajanju. |
| --- | --- |

1.12.1

Razen tega so podjetja neposredno izpostavljena pravnim negotovostim in dolgim rokom za potrjevanje shem državnih pomoči ter resnim posledicam izterjave nezakonitih pomoči. Zato spadajo med najbolj zainteresirane za širitev enotnega razumevanja zakonodaje Skupnosti in odpravljanje težav ter razlik pri razlaganju in izvajanju.

2.   Za uravnotežen okvir reforme državnih pomoči

| 2.1 | Odbor je prepričan, da so reforme, ki jih predlaga Komisija, dragocena možnost, da se v uravnotežen okvir vključijo:






  — | potrebe po razvoju v vseh državah članicah za dosego trajnostnega gospodarstva, ki temelji na znanju, ustvarjanje več in boljših delovnih mest ter višjo kakovost življenja, |
| --- | --- | --- |

2.1

Odbor je prepričan, da so reforme, ki jih predlaga Komisija, dragocena možnost, da se v uravnotežen okvir vključijo:

—

potrebe po razvoju v vseh državah članicah za dosego trajnostnega gospodarstva, ki temelji na znanju, ustvarjanje več in boljših delovnih mest ter višjo kakovost življenja,

| — | pritiski globalizacije tudi v smislu doslednega spoštovanja pravil STO, |
| --- | --- |

—

pritiski globalizacije tudi v smislu doslednega spoštovanja pravil STO,

| — | enaki pogoji na velikem skupnem trgu razširjene Evrope za podjetja, potrošnike, davkoplačevalce in civilno družbo v celoti. |
| --- | --- |

—

enaki pogoji na velikem skupnem trgu razširjene Evrope za podjetja, potrošnike, davkoplačevalce in civilno družbo v celoti.

| 2.2 | Odbor se v celoti strinja z glavnim načelom reforme: „manj in bolje usmerjene pomoči“, ki ima za cilj okrepiti konkurenčnost podjetij na notranjih in mednarodnih trgih ter ustvariti prave pogoje, da bi bila najuspešnejša podjetja nagrajena. |
| --- | --- |

2.2

Odbor se v celoti strinja z glavnim načelom reforme: „manj in bolje usmerjene pomoči“, ki ima za cilj okrepiti konkurenčnost podjetij na notranjih in mednarodnih trgih ter ustvariti prave pogoje, da bi bila najuspešnejša podjetja nagrajena.

| 2.3 | Odbor se popolnoma strinja s pristopom Komisije, katerega namen je poenostavitev pravil in s tem povečanje gotovosti podjetij ter zmanjšanje upravnih stroškov držav. Odbor je prepričan, da lahko negotovost glede dovoljenih ali nedovoljenih državnih pomoči ogrozi zakonitost nadzora državne pomoči s strani Komisije. |
| --- | --- |

2.3

Odbor se popolnoma strinja s pristopom Komisije, katerega namen je poenostavitev pravil in s tem povečanje gotovosti podjetij ter zmanjšanje upravnih stroškov držav. Odbor je prepričan, da lahko negotovost glede dovoljenih ali nedovoljenih državnih pomoči ogrozi zakonitost nadzora državne pomoči s strani Komisije.

| 2.4 | Po mnenju Odbora mora načrt reforme pravil Skupnosti o državnih pomočeh predvsem doseči:






  — | večje institucionalno vključevanje različnih udeležencev, predvsem podjetij, v postopek odločanja in izvajanja politik, |
| --- | --- | --- |

2.4

Po mnenju Odbora mora načrt reforme pravil Skupnosti o državnih pomočeh predvsem doseči:

—

večje institucionalno vključevanje različnih udeležencev, predvsem podjetij, v postopek odločanja in izvajanja politik,

| — | prilagoditev obstoječih pravil novim izzivom za podporo ciljem lizbonske strategije in povečanje koristi za državljane, |
| --- | --- |

—

prilagoditev obstoječih pravil novim izzivom za podporo ciljem lizbonske strategije in povečanje koristi za državljane,

| — | vzpostavitev posebnih instrumentov za spodbuditev širjenja podjetij, zlasti z odobravanjem primernih spodbud, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev posebnih instrumentov za spodbuditev širjenja podjetij, zlasti z odobravanjem primernih spodbud,

| — | sprejetje novih pravil za državne pomoči za inovacije ter raziskave in razvoj, |
| --- | --- |

—

sprejetje novih pravil za državne pomoči za inovacije ter raziskave in razvoj,

| — | jasne pogoje za dodeljevanje davčnih pomoči, tj. reformo okvira za ukrepe državnih pomoči z uvedbo davčnih ugodnosti, da se s privlačnim in enostavnim instrumentom, ki le omejeno vpliva na konkurenčnost, zagotovijo enaki pogoji konkurenčnosti za zapostavljena območja, |
| --- | --- |

—

jasne pogoje za dodeljevanje davčnih pomoči, tj. reformo okvira za ukrepe državnih pomoči z uvedbo davčnih ugodnosti, da se s privlačnim in enostavnim instrumentom, ki le omejeno vpliva na konkurenčnost, zagotovijo enaki pogoji konkurenčnosti za zapostavljena območja,

| — | vpeljavo mehanizmov naknadnega vrednotenja in spremljanja gospodarske učinkovitosti ukrepov za preverjanje učinkovitosti ukrepov glede na delovanje notranjega trga, |
| --- | --- |

—

vpeljavo mehanizmov naknadnega vrednotenja in spremljanja gospodarske učinkovitosti ukrepov za preverjanje učinkovitosti ukrepov glede na delovanje notranjega trga,

| — | večje mednarodno sodelovanje za uskladitev politike Skupnosti s politiko tretjih držav, zlasti tistih, katerih zakonodaja ne predvideva omejitev na področju državnih pomoči. |
| --- | --- |

—

večje mednarodno sodelovanje za uskladitev politike Skupnosti s politiko tretjih držav, zlasti tistih, katerih zakonodaja ne predvideva omejitev na področju državnih pomoči.

| 2.5 | Politika državnih pomoči je sestavni del konkurenčne politike in je zato ena od politik Skupnosti, ki najbolj vplivajo na gospodarske trende. Po mnenju Odbora jo je treba bolj konkretno usmeriti k zagotavljanju kakovosti razvoja in povezanosti s cilji lizbonskega procesa, da bi lahko opravljala vlogo gonilne sile in posledično zagotovila dinamiko zdravega gospodarskega razvoja in zaposlovanja. |
| --- | --- |

2.5

Politika državnih pomoči je sestavni del konkurenčne politike in je zato ena od politik Skupnosti, ki najbolj vplivajo na gospodarske trende. Po mnenju Odbora jo je treba bolj konkretno usmeriti k zagotavljanju kakovosti razvoja in povezanosti s cilji lizbonskega procesa, da bi lahko opravljala vlogo gonilne sile in posledično zagotovila dinamiko zdravega gospodarskega razvoja in zaposlovanja.

| 2.6 | Konkurenčnost meri zmogljivost trga, da učinkovito ustvarja vredno blago in storitve v globaliziranem okolju in s tem izboljšuje življenjske razmere v družbi ter zagotavlja visoko stopnjo zaposlenosti. Priznati pa moramo, da je bila EU neuspešna v svojih prizadevanjih za spodbujanje rasti evropskih podjetij in človeških virov ter za dosego višje ravni tehnoloških raziskav, inovacij, usposabljanja in internacionalizacije, kot predvideva lizbonska strategija. |
| --- | --- |

2.6

Konkurenčnost meri zmogljivost trga, da učinkovito ustvarja vredno blago in storitve v globaliziranem okolju in s tem izboljšuje življenjske razmere v družbi ter zagotavlja visoko stopnjo zaposlenosti. Priznati pa moramo, da je bila EU neuspešna v svojih prizadevanjih za spodbujanje rasti evropskih podjetij in človeških virov ter za dosego višje ravni tehnoloških raziskav, inovacij, usposabljanja in internacionalizacije, kot predvideva lizbonska strategija.

3.   Reforma in lizbonska strategija (manj in bolje usmerjene državne pomoči)

| 3.1 | Odbor podpira nov splošni okvir Skupnosti za državne pomoči, ki izhaja iz politike pomoči, ki:






  — | je bolj usmerjena in selektivna, |
| --- | --- | --- |

3.1

Odbor podpira nov splošni okvir Skupnosti za državne pomoči, ki izhaja iz politike pomoči, ki:

—

je bolj usmerjena in selektivna,

| — | je skladna in polno vključena v lizbonsko strategijo, dokončno oblikovanje enotnega trga in druge politike Skupnosti, |
| --- | --- |

—

je skladna in polno vključena v lizbonsko strategijo, dokončno oblikovanje enotnega trga in druge politike Skupnosti,

| — | temelji na poenostavljanju, preglednosti ter pravni varnosti postopkov in pravil, |
| --- | --- |

—

temelji na poenostavljanju, preglednosti ter pravni varnosti postopkov in pravil,

| — | je naklonjena okrepljenemu vključevanju podjetij in delavcev v postopke odločanja in izvajanja ter v ocenjevanje in spremljanje učinkovitosti pomoči, |
| --- | --- |

—

je naklonjena okrepljenemu vključevanju podjetij in delavcev v postopke odločanja in izvajanja ter v ocenjevanje in spremljanje učinkovitosti pomoči,

| — | temelji na porazdeljeni odgovornosti z delovanjem nacionalnih usklajevalnih organov, |
| --- | --- |

—

temelji na porazdeljeni odgovornosti z delovanjem nacionalnih usklajevalnih organov,

| — | je povezana s politikami pomoči mednarodnih organov in glavnih evropskih partnerjev na svetovnih trgih, |
| --- | --- |

—

je povezana s politikami pomoči mednarodnih organov in glavnih evropskih partnerjev na svetovnih trgih,

| — | je v skladu s pravili notranjega trga, |
| --- | --- |

—

je v skladu s pravili notranjega trga,

| — | zagotavlja skladnost pomoči EU. |
| --- | --- |

—

zagotavlja skladnost pomoči EU.

| 3.2 | Tako mora po mnenju Odbora politika Skupnosti o državnih pomočeh dejavno prispevati k temu, da postane Evropa privlačnejša za vlagatelje in delodajalce, da se okrepi konkurenčnost podjetij in socialna kohezija, spodbudi raziskave in inovacije ter pospeši nastanek in širjenje novih znanj ter usposabljanje človeških virov. |
| --- | --- |

3.2

Tako mora po mnenju Odbora politika Skupnosti o državnih pomočeh dejavno prispevati k temu, da postane Evropa privlačnejša za vlagatelje in delodajalce, da se okrepi konkurenčnost podjetij in socialna kohezija, spodbudi raziskave in inovacije ter pospeši nastanek in širjenje novih znanj ter usposabljanje človeških virov.

| 3.3 | Po mnenju EESO bi bilo treba predpise Skupnosti o skupinskih izjemah v zvezi s pomočjo za usposabljanje in zaposlovanje razširiti in poenostaviti s splošno uredbo o skupinskih izjemah, pri čemer bi dali prednost ukrepom pomoči, ki so najbolj pregledni in so najbolj usmerjeni na določene cilje. Ti ukrepi bi morali biti določeni v tesnem sodelovanju s podjetji in socialnimi partnerji, ki lahko kot prejemniki shem pomoči najučinkoviteje ocenijo predlagane instrumente. |
| --- | --- |

3.3

Po mnenju EESO bi bilo treba predpise Skupnosti o skupinskih izjemah v zvezi s pomočjo za usposabljanje in zaposlovanje razširiti in poenostaviti s splošno uredbo o skupinskih izjemah, pri čemer bi dali prednost ukrepom pomoči, ki so najbolj pregledni in so najbolj usmerjeni na določene cilje. Ti ukrepi bi morali biti določeni v tesnem sodelovanju s podjetji in socialnimi partnerji, ki lahko kot prejemniki shem pomoči najučinkoviteje ocenijo predlagane instrumente.

| 3.4 | Kar zadeva sheme regionalne pomoči v novem programskem okviru 2007–2013, Odbor podpira spodbujanje razvoja manj razvitih regij (regij NUTS I „s statističnim učinkom“, regij NUTS II „v gospodarski rasti“, regij NUTS III „z majhno gostoto prebivalstva“), oddaljenih otokov in gorskih območij, s preseganjem logike odvisnosti od pomoči, z zmanjšanjem največjih pomoči, omejitvijo razlike med kategorijami manj razvitih regij na 10 % in bojem proti premestitvam, ki jih lahko povzročijo nesorazmerno velike razlike v pomoči (ki naj ne bi presegale 20 % v regijah NUTS III) med čezmejnimi regijami. |
| --- | --- |

3.4

Kar zadeva sheme regionalne pomoči v novem programskem okviru 2007–2013, Odbor podpira spodbujanje razvoja manj razvitih regij (regij NUTS I „s statističnim učinkom“, regij NUTS II „v gospodarski rasti“, regij NUTS III „z majhno gostoto prebivalstva“), oddaljenih otokov in gorskih območij, s preseganjem logike odvisnosti od pomoči, z zmanjšanjem največjih pomoči, omejitvijo razlike med kategorijami manj razvitih regij na 10 % in bojem proti premestitvam, ki jih lahko povzročijo nesorazmerno velike razlike v pomoči (ki naj ne bi presegale 20 % v regijah NUTS III) med čezmejnimi regijami.

| 3.4.1 | Odbor se strinja s pristopom Komisije k vprašanju stopnje regionalne pomoči za različne vrste podjetij, vendar ocenjuje, da se je treba izogniti nevarnosti upočasnitve širjenja malih podjetij, tako da se zagotovi izjemno povišanje (za 20 %) za mala in srednja podjetja. Predlagane omejitve za podporo vlaganj velikih podjetij v regijah, kjer veljajo nove določbe, bi morale upoštevati novo klasifikacijo podjetij iz priporočila Komisije iz leta 2003 (14). |
| --- | --- |

3.4.1

Odbor se strinja s pristopom Komisije k vprašanju stopnje regionalne pomoči za različne vrste podjetij, vendar ocenjuje, da se je treba izogniti nevarnosti upočasnitve širjenja malih podjetij, tako da se zagotovi izjemno povišanje (za 20 %) za mala in srednja podjetja. Predlagane omejitve za podporo vlaganj velikih podjetij v regijah, kjer veljajo nove določbe, bi morale upoštevati novo klasifikacijo podjetij iz priporočila Komisije iz leta 2003 (14).

| 3.5 | V zvezi z majhnimi pomočmi je Odbor naklonjen dvigu predvidene zgornje meje najmanjših pomoči (de minimis) za boljše usmerjanje in poenostavitev ukrepov Skupnosti. |
| --- | --- |

3.5

V zvezi z majhnimi pomočmi je Odbor naklonjen dvigu predvidene zgornje meje najmanjših pomoči (de minimis) za boljše usmerjanje in poenostavitev ukrepov Skupnosti.

| 3.6 | Po mnenju Odbora bi morala Komisija nameniti glavno pozornost preučitvi državnih pomoči, ki imajo velik vpliv na trgovino, namesto da svoja sredstva porablja za veliko primerov, ki imajo predvsem lokalni vpliv. Komisija bi morala tudi razjasniti pomen in tolmačenje pojma „lokalni interes“. |
| --- | --- |

3.6

Po mnenju Odbora bi morala Komisija nameniti glavno pozornost preučitvi državnih pomoči, ki imajo velik vpliv na trgovino, namesto da svoja sredstva porablja za veliko primerov, ki imajo predvsem lokalni vpliv. Komisija bi morala tudi razjasniti pomen in tolmačenje pojma „lokalni interes“.

| 3.7 | Odbor meni, da mora biti nadzor državne pomoči sorazmeren in učinkovit ter da se je treba izogibati zapletenim postopkom obveščanja za primere, ki le malo vplivajo na konkurenčnost Skupnosti. |
| --- | --- |

3.7

Odbor meni, da mora biti nadzor državne pomoči sorazmeren in učinkovit ter da se je treba izogibati zapletenim postopkom obveščanja za primere, ki le malo vplivajo na konkurenčnost Skupnosti.

| 3.8 | Odbor trdno podpira predlog o majhnih državnih pomočeh, ki ga je predstavila Komisija (februar 2004), da bi državam članicam zagotovila večjo prožnost, bolj enostavne postopke in zadosten manevrski prostor za uvajanje ukrepov pomoči, s katerimi bi podprli uresničevanje ciljev lizbonske strategije, medtem ko bi ohranili ustrezen obseg nadzora Komisije. |
| --- | --- |

3.8

Odbor trdno podpira predlog o majhnih državnih pomočeh, ki ga je predstavila Komisija (februar 2004), da bi državam članicam zagotovila večjo prožnost, bolj enostavne postopke in zadosten manevrski prostor za uvajanje ukrepov pomoči, s katerimi bi podprli uresničevanje ciljev lizbonske strategije, medtem ko bi ohranili ustrezen obseg nadzora Komisije.

| 3.9 | Na področju sektorskih pomoči je treba v skladu s priporočili Komisije glede skupinskih izjem zagotoviti povezanost med sektorskimi politikami Skupnosti in shemami pomoči v sektorjih prometa, energetike ter informacijske in komunikacijske tehnologije. V lizbonski strategiji so določeni natančni cilji za kulturno in avdiovizualno področje, področje filma in športa, kjer je velik potencial inovacij, rasti in novih delovnih mest. |
| --- | --- |

3.9

Na področju sektorskih pomoči je treba v skladu s priporočili Komisije glede skupinskih izjem zagotoviti povezanost med sektorskimi politikami Skupnosti in shemami pomoči v sektorjih prometa, energetike ter informacijske in komunikacijske tehnologije. V lizbonski strategiji so določeni natančni cilji za kulturno in avdiovizualno področje, področje filma in športa, kjer je velik potencial inovacij, rasti in novih delovnih mest.

| 3.10 | Na področju okoljske pomoči bo okvir državnih pomoči Skupnosti za varstvo okolja veljal do leta 2007. Tudi v tem primeru je pomembno uresničevanje ciljev lizbonske strategije s podporo sistema za trgovanje z emisijami CO2 (sistem ETS za trgovanje s pravicami do emisije – nacionalni načrti za dodelitev pravic) v okviru ciljev Kjotskega protokola. |
| --- | --- |

3.10

Na področju okoljske pomoči bo okvir državnih pomoči Skupnosti za varstvo okolja veljal do leta 2007. Tudi v tem primeru je pomembno uresničevanje ciljev lizbonske strategije s podporo sistema za trgovanje z emisijami CO2 (sistem ETS za trgovanje s pravicami do emisije – nacionalni načrti za dodelitev pravic) v okviru ciljev Kjotskega protokola.

| 3.11 | Pomoč za inovacije (kot določa zelena knjiga (15)). Po mnenju Odbora bi bilo treba razširiti obstoječo uredbo na vrste pomoči za inovativne dejavnosti, ki jih sedanje smernice ne vključujejo, ter določiti jasna in splošna merila usklajevanja, ki bi državam dovoljevala večje možnosti posredovanja brez dolžnosti obveščanja. |
| --- | --- |

3.11

Pomoč za inovacije (kot določa zelena knjiga (15)). Po mnenju Odbora bi bilo treba razširiti obstoječo uredbo na vrste pomoči za inovativne dejavnosti, ki jih sedanje smernice ne vključujejo, ter določiti jasna in splošna merila usklajevanja, ki bi državam dovoljevala večje možnosti posredovanja brez dolžnosti obveščanja.

| 3.11.1 | Za dosego napredka na tem področju EESO poziva Komisijo, da s pomočjo Eurostata natančneje določi, katere dejavnosti proizvodnje in storitev bi lahko vključili v tiste, ki jih danes imenujemo inovativne. Bilo bi zelo koristno, če bi imeli na voljo smernice na tem občutljivem področju. |
| --- | --- |

3.11.1

Za dosego napredka na tem področju EESO poziva Komisijo, da s pomočjo Eurostata natančneje določi, katere dejavnosti proizvodnje in storitev bi lahko vključili v tiste, ki jih danes imenujemo inovativne. Bilo bi zelo koristno, če bi imeli na voljo smernice na tem občutljivem področju.

| 3.11.2 | S tega stališča Odbor pozdravlja predstavitev sporočila, predvideno za 21. september 2005, o shemi državne pomoči za inovacije, ki bo oblikovalo okvir Skupnosti za ta odločilni sektor in navedlo po eni strani najbolj očitne primere tržne nepopolnosti, po drugi strani pa ustrezne ukrepe za primere, ko je rešitev mogoča. |
| --- | --- |

3.11.2

S tega stališča Odbor pozdravlja predstavitev sporočila, predvideno za 21. september 2005, o shemi državne pomoči za inovacije, ki bo oblikovalo okvir Skupnosti za ta odločilni sektor in navedlo po eni strani najbolj očitne primere tržne nepopolnosti, po drugi strani pa ustrezne ukrepe za primere, ko je rešitev mogoča.

| 3.12 | Poleg tega je treba tudi jasno opredeliti predhodna merila za določitev tržnih nepopolnosti, ki bi lahko ovirale optimizacijo inovativnih ukrepov in instrumentov pri izvajanju lizbonske strategije. Hkrati bo treba državam članicam in njihovim regijam zagotoviti primeren manevrski prostor za sorazmerno in učinkovito posredovanje, da se pripravljalne raziskave spremenijo v komercialne in tržne inovacije. |
| --- | --- |

3.12

Poleg tega je treba tudi jasno opredeliti predhodna merila za določitev tržnih nepopolnosti, ki bi lahko ovirale optimizacijo inovativnih ukrepov in instrumentov pri izvajanju lizbonske strategije. Hkrati bo treba državam članicam in njihovim regijam zagotoviti primeren manevrski prostor za sorazmerno in učinkovito posredovanje, da se pripravljalne raziskave spremenijo v komercialne in tržne inovacije.

| 3.13 | V zvezi s pomočjo za spodbujanje vlaganj malih in srednjih podjetij v inovacijske projekte je treba spodbujati tudi širjenje podjetij in predvideti:






  — | podporo regionalnim in nadregionalnim inovacijskim omrežjem, |
| --- | --- | --- |

3.13

V zvezi s pomočjo za spodbujanje vlaganj malih in srednjih podjetij v inovacijske projekte je treba spodbujati tudi širjenje podjetij in predvideti:

—

podporo regionalnim in nadregionalnim inovacijskim omrežjem,

| — | spodbujanje politike okrožij in tehnoloških industrijskih parkov, |
| --- | --- |

—

spodbujanje politike okrožij in tehnoloških industrijskih parkov,

| — | vključevanje business angels in storitvenih posrednikov, kot so „venture technologists“ (dobavitelji tehnologije podjetja), borzni posredniki in svetovalci na področju patentov, |
| --- | --- |

—

vključevanje business angels in storitvenih posrednikov, kot so „venture technologists“ (dobavitelji tehnologije podjetja), borzni posredniki in svetovalci na področju patentov,

| — | oblikovanje središč za prenos tehnologije in tveganega kapitala, |
| --- | --- |

—

oblikovanje središč za prenos tehnologije in tveganega kapitala,

| — | usposabljanje in zaposlovanje kvalificiranega tehničnega osebja. |
| --- | --- |

—

usposabljanje in zaposlovanje kvalificiranega tehničnega osebja.

| 3.14 | Po mnenju Odbora bi morala nova okvirna shema upoštevati tudi dejavnike v zvezi z okoljem, ki vplivajo na potek inovacij, kot so:






  — | kultura podjetja, usmerjena k inovacijam, |
| --- | --- | --- |

3.14

Po mnenju Odbora bi morala nova okvirna shema upoštevati tudi dejavnike v zvezi z okoljem, ki vplivajo na potek inovacij, kot so:

—

kultura podjetja, usmerjena k inovacijam,

| — | sistem odnosov in medsebojne odvisnosti z drugimi podjetji, organizacijami in javnimi organi, ki so bistveni za oblikovanje in širjenje znanja in inovacij, |
| --- | --- |

—

sistem odnosov in medsebojne odvisnosti z drugimi podjetji, organizacijami in javnimi organi, ki so bistveni za oblikovanje in širjenje znanja in inovacij,

| — | zakonodajni referenčni okvir, zlasti na področju intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

—

zakonodajni referenčni okvir, zlasti na področju intelektualne lastnine,

| — | dostop do trga kapitala, zlasti v zvezi s tveganim in začetnim kapitalom (ponovni pregled sporočila o investicijskem kapitalu), |
| --- | --- |

—

dostop do trga kapitala, zlasti v zvezi s tveganim in začetnim kapitalom (ponovni pregled sporočila o investicijskem kapitalu),

| — | službe za izobraževanje in usposabljanje ter odnosi med univerzitetnim in znanstvenim okoljem ter podjetji, |
| --- | --- |

—

službe za izobraževanje in usposabljanje ter odnosi med univerzitetnim in znanstvenim okoljem ter podjetji,

| — | pomožne strukture (npr. inkubatorji, okrožna omrežja, industrijski in tehnološki parki) in posredovalne strukture za inovacije. |
| --- | --- |

—

pomožne strukture (npr. inkubatorji, okrožna omrežja, industrijski in tehnološki parki) in posredovalne strukture za inovacije.

| 3.14.1 | Na splošno Odbor ocenjuje, da bi bilo v postopku revizije usmeritev v zvezi s horizontalno pomočjo na področju raziskav, inovacij, okolja in človeškega kapitala koristno:






  — | povečati sedanjo predvideno pomoč za horizontalne ukrepe, |
| --- | --- | --- |

3.14.1

Na splošno Odbor ocenjuje, da bi bilo v postopku revizije usmeritev v zvezi s horizontalno pomočjo na področju raziskav, inovacij, okolja in človeškega kapitala koristno:

—

povečati sedanjo predvideno pomoč za horizontalne ukrepe,

| — | ohraniti ozemeljske bonuse za posredovanje na območjih, ki zaostajajo v razvoju, |
| --- | --- |

—

ohraniti ozemeljske bonuse za posredovanje na območjih, ki zaostajajo v razvoju,

| — | predvideti „kohezijski bonus“ za območja, ki niso upravičena ali niso več upravičena v skladu s členom 83(c), za posege, ki jih sofinancirajo strukturni skladi. |
| --- | --- |

—

predvideti „kohezijski bonus“ za območja, ki niso upravičena ali niso več upravičena v skladu s členom 83(c), za posege, ki jih sofinancirajo strukturni skladi.

| 3.15 | V zvezi s shemo pomoči v sektorju storitev splošnega gospodarskega pomena je treba poudariti, da so te storitve bistveni element socialne in regionalne kohezije. Zato je treba v skladu z merili iz sodbe Altmark (16) in ustrezno odločbo Komisije z dne 13. julija 2005 pojasniti izraz „dobro vodeno tipično podjetje“. Potrebna je tudi zagotovitev pravne varnosti za nadomestila, dodeljena za opravljanje javnih storitev, ki so oblika državne pomoči, skladna s Pogodbo. |
| --- | --- |

3.15

V zvezi s shemo pomoči v sektorju storitev splošnega gospodarskega pomena je treba poudariti, da so te storitve bistveni element socialne in regionalne kohezije. Zato je treba v skladu z merili iz sodbe Altmark (16) in ustrezno odločbo Komisije z dne 13. julija 2005 pojasniti izraz „dobro vodeno tipično podjetje“. Potrebna je tudi zagotovitev pravne varnosti za nadomestila, dodeljena za opravljanje javnih storitev, ki so oblika državne pomoči, skladna s Pogodbo.

| 3.16 | Po mnenju Odbora bo morala prihodnja zakonodaja upoštevati, da so institucije, ki imajo demokratično legitimnost na tem področju na državni, regionalni in lokalni ravni, odgovorne za določitev storitev splošnega gospodarskega pomena (17). |
| --- | --- |

3.16

Po mnenju Odbora bo morala prihodnja zakonodaja upoštevati, da so institucije, ki imajo demokratično legitimnost na tem področju na državni, regionalni in lokalni ravni, odgovorne za določitev storitev splošnega gospodarskega pomena (17).

4.   Poenostavitev in preglednost postopkov

| 4.1 | Odbor ocenjuje, da je treba narediti pomemben napredek pri poenostavitvi in preglednosti postopkov, in sicer s krepitvijo dejavnosti Komisije za skupno politiko pomoči, usmerjene k tistim elementom, ki bi lahko povzročili resno izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

4.1

Odbor ocenjuje, da je treba narediti pomemben napredek pri poenostavitvi in preglednosti postopkov, in sicer s krepitvijo dejavnosti Komisije za skupno politiko pomoči, usmerjene k tistim elementom, ki bi lahko povzročili resno izkrivljanje konkurence.

| 4.2 | Zato je treba odpraviti dolge roke obravnavanja dokumentov, izboljšati in poenostaviti upravne postopke ter od držav članic zahtevati preglednost in učinkovitost. |
| --- | --- |

4.2

Zato je treba odpraviti dolge roke obravnavanja dokumentov, izboljšati in poenostaviti upravne postopke ter od držav članic zahtevati preglednost in učinkovitost.

| 4.3 | Odbor tudi želi, da podjetja, še zlasti tista, ki so prejemniki ukrepov pomoči, pripravijo kodeks dobrega vodenja, ki vključuje vse zainteresirane udeležence. |
| --- | --- |

4.3

Odbor tudi želi, da podjetja, še zlasti tista, ki so prejemniki ukrepov pomoči, pripravijo kodeks dobrega vodenja, ki vključuje vse zainteresirane udeležence.

5.   Reforma in razširjena Evropa

| 5.1 | Nov položaj izhaja iz širitve, ki zahteva prilagajanje politike državnih pomoči, da se vsem evropskim regijam omogoči, da postanejo privlačne kot nove lokacije in za vlaganja, ter da se zagotovi lojalna konkurenca mejnih regij. |
| --- | --- |

5.1

Nov položaj izhaja iz širitve, ki zahteva prilagajanje politike državnih pomoči, da se vsem evropskim regijam omogoči, da postanejo privlačne kot nove lokacije in za vlaganja, ter da se zagotovi lojalna konkurenca mejnih regij.

| 5.2 | Deset novih držav članic Unije sedaj podjetjem odobrava veliko višje državne pomoči – izraženo v odstotkih njihovega BDP – kot stare članice, čeprav kaže, da se bo stanje postopoma uravnotežilo. V obdobju od 2000 do 2003 so bile državne pomoči novih članic v povprečju 1,42 % BDP v primerjavi s povprečjem v starih članicah, ki je 0,4 %. |
| --- | --- |

5.2

Deset novih držav članic Unije sedaj podjetjem odobrava veliko višje državne pomoči – izraženo v odstotkih njihovega BDP – kot stare članice, čeprav kaže, da se bo stanje postopoma uravnotežilo. V obdobju od 2000 do 2003 so bile državne pomoči novih članic v povprečju 1,42 % BDP v primerjavi s povprečjem v starih članicah, ki je 0,4 %.

| 5.3 | Lizbonska strategija je predvidela uporabo pomoči za doseganje horizontalnih ciljev. V letu 2002 so te pomoči predstavljale 73 % pomoči v starih članicah v primerjavi z 22 % pomoči v novih državah članicah (18). |
| --- | --- |

5.3

Lizbonska strategija je predvidela uporabo pomoči za doseganje horizontalnih ciljev. V letu 2002 so te pomoči predstavljale 73 % pomoči v starih članicah v primerjavi z 22 % pomoči v novih državah članicah (18).

| 5.4 | Razen tega je treba priznati, da so se nove države članice dobro prilagodile tržnemu gospodarstvu, čeprav so v razširjeni Evropi še vedno potrebni ukrepi za zmanjševanje splošne ravni pomoči in za spodbujanje konkurenčnosti, trajnostnega in celostnega razvoja, pa tudi novega evropskega gospodarstva, ki temelji na znanju. |
| --- | --- |

5.4

Razen tega je treba priznati, da so se nove države članice dobro prilagodile tržnemu gospodarstvu, čeprav so v razširjeni Evropi še vedno potrebni ukrepi za zmanjševanje splošne ravni pomoči in za spodbujanje konkurenčnosti, trajnostnega in celostnega razvoja, pa tudi novega evropskega gospodarstva, ki temelji na znanju.

6.   Vključevanje zainteresiranih udeležencev: podjetij in civilne družbe

| 6.1 | Odbor je prepričan, da je treba izboljšati prakso in postopke upravljanja državnih pomoči in bolj vključevati neposredno zainteresirane udeležence. Med temi so na prvem mestu podjetja in civilna družba, na katere neposredno vplivajo pravna negotovost in dolgi roki za potrjevanje shem pomoči ter resne posledice, povezane z vračanjem nesprejemljivih ali nelegalnih pomoči. |
| --- | --- |

6.1

Odbor je prepričan, da je treba izboljšati prakso in postopke upravljanja državnih pomoči in bolj vključevati neposredno zainteresirane udeležence. Med temi so na prvem mestu podjetja in civilna družba, na katere neposredno vplivajo pravna negotovost in dolgi roki za potrjevanje shem pomoči ter resne posledice, povezane z vračanjem nesprejemljivih ali nelegalnih pomoči.

| 6.2 | Podjetja so kot prejemniki shem pomoči in hkrati kot konkurenti v privilegiranem položaju za:






  — | vrednotenje učinkovitosti instrumentov izvajanja in spremljanje sprejetih rešitev ter določanje najboljše prakse zaradi njihovega znanja in izkušenj, |
| --- | --- | --- |

6.2

Podjetja so kot prejemniki shem pomoči in hkrati kot konkurenti v privilegiranem položaju za:

—

vrednotenje učinkovitosti instrumentov izvajanja in spremljanje sprejetih rešitev ter določanje najboljše prakse zaradi njihovega znanja in izkušenj,

| — | podporo boljšega razširjanja zakonodaje Skupnosti, v jasni in pregledni obliki, ki bo neposredno na voljo uporabnikom, tako dajalcem pomoči kot upravičencem, |
| --- | --- |

—

podporo boljšega razširjanja zakonodaje Skupnosti, v jasni in pregledni obliki, ki bo neposredno na voljo uporabnikom, tako dajalcem pomoči kot upravičencem,

| — | prispevanje k premagovanju ovir in negotovosti, povezanih z razlago in izvajanjem, kar bi lahko povzročilo dvom o legitimnosti nadzora državnih pomoči, |
| --- | --- |

—

prispevanje k premagovanju ovir in negotovosti, povezanih z razlago in izvajanjem, kar bi lahko povzročilo dvom o legitimnosti nadzora državnih pomoči,

| — | oblikovanje pogojev samoizvajanja uredbe ter spodbujanje spoštovanja popolnega izvajanja evropske zakonodaje. |
| --- | --- |

—

oblikovanje pogojev samoizvajanja uredbe ter spodbujanje spoštovanja popolnega izvajanja evropske zakonodaje.

| 6.3 | Posledično Odbor ocenjuje, da je treba:






  — | okrepiti institucionalno vključevanje podjetij v postopek odločanja in izvajanja politik, |
| --- | --- | --- |

6.3

Posledično Odbor ocenjuje, da je treba:

—

okrepiti institucionalno vključevanje podjetij v postopek odločanja in izvajanja politik,

| — | vpeljati mehanizme naknadnega vrednotenja in spremljanja gospodarske učinkovitosti ukrepov, |
| --- | --- |

—

vpeljati mehanizme naknadnega vrednotenja in spremljanja gospodarske učinkovitosti ukrepov,

| — | omogočiti poln spletni dostop do sklepov Komisije, ne le v jeziku zainteresiranih držav članic, ampak v vseh delovnih jezikih Komisije, |
| --- | --- |

—

omogočiti poln spletni dostop do sklepov Komisije, ne le v jeziku zainteresiranih držav članic, ampak v vseh delovnih jezikih Komisije,

| — | zagotoviti redne podatke za podjetja o tekočih postopkih obveščanja, da lahko preverijo, ali so uredbe o poenostavitvi, sprejete na državni ali lokalni ravni, v skladu s pravili in postopki EU v zvezi s pomočmi, ter da lahko sodelujejo z javnimi organi na različnih ravneh, da bi zagotovili učinkovitejše izvajanje politike EU o državnih pomočeh, |
| --- | --- |

—

zagotoviti redne podatke za podjetja o tekočih postopkih obveščanja, da lahko preverijo, ali so uredbe o poenostavitvi, sprejete na državni ali lokalni ravni, v skladu s pravili in postopki EU v zvezi s pomočmi, ter da lahko sodelujejo z javnimi organi na različnih ravneh, da bi zagotovili učinkovitejše izvajanje politike EU o državnih pomočeh,

| — | proaktivno spremljati izvajanje uredb, ob upoštevanju okolij podjetij in predstavnikov civilne družbe, v gospodarski analizi tržnih nepopolnosti ter pomanjkljivosti v uspešnosti določenega sektorja ali industrijske panoge, |
| --- | --- |

—

proaktivno spremljati izvajanje uredb, ob upoštevanju okolij podjetij in predstavnikov civilne družbe, v gospodarski analizi tržnih nepopolnosti ter pomanjkljivosti v uspešnosti določenega sektorja ali industrijske panoge,

| — | vzpostaviti sistematične in ločene mehanizme, ki temeljijo na jasno določenih in preglednih merilih, za prepoznavanje tržne nepopolnosti – market failure watch – ter ukrepe pomoči, ki nimajo pomembnega vpliva na konkurenco na notranjem trgu in ki so združljivi z lizbonsko strategijo. |
| --- | --- |

—

vzpostaviti sistematične in ločene mehanizme, ki temeljijo na jasno določenih in preglednih merilih, za prepoznavanje tržne nepopolnosti – market failure watch – ter ukrepe pomoči, ki nimajo pomembnega vpliva na konkurenco na notranjem trgu in ki so združljivi z lizbonsko strategijo.

7.   Za politiko državnih pomoči, ki je zasnovana kot instrument rasti in je del skupne vizije integriranega gospodarskega razvoja od 25 do 27 držav članic za ustvarjanje novih delovnih mest in podjetij

| 7.1 | Odbor meni, da je treba jasno prikazati dodano vrednost državnih pomoči za prihodnost Evropske unije v okviru ciljev konkurenčnega, trajnostnega in celovitega razvoja držav članic, sprejetih v Lizboni ter ponovno poudarjenih ob več priložnostih – od leta 2000 do danes – na več evropskih vrhih. |
| --- | --- |

7.1

Odbor meni, da je treba jasno prikazati dodano vrednost državnih pomoči za prihodnost Evropske unije v okviru ciljev konkurenčnega, trajnostnega in celovitega razvoja držav članic, sprejetih v Lizboni ter ponovno poudarjenih ob več priložnostih – od leta 2000 do danes – na več evropskih vrhih.

| 7.1.1 | Ključni sektorji iz strategije zahtevajo znatna in usmerjena finančna sredstva, ki morajo biti dodeljena v okviru proračunskih in strukturnih politik držav članic: potreben je vnaprej določen, skladen in združljiv okvir, na katerega se morajo sklicevati in se mu prilagoditi vse politike, vključno s politiko Skupnosti na področju konkurence. |
| --- | --- |

7.1.1

Ključni sektorji iz strategije zahtevajo znatna in usmerjena finančna sredstva, ki morajo biti dodeljena v okviru proračunskih in strukturnih politik držav članic: potreben je vnaprej določen, skladen in združljiv okvir, na katerega se morajo sklicevati in se mu prilagoditi vse politike, vključno s politiko Skupnosti na področju konkurence.

| 7.2 | Odbor meni, da je za dokončno oblikovanje enotnega evropskega trga, ki bo lahko enakopravno konkuriral drugim udeležencem na svetovnem trgu, potrebna bistvena posodobitev oblikovanja in izvajanja evropske gospodarske politike, še zlasti politike državnih pomoči; to je predpogoj za vlaganja v veliko infrastrukturo in za nematerialna vlaganja, potrebna za pravilno delovanje učinkovitega, tehnološko naprednega in konkurenčnega trga. |
| --- | --- |

7.2

Odbor meni, da je za dokončno oblikovanje enotnega evropskega trga, ki bo lahko enakopravno konkuriral drugim udeležencem na svetovnem trgu, potrebna bistvena posodobitev oblikovanja in izvajanja evropske gospodarske politike, še zlasti politike državnih pomoči; to je predpogoj za vlaganja v veliko infrastrukturo in za nematerialna vlaganja, potrebna za pravilno delovanje učinkovitega, tehnološko naprednega in konkurenčnega trga.

| 7.3 | Odbor meni, da je treba z opredelitvijo meril o splošni združljivosti spodbujati države članice in regije, da začnejo izvajati politike podpore za dosego ciljev gospodarske konkurenčnosti, ki spoštuje pravila proste konkurence. |
| --- | --- |

7.3

Odbor meni, da je treba z opredelitvijo meril o splošni združljivosti spodbujati države članice in regije, da začnejo izvajati politike podpore za dosego ciljev gospodarske konkurenčnosti, ki spoštuje pravila proste konkurence.

| 7.4 | Če evropska podjetja na trgu niso konkurenčna in trg kaže na nezmožnost krepitve njihove sposobnosti za tehnološke inovacije, usposabljanje in internacionalizacijo, mora evropska politika državnih pomoči spodbujati politike in sheme za rast podjetij in boljšo sposobnost pritegovanja novih vlagateljev, znanja in kapitala v Evropo, ne pa jih oteževati. |
| --- | --- |

7.4

Če evropska podjetja na trgu niso konkurenčna in trg kaže na nezmožnost krepitve njihove sposobnosti za tehnološke inovacije, usposabljanje in internacionalizacijo, mora evropska politika državnih pomoči spodbujati politike in sheme za rast podjetij in boljšo sposobnost pritegovanja novih vlagateljev, znanja in kapitala v Evropo, ne pa jih oteževati.

8.   Končna priporočila

| 8.1 | Odbor podpira posodobitev evropske politike državnih pomoči, ki temelji na novem proaktivnem pristopu in novem skupnem splošnem okviru. V zvezi s tem priporoča:






  — | politiko, ki lahko zagotovi ustrezne odzive in popravi ali odstrani tržne pomanjklivosti, |
| --- | --- | --- |

8.1

Odbor podpira posodobitev evropske politike državnih pomoči, ki temelji na novem proaktivnem pristopu in novem skupnem splošnem okviru. V zvezi s tem priporoča:

—

politiko, ki lahko zagotovi ustrezne odzive in popravi ali odstrani tržne pomanjklivosti,

| — | politiko, ki bistveno prispeva k dokončnemu oblikovanju notranjega trga, ne da bi povzročila izkrivljanje konkurenčnosti, |
| --- | --- |

—

politiko, ki bistveno prispeva k dokončnemu oblikovanju notranjega trga, ne da bi povzročila izkrivljanje konkurenčnosti,

| — | bolj skladno in integrirano politiko, ki spodbuja uresničevanje različnih delov lizbonske strategije, za večjo konkurenčnost in inovativnost podjetij na svetovnem trgu in za izboljšanje kakovosti dela in življenja državljanov, |
| --- | --- |

—

bolj skladno in integrirano politiko, ki spodbuja uresničevanje različnih delov lizbonske strategije, za večjo konkurenčnost in inovativnost podjetij na svetovnem trgu in za izboljšanje kakovosti dela in življenja državljanov,

| — | krepitev industrijske in storitvene strukture s spodbujanjem podjetij in prilagoditvijo industrijskega sektorja in trga dela novim ciljem industrijske politike in novim zahtevam globalizacije, |
| --- | --- |

—

krepitev industrijske in storitvene strukture s spodbujanjem podjetij in prilagoditvijo industrijskega sektorja in trga dela novim ciljem industrijske politike in novim zahtevam globalizacije,

| — | močno podporo vsem oblikam inovacij proizvodov in postopkov (19), |
| --- | --- |

—

močno podporo vsem oblikam inovacij proizvodov in postopkov (19),

| — | proaktivni pristop za povečanje privlačnosti Evrope za vlagatelje in njene sposobnosti ustvarjanja delovnih mest, krepitev konkurenčnosti podjetij, spodbujanje raziskovalnih in inovacijskih projektov ter spodbujanje razvoja, razširjanja novih znanj in usposabljanja kadrov, |
| --- | --- |

—

proaktivni pristop za povečanje privlačnosti Evrope za vlagatelje in njene sposobnosti ustvarjanja delovnih mest, krepitev konkurenčnosti podjetij, spodbujanje raziskovalnih in inovacijskih projektov ter spodbujanje razvoja, razširjanja novih znanj in usposabljanja kadrov,

| — | večjo pozornost do dejavnikov, ki resnično izkrivljajo konkurenco na notranjem in mednarodnem trgu, brez nepotrebnih upravnih postopkov in stroškov za omejene pojave, ki nimajo nobenega vpliva na izkrivljanje, |
| --- | --- |

—

večjo pozornost do dejavnikov, ki resnično izkrivljajo konkurenco na notranjem in mednarodnem trgu, brez nepotrebnih upravnih postopkov in stroškov za omejene pojave, ki nimajo nobenega vpliva na izkrivljanje,

| — | pristop, ki temelji na poenostavitvi in preglednosti nekaterih postopkov in pravil, ter hkrati ukrepe, ki temeljijo na uveljavljenih nediskrecijskih merilih, ki so združljiva z lizbonsko strategijo v smislu usklajenega, celovitega in konkurenčnega razvoja na svetovni ravni, |
| --- | --- |

—

pristop, ki temelji na poenostavitvi in preglednosti nekaterih postopkov in pravil, ter hkrati ukrepe, ki temeljijo na uveljavljenih nediskrecijskih merilih, ki so združljiva z lizbonsko strategijo v smislu usklajenega, celovitega in konkurenčnega razvoja na svetovni ravni,

| — | okrepljeno vključevanje podjetij v postopke sprejemanja in izvajanja odločitev ter ocenjevanje in spremljanje njihove učinkovitosti, kakor tudi njihovega uveljavljanja, |
| --- | --- |

—

okrepljeno vključevanje podjetij v postopke sprejemanja in izvajanja odločitev ter ocenjevanje in spremljanje njihove učinkovitosti, kakor tudi njihovega uveljavljanja,

| — | tesnejšo povezanost z evropskimi predpisi in predpisi mednarodnih ustanov (STO) ter glavnimi evropskimi partnerji na svetovnih trgih, |
| --- | --- |

—

tesnejšo povezanost z evropskimi predpisi in predpisi mednarodnih ustanov (STO) ter glavnimi evropskimi partnerji na svetovnih trgih,

| — | opredelitev skupne vizije in vnaprejšnjo določitev, kako in v kakšni višini je posredovanje dejansko skladno z razvojem, pri čemer morajo biti udeleženi vsi politični, gospodarski in socialni akterji. |
| --- | --- |

—

opredelitev skupne vizije in vnaprejšnjo določitev, kako in v kakšni višini je posredovanje dejansko skladno z razvojem, pri čemer morajo biti udeleženi vsi politični, gospodarski in socialni akterji.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Člen 87(2).

1

(2)  Člen 87(3).

2

(3)  KOM(2005) 147, končno, 20.4.2005, str. 11.

3

(4)  Družba znanja ni vedno lahko razumljiva. Izdelki te družbe se razlikujejo po višjem vložku inteligence. Sposobnost proizvajanja vedno bolj inovativnega in inteligentnejšega blaga in storitev je treba spodbujati in podpirati, vključno z državnimi pomočmi.

4

(5)  Resolucija EP št. P6_TA(2005)0033, 22.2.2005.

5

(6)  Resolucija EP št. A6-0148/2005, 12.5.2005.

6

(7)  Prim. Priporočilo 2003/361/ES (UL L 124, 20.5.2003).

7

(8)  Zadeva C-280/00, Altmark Trans in Magdeburg – Nahverkehrsgesellschaft Altmark (2003) CJCE I-7747.

8

(9)  Prim. opomba 3.

9

(10)  Na ravni EU.

10

(11)  UL C 108, 30.4.2004.

11

(12)  SEC(2005) 795, 7.6.2005.

12

(13)  KOM(2004) 293 končno, 20.4.2004.

13

(14)  UL L 124, 20.5.2003.

14

(15)  KOM(1995) 688.

15

(16)  Zadeva C-280/00, Altmark Trans in Magdeburg – Nahverkehrsgesellschaft Altmark (2003) CJCE I-7747.

16

(17)  Pravila o izjemah za nadomestila na osnovi javnih storitev v skladu s členom 86(2) bi morala biti določena dovolj široko, da lahko omogočijo ustrezno prilagodljivost in dinamiko ter najmanjše upravne stroške.

17

(18)  Na evropski ravni je bilo približno 73 % vseh pomoči (pomoči kmetijskemu, ribiškemu in prometnemu sektorju niso vključene), v letu 2002 dodeljenih za doseganje horizontalnih ciljev, še zlasti za raziskovanje in razvoj, malim in srednje velikim podjetjem, okolju ter regionalnemu gospodarskemu razvoju. Ostalih 27 % so pomoči za posebne sektorje (večinoma proizvodni sektor, premogovništvo in finančne storitve), še zlasti pomoč za reševanje in prestrukturiranje. Del pomoči, namenjenih za horizontalne cilje, se je v obdobju od 1998 do 2000 in od 2000 do 2002 povišal za 7 odstotnih točk: ta dvig izhaja iz znatnega povišanja pomoči za okolje (+ 7 točk) ter raziskovanje in razvoj (+ 4 točke). Ta pozitivna smer je bila na različnih stopnjah zaznana v večini držav članic. Pravzaprav so bile v več državah članicah – Belgija, Danska, Grčija, Italija, Nizozemska, Avstrija in Finska – skoraj vse pomoči v letu 2002 dodeljene horizontalnim ciljem. (KOM(2004) 256 končno).

18

(19)  Kot jo Zahteva zelena knjiga o inovacijah (1995).

19

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/9

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) in o predlogu sklepa Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2007–2011)

KOM(2005) 119 končno/2 - 2005/0043 (COD) - 2005/0044 (CNS)

(2006/C 65/02)

Svet je 25. aprila 2005 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe ES Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela na tem področju, je mnenje sprejela 11. novembra 2005. Poročevalec je bil g. WOLF in soporočevalec g. PEZZINI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra 2005) s 123 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi.

Vsebina:

| 1. | Povzetek in priporočila |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uvod |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kratka vsebina predloga Komisije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Splošne ugotovitve |
| --- | --- |

4.

| 5. | Posebne ugotovitve |
| --- | --- |

5.

| 6. | Program EURATOM |
| --- | --- |

6.

1.   Povzetek in priporočila

| 1.1 | Lizbonski cilji (1) govorijo o položaju Evrope v globalni konkurenci, za katero je najbolj značilno globalno tekmovanje naraščajočih investicij v raziskave in razvoj. Vanj so vključene tradicionalne industrijske države (npr. ZDA, države EU in Japonska), pa tudi nove države z bistveno cenejšo delovno silo, katerih gospodarska moč bliskovito narašča (na primer Kitajska, Indija, Brazilija, Koreja). |
| --- | --- |

1.1

Lizbonski cilji (1) govorijo o položaju Evrope v globalni konkurenci, za katero je najbolj značilno globalno tekmovanje naraščajočih investicij v raziskave in razvoj. Vanj so vključene tradicionalne industrijske države (npr. ZDA, države EU in Japonska), pa tudi nove države z bistveno cenejšo delovno silo, katerih gospodarska moč bliskovito narašča (na primer Kitajska, Indija, Brazilija, Koreja).

| 1.2 | Učinkovite in kakovostne raziskave in razvoj, ki imajo zadostno podporo, so namreč odločilna osnova in predpogoj za inovativnost, konkurenčnost in blaginjo ter tako tudi za razcvet kulture in socialnih storitev. Naložbe v raziskave in razvoj vodijo – z visokim ojačevalnim faktorjem – k povečani gospodarski moči. Temu ustreza tudi cilj 3 %, določen v Barceloni 2002 (2), ki pa se zaradi globalne tekme spreminja v „premikajočo se tarčo“. |
| --- | --- |

1.2

Učinkovite in kakovostne raziskave in razvoj, ki imajo zadostno podporo, so namreč odločilna osnova in predpogoj za inovativnost, konkurenčnost in blaginjo ter tako tudi za razcvet kulture in socialnih storitev. Naložbe v raziskave in razvoj vodijo – z visokim ojačevalnim faktorjem – k povečani gospodarski moči. Temu ustreza tudi cilj 3 %, določen v Barceloni 2002 (2), ki pa se zaradi globalne tekme spreminja v „premikajočo se tarčo“.

| 1.3 | Raziskave in razvoj, ki jih financira Evropska Skupnost, ustvarjajo odločilno evropsko dodano vrednost. Razkrivajo potenciale, ki jih sposobnosti posameznih držav članic odločno presegajo, doslej pa so že omogočili evropski razvoj svetovnega pomena. Imajo odločilno in spodbujevalno moč ter integracijski učinek na nujne in obsežnejše nacionalne raziskovalne programe držav članic, kar vodi tudi k združevanju virov. Povezujejo evropske raziskovalne elite, evropsko industrijo in evropske akterje odločanja. Predstavljajo katalizator evropske integracije, kohezije in ustvarjanja identitete ter so temeljni element evropskega raziskovalnega prostora. |
| --- | --- |

1.3

Raziskave in razvoj, ki jih financira Evropska Skupnost, ustvarjajo odločilno evropsko dodano vrednost. Razkrivajo potenciale, ki jih sposobnosti posameznih držav članic odločno presegajo, doslej pa so že omogočili evropski razvoj svetovnega pomena. Imajo odločilno in spodbujevalno moč ter integracijski učinek na nujne in obsežnejše nacionalne raziskovalne programe držav članic, kar vodi tudi k združevanju virov. Povezujejo evropske raziskovalne elite, evropsko industrijo in evropske akterje odločanja. Predstavljajo katalizator evropske integracije, kohezije in ustvarjanja identitete ter so temeljni element evropskega raziskovalnega prostora.

| 1.4 | Predlog Komisije za zvišanje dosedanjih izdatkov, s čimer bi tem ciljem namenili malo manj kot 8 % celotnega proračuna Skupnosti, je dobrodošel in nujno potreben prvi korak v pravi smeri. Hkrati predstavlja tudi najmanjši možni vložek, ki ga bo dolgoročno treba še povečati, v prizadevanju, da položaja Evrope, zibelke sodobne znanosti in tehnike, ne bi postavili na kocko, ampak ga dolgoročno ohranili in okrepili. Brez tega vložka bo lizbonske cilje tudi dolgoročno težko doseči. |
| --- | --- |

1.4

Predlog Komisije za zvišanje dosedanjih izdatkov, s čimer bi tem ciljem namenili malo manj kot 8 % celotnega proračuna Skupnosti, je dobrodošel in nujno potreben prvi korak v pravi smeri. Hkrati predstavlja tudi najmanjši možni vložek, ki ga bo dolgoročno treba še povečati, v prizadevanju, da položaja Evrope, zibelke sodobne znanosti in tehnike, ne bi postavili na kocko, ampak ga dolgoročno ohranili in okrepili. Brez tega vložka bo lizbonske cilje tudi dolgoročno težko doseči.

| 1.5 | Od znanstveno-tehnoloških zmogljivosti pa ni odvisna le narodnogospodarska konkurenčnost temveč tudi kulturno in politično spoštovanje in vpliv, ter privlačnost za vlagatelje, znanstvenike in inženirje (beg možganov!), ki se iz tega razvije. EU mora ostati pomemben iskani partner za sodelovanje in ne sme izgubiti svojega svetovno političnega pomena v svetovni mreži. |
| --- | --- |

1.5

Od znanstveno-tehnoloških zmogljivosti pa ni odvisna le narodnogospodarska konkurenčnost temveč tudi kulturno in politično spoštovanje in vpliv, ter privlačnost za vlagatelje, znanstvenike in inženirje (beg možganov!), ki se iz tega razvije. EU mora ostati pomemben iskani partner za sodelovanje in ne sme izgubiti svojega svetovno političnega pomena v svetovni mreži.

| 1.6 | V skladu s tem Odbor poziva Evropski parlament, Evropski svet ter zlasti predsednike in vlade držav članic, da nujno potrebne naložbe v raziskave in razvoj, ki jih je predlagala Komisija, dajo na razpolago v celoti in jih ne prepuščajo pogajanjem o prihodnjem splošnem proračunu EU. Ta odločitev bo bistven preskusni kriterij za zmožnost evropske politike, da pravilno postavi smernice za prihodnost. |
| --- | --- |

1.6

V skladu s tem Odbor poziva Evropski parlament, Evropski svet ter zlasti predsednike in vlade držav članic, da nujno potrebne naložbe v raziskave in razvoj, ki jih je predlagala Komisija, dajo na razpolago v celoti in jih ne prepuščajo pogajanjem o prihodnjem splošnem proračunu EU. Ta odločitev bo bistven preskusni kriterij za zmožnost evropske politike, da pravilno postavi smernice za prihodnost.

| 1.7 | Odbor poziva tudi voditelje držav in vlad ter evropsko industrijo, da s svojimi nacionalnimi raziskovalnimi programi in ukrepi za industrijsko raziskovanje prispevajo k čimprejšnji uresničitvi cilja 3 %. |
| --- | --- |

1.7

Odbor poziva tudi voditelje držav in vlad ter evropsko industrijo, da s svojimi nacionalnimi raziskovalnimi programi in ukrepi za industrijsko raziskovanje prispevajo k čimprejšnji uresničitvi cilja 3 %.

| 1.8 | Odbor pozdravlja načelno zasnovo obeh okvirnih programov, ki jih je predlagala Komisija (OP7 in OP Euratom). To velja ne le za njuno tematsko vsebino in njuno strukturno razčlenitev, temveč predvsem tudi za doseženo ravnotežje med posameznimi programski cilji in elementi. |
| --- | --- |

1.8

Odbor pozdravlja načelno zasnovo obeh okvirnih programov, ki jih je predlagala Komisija (OP7 in OP Euratom). To velja ne le za njuno tematsko vsebino in njuno strukturno razčlenitev, temveč predvsem tudi za doseženo ravnotežje med posameznimi programski cilji in elementi.

| 1.9 | Odbor pozdravlja novo vključitev delnih programov „Energetika“, „Varnost“ in „Vesolje“. Zagotovitev zadostne, poceni in trajnostne oskrbe z energijo EU je eden največjih in prednostnih problemov pri iskanju pravega ravnovesja med trajnostjo, okoljsko sprejemljivostjo in konkurenčnostjo, njihova rešitev pa so zadostne raziskave in razvoj. Velik pomen varnosti se je pred kratkim zlasti pokazal ob ostudnih terorističnih napadih. |
| --- | --- |

1.9

Odbor pozdravlja novo vključitev delnih programov „Energetika“, „Varnost“ in „Vesolje“. Zagotovitev zadostne, poceni in trajnostne oskrbe z energijo EU je eden največjih in prednostnih problemov pri iskanju pravega ravnovesja med trajnostjo, okoljsko sprejemljivostjo in konkurenčnostjo, njihova rešitev pa so zadostne raziskave in razvoj. Velik pomen varnosti se je pred kratkim zlasti pokazal ob ostudnih terorističnih napadih.

| 1.10 | Veliko vprašanj, ki jih je treba rešiti, se nanaša na več področij in več podprogramov – vključno s humanističnimi in socialno-ekonomskimi vedami. V takih primerih Odbor priporoča, da se zagotovijo skupno usklajevanje in potrebne povezave. To lahko tudi vpliva na sedanja proračunska sredstva za posamezne podprograme. Enako velja tudi za proračunski delež, namenjen za ekonomske raziskave, ki je verjetno prenizek. |
| --- | --- |

1.10

Veliko vprašanj, ki jih je treba rešiti, se nanaša na več področij in več podprogramov – vključno s humanističnimi in socialno-ekonomskimi vedami. V takih primerih Odbor priporoča, da se zagotovijo skupno usklajevanje in potrebne povezave. To lahko tudi vpliva na sedanja proračunska sredstva za posamezne podprograme. Enako velja tudi za proračunski delež, namenjen za ekonomske raziskave, ki je verjetno prenizek.

| 1.11 | Odbor pozdravlja namen Komisije, da poenostavi upravne postopke, zmanjša s tem povezane stroške in tako poveča učinkovitost evropskih raziskovalnih programov. Postopki prijave in odobritve trenutno zahtevajo preveč dela in stroškov, kar povzroča težave znanstvenim in industrijskim uporabnikom. Udeležba v evropskem raziskovalnem programu – vključno s tveganjem pri pripravi predloga – se mora udeležencem izplačati. To velja še zlasti za manjše udeležence, kot so MSP, ali manjše raziskovalne skupine z univerz in raziskovalnih centrov. |
| --- | --- |

1.11

Odbor pozdravlja namen Komisije, da poenostavi upravne postopke, zmanjša s tem povezane stroške in tako poveča učinkovitost evropskih raziskovalnih programov. Postopki prijave in odobritve trenutno zahtevajo preveč dela in stroškov, kar povzroča težave znanstvenim in industrijskim uporabnikom. Udeležba v evropskem raziskovalnem programu – vključno s tveganjem pri pripravi predloga – se mora udeležencem izplačati. To velja še zlasti za manjše udeležence, kot so MSP, ali manjše raziskovalne skupine z univerz in raziskovalnih centrov.

| 1.12 | Pri tem so pomembni zadostna kontinuiteta postopkov vlaganja predlogov in spodbujanja ter strukture za sodelovanje in organizacijske oblike (instrumenti). Nove instrumente, kot so skupne tehnološke pobude, je treba uvajati zelo premišljeno in na začetku le v okviru poskusne faze. |
| --- | --- |

1.12

Pri tem so pomembni zadostna kontinuiteta postopkov vlaganja predlogov in spodbujanja ter strukture za sodelovanje in organizacijske oblike (instrumenti). Nove instrumente, kot so skupne tehnološke pobude, je treba uvajati zelo premišljeno in na začetku le v okviru poskusne faze.

| 1.13 | Ob upoštevanju odločilne vloge malih in srednje velikih podjetij za lizbonski proces Odbor pozdravlja namen Komisije, da MSP še bolj vključi v raziskave, razvoj in inovativnost. V skladu s tem priporoča, da se za to predvideni proračun po potrebi še poveča, če bi se izkazalo, da sredstva, predvidena v Okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013), ki tukaj ni obravnavan, čeprav ima posredniško vlogo in si zasluži znatno podporo, niso zadostna. |
| --- | --- |

1.13

Ob upoštevanju odločilne vloge malih in srednje velikih podjetij za lizbonski proces Odbor pozdravlja namen Komisije, da MSP še bolj vključi v raziskave, razvoj in inovativnost. V skladu s tem priporoča, da se za to predvideni proračun po potrebi še poveča, če bi se izkazalo, da sredstva, predvidena v Okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013), ki tukaj ni obravnavan, čeprav ima posredniško vlogo in si zasluži znatno podporo, niso zadostna.

| 1.14 | Možnost uspeha MSP, ki so bila ustanovljena za razvoj in trženje novih visokotehnoloških izdelkov, je odvisna predvsem od zadostnega ustanovitvenega kapitala in „tveganega kapitala“, ki jim omogoča uspešno premostitev prvih 5 do 10 poslovnih let. |
| --- | --- |

1.14

Možnost uspeha MSP, ki so bila ustanovljena za razvoj in trženje novih visokotehnoloških izdelkov, je odvisna predvsem od zadostnega ustanovitvenega kapitala in „tveganega kapitala“, ki jim omogoča uspešno premostitev prvih 5 do 10 poslovnih let.

| 1.15 | Odbor podpira vlogo Skupnega raziskovalnega središča in njegovih glavnih nalog na različnih področjih, vključno z analizo prihodnjih trendov na znanstveno-tehnološkem, gospodarskem in družbenem področju, ter njegovem pomenu za politično posvetovanje. |
| --- | --- |

1.15

Odbor podpira vlogo Skupnega raziskovalnega središča in njegovih glavnih nalog na različnih področjih, vključno z analizo prihodnjih trendov na znanstveno-tehnološkem, gospodarskem in družbenem področju, ter njegovem pomenu za politično posvetovanje.

| 1.16 | Podrobnejše ugotovitve in priporočila je Odbor predstavil v poglavjih 2, 4 in 5 tega mnenja. |
| --- | --- |

1.16

Podrobnejše ugotovitve in priporočila je Odbor predstavil v poglavjih 2, 4 in 5 tega mnenja.

2.   Uvod

| 2.1 | Gospodarska, socialna in kulturna prihodnost Evrope. Prihodnji razvoj Evrope in njen položaj v globalni strukturi moči sta določena predvsem s konkurenčnostjo na svetovnem trgu in njenimi spreminjajočimi se industrijskimi in gospodarskimi strukturami, razmerami na trgu dela in stanjem surovin. Pri tem so rast, uspeh in gospodarska moč – in tudi iz tega sledeča sposobnost za socialne storitve in kulturni razvoj – zelo odvisni od razpoložljivega znanja in od naložb v raziskave in tehnološki razvoj; naložbe v raziskave in razvoj vodijo – z visokim ojačevalnim faktorjem – k povečani gospodarski moči. |
| --- | --- |

2.1

Gospodarska, socialna in kulturna prihodnost Evrope. Prihodnji razvoj Evrope in njen položaj v globalni strukturi moči sta določena predvsem s konkurenčnostjo na svetovnem trgu in njenimi spreminjajočimi se industrijskimi in gospodarskimi strukturami, razmerami na trgu dela in stanjem surovin. Pri tem so rast, uspeh in gospodarska moč – in tudi iz tega sledeča sposobnost za socialne storitve in kulturni razvoj – zelo odvisni od razpoložljivega znanja in od naložb v raziskave in tehnološki razvoj; naložbe v raziskave in razvoj vodijo – z visokim ojačevalnim faktorjem – k povečani gospodarski moči.

| 2.2 | Globalna konkurenčnost. Evropa na eni strani konkurira že tradicionalnim razvitim državam, kot so ZDA, Japonska ali Rusija, pri čemer predvsem naložbe ZDA
   (3) v vse znanstveno in razvojno pomembne sektorje znatno presegajo naložbe EU in povečujejo njeno že tako veliko prednost. Na drugi strani pa Evropa konkurira s hitro razvijajočimi se gospodarskimi silami, kot so Kitajska, Indija, Brazilija, Koreja itd. |
| --- | --- |

2.2

Globalna konkurenčnost. Evropa na eni strani konkurira že tradicionalnim razvitim državam, kot so ZDA, Japonska ali Rusija, pri čemer predvsem naložbe ZDA
   (3) v vse znanstveno in razvojno pomembne sektorje znatno presegajo naložbe EU in povečujejo njeno že tako veliko prednost. Na drugi strani pa Evropa konkurira s hitro razvijajočimi se gospodarskimi silami, kot so Kitajska, Indija, Brazilija, Koreja itd.

| 2.3 | Globalna raziskovalna tekma. Slednje države - v primerjavi z EU - nimajo na voljo le najcenejše delovne sile, ampak tudi zelo hitro rastoč znanstveno-tehnični standard, sedaj pa veliko vlagajo tudi v usposabljanje, raziskave in razvoj. Zato je za EU vedno težje, da v primerjavi s tem zagotovi svoje veliko višje dohodke ter socialne in okoljske standarde z nadaljnjo znanstveno-tehnično prednostjo in zaradi tega boljše izdelke in postopke. Evropa mora torej storiti vse, da ne bo izgubila globalne tekme za povečevanje naložb v raziskave in razvoj, ki je odločilnega pomena za njeno prihodnost. |
| --- | --- |

2.3

Globalna raziskovalna tekma. Slednje države - v primerjavi z EU - nimajo na voljo le najcenejše delovne sile, ampak tudi zelo hitro rastoč znanstveno-tehnični standard, sedaj pa veliko vlagajo tudi v usposabljanje, raziskave in razvoj. Zato je za EU vedno težje, da v primerjavi s tem zagotovi svoje veliko višje dohodke ter socialne in okoljske standarde z nadaljnjo znanstveno-tehnično prednostjo in zaradi tega boljše izdelke in postopke. Evropa mora torej storiti vse, da ne bo izgubila globalne tekme za povečevanje naložb v raziskave in razvoj, ki je odločilnega pomena za njeno prihodnost.

| 2.4 | Splošna ocena in privlačnost – mednarodno sodelovanje. Ne le nacionalna gospodarska konkurenčnost in iz nje izhajajoča privlačnost za vlagatelje, znanstvenike in inženirje (beg možganov!), ampak tudi kulturni in politični prestiž ter vpliv sta odvisna od znanstveno-tehnične zmogljivosti. EU mora ostati pomemben iskani partner za sodelovanje in ne sme izgubiti svojega svetovno političnega pomena v svetovni mreži. |
| --- | --- |

2.4

Splošna ocena in privlačnost – mednarodno sodelovanje. Ne le nacionalna gospodarska konkurenčnost in iz nje izhajajoča privlačnost za vlagatelje, znanstvenike in inženirje (beg možganov!), ampak tudi kulturni in politični prestiž ter vpliv sta odvisna od znanstveno-tehnične zmogljivosti. EU mora ostati pomemben iskani partner za sodelovanje in ne sme izgubiti svojega svetovno političnega pomena v svetovni mreži.

| 2.5 | Lizbonska strategija. Zato se je Evropski svet (marca 2000) v Lizboni odločil, da bo Evropska unija postala najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu (4). Od takrat sta izvajanje lizbonske strategije in vzpostavitev močnega evropskega raziskovalnega prostora, ki je sestavni del te strategije, osrednje jedro evropske politike. Evropski svet je v Barceloni (spomladi 2002) določil količinske cilje za spodbujanje raziskav: skupni izdatki v EU se morajo do leta 2010 dvigniti na 3 % BDP, z dvotretjinskim deležem financiranja iz zasebnega sektorja (cilj 3 %). Odbor opozarja, da je ta cilj v smislu globalne tekme naložb „premikajoča se tarča“; kdor jo časovno zgreši, vedno bolj zaostaja. |
| --- | --- |

2.5

Lizbonska strategija. Zato se je Evropski svet (marca 2000) v Lizboni odločil, da bo Evropska unija postala najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu (4). Od takrat sta izvajanje lizbonske strategije in vzpostavitev močnega evropskega raziskovalnega prostora, ki je sestavni del te strategije, osrednje jedro evropske politike. Evropski svet je v Barceloni (spomladi 2002) določil količinske cilje za spodbujanje raziskav: skupni izdatki v EU se morajo do leta 2010 dvigniti na 3 % BDP, z dvotretjinskim deležem financiranja iz zasebnega sektorja (cilj 3 %). Odbor opozarja, da je ta cilj v smislu globalne tekme naložb „premikajoča se tarča“; kdor jo časovno zgreši, vedno bolj zaostaja.

| 2.6 | Potreba po močnem raziskovalnem programu Skupnosti. Raziskave in razvoj, ki jih financira Evropska Skupnost, prispevajo k odločilni evropski dodani vrednosti. Razkrivajo potenciale, ki jih sposobnosti posameznih držav članic odločno presegajo, doslej pa so že omogočili evropski razvoj svetovnega pomena (5). Imajo odločilno in spodbujevalno moč ter integracijski učinek na potrebne in obsežnejše nacionalne raziskovalne programe držav članic. Odražajo mednarodni značaj znanosti, raziskav in proizvodnje, in mednarodni trg dela, ki je zato potreben. |
| --- | --- |

2.6

Potreba po močnem raziskovalnem programu Skupnosti. Raziskave in razvoj, ki jih financira Evropska Skupnost, prispevajo k odločilni evropski dodani vrednosti. Razkrivajo potenciale, ki jih sposobnosti posameznih držav članic odločno presegajo, doslej pa so že omogočili evropski razvoj svetovnega pomena (5). Imajo odločilno in spodbujevalno moč ter integracijski učinek na potrebne in obsežnejše nacionalne raziskovalne programe držav članic. Odražajo mednarodni značaj znanosti, raziskav in proizvodnje, in mednarodni trg dela, ki je zato potreben.

| 2.7 | Katalizator evropske integracije in kohezije. Poleg tega raziskave in razvoj Skupnosti povezujejo evropske raziskovalne elite, evropsko industrijo in evropske akterje odločanja. Predstavljajo katalizator evropske integracije, kohezije in ustvarjanja identitete. |
| --- | --- |

2.7

Katalizator evropske integracije in kohezije. Poleg tega raziskave in razvoj Skupnosti povezujejo evropske raziskovalne elite, evropsko industrijo in evropske akterje odločanja. Predstavljajo katalizator evropske integracije, kohezije in ustvarjanja identitete.

| 2.8 | Predlogi Komisije. Predlogi Komisije vključujejo vsebinske in finančne ukrepe, ki so po mnenju Komisije nujno potrebni za spodbujanje raziskav in razvoja ter s tem tudi za cilje lizbonske strategije. Kljub naraščanju še vedno predstavljajo le relativno majhen del, sedaj namreč nekoliko pod 8 % celotnega proračuna EU, predvidenega za časovno obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

2.8

Predlogi Komisije. Predlogi Komisije vključujejo vsebinske in finančne ukrepe, ki so po mnenju Komisije nujno potrebni za spodbujanje raziskav in razvoja ter s tem tudi za cilje lizbonske strategije. Kljub naraščanju še vedno predstavljajo le relativno majhen del, sedaj namreč nekoliko pod 8 % celotnega proračuna EU, predvidenega za časovno obdobje 2007–2013.

| 2.9 | Predlogi Komisije so v skladu s predlogom o vzpostavitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013), ki tu ni obravnavan. Ta bi lahko prevzel tudi posredniško vlogo med predloženim okvirnim programom in inovativnostjo, ki jo potrebujejo mnoga MSP. |
| --- | --- |

2.9

Predlogi Komisije so v skladu s predlogom o vzpostavitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013), ki tu ni obravnavan. Ta bi lahko prevzel tudi posredniško vlogo med predloženim okvirnim programom in inovativnostjo, ki jo potrebujejo mnoga MSP.

| 2.10 | Preskusni kamen – določanje prednostnih nalog. Zato je odločilni preskusni kamen za zavezanost, učinkovitost in verodostojnost evropske politike to, da bodo predlagane ukrepe sprejeli Parlament, Svet in – v zvezi s finančno perspektivo – zlasti tudi države članice ter da bodo določili potrebne prednostne naloge. (Glej tudi točki 4.2 in 4.6). |
| --- | --- |

2.10

Preskusni kamen – določanje prednostnih nalog. Zato je odločilni preskusni kamen za zavezanost, učinkovitost in verodostojnost evropske politike to, da bodo predlagane ukrepe sprejeli Parlament, Svet in – v zvezi s finančno perspektivo – zlasti tudi države članice ter da bodo določili potrebne prednostne naloge. (Glej tudi točki 4.2 in 4.6).

3.   Vsebina predlogov Komisije

| 3.1 | Sedmi okvirni program Evropske Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013) – v nadaljevanju OP7 – se od predhodnega programa razlikuje v naslednjih vidikih:






  — | od začetka vključuje Evropsko unijo s 25 članicami, |
| --- | --- | --- |

3.1

Sedmi okvirni program Evropske Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013) – v nadaljevanju OP7 – se od predhodnega programa razlikuje v naslednjih vidikih:

—

od začetka vključuje Evropsko unijo s 25 članicami,

| — | trajanje programa se je podaljšalo za dve leti, |
| --- | --- |

—

trajanje programa se je podaljšalo za dve leti,

| — | predvideva znatno povišanje celotnega in letnih proračunov, |
| --- | --- |

—

predvideva znatno povišanje celotnega in letnih proračunov,

| — | vsebuje jasno in razumljivo razdelitev predlaganih programov in podprogramov, |
| --- | --- |

—

vsebuje jasno in razumljivo razdelitev predlaganih programov in podprogramov,

| — | teme, kot so energetske raziskave, raziskave na področju varnosti in vesolja, so vključene kot novi deli programa. |
| --- | --- |

—

teme, kot so energetske raziskave, raziskave na področju varnosti in vesolja, so vključene kot novi deli programa.

| 3.2 | Nasprotno pa trajanje sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2007 do 2011) – v nadaljevanju OP7-Euratom – ostaja enako, čeprav se seveda tudi nanaša na Evropsko unijo s 25 članicami. |
| --- | --- |

3.2

Nasprotno pa trajanje sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2007 do 2011) – v nadaljevanju OP7-Euratom – ostaja enako, čeprav se seveda tudi nanaša na Evropsko unijo s 25 članicami.

| 3.3 | Okvirni program OP7 bo sestavljen iz štirih posebnih programov, ki so v skladu s štirimi poglavitnimi cilji evropske raziskovalne politike:






  — | Sodelovanje

  Ta del programa s približno 61 % proračunskih sredstev predstavlja največji del OP7. Namenjen je za podporo raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v nadnacionalnem sodelovanju, vključno s sodelovanjem med EU in tretjimi državami. |
| --- | --- | --- |

3.3

Okvirni program OP7 bo sestavljen iz štirih posebnih programov, ki so v skladu s štirimi poglavitnimi cilji evropske raziskovalne politike:

—

Sodelovanje

Ta del programa s približno 61 % proračunskih sredstev predstavlja največji del OP7. Namenjen je za podporo raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v nadnacionalnem sodelovanju, vključno s sodelovanjem med EU in tretjimi državami.

| — | Zamisli

  Ustanovljen bo neodvisni Evropski raziskovalni svet za podporo projektov „pionirskih raziskav“, ki konkurirajo na evropski ravni. S tem se lahko srečamo na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih (vključno s humanističnimi vedami). |
| --- | --- |

—

Zamisli

Ustanovljen bo neodvisni Evropski raziskovalni svet za podporo projektov „pionirskih raziskav“, ki konkurirajo na evropski ravni. S tem se lahko srečamo na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih (vključno s humanističnimi vedami).

| — | Človeški viri

  Spodbujanje usposabljanja in poklicnega razvoja raziskovalcev, imenovane tudi aktivnosti „Marie Curie“, je treba okrepiti in razširiti, vključno z intenzivnejšimi povezavami z nacionalnimi sistemi. |
| --- | --- |

—

Človeški viri

Spodbujanje usposabljanja in poklicnega razvoja raziskovalcev, imenovane tudi aktivnosti „Marie Curie“, je treba okrepiti in razširiti, vključno z intenzivnejšimi povezavami z nacionalnimi sistemi.

| — | Zmogljivosti

  V zvezi s tem je treba podpirati vidike evropskih raziskovalnih in inovativnih zmogljivosti: izgradnja in novogradnja raziskovalnih infrastruktur; raziskave v korist MSP; regionalni centri, v raziskave usmerjene skupine; sprostitev celotnega raziskovalnega potenciala v „konvergenčnih regijah“ EU; vprašanja na področju „znanosti v družbi“; „horizontalne“ dejavnosti mednarodnega sodelovanja. |
| --- | --- |

—

Zmogljivosti

V zvezi s tem je treba podpirati vidike evropskih raziskovalnih in inovativnih zmogljivosti: izgradnja in novogradnja raziskovalnih infrastruktur; raziskave v korist MSP; regionalni centri, v raziskave usmerjene skupine; sprostitev celotnega raziskovalnega potenciala v „konvergenčnih regijah“ EU; vprašanja na področju „znanosti v družbi“; „horizontalne“ dejavnosti mednarodnega sodelovanja.

| — | Skupno raziskovalno središče

  Razen tega bo obstajal poseben program za ukrepe Skupnega raziskovalnega središča na nejedrskem področju. |
| --- | --- |

—

Skupno raziskovalno središče

Razen tega bo obstajal poseben program za ukrepe Skupnega raziskovalnega središča na nejedrskem področju.

| 3.4 | Predlagani skupni znesek finančne pomoči Skupnosti za OP7 znaša 72.726 milijonov EUR. Ta znesek se razdeli po deležih med dejavnosti in ukrepe iz člena 2(2) do (6):






  Sodelovanje | 61,1 % |
| --- | --- | --- |
| Zamisli | 16,3 % |
| Človeški viri | 9,8 % |
| Zmogljivosti | 10,3 % |
| Ukrepi Skupnega raziskovalnega središča na nejedrskem področju | 2,5 % |

3.4

Predlagani skupni znesek finančne pomoči Skupnosti za OP7 znaša 72.726 milijonov EUR. Ta znesek se razdeli po deležih med dejavnosti in ukrepe iz člena 2(2) do (6):

Sodelovanje

61,1 %

Zamisli

16,3 %

Človeški viri

9,8 %

Zmogljivosti

10,3 %

Ukrepi Skupnega raziskovalnega središča na nejedrskem področju

2,5 %

| 3.5 | Program „Sodelovanje“ s predlaganim skupnim proračunom 44.432 milijonov EUR je razdeljen na tematske prednostne podprograme: pri tem je treba zagotoviti skladnost in doslednost med podprogrami ter skupen večtematski pristop. Program zajema naslednjih devet tem raziskav, ki se bodo v EU izvajale z mednarodnim sodelovanjem. Predlagani proračunski deleži so prikazani spodaj:












  — | Zdravje |
| --- | --- | --- |

3.5

Program „Sodelovanje“ s predlaganim skupnim proračunom 44.432 milijonov EUR je razdeljen na tematske prednostne podprograme: pri tem je treba zagotoviti skladnost in doslednost med podprogrami ter skupen večtematski pristop. Program zajema naslednjih devet tem raziskav, ki se bodo v EU izvajale z mednarodnim sodelovanjem. Predlagani proračunski deleži so prikazani spodaj:

—

Zdravje

18,7 %

| — | Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija |
| --- | --- |

—

Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija

5,5 %

| — | Informacijske in komunikacijske tehnologije |
| --- | --- |

—

Informacijske in komunikacijske tehnologije

28,5 %

| — | Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije |
| --- | --- |

—

Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

10,9 %

| — | Energetika |
| --- | --- |

—

Energetika

6,6 %

| — | Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) |
| --- | --- |

—

Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

5,7 %

| — | Promet (vključno z aeronavtiko) |
| --- | --- |

—

Promet (vključno z aeronavtiko)

13,3 %

| — | Socialno-ekonomske in humanistične vede |
| --- | --- |

—

Socialno-ekonomske in humanistične vede

1,8 %

| — | Varnost in vesolje |
| --- | --- |

—

Varnost in vesolje

8,9 %

| 3.6 | Program OP7-Euratom sestavljata dva posebna programa. |
| --- | --- |

3.6

Program OP7-Euratom sestavljata dva posebna programa.

| 3.6.1 | Prvi zajema naslednji temi:






  — | Raziskave fuzijske energije: razvoj tehnologije za varne, trajnostne, okolju prijazne in gospodarne energetske vire, ter |
| --- | --- | --- |

3.6.1

Prvi zajema naslednji temi:

—

Raziskave fuzijske energije: razvoj tehnologije za varne, trajnostne, okolju prijazne in gospodarne energetske vire, ter

| — | Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem: spodbujanje varne uporabe in izkoriščanja jedrske fisije in drugih uporab sevanja v industriji in medicini. |
| --- | --- |

—

Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem: spodbujanje varne uporabe in izkoriščanja jedrske fisije in drugih uporab sevanja v industriji in medicini.

| 3.6.2 | Drugi program zajema dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča na področju jedrske energije. |
| --- | --- |

3.6.2

Drugi program zajema dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča na področju jedrske energije.

| 3.6.3 | Skupaj naj bi bilo za OP7-Euratom za obdobje 2007 do 2011 namenjenih 3092 milijonov EUR. Ta znesek je razdeljen na naslednje deleže:












  (a) | Raziskave fuzijske energije |
| --- | --- | --- |

3.6.3

Skupaj naj bi bilo za OP7-Euratom za obdobje 2007 do 2011 namenjenih 3092 milijonov EUR. Ta znesek je razdeljen na naslednje deleže:

(a)

Raziskave fuzijske energije

69,8 %

| (b) | Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem |
| --- | --- |

(b)

Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem

12,8 %

| (c) | Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča na področju jedrske energije |
| --- | --- |

(c)

Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča na področju jedrske energije

17,4 %

| 3.7 | Dokument Komisije vsebuje tudi izčrpno obrazložitev in pojasnitev predlaganih načel in instrumentov za podporo. Ti so bili napovedani že v predhodnem sporočilu Komisije (6), do katerega je Odbor podrobno ovrednotil (7). |
| --- | --- |

3.7

Dokument Komisije vsebuje tudi izčrpno obrazložitev in pojasnitev predlaganih načel in instrumentov za podporo. Ti so bili napovedani že v predhodnem sporočilu Komisije (6), do katerega je Odbor podrobno ovrednotil (7).

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Predloženi predlog Komisije je zelo obsežen dokument, ki opisuje obsežen raziskovalni in razvojni program s številnimi podrobnostmi, vidiki in povezavami z drugimi področji. Zato v okviru tega mnenja vseh predlaganih elementov programa in postopkov ni mogoče analizirati ali jih komentirati. Podrobne ugotovitve so zato omejene na vidike, katerim Odbor posveča posebno pozornost. Opozarja na svoja predhodna priporočila (8) glede pomembnih posebnih vprašanj in poudarja, da še vedno veljajo tudi za 7. okvirni program. Prihodnja mnenja Odbora o sporočilu Komisije o „posebnem programu“ (9) ter „pravilih za dostop“ (10) bodo vsebovala podrobne izjave. |
| --- | --- |

4.1

Predloženi predlog Komisije je zelo obsežen dokument, ki opisuje obsežen raziskovalni in razvojni program s številnimi podrobnostmi, vidiki in povezavami z drugimi področji. Zato v okviru tega mnenja vseh predlaganih elementov programa in postopkov ni mogoče analizirati ali jih komentirati. Podrobne ugotovitve so zato omejene na vidike, katerim Odbor posveča posebno pozornost. Opozarja na svoja predhodna priporočila (8) glede pomembnih posebnih vprašanj in poudarja, da še vedno veljajo tudi za 7. okvirni program. Prihodnja mnenja Odbora o sporočilu Komisije o „posebnem programu“ (9) ter „pravilih za dostop“ (10) bodo vsebovala podrobne izjave.

| 4.2 | Odbor meni, da sta oba predlagana proračuna najmanjši možni vložek, ki ga bo dolgoročno treba še povečati, če položaja Evrope, zibelke sodobne znanosti in tehnike, ne želimo postaviti na kocko, ampak ga dolgoročno ohraniti in okrepiti. V tem vidi dobrodošel in nujno potreben prvi korak, v prizadevnih, da vsaj Skupnost doseže politični cilj 3 %
   (11), ki so ga na vrhu v Barceloni določili evropski predsedniki držav in vlad. |
| --- | --- |

4.2

Odbor meni, da sta oba predlagana proračuna najmanjši možni vložek, ki ga bo dolgoročno treba še povečati, če položaja Evrope, zibelke sodobne znanosti in tehnike, ne želimo postaviti na kocko, ampak ga dolgoročno ohraniti in okrepiti. V tem vidi dobrodošel in nujno potreben prvi korak, v prizadevnih, da vsaj Skupnost doseže politični cilj 3 %
   (11), ki so ga na vrhu v Barceloni določili evropski predsedniki držav in vlad.

| 4.3 | OP7 in OP7-Euratom brez ustrezne finančne podpore ne moreta izpolnjevati svojih nalog za lizbonsko strategijo; obstaja celo nevarnost, da bo Evropa v globalni tekmi še bolj zaostajala. Raziskave in razvoj so izhodiščna točka in motor inovacijskega procesa, ki vodi k konkurenčnim izdelkom in tehnikam. Lahko sprožijo plaz, ki bo vplival na gospodarsko dinamiko in delovna mesta. |
| --- | --- |

4.3

OP7 in OP7-Euratom brez ustrezne finančne podpore ne moreta izpolnjevati svojih nalog za lizbonsko strategijo; obstaja celo nevarnost, da bo Evropa v globalni tekmi še bolj zaostajala. Raziskave in razvoj so izhodiščna točka in motor inovacijskega procesa, ki vodi k konkurenčnim izdelkom in tehnikam. Lahko sprožijo plaz, ki bo vplival na gospodarsko dinamiko in delovna mesta.

| 4.4 | Predlog Komisije je poleg tega jasen poziv državam članicam, naj sledijo njenemu zgledu in naredijo vse za čimprejšnjo uresničitev cilja 3 % na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

4.4

Predlog Komisije je poleg tega jasen poziv državam članicam, naj sledijo njenemu zgledu in naredijo vse za čimprejšnjo uresničitev cilja 3 % na nacionalni ravni.

| 4.5 | Zato Odbor celotno višino obeh proračunov šteje za odločilni preskusni kamen evropske politike, njene verodostojnosti in učinkovitosti. Prav tu se bo namreč pokazalo, ali evropska politika dejansko določa potrebne prednostne naloge in je na pravi poti, da bo preprečila spodrsljaj na globalni tekmi in izpolnila obljube lizbonskih ciljev. |
| --- | --- |

4.5

Zato Odbor celotno višino obeh proračunov šteje za odločilni preskusni kamen evropske politike, njene verodostojnosti in učinkovitosti. Prav tu se bo namreč pokazalo, ali evropska politika dejansko določa potrebne prednostne naloge in je na pravi poti, da bo preprečila spodrsljaj na globalni tekmi in izpolnila obljube lizbonskih ciljev.

| 4.6 | Poziv. V skladu s tem Odbor poziva Evropski parlament, Evropski svet ter zlasti predsednike držav in vlad držav članic, da nujno potrebne naložbe v raziskave in razvoj, ki jih je predlagala Komisija, dajo na razpolago in jih ne prepuščajo pogajanjem o prihodnjem splošnem proračunu EU. V nasprotnem primeru ne bodo nastale le negativne posledice, ampak tudi cilji lizbonske strategije ne bodo uresničeni, prav tako pa bosta ogrožena ugled in verodostojnost evropske politike. |
| --- | --- |

4.6

Poziv. V skladu s tem Odbor poziva Evropski parlament, Evropski svet ter zlasti predsednike držav in vlad držav članic, da nujno potrebne naložbe v raziskave in razvoj, ki jih je predlagala Komisija, dajo na razpolago in jih ne prepuščajo pogajanjem o prihodnjem splošnem proračunu EU. V nasprotnem primeru ne bodo nastale le negativne posledice, ampak tudi cilji lizbonske strategije ne bodo uresničeni, prav tako pa bosta ogrožena ugled in verodostojnost evropske politike.

| 4.7 | Odbor poziva tudi voditelje držav in vlad ter evropsko industrijo, da s svojimi obsežnejšimi nacionalnimi raziskovalnimi programi in ukrepi za industrijsko raziskovanje prispevajo k čimprejšnji uresničitvi 3 %-nega cilja. |
| --- | --- |

4.7

Odbor poziva tudi voditelje držav in vlad ter evropsko industrijo, da s svojimi obsežnejšimi nacionalnimi raziskovalnimi programi in ukrepi za industrijsko raziskovanje prispevajo k čimprejšnji uresničitvi 3 %-nega cilja.

| 4.8 | Odbor pozdravlja načelno zasnovo obeh okvirnih programov, ki jih je predlagala Komisija (OP 7 in OP Euratom). To velja ne le za njuno tematsko vsebino in njuno strukturno razčlenitev, temveč predvsem tudi za doseženo ravnotežje med posameznimi programski cilji in elementi. |
| --- | --- |

4.8

Odbor pozdravlja načelno zasnovo obeh okvirnih programov, ki jih je predlagala Komisija (OP 7 in OP Euratom). To velja ne le za njuno tematsko vsebino in njuno strukturno razčlenitev, temveč predvsem tudi za doseženo ravnotežje med posameznimi programski cilji in elementi.

| 4.9 | Odbor pozdravlja, da je predlog Komisije sprejel številna njegova priporočila ali pa jim pripisal poseben pomen. V zvezi s temami raziskav v posebnem programu „Sodelovanje“ se priporočila nanašajo npr. na njegova mnenja o nanotehnologiji
   (12), biotehnologiji
   (13), raziskavah na področju zdravja
   (14), informacijski tehnologiji
   (15), energetskih raziskavah
   (16) (vključno z raziskavami fuzijske energije (17)), vesolju
   (18) in raziskavah na področju varnosti
   (19). Na tem mestu ponavljamo, da Odbor vsem tem temam pripisuje velik pomen in v skladu s tem izrecno podpira njihovo obravnavo. Vrzeli ali vidiki, ki jih bo Odbor še odkril, bodo obravnavani pozneje. |
| --- | --- |

4.9

Odbor pozdravlja, da je predlog Komisije sprejel številna njegova priporočila ali pa jim pripisal poseben pomen. V zvezi s temami raziskav v posebnem programu „Sodelovanje“ se priporočila nanašajo npr. na njegova mnenja o nanotehnologiji
   (12), biotehnologiji
   (13), raziskavah na področju zdravja
   (14), informacijski tehnologiji
   (15), energetskih raziskavah
   (16) (vključno z raziskavami fuzijske energije (17)), vesolju
   (18) in raziskavah na področju varnosti
   (19). Na tem mestu ponavljamo, da Odbor vsem tem temam pripisuje velik pomen in v skladu s tem izrecno podpira njihovo obravnavo. Vrzeli ali vidiki, ki jih bo Odbor še odkril, bodo obravnavani pozneje.

| 4.10 | V zvezi z vesoljem in raziskavami na področju varnosti Odbor priporoča in hkrati tudi utemeljuje, zakaj naj se raziskave in razvoj prenesejo izven OR7. Kljub temu vidi tudi prednosti – npr. preprostejša uprava ter boljša usklajenost in sinergija z drugimi podprogrami – za vključitev v OP7. Zato se zdaj zavzema, da se najprej ti podprogrami poskusno vključijo v OP7 in da se glede na rezultate ob vmesni oceni opravijo ustrezne spremembe, ali da se vključijo v OP8. |
| --- | --- |

4.10

V zvezi z vesoljem in raziskavami na področju varnosti Odbor priporoča in hkrati tudi utemeljuje, zakaj naj se raziskave in razvoj prenesejo izven OR7. Kljub temu vidi tudi prednosti – npr. preprostejša uprava ter boljša usklajenost in sinergija z drugimi podprogrami – za vključitev v OP7. Zato se zdaj zavzema, da se najprej ti podprogrami poskusno vključijo v OP7 in da se glede na rezultate ob vmesni oceni opravijo ustrezne spremembe, ali da se vključijo v OP8.

| 4.10.1 | V podprogramu Vesolje obravnavana tema „vesoljske aplikacije na voljo evropski družbi“ bo kot tipična večsektorska tema (glej točko 5) koordinirana s temami varnost, okolje in informacijska tehnologija. |
| --- | --- |

4.10.1

V podprogramu Vesolje obravnavana tema „vesoljske aplikacije na voljo evropski družbi“ bo kot tipična večsektorska tema (glej točko 5) koordinirana s temami varnost, okolje in informacijska tehnologija.

| 4.10.2 | Zdaj žal najbolj aktualne teme raziskav na področju varnosti, kot so „zaščita pred terorizmom in kriminalom“, „varnost infrastruktur in javnih storitev“, „varnost meja“, „varnost in družba“ itd., so medsektorkse teme in jih je treba dopolniti z raziskavami na področju humanistike in sociologije, kot so raziskave na področju reševanja sporov in izgradnje miru ter raziskave na področju kulture, da bi se naučili več o ozadju sporov in o možnostih, kako se jim izogniti ali jih preprečiti. Posebno pozornost je treba nameniti boju proti terorizmu in nadzoru (glej tudi točko 6.4.3) nad grozečim orožjem za množično uničevanje. |
| --- | --- |

4.10.2

Zdaj žal najbolj aktualne teme raziskav na področju varnosti, kot so „zaščita pred terorizmom in kriminalom“, „varnost infrastruktur in javnih storitev“, „varnost meja“, „varnost in družba“ itd., so medsektorkse teme in jih je treba dopolniti z raziskavami na področju humanistike in sociologije, kot so raziskave na področju reševanja sporov in izgradnje miru ter raziskave na področju kulture, da bi se naučili več o ozadju sporov in o možnostih, kako se jim izogniti ali jih preprečiti. Posebno pozornost je treba nameniti boju proti terorizmu in nadzoru (glej tudi točko 6.4.3) nad grozečim orožjem za množično uničevanje.

| 4.11 | V zvezi s posebnim programom „Zamisli“ Odbor izraža zadovoljstvo, da so bila upoštevana tudi njegova priporočila (20). Ta se navezujejo predvsem na samostojno vodenje tega programa s pomočjo Evropskega raziskovalnega sveta, ki bi ga sestavljali mednarodno priznani, izjemni znanstveniki; Odbor ponavlja priporočilo, da se vanj vključijo tudi priznani znanstveniki s področja industrijskega raziskovanja. Odboru se zdi še toliko bolj pomembno, da tudi Parlament in Svet potrdita novi način spodbujanja raziskav, ki ga je treba obravnavati v analogiji z npr. Svetom za medicinske raziskave (ZK) ali Nemškim raziskovalnim društvom (DE). |
| --- | --- |

4.11

V zvezi s posebnim programom „Zamisli“ Odbor izraža zadovoljstvo, da so bila upoštevana tudi njegova priporočila (20). Ta se navezujejo predvsem na samostojno vodenje tega programa s pomočjo Evropskega raziskovalnega sveta, ki bi ga sestavljali mednarodno priznani, izjemni znanstveniki; Odbor ponavlja priporočilo, da se vanj vključijo tudi priznani znanstveniki s področja industrijskega raziskovanja. Odboru se zdi še toliko bolj pomembno, da tudi Parlament in Svet potrdita novi način spodbujanja raziskav, ki ga je treba obravnavati v analogiji z npr. Svetom za medicinske raziskave (ZK) ali Nemškim raziskovalnim društvom (DE).

| 4.11.1 | Ta program – usmerjen k spodbujanju odličnosti na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih – bo zagotovil evropsko dodano vrednost in prispeval h konkurenčnosti EU v svetu. Odbor zlasti opozarja, da (21)
  lahko le temeljne raziskave, ki so svobodne, neodvisne in brez ovir, čeprav jih v določeni meri omejuje sam predmet raziskav, zagotovijo osnovo za prihodnjo blaginjo: novo znanje. Pomen temeljnih raziskav in potrebo po njihovem spodbujanju priznava tudi industrija (22). |
| --- | --- |

4.11.1

Ta program – usmerjen k spodbujanju odličnosti na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih – bo zagotovil evropsko dodano vrednost in prispeval h konkurenčnosti EU v svetu. Odbor zlasti opozarja, da (21)
  lahko le temeljne raziskave, ki so svobodne, neodvisne in brez ovir, čeprav jih v določeni meri omejuje sam predmet raziskav, zagotovijo osnovo za prihodnjo blaginjo: novo znanje. Pomen temeljnih raziskav in potrebo po njihovem spodbujanju priznava tudi industrija (22).

| 4.11.2 | To je tudi v skladu z večkratnim priporočilom Odbora, da je treba enako podpirati vse tri nujne strani inovacijskega trikotnika – temeljne raziskave, uporabne raziskave in razvoj (razvoj izdelkov in postopkov), da bi ustvarili kar najboljše pogoje za popoln uspeh. Z drugega vidika je to nujno tudi za spodbujanje večdisciplinarnosti, ki jo je predlagala Komisija. Razen tega Odbor ponovno opozarja, da so bile meje med pojmi temeljne raziskave, uporabne raziskave in razvoj vedno zabrisane in poljubne, zato se jih nikakor ne sme umetno poudarjati z upravnimi ukrepi. |
| --- | --- |

4.11.2

To je tudi v skladu z večkratnim priporočilom Odbora, da je treba enako podpirati vse tri nujne strani inovacijskega trikotnika – temeljne raziskave, uporabne raziskave in razvoj (razvoj izdelkov in postopkov), da bi ustvarili kar najboljše pogoje za popoln uspeh. Z drugega vidika je to nujno tudi za spodbujanje večdisciplinarnosti, ki jo je predlagala Komisija. Razen tega Odbor ponovno opozarja, da so bile meje med pojmi temeljne raziskave, uporabne raziskave in razvoj vedno zabrisane in poljubne, zato se jih nikakor ne sme umetno poudarjati z upravnimi ukrepi.

| 4.12 | Odbor prav tako pozdravlja razširitev ukrepov na področju človeških virov in povezanega programa Marie Curie. Ta program se je že pokazal kot izjemno uspešen in pomemben instrument za izobraževanje in podpiranje „evropskih znanstvenikov“ ter izboljšanje privlačnosti evropskega raziskovalnega prostora za raziskovalce iz vsega sveta. Odbor ponavlja, da raziskovalci niso le ustvarjalci novega znanja, ampak tudi najpomembnejši nosilci za prenos tega znanja med državami in celinami ter med raziskovalnimi organizacijami in industrijo, se pravi tudi med raziskovanjem in uporabo. |
| --- | --- |

4.12

Odbor prav tako pozdravlja razširitev ukrepov na področju človeških virov in povezanega programa Marie Curie. Ta program se je že pokazal kot izjemno uspešen in pomemben instrument za izobraževanje in podpiranje „evropskih znanstvenikov“ ter izboljšanje privlačnosti evropskega raziskovalnega prostora za raziskovalce iz vsega sveta. Odbor ponavlja, da raziskovalci niso le ustvarjalci novega znanja, ampak tudi najpomembnejši nosilci za prenos tega znanja med državami in celinami ter med raziskovalnimi organizacijami in industrijo, se pravi tudi med raziskovanjem in uporabo.

| 4.12.1 | Kot del tega programa je treba razen tega poudariti cilje vseživljenjsko učenje in razvoj poklicne poti ter povezave in partnerstva med podjetji in univerzo. Medtem ko je prvi cilj usposabljanje mladih znanstvenikov in še zlasti njihov nadaljnji poklicni razvoj – vključno z nadaljnjim razvojem že izkušenih znanstvenikov – (glej tudi naslednjo točko) velja za drugi cilj pomembna naloga vzpostavitve in spodbujanja dolgoročnega programa za sodelovanje med visokimi šolami in podjetji, še zlasti MSP, torej podpore zgoraj omenjenega inovacijskega trikotnika. Zato je treba podpirati zlasti mobilnost med javnim in zasebnim sektorjem. To bi moralo vključevati tudi mobilnost in partnerstva na primer s kmetijstvom ali političnimi institucijami. |
| --- | --- |

4.12.1

Kot del tega programa je treba razen tega poudariti cilje vseživljenjsko učenje in razvoj poklicne poti ter povezave in partnerstva med podjetji in univerzo. Medtem ko je prvi cilj usposabljanje mladih znanstvenikov in še zlasti njihov nadaljnji poklicni razvoj – vključno z nadaljnjim razvojem že izkušenih znanstvenikov – (glej tudi naslednjo točko) velja za drugi cilj pomembna naloga vzpostavitve in spodbujanja dolgoročnega programa za sodelovanje med visokimi šolami in podjetji, še zlasti MSP, torej podpore zgoraj omenjenega inovacijskega trikotnika. Zato je treba podpirati zlasti mobilnost med javnim in zasebnim sektorjem. To bi moralo vključevati tudi mobilnost in partnerstva na primer s kmetijstvom ali političnimi institucijami.

| 4.12.2 | S tem Odbor hkrati obravnava ključno vlogo univerze kot institucije za raziskovanje in izobraževanje. Da bi lahko opravljala svojo nalogo, morajo temu cilju ustrezati materialna/mehanska oprema univerze, njen proračun za plače in njena organizacijska struktura (glej tudi točko 4.15.4). Tu najdemo – še zlasti v primerjavi z najboljšimi univerzami npr. v ZDA – največje pomanjkljivosti. Zato Odbor izraža zadovoljstvo, da Komisija k temu pomembnemu vprašanju pripravlja posebno sporočilo, o katerem bo Odbor pripravil mnenje. Na tej točki lahko Odbor razjasni samo eno točko v zvezi z OP7, da morajo biti na voljo instrumenti za podporo, prilagojeni velikosti projektov, ki jih običajno izvajajo univerzitetne raziskovalne skupine. |
| --- | --- |

4.12.2

S tem Odbor hkrati obravnava ključno vlogo univerze kot institucije za raziskovanje in izobraževanje. Da bi lahko opravljala svojo nalogo, morajo temu cilju ustrezati materialna/mehanska oprema univerze, njen proračun za plače in njena organizacijska struktura (glej tudi točko 4.15.4). Tu najdemo – še zlasti v primerjavi z najboljšimi univerzami npr. v ZDA – največje pomanjkljivosti. Zato Odbor izraža zadovoljstvo, da Komisija k temu pomembnemu vprašanju pripravlja posebno sporočilo, o katerem bo Odbor pripravil mnenje. Na tej točki lahko Odbor razjasni samo eno točko v zvezi z OP7, da morajo biti na voljo instrumenti za podporo, prilagojeni velikosti projektov, ki jih običajno izvajajo univerzitetne raziskovalne skupine.

| 4.13 | Odbor poleg tega pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi oblikovala usklajen opis poklica „evropskega raziskovalca“, da bi v ta namen razvila zanesljivo poklicno pot in temu prilagodila pravila notranjega trga. Odbor je že prej opozoril na to (23), da je človeški kapital najobčutljivejši in najdragocenejši vir za raziskave in razvoj ter da podpira prizadevanja Komisije za razvoj in ohranjanje človeških virov. Odbor se strinja s Komisijo, da so potrebne izboljšave v zvezi s pogodbami raziskovalcev ter tudi s prilagoditvijo/prenosom vseh elementov socialne varnosti in pokojninskega zavarovanja, ki sta tako pomembna za vse vrste mobilnosti. |
| --- | --- |

4.13

Odbor poleg tega pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi oblikovala usklajen opis poklica „evropskega raziskovalca“, da bi v ta namen razvila zanesljivo poklicno pot in temu prilagodila pravila notranjega trga. Odbor je že prej opozoril na to (23), da je človeški kapital najobčutljivejši in najdragocenejši vir za raziskave in razvoj ter da podpira prizadevanja Komisije za razvoj in ohranjanje človeških virov. Odbor se strinja s Komisijo, da so potrebne izboljšave v zvezi s pogodbami raziskovalcev ter tudi s prilagoditvijo/prenosom vseh elementov socialne varnosti in pokojninskega zavarovanja, ki sta tako pomembna za vse vrste mobilnosti.

| 4.13.1 | Če nam ne uspe, sposobnim mladim znanstvenikom ponuditi privlačne karierne poti (ZDA: tenure-track), ki jo je mogoče načrtovati, bodo le-ti raziskovali zunaj Evrope ali pa se bodo obrnili k drugim nalogam. Mobilnost znanstvenikov ni potrebna ali zaželena le v EU, temveč tudi med EU in mnogimi drugimi državami; to vsekakor ne sme voditi k neto izgubi najbolj nadarjenih (beg možganov). Poseben vidik tega, v smislu pomena družinske povezanosti, je možnost „parov z dvojno kariero“. |
| --- | --- |

4.13.1

Če nam ne uspe, sposobnim mladim znanstvenikom ponuditi privlačne karierne poti (ZDA: tenure-track), ki jo je mogoče načrtovati, bodo le-ti raziskovali zunaj Evrope ali pa se bodo obrnili k drugim nalogam. Mobilnost znanstvenikov ni potrebna ali zaželena le v EU, temveč tudi med EU in mnogimi drugimi državami; to vsekakor ne sme voditi k neto izgubi najbolj nadarjenih (beg možganov). Poseben vidik tega, v smislu pomena družinske povezanosti, je možnost „parov z dvojno kariero“.

| 4.13.2 | Odbor ob tem opozarja tudi na priporočilo Komisije z dne 11. marca 2005 o evropski listini za raziskovalce
   (24) in pravilih o ravnanju za zaposlovanje raziskovalcev, ki naj bi služili zgoraj navedenim ciljem. Povsem zagovarja s tem povezan namen in posamezne predloge iz tega priporočila. Zato obžaluje, da so predlagana pravila v nekaterih točkah preobsežna in tako otežujejo sprejetje pravil in njihovih načeloma pravih namenov v znanstveni skupnosti. Nekatera od predlaganih besedil in priporočil se mu zdijo celo zavajajoča, ali pa vsaj nejasna ali dvoumna (25). To lahko med drugim oteži poenostavitev (glej naslednjo točko) postopkov ali pripelje do napačnih odločitev. Zato Odbor priporoča, da se ob priložnosti pomembni predpisi ustrezno spremenijo. |
| --- | --- |

4.13.2

Odbor ob tem opozarja tudi na priporočilo Komisije z dne 11. marca 2005 o evropski listini za raziskovalce
   (24) in pravilih o ravnanju za zaposlovanje raziskovalcev, ki naj bi služili zgoraj navedenim ciljem. Povsem zagovarja s tem povezan namen in posamezne predloge iz tega priporočila. Zato obžaluje, da so predlagana pravila v nekaterih točkah preobsežna in tako otežujejo sprejetje pravil in njihovih načeloma pravih namenov v znanstveni skupnosti. Nekatera od predlaganih besedil in priporočil se mu zdijo celo zavajajoča, ali pa vsaj nejasna ali dvoumna (25). To lahko med drugim oteži poenostavitev (glej naslednjo točko) postopkov ali pripelje do napačnih odločitev. Zato Odbor priporoča, da se ob priložnosti pomembni predpisi ustrezno spremenijo.

| 4.14 | Odbor v zvezi s tem pozdravlja namen Komisije, da bo pod geslom „poenostavitve“ poenostavila številne ukrepe in predpise za postopke priprave predloga in postopke odločanja ter jih s tem občutno olajšala za vlagatelje. Navsezadnje je sedanji precejšnji vložek časa in denarja za pripravo predlogov in odobravanje ena od glavnih ovir za uporabnike znanosti in industrije. Zadnje velja še zlasti za MSP in za njihov velik potencial za inovacije ter za manjše raziskovalne skupine na univerzah. Postopki, prijaznejši raziskavam, bi močno povečali učinkovitost evropske podpore raziskavam in prispevali k temu, da bi v očeh evropskih državljanov izboljšali „podobo Bruslja“, ki jo žal označujeta predvsem pojma „birokracija“ in „prevelika regulacija“. Odbor spominja na svoja predhodna priporočila k temu in na podporo Marimonovega poročila (26). Udeležba v evropskem raziskovalnem programu se mora udeležencem izplačati, vključno glede dela in tveganja pri pripravi predloga! |
| --- | --- |

4.14

Odbor v zvezi s tem pozdravlja namen Komisije, da bo pod geslom „poenostavitve“ poenostavila številne ukrepe in predpise za postopke priprave predloga in postopke odločanja ter jih s tem občutno olajšala za vlagatelje. Navsezadnje je sedanji precejšnji vložek časa in denarja za pripravo predlogov in odobravanje ena od glavnih ovir za uporabnike znanosti in industrije. Zadnje velja še zlasti za MSP in za njihov velik potencial za inovacije ter za manjše raziskovalne skupine na univerzah. Postopki, prijaznejši raziskavam, bi močno povečali učinkovitost evropske podpore raziskavam in prispevali k temu, da bi v očeh evropskih državljanov izboljšali „podobo Bruslja“, ki jo žal označujeta predvsem pojma „birokracija“ in „prevelika regulacija“. Odbor spominja na svoja predhodna priporočila k temu in na podporo Marimonovega poročila (26). Udeležba v evropskem raziskovalnem programu se mora udeležencem izplačati, vključno glede dela in tveganja pri pripravi predloga!

| 4.14.1 | Odbor se zaveda, da se to vprašanje nanaša na ravnotežje med zahtevo po preglednosti, pravili Evropskega računskega sodišča in potrebo, da imajo oblikovalci odločitev dovolj manevrskega prostora. To lahko in mora povzročiti, da bodo udeleženci iz Komisije in pooblaščenih agencij delovali bolj na lastno pobudo (čeprav je treba upoštevati tudi problem njihove osebne odgovornosti). Iz tega hkrati sledijo velike zahteve po strokovnem znanju udeležencev. Odbor zato ponavlja svoje priporočilo, da so za to potrebni posebni strokovnjaki z dolgoletnimi izkušnjami. Odbor opozarja na svoja prejšnja s tem povezana priporočila (27). |
| --- | --- |

4.14.1

Odbor se zaveda, da se to vprašanje nanaša na ravnotežje med zahtevo po preglednosti, pravili Evropskega računskega sodišča in potrebo, da imajo oblikovalci odločitev dovolj manevrskega prostora. To lahko in mora povzročiti, da bodo udeleženci iz Komisije in pooblaščenih agencij delovali bolj na lastno pobudo (čeprav je treba upoštevati tudi problem njihove osebne odgovornosti). Iz tega hkrati sledijo velike zahteve po strokovnem znanju udeležencev. Odbor zato ponavlja svoje priporočilo, da so za to potrebni posebni strokovnjaki z dolgoletnimi izkušnjami. Odbor opozarja na svoja prejšnja s tem povezana priporočila (27).

| 4.14.2 | Posebno pomemben vidik za inovacije in dvig iz povprečja je pripravljenost sprejeti tudi negotovost in tveganje neuspeha. Prodora na novo znanstveno-tehnološko področje in iskanja nepoznanega se ne da načrtovati ali organizirati tako, da bo uspeh zagotovljen – nasprotno, če človek vse že ve, ne more priti do novih spoznanj. Zato se „neuspeh“ ne sme vrednotiti kot tak, ampak kot uporabno spoznanje v procesu „poskusov in napak“. Možnost in tveganje sta dve plati iste medalje. |
| --- | --- |

4.14.2

Posebno pomemben vidik za inovacije in dvig iz povprečja je pripravljenost sprejeti tudi negotovost in tveganje neuspeha. Prodora na novo znanstveno-tehnološko področje in iskanja nepoznanega se ne da načrtovati ali organizirati tako, da bo uspeh zagotovljen – nasprotno, če človek vse že ve, ne more priti do novih spoznanj. Zato se „neuspeh“ ne sme vrednotiti kot tak, ampak kot uporabno spoznanje v procesu „poskusov in napak“. Možnost in tveganje sta dve plati iste medalje.

| 4.14.3 | Ustanovitev zunanjih agencij je priporočena le, če se s tem lahko zagotovi občutno izboljšanje upravnih postopkov in dokažejo jasne stroškovne prednosti. Morebitni dodatni ali zunanji upravni stroški ne smejo v nobenem primeru zmanjševati proračuna, ki je na razpolago za dejanske raziskave! |
| --- | --- |

4.14.3

Ustanovitev zunanjih agencij je priporočena le, če se s tem lahko zagotovi občutno izboljšanje upravnih postopkov in dokažejo jasne stroškovne prednosti. Morebitni dodatni ali zunanji upravni stroški ne smejo v nobenem primeru zmanjševati proračuna, ki je na razpolago za dejanske raziskave!

| 4.15 | Odbor še zlasti pozdravlja pomembne podprograme, ki so obravnavani pod posebnim programom „zmogljivosti“ in ki obsegajo področje raziskovalne infrastrukture, raziskave v korist MSP, regije znanja, raziskovalni potencial, znanost v družbi ter dejavnosti mednarodnega sodelovanja. |
| --- | --- |

4.15

Odbor še zlasti pozdravlja pomembne podprograme, ki so obravnavani pod posebnim programom „zmogljivosti“ in ki obsegajo področje raziskovalne infrastrukture, raziskave v korist MSP, regije znanja, raziskovalni potencial, znanost v družbi ter dejavnosti mednarodnega sodelovanja.

| 4.15.1 | Poudariti je treba pomemben cilj večje vključitve malih in srednje velikih podjetij (MSP) v proces raziskav in inovacij ter v ta namen oblikovanje ustreznih okvirnih pogojev in instrumentov. |
| --- | --- |

4.15.1

Poudariti je treba pomemben cilj večje vključitve malih in srednje velikih podjetij (MSP) v proces raziskav in inovacij ter v ta namen oblikovanje ustreznih okvirnih pogojev in instrumentov.

| 4.15.2 | Podpora iz inovativnih programov se lahko razvije v še en dober instrument spodbujanja MSP
   (28); vseeno pa morajo biti tudi tu postopki izvedljivi in primerni glede na sredstva MSP. Neodvisno od uspeha tega inovativnega programa se Odboru zdi vredno premisleka, da bi obseg dejanske podpore MSP od sedanjih 15 % še naprej večal, še zlasti v zvezi s potrebami novih držav članic. Odbor tu opozarja na svoje prejšnje izjave, da je možnost uspeha MSP, ki so bila ustanovljena za razvoj in trženje novih visokotehnoloških izdelkov, predvsem odvisna od zadostnega ustanovitvenega kapitala in „tveganega kapitala“, ki jim omogoča uspešno premostitev prvih 5 do 10 let poslovanja. K temu bi odločilno lahko prispevale tudi ekonomske raziskave in ekonomska politika. |
| --- | --- |

4.15.2

Podpora iz inovativnih programov se lahko razvije v še en dober instrument spodbujanja MSP
   (28); vseeno pa morajo biti tudi tu postopki izvedljivi in primerni glede na sredstva MSP. Neodvisno od uspeha tega inovativnega programa se Odboru zdi vredno premisleka, da bi obseg dejanske podpore MSP od sedanjih 15 % še naprej večal, še zlasti v zvezi s potrebami novih držav članic. Odbor tu opozarja na svoje prejšnje izjave, da je možnost uspeha MSP, ki so bila ustanovljena za razvoj in trženje novih visokotehnoloških izdelkov, predvsem odvisna od zadostnega ustanovitvenega kapitala in „tveganega kapitala“, ki jim omogoča uspešno premostitev prvih 5 do 10 let poslovanja. K temu bi odločilno lahko prispevale tudi ekonomske raziskave in ekonomska politika.

| 4.15.3 | Prav tako so pomembni cilji izboljšanja in razvoja raziskovalne infrastrukture, razvoj regionalnih raziskovalno usmerjenih skupin ter spodbujanje in sprostitev raziskovalne zmogljivosti v konvergentnih in obrobnih regijah EU. Dograjevanje raziskovalnih infrastruktur in oblikovanje novih bo podprlo in pospešilo nastajanje regionalnih raziskovalno usmerjenih skupin. Ampak tudi tu gre predvsem za potrebo po zadostnem „tveganem kapitalu“, ki je odločilen za uspeh. |
| --- | --- |

4.15.3

Prav tako so pomembni cilji izboljšanja in razvoja raziskovalne infrastrukture, razvoj regionalnih raziskovalno usmerjenih skupin ter spodbujanje in sprostitev raziskovalne zmogljivosti v konvergentnih in obrobnih regijah EU. Dograjevanje raziskovalnih infrastruktur in oblikovanje novih bo podprlo in pospešilo nastajanje regionalnih raziskovalno usmerjenih skupin. Ampak tudi tu gre predvsem za potrebo po zadostnem „tveganem kapitalu“, ki je odločilen za uspeh.

| 4.15.4 | Obor poudarja predvsem pomen zadostnih infrastrukturnih ukrepov za krepitev univerz (glej tudi točko 4.12.2). V zvezi s tem Odbor opozarja, da so v mnogih krajih EU že nastale uspešne skupine podjetij z visoko tehnologijo, ki se zbirajo okrog določenih univerz in/ali raziskovalnih centrov ter v sosednjem gospodarskem prostoru ustvarjajo rast in inovacije (poli gospodarske rasti). Glej tudi točko 4.16.2. |
| --- | --- |

4.15.4

Obor poudarja predvsem pomen zadostnih infrastrukturnih ukrepov za krepitev univerz (glej tudi točko 4.12.2). V zvezi s tem Odbor opozarja, da so v mnogih krajih EU že nastale uspešne skupine podjetij z visoko tehnologijo, ki se zbirajo okrog določenih univerz in/ali raziskovalnih centrov ter v sosednjem gospodarskem prostoru ustvarjajo rast in inovacije (poli gospodarske rasti). Glej tudi točko 4.16.2.

| 4.15.5 | Pomen evropskih računskih superračunalniških centrov kot dodatnem zelo pomembnem infrastrukturnem ukrepu bo obravnavan v nadaljevanju tega mnenja (glej 5.8). |
| --- | --- |

4.15.5

Pomen evropskih računskih superračunalniških centrov kot dodatnem zelo pomembnem infrastrukturnem ukrepu bo obravnavan v nadaljevanju tega mnenja (glej 5.8).

| 4.15.6 | Odbor po drugi strani priporoča, da se tematsko področje „Znanost v družbi“, ki je vključeno v program „Zmogljivosti“ (29), pod pogojem, da bo vključeno v program „Zamisli“, uvrsti v prednostni podprogram „Socialno-ekonomske in humanistične vede“, ki je vključen v program „Sodelovanje“. Tako bi se lahko možni učinki sinergij znotraj teh tem bolje izrabili in lahko bi se vzpostavile potrebne medsektorske povezave. Razen tega bi tudi postalo jasno, da proračun teh prekrivajočih se tematskih polj znaša 3 % tematskega, prednostnega programa. |
| --- | --- |

4.15.6

Odbor po drugi strani priporoča, da se tematsko področje „Znanost v družbi“, ki je vključeno v program „Zmogljivosti“ (29), pod pogojem, da bo vključeno v program „Zamisli“, uvrsti v prednostni podprogram „Socialno-ekonomske in humanistične vede“, ki je vključen v program „Sodelovanje“. Tako bi se lahko možni učinki sinergij znotraj teh tem bolje izrabili in lahko bi se vzpostavile potrebne medsektorske povezave. Razen tega bi tudi postalo jasno, da proračun teh prekrivajočih se tematskih polj znaša 3 % tematskega, prednostnega programa.

| 4.15.7 | Dobro in plodno mednarodno sodelovanje v raziskovanju ter izobraževanje sta bistvena elementa globalnega partnerstva in sta v skladu z bistvom znanstvenega raziskovanja in razvoja. Dejavnosti mednarodnega sodelovanja
   (30), ki so vključene v podprogram Zmogljivosti (glej tudi točko 4.13.1), se osredotočajo na pomembno vprašanje sodelovanja z državami prosilkami, sosednjimi državami EU, državami v razvoju in nastajajočimi gospodarstvi. Odbor izraža zadovoljstvo, da je omogočeno najmanj ravno toliko pomembno sodelovanje z znanstveno-tehnološko visoko razvitimi državami, kot sta ZDA in Japonska, v delnem programu „Sodelovanje“ ali „Človeški viri“ in da je v posameznih primerih celo institucionalizirano z dvostranskimi pogodbami. Odbor priznava, da mora to sodelovanje izhajati iz dejanskih potreb na posameznih področjih; kljub temu priporoča, da se ta pomembna dejstva bolje predstavijo in poudarijo. |
| --- | --- |

4.15.7

Dobro in plodno mednarodno sodelovanje v raziskovanju ter izobraževanje sta bistvena elementa globalnega partnerstva in sta v skladu z bistvom znanstvenega raziskovanja in razvoja. Dejavnosti mednarodnega sodelovanja
   (30), ki so vključene v podprogram Zmogljivosti (glej tudi točko 4.13.1), se osredotočajo na pomembno vprašanje sodelovanja z državami prosilkami, sosednjimi državami EU, državami v razvoju in nastajajočimi gospodarstvi. Odbor izraža zadovoljstvo, da je omogočeno najmanj ravno toliko pomembno sodelovanje z znanstveno-tehnološko visoko razvitimi državami, kot sta ZDA in Japonska, v delnem programu „Sodelovanje“ ali „Človeški viri“ in da je v posameznih primerih celo institucionalizirano z dvostranskimi pogodbami. Odbor priznava, da mora to sodelovanje izhajati iz dejanskih potreb na posameznih področjih; kljub temu priporoča, da se ta pomembna dejstva bolje predstavijo in poudarijo.

| 4.16 | Kontinuiteta in instrumenti za spodbujanje raziskav (oblike spodbujanja). Odbor je za oba vidika že v svojem predhodnem mnenju podal priporočila, ki jih ponovno poudarja. Zaradi nujne potrebe po večji kontinuiteti ponovno opozarja, da ohranjanje uveljavljenih instrumentov k temu pomembno prispeva in da je treba vlagateljem zagotoviti prožnost pri izbiri instrumentov. Vsekakor se v postopkih presoje ne sme kaznovati izbire instrumenta (ki mu npr. Komisija ni naklonjena) ali dajati prednosti določenemu instrumentu. Tudi v podaljšanju trajanja OP7 – vendar le pri ustrezni finančni podpori – Odbor vidi prispevek k večji kontinuiteti. |
| --- | --- |

4.16

Kontinuiteta in instrumenti za spodbujanje raziskav (oblike spodbujanja). Odbor je za oba vidika že v svojem predhodnem mnenju podal priporočila, ki jih ponovno poudarja. Zaradi nujne potrebe po večji kontinuiteti ponovno opozarja, da ohranjanje uveljavljenih instrumentov k temu pomembno prispeva in da je treba vlagateljem zagotoviti prožnost pri izbiri instrumentov. Vsekakor se v postopkih presoje ne sme kaznovati izbire instrumenta (ki mu npr. Komisija ni naklonjena) ali dajati prednosti določenemu instrumentu. Tudi v podaljšanju trajanja OP7 – vendar le pri ustrezni finančni podpori – Odbor vidi prispevek k večji kontinuiteti.

| 4.16.1 | Nekateri instrumenti imajo nove oznake ali so povsem novi. Odbor na tem mestu ponavlja tudi svoje splošno priporočilo, da bi po eni strani zelo premišljeno ravnali z uvedbo novih instrumentov, ampak tudi z njihovimi preimenovanji – zaradi zahtevane kontinuitete, po drugi strani pa da bi pri potrebnih preskusih novih instrumentov opozorili, da so lahko še v preskusni fazi. |
| --- | --- |

4.16.1

Nekateri instrumenti imajo nove oznake ali so povsem novi. Odbor na tem mestu ponavlja tudi svoje splošno priporočilo, da bi po eni strani zelo premišljeno ravnali z uvedbo novih instrumentov, ampak tudi z njihovimi preimenovanji – zaradi zahtevane kontinuitete, po drugi strani pa da bi pri potrebnih preskusih novih instrumentov opozorili, da so lahko še v preskusni fazi.

| 4.16.2 | Razen že prej omenjenih tehnoloških platform so tudi skupne tehnološke pobude tak nov instrument, ki bo služil vzpostavitvi dolgoročnega javno-zasebnega partnerstva. Čeprav Odbor do zdaj v zvezi s tem še ni prejel jasnih predlogov Komisije, med drugim tudi kako se te pobude razlikujejo od tehnoloških platform, industrija, še posebej pa MSP, od tega veliko pričakujejo. Takšne pobude bi lahko med drugim vodile tudi k mrežam sodelovanja med velikimi podjetji in MSP, pa tudi z univerzami in raziskovalnimi centri, ter na splošno k večjemu številu naložb v R&R v zasebnem sektorju. (Glej tudi točko 4.15.4). Zato je treba okvirne pogoje in delovanje takšnih skupnih tehnoloških pobud ne le še jasneje razdelati, ampak je treba v primernem času tudi preveriti, ali so se pričakovanja v zvezi s tem instrumentom izpolnila. |
| --- | --- |

4.16.2

Razen že prej omenjenih tehnoloških platform so tudi skupne tehnološke pobude tak nov instrument, ki bo služil vzpostavitvi dolgoročnega javno-zasebnega partnerstva. Čeprav Odbor do zdaj v zvezi s tem še ni prejel jasnih predlogov Komisije, med drugim tudi kako se te pobude razlikujejo od tehnoloških platform, industrija, še posebej pa MSP, od tega veliko pričakujejo. Takšne pobude bi lahko med drugim vodile tudi k mrežam sodelovanja med velikimi podjetji in MSP, pa tudi z univerzami in raziskovalnimi centri, ter na splošno k večjemu številu naložb v R&R v zasebnem sektorju. (Glej tudi točko 4.15.4). Zato je treba okvirne pogoje in delovanje takšnih skupnih tehnoloških pobud ne le še jasneje razdelati, ampak je treba v primernem času tudi preveriti, ali so se pričakovanja v zvezi s tem instrumentom izpolnila.

| 4.16.3 | Komisija mora paziti, da se pri uvedbi novih instrumentov ne bodo ponovile napake, ki so bile storjene pri uvedbi „mrež odličnosti“ (v OP6). V tem primeru je neučinkovita politika obveščanja povzročila zmedo in različne razlage med udeleženci, celo v Komisiji. Odbor izhaja iz tega, da bo dobil priložnost za podrobnejšo obravnavo te teme v enem od naslednjih mnenj. Pozdravlja predlog Komisije, da se za sheme financiranja uporabljata člena 169 in 171 Pogodbe EU. |
| --- | --- |

4.16.3

Komisija mora paziti, da se pri uvedbi novih instrumentov ne bodo ponovile napake, ki so bile storjene pri uvedbi „mrež odličnosti“ (v OP6). V tem primeru je neučinkovita politika obveščanja povzročila zmedo in različne razlage med udeleženci, celo v Komisiji. Odbor izhaja iz tega, da bo dobil priložnost za podrobnejšo obravnavo te teme v enem od naslednjih mnenj. Pozdravlja predlog Komisije, da se za sheme financiranja uporabljata člena 169 in 171 Pogodbe EU.

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | Večina posebnih ugotovitev je namenjena zlasti tematskim podprogramom programa „Sodelovanje“, ki predstavlja osrednji del okvirnega programa. Ob tem je treba ponoviti, da Odbor ponovno potrjuje svojo podporo predlogom Komisije v celoti in priporoča njihovo izvedbo. |
| --- | --- |

5.1

Večina posebnih ugotovitev je namenjena zlasti tematskim podprogramom programa „Sodelovanje“, ki predstavlja osrednji del okvirnega programa. Ob tem je treba ponoviti, da Odbor ponovno potrjuje svojo podporo predlogom Komisije v celoti in priporoča njihovo izvedbo.

| 5.2 | Pri tem Odbor najprej izpostavlja pomemben vidik interdisciplinarnih medsektorskih tem, ki zaradi svoje narave potrebujejo skupno koordinacijo ali vodenje in kot take pogosto vključujejo tudi podprogram Socialno-ekonomske in humanistične vede (glej tudi točko 5.8). Zato je treba poskrbeti, da se kljub natančni strukturi posameznih programov, ki je tudi zaradi upravnih razlogov neizogibna, povezanost z mnogimi vprašanji, ki jih je treba rešiti, prepozna, obdela in izkoristi. Glede na to Odbor priporoča, da je treba poskrbeti za zagotavljanje vsesplošnega usklajevanja in za potrebne medsebojne povezave. |
| --- | --- |

5.2

Pri tem Odbor najprej izpostavlja pomemben vidik interdisciplinarnih medsektorskih tem, ki zaradi svoje narave potrebujejo skupno koordinacijo ali vodenje in kot take pogosto vključujejo tudi podprogram Socialno-ekonomske in humanistične vede (glej tudi točko 5.8). Zato je treba poskrbeti, da se kljub natančni strukturi posameznih programov, ki je tudi zaradi upravnih razlogov neizogibna, povezanost z mnogimi vprašanji, ki jih je treba rešiti, prepozna, obdela in izkoristi. Glede na to Odbor priporoča, da je treba poskrbeti za zagotavljanje vsesplošnega usklajevanja in za potrebne medsebojne povezave.

| 5.2.1 | S tem povezana tema raziskave na področju varnosti in boja proti terorizmu je bila obravnavana že v poglavju 4. |
| --- | --- |

5.2.1

S tem povezana tema raziskave na področju varnosti in boja proti terorizmu je bila obravnavana že v poglavju 4.

| 5.2.2 | Kot nadaljnji primer za to je treba omeniti demografski razvoj
   (31). Potrebne raziskave v zvezi s tem obsegajo vse od zbiranja demografskih dejstev, vzrokov in trendov, do števila rojstev, ki je zaskrbljujoče nizko v mnogih državah članicah, ter posledic povprečne pričakovane življenjske dobe, ki se še vedno daljša. Pri zadnjem vprašanju gre na eni strani za nujne geriatrične/medicinske raziskave in tehnike oskrbe (32). Posebno pomemben vidik pri tem so socialno-ekonomska vprašanja, povezana s celotno kompleksno problematiko. |
| --- | --- |

5.2.2

Kot nadaljnji primer za to je treba omeniti demografski razvoj
   (31). Potrebne raziskave v zvezi s tem obsegajo vse od zbiranja demografskih dejstev, vzrokov in trendov, do števila rojstev, ki je zaskrbljujoče nizko v mnogih državah članicah, ter posledic povprečne pričakovane življenjske dobe, ki se še vedno daljša. Pri zadnjem vprašanju gre na eni strani za nujne geriatrične/medicinske raziskave in tehnike oskrbe (32). Posebno pomemben vidik pri tem so socialno-ekonomska vprašanja, povezana s celotno kompleksno problematiko.

| 5.2.3 | Tudi tema zdravje (glej točko 5.9) je medsektorska tema, ker nanjo vplivajo način življenja, delovni pogoji, okolje, prehrana, ustrezno cepljenje in drugi dejavniki, kot npr. odvisnost. |
| --- | --- |

5.2.3

Tudi tema zdravje (glej točko 5.9) je medsektorska tema, ker nanjo vplivajo način življenja, delovni pogoji, okolje, prehrana, ustrezno cepljenje in drugi dejavniki, kot npr. odvisnost.

| 5.3 | Tudi nekateri podprogrami so po svoji naravi na nek način medsektorski. Njihovi rezultati namreč neposredno vplivajo na učinkovitost evropske industrije, pa tudi na druge podprograme zaradi tematske povezave z njimi. (V zvezi s tem ponovno glej tudi točko 5.2). |
| --- | --- |

5.3

Tudi nekateri podprogrami so po svoji naravi na nek način medsektorski. Njihovi rezultati namreč neposredno vplivajo na učinkovitost evropske industrije, pa tudi na druge podprograme zaradi tematske povezave z njimi. (V zvezi s tem ponovno glej tudi točko 5.2).

| 5.4 | To posebno velja za podprograme Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), Biotehnologija ter Nanoznanost, Nanotehnologija, Materiali in nove proizvodne tehnologije. Tudi podprogram Energetika je tesno povezan s podprogramom Okolje in podprogramom Promet. Zato je ocena uravnoteženosti med posameznimi podprogrami lahko samo kvalitativna, kar je treba upoštevati pri spodnjih pripombah. |
| --- | --- |

5.4

To posebno velja za podprograme Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), Biotehnologija ter Nanoznanost, Nanotehnologija, Materiali in nove proizvodne tehnologije. Tudi podprogram Energetika je tesno povezan s podprogramom Okolje in podprogramom Promet. Zato je ocena uravnoteženosti med posameznimi podprogrami lahko samo kvalitativna, kar je treba upoštevati pri spodnjih pripombah.

| 5.5 | Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) so dejansko ključne za vsa področja industrije, gospodarstva, storitev, znanosti in tehnologije, vključno z varnostjo in obrambo. So odločilen element svetovne konkurenčnosti. Evropa v velikem zaostanku, zlasti v primerjavi z Japonsko in ZDA, ne samo v zvezi s potrebo po superračunalnikih za mnoga pomembna vprašanja – od raziskovanja podnebja, varnosti, materialov do npr. sinteze novih medicinskih snovi. To zadeva ustanovitev evropskih superračunalniških centrov, kar bi bilo mogoče bolj primerno v okviru programov „Zmogljivosti“ ali „Infrastruktura“, in tudi samostojni evropski razvoj potrebne strojne in programske opreme. |
| --- | --- |

5.5

Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) so dejansko ključne za vsa področja industrije, gospodarstva, storitev, znanosti in tehnologije, vključno z varnostjo in obrambo. So odločilen element svetovne konkurenčnosti. Evropa v velikem zaostanku, zlasti v primerjavi z Japonsko in ZDA, ne samo v zvezi s potrebo po superračunalnikih za mnoga pomembna vprašanja – od raziskovanja podnebja, varnosti, materialov do npr. sinteze novih medicinskih snovi. To zadeva ustanovitev evropskih superračunalniških centrov, kar bi bilo mogoče bolj primerno v okviru programov „Zmogljivosti“ ali „Infrastruktura“, in tudi samostojni evropski razvoj potrebne strojne in programske opreme.

| 5.5.1 | Vseeno pa je presenetljivo, da je tudi zdaj – kot že pri OP6 – daleč največji delež proračuna predviden za podprogram IKT. Glede na pomembnost drugih tem, kot je zlasti energetika ali npr. zdravje, ki imajo tudi posledice za gospodarstvo, se postavlja vprašanje, ali ne bi bilo morda dobro pustiti odprto možnost za določen premik poudarka zaradi skladnega pristopa do podprogramov. Odgovor je med drugim odvisen od tega, v kakšnem obsegu program IKT prispeva k drugim programom, kot so npr. raziskave na področju varnosti ali raziskovanje vesolja. |
| --- | --- |

5.5.1

Vseeno pa je presenetljivo, da je tudi zdaj – kot že pri OP6 – daleč največji delež proračuna predviden za podprogram IKT. Glede na pomembnost drugih tem, kot je zlasti energetika ali npr. zdravje, ki imajo tudi posledice za gospodarstvo, se postavlja vprašanje, ali ne bi bilo morda dobro pustiti odprto možnost za določen premik poudarka zaradi skladnega pristopa do podprogramov. Odgovor je med drugim odvisen od tega, v kakšnem obsegu program IKT prispeva k drugim programom, kot so npr. raziskave na področju varnosti ali raziskovanje vesolja.

| 5.5.2 | Na podlagi tega primera Odbor splošno predlaga, da se pri razvoju OP7 omogoči dovolj velika prožnost pri dodelitvi proračuna za posamezne podprograme ali da se zagotovi skladnost, npr. s skupnimi razpisi za podprograme. Opomba v zvezi z IKT velja tudi za podprograma Promet in Aeronavtika (npr. letalstvo). |
| --- | --- |

5.5.2

Na podlagi tega primera Odbor splošno predlaga, da se pri razvoju OP7 omogoči dovolj velika prožnost pri dodelitvi proračuna za posamezne podprograme ali da se zagotovi skladnost, npr. s skupnimi razpisi za podprograme. Opomba v zvezi z IKT velja tudi za podprograma Promet in Aeronavtika (npr. letalstvo).

| 5.5.3 | Odbor ponovno izraža zadovoljstvo v zvezi z začetkom projekta GALILEO, ki je zgleden primer uporabe načela subsidiarnosti. Po mnenju Odbora so njegove tehnološke rešitve in zlasti njihova uporaba tisto, zaradi česar je projekt zares večdisciplinaren in večfunkcijski ter ima veliko tehnično inovacijsko vrednost. |
| --- | --- |

5.5.3

Odbor ponovno izraža zadovoljstvo v zvezi z začetkom projekta GALILEO, ki je zgleden primer uporabe načela subsidiarnosti. Po mnenju Odbora so njegove tehnološke rešitve in zlasti njihova uporaba tisto, zaradi česar je projekt zares večdisciplinaren in večfunkcijski ter ima veliko tehnično inovacijsko vrednost.

| 5.6 | Odbor ponovno izraža veliko zadovoljstvo zaradi vključitve pomembnega podprograma Energetika v OP7, kar je že večkrat izrazil v svojih priporočilih. Vseeno je že zaradi dejstva, da se tudi OP7-Euratom močno osredotoča na energetske raziskave, Odbor mnenja, da bi bilo treba tej pomembni in nadvse aktualni temi nameniti še več pozornosti. Energija je „osnovno živilo“ konkurenčnosti nacionalnih gospodarstev, vendar zdaj EU ni odvisna le od uvoza, kar je izredno zaskrbljujoče, temveč se srednjeročno pričakuje tudi svetovno pomanjkanje virov. Ključ do rešitve energetskega problema so raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

5.6

Odbor ponovno izraža veliko zadovoljstvo zaradi vključitve pomembnega podprograma Energetika v OP7, kar je že večkrat izrazil v svojih priporočilih. Vseeno je že zaradi dejstva, da se tudi OP7-Euratom močno osredotoča na energetske raziskave, Odbor mnenja, da bi bilo treba tej pomembni in nadvse aktualni temi nameniti še več pozornosti. Energija je „osnovno živilo“ konkurenčnosti nacionalnih gospodarstev, vendar zdaj EU ni odvisna le od uvoza, kar je izredno zaskrbljujoče, temveč se srednjeročno pričakuje tudi svetovno pomanjkanje virov. Ključ do rešitve energetskega problema so raziskave in razvoj.

| 5.6.1 | Odbor zato pozdravlja dejstvo, da se razvoju obnovljivih virov energije daje tako velik pomen. Ti viri energije imajo odločilno vlogo v celotni energetski in okoljski politiki (globalno segrevanje), na kar Odbor opozarja v številnih mnenjih (33), ki vključujejo vse vrste potrebnih raziskav za obnovljive vire energije – od geotermalne energije do biomase, sončne energije in energije vetra ter tehnologij hrambe. Pomoč iz OP7 bo dodatno spodbudila raziskave obnovljivih virov energije in bo dopolnila različne podporne ukrepe za vstop na trg (npr. zakonodaja o prenosu energije v omrežje), ki naj bi koristili razvoju izdelkov, ki se lahko vključijo na trg. Tu priporoča tudi izvedbo natančnejših raziskav o energetski bilanci obnovljivih sistemov, ker so bili v zadnjem času na primer izraženi dvomi o pozitivnem izkoristku energije nekaterih biogoriv (34). |
| --- | --- |

5.6.1

Odbor zato pozdravlja dejstvo, da se razvoju obnovljivih virov energije daje tako velik pomen. Ti viri energije imajo odločilno vlogo v celotni energetski in okoljski politiki (globalno segrevanje), na kar Odbor opozarja v številnih mnenjih (33), ki vključujejo vse vrste potrebnih raziskav za obnovljive vire energije – od geotermalne energije do biomase, sončne energije in energije vetra ter tehnologij hrambe. Pomoč iz OP7 bo dodatno spodbudila raziskave obnovljivih virov energije in bo dopolnila različne podporne ukrepe za vstop na trg (npr. zakonodaja o prenosu energije v omrežje), ki naj bi koristili razvoju izdelkov, ki se lahko vključijo na trg. Tu priporoča tudi izvedbo natančnejših raziskav o energetski bilanci obnovljivih sistemov, ker so bili v zadnjem času na primer izraženi dvomi o pozitivnem izkoristku energije nekaterih biogoriv (34).

| 5.6.2 | Odbor še zlasti opozarja, da bo poraba „klasičnih“ fosilnih virov energije, kot so premog, nafta in zemeljski plin
   (35), še naprej, torej še nekaj desetletij, ostala glaven način evropske in svetovne oskrbe z energijo. Zato imajo vsi ukrepi v zvezi z raziskavami in razvojem, ki pri pridobivanju, prevozu in predelavi teh virov energije prispevajo k povečanju učinkovitosti – ter s tem neposredno in posredno k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov – velik pomen za nacionalna gospodarstva in okoljsko politiko. Te točke so sicer vključene v podprogram Energetika v zvezi s temama Zmanjšanje emisij CO2
  (vključno z ločevanjem in skladiščenjem CO2) in Povečevanje učinkovitosti. Vseeno je treba zagotoviti, da se jim potem tudi namenijo potrebna sredstva. Pri tem obstaja tudi sinergetska povezava z drugima podprogramoma „Materiali“ in „Promet“. Razen tega Odbor pozdravlja soroden raziskovalni program za premog in jeklo (36). |
| --- | --- |

5.6.2

Odbor še zlasti opozarja, da bo poraba „klasičnih“ fosilnih virov energije, kot so premog, nafta in zemeljski plin
   (35), še naprej, torej še nekaj desetletij, ostala glaven način evropske in svetovne oskrbe z energijo. Zato imajo vsi ukrepi v zvezi z raziskavami in razvojem, ki pri pridobivanju, prevozu in predelavi teh virov energije prispevajo k povečanju učinkovitosti – ter s tem neposredno in posredno k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov – velik pomen za nacionalna gospodarstva in okoljsko politiko. Te točke so sicer vključene v podprogram Energetika v zvezi s temama Zmanjšanje emisij CO2
  (vključno z ločevanjem in skladiščenjem CO2) in Povečevanje učinkovitosti. Vseeno je treba zagotoviti, da se jim potem tudi namenijo potrebna sredstva. Pri tem obstaja tudi sinergetska povezava z drugima podprogramoma „Materiali“ in „Promet“. Razen tega Odbor pozdravlja soroden raziskovalni program za premog in jeklo (36).

| 5.6.3 | Zato Odbor priporoča, da se v raziskovalnih in razvojnih ukrepih potreben poudarek nameni poleg obnovljivim virom energije tudi energetskim tehnologijam, ki uporabljajo fosilna goriva. To velja še toliko bolj, ker bo treba v prihodnjih dveh desetletjih večino dosedanjih elektrarn, ki izkoriščajo izgorevanje fosilnih goriv, nadomestiti z ustreznimi novimi in zgraditi povsem nove (v EU nekaj sto!). Pri tem ima velik gospodarski in okoljski pomen uporaba najsodobnejše tehnologije. Nenazadnje se glede na visoke cene nafte postavlja vprašanje, kdaj bodo lahko tehnologije pridobivanja goriv iz premoga ponudile gospodarsko konkurenčno alternativo. |
| --- | --- |

5.6.3

Zato Odbor priporoča, da se v raziskovalnih in razvojnih ukrepih potreben poudarek nameni poleg obnovljivim virom energije tudi energetskim tehnologijam, ki uporabljajo fosilna goriva. To velja še toliko bolj, ker bo treba v prihodnjih dveh desetletjih večino dosedanjih elektrarn, ki izkoriščajo izgorevanje fosilnih goriv, nadomestiti z ustreznimi novimi in zgraditi povsem nove (v EU nekaj sto!). Pri tem ima velik gospodarski in okoljski pomen uporaba najsodobnejše tehnologije. Nenazadnje se glede na visoke cene nafte postavlja vprašanje, kdaj bodo lahko tehnologije pridobivanja goriv iz premoga ponudile gospodarsko konkurenčno alternativo.

| 5.6.4 | V zvezi z nadaljnjimi podrobnostmi se Odbor sklicuje na svoja predhodna in sedanja mnenja (37) o energetskih raziskavah in energetski problematiki. |
| --- | --- |

5.6.4

V zvezi z nadaljnjimi podrobnostmi se Odbor sklicuje na svoja predhodna in sedanja mnenja (37) o energetskih raziskavah in energetski problematiki.

| 5.7 | Končno je izboljšanje energetike tudi eden od pomembnejših ukrepov proti podnebnim spremembam in drugim neželenim vplivom na okolje (38). |
| --- | --- |

5.7

Končno je izboljšanje energetike tudi eden od pomembnejših ukrepov proti podnebnim spremembam in drugim neželenim vplivom na okolje (38).

| 5.7.1 | Zato je treba to vsebinsko povezanost obeh podprogramov izkoristiti tudi za njuno razširitev. Medtem ko naj bi se z raziskavami okviru podprograma Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) postavila zlasti diagnoza, je podprogram Energetika namenjen zlasti terapiji. |
| --- | --- |

5.7.1

Zato je treba to vsebinsko povezanost obeh podprogramov izkoristiti tudi za njuno razširitev. Medtem ko naj bi se z raziskavami okviru podprograma Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) postavila zlasti diagnoza, je podprogram Energetika namenjen zlasti terapiji.

| 5.7.2 | Vseeno je treba tudi znotraj podprograma Okolje narediti in uporabiti glavne povezave in sinergije med analizo/diagnozo (npr. „Geologija morskega dna“) in možno terapijo (npr. „Varstvo morskega dna“). |
| --- | --- |

5.7.2

Vseeno je treba tudi znotraj podprograma Okolje narediti in uporabiti glavne povezave in sinergije med analizo/diagnozo (npr. „Geologija morskega dna“) in možno terapijo (npr. „Varstvo morskega dna“).

| 5.8 | Tudi podprogram Socialno-ekonomske in humanistične vede, ki je dopolnjen, kot je bilo priporočeno v točki 4.15.5, s programom „Znanost v družbi“, je treba razumeti kot medsektorsko temo. Odbor poleg tega ponavlja svoje prejšnje priporočilo za tesnejšo povezanost naravoslovja in humanistike (vključno s sociologijo), njihovih udeležencev, metod in meril (39). Raziskovalci na področju socialnih in humanističnih ved morajo prav tako sodelovati pri glavnih vprašanjih v zvezi z raziskavami varnosti. |
| --- | --- |

5.8

Tudi podprogram Socialno-ekonomske in humanistične vede, ki je dopolnjen, kot je bilo priporočeno v točki 4.15.5, s programom „Znanost v družbi“, je treba razumeti kot medsektorsko temo. Odbor poleg tega ponavlja svoje prejšnje priporočilo za tesnejšo povezanost naravoslovja in humanistike (vključno s sociologijo), njihovih udeležencev, metod in meril (39). Raziskovalci na področju socialnih in humanističnih ved morajo prav tako sodelovati pri glavnih vprašanjih v zvezi z raziskavami varnosti.

| 5.8.1 | V zvezi s tem Odbor pozdravlja poudarek na ekonomskih analizah za razvoj najboljše prakse za skupni trg in lizbonsko strategijo ob upoštevanju globalne konkurence ter drugih vplivov globalizacije. Odbor tudi poudarja nujnost raziskav in posvetovanja s politiko (glej tudi program Skupno raziskovalno središče, točka 5.10.1) v zvezi z brezposelnostjo, prednostmi in slabostmi različnih gospodarskih sistemov, vzrokih, vplivih in morebitnih spremembah trendov demografskega razvoja. Nazadnje poudarja tudi nujnost poglobljenih raziskav o vzročni povezavi med raziskavami, inovacijami in blaginjo. |
| --- | --- |

5.8.1

V zvezi s tem Odbor pozdravlja poudarek na ekonomskih analizah za razvoj najboljše prakse za skupni trg in lizbonsko strategijo ob upoštevanju globalne konkurence ter drugih vplivov globalizacije. Odbor tudi poudarja nujnost raziskav in posvetovanja s politiko (glej tudi program Skupno raziskovalno središče, točka 5.10.1) v zvezi z brezposelnostjo, prednostmi in slabostmi različnih gospodarskih sistemov, vzrokih, vplivih in morebitnih spremembah trendov demografskega razvoja. Nazadnje poudarja tudi nujnost poglobljenih raziskav o vzročni povezavi med raziskavami, inovacijami in blaginjo.

| 5.8.2 | Tu ne gre samo za pravno znanost, ampak tudi za znanstvene podlage vseh političnih področij EU, ne glede na to ali so v zvezi s socialno politiko, zakonodajo, gospodarsko politiko (monetarna in finančna politika, davčna politika, inovacijska politika) in varnostno politiko. Še zlasti so pomembna politična, gospodarska in pravna vprašanja nadaljnjega notranjega razvoja EU, vključno s skupnim trgom, kohezijo, integracijo in upravljanjem. |
| --- | --- |

5.8.2

Tu ne gre samo za pravno znanost, ampak tudi za znanstvene podlage vseh političnih področij EU, ne glede na to ali so v zvezi s socialno politiko, zakonodajo, gospodarsko politiko (monetarna in finančna politika, davčna politika, inovacijska politika) in varnostno politiko. Še zlasti so pomembna politična, gospodarska in pravna vprašanja nadaljnjega notranjega razvoja EU, vključno s skupnim trgom, kohezijo, integracijo in upravljanjem.

| 5.8.3 | Odbor pri tem poudarja posebno aktualno vprašanje politične in kulturne identitete Evropske unije ter njenih meja. V ta namen je treba raziskati tudi skupne značilnosti evropske kulture ne samo v smislu umetnosti, znanosti, arhitekture, tehnologije in mode, ampak tudi v zvezi z zgodovino idej, prava, sistemov vrednot in načina vodenja držav. Ideja sodobne države je nastala v Evropi (in se prvič udejanjila v ZDA). To pomeni potem tudi poglobljene študije o pojmu kulture, njenih vidikov, njenih nedoločljivosti, hierarhiji vrednot in napačnih razlag. |
| --- | --- |

5.8.3

Odbor pri tem poudarja posebno aktualno vprašanje politične in kulturne identitete Evropske unije ter njenih meja. V ta namen je treba raziskati tudi skupne značilnosti evropske kulture ne samo v smislu umetnosti, znanosti, arhitekture, tehnologije in mode, ampak tudi v zvezi z zgodovino idej, prava, sistemov vrednot in načina vodenja držav. Ideja sodobne države je nastala v Evropi (in se prvič udejanjila v ZDA). To pomeni potem tudi poglobljene študije o pojmu kulture, njenih vidikov, njenih nedoločljivosti, hierarhiji vrednot in napačnih razlag.

| 5.8.4 | Zaradi raznolikosti pomembnih vprašanj je verjetno proračun, ki je predviden za podprogram Socialno-ekonomske in humanistične vede, kljub predlaganemu deležu iz proračuna za „znanost in družbo“, prenizek. Za natančno oceno ali je to res, je treba upoštevati tudi druge podprograme, ki vključujejo razne vidike humanistike, kot je na primer energetika. |
| --- | --- |

5.8.4

Zaradi raznolikosti pomembnih vprašanj je verjetno proračun, ki je predviden za podprogram Socialno-ekonomske in humanistične vede, kljub predlaganemu deležu iz proračuna za „znanost in družbo“, prenizek. Za natančno oceno ali je to res, je treba upoštevati tudi druge podprograme, ki vključujejo razne vidike humanistike, kot je na primer energetika.

| 5.8.5 | Odbor nazadnje poudarja vsa etična vprašanja, ki odražajo medsebojen vpliv znanja, raziskav in uporabe ter ravnotežje med tveganji in priložnostmi. Eno od pomembnih vprašanj, tudi glede na lizbonsko strategijo, se nanaša na povezave in nasprotja med ideološko/dogmatičnimi stališči, pripravljenostjo tvegati in napredkom. |
| --- | --- |

5.8.5

Odbor nazadnje poudarja vsa etična vprašanja, ki odražajo medsebojen vpliv znanja, raziskav in uporabe ter ravnotežje med tveganji in priložnostmi. Eno od pomembnih vprašanj, tudi glede na lizbonsko strategijo, se nanaša na povezave in nasprotja med ideološko/dogmatičnimi stališči, pripravljenostjo tvegati in napredkom.

| 5.8.6 | S tem se ponovno vračamo na vprašanje znanosti v družbi. O tem je Odbor že izdelal obsežno mnenje (40). Tudi v smislu tega predhodnega mnenja Odbor pozdravlja tematski obseg, ki ga je predlagala Komisija, ki odraža željo približati znanstveno raziskovanje in znanstvene izsledke javnosti, razširiti vzajemno razumevanje in spodbuditi predvsem mlade, da razmišljajo o poklicni poti v znanosti. Ena od možnosti je tudi forum, ki bi prebivalce in potrošnike povezal z znanostjo ter raziskovanjem in omogočil pretok njihovih mnenj. |
| --- | --- |

5.8.6

S tem se ponovno vračamo na vprašanje znanosti v družbi. O tem je Odbor že izdelal obsežno mnenje (40). Tudi v smislu tega predhodnega mnenja Odbor pozdravlja tematski obseg, ki ga je predlagala Komisija, ki odraža željo približati znanstveno raziskovanje in znanstvene izsledke javnosti, razširiti vzajemno razumevanje in spodbuditi predvsem mlade, da razmišljajo o poklicni poti v znanosti. Ena od možnosti je tudi forum, ki bi prebivalce in potrošnike povezal z znanostjo ter raziskovanjem in omogočil pretok njihovih mnenj.

| 5.8.6.1 | Odbor v ta namen meni, da je posebej pomemben vsak ukrep, ki omogoča neposreden stik ali celo neposredno sodelovanje: dobri tehnični muzeji, posebni laboratoriji, „enodnevna udeležba“ ipd. Predvsem mora dober in nazoren pouk naravoslovja spet postati pomembnejši v šolskih načrtih za višje šole. S tem se bo tudi povečalo razumevanje znanosti in tehnologije ter zanimanje zanju. Prava presoja je možna le z zadostnim znanjem. |
| --- | --- |

5.8.6.1

Odbor v ta namen meni, da je posebej pomemben vsak ukrep, ki omogoča neposreden stik ali celo neposredno sodelovanje: dobri tehnični muzeji, posebni laboratoriji, „enodnevna udeležba“ ipd. Predvsem mora dober in nazoren pouk naravoslovja spet postati pomembnejši v šolskih načrtih za višje šole. S tem se bo tudi povečalo razumevanje znanosti in tehnologije ter zanimanje zanju. Prava presoja je možna le z zadostnim znanjem.

| 5.8.6.2 | Znanstveno znanje je neobhodno potrebno tudi pri urjenju mišljenja in izoblikovanju jasne slike sveta. |
| --- | --- |

5.8.6.2

Znanstveno znanje je neobhodno potrebno tudi pri urjenju mišljenja in izoblikovanju jasne slike sveta.

| 5.8.6.3 | Prav tako pomembno je tudi, da se v tem programu raziskovalci sami in njihov način razmišljanja izraziteje vključi v razpravo ter postopek odločanja. |
| --- | --- |

5.8.6.3

Prav tako pomembno je tudi, da se v tem programu raziskovalci sami in njihov način razmišljanja izraziteje vključi v razpravo ter postopek odločanja.

| 5.9 | Zlasti pomemben podprogram zajema zelo obširno temo, ki jo je Odbor že večkrat obravnaval, zdravje. Zajema vse raziskave in razvojna dela na področju postavljanja diagnoze, terapije, lajšanja in preprečevanja bolezni. |
| --- | --- |

5.9

Zlasti pomemben podprogram zajema zelo obširno temo, ki jo je Odbor že večkrat obravnaval, zdravje. Zajema vse raziskave in razvojna dela na področju postavljanja diagnoze, terapije, lajšanja in preprečevanja bolezni.

| 5.9.1 | Prednost morata pri tem seveda imeti zdravljenje in preprečevanje takšnih bolezni, ki imajo posebno visoko stopnjo umrljivosti in obolevnosti pri otrocih, odraslih in starejših, ali tistih, ki imajo v primeru nenadzorovanih epidemij posebno visoko umrljivost. |
| --- | --- |

5.9.1

Prednost morata pri tem seveda imeti zdravljenje in preprečevanje takšnih bolezni, ki imajo posebno visoko stopnjo umrljivosti in obolevnosti pri otrocih, odraslih in starejših, ali tistih, ki imajo v primeru nenadzorovanih epidemij posebno visoko umrljivost.

| 5.9.2 | Nenehno podaljševanje povprečne pričakovane življenjske dobe ni samo posledica napredka medicine, ampak vedno boljše in bolj zdrave ponudbe živil. Vendar se vedno bolj pojavljajo bolezni, ki so posledica načina življenja (npr. prekomerna teža (41), kajenje), in bolezni, ki so povezane s poklicem in starostjo, ter tegobe. Pomen tega zadnjega vprašanja je bil že večkrat obravnavan (42) in ne zajema le medicinsko/človeško, ampak je v smislu sposobnosti za delo ali stroškov za oskrbo tudi gospodarsko pomembno; ta velja tudi za celotno tematiko organizacije in financiranja zdravstvenega sistema in uporabe medicinskega napredka. Podobno velja za raziskave o lajšanju invalidnosti, torej za izboljšanje kakovosti življenja invalidov in njihovo morebitno vključitev v delo. |
| --- | --- |

5.9.2

Nenehno podaljševanje povprečne pričakovane življenjske dobe ni samo posledica napredka medicine, ampak vedno boljše in bolj zdrave ponudbe živil. Vendar se vedno bolj pojavljajo bolezni, ki so posledica načina življenja (npr. prekomerna teža (41), kajenje), in bolezni, ki so povezane s poklicem in starostjo, ter tegobe. Pomen tega zadnjega vprašanja je bil že večkrat obravnavan (42) in ne zajema le medicinsko/človeško, ampak je v smislu sposobnosti za delo ali stroškov za oskrbo tudi gospodarsko pomembno; ta velja tudi za celotno tematiko organizacije in financiranja zdravstvenega sistema in uporabe medicinskega napredka. Podobno velja za raziskave o lajšanju invalidnosti, torej za izboljšanje kakovosti življenja invalidov in njihovo morebitno vključitev v delo.

| 5.9.3 | Toda problematika invalidnosti in zdravstvena vprašanja niso enaka; zato je treba invalidnost upoštevati v vseh ustreznih sektorjih programa. |
| --- | --- |

5.9.3

Toda problematika invalidnosti in zdravstvena vprašanja niso enaka; zato je treba invalidnost upoštevati v vseh ustreznih sektorjih programa.

| 5.9.4 | Odbor razen tega opozarja na mednarodno razsežnost teme zdravja: po eni strani na sodelovanje s tistimi državami, ki opravljajo intenzivne in uspešne raziskave, po drugi strani pa na vidike zdravstvene razvojne pomoči. To daje sodelovanju s STO (Svetovno zdravstveno organizacijo) poseben pomen. |
| --- | --- |

5.9.4

Odbor razen tega opozarja na mednarodno razsežnost teme zdravja: po eni strani na sodelovanje s tistimi državami, ki opravljajo intenzivne in uspešne raziskave, po drugi strani pa na vidike zdravstvene razvojne pomoči. To daje sodelovanju s STO (Svetovno zdravstveno organizacijo) poseben pomen.

| 5.9.5 | Tudi globalna širitev novih povzročiteljev bolezni je mednarodna tema, pri kateri je sodelovanje s STO prav tako zelo pomembno. |
| --- | --- |

5.9.5

Tudi globalna širitev novih povzročiteljev bolezni je mednarodna tema, pri kateri je sodelovanje s STO prav tako zelo pomembno.

| 5.9.6 | Poleg tega mednarodno sodelovanje omogoča možnost poglobljenih kliničnih študij ne le splošne populacije, ampak tudi z upoštevanjem starosti: otroci, odrasli, starejši. |
| --- | --- |

5.9.6

Poleg tega mednarodno sodelovanje omogoča možnost poglobljenih kliničnih študij ne le splošne populacije, ampak tudi z upoštevanjem starosti: otroci, odrasli, starejši.

| 5.9.7 | Številne raziskave in razvojna dela zasebnega sektorja (farmacevtska industrija in proizvajalci instrumentov) v zdravstvenem sektorju so dober primer uporabe člena 169 za partnerstvo med zasebnim sektorjem in javno (tudi s strani držav članic) podprtim raziskovanjem. |
| --- | --- |

5.9.7

Številne raziskave in razvojna dela zasebnega sektorja (farmacevtska industrija in proizvajalci instrumentov) v zdravstvenem sektorju so dober primer uporabe člena 169 za partnerstvo med zasebnim sektorjem in javno (tudi s strani držav članic) podprtim raziskovanjem.

| 5.10 | Skupno raziskovalno središče (nejedrsko področje) |
| --- | --- |

5.10

Skupno raziskovalno središče (nejedrsko področje)

| 5.10.1 | Skupno raziskovalno središče zagotavlja znanstvenotehnično podporo politiki EU na področjih kot so trajnostni razvoj, podnebne spremembe, živila, energetika, promet, kemikalije, nadomestne metode za preskuse na živalih, raziskovalna politika, informacijske tehnologije, referenčni postopki in materiali, tveganja, nevarnosti in socialno gospodarski vplivi biotehnologije ter ekonometrične modelirne in analizne tehnike. Dodatna naloga je razvoj znanstveno-tehnoloških referenčnih podatkov za različna področja varstva okolja in nadzora živil. To je tudi dragocen prispevek k oblikovanju zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

5.10.1

Skupno raziskovalno središče zagotavlja znanstvenotehnično podporo politiki EU na področjih kot so trajnostni razvoj, podnebne spremembe, živila, energetika, promet, kemikalije, nadomestne metode za preskuse na živalih, raziskovalna politika, informacijske tehnologije, referenčni postopki in materiali, tveganja, nevarnosti in socialno gospodarski vplivi biotehnologije ter ekonometrične modelirne in analizne tehnike. Dodatna naloga je razvoj znanstveno-tehnoloških referenčnih podatkov za različna področja varstva okolja in nadzora živil. To je tudi dragocen prispevek k oblikovanju zakonodaje Skupnosti.

| 5.10.2 | Odbor vidi dodatno nalogo Skupnosti v enakomernem usklajevanju nacionalnih institucij za metrologijo (nauk o merah) in standardizacijo z istočasno udeležbo v njihovih programih. V smislu skupnega trga in evropske integracije na splošno je treba razmisliti o ustanovitvi Evropskega urada za standardizacijo v sodelovanju z ustreznimi nacionalnimi institucijami, ustreznimi industrijami in skupnim raziskovalnim središčem. Dosedanja raznolikost bi zagotovila možnost, da se pri posebno zanesljivi opremi in ob primernem usklajevanju izvajajo paralelne metode, primerjave metod in nov razvoj. |
| --- | --- |

5.10.2

Odbor vidi dodatno nalogo Skupnosti v enakomernem usklajevanju nacionalnih institucij za metrologijo (nauk o merah) in standardizacijo z istočasno udeležbo v njihovih programih. V smislu skupnega trga in evropske integracije na splošno je treba razmisliti o ustanovitvi Evropskega urada za standardizacijo v sodelovanju z ustreznimi nacionalnimi institucijami, ustreznimi industrijami in skupnim raziskovalnim središčem. Dosedanja raznolikost bi zagotovila možnost, da se pri posebno zanesljivi opremi in ob primernem usklajevanju izvajajo paralelne metode, primerjave metod in nov razvoj.

| 5.10.3 | Odbor z veseljem ugotavlja, da so dejavnosti skupnega raziskovalnega središča vključene v mednarodno znanstveno skupnost. Takšna vključitev je po njegovem mnenju zlasti pomembna tudi za socialno-gospodarske in humanistične vede, ki so obravnavane v točki 5.8. |
| --- | --- |

5.10.3

Odbor z veseljem ugotavlja, da so dejavnosti skupnega raziskovalnega središča vključene v mednarodno znanstveno skupnost. Takšna vključitev je po njegovem mnenju zlasti pomembna tudi za socialno-gospodarske in humanistične vede, ki so obravnavane v točki 5.8.

6.   Sedmi okvirni program Euratom (OP7-Euratom)

| 6.1 | Nadzorovana jedrska fuzija. Odbor ponavlja izjavo iz svojega nedavnega mnenja (43) o fuzijski energiji in sicer da lahko miroljubna uporaba fuzijske energije znatno prispeva k dolgoročni rešitvi oskrbe z energijo v smislu trajnosti, okoljske odgovornosti in konkurenčnosti. Tako kot jedrska fisija tudi jedrska fuzija ne bi povzročala izpustov toplogrednih plinov v ozračje, ima pa tudi druge pomembne prednosti. |
| --- | --- |

6.1

Nadzorovana jedrska fuzija. Odbor ponavlja izjavo iz svojega nedavnega mnenja (43) o fuzijski energiji in sicer da lahko miroljubna uporaba fuzijske energije znatno prispeva k dolgoročni rešitvi oskrbe z energijo v smislu trajnosti, okoljske odgovornosti in konkurenčnosti. Tako kot jedrska fisija tudi jedrska fuzija ne bi povzročala izpustov toplogrednih plinov v ozračje, ima pa tudi druge pomembne prednosti.

| 6.1.1 | Odbor čestita Komisiji in drugim udeležencem za uspeh pogajanj, ki jih je priporočil Odbor, s katerimi bi si Evropa lahko izborila pomemben mednarodni projekt ITER. Projekt ITER
   (44) pomeni odločilni korak v smeri prihodnjega demonstracijskega reaktorja DEMO. Razen tega je s tem povezana tudi obveznost pogodbenega financiranja ITER in za to potrebnih pripravljalnih in spremljevalnih programov kakor tudi pripravljalnih programov za DEMO. |
| --- | --- |

6.1.1

Odbor čestita Komisiji in drugim udeležencem za uspeh pogajanj, ki jih je priporočil Odbor, s katerimi bi si Evropa lahko izborila pomemben mednarodni projekt ITER. Projekt ITER
   (44) pomeni odločilni korak v smeri prihodnjega demonstracijskega reaktorja DEMO. Razen tega je s tem povezana tudi obveznost pogodbenega financiranja ITER in za to potrebnih pripravljalnih in spremljevalnih programov kakor tudi pripravljalnih programov za DEMO.

| 6.1.2 | V zvezi s tem Odbor poziva tudi države članice, da se v večji meri vključijo v evropski fuzijski program in da v skladu s tem podpirajo svoje laboratorije, povezane s programom. Odbor se zaveda, da je fuzijski program v fazi, v kateri njegova izvedba zahteva tudi znatno in večjo porabo sredstev. Kljub temu meni, da je to glede na potencial tega energetskega vira in resnosti energetske problematike nujno potrebno in upravičeno. |
| --- | --- |

6.1.2

V zvezi s tem Odbor poziva tudi države članice, da se v večji meri vključijo v evropski fuzijski program in da v skladu s tem podpirajo svoje laboratorije, povezane s programom. Odbor se zaveda, da je fuzijski program v fazi, v kateri njegova izvedba zahteva tudi znatno in večjo porabo sredstev. Kljub temu meni, da je to glede na potencial tega energetskega vira in resnosti energetske problematike nujno potrebno in upravičeno.

| 6.1.3 | Za dodatne podrobnostmi Odbor napotuje na svoje nedavno mnenje (45) o tej temi, v katerem poudarja razvojna dela za pripravo DEMO (razvoj materialov, razvoj fuzijske naprave, sistemski koncept itd.) in študije za izboljšan sistem tesnjenja. |
| --- | --- |

6.1.3

Za dodatne podrobnostmi Odbor napotuje na svoje nedavno mnenje (45) o tej temi, v katerem poudarja razvojna dela za pripravo DEMO (razvoj materialov, razvoj fuzijske naprave, sistemski koncept itd.) in študije za izboljšan sistem tesnjenja.

| 6.2 | Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem. Jedrska energija je v tem času najpomembnejši razpoložljivi vir električne energije brez ogljika za pokrivanje osnovnih obremenitev. Del prebivalstva pa je zaskrbljen zaradi obratovalnega tveganja in varnega končnega odlaganja izrabljenega jedrskega goriva. Odbor se sklicuje na svoje mnenje o jedrski energiji (46) (jedrska fisija) in o t. i. jedrskem paketu (47). V njem je ugotovil, da podpira Komisijo pri njenem namenu spodbujanja raziskav na področju varnosti jedrskih naprav in odstranjevanja radioaktivnih odpadkov tudi v prihodnosti in usklajevanja takih raziskav v okviru Skupnosti. Odbor podpira ukrepe, ki jih je predlagala Komisija in ki služijo tej nalogi. |
| --- | --- |

6.2

Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem. Jedrska energija je v tem času najpomembnejši razpoložljivi vir električne energije brez ogljika za pokrivanje osnovnih obremenitev. Del prebivalstva pa je zaskrbljen zaradi obratovalnega tveganja in varnega končnega odlaganja izrabljenega jedrskega goriva. Odbor se sklicuje na svoje mnenje o jedrski energiji (46) (jedrska fisija) in o t. i. jedrskem paketu (47). V njem je ugotovil, da podpira Komisijo pri njenem namenu spodbujanja raziskav na področju varnosti jedrskih naprav in odstranjevanja radioaktivnih odpadkov tudi v prihodnosti in usklajevanja takih raziskav v okviru Skupnosti. Odbor podpira ukrepe, ki jih je predlagala Komisija in ki služijo tej nalogi.

| 6.2.1 | Reaktorski sistemi. Raziskave so namenjene podpori nadaljnjemu varnemu obratovanju obstoječih reaktorskih sistemov (vključno z napravami za gorivni ciklus) ter o ocenitvi potenciala in varnostnih vidikov prihodnjih reaktorskih sistemov. |
| --- | --- |

6.2.1

Reaktorski sistemi. Raziskave so namenjene podpori nadaljnjemu varnemu obratovanju obstoječih reaktorskih sistemov (vključno z napravami za gorivni ciklus) ter o ocenitvi potenciala in varnostnih vidikov prihodnjih reaktorskih sistemov.

| 6.2.1.1 | Odbor meni, da je zadnje še zlasti pomembno; to naj bi privedlo do razvoja inovativnih reaktorskih sistemov. Zgodovina tehnologije je pokazala, da se največji napredek lahko doseže s sistemi nove generacije in z nadaljnjim inovativnim razvojem obstoječih sistemov in konceptov. Glede na pomen jedrske energije za energetsko politiko je treba sprejeti ukrepe za uporabo obstoječega potenciala v smislu večje varnosti, zmanjšanje radioaktivnih odpadkov (zlasti odpadki z dolgo življenjsko dobo) in razširitev virov ter ustvarjanje novih virov. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Odbor meni, da je zadnje še zlasti pomembno; to naj bi privedlo do razvoja inovativnih reaktorskih sistemov. Zgodovina tehnologije je pokazala, da se največji napredek lahko doseže s sistemi nove generacije in z nadaljnjim inovativnim razvojem obstoječih sistemov in konceptov. Glede na pomen jedrske energije za energetsko politiko je treba sprejeti ukrepe za uporabo obstoječega potenciala v smislu večje varnosti, zmanjšanje radioaktivnih odpadkov (zlasti odpadki z dolgo življenjsko dobo) in razširitev virov ter ustvarjanje novih virov.

| 6.2.2 | Zaščita pred sevanjem. Cilj je izboljšati znanstveno podlago za zaščito prebivalstva pred ionizirajočim sevanjem, ki nastaja zaradi uporabe radioaktivnih ali drugih virov sevanja v medicini, raziskavah in industriji (vključno s pridobivanjem jedrske energije). Zlasti pomembna je raziskava učinka zelo majhnih doz sevanja, ki ga je statistično težko oceniti in ki je še vedno predmet nasprotujočih se razprav. |
| --- | --- |

6.2.2

Zaščita pred sevanjem. Cilj je izboljšati znanstveno podlago za zaščito prebivalstva pred ionizirajočim sevanjem, ki nastaja zaradi uporabe radioaktivnih ali drugih virov sevanja v medicini, raziskavah in industriji (vključno s pridobivanjem jedrske energije). Zlasti pomembna je raziskava učinka zelo majhnih doz sevanja, ki ga je statistično težko oceniti in ki je še vedno predmet nasprotujočih se razprav.

| 6.2.3 | Zelo pomemben je tudi razvoj tehnične kontrole in nadzora vseh ukrepov zoper širjenje materiala za izdelavo jedrskega orožja ali tehnologije. |
| --- | --- |

6.2.3

Zelo pomemben je tudi razvoj tehnične kontrole in nadzora vseh ukrepov zoper širjenje materiala za izdelavo jedrskega orožja ali tehnologije.

| 6.3 | Za razvoj fuzijskih elektrarn ter varno obratovanje in nadaljnji razvoj fisijskih reaktorjev je nujno treba zadostno izobraziti novo generacijo visoko usposobljenih znanstvenikov in jih ustrezno usposobiti na ustreznih preskusnih napravah. To pa je možno le, če bo evropska jedrska tehnika ponovno dobila pomembno vlogo in se bo povečalo zanimanje znanstvenega podmladka. Raziskave in usposabljanje morajo biti dobro medsebojno povezane. |
| --- | --- |

6.3

Za razvoj fuzijskih elektrarn ter varno obratovanje in nadaljnji razvoj fisijskih reaktorjev je nujno treba zadostno izobraziti novo generacijo visoko usposobljenih znanstvenikov in jih ustrezno usposobiti na ustreznih preskusnih napravah. To pa je možno le, če bo evropska jedrska tehnika ponovno dobila pomembno vlogo in se bo povečalo zanimanje znanstvenega podmladka. Raziskave in usposabljanje morajo biti dobro medsebojno povezane.

| 6.3.1 | Za dodatne podrobnosti Odbor napotuje na svoje nedavno mnenje (48) o tej temi. |
| --- | --- |

6.3.1

Za dodatne podrobnosti Odbor napotuje na svoje nedavno mnenje (48) o tej temi.

6.4   Skupno raziskovalno središče – Program EURATOM

| 6.4.1 | Odbor pozdravlja, da Skupno raziskovalno središče podpira politično sprejemanje odločitev na jedrskem področju, vključno z izvajanjem in spremljanjem obstoječih strategij in odzivi na nove zahteve. |
| --- | --- |

6.4.1

Odbor pozdravlja, da Skupno raziskovalno središče podpira politično sprejemanje odločitev na jedrskem področju, vključno z izvajanjem in spremljanjem obstoječih strategij in odzivi na nove zahteve.

| 6.4.2 | Odbor meni, da je prav, da se „jedrski“ program Skupnega raziskovalnega središča usmeri na glavne teme, kot so odstranjevanje odpadkov, jedrska varnost in nadzor; prav v zvezi z njimi je javnost še posebej zaskrbljena in je treba najti zanesljive rešitve. Odbor izhaja iz tega, da morajo biti tudi te dejavnosti povezane in usklajene z dejavnostmi držav članic. |
| --- | --- |

6.4.2

Odbor meni, da je prav, da se „jedrski“ program Skupnega raziskovalnega središča usmeri na glavne teme, kot so odstranjevanje odpadkov, jedrska varnost in nadzor; prav v zvezi z njimi je javnost še posebej zaskrbljena in je treba najti zanesljive rešitve. Odbor izhaja iz tega, da morajo biti tudi te dejavnosti povezane in usklajene z dejavnostmi držav članic.

| 6.4.3 | Po mnenju Odbora je pomembna naloga tudi (nadaljnji) razvoj postopkov, ki dovoljujejo še boljši nadzor nad širjenjem materiala za izdelavo jedrskega orožja ali tehnologijami za izdelavo jedrskega orožja (glej tudi točko 4.10.2). |
| --- | --- |

6.4.3

Po mnenju Odbora je pomembna naloga tudi (nadaljnji) razvoj postopkov, ki dovoljujejo še boljši nadzor nad širjenjem materiala za izdelavo jedrskega orožja ali tehnologijami za izdelavo jedrskega orožja (glej tudi točko 4.10.2).

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  To velja tudi za cilje oživljene lizbonske strategije (Evropski svet z dne 23. marca 2005).

1

(2)  Celotni izdatki za raziskave in razvoj na bi se v EU do 2010 povzpeli na 3 % BDP, delež zasebnega sektorja naj bi znašal 2/3. Glej tudi UR C95 z dne 23. 4. 2003.

2

(3)  K tem naložbam znatno prispevajo raziskovalne in razvojne dejavnosti obrambnega proračuna ZDA (Department of Defense DoD), ki niso namenjene le vojaškim raziskavam.

3

(4)  Ta cilj je marca 2005 (Bruselj) izrecno potrdil in natančno določil Evropski svet v svojih sklepih o oživitvi lizbonske strategije.

4

(5)  Primeri uspešnega evropskega sodelovanja: ARIANE, AIRBUS, CERN, ESO, GALILEO; JET/ITER.

5

(6)  Znanost in tehnologija: Ključ do prihodnosti Evrope – smernice za spodbujanje raziskav Evropske unije. KOM(2004) 353 končno.

6

(7)  UL C 157 z dne 28. 6. 2005.

7

(8)  Glej opombe 14–21.

8

(9)  KOM(2005) 440 do 445 končno.

9

(10)  Pričakovano v kratkem.

10

(11)  UL C 95 z dne 23. 4. 2003.

11

(12)  UL C 157 z dne 28. 6. 2005.

12

(13)  UL C 234 z dne 30. 9. 2003; UL C 61 z dne 14. 3. 2003; UL C 94 z dne 18. 4. 2002.

13

(14)  UL C 74 z dne 23. 3. 2005; UL C 133 z dne 6. 6. 2003.

14

(15)  UL C 302 z dne 7. 12. 2004.

15

(16)  UL C 241 z dne 7. 10. 2002.

16

(17)  UL C 302 z dne 7. 12. 2004.

17

(18)  UL C 220 z dne 16. 9. 2003; UL C 112 z dne 30. 4. 2004.

18

(19)  UL C 157 z dne 28. 6. 2005.

19

(20)  UL C 110 z dne 30. 4. 2004.

20

(21)  Citat iz govora nekdanjega nemškega zveznega kanclerja Gerharda Schröderja ob otvoritvi Einsteinovega leta 2005. V govoru je med drugim poudaril: „Hkrati pa temeljne raziskave potrebujejo gotovost, da se bodo lahko izvajale brez pritiska za neposredno uporabo raziskovalnih rezultatov in neprestanega dokazovanja uporabnosti.“

21

(22)  prim. The Economic Returns to Basic Research and the Benefits of University-Industry Relationships. A literature review and update of findings. (Gospodarski dobički temeljnih raziskav in koristi povezav med univerzo in industrijo. Literarna kritika in posodobitev ugotovitev.) Poročilo SPRU - Center za znanstvene in tehnološke raziskave za Urad za znanost in tehnologijo ZK*. Alister Scott, Grové Steyn, Aldo Geuna*, Stefano Brusoni, Ed Steinmueller, 2002.

22

(23)  Glej tudi UL C 110 z dne 30. 4. 2004.

23

(24)  UL L 75 z dne 22. 3. 2005, str. 67.

24

(25)  To zadeva na primer napačno oceno (a) dejstva, da je glavna naloga raziskav ustvarjati novo znanje, medtem ko vprašanje, kaj služi človeštvu, ali kaj je družbeno pomembno, ne predstavlja nobenega za posamezen primer ustreznega merila (glej tudi UL C 221 z dne 7.8.2001, poglavji 4 in 6 (npr. točka 6.7.1) ter opombo 14), ali (b) pomena dvojnega raziskovanja ne samo za zagotavljanje novega znanja, ampak tudi za širjenje, poglabljanje in povečanje znanja (glej tudi npr. UL C 221 z dne 7.8.2001, točki 4.7.5 in 4.7.6). Dobrega raziskovanja se ne da izsiliti s prestrogimi pravili, ker potrebuje svobodo.

25

Najuspešnejši ukrepi za prodor na nova področja in za dosego dobrih rezultatov so povabilo najuspešnejših in posebno izkušenih raziskovalcev na vodilne položaje, pridobivanje in podpiranje najboljših znanstvenikov ter zadostna in zanesljiva oprema z napravami in sredstvi za raziskave (kritična masa). Glej tudi UL C 204 z dne 18.7.2000 in UL C 110 z dne 30.4.2004. Kvalifikacije raziskovalca se ne da niti kvantificirati niti objektivno oceniti – vsaka ocena je neizogibno odvisna od presoje njihovih izkušenih sodelavcev.

(26)  Priporočilo strokovnega odbora pod predsedstvom prof. Marimona z dne 21. junija 2004, Šesti okvirni program.

26

(27)  UL C 204 z dne 18. 7. 2000 (CES 595/2000, točka 9.8.4).

27

(28)  KOM(2005) 121 končno – 2005/0050 (COD).

28

(29)  To priporočilo velja samo za pretežno sociološke raziskave o „Znanosti in družbi“. V skladu s temi raziskavami naj bi tisti del proračuna, ki je namenjen dejavnostim (razstave, muzeji, konference) širjenja znanosti („Communicating Science“ – seznanjanje z znanostjo), t. j. njenih dosežkov in načinov dela, ostal del posebnega programa „kapacitete“.

29

(30)  Glej tudi KOM RTR podatke, posebna izdaja INCO, julij 2005.

30

(31)  CESE 818/2005 fin.

31

(32)  UL C 74 z dne 23. 3. 2005.

32

(33)  npr. UL C 241 z dne 7. 10. 2002; UL C 221 z dne 8.9.2005 in UL C 286 z dne 17.11.2005.

33

(34)  Pimentel, David in Patzek, Ted. W., „Raziskava o naravnih virih“, Zv. 14, št. 1, 2005.

34

(35)  UL C 120 z dne 20.5.2005.

35

(36)  UL C 294 z dne 25. 11. 2005.

36

(37)  UL C 241 z dne 7.10.2002 - UL C 133 z dne 6.6.2003 - UL C 108 z dne 30.4.2004 - UL C 110 z dne 30.4.2004 - UL C 302 z dne 7.12.2004 - UL C 286 z dne 17.11.2005 - UL C 120 z dne 20.5.2005.

37

(38)  Glej tudi: Deutsche Physikalische Gesellschaft, september 2005: „Zaščita podnebja in oskrba z energijo v Nemčiji 1990-2020“.

38

(39)  Pri tem gre za zelo zapleteno vprašanje, ki je bilo deloma obravnavano v UL C 221 z dne 7. 8. 2001, točka 3.9 in poglavje 6.

39

(40)  UL C 221 z dne 7. 8. 2001.

40

(41)  UL C 24 z dne 31.1.2006.

41

(42)  Glej opombe k točki 5.2.2.

42

(43)  UL C 302 z dne 7. 12. 2004.

43

(44)  ITER bo proizvedel 500 MW fuzijske moči. Gre za korak med sedanjimi poskusi fizike plazme, kot je JET, in demonstracijsko elektrarno DEMO za proizvodnjo električne energije. To je mednarodni projekt s partnerji iz Kitajske, EU, in Švice, Japonske Koreje, Rusije ter ZDA, ki bo zgrajen v mestu Cadarache (v Franciji).

44

(45)  Glej opombo 44.

45

(46)  UL C 110 z dne 30. 4. 2004.

46

(47)  UL C 133 z dne 6. 6. 2003.

47

(48)  Glej prejšnje opombe.

48

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/22

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013)

KOM(2005) 121 končno — 2005/0050 (COD)

(2006/C 65/03)

Svet je 25. aprila 2005 sklenil, da v skladu s členom 156, 157(3) in členom 157(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 20. oktobra 2005. Poročevalec je bil g. WELSCHKE, soporočevalka ga. FUSCO.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra 2005) s 125 glasovi za, 2 glasovi proti in 1 vzdržanim glasom.

1.   Uvodne ugotovitve

| 1.1 | Veliko kazalcev rasti, zaposlenosti in inovativnosti kaže, da je EU v svetovni konkurenčnosti v zadnjih letih zaostala in da se ta proces nadaljuje. Za EU postajajo največji gospodarski in socialni izziv boj proti brezposelnosti, ustvarjanje novih delovnih mest in pospeševanje za to potrebne gospodarske rasti na trajnostni osnovi. |
| --- | --- |

1.1

Veliko kazalcev rasti, zaposlenosti in inovativnosti kaže, da je EU v svetovni konkurenčnosti v zadnjih letih zaostala in da se ta proces nadaljuje. Za EU postajajo največji gospodarski in socialni izziv boj proti brezposelnosti, ustvarjanje novih delovnih mest in pospeševanje za to potrebne gospodarske rasti na trajnostni osnovi.

| 1.2 | Pri soočanju s temi izzivi imajo pomembno vlogo podjetja. 98 % podjetij v Evropi je malih in srednjevelikih podjetij (MSP). Ta dajejo na voljo 55 % delovnih mest v zasebnem gospodarstvu. Potencial MSP za inovacije v proizvodnih procesih in izdelkih ter storitvah je precejšen. |
| --- | --- |

1.2

Pri soočanju s temi izzivi imajo pomembno vlogo podjetja. 98 % podjetij v Evropi je malih in srednjevelikih podjetij (MSP). Ta dajejo na voljo 55 % delovnih mest v zasebnem gospodarstvu. Potencial MSP za inovacije v proizvodnih procesih in izdelkih ter storitvah je precejšen.

| 1.3 | Veliko podjetij izkorišča prednosti evropskega notranjega trga. Tega potenciala pa zaradi preostalih še veljavnih omejitev, omejenih personalnih in finančnih zmogljivosti ter pomanjkljivih informacij pogosto ne morejo popolnoma izrabiti. Pomoč pri tem je lahko dosledno uresničevanje lizbonske strategije, popolna uveljavitev notranjega trga in nadaljnje odpiranje, boljša zakonodaja in pospeševalni programi, ki ustvarjajo evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

1.3

Veliko podjetij izkorišča prednosti evropskega notranjega trga. Tega potenciala pa zaradi preostalih še veljavnih omejitev, omejenih personalnih in finančnih zmogljivosti ter pomanjkljivih informacij pogosto ne morejo popolnoma izrabiti. Pomoč pri tem je lahko dosledno uresničevanje lizbonske strategije, popolna uveljavitev notranjega trga in nadaljnje odpiranje, boljša zakonodaja in pospeševalni programi, ki ustvarjajo evropsko dodano vrednost.

| 1.4 | Tudi sodobno strukturirane uprave in učinkovito delujoče javne službe lahko pomembno prispevajo k pospeševanju konkurenčnosti in inovativnosti v Evropi. Čezmejna partnerstva oblasti na vseh ravneh lahko izboljšajo vse potrebnejše sodelovanje uprav, olajšajo izmenjavo izkušenj in omogočijo, da so primeri najboljših rešitev koristni za vse. |
| --- | --- |

1.4

Tudi sodobno strukturirane uprave in učinkovito delujoče javne službe lahko pomembno prispevajo k pospeševanju konkurenčnosti in inovativnosti v Evropi. Čezmejna partnerstva oblasti na vseh ravneh lahko izboljšajo vse potrebnejše sodelovanje uprav, olajšajo izmenjavo izkušenj in omogočijo, da so primeri najboljših rešitev koristni za vse.

2.   Povzetek predloga Komisije

| 2.1 | Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (v nadaljnjem besedilu: okvirni program) naj bi v letih od 2007 do 2013 prispeval k uresničevanju na novo osredotočene lizbonske strategije in strategije EU za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

2.1

Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (v nadaljnjem besedilu: okvirni program) naj bi v letih od 2007 do 2013 prispeval k uresničevanju na novo osredotočene lizbonske strategije in strategije EU za trajnostni razvoj.

| 2.2 | Okvirni program nadaljuje vrsto obstoječih podpornih programov EU s področij različnih politik in jih povezuje na koherentni pravni osnovi. Komisija predlaga finančni referenčni okvir v znesku 4.212,6 milijona evrov. |
| --- | --- |

2.2

Okvirni program nadaljuje vrsto obstoječih podpornih programov EU s področij različnih politik in jih povezuje na koherentni pravni osnovi. Komisija predlaga finančni referenčni okvir v znesku 4.212,6 milijona evrov.

| 2.3 | Okvirni program je namenjen vsem državam članicam EU, državam pristopnicam, državam Evropskega gospodarskega prostora (EGP) in državam Zahodnega Balkana. Druge države so lahko udeležene, če je to predvideno v dvostranskih sporazumih. |
| --- | --- |

2.3

Okvirni program je namenjen vsem državam članicam EU, državam pristopnicam, državam Evropskega gospodarskega prostora (EGP) in državam Zahodnega Balkana. Druge države so lahko udeležene, če je to predvideno v dvostranskih sporazumih.

| 2.4 | Cilj okvirnega programa je pospeševati konkurenčnost podjetij, zlasti malih in srednjih, pospeševati inovacije in njihovo tržnost, razvoj informacijske družbe in energetsko učinkovitost ter izboljševati rabo novih in obnovljivih energetskih virov. |
| --- | --- |

2.4

Cilj okvirnega programa je pospeševati konkurenčnost podjetij, zlasti malih in srednjih, pospeševati inovacije in njihovo tržnost, razvoj informacijske družbe in energetsko učinkovitost ter izboljševati rabo novih in obnovljivih energetskih virov.

| 2.5 | Na podlagi členov 156, 157(3) in 175(1) Pogodbe o ustanovitvi ES naj bi nastala obsežna in koherentna pravna podlaga za specifične podporne programe EU in za relevantne dele drugih programov EU na področjih, ki so za pospeševanje produktivnosti, inovativnosti in trajnostnega razvoja v Evropi temeljnega pomena. Obenem naj bi obravnavali dopolnilne okoljske vidike. Okvirni program sestavljajo trije specifični podprogrami. |
| --- | --- |

2.5

Na podlagi členov 156, 157(3) in 175(1) Pogodbe o ustanovitvi ES naj bi nastala obsežna in koherentna pravna podlaga za specifične podporne programe EU in za relevantne dele drugih programov EU na področjih, ki so za pospeševanje produktivnosti, inovativnosti in trajnostnega razvoja v Evropi temeljnega pomena. Obenem naj bi obravnavali dopolnilne okoljske vidike. Okvirni program sestavljajo trije specifični podprogrami.

| 2.6 | Program za podjetniške pobude in inovativnost naj bi tvoril okvir za ukrepe v korist podjetniških pobud, inovativnosti in konkurenčnosti. Namenjen je podjetjem v vseh gospodarskih panogah, tako tehnološko visokorazvitim kot tradicionalnim. Financiranje malih in srednjih podjetij v fazi ustanavljanja in rasti naj bi izboljšali. Drugi ključni elementi so sodelovanje med podjetji, pospeševanje inovativnosti in pospeševanje okoljskih tehnologij. Predvidena so finančna sredstva 2.631 milijonov evrov. |
| --- | --- |

2.6

Program za podjetniške pobude in inovativnost naj bi tvoril okvir za ukrepe v korist podjetniških pobud, inovativnosti in konkurenčnosti. Namenjen je podjetjem v vseh gospodarskih panogah, tako tehnološko visokorazvitim kot tradicionalnim. Financiranje malih in srednjih podjetij v fazi ustanavljanja in rasti naj bi izboljšali. Drugi ključni elementi so sodelovanje med podjetji, pospeševanje inovativnosti in pospeševanje okoljskih tehnologij. Predvidena so finančna sredstva 2.631 milijonov evrov.

| 2.7 | Program za podporo politike IKT naj bi pospeševal uvajanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij v podjetjih, upravah in javnih storitvenih podjetjih. Predlagani ukrepi konkretizirajo in spremljajo novo pobudo EU i2010, ki v prihodnjih letih tvori okvir za vzpostavitev enotnega evropskega informacijskega prostora in za krepitev notranjega trga za informacijske izdelke in storitve. Programu naj bi namenili 801,6 milijona evrov. |
| --- | --- |

2.7

Program za podporo politike IKT naj bi pospeševal uvajanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij v podjetjih, upravah in javnih storitvenih podjetjih. Predlagani ukrepi konkretizirajo in spremljajo novo pobudo EU i2010, ki v prihodnjih letih tvori okvir za vzpostavitev enotnega evropskega informacijskega prostora in za krepitev notranjega trga za informacijske izdelke in storitve. Programu naj bi namenili 801,6 milijona evrov.

| 2.8 | Program inteligentna energija — Evropa ima za cilj podporo trajnostnemu razvoju na področju energije. Poudarek je na projektih za pospeševanje in širjenje trajnostnih energetskih tehnologij, izboljšanih upravnih strukturah in gostejših mrežnih povezavah ter splošnem ozaveščanju o trajnostni uporabi energije. Izvršna agencija za inteligentno energijo, ki jo je ustanovila Komisija, naj bi še naprej obstajala. Za program je predvidenih 780 milijonov evrov. |
| --- | --- |

2.8

Program inteligentna energija — Evropa ima za cilj podporo trajnostnemu razvoju na področju energije. Poudarek je na projektih za pospeševanje in širjenje trajnostnih energetskih tehnologij, izboljšanih upravnih strukturah in gostejših mrežnih povezavah ter splošnem ozaveščanju o trajnostni uporabi energije. Izvršna agencija za inteligentno energijo, ki jo je ustanovila Komisija, naj bi še naprej obstajala. Za program je predvidenih 780 milijonov evrov.

| 2.9 | Uresničevanje okvirnega programa poteka na osnovi letnih delovnih programov, katerih izvajanje namerava zagotoviti Komisija. Upravni odbori naj bi zagotovili spremljanje ukrepov na ravni držav članic in koherentnost nacionalnih dejavnosti. |
| --- | --- |

2.9

Uresničevanje okvirnega programa poteka na osnovi letnih delovnih programov, katerih izvajanje namerava zagotoviti Komisija. Upravni odbori naj bi zagotovili spremljanje ukrepov na ravni držav članic in koherentnost nacionalnih dejavnosti.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Predlog za okvirni program je obsežen in zajema veliko politik in programov. Pripombe se omejujejo na vidike, ki jim Odbor pripisuje poseben pomen, ali kjer želi, da bi bili upoštevani dodatni vidiki. |
| --- | --- |

3.1

Predlog za okvirni program je obsežen in zajema veliko politik in programov. Pripombe se omejujejo na vidike, ki jim Odbor pripisuje poseben pomen, ali kjer želi, da bi bili upoštevani dodatni vidiki.

| 3.2 | Odbor pozdravlja okvirni program kot pomemben korak k ustvarjanju sinergij pri pospeševanju konkurenčnosti in inovacijske moči podjetij ter trajnostnega razvoja. Predlagani ukrepi in instrumenti lahko pomembno prispevajo h krepitvi trajnostnega razvoja gospodarstva in doseganju ciljev lizbonske strategije na področjih rasti in zaposlovanja. Zato Komisija tudi v predlaganem akcijskem načrtu za oživitev lizbonske strategije na ravni EU (KOM(2005) 330) dosledno poudarja okvirni program kot pomemben sestavni del politike EU. |
| --- | --- |

3.2

Odbor pozdravlja okvirni program kot pomemben korak k ustvarjanju sinergij pri pospeševanju konkurenčnosti in inovacijske moči podjetij ter trajnostnega razvoja. Predlagani ukrepi in instrumenti lahko pomembno prispevajo h krepitvi trajnostnega razvoja gospodarstva in doseganju ciljev lizbonske strategije na področjih rasti in zaposlovanja. Zato Komisija tudi v predlaganem akcijskem načrtu za oživitev lizbonske strategije na ravni EU (KOM(2005) 330) dosledno poudarja okvirni program kot pomemben sestavni del politike EU.

| 3.3 | Poročilo Wima Koka iz leta 2004 je opozorilo na glavne pogoje, ki so pomembni za konkurenčnost evropskega gospodarstva. Poročilo je upravičeno priporočilo, da je treba nadalje razvijati družbo znanja, dokončati vzpostavljanje notranjega trga, izboljševati gospodarsko vzdušje, posodobiti trg dela — tudi s strategijami vseživljenjskega učenja in aktivnega staranja — ter pospeševati ekološko trajnost. Odbor meni, da so predvsem države članice dolžne ukreniti vse, da bi povečale konkurenčnost podjetij s primernimi okvirnimi pogoji. Odbor meni, da so pospeševalni programi EU pomembno in učinkovito dopolnilo za to. Poleg okvirnega programa je kot posebno pomembne treba omeniti okvirni program raziskav, strategijo vseživljenjskega učenja in strukturne sklade. |
| --- | --- |

3.3

Poročilo Wima Koka iz leta 2004 je opozorilo na glavne pogoje, ki so pomembni za konkurenčnost evropskega gospodarstva. Poročilo je upravičeno priporočilo, da je treba nadalje razvijati družbo znanja, dokončati vzpostavljanje notranjega trga, izboljševati gospodarsko vzdušje, posodobiti trg dela — tudi s strategijami vseživljenjskega učenja in aktivnega staranja — ter pospeševati ekološko trajnost. Odbor meni, da so predvsem države članice dolžne ukreniti vse, da bi povečale konkurenčnost podjetij s primernimi okvirnimi pogoji. Odbor meni, da so pospeševalni programi EU pomembno in učinkovito dopolnilo za to. Poleg okvirnega programa je kot posebno pomembne treba omeniti okvirni program raziskav, strategijo vseživljenjskega učenja in strukturne sklade.

| 3.4 | Podjetja svoje inovacijske moči ne krepijo le tako, da izkoriščajo tehnološki napredek. K inovativnosti prispevajo tudi močnejša zasidranost podjetništva v družbi in kulturi sleherne države, poglobljeno znanje menedžmenta, odgovorno vodenje podjetja in čezmejne dejavnosti. Zgrešeno bi bilo, če bi pri ciljih okvirnega programa pojem inovativnosti dojemali preozko in tako zapravljali priložnosti za višjo rast, zaposlovanje in socialno kohezijo. Podjetja so osrednji akterji v inovacijskem procesu, pri uresničevanju katerega morajo biti socialni partnerji primerno udeleženi. |
| --- | --- |

3.4

Podjetja svoje inovacijske moči ne krepijo le tako, da izkoriščajo tehnološki napredek. K inovativnosti prispevajo tudi močnejša zasidranost podjetništva v družbi in kulturi sleherne države, poglobljeno znanje menedžmenta, odgovorno vodenje podjetja in čezmejne dejavnosti. Zgrešeno bi bilo, če bi pri ciljih okvirnega programa pojem inovativnosti dojemali preozko in tako zapravljali priložnosti za višjo rast, zaposlovanje in socialno kohezijo. Podjetja so osrednji akterji v inovacijskem procesu, pri uresničevanju katerega morajo biti socialni partnerji primerno udeleženi.

| 3.5 | Inovativnost je plod človeškega uma. Visoka raven izobraženosti in usposobljenosti je pogoj za trajnostno stopnjevanje inovacijske moči v EU. Delodajalci, delavci, vlade, visoke in druge šole ter vse druge ustrezne institucije so v enaki meri dolžne nadalje povečevati inovativni potencial naših družb. Čezmejni projekti so primerni za to, da dopolnjujejo nacionalna prizadevanja za spodbujanje družbe znanja. Odbor pozdravlja to, da EU usmerjeno pospešuje izobraževanje in usposabljanje, med drugim v okviru programov EU Sokrates (splošno izobraževanje), Tempus (visokošolsko področje) in Leonardo da Vinci (poklicno usposabljanje). Integrirani akcijski program za izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje za obdobje od leta 2007 do 2013 prav tako lahko pomembno prispeva h krepitvi inovacijske moči v podjetjih in k uspehu okvirnega programa. |
| --- | --- |

3.5

Inovativnost je plod človeškega uma. Visoka raven izobraženosti in usposobljenosti je pogoj za trajnostno stopnjevanje inovacijske moči v EU. Delodajalci, delavci, vlade, visoke in druge šole ter vse druge ustrezne institucije so v enaki meri dolžne nadalje povečevati inovativni potencial naših družb. Čezmejni projekti so primerni za to, da dopolnjujejo nacionalna prizadevanja za spodbujanje družbe znanja. Odbor pozdravlja to, da EU usmerjeno pospešuje izobraževanje in usposabljanje, med drugim v okviru programov EU Sokrates (splošno izobraževanje), Tempus (visokošolsko področje) in Leonardo da Vinci (poklicno usposabljanje). Integrirani akcijski program za izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje za obdobje od leta 2007 do 2013 prav tako lahko pomembno prispeva h krepitvi inovacijske moči v podjetjih in k uspehu okvirnega programa.

| 3.6 | Odbor pozdravlja namero Komisije, da krepi inovacijsko in konkurenčno moč podjetij z boljšo zakonodajo in sistematičnim preverjanjem obstoječe zakonodaje glede nesorazmernih obremenitev. Posebno pomembno je učinkovito ocenjevanje posledic za novo ureditev. Pri ocenjevanju posledic bi morala Komisija intenzivno sodelovati s Svetom za konkurenčnost in z Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

3.6

Odbor pozdravlja namero Komisije, da krepi inovacijsko in konkurenčno moč podjetij z boljšo zakonodajo in sistematičnim preverjanjem obstoječe zakonodaje glede nesorazmernih obremenitev. Posebno pomembno je učinkovito ocenjevanje posledic za novo ureditev. Pri ocenjevanju posledic bi morala Komisija intenzivno sodelovati s Svetom za konkurenčnost in z Evropskim parlamentom.

| 3.7 | Odbor se strinja z mnenjem Komisije, da horizontalni in usklajajoči ukrepi EU lahko ustvarjajo veliko dodano vrednost. Posebno pomembno bo, podjetjem dajati na razpolago informacije, ki v čim večji meri slonijo na praksi, in jim omogočati enostaven dostop do ukrepov in instrumentov okvirnega programa. |
| --- | --- |

3.7

Odbor se strinja z mnenjem Komisije, da horizontalni in usklajajoči ukrepi EU lahko ustvarjajo veliko dodano vrednost. Posebno pomembno bo, podjetjem dajati na razpolago informacije, ki v čim večji meri slonijo na praksi, in jim omogočati enostaven dostop do ukrepov in instrumentov okvirnega programa.

| 3.8 | Odbor podpira cilj Komisije, da z okvirnim programom ne podpira samo tehnološko posebno visoko razvitih, temveč tudi tradicionalne gospodarske panoge. Prav te lahko pri povečevanju zaposlenosti in pri krepitvi socialne kohezije prispevajo še več, če so postavljene v položaj, da povečujejo svojo konkurenčnost in inovacijsko moč. Tudi na področjih storitev in logistike obstaja precejšen inovacijski potencial. |
| --- | --- |

3.8

Odbor podpira cilj Komisije, da z okvirnim programom ne podpira samo tehnološko posebno visoko razvitih, temveč tudi tradicionalne gospodarske panoge. Prav te lahko pri povečevanju zaposlenosti in pri krepitvi socialne kohezije prispevajo še več, če so postavljene v položaj, da povečujejo svojo konkurenčnost in inovacijsko moč. Tudi na področjih storitev in logistike obstaja precejšen inovacijski potencial.

| 3.9 | Odbor poziva Komisijo, naj opredelitve ciljnih skupin okvirnega programa ne oblikuje preozko, to pa zato, da bi ustvarjala čim višjo in regionalno ter sektorsko na široko razpršeno dodano vrednost. Tudi zadružna podjetja, združena podjetja, vzajemne družbe (mutuals), inovativna, novoustanovljena podjetja (start-up companies) in mikropodjetja lahko prispevajo h krepitvi konkurenčnost in inovacijske moči v EU. Tako je, recimo, mogoče prek zadrug izkoriščati prednosti, ki izhajajo iz velikosti in ki pozitivno učinkujejo na dostop do trga (vključno z udeležbo pri javnih natečajih večjega obsega), tržni položaj, razvoj potenciala vodilnega osebja, izpopolnjevanje in raziskovalno usposobljenost. Za dostop do projektov okvirnega programa bi moralo biti odločilno, v kolikšni meri ciljne skupine razvijajo nosilne koncepte, ki prispevajo h konkurenčnosti in inovativnosti ter upravičujejo podporo. Za posredovanje okvirnega programa imajo pomembno vlogo skladi, združenja ter industrijske in trgovinske zbornice. |
| --- | --- |

3.9

Odbor poziva Komisijo, naj opredelitve ciljnih skupin okvirnega programa ne oblikuje preozko, to pa zato, da bi ustvarjala čim višjo in regionalno ter sektorsko na široko razpršeno dodano vrednost. Tudi zadružna podjetja, združena podjetja, vzajemne družbe (mutuals), inovativna, novoustanovljena podjetja (start-up companies) in mikropodjetja lahko prispevajo h krepitvi konkurenčnost in inovacijske moči v EU. Tako je, recimo, mogoče prek zadrug izkoriščati prednosti, ki izhajajo iz velikosti in ki pozitivno učinkujejo na dostop do trga (vključno z udeležbo pri javnih natečajih večjega obsega), tržni položaj, razvoj potenciala vodilnega osebja, izpopolnjevanje in raziskovalno usposobljenost. Za dostop do projektov okvirnega programa bi moralo biti odločilno, v kolikšni meri ciljne skupine razvijajo nosilne koncepte, ki prispevajo h konkurenčnosti in inovativnosti ter upravičujejo podporo. Za posredovanje okvirnega programa imajo pomembno vlogo skladi, združenja ter industrijske in trgovinske zbornice.

| 3.10 | Zaradi proračunskih omejitev v državah članicah in na evropski ravni so finančnim sredstvom, namenjenim okvirnemu programu, postavljene meje. Odbor pričakuje, da bo v okviru odločanja o prihajajoči finančni perspektivi, ki je še odprto, za program namenjenih dovolj sredstev. Obenem je treba zagotoviti čimbolj namensko, učinkovito in k rezultatom usmerjeno uporabo sredstev v korist ciljnih skupin. Komisija bi morala preveriti, v kolikšni meri je sredstva, ki so zdaj predvidena za upravljanje programa, mogoče uporabiti za projekte. |
| --- | --- |

3.10

Zaradi proračunskih omejitev v državah članicah in na evropski ravni so finančnim sredstvom, namenjenim okvirnemu programu, postavljene meje. Odbor pričakuje, da bo v okviru odločanja o prihajajoči finančni perspektivi, ki je še odprto, za program namenjenih dovolj sredstev. Obenem je treba zagotoviti čimbolj namensko, učinkovito in k rezultatom usmerjeno uporabo sredstev v korist ciljnih skupin. Komisija bi morala preveriti, v kolikšni meri je sredstva, ki so zdaj predvidena za upravljanje programa, mogoče uporabiti za projekte.

| 3.11 | Odbor pozdravlja namero Komisije, da ovrednoti svoje izkušnje z že obstoječimi programi, da popravi morebitne slabosti in da se pri uresničevanju okvirnega programa opira na prakse, ki so se obnesle. Za uspeh okvirnega programa bodo koristni primerjalna analiza (benchmarking) ter spremljanje in nadzor stanja (monitoring), ki jih bodo lahko razumele vse strani. Spoznanja, ki prispevajo k optimiranju okvirnega programa, bi morali že zgodaj upoštevati pri letnem načrtovanju dela. Komisija in organi, pristojni za uresničevanje programov, bi morali kritično preverjati, ali vmesni pregled kaže na potrebo po prilagoditvah. Pri tem bi bilo treba upoštevati izkušnje podjetij in drugih ciljnih skupin.Vendar pa to ne sme nikoli vplivati na načrtovalsko gotovost vseh, ki so pri projektu udeleženi. |
| --- | --- |

3.11

Odbor pozdravlja namero Komisije, da ovrednoti svoje izkušnje z že obstoječimi programi, da popravi morebitne slabosti in da se pri uresničevanju okvirnega programa opira na prakse, ki so se obnesle. Za uspeh okvirnega programa bodo koristni primerjalna analiza (benchmarking) ter spremljanje in nadzor stanja (monitoring), ki jih bodo lahko razumele vse strani. Spoznanja, ki prispevajo k optimiranju okvirnega programa, bi morali že zgodaj upoštevati pri letnem načrtovanju dela. Komisija in organi, pristojni za uresničevanje programov, bi morali kritično preverjati, ali vmesni pregled kaže na potrebo po prilagoditvah. Pri tem bi bilo treba upoštevati izkušnje podjetij in drugih ciljnih skupin.Vendar pa to ne sme nikoli vplivati na načrtovalsko gotovost vseh, ki so pri projektu udeleženi.

| 3.12 | Odboru je zelo pomembno, da države članice upoštevajo pojem dodatnosti (adicionalnosti) Odbor države članice izrecno poziva, naj svojo nacionalno podporo ohranjajo v načrtovanem obsegu ne glede na evropske finančne pomoči. Odbor meni, da so države članice tudi dolžne upoštevati dogovorjeni cilj, da namenjajo tri odstotke nacionalnega bruto domačega proizvoda za raziskave in razvoj. Uresničevanje okvirnega programa v nobenem primeru ne sme voditi do tega, da bi države članice popuščale v svojih prizadevanjih za doseganje tega cilja. |
| --- | --- |

3.12

Odboru je zelo pomembno, da države članice upoštevajo pojem dodatnosti (adicionalnosti) Odbor države članice izrecno poziva, naj svojo nacionalno podporo ohranjajo v načrtovanem obsegu ne glede na evropske finančne pomoči. Odbor meni, da so države članice tudi dolžne upoštevati dogovorjeni cilj, da namenjajo tri odstotke nacionalnega bruto domačega proizvoda za raziskave in razvoj. Uresničevanje okvirnega programa v nobenem primeru ne sme voditi do tega, da bi države članice popuščale v svojih prizadevanjih za doseganje tega cilja.

| 3.13 | Komisija upravičeno opozarja, da je potrebna tesna povezava instrumentov in ukrepov okvirnega programa z drugimi programi in pobudami EU. Posebno pomembni vmesniki obstajajo do 7. okvirnega programa raziskav, do strategije vseživljenjskega učenja in do programov strukturne politike. Komisija bi morala paziti, da se cilji vseh udeleženih generalnih direkcij ujemajo. Za dejavnosti in sklepe vseh ustreznih teles je treba zagotoviti preglednost. Horizontalne sinergije in vertikalne sinergije med EU in državami članicami ter med gospodarstvom, znanostjo in upravo bo mogoče v polnem obsegu dosegati le, če bodo vsebinska in organizacijska težišča teh programov dobro usklajena. |
| --- | --- |

3.13

Komisija upravičeno opozarja, da je potrebna tesna povezava instrumentov in ukrepov okvirnega programa z drugimi programi in pobudami EU. Posebno pomembni vmesniki obstajajo do 7. okvirnega programa raziskav, do strategije vseživljenjskega učenja in do programov strukturne politike. Komisija bi morala paziti, da se cilji vseh udeleženih generalnih direkcij ujemajo. Za dejavnosti in sklepe vseh ustreznih teles je treba zagotoviti preglednost. Horizontalne sinergije in vertikalne sinergije med EU in državami članicami ter med gospodarstvom, znanostjo in upravo bo mogoče v polnem obsegu dosegati le, če bodo vsebinska in organizacijska težišča teh programov dobro usklajena.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Pri uresničevanju okvirnega programa morajo ciljne skupine imeti enostaven dostop do predvidenih programov. To v preteklosti ni bilo vedno v celoti zagotovljeno. Dodeljevanje sredstev mora potekati učinkovito, sloneti mora na praksi in biti čim manj birokratsko (med drugim glede poročanja in dokumentacije). |
| --- | --- |

4.1

Pri uresničevanju okvirnega programa morajo ciljne skupine imeti enostaven dostop do predvidenih programov. To v preteklosti ni bilo vedno v celoti zagotovljeno. Dodeljevanje sredstev mora potekati učinkovito, sloneti mora na praksi in biti čim manj birokratsko (med drugim glede poročanja in dokumentacije).

| 4.2 | Komisija bi morala okvirni program izvajati učinkovito, uporabnikom prijazno in koherentno. Vsi akterji, ki so udeleženi pri uresničevanju okvirnega programa, so odvisni od načrtovalske gotovosti in od preglednosti. Zunanja agencija, ki se ukvarja z administrativnim vodenjem programov, bi bila smiselna, če bi tako lahko precej poenostavili upravne postopke in zmanjšali stroške. |
| --- | --- |

4.2

Komisija bi morala okvirni program izvajati učinkovito, uporabnikom prijazno in koherentno. Vsi akterji, ki so udeleženi pri uresničevanju okvirnega programa, so odvisni od načrtovalske gotovosti in od preglednosti. Zunanja agencija, ki se ukvarja z administrativnim vodenjem programov, bi bila smiselna, če bi tako lahko precej poenostavili upravne postopke in zmanjšali stroške.

| 4.3 | Uresničevanje okvirnega programa bi morala še intenzivneje spremljati Opazovalnica evropskih malih in srednjevelikih podjetij pri Komisiji. To lahko dodatno izboljša izmenjavo znanja in izkušenj med državami članicami, med podjetji ter med gospodarstvom, znanostjo in upravo. Preverjati bi morali, ali so poročila opazovalnice veljavna v praksi in ali so blizu ciljnim skupinam. Koristno bi bilo, da bi področje nalog opazovalnice opredelili tako, da so jasni prispevki vseh ciljnih skupin (v smislu točke 3.9). |
| --- | --- |

4.3

Uresničevanje okvirnega programa bi morala še intenzivneje spremljati Opazovalnica evropskih malih in srednjevelikih podjetij pri Komisiji. To lahko dodatno izboljša izmenjavo znanja in izkušenj med državami članicami, med podjetji ter med gospodarstvom, znanostjo in upravo. Preverjati bi morali, ali so poročila opazovalnice veljavna v praksi in ali so blizu ciljnim skupinam. Koristno bi bilo, da bi področje nalog opazovalnice opredelili tako, da so jasni prispevki vseh ciljnih skupin (v smislu točke 3.9).

4.4   Program za podjetniške pobude in inovativnost

| 4.4.1 | Dostop do kapitala ostaja za MSP in za inovativna mikropodjetja močno omejen, čeprav je ta problem znan že več let. Na tem področju je treba nemudoma ukrepati. Za uspeh evropske politike glede podjetij so v tem programu predvideni instrumenti financiranja odločilnega pomena. Odbor meni, da lahko razvijejo precejšnje mobilizacijske in vzvodne učinke. |
| --- | --- |

4.4.1

Dostop do kapitala ostaja za MSP in za inovativna mikropodjetja močno omejen, čeprav je ta problem znan že več let. Na tem področju je treba nemudoma ukrepati. Za uspeh evropske politike glede podjetij so v tem programu predvideni instrumenti financiranja odločilnega pomena. Odbor meni, da lahko razvijejo precejšnje mobilizacijske in vzvodne učinke.

| 4.4.2 | Odbor zagovarja dodeljevanje finančne pomoči primernim finančnim posrednikom, da bi znižali stroške financiranja (vključno s personalnimi in upravnimi stroški) in zmanjšali tveganja pri financiranju. Pomoč za visoko rast in inovativna (mala in srednja) podjetja (GIF), Jamstvena pomoč MSP (SMEG) in Shema za vzpostavitev institucij in kadrov (CBS) naj bi prispevali k temu, da bi podjetjem olajšali financiranje posojil in dostop do rizičnega kapitala. Dodeljevanje posojil malim in srednjim podjetjem, katerih gonilna sila je inovativnost, ter mikropodjetjem, posebno v fazi ustanavljanja in rasti, bo v prid njihovemu potencialu rasti in zaposlovanja. Za primerne projekte bi morala biti na voljo tudi majhna in zelo majhna posojila. |
| --- | --- |

4.4.2

Odbor zagovarja dodeljevanje finančne pomoči primernim finančnim posrednikom, da bi znižali stroške financiranja (vključno s personalnimi in upravnimi stroški) in zmanjšali tveganja pri financiranju. Pomoč za visoko rast in inovativna (mala in srednja) podjetja (GIF), Jamstvena pomoč MSP (SMEG) in Shema za vzpostavitev institucij in kadrov (CBS) naj bi prispevali k temu, da bi podjetjem olajšali financiranje posojil in dostop do rizičnega kapitala. Dodeljevanje posojil malim in srednjim podjetjem, katerih gonilna sila je inovativnost, ter mikropodjetjem, posebno v fazi ustanavljanja in rasti, bo v prid njihovemu potencialu rasti in zaposlovanja. Za primerne projekte bi morala biti na voljo tudi majhna in zelo majhna posojila.

| 4.4.3 | Odbor priporoča, da se vzpostavljanje in širitev čezmejnih dejavnosti pojmuje kot integralni sestavni del evropske politike in kot pomembna strategija malih in srednjih podjetij za povečevanje konkurenčnosti in inovativnosti. Ta cilj bi morali upoštevati vsi v programu predvideni ukrepi in instrumenti. Komisija bi morala podjetja na tej poti aktivno spremljati s pomočjo izmenjav za sodelovanje, iz prakse izhajajočih informacij in drugih primernih ukrepov. |
| --- | --- |

4.4.3

Odbor priporoča, da se vzpostavljanje in širitev čezmejnih dejavnosti pojmuje kot integralni sestavni del evropske politike in kot pomembna strategija malih in srednjih podjetij za povečevanje konkurenčnosti in inovativnosti. Ta cilj bi morali upoštevati vsi v programu predvideni ukrepi in instrumenti. Komisija bi morala podjetja na tej poti aktivno spremljati s pomočjo izmenjav za sodelovanje, iz prakse izhajajočih informacij in drugih primernih ukrepov.

| 4.4.4 | Zaradi kompleksnosti evropske sheme dodeljevanja pomoči in pravnega okvira je treba podjetja in druge ciljne skupine obveščati in jim svetovati. To je najbolje izvajati prek mreže nosilcev informacij, ki je razvejana po vsej Evropi in učinkovito sodeluje. Tako je mogoče državljanom in podjetjem še bolje posredovati dodano vrednost evropskih programov in projektov, tudi v smislu nove komunikacijske strategije EU. |
| --- | --- |

4.4.4

Zaradi kompleksnosti evropske sheme dodeljevanja pomoči in pravnega okvira je treba podjetja in druge ciljne skupine obveščati in jim svetovati. To je najbolje izvajati prek mreže nosilcev informacij, ki je razvejana po vsej Evropi in učinkovito sodeluje. Tako je mogoče državljanom in podjetjem še bolje posredovati dodano vrednost evropskih programov in projektov, tudi v smislu nove komunikacijske strategije EU.

| 4.4.5 | Odbor meni, da je pomembno, da načrtovani natečaj za Partnerja v mreži za izvajanje storitev podpore podjetjem in inovativnosti poteka na podlagi preglednih pravil in da je udeležba odprta za vse regionalno in sektorsko delujoče organizacije, ki lahko s svojo strukturo in ponudbo storitev neposredno izpolnjujejo želje podjetij. Komisiji svetuje, da pri tem individualno upošteva reference obstoječih evropskih informativnih centrov, inovacijskih relejnih centrov (Innovation Relay Centres, IRC) in poslovnih inovacijskih centrov (Business Innovation Centres, BIC). |
| --- | --- |

4.4.5

Odbor meni, da je pomembno, da načrtovani natečaj za Partnerja v mreži za izvajanje storitev podpore podjetjem in inovativnosti poteka na podlagi preglednih pravil in da je udeležba odprta za vse regionalno in sektorsko delujoče organizacije, ki lahko s svojo strukturo in ponudbo storitev neposredno izpolnjujejo želje podjetij. Komisiji svetuje, da pri tem individualno upošteva reference obstoječih evropskih informativnih centrov, inovacijskih relejnih centrov (Innovation Relay Centres, IRC) in poslovnih inovacijskih centrov (Business Innovation Centres, BIC).

4.5   Podporni program za politiko IKT

| 4.5.1 | Odbor pozdravlja usmeritev podpornega programa za politiko IKT. Ta sektor je gonilna sila za nujno povečevanje produktivnosti v vseh gospodarskih panogah. Predlagani ukrepi obetajo precejšnjo evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

4.5.1

Odbor pozdravlja usmeritev podpornega programa za politiko IKT. Ta sektor je gonilna sila za nujno povečevanje produktivnosti v vseh gospodarskih panogah. Predlagani ukrepi obetajo precejšnjo evropsko dodano vrednost.

| 4.5.2 | Pospeševanje evropske informacijske družbe bo prispevalo k podpori razvoja gospodarstva, krepitvi družbenega in socialnega združevanja Evrope ter izboljševanju kakovosti življenja državljanov. Pri uresničevanju tega programa je treba posebej paziti na to, da imajo dostop vsa podjetja, tudi tista iz tradicionalnih gospodarskih vej. |
| --- | --- |

4.5.2

Pospeševanje evropske informacijske družbe bo prispevalo k podpori razvoja gospodarstva, krepitvi družbenega in socialnega združevanja Evrope ter izboljševanju kakovosti življenja državljanov. Pri uresničevanju tega programa je treba posebej paziti na to, da imajo dostop vsa podjetja, tudi tista iz tradicionalnih gospodarskih vej.

| 4.5.3 | Usmerjeni projekti, združene akcije in vzpostavljanje ter širjenje čezmejnih mrež in „clustrov“ lahko pospešujejo prenos tehnologije in uporabo inovativnih ter tržno usmerjenih rešitev ITK. Odbor podpira predvideno pripravo skupne tehnične specifikacije in akcijskih načrtov, da bi olajšali dodeljevanje javnih naročil v tem segmentu. |
| --- | --- |

4.5.3

Usmerjeni projekti, združene akcije in vzpostavljanje ter širjenje čezmejnih mrež in „clustrov“ lahko pospešujejo prenos tehnologije in uporabo inovativnih ter tržno usmerjenih rešitev ITK. Odbor podpira predvideno pripravo skupne tehnične specifikacije in akcijskih načrtov, da bi olajšali dodeljevanje javnih naročil v tem segmentu.

| 4.5.4 | Podporni program za politiko IKT bi moral biti strukturno in programsko najtesneje usklajen s pobudo i2010 — Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje (KOM(2005) 229. Glede i2010 pripravlja Odbor lastno mnenje. |
| --- | --- |

4.5.4

Podporni program za politiko IKT bi moral biti strukturno in programsko najtesneje usklajen s pobudo i2010 — Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje (KOM(2005) 229. Glede i2010 pripravlja Odbor lastno mnenje.

4.6   Program Inteligentna energija — Evropa

| 4.6.1 | Odbor pozdravlja usmeritev predvidenega programa. Energetska učinkovitost, pospeševanje obnovljivih energij in diverzifikacija oskrbe z energijo so za trajnostni gospodarski razvoj in varstvo okolja v Evropi temeljnega pomena. Program bi moral prispevati k razvoju celotnega inovacijskega potenciala v energetskem sektorju; ta potencial je treba iskati tudi v sistemski tehniki in pri pretvarjanju energije. |
| --- | --- |

4.6.1

Odbor pozdravlja usmeritev predvidenega programa. Energetska učinkovitost, pospeševanje obnovljivih energij in diverzifikacija oskrbe z energijo so za trajnostni gospodarski razvoj in varstvo okolja v Evropi temeljnega pomena. Program bi moral prispevati k razvoju celotnega inovacijskega potenciala v energetskem sektorju; ta potencial je treba iskati tudi v sistemski tehniki in pri pretvarjanju energije.

| 4.6.2 | Tržno primerne tehnologije in konkurenčni izdelki bodo odločilnega pomena za to, ali bodo cilji programa lahko doseženi. Odbor zato pozdravlja namero, da je treba pospeševati projekte, ki olajšujejo prenos inovacij v tržno primerne izdelke. Vendar pa so ustrezne dejavnosti lahko smiselne samo v zgodnji fazi inovacijskega procesa. Načelno je najboljše tehnologije in konkurenčne izdelke ali storitve mogoče razviti samo v konkurenčnem boju. |
| --- | --- |

4.6.2

Tržno primerne tehnologije in konkurenčni izdelki bodo odločilnega pomena za to, ali bodo cilji programa lahko doseženi. Odbor zato pozdravlja namero, da je treba pospeševati projekte, ki olajšujejo prenos inovacij v tržno primerne izdelke. Vendar pa so ustrezne dejavnosti lahko smiselne samo v zgodnji fazi inovacijskega procesa. Načelno je najboljše tehnologije in konkurenčne izdelke ali storitve mogoče razviti samo v konkurenčnem boju.

| 4.6.3 | Odbor pozdravlja namero Komisije, da bo propagirala takšno uporabo energetskih virov, ki varčuje z viri, in razširjala ustrezne informacije. Te dejavnosti ne bi smele biti namenjene le strokovnjakom, temveč tudi širši javnosti. Zdajšnja kampanja Trajnostna energija za Evropo je pomemben prispevek k temu. Razširjala naj bi prakse, ki so se obnesle, in državljane močneje osveščala o energetski učinkovitosti in varstvu okolja. Odbor izhaja s stališča, da se kampanja in Program Inteligentna energija — Evropa smiselno dopolnjujeta. |
| --- | --- |

4.6.3

Odbor pozdravlja namero Komisije, da bo propagirala takšno uporabo energetskih virov, ki varčuje z viri, in razširjala ustrezne informacije. Te dejavnosti ne bi smele biti namenjene le strokovnjakom, temveč tudi širši javnosti. Zdajšnja kampanja Trajnostna energija za Evropo je pomemben prispevek k temu. Razširjala naj bi prakse, ki so se obnesle, in državljane močneje osveščala o energetski učinkovitosti in varstvu okolja. Odbor izhaja s stališča, da se kampanja in Program Inteligentna energija — Evropa smiselno dopolnjujeta.

5.   Sklepna priporočila

| 5.1 | Odbor spodbuja Komisijo, naj cilje in strukturo okvirnega programa predstavi še pregledneje. Zgleden je seznam načrtovanih izvedbenih ukrepov v členu 6 okvirnega programa. Podobno sistematično bi bilo mogoče predstaviti posamezne programe in instrumente. To bi olajšalo nalogo, da bi okvirni program bolje približali ciljnim skupinam. V to bi morale biti vključene organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

5.1

Odbor spodbuja Komisijo, naj cilje in strukturo okvirnega programa predstavi še pregledneje. Zgleden je seznam načrtovanih izvedbenih ukrepov v členu 6 okvirnega programa. Podobno sistematično bi bilo mogoče predstaviti posamezne programe in instrumente. To bi olajšalo nalogo, da bi okvirni program bolje približali ciljnim skupinam. V to bi morale biti vključene organizacije civilne družbe.

| 5.2 | Odbor pričakuje, da bo z združevanjem številnih programov in posameznih ukrepov dosežena dodatna vrednost. To bo uspelo le, če bo zagotovljeno optimalno usklajevanje, koherentnost posameznih ukrepov in uglašenost z drugimi ustreznimi ukrepi EU. Za to so dolžne skrbeti predvsem Komisija in upravna telesa. |
| --- | --- |

5.2

Odbor pričakuje, da bo z združevanjem številnih programov in posameznih ukrepov dosežena dodatna vrednost. To bo uspelo le, če bo zagotovljeno optimalno usklajevanje, koherentnost posameznih ukrepov in uglašenost z drugimi ustreznimi ukrepi EU. Za to so dolžne skrbeti predvsem Komisija in upravna telesa.

| 5.3 | Odbor pozdravlja usmeritev okvirnega programa k osrednjim ciljem gospodarske, socialne, okoljske in energetske politike EU. Pri uresničevanju bo pomembno, da so letni programi dela oblikovani na podlagi prakse in da je njihova pomembnost za ciljne skupine, predvsem za inovativna podjetja, jasno razvidna. To je mogoče zagotoviti le, če so ciljne skupine ustrezno udeležene že pri njihovem načrtovanju. |
| --- | --- |

5.3

Odbor pozdravlja usmeritev okvirnega programa k osrednjim ciljem gospodarske, socialne, okoljske in energetske politike EU. Pri uresničevanju bo pomembno, da so letni programi dela oblikovani na podlagi prakse in da je njihova pomembnost za ciljne skupine, predvsem za inovativna podjetja, jasno razvidna. To je mogoče zagotoviti le, če so ciljne skupine ustrezno udeležene že pri njihovem načrtovanju.

| 5.4 | Za boljše izvajanje in nadaljevanje politik Odbor poziva Komisijo, da pojasni povezave med okvirnim programom in drugimi sorodnimi sedanjimi in prihodnjimi pobudami, zlasti Evropsko listino za mala podjetja 2000, Akcijskim načrtom za podjetništvo iz leta 2003 in sporočilom o novi politiki glede malih in srednjih podjetij v prihodnjih letih. To bi bilo zelo koristno za predstavnike gospodarstva in nosilce političnega odločanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

5.4

Za boljše izvajanje in nadaljevanje politik Odbor poziva Komisijo, da pojasni povezave med okvirnim programom in drugimi sorodnimi sedanjimi in prihodnjimi pobudami, zlasti Evropsko listino za mala podjetja 2000, Akcijskim načrtom za podjetništvo iz leta 2003 in sporočilom o novi politiki glede malih in srednjih podjetij v prihodnjih letih. To bi bilo zelo koristno za predstavnike gospodarstva in nosilce političnega odločanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

| 5.5 | Odbor bo uresničevanje okvirnega programa pozorno spremljal. Pridržuje si pravico, da v luči obravnavanih izkušenj ali v okviru vmesnega pregleda predloži nova priporočila. |
| --- | --- |

5.5

Odbor bo uresničevanje okvirnega programa pozorno spremljal. Pridržuje si pravico, da v luči obravnavanih izkušenj ali v okviru vmesnega pregleda predloži nova priporočila.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/27

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu služb držav članic, pristojnih za izdajo potrdil o registraciji vozil, do druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II)

KOM(2005) 237 končno — 2005/0104 (COD)

(2006/C 65/04)

Svet je 16. septembra 2005 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 20. oktobra 2005. Poročevalec je bil g. Ranocchiari.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. decembra 2005 s 123 glasovi za in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Uvod

| 1.1 | Schengenska konvencija, ki omogoča prost pretok ljudi in blaga, je bila podpisana leta 1990, v praksi pa je začela veljati leta 1995. Schengenska konvencija določa, kateri organi imajo dostop do schengenskega informacijskega sistema (SIS) in za kaj se te podatke sme uporabiti. Prvotno besedilo Konvencije organom za registriranje vozil ni dovoljevalo dostopa do sistema SIS. |
| --- | --- |

1.1

Schengenska konvencija, ki omogoča prost pretok ljudi in blaga, je bila podpisana leta 1990, v praksi pa je začela veljati leta 1995. Schengenska konvencija določa, kateri organi imajo dostop do schengenskega informacijskega sistema (SIS) in za kaj se te podatke sme uporabiti. Prvotno besedilo Konvencije organom za registriranje vozil ni dovoljevalo dostopa do sistema SIS.

| 1.2 | 21. avgusta 2003 je Komisija predložila predlog uredbe, ki spreminja Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma glede dostopa služb držav članic, odgovornih za izdajanje potrdil o registraciji vozil, do schengenskega informacijskega sistema (SIS) (1). Cilj je bil omogočiti dostop do podatkov SIS o ukradenih motornih in priklopnih vozilih, ukradenih bianko dokumentih in izdanih osebnih dokumentih (potnih listih, osebnih izkaznicah, vozniških dovoljenjih) za namene preverjanja, ali so vozila, prijavljena za drugo registracijo, ukradena, protipravno odvzeta ali izgubljena, ter ali osebe, ki prosijo za potrdilo o registraciji, uporabljajo ukradene osebne dokumente oziroma dokumente za registracijo vozila. |
| --- | --- |

1.2

21. avgusta 2003 je Komisija predložila predlog uredbe, ki spreminja Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma glede dostopa služb držav članic, odgovornih za izdajanje potrdil o registraciji vozil, do schengenskega informacijskega sistema (SIS) (1). Cilj je bil omogočiti dostop do podatkov SIS o ukradenih motornih in priklopnih vozilih, ukradenih bianko dokumentih in izdanih osebnih dokumentih (potnih listih, osebnih izkaznicah, vozniških dovoljenjih) za namene preverjanja, ali so vozila, prijavljena za drugo registracijo, ukradena, protipravno odvzeta ali izgubljena, ter ali osebe, ki prosijo za potrdilo o registraciji, uporabljajo ukradene osebne dokumente oziroma dokumente za registracijo vozila.

| 1.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je 25. februarja 2004 sprejel mnenje o tem predlogu (2). EESO se strinja s Komisijo, da je treba dostop do SIS razširiti, tako da bodo vključeni nacionalni organi, pristojni za izdajanje in preverjanje prometnih dovoljenj. EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da predlog ob upoštevanju dejstva, da imajo mnoge države članice za registracijo vozil pristojne zasebne službe, predvideva, da bi lahko te zasebne službe dobile potrebne informacije za pravilno opravljanje svojega dela posredno od javnih organov, ki imajo dostop do SIS, pod pogojem, da je zajamčeno varstvo podatkov. |
| --- | --- |

1.3

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 25. februarja 2004 sprejel mnenje o tem predlogu (2). EESO se strinja s Komisijo, da je treba dostop do SIS razširiti, tako da bodo vključeni nacionalni organi, pristojni za izdajanje in preverjanje prometnih dovoljenj. EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da predlog ob upoštevanju dejstva, da imajo mnoge države članice za registracijo vozil pristojne zasebne službe, predvideva, da bi lahko te zasebne službe dobile potrebne informacije za pravilno opravljanje svojega dela posredno od javnih organov, ki imajo dostop do SIS, pod pogojem, da je zajamčeno varstvo podatkov.

| 1.4 | Po tem in po širitvi je postalo jasno, da je razvoj druge generacije SIS (SIS II) izredno pomemben za nove države članice, da se bodo lahko povezale s sistemom in da se schengensko območje lahko razširi tudi na ozemlja teh držav članic. |
| --- | --- |

1.4

Po tem in po širitvi je postalo jasno, da je razvoj druge generacije SIS (SIS II) izredno pomemben za nove države članice, da se bodo lahko povezale s sistemom in da se schengensko območje lahko razširi tudi na ozemlja teh držav članic.

| 1.5 | Glede na to, da SIS II potrebuje ustrezen pravni okvir in vključitev različnih političnih področij, je Evropska komisija morala predložiti tri predloge: prvi se nanaša na prosti pretok oseb, drugi na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, tretji pa dopolnjuje prva dva predloga in se osredotoča na omogočanje dostopa do SIS II organom za registriranje vozil. |
| --- | --- |

1.5

Glede na to, da SIS II potrebuje ustrezen pravni okvir in vključitev različnih političnih področij, je Evropska komisija morala predložiti tri predloge: prvi se nanaša na prosti pretok oseb, drugi na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, tretji pa dopolnjuje prva dva predloga in se osredotoča na omogočanje dostopa do SIS II organom za registriranje vozil.

| 1.6 | EESO zdaj pripravlja mnenje o tretjem predlogu, ki je nujno nadaljevanje prej omenjene uredbe (3), ki jo je Svet sprejel 6. julija 2005. |
| --- | --- |

1.6

EESO zdaj pripravlja mnenje o tretjem predlogu, ki je nujno nadaljevanje prej omenjene uredbe (3), ki jo je Svet sprejel 6. julija 2005.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Novi predlog Komisije naj bi zagotavljal skladnost z novimi pravnimi instrumenti za uvedbo, delovanje in uporabo druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II). Komisija ugotavlja, da je glavni cilj sedanjega predloga isti kot tisti, vložen avgusta 2003, to je utrditi sodelovanje med državami članicami, ki bo temeljilo na učinkoviti izmenjavi podatkov v boju proti goljufijam in nezakoniti trgovini z ukradenimi vozili. Komisija nadalje ugotavlja, da je namen zagotoviti službam, pristojnim za izdajo potrdil o registraciji vozil, dostop do istih podatkov SIS v skladu z novim pravnim okvirom za SIS II, kot so ga imele od junija 2005 naprej, ko je začela veljati uredba, predlagana leta 2003. |
| --- | --- |

2.1

Novi predlog Komisije naj bi zagotavljal skladnost z novimi pravnimi instrumenti za uvedbo, delovanje in uporabo druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II). Komisija ugotavlja, da je glavni cilj sedanjega predloga isti kot tisti, vložen avgusta 2003, to je utrditi sodelovanje med državami članicami, ki bo temeljilo na učinkoviti izmenjavi podatkov v boju proti goljufijam in nezakoniti trgovini z ukradenimi vozili. Komisija nadalje ugotavlja, da je namen zagotoviti službam, pristojnim za izdajo potrdil o registraciji vozil, dostop do istih podatkov SIS v skladu z novim pravnim okvirom za SIS II, kot so ga imele od junija 2005 naprej, ko je začela veljati uredba, predlagana leta 2003.

| 2.2 | To vprašanje je vedno zelo pomembno, saj v Evropski uniji vsako leto ukradejo približno 1,3 milijona motornih vozil, okrog 500 000 vozil pa izgine za vedno (4). Kazniva dejanja v zvezi z motornimi vozili so povezana tudi z drugimi vrstami kaznivih dejanj, kot so trgovina z ljudmi, tihotapljenje in terorizem (eksplozije avtomobilov). |
| --- | --- |

2.2

To vprašanje je vedno zelo pomembno, saj v Evropski uniji vsako leto ukradejo približno 1,3 milijona motornih vozil, okrog 500 000 vozil pa izgine za vedno (4). Kazniva dejanja v zvezi z motornimi vozili so povezana tudi z drugimi vrstami kaznivih dejanj, kot so trgovina z ljudmi, tihotapljenje in terorizem (eksplozije avtomobilov).

| 2.3 | EESO ponovno poudarja strinjanje s Komisijo, da mora biti dostop do SIS II razširjen, tako da bodo vključeni tudi nacionalni organi, pristojni za izdajo in preverjanje prej omenjenih dokumentov (glej točko 1.2). Poleg tega morajo zasebne službe, pristojne za registracijo vozil, pridobiti podatke posredno od enega od javnih organov, ki ima dostop do SIS II, pod pogojem, da je varstvo podatkov zajamčeno. Še zlasti pomembno je zagotoviti mehanizme za omejitev dostopa do drugih podatkov v sistemu, ki so dostopni le organom, določenim s členom 101 Schengenske konvencije. |
| --- | --- |

2.3

EESO ponovno poudarja strinjanje s Komisijo, da mora biti dostop do SIS II razširjen, tako da bodo vključeni tudi nacionalni organi, pristojni za izdajo in preverjanje prej omenjenih dokumentov (glej točko 1.2). Poleg tega morajo zasebne službe, pristojne za registracijo vozil, pridobiti podatke posredno od enega od javnih organov, ki ima dostop do SIS II, pod pogojem, da je varstvo podatkov zajamčeno. Še zlasti pomembno je zagotoviti mehanizme za omejitev dostopa do drugih podatkov v sistemu, ki so dostopni le organom, določenim s členom 101 Schengenske konvencije.

| 2.4 | Še vedno je treba upoštevati splošne ugotovitve in druge ugotovitve, ki jih je EESO izpostavil v svojem mnenju z dne 25. februarja 2004. Nekatere ugotovitve bi lahko ponovno izpostavili. EESO na primer meni, da bi predlog omogočil večjo varnost in pospešil sodne postopke. Deloval bi tudi kot spodbuda za države članice, da omogočijo več prostega pretoka motornih vozil znotraj Unije. Vendar je pomembno, da je predlog v skladu z notranjimi pravili in predpisi države članice. Tudi državam članicam, ki niso podpisnice Schengenske konvencije, je treba omogočiti dostop in povečati sodelovanje med Interpolom in Europolom, da bi se lahko borili proti trgovini z ukradenimi oziroma protipravno odvzetimi vozili tudi zunaj držav, ki imajo dostop do SIS II. EESO opozarja tudi na pomen zbiranja, obdelave in objave statističnih podatkov o tej vrsti kaznivih dejanj, da se izboljša pristop k reševanju tega problema. |
| --- | --- |

2.4

Še vedno je treba upoštevati splošne ugotovitve in druge ugotovitve, ki jih je EESO izpostavil v svojem mnenju z dne 25. februarja 2004. Nekatere ugotovitve bi lahko ponovno izpostavili. EESO na primer meni, da bi predlog omogočil večjo varnost in pospešil sodne postopke. Deloval bi tudi kot spodbuda za države članice, da omogočijo več prostega pretoka motornih vozil znotraj Unije. Vendar je pomembno, da je predlog v skladu z notranjimi pravili in predpisi države članice. Tudi državam članicam, ki niso podpisnice Schengenske konvencije, je treba omogočiti dostop in povečati sodelovanje med Interpolom in Europolom, da bi se lahko borili proti trgovini z ukradenimi oziroma protipravno odvzetimi vozili tudi zunaj držav, ki imajo dostop do SIS II. EESO opozarja tudi na pomen zbiranja, obdelave in objave statističnih podatkov o tej vrsti kaznivih dejanj, da se izboljša pristop k reševanju tega problema.

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | Predlog Komisije je v skladu s Sklepom Sveta z dne 22. decembra 2004 o boju proti kriminalu, povezanem z vozili, s čezmejnimi posledicami (2004/919/ES) (5). Sklep določa, da „je še zlasti pomembno sodelovanje med organi pregona in organi za registracijo vozil, pa tudi posredovanje podatkov vsem zadevnim stranem“. Člen 7 sklepa navaja, da organi pregona obvestijo nacionalne organe za registracijo vozil, ali je bilo vozilo, ki je v postopku registracije, ukradeno. Dostop do baz podatkov v ta namen se izvaja ob ustreznem upoštevanju določb prava Skupnosti. EESO z veseljem ugotavlja, da so navedbe sklepa Sveta zdaj vključene v predlog Komisije. |
| --- | --- |

3.1

Predlog Komisije je v skladu s Sklepom Sveta z dne 22. decembra 2004 o boju proti kriminalu, povezanem z vozili, s čezmejnimi posledicami (2004/919/ES) (5). Sklep določa, da „je še zlasti pomembno sodelovanje med organi pregona in organi za registracijo vozil, pa tudi posredovanje podatkov vsem zadevnim stranem“. Člen 7 sklepa navaja, da organi pregona obvestijo nacionalne organe za registracijo vozil, ali je bilo vozilo, ki je v postopku registracije, ukradeno. Dostop do baz podatkov v ta namen se izvaja ob ustreznem upoštevanju določb prava Skupnosti. EESO z veseljem ugotavlja, da so navedbe sklepa Sveta zdaj vključene v predlog Komisije.

| 3.2 | Čeprav se predlog Komisije nanaša le na dostop organov za registracijo vozil do določenih podatkov v sistemu SIS II, EESO poudarja potrebo po večjem sodelovanju pri boju proti kaznivim dejanjem, ki so povezana z vozili. Kot navaja člen 4 sklepa Sveta, „države članice v skladu z nacionalnim pravom sprejmejo potrebne ukrepe za pripravo rednih posvetovanj med ustreznimi pristojnimi nacionalnimi organi, v taka posvetovanja pa lahko pritegnejo predstavnike zasebnega sektorja (na primer lastnike zasebnih registrov pogrešanih vozil, zavarovalnice in trgovce z avtomobili), z namenom koordiniranja informacij in vzajemnega usklajevanja dejavnosti na tem področju“. EESO meni, da mora Komisija upoštevati te zamisli pri prihodnjem delu v okviru boja proti kaznivim dejanjem, ki so povezana z motornimi vozili. |
| --- | --- |

3.2

Čeprav se predlog Komisije nanaša le na dostop organov za registracijo vozil do določenih podatkov v sistemu SIS II, EESO poudarja potrebo po večjem sodelovanju pri boju proti kaznivim dejanjem, ki so povezana z vozili. Kot navaja člen 4 sklepa Sveta, „države članice v skladu z nacionalnim pravom sprejmejo potrebne ukrepe za pripravo rednih posvetovanj med ustreznimi pristojnimi nacionalnimi organi, v taka posvetovanja pa lahko pritegnejo predstavnike zasebnega sektorja (na primer lastnike zasebnih registrov pogrešanih vozil, zavarovalnice in trgovce z avtomobili), z namenom koordiniranja informacij in vzajemnega usklajevanja dejavnosti na tem področju“. EESO meni, da mora Komisija upoštevati te zamisli pri prihodnjem delu v okviru boja proti kaznivim dejanjem, ki so povezana z motornimi vozili.

| 3.3 | Kot primer teh zamisli želi EESO omeniti zgodnejši Interpolov projekt Stop Register Stolen Cars — Ustavimo registracijo ukradenih vozil (StoreSto Car, pozneje imenovan Vehicle Identification, Research and Analysis — Identifikacija vozil, raziskave in analize, VIRA 17). Namen tega projekta je bil zbrati vse podatke o avtomobilih v eni podatkovni bazi, podatke, ki so razvidni iz identifikacijske številke vozila (številka VIN), če je bilo vozilo prijavljeno kot ukradeno, če je bilo registrirano, izvoženo ali uvoženo, proizvedeno ali razstavljeno. Taka podatkovna baza je osnova za sodelovanje med organi pregona in organi za registracijo vozil, carinskimi organi, proizvajalci avtomobilov in zavarovalnicami. |
| --- | --- |

3.3

Kot primer teh zamisli želi EESO omeniti zgodnejši Interpolov projekt Stop Register Stolen Cars — Ustavimo registracijo ukradenih vozil (StoreSto Car, pozneje imenovan Vehicle Identification, Research and Analysis — Identifikacija vozil, raziskave in analize, VIRA 17). Namen tega projekta je bil zbrati vse podatke o avtomobilih v eni podatkovni bazi, podatke, ki so razvidni iz identifikacijske številke vozila (številka VIN), če je bilo vozilo prijavljeno kot ukradeno, če je bilo registrirano, izvoženo ali uvoženo, proizvedeno ali razstavljeno. Taka podatkovna baza je osnova za sodelovanje med organi pregona in organi za registracijo vozil, carinskimi organi, proizvajalci avtomobilov in zavarovalnicami.

| 3.4 | V zvezi s sedanjim predlogom želi EESO poudariti, da obstaja navadno več možnosti fizičnega pregleda vozila, da se ugotovi njegova identiteta oziroma ali je bilo prijavljeno kot ukradeno. V mnogih državah registracijo vozila spremlja pregled. Tako se ponudi priložnost, da se ob registraciji preveri, ali je bilo vozilo ukradeno. Zato je organom za registracijo vozil treba omogočiti sredstva za ugotavljanje ukradenih, protipravno odvzetih in izgubljenih vozil. |
| --- | --- |

3.4

V zvezi s sedanjim predlogom želi EESO poudariti, da obstaja navadno več možnosti fizičnega pregleda vozila, da se ugotovi njegova identiteta oziroma ali je bilo prijavljeno kot ukradeno. V mnogih državah registracijo vozila spremlja pregled. Tako se ponudi priložnost, da se ob registraciji preveri, ali je bilo vozilo ukradeno. Zato je organom za registracijo vozil treba omogočiti sredstva za ugotavljanje ukradenih, protipravno odvzetih in izgubljenih vozil.

| 3.5 | Kot je navedeno v točki 3.2, je potrebno boljše sodelovanje, da bi se lahko borili proti kaznivim dejanjem, ki so povezana z vozili. Druga priložnost za fizični pregled vozila je pri izvozu ali uvozu vozila. EESO priporoča, da carinski organi podatke preverijo v isti podatkovni bazi SIS II kot organi za registracijo, tako pri uvozu kot tudi izvozu vozila. |
| --- | --- |

3.5

Kot je navedeno v točki 3.2, je potrebno boljše sodelovanje, da bi se lahko borili proti kaznivim dejanjem, ki so povezana z vozili. Druga priložnost za fizični pregled vozila je pri izvozu ali uvozu vozila. EESO priporoča, da carinski organi podatke preverijo v isti podatkovni bazi SIS II kot organi za registracijo, tako pri uvozu kot tudi izvozu vozila.

| 3.6 | Pri preverjanju vozila — z namenom, da se ugotovi, ali je bilo prijavljeno kot ukradeno ali ne — mora biti mogoče ugotoviti identiteto vozila. Identiteta vozila se pogosto ugotovi s pomočjo identifikacijske številke vozila (številke VIN). Ni namreč redko, da je identiteta ukradenega vozila ponarejena ali kopirana. EESO poudarja, da je pomembno v prihodnosti povečati možnosti za identifikacijo vozila. Predloge, kot sta elektronska identifikacija vozila ali boljše označevanje rezervnih delov, je treba podrobno preučiti in oceniti. |
| --- | --- |

3.6

Pri preverjanju vozila — z namenom, da se ugotovi, ali je bilo prijavljeno kot ukradeno ali ne — mora biti mogoče ugotoviti identiteto vozila. Identiteta vozila se pogosto ugotovi s pomočjo identifikacijske številke vozila (številke VIN). Ni namreč redko, da je identiteta ukradenega vozila ponarejena ali kopirana. EESO poudarja, da je pomembno v prihodnosti povečati možnosti za identifikacijo vozila. Predloge, kot sta elektronska identifikacija vozila ali boljše označevanje rezervnih delov, je treba podrobno preučiti in oceniti.

| 3.7 | Končno EESO predlaga v bližnji prihodnosti korak naprej k širitvi področja delovanja te uredbe. Pravzaprav bi moral biti sedanji predlog Komisije, ki je usmerjen na preverjanje, ali so bila vozila ukradena, protipravno odvzeta ali izgubljena, združen z možnostjo vrnitve vozil. Ta možnost se med državami članicami močno razlikuje in je odvisna od različnih predpisov držav članic glede „neresnice v dobri veri“ (bona fide). V nekaterih državah je mogoče pridobiti lastništvo nad ukradenim vozilom, če je bilo le-to prejeto v dobri veri, v drugih pa ne. Poleg tega je treba v prihodnosti preučiti in ovrednotiti možnosti za vrnitev vozil, za katere so ugotovili, da so ukradena. |
| --- | --- |

3.7

Končno EESO predlaga v bližnji prihodnosti korak naprej k širitvi področja delovanja te uredbe. Pravzaprav bi moral biti sedanji predlog Komisije, ki je usmerjen na preverjanje, ali so bila vozila ukradena, protipravno odvzeta ali izgubljena, združen z možnostjo vrnitve vozil. Ta možnost se med državami članicami močno razlikuje in je odvisna od različnih predpisov držav članic glede „neresnice v dobri veri“ (bona fide). V nekaterih državah je mogoče pridobiti lastništvo nad ukradenim vozilom, če je bilo le-to prejeto v dobri veri, v drugih pa ne. Poleg tega je treba v prihodnosti preučiti in ovrednotiti možnosti za vrnitev vozil, za katere so ugotovili, da so ukradena.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2003)510 končno – 2003/0198 (COD)

1

(2)  UL C 110 z dne 30.04.2004

2

(3)  Glej opombo št. 1.

3

(4)  Vir: podatki Europola, Haag, 27. junij 2005.

4

(5)  UL L 389 z dne 30.12.2004

5

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/29

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 69/169/EGS o začasnih količinskih omejitvah uvoza piva na Finsko

KOM(2005) 427 končno — 2005/0175 (CNS).

(2006/C 65/05)

Svet je 30. septembra 2005 sklenil, da bo v skladu s členom 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosil za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. novembra 2005. Poročevalec je bil g. Byrne.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15.decembra 2005 (seja z dne 14. decembra 2005) z 115 glasovi za, 3 glasovi proti in 14 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek

| 1.1 | Finska je za obdobje po 1. januarju 2006 zahtevala podaljšanje obstoječih omejitev za pivo, ki ga uvozijo potniki iz držav, ki niso države članice. Namen zahtevka je reševanje fiskalnih, ekonomskih, socialnih in zdravstvenih težav ter težav v zvezi z javnim redom. |
| --- | --- |

1.1

Finska je za obdobje po 1. januarju 2006 zahtevala podaljšanje obstoječih omejitev za pivo, ki ga uvozijo potniki iz držav, ki niso države članice. Namen zahtevka je reševanje fiskalnih, ekonomskih, socialnih in zdravstvenih težav ter težav v zvezi z javnim redom.

| 1.2 | Predlagana sprememba Finski omogoča podaljšanje omejitve do 31. decembra 2006. Največja količina šestih litrov se bo povečala na šestnajst, kar je dejanska omejitev, ki trenutno velja na Finskem. |
| --- | --- |

1.2

Predlagana sprememba Finski omogoča podaljšanje omejitve do 31. decembra 2006. Največja količina šestih litrov se bo povečala na šestnajst, kar je dejanska omejitev, ki trenutno velja na Finskem.

| 1.3 | EESO se strinja s spremembo. |
| --- | --- |

1.3

EESO se strinja s spremembo.

2.   Ozadje

| 2.1 | Leta 2000 je bilo Finski odobreno odstopanje do 31. decembra 2005 za omejitev uvoza piva, ki ga za osebno porabo uvozijo posamezniki iz držav, ki niso države članice, na največ šest litrov. Finska meji na Rusijo, kjer je alkohol veliko cenejši. Če bi veljale normalne denarne omejitve, bi posamezniki lahko uvozili približno 200 litrov piva. |
| --- | --- |

2.1

Leta 2000 je bilo Finski odobreno odstopanje do 31. decembra 2005 za omejitev uvoza piva, ki ga za osebno porabo uvozijo posamezniki iz držav, ki niso države članice, na največ šest litrov. Finska meji na Rusijo, kjer je alkohol veliko cenejši. Če bi veljale normalne denarne omejitve, bi posamezniki lahko uvozili približno 200 litrov piva.

| 2.2 | Zaradi velike razlike v ceni bi bile posledice neomejenega uvoza za finske trgovce na drobno, davčne prihodke države in socialne in zdravstvene težave zelo resne. |
| --- | --- |

2.2

Zaradi velike razlike v ceni bi bile posledice neomejenega uvoza za finske trgovce na drobno, davčne prihodke države in socialne in zdravstvene težave zelo resne.

| 2.3 | Vendar je Finska že leta 2004 občutno znižala davke in tudi povišala največjo dovoljeno količino s šest na šestnajst litrov. Tako si Finska prizadeva za dolgoročnejšo rešitev. |
| --- | --- |

2.3

Vendar je Finska že leta 2004 občutno znižala davke in tudi povišala največjo dovoljeno količino s šest na šestnajst litrov. Tako si Finska prizadeva za dolgoročnejšo rešitev.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Odbor opaža ukrepe, ki jih je Finska že sprejela za reševanje težav, in zato meni, da je primerno odobriti nadaljnje podaljšanje odstopanja do 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

3.1

Odbor opaža ukrepe, ki jih je Finska že sprejela za reševanje težav, in zato meni, da je primerno odobriti nadaljnje podaljšanje odstopanja do 31. decembra 2006.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/30

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o varnosti različnih vrst prevoza

(2006/C 65/06)

Evropska komisija je s pismom z dne 2. junija 2005 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o temi Varnost različnih vrst prevoza

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 24. novembra 2005 (poročevalec: G. SIMONS).

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in .15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra 2005) s 124 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Po terorističnih napadih 11. septembra 2001 v New Yorku, novembra 2003 v Istanbulu, 11. marca 2004 v Madridu, 7. julija 2005 v Londonu in vseh napadih, izvedenih drugje, se je zanimanje za vprašanje varnosti močno povečalo. Vsepovsod si prizadevajo za sprejetje preprečevalnih in operativnih ukrepov, ki bi najbolje zaščitili ljudi, prevozna sredstva in blago. Na politični ravni je varnost postala žgoča tema. |
| --- | --- |

1.1

Po terorističnih napadih 11. septembra 2001 v New Yorku, novembra 2003 v Istanbulu, 11. marca 2004 v Madridu, 7. julija 2005 v Londonu in vseh napadih, izvedenih drugje, se je zanimanje za vprašanje varnosti močno povečalo. Vsepovsod si prizadevajo za sprejetje preprečevalnih in operativnih ukrepov, ki bi najbolje zaščitili ljudi, prevozna sredstva in blago. Na politični ravni je varnost postala žgoča tema.

| 1.2 | Naziv „varnost“ v tem primeru označuje ukrepe za preprečevanje terorističnih napadov in kriminala, zlasti kraj. |
| --- | --- |

1.2

Naziv „varnost“ v tem primeru označuje ukrepe za preprečevanje terorističnih napadov in kriminala, zlasti kraj.

| 1.3 | Tudi Odbor je bil dejaven na tem področju: sprejel je različna mnenja o tem vprašanju, od katerih je posebej pomembno raziskovalno mnenje z dne 24. oktobra 2002 (1) (poročevalka: ga. BREDIMA-SAVOPOULOU), ker poglobljeno preučuje varnost plovbe in v civilnem letalstvu. |
| --- | --- |

1.3

Tudi Odbor je bil dejaven na tem področju: sprejel je različna mnenja o tem vprašanju, od katerih je posebej pomembno raziskovalno mnenje z dne 24. oktobra 2002 (1) (poročevalka: ga. BREDIMA-SAVOPOULOU), ker poglobljeno preučuje varnost plovbe in v civilnem letalstvu.

| 1.4 | Evropska komisija je 23. decembra 2003 objavila posvetovalni dokument o varnosti prevoza tovora, v katerem vse zainteresirane strani poziva, da ji sporočijo svoja mnenja na temo varnosti. Komisija je v sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu (2) predlagala tudi oblikovanje okvirnega programa za področje varnosti, 12. avgusta 2005 pa je bil v Uradnem listu EU (3) objavljen program dela za boj proti terorizmu. Pri pripravi tega raziskovalnega mnenja je bilo upoštevanih več vidikov iz teh objav. |
| --- | --- |

1.4

Evropska komisija je 23. decembra 2003 objavila posvetovalni dokument o varnosti prevoza tovora, v katerem vse zainteresirane strani poziva, da ji sporočijo svoja mnenja na temo varnosti. Komisija je v sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu (2) predlagala tudi oblikovanje okvirnega programa za področje varnosti, 12. avgusta 2005 pa je bil v Uradnem listu EU (3) objavljen program dela za boj proti terorizmu. Pri pripravi tega raziskovalnega mnenja je bilo upoštevanih več vidikov iz teh objav.

| 1.5 | Raziskovalno mnenje si prizadeva zlasti pojasniti vlogo in odgovornost različnih udeležencev na nacionalni in mednarodni ravni, ki delujejo na področju






  — | varnosti oseb (potnikov in osebja v prevozni verigi); |
| --- | --- | --- |

1.5

Raziskovalno mnenje si prizadeva zlasti pojasniti vlogo in odgovornost različnih udeležencev na nacionalni in mednarodni ravni, ki delujejo na področju

—

varnosti oseb (potnikov in osebja v prevozni verigi);

| — | varnosti prevoznih sredstev, blaga in infrastrukture, s končnim namenom izboljšati varnost oseb, blaga, prevoznih sredstev in infrastrukture. |
| --- | --- |

—

varnosti prevoznih sredstev, blaga in infrastrukture, s končnim namenom izboljšati varnost oseb, blaga, prevoznih sredstev in infrastrukture.

| 1.6 | Mnenje obravnava izključno varnost posameznih vrst prevoza v smislu angl. „security“, ne pa varnosti v smislu angl. „safety“. Težava je v tem, da v večini držav Evropske unije jezikovno ne razlikujejo med tema dvema pojmoma. |
| --- | --- |

1.6

Mnenje obravnava izključno varnost posameznih vrst prevoza v smislu angl. „security“, ne pa varnosti v smislu angl. „safety“. Težava je v tem, da v večini držav Evropske unije jezikovno ne razlikujejo med tema dvema pojmoma.

| 1.7 | V zvezi z varovanjem infrastrukture, ki se uporablja za kopenski promet, je treba razlikovati med koridorji vseevropskih omrežij (TEN), vključno z vozlišči in nacionalno infrastrukturo, čeprav pri različnih vrstah kopenskega prevoza ni vedno očitno, kje se subsidiarnost začne in konča.
  V zvezi z varnostnimi ukrepi pri različnih vrstah kopenskega prevoza se je treba zavedati, da v logistični verigi obstaja zelo močna medsebojna odvisnost med vsemi vrstami prevoza, kopenskimi in drugimi, ter da to stanje dejansko zahteva veliko usklajevanja različnih strani glede varnostnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Poleg tega je treba nujno sprejeti intermodalni pristop, da se izognemo izkrivljanju konkurence med različnimi vrstami prevoza. V tem smislu se je treba zavedati, da se lahko stroški v zvezi z varnostjo med različnimi vrstami prevoza zelo razlikujejo.
  Prav tako je treba vztrajati pri vidikih, ki neposredno izhajajo iz povečanja varnostnih ukrepov. Preučevali bi lahko zlasti naslednja vprašanja:






  — | Kakšen je vpliv varnostnih ukrepov na delavce? |
| --- | --- | --- |

1.7

V zvezi z varovanjem infrastrukture, ki se uporablja za kopenski promet, je treba razlikovati med koridorji vseevropskih omrežij (TEN), vključno z vozlišči in nacionalno infrastrukturo, čeprav pri različnih vrstah kopenskega prevoza ni vedno očitno, kje se subsidiarnost začne in konča.

V zvezi z varnostnimi ukrepi pri različnih vrstah kopenskega prevoza se je treba zavedati, da v logistični verigi obstaja zelo močna medsebojna odvisnost med vsemi vrstami prevoza, kopenskimi in drugimi, ter da to stanje dejansko zahteva veliko usklajevanja različnih strani glede varnostnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Poleg tega je treba nujno sprejeti intermodalni pristop, da se izognemo izkrivljanju konkurence med različnimi vrstami prevoza. V tem smislu se je treba zavedati, da se lahko stroški v zvezi z varnostjo med različnimi vrstami prevoza zelo razlikujejo.

Prav tako je treba vztrajati pri vidikih, ki neposredno izhajajo iz povečanja varnostnih ukrepov. Preučevali bi lahko zlasti naslednja vprašanja:

—

Kakšen je vpliv varnostnih ukrepov na delavce?

| — | Ali je treba v programe usposabljanja vodilnih delavcev vključiti tudi krizno upravljanje? |
| --- | --- |

—

Ali je treba v programe usposabljanja vodilnih delavcev vključiti tudi krizno upravljanje?

| — | Kdo naj bi kril stroške varnostnih ukrepov? |
| --- | --- |

—

Kdo naj bi kril stroške varnostnih ukrepov?

| — | Kakšna je vloga zavarovalnic? |
| --- | --- |

—

Kakšna je vloga zavarovalnic?

Zaradi obsega teme bi bilo treba delovati organizirano in natančno določiti sestavo tega raziskovalnega mnenja. Poglavje 2 — Splošne ugotovitve — je posvečeno bolj splošnim vprašanjem, povezanim s temo varnosti. Obravnava predvsem porazdelitev odgovornosti in pristojnosti Evropske unije in nacionalnih organov, različne vrste prevoza, potnike, osebje in vodstva podjetij ter zakonodajne vidike. Poglavje 3 — Posebne ugotovitve — se začne s pregledom pobud za izboljšanje varnosti, ki so bile sprejete na različnih ravneh. Potem natančneje obravnava vprašanje varnosti posameznih vrst prevoza v ožjem pomenu. Poglavje 4 obravnava stroške varnosti in vprašanje, kdo naj bi jih kril, ter tudi vlogo zavarovalnic. Poglavju 5 vsebuje povzetek prejšnjih poglavij in končne sklepe.

2.   Splošne ugotovitve

2.1   Varnost: splošna opažanja

| 2.1.1 | Varnost oseb in blaga pri vseh vrstah prevoza predstavlja prvenstveno skrb odgovornih politikov in podjetij. Varnost pri tem pomeni vzpostavitev varnostnih ukrepov proti terorizmu in kriminalu. Kljub temu je videti, da še dolgo ne bo mogoče govoriti o usklajenem pristopu, ki pa je nujen, saj je skupna moč verige odvisna od vzdržljivosti najšibkejšega člena. |
| --- | --- |

2.1.1

Varnost oseb in blaga pri vseh vrstah prevoza predstavlja prvenstveno skrb odgovornih politikov in podjetij. Varnost pri tem pomeni vzpostavitev varnostnih ukrepov proti terorizmu in kriminalu. Kljub temu je videti, da še dolgo ne bo mogoče govoriti o usklajenem pristopu, ki pa je nujen, saj je skupna moč verige odvisna od vzdržljivosti najšibkejšega člena.

| 2.1.2 | Ugotavljamo tudi, da vprašanja varnosti različnih vrst prevoza zaradi njegove širine ni mogoče preprosto in jasno opredeliti. Pri varnosti različnih vrst prevoza se vprašanje subsidiarnosti pojavlja v vsej svoji razsežnosti. Obsega razdelitev pristojnosti med Unijo in državnimi organi v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti, in njihovim financiranjem. Prav tako vključuje odgovornosti in pristojnosti posameznih vrst prevoza: potnikov, delavcev in vodstva. |
| --- | --- |

2.1.2

Ugotavljamo tudi, da vprašanja varnosti različnih vrst prevoza zaradi njegove širine ni mogoče preprosto in jasno opredeliti. Pri varnosti različnih vrst prevoza se vprašanje subsidiarnosti pojavlja v vsej svoji razsežnosti. Obsega razdelitev pristojnosti med Unijo in državnimi organi v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti, in njihovim financiranjem. Prav tako vključuje odgovornosti in pristojnosti posameznih vrst prevoza: potnikov, delavcev in vodstva.

2.2   Varnost v sektorjih pomorske in zračne plovbe

| 2.2.1 | Od 11. septembra 2001 je bil dosežen napredek na področju varnosti pomorske in zračne plovbe. Evropski svet je sprejel ukrepe na podlagi poročila EESO z dne 24. oktobra 2002, katerega predlogi v zvezi z varnostjo so se nanašali predvsem na sektorja pomorske in zračne plovbe. V zvezi s tem navajamo zlasti Uredbo (ES) št. 2320/2002 o določitvi skupnih pravil na področju varnosti civilnega letalstva, Uredbo (ES) št. 725/2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih ter predlog direktive o povečanju zaščite v pristaniščih (KOM (2004)76 končno). Vsi ti predpisi predvidevajo inšpekcije Skupnosti. Predvidevajo tudi preskuse kakovosti v teh sektorjih. Pravila v zvezi s pomorskim prometom so navedena v direktivi, ki je bila sprejeta 10. maja 2005. |
| --- | --- |

2.2.1

Od 11. septembra 2001 je bil dosežen napredek na področju varnosti pomorske in zračne plovbe. Evropski svet je sprejel ukrepe na podlagi poročila EESO z dne 24. oktobra 2002, katerega predlogi v zvezi z varnostjo so se nanašali predvsem na sektorja pomorske in zračne plovbe. V zvezi s tem navajamo zlasti Uredbo (ES) št. 2320/2002 o določitvi skupnih pravil na področju varnosti civilnega letalstva, Uredbo (ES) št. 725/2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih ter predlog direktive o povečanju zaščite v pristaniščih (KOM (2004)76 končno). Vsi ti predpisi predvidevajo inšpekcije Skupnosti. Predvidevajo tudi preskuse kakovosti v teh sektorjih. Pravila v zvezi s pomorskim prometom so navedena v direktivi, ki je bila sprejeta 10. maja 2005.

2.3   Varnost kopenskega prevoza

| 2.3.1 | Glede kopenskega prevoza je stanje v državah članicah EU zelo različno. V velikih mestih, kot so Madrid, London ali Pariz, so bili sprejeti varnostni ukrepi, deloma zaradi pojava terorističnih napadov v javnem prevozu. V drugih mestih in državah tega še niso izvedli, vendar je učinek dosedanjih napadov kljub vsemu sprožil zavest o pomembnosti varnostnih ukrepov (4). |
| --- | --- |

2.3.1

Glede kopenskega prevoza je stanje v državah članicah EU zelo različno. V velikih mestih, kot so Madrid, London ali Pariz, so bili sprejeti varnostni ukrepi, deloma zaradi pojava terorističnih napadov v javnem prevozu. V drugih mestih in državah tega še niso izvedli, vendar je učinek dosedanjih napadov kljub vsemu sprožil zavest o pomembnosti varnostnih ukrepov (4).

| 2.3.2 | Prvo vprašanje je, kdo je pristojen za sprejetje varnostnih ukrepov, ki zajemajo več kot eno vrsto kopenskega prevoza, Evropska unija ali nacionalna oblast, in če gre za slednjo, kakšna je vloga prve? |
| --- | --- |

2.3.2

Prvo vprašanje je, kdo je pristojen za sprejetje varnostnih ukrepov, ki zajemajo več kot eno vrsto kopenskega prevoza, Evropska unija ali nacionalna oblast, in če gre za slednjo, kakšna je vloga prve?

| 2.3.3 | Odbor meni, da je varnost prevoza skupna odgovornost držav članic in Evropske unije in da morajo države članice same poskrbeti za to, da se za različne vrste kopenskega prevoza sprejmejo varnostni ukrepi. V ta namen morajo oblikovati okvir minimalnih standardov za kopenski prevoz, ki bodo podlaga za prihodnje ukrepe. O tem torej ne morejo svobodno odločati. V zvezi z usklajevanjem ukrepov za različne vrste kopenskega prevoza morajo nacionalne oblasti ustanoviti poseben organ za usklajevanje ukrepov, ki jih sprejmejo izvajalci kopenskega prevoza in lokalne oblasti. Ta organ bi moral nadzorovati tudi dejansko izvajanje predvidenih ukrepov. |
| --- | --- |

2.3.3

Odbor meni, da je varnost prevoza skupna odgovornost držav članic in Evropske unije in da morajo države članice same poskrbeti za to, da se za različne vrste kopenskega prevoza sprejmejo varnostni ukrepi. V ta namen morajo oblikovati okvir minimalnih standardov za kopenski prevoz, ki bodo podlaga za prihodnje ukrepe. O tem torej ne morejo svobodno odločati. V zvezi z usklajevanjem ukrepov za različne vrste kopenskega prevoza morajo nacionalne oblasti ustanoviti poseben organ za usklajevanje ukrepov, ki jih sprejmejo izvajalci kopenskega prevoza in lokalne oblasti. Ta organ bi moral nadzorovati tudi dejansko izvajanje predvidenih ukrepov.

| 2.3.4 | Po mnenju Odbora ima Evropska unija vlogo predvsem pri usklajevanju ukrepov v mednarodnem merilu. Poleg tega bi morala Unija spodbujati države članice k sprejetju enotnega pristopa. Zaradi čezmejnega značaja prevoza oseb in blaga ter potrebe po usklajevanju državnih varnostnih ukrepov, je tesno sodelovanje med državnimi organi in Evropsko unijo nepogrešljivo. |
| --- | --- |

2.3.4

Po mnenju Odbora ima Evropska unija vlogo predvsem pri usklajevanju ukrepov v mednarodnem merilu. Poleg tega bi morala Unija spodbujati države članice k sprejetju enotnega pristopa. Zaradi čezmejnega značaja prevoza oseb in blaga ter potrebe po usklajevanju državnih varnostnih ukrepov, je tesno sodelovanje med državnimi organi in Evropsko unijo nepogrešljivo.

| 2.3.5 | Nacionalne oblasti se morajo zavedati dolgoročnosti dela na področju kopenskega prevoza. Pojaviti se bo moral „občutek nujnosti“. Nacionalne oblasti bodo morale spodbuditi izvajalce kopenskega prevoza k upoštevanju in izvajanju varnostnih ukrepov. Prvi korak v to smer bi bila vzpostavitev minimalnih varnostnih standardov za kopenski prevoz na evropski ravni. Izvajalci vseh vrst kopenskih prevozov bi se morali zavedati, da so brez varnostnih ukrepov izjemno ranljivi. |
| --- | --- |

2.3.5

Nacionalne oblasti se morajo zavedati dolgoročnosti dela na področju kopenskega prevoza. Pojaviti se bo moral „občutek nujnosti“. Nacionalne oblasti bodo morale spodbuditi izvajalce kopenskega prevoza k upoštevanju in izvajanju varnostnih ukrepov. Prvi korak v to smer bi bila vzpostavitev minimalnih varnostnih standardov za kopenski prevoz na evropski ravni. Izvajalci vseh vrst kopenskih prevozov bi se morali zavedati, da so brez varnostnih ukrepov izjemno ranljivi.

| 2.3.6 | Poleg tega se je treba začeti zavedati, da morajo izvajalci različnih vrst prevoza sodelovati med seboj. Treba bo na primer poenotiti ukrepe za vlake, podzemne železnice in avtobusne prevoznike, enako pa bi bilo treba storiti z obveščanjem potnikov in osebja o ukrepanju v primeru nesreče. |
| --- | --- |

2.3.6

Poleg tega se je treba začeti zavedati, da morajo izvajalci različnih vrst prevoza sodelovati med seboj. Treba bo na primer poenotiti ukrepe za vlake, podzemne železnice in avtobusne prevoznike, enako pa bi bilo treba storiti z obveščanjem potnikov in osebja o ukrepanju v primeru nesreče.

| 2.3.7 | Pri prevozu blaga bo treba posvetiti večjo pozornost ranljivim prometnim točkam, kot so terminali in ranžirne postaje. Vzpostaviti bo treba sodelovanje med državnimi in lokalnimi oblastmi, prometnim sektorjem in upravitelji krajev pretovarjanja in terminalov. |
| --- | --- |

2.3.7

Pri prevozu blaga bo treba posvetiti večjo pozornost ranljivim prometnim točkam, kot so terminali in ranžirne postaje. Vzpostaviti bo treba sodelovanje med državnimi in lokalnimi oblastmi, prometnim sektorjem in upravitelji krajev pretovarjanja in terminalov.

2.4   Vloga različnih udeležencev

| 2.4.1 | Po mnenju Odbora so za zaščito fizične infrastrukture pristojne državne, regionalne ali lokalne oblasti. |
| --- | --- |

2.4.1

Po mnenju Odbora so za zaščito fizične infrastrukture pristojne državne, regionalne ali lokalne oblasti.

| 2.4.2 | Specializiran organ iz odstavka 2.3.3 mora delovati kot usklajevalni organ; na ta način bi se izognili razdrobljenosti na nacionalni ravni, širili to politiko na mednarodni ravni ter poenostavili usklajevanje na ravni EU. |
| --- | --- |

2.4.2

Specializiran organ iz odstavka 2.3.3 mora delovati kot usklajevalni organ; na ta način bi se izognili razdrobljenosti na nacionalni ravni, širili to politiko na mednarodni ravni ter poenostavili usklajevanje na ravni EU.

| 2.4.3 | Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da je poleg naloge usklajevanja EU v okviru 6. okvirnega programa namenila znesek 3,5 milijona EUR za zagotavljanje varnostnih ukrepov v sektorjih potniškega in tovornega prometa ter energetike. |
| --- | --- |

2.4.3

Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da je poleg naloge usklajevanja EU v okviru 6. okvirnega programa namenila znesek 3,5 milijona EUR za zagotavljanje varnostnih ukrepov v sektorjih potniškega in tovornega prometa ter energetike.

| 2.4.4 | Ker je vrsta prevoza abstrakten pojem in je njegovo delovanje odvisno od oseb, ki ga uporabljajo (potniki, stranke) ali ki tam delajo (zaposleni), se je treba usmeriti zlasti na te skupine. Za potnike in stranke pomeni to predvsem neprekinjeno obveščanje, pri čemer ne bodo smeli biti več pasivni uporabniki posameznih vrst prevoza, ampak bodo morali ravnati pozorno in zavestno. Zaposleni pri izvajalcu določene vrste prevoza imajo ključno vlogo pri oblikovanju in uporabi varnostnih ukrepov. Po mnenju Odbora jim je treba omogočiti posebno usposabljanje za njihovo vlogo na področju varnosti, da jo bodo lahko čim bolje uresničevali. |
| --- | --- |

2.4.4

Ker je vrsta prevoza abstrakten pojem in je njegovo delovanje odvisno od oseb, ki ga uporabljajo (potniki, stranke) ali ki tam delajo (zaposleni), se je treba usmeriti zlasti na te skupine. Za potnike in stranke pomeni to predvsem neprekinjeno obveščanje, pri čemer ne bodo smeli biti več pasivni uporabniki posameznih vrst prevoza, ampak bodo morali ravnati pozorno in zavestno. Zaposleni pri izvajalcu določene vrste prevoza imajo ključno vlogo pri oblikovanju in uporabi varnostnih ukrepov. Po mnenju Odbora jim je treba omogočiti posebno usposabljanje za njihovo vlogo na področju varnosti, da jo bodo lahko čim bolje uresničevali.

| 2.4.5 | Vloga vodstev podjetij je vključiti ideje s področja varnosti v filozofijo in kulturo njihovih podjetij. Poleg tega mora vodstvo sodelavcem omogočati posebno usposabljanje na tem področju. V zvezi z vodstvom Odbor meni, da mora usposabljanje vodilnih delavcev vključevati tudi krizno upravljanje, da bodo lahko opravili svojo nalogo v primeru nesreče. |
| --- | --- |

2.4.5

Vloga vodstev podjetij je vključiti ideje s področja varnosti v filozofijo in kulturo njihovih podjetij. Poleg tega mora vodstvo sodelavcem omogočati posebno usposabljanje na tem področju. V zvezi z vodstvom Odbor meni, da mora usposabljanje vodilnih delavcev vključevati tudi krizno upravljanje, da bodo lahko opravili svojo nalogo v primeru nesreče.

2.5   Kakšne obliko naj imajo varnostni ukrepi?

| 2.5.1 | Na vprašanje, ali morajo biti varnostni ukrepi za posamezne vrste kopenskega prevoza določeni strožje, na primer z zakonodajo, ali bolj neformalno, na primer s potrdilom ali oznako kakovosti, Odbor odgovarja, da je to področje preveč pomembno, da bi ga obravnavali neformalno. |
| --- | --- |

2.5.1

Na vprašanje, ali morajo biti varnostni ukrepi za posamezne vrste kopenskega prevoza določeni strožje, na primer z zakonodajo, ali bolj neformalno, na primer s potrdilom ali oznako kakovosti, Odbor odgovarja, da je to področje preveč pomembno, da bi ga obravnavali neformalno.

| 2.5.2 | Odbor meni, da je treba v vsakem primeru določiti minimalne standarde za varnostne ukrepe na nacionalni ravni, čeprav priporoča, da ukrepi niso omejeni samo na minimalne standarde. Nujno je treba zagotoviti izmenjavo podatkov o sprejetih ali predvidenih varnostnih ukrepih. Na mednarodni ravni bi morale biti države dolžne usklajevati ukrepe in obveščati mednarodne krovne organizacije. |
| --- | --- |

2.5.2

Odbor meni, da je treba v vsakem primeru določiti minimalne standarde za varnostne ukrepe na nacionalni ravni, čeprav priporoča, da ukrepi niso omejeni samo na minimalne standarde. Nujno je treba zagotoviti izmenjavo podatkov o sprejetih ali predvidenih varnostnih ukrepih. Na mednarodni ravni bi morale biti države dolžne usklajevati ukrepe in obveščati mednarodne krovne organizacije.

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | Preden se lotimo preučevanja varnostnih ukrepov za različne vrste kopenskega prevoza, ki so že bili ali še bodo sprejeti, bi bilo priporočljivo sestaviti seznam ukrepov, ki so jih na mednarodni ravni sprejele krovne organizacije. |
| --- | --- |

3.1

Preden se lotimo preučevanja varnostnih ukrepov za različne vrste kopenskega prevoza, ki so že bili ali še bodo sprejeti, bi bilo priporočljivo sestaviti seznam ukrepov, ki so jih na mednarodni ravni sprejele krovne organizacije.

| 3.1.1 | Mednarodna pomorska organizacija (IMO)
  IMO omenjamo zato, ker je del ukrepov v sektorju pomorskega prometa že sprejet, in sicer gre za ukrepe, ki bi bili lahko vzorec za vse vrste kopenskega prevoza.






  a. | IMO je sprejela kodeks ISPS (International Ship and Port Facility Security — Mednarodni kodeks o varnosti na ladjah in v pristaniščih). Ta kodeks določa mednarodni okvir za sodelovanje med centralnimi in lokalnimi oblastmi, ladjarskimi družbami ter pristaniškimi upravami, z namenom prepoznavanja varnostnih tveganj in sprejetja ustreznih ukrepov. Gre za varnostne zahteve v zvezi z ladjami, pristaniškimi napravami in objekti. Kodeks je začel veljati 1. julija 2004. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Mednarodna pomorska organizacija (IMO)

IMO omenjamo zato, ker je del ukrepov v sektorju pomorskega prometa že sprejet, in sicer gre za ukrepe, ki bi bili lahko vzorec za vse vrste kopenskega prevoza.

a.

IMO je sprejela kodeks ISPS (International Ship and Port Facility Security — Mednarodni kodeks o varnosti na ladjah in v pristaniščih). Ta kodeks določa mednarodni okvir za sodelovanje med centralnimi in lokalnimi oblastmi, ladjarskimi družbami ter pristaniškimi upravami, z namenom prepoznavanja varnostnih tveganj in sprejetja ustreznih ukrepov. Gre za varnostne zahteve v zvezi z ladjami, pristaniškimi napravami in objekti. Kodeks je začel veljati 1. julija 2004.

| b. | Na podlagi sprememb konvencije SOLAS (Safety of Life at Sea — Varstvo človeškega življenja na morju) je bilo treba nujno spremeniti kodeks IMDG (International Maritime Dangerous Goods — Mednarodni pomorski kodeks o prevozu nevarnega blaga). Ta kodeks vsebuje podrobna priporočila v zvezi z embalažo, označevanjem in skladiščenjem nevarnega blaga. |
| --- | --- |

b.

Na podlagi sprememb konvencije SOLAS (Safety of Life at Sea — Varstvo človeškega življenja na morju) je bilo treba nujno spremeniti kodeks IMDG (International Maritime Dangerous Goods — Mednarodni pomorski kodeks o prevozu nevarnega blaga). Ta kodeks vsebuje podrobna priporočila v zvezi z embalažo, označevanjem in skladiščenjem nevarnega blaga.

Spremembe so začele veljati 1. januarja 2004.

| 3.1.2 | Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO)
  Od leta 1971 se na področju zračne plovbe na mednarodni ravni sklepajo zavezujoče pogodbe z namenom boja proti kriminalu in terorizmu. Po več ugrabitvah letal konec 60. let se je ICAO odločila, da bo razširila osnovno konvencijo, ki ureja zračno plovbo. Priloga 17 Čikaške konvencije predvideva sistematične preglede vseh potnikov na civilnih komercialnih letih. Ta ukrep se izvaja od leta 1972 in težko si je zamisliti drugačen položaj. Po napadu na dvojčka (Twin Towers) leta 2001 je bila priloga 17 korenito spremenjena. Določeni so bili novi obvezni standardi, predvsem v zvezi z okrepitvijo ključavnic na vratih pilotske kabine in zračnim prevozom tovora. Prav tako so se zaostrile zahteve v zvezi s kakovostjo nadzora. |
| --- | --- |

3.1.2

Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO)

Od leta 1971 se na področju zračne plovbe na mednarodni ravni sklepajo zavezujoče pogodbe z namenom boja proti kriminalu in terorizmu. Po več ugrabitvah letal konec 60. let se je ICAO odločila, da bo razširila osnovno konvencijo, ki ureja zračno plovbo. Priloga 17 Čikaške konvencije predvideva sistematične preglede vseh potnikov na civilnih komercialnih letih. Ta ukrep se izvaja od leta 1972 in težko si je zamisliti drugačen položaj. Po napadu na dvojčka (Twin Towers) leta 2001 je bila priloga 17 korenito spremenjena. Določeni so bili novi obvezni standardi, predvsem v zvezi z okrepitvijo ključavnic na vratih pilotske kabine in zračnim prevozom tovora. Prav tako so se zaostrile zahteve v zvezi s kakovostjo nadzora.

| 3.1.3 | Evropska konferenca civilnega letalstva (ECAC)
  Na evropski ravni je bila v okviru Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) razvita politika varnosti letalskega prevoza, ki temelji na mednarodnih standardih, ki jih je določila ICAO. Sestavljen je bil tudi evropski priročnik o letalski varnosti, imenovan „dokument 30“, z varnostnimi predpisi, ki pa zaradi statuta ECAC na žalost niso obvezujoči. Zato je 14. septembra 2001, tri dni po napadu na New York, Evropski svet sklenil, da je za področje letalske varnosti pristojna EU. Na podlagi tega sklepa je bila sprejeta Uredba št. 2320/2002 o določitvi skupnih pravil na področju varnosti civilnega letalstva, ki je začela veljati 19. januarja 2003. Svet ministrov je 14. decembra 2001 sklenil, da bo imela Komisija možnost neposrednega izvajanja nadzora kakovosti v državah članicah. |
| --- | --- |

3.1.3

Evropska konferenca civilnega letalstva (ECAC)

Na evropski ravni je bila v okviru Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) razvita politika varnosti letalskega prevoza, ki temelji na mednarodnih standardih, ki jih je določila ICAO. Sestavljen je bil tudi evropski priročnik o letalski varnosti, imenovan „dokument 30“, z varnostnimi predpisi, ki pa zaradi statuta ECAC na žalost niso obvezujoči. Zato je 14. septembra 2001, tri dni po napadu na New York, Evropski svet sklenil, da je za področje letalske varnosti pristojna EU. Na podlagi tega sklepa je bila sprejeta Uredba št. 2320/2002 o določitvi skupnih pravil na področju varnosti civilnega letalstva, ki je začela veljati 19. januarja 2003. Svet ministrov je 14. decembra 2001 sklenil, da bo imela Komisija možnost neposrednega izvajanja nadzora kakovosti v državah članicah.

| 3.1.4 | Mednarodna organizacija dela (ILO)
  Gre za revizijo konvencije o osebnih dokumentih pomorščakov. Cilj revidirane konvencije je doseči učinkovitejše preprečevanje ponarejanja dokumentov pomorščakov, da bi zagotovili večjo varnost potnikov in opreme ter okrepili varnost ladij. Poleg tega prosto gibanje pomorščakov ni omejeno, kar pomeni, da se lahko izkrcajo brez ovir. Revidirana konvencija se nanaša predvsem na smernice za pripravo in izdajo osebnih dokumentov za pomorščake. ILO in omenjeno konvencijo navajamo zato, ker sta lahko vzorec za vse vrste kopenskega prevoza. |
| --- | --- |

3.1.4

Mednarodna organizacija dela (ILO)

Gre za revizijo konvencije o osebnih dokumentih pomorščakov. Cilj revidirane konvencije je doseči učinkovitejše preprečevanje ponarejanja dokumentov pomorščakov, da bi zagotovili večjo varnost potnikov in opreme ter okrepili varnost ladij. Poleg tega prosto gibanje pomorščakov ni omejeno, kar pomeni, da se lahko izkrcajo brez ovir. Revidirana konvencija se nanaša predvsem na smernice za pripravo in izdajo osebnih dokumentov za pomorščake. ILO in omenjeno konvencijo navajamo zato, ker sta lahko vzorec za vse vrste kopenskega prevoza.

| 3.1.5 | Svetovna carinska organizacija (WCO)






  a. | Revidirana kjotska konvencija Svetovne carinske organizacije (WCO)
  Junija 1999 je svet WCO sprejel spremembe konvencije WCO iz 1974, poznane kot kjotska konvencija, ki obravnava poenostavitev in uskladitev carinskih postopkov. Pomemben vidik revidirane konvencije je poudarek na izboljšanju preglednosti in predvidljivosti v verigi. Njeni ključni elementi so:






  — | uporaba razpoložljivih podatkov pred prihodom blaga, da se lahko opravi predizbor, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.5

Svetovna carinska organizacija (WCO)

a.

Revidirana kjotska konvencija Svetovne carinske organizacije (WCO)

Junija 1999 je svet WCO sprejel spremembe konvencije WCO iz 1974, poznane kot kjotska konvencija, ki obravnava poenostavitev in uskladitev carinskih postopkov. Pomemben vidik revidirane konvencije je poudarek na izboljšanju preglednosti in predvidljivosti v verigi. Njeni ključni elementi so:

—

uporaba razpoložljivih podatkov pred prihodom blaga, da se lahko opravi predizbor,

| — | izvajanje tehnik upravljanja tveganj, |
| --- | --- |

—

izvajanje tehnik upravljanja tveganj,

| — | največja možna uporaba informacijskih sistemov, |
| --- | --- |

—

največja možna uporaba informacijskih sistemov,

| — | posredovanja, usklajena z drugimi organi, |
| --- | --- |

—

posredovanja, usklajena z drugimi organi,

| — | zagotavljanje prostega dostopa do podatkov v zvezi s carinskimi zadevami, zakonodajo, in |
| --- | --- |

—

zagotavljanje prostega dostopa do podatkov v zvezi s carinskimi zadevami, zakonodajo, in

| — | direktive. |
| --- | --- |

—

direktive.

| b. | Vzorec carinskih podatkov WCO
  Ta vzorec vsebuje standarden niz mednarodnih podatkov, ki ustrezajo zahtevam nacionalnih oblasti v zvezi z mednarodnim prevozom. Predstavlja korak naprej k vzpostavitvi registra usklajenih carinskih podatkov, ki se bo lahko uporabljal za varnostne namene. Vzorec je bil zasnovan za uporabo v povsem avtomatiziranem okolju. |
| --- | --- |

b.

Vzorec carinskih podatkov WCO

Ta vzorec vsebuje standarden niz mednarodnih podatkov, ki ustrezajo zahtevam nacionalnih oblasti v zvezi z mednarodnim prevozom. Predstavlja korak naprej k vzpostavitvi registra usklajenih carinskih podatkov, ki se bo lahko uporabljal za varnostne namene. Vzorec je bil zasnovan za uporabo v povsem avtomatiziranem okolju.

| c. | Enotna referenčna številka pošiljk WCO
  Prednost te referenčne številke je dodelitev enotne številke vsaki pošiljki, kar poenostavlja prepoznavanje in zbiranje z njo povezanih podatkov. |
| --- | --- |

c.

Enotna referenčna številka pošiljk WCO

Prednost te referenčne številke je dodelitev enotne številke vsaki pošiljki, kar poenostavlja prepoznavanje in zbiranje z njo povezanih podatkov.

| d. | Smernice ACIS: (Advanced Cargo Information System — sistem predhodnih podatkov o blagu), katerih namen je v skladu z revidirano kjotsko konvencijo zbirati podatke, povezane z varnostjo, in pomagati carinskim organom pri hitrem urejanju teh podatkov. |
| --- | --- |

d.

Smernice ACIS: (Advanced Cargo Information System — sistem predhodnih podatkov o blagu), katerih namen je v skladu z revidirano kjotsko konvencijo zbirati podatke, povezane z varnostjo, in pomagati carinskim organom pri hitrem urejanju teh podatkov.

| e. | Carinska konvencija v zvezi z zabojniki vsebuje tehnične predpise za zabojnike, ki se uporabljajo za mednarodni prevoz in ki so carinsko zapečateni, pa tudi postopke za potrjevanje te vrste zabojnikov. To konvencijo iz leta 1972 ponovno pregledujejo, da bi varnosti namenili večjo pozornost. |
| --- | --- |

e.

Carinska konvencija v zvezi z zabojniki vsebuje tehnične predpise za zabojnike, ki se uporabljajo za mednarodni prevoz in ki so carinsko zapečateni, pa tudi postopke za potrjevanje te vrste zabojnikov. To konvencijo iz leta 1972 ponovno pregledujejo, da bi varnosti namenili večjo pozornost.

Podatke WCO iz gornje točke je treba obravnavati kot podatke, ki so lahko koristni za različne vrste kopenskega prevoza, treba se je samo usmeriti na elemente, ki so pomembni za posamezne vrste kopenskega prevoza.

| 3.1.6 | Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO)
  Leta 2003 je ta organizacija sprejela smernice, ki določajo predpise za zapečatenje zabojnikov za prevoz blaga.
  Razvila je tudi standard za uporabo oznak, prepoznavnih z radijskimi frekvencami, za zabojnike za prevoz blaga, in skupni komunikacijski protokol za številčno pečatenje. |
| --- | --- |

3.1.6

Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO)

Leta 2003 je ta organizacija sprejela smernice, ki določajo predpise za zapečatenje zabojnikov za prevoz blaga.

Razvila je tudi standard za uporabo oznak, prepoznavnih z radijskimi frekvencami, za zabojnike za prevoz blaga, in skupni komunikacijski protokol za številčno pečatenje.

| 3.1.7 | Evropska unija (EU)






  a. | Pobude, ki jih sprejema EU, veljajo v glavnem za varnost pomorskega prometa, pristanišč in zračnega prometa. Nekateri primeri so navedeni v točki 2.3.
  Na področju kombiniranega prevoza je Evropska komisija decembra 2003 objavila posvetovalni dokument v zvezi z varnostjo tovornega prometa. Omenjene so morebitne nevarnosti in ukrepi za varnost prevozne verige.
  Komisija v tem dokumentu navaja, da morajo vsi predlagani ukrepi sestavljati profil tveganja za vsako vrsto prevoza in za celotno verigo.
  Ukrepi, predlagani v posvetovalnem dokumentu, so:






  — | da države članice zavarujejo infrastrukturo v evropskem interesu z vrsto podrobnih ukrepov (izdelava varnostnega načrta se izvaja vsako leto, ocena tveganj, imenovanje kontaktnih točk ter odgovorih oseb za varnost infrastrukture, določitev javnega organa, pristojnega za pregledovanje teh dejavnosti); |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.7

Evropska unija (EU)

a.

Pobude, ki jih sprejema EU, veljajo v glavnem za varnost pomorskega prometa, pristanišč in zračnega prometa. Nekateri primeri so navedeni v točki 2.3.

Na področju kombiniranega prevoza je Evropska komisija decembra 2003 objavila posvetovalni dokument v zvezi z varnostjo tovornega prometa. Omenjene so morebitne nevarnosti in ukrepi za varnost prevozne verige.

Komisija v tem dokumentu navaja, da morajo vsi predlagani ukrepi sestavljati profil tveganja za vsako vrsto prevoza in za celotno verigo.

Ukrepi, predlagani v posvetovalnem dokumentu, so:

—

da države članice zavarujejo infrastrukturo v evropskem interesu z vrsto podrobnih ukrepov (izdelava varnostnega načrta se izvaja vsako leto, ocena tveganj, imenovanje kontaktnih točk ter odgovorih oseb za varnost infrastrukture, določitev javnega organa, pristojnega za pregledovanje teh dejavnosti);

| — | razvoj varnostnih standardov za ponudnike storitev (na ravni Skupnosti priprava minimalnih varnostnih standardov za mednarodne ponudnike storitev, vključitev konceptov „registrirani agent“ in „znani pošiljatelj“ v verigo kopenskih prevozov); |
| --- | --- |

—

razvoj varnostnih standardov za ponudnike storitev (na ravni Skupnosti priprava minimalnih varnostnih standardov za mednarodne ponudnike storitev, vključitev konceptov „registrirani agent“ in „znani pošiljatelj“ v verigo kopenskih prevozov);

| — | izvajanje koncepta „predhodnih podatkov“ v elektronski obliki: ta koncept bi lahko bil obvezen za nekatere proge ali pošiljke kot analiza tveganj; |
| --- | --- |

—

izvajanje koncepta „predhodnih podatkov“ v elektronski obliki: ta koncept bi lahko bil obvezen za nekatere proge ali pošiljke kot analiza tveganj;

| — | uporaba posebnih pečatov in ključavnic za zelo tvegane in občutljive pošiljke z vidika tveganja in varnosti; |
| --- | --- |

—

uporaba posebnih pečatov in ključavnic za zelo tvegane in občutljive pošiljke z vidika tveganja in varnosti;

| — | zagotavljanje, da države članice ne izvajajo različnih standardov, kar bi oviralo učinkovito delovanje trga. Komisija v svojem dokumentu zato predlaga več ukrepov. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da države članice ne izvajajo različnih standardov, kar bi oviralo učinkovito delovanje trga. Komisija v svojem dokumentu zato predlaga več ukrepov.

| b. | Sporočilo Komisije z dne 24. julija 2003 in predlog uredbe z istim datumom, v kateri Komisija predlaga sprejem carinskega zakonika Skupnosti. Ta predlog želi na novo opredeliti vlogo carinskih organov na zunanjih mejah EU, da bi se lahko pripravili za poostrene varnostne standarde za uvoz in izvoz blaga. |
| --- | --- |

b.

Sporočilo Komisije z dne 24. julija 2003 in predlog uredbe z istim datumom, v kateri Komisija predlaga sprejem carinskega zakonika Skupnosti. Ta predlog želi na novo opredeliti vlogo carinskih organov na zunanjih mejah EU, da bi se lahko pripravili za poostrene varnostne standarde za uvoz in izvoz blaga.

| 3.1.8 | Ekonomska komisija OZN za Evropo (UNECE)
  Delovna skupina za carinska vprašanja, ki vplivajo na promet (WP30), in upravni odbor TIR (mednarodni cestni prevozi), sta februarja 2003 postopoma pričela izvajati informatizacijo postopka TIR, ki za zdaj obstaja šele na papirju. Z zvezkom TIR je blago mogoče prepeljati v druge države zunaj Skupnosti s kar najkrajšimi postanki na mejah, kajti ta zvezek je carinski dokument, priznan na mednarodni ravni.
  Ti podatki veljajo za varnost v cestnem prevozu blaga. Odbor priporoča študijo, v kolikšni meri se ti ukrepi lahko uporabljajo tudi za druge vrste prevoza. |
| --- | --- |

3.1.8

Ekonomska komisija OZN za Evropo (UNECE)

Delovna skupina za carinska vprašanja, ki vplivajo na promet (WP30), in upravni odbor TIR (mednarodni cestni prevozi), sta februarja 2003 postopoma pričela izvajati informatizacijo postopka TIR, ki za zdaj obstaja šele na papirju. Z zvezkom TIR je blago mogoče prepeljati v druge države zunaj Skupnosti s kar najkrajšimi postanki na mejah, kajti ta zvezek je carinski dokument, priznan na mednarodni ravni.

Ti podatki veljajo za varnost v cestnem prevozu blaga. Odbor priporoča študijo, v kolikšni meri se ti ukrepi lahko uporabljajo tudi za druge vrste prevoza.

| 3.1.9 | Ukrepi, ki so jih sprejele ZDA
  Samoumevno je, da so po napadih 11. septembra 2001 ZDA prevzele pobudo v zvezi s sprejemanjem varnostnih ukrepov. Tako je leta 2002 začel veljati Zakon o bioterorizmu (Bioterrorism Act). Ta zakon predvideva posredovanje nekaterih podatkov v zvezi z uvozom živil pred njihovim dospetjem v ZDA; med drugim se morajo proizvajalci živil in skladišča registrirati pri Zvezni upravi za živila in zdravila (Food and Drug Administration — FDA) in določiti lokalnega predstavnika v ZDA. |
| --- | --- |

3.1.9

Ukrepi, ki so jih sprejele ZDA

Samoumevno je, da so po napadih 11. septembra 2001 ZDA prevzele pobudo v zvezi s sprejemanjem varnostnih ukrepov. Tako je leta 2002 začel veljati Zakon o bioterorizmu (Bioterrorism Act). Ta zakon predvideva posredovanje nekaterih podatkov v zvezi z uvozom živil pred njihovim dospetjem v ZDA; med drugim se morajo proizvajalci živil in skladišča registrirati pri Zvezni upravi za živila in zdravila (Food and Drug Administration — FDA) in določiti lokalnega predstavnika v ZDA.

| 3.1.10 | Zaradi razumljivosti tega raziskovalnega mnenja nekateri sprejeti ukrepi niso podrobneje obravnavani.
  Pri sprejemanju ukrepov v Evropi je seveda zaželeno, da se preučijo in upoštevajo izkušnje, pridobljene v ZDA. Treba je omeniti zlasti:






  a. | pobudo o varnosti zabojnikov (Container Security Initiative — CSI), |
| --- | --- | --- |

3.1.10

Zaradi razumljivosti tega raziskovalnega mnenja nekateri sprejeti ukrepi niso podrobneje obravnavani.

Pri sprejemanju ukrepov v Evropi je seveda zaželeno, da se preučijo in upoštevajo izkušnje, pridobljene v ZDA. Treba je omeniti zlasti:

a.

pobudo o varnosti zabojnikov (Container Security Initiative — CSI),

| b. | carinsko-trgovinsko partnerstvo proti terorizmu (Customs-Trade Partnership against Terrorism — C-TPAT), |
| --- | --- |

b.

carinsko-trgovinsko partnerstvo proti terorizmu (Customs-Trade Partnership against Terrorism — C-TPAT),

| c. | manifest 24 Hour Advance Manifest, |
| --- | --- |

c.

manifest 24 Hour Advance Manifest,

| d. | zakon o bioterorizmu (Bioterrorism Act). |
| --- | --- |

d.

zakon o bioterorizmu (Bioterrorism Act).

| 3.2 | Pobude, ki jih je sprejela panoga sama ali skupaj z državnimi organi






  a. | program Koalicija podjetij za boj proti tihotapljenju (Business Anti-Smuggling Coalition — BASC), |
| --- | --- | --- |

3.2

a.

program Koalicija podjetij za boj proti tihotapljenju (Business Anti-Smuggling Coalition — BASC),

| b. | Memorandum o soglasju o elektronskem poslovanju (Memorandum of Understanding on Electronic Business), |
| --- | --- |

b.

Memorandum o soglasju o elektronskem poslovanju (Memorandum of Understanding on Electronic Business),

| c. | resolucija Mednarodnega združenja cestnih prevoznikov (IRU) o varnosti v cestnem prevozu, |
| --- | --- |

c.

resolucija Mednarodnega združenja cestnih prevoznikov (IRU) o varnosti v cestnem prevozu,

| d. | smernice IRU v zvezi z varnostjo, |
| --- | --- |

d.

smernice IRU v zvezi z varnostjo,

| e. | načrt varnostnega standarda IRU — v postopku priprave, |
| --- | --- |

e.

načrt varnostnega standarda IRU — v postopku priprave,

| f. | program Operation Safe Commerce — OSC, |
| --- | --- |

f.

program Operation Safe Commerce — OSC,

| g. | pobuda Smart and Secure Tradelanes. |
| --- | --- |

g.

pobuda Smart and Secure Tradelanes.

| 3.3 | Večina navedenih pobud se nanaša na varnostne ukrepe v zvezi s prometom blaga na splošno, posebej pa v zvezi s prevozom zabojnikov. Po mnenju Odbora se nekateri od teh ukrepov lahko uporabljajo tudi za prevoz potnikov. |
| --- | --- |

3.3

Večina navedenih pobud se nanaša na varnostne ukrepe v zvezi s prometom blaga na splošno, posebej pa v zvezi s prevozom zabojnikov. Po mnenju Odbora se nekateri od teh ukrepov lahko uporabljajo tudi za prevoz potnikov.

| 3.4 | Varnostni ukrepi, sprejeti za različne vrste prevoza, so precej raznoliki. Kot že omenjeno, sta sektor pomorskega prometa, vključno s pristanišči, in sektor zračnega prometa najbolj napredna pri izvajanju ukrepov. To dejstvo je bilo zelo dobro opisano v mnenju Odbora s 24. oktobra 2002 (5) (poročevalka: ga. BREDIMA-SAVOPOULOU). Zato to raziskovalno mnenje teh vrst prevoza ne analizira posebej. |
| --- | --- |

3.4

Varnostni ukrepi, sprejeti za različne vrste prevoza, so precej raznoliki. Kot že omenjeno, sta sektor pomorskega prometa, vključno s pristanišči, in sektor zračnega prometa najbolj napredna pri izvajanju ukrepov. To dejstvo je bilo zelo dobro opisano v mnenju Odbora s 24. oktobra 2002 (5) (poročevalka: ga. BREDIMA-SAVOPOULOU). Zato to raziskovalno mnenje teh vrst prevoza ne analizira posebej.

| 3.5 | Lokacija terminalov in skladišč ter kopensko pretovarjanje zahtevata posebno pozornost. Cevovode lahko prav tako navedemo kot posebno vrsto transporta. Čeprav lastniki terminalov vlagajo veliko energije v varovanje krajev, ima Odbor še vedno vtis, da se ne zavedajo dovolj ranljivosti krajev skladiščenja in pretovarjanja, niti potrebe po sodelovanju s posameznimi prevozniki, ki uporabljajo naprave za pretovarjanje. |
| --- | --- |

3.5

Lokacija terminalov in skladišč ter kopensko pretovarjanje zahtevata posebno pozornost. Cevovode lahko prav tako navedemo kot posebno vrsto transporta. Čeprav lastniki terminalov vlagajo veliko energije v varovanje krajev, ima Odbor še vedno vtis, da se ne zavedajo dovolj ranljivosti krajev skladiščenja in pretovarjanja, niti potrebe po sodelovanju s posameznimi prevozniki, ki uporabljajo naprave za pretovarjanje.

| 3.6 | Odbor prav tako ocenjuje, da se občutek nevarnosti, povezane s transportom in pretovarjanjem prek cevovodov, še ni dovolj razvil. Odbor opozarja, da je treba zavest o tem doseči zelo hitro in da morajo pristojni organi sprejeti varnostne ukrepe za osebje in infrastrukturo. |
| --- | --- |

3.6

Odbor prav tako ocenjuje, da se občutek nevarnosti, povezane s transportom in pretovarjanjem prek cevovodov, še ni dovolj razvil. Odbor opozarja, da je treba zavest o tem doseči zelo hitro in da morajo pristojni organi sprejeti varnostne ukrepe za osebje in infrastrukturo.

| 3.7 | Sektor železniškega prevoza je vedno posvečal veliko pozornost varnosti osebja, potnikov in tovora, in upajmo, da se bo stopnja varnosti v prihodnje še povečala. Pozornost je treba usmeriti v ranljive točke, kot so postaje in ranžirne postaje. Mednarodna železniška zveza (UIC) mora poleg tega oblikovati priporočila za potrebno usklajevanje na mednarodni ravni.
  Nacionalne železniške zveze morajo pripraviti informativno gradivo za pomoč potnikom in osebju v primeru katastrofe. Ti podatki morajo biti vključeni tudi v usposabljanje osebja. |
| --- | --- |

3.7

Sektor železniškega prevoza je vedno posvečal veliko pozornost varnosti osebja, potnikov in tovora, in upajmo, da se bo stopnja varnosti v prihodnje še povečala. Pozornost je treba usmeriti v ranljive točke, kot so postaje in ranžirne postaje. Mednarodna železniška zveza (UIC) mora poleg tega oblikovati priporočila za potrebno usklajevanje na mednarodni ravni.

Nacionalne železniške zveze morajo pripraviti informativno gradivo za pomoč potnikom in osebju v primeru katastrofe. Ti podatki morajo biti vključeni tudi v usposabljanje osebja.

| 3.8 | Sektor notranje plovbe uporablja pristanišča za nakladanje in razkladanje. V tem primeru kodeks ISPS velja tudi za ta sektor. Odbor meni, da se je treba izogniti dobesednemu izvajanju kodeksa, ki bi povzročilo izkrivljanje logistične verige. Pristanišča, ladjarske družbe in inšpekcijske službe morajo nadzirati spoštovanje kodeksa ISPS. Odbor meni, da mora biti vprašanje varnosti vključeno v usposabljanje osebja na ladjah notranje plovbe. |
| --- | --- |

3.8

Sektor notranje plovbe uporablja pristanišča za nakladanje in razkladanje. V tem primeru kodeks ISPS velja tudi za ta sektor. Odbor meni, da se je treba izogniti dobesednemu izvajanju kodeksa, ki bi povzročilo izkrivljanje logistične verige. Pristanišča, ladjarske družbe in inšpekcijske službe morajo nadzirati spoštovanje kodeksa ISPS. Odbor meni, da mora biti vprašanje varnosti vključeno v usposabljanje osebja na ladjah notranje plovbe.

| 3.9 | Po terorističnih napadih na Madrid in London se je sektor javnega prevoza zavedel svoje ranljivosti. Za večji občutek varnosti potnikov in osebja so bili sprejeti ukrepi v obliki nadzora in pregledov. |
| --- | --- |

3.9

Po terorističnih napadih na Madrid in London se je sektor javnega prevoza zavedel svoje ranljivosti. Za večji občutek varnosti potnikov in osebja so bili sprejeti ukrepi v obliki nadzora in pregledov.

| 3.10 | Sektor poklicnega cestnega prevoza je zaradi velikega števila podjetij, ki se ukvarjajo z avtobusnimi prevozi in prevozom blaga — več sto tisoč zelo mobilnih podjetij — zelo ranljiv. Ta sektor se že dlje časa sooča s pojavom kriminala. Kraje tovornjakov, s tovorom ali brez njega, so pogoste in za voznike velikokrat psihično obremenjujoče. Tudi IRU si prizadeva, da bi spodbudila državne oblasti in udeležence na trgu k sprejetju varnostnih ukrepov. Za ponazoritev lahko navedemo poziv za povečanje števila nadzorovanih parkirnih mest. Ta sektor je zelo občutljiv za tveganje in IRU je, kot je navedeno v točki 3.2, pripravila smernice v zvezi z varnostjo, ki vsebujejo več priporočil za vodstva podjetij, voznike in upravljavce. Poleg tega je bil pripravljen okvir za sklepanje pogodb o prostovoljnem sodelovanju s carinskimi organi. |
| --- | --- |

3.10

Sektor poklicnega cestnega prevoza je zaradi velikega števila podjetij, ki se ukvarjajo z avtobusnimi prevozi in prevozom blaga — več sto tisoč zelo mobilnih podjetij — zelo ranljiv. Ta sektor se že dlje časa sooča s pojavom kriminala. Kraje tovornjakov, s tovorom ali brez njega, so pogoste in za voznike velikokrat psihično obremenjujoče. Tudi IRU si prizadeva, da bi spodbudila državne oblasti in udeležence na trgu k sprejetju varnostnih ukrepov. Za ponazoritev lahko navedemo poziv za povečanje števila nadzorovanih parkirnih mest. Ta sektor je zelo občutljiv za tveganje in IRU je, kot je navedeno v točki 3.2, pripravila smernice v zvezi z varnostjo, ki vsebujejo več priporočil za vodstva podjetij, voznike in upravljavce. Poleg tega je bil pripravljen okvir za sklepanje pogodb o prostovoljnem sodelovanju s carinskimi organi.

| 3.11 | Izhodišča za pripravo smernic iz točke 3.10 so naslednja:






  — | varnostni ukrepi ne smejo tako strogi, da bi preprečevali normalno delovanje podjetja; |
| --- | --- | --- |

3.11

Izhodišča za pripravo smernic iz točke 3.10 so naslednja:

—

varnostni ukrepi ne smejo tako strogi, da bi preprečevali normalno delovanje podjetja;

| — | novi varnostni ukrepi morajo biti sorazmerni s cilji, stroški, ki pri tem nastanejo, in posledicami za promet; |
| --- | --- |

—

novi varnostni ukrepi morajo biti sorazmerni s cilji, stroški, ki pri tem nastanejo, in posledicami za promet;

| — | enostranski ukrepi držav niso sprejemljivi; |
| --- | --- |

—

enostranski ukrepi držav niso sprejemljivi;

| — | varnostni ukrepi morajo biti razumljivi in sprejemljivi; |
| --- | --- |

—

varnostni ukrepi morajo biti razumljivi in sprejemljivi;

| — | glede na mednarodno naravo prevoza je treba varnostne ukrepe izvajati enotno, sorazmerno in nediskriminacijsko ter tako, da ne ovirajo učinkovitih trgovinskih tokov. |
| --- | --- |

—

glede na mednarodno naravo prevoza je treba varnostne ukrepe izvajati enotno, sorazmerno in nediskriminacijsko ter tako, da ne ovirajo učinkovitih trgovinskih tokov.

Na splošno se mora ciljna skupina pred sprejetjem ukrepov zavedati njihove nujnosti, zato se noben varnostni ukrep ne sme izvajati, če o tem ta ni bila obveščena. Odbor zato vztraja, da jih je treba pravočasno obvestiti.

| 3.12 | V zvezi z zasebnim prevoznim sektorjem Odbor priporoča, da odgovorne osebe ne glede na vrsto prevoza sprejmejo potrebne ukrepe za osebje, prevozna sredstva in infrastrukturo. |
| --- | --- |

3.12

V zvezi z zasebnim prevoznim sektorjem Odbor priporoča, da odgovorne osebe ne glede na vrsto prevoza sprejmejo potrebne ukrepe za osebje, prevozna sredstva in infrastrukturo.

| 3.13 | Odbor ugotavlja, da se povečuje ozaveščenost državnih oblasti in izvajalcev kopenskega prevoza, da je treba varnostne ukrepe vključiti v vsakodnevne dejavnosti. Kljub temu še vedno ne moremo govoriti o skladnosti. Če pogledamo posamezne vrste prevoza, je bilo veliko narejenega v sektorjih pomorskega in zračnega prevoza, predvsem zaradi mednarodnega značaja obeh sektorjev. Sektor javnega prevoza je sicer razvil večjo stopnjo pripravljenosti, v sektorju tovornega prometa pa so ostale pobude omejene na ukrepe v sami panogi. Ukrepi, ki veljajo za celotno logistično verigo, še niso bili sprejeti, zato je ranljivost največja na točkah pretovarjanja z ene vrste prevoza na drugo. Odbor poziva nacionalne oblasti, da na nacionalni ravni določijo usklajevalni organ, ki bo pokrival celotno logistično verigo. |
| --- | --- |

3.13

Odbor ugotavlja, da se povečuje ozaveščenost državnih oblasti in izvajalcev kopenskega prevoza, da je treba varnostne ukrepe vključiti v vsakodnevne dejavnosti. Kljub temu še vedno ne moremo govoriti o skladnosti. Če pogledamo posamezne vrste prevoza, je bilo veliko narejenega v sektorjih pomorskega in zračnega prevoza, predvsem zaradi mednarodnega značaja obeh sektorjev. Sektor javnega prevoza je sicer razvil večjo stopnjo pripravljenosti, v sektorju tovornega prometa pa so ostale pobude omejene na ukrepe v sami panogi. Ukrepi, ki veljajo za celotno logistično verigo, še niso bili sprejeti, zato je ranljivost največja na točkah pretovarjanja z ene vrste prevoza na drugo. Odbor poziva nacionalne oblasti, da na nacionalni ravni določijo usklajevalni organ, ki bo pokrival celotno logistično verigo.

4.   Stroški varnostnih ukrepov

| 4.1 | Potreba po sprejetju ukrepov za varovanje potnikov, osebja, prevoznih sredstev in tovora je zaradi naraščanja kaznivih dejanj in terorističnih napadov jasna. Manj očiten pa je odgovor na vprašanje, kdo krije stroške, povezane z varnostnimi ukrepi. Ti stroški so seveda visoki. Za prevoz zabojnika po morju so na primer stroški varnosti ocenjeni na 30 do 40 USD. |
| --- | --- |

4.1

Potreba po sprejetju ukrepov za varovanje potnikov, osebja, prevoznih sredstev in tovora je zaradi naraščanja kaznivih dejanj in terorističnih napadov jasna. Manj očiten pa je odgovor na vprašanje, kdo krije stroške, povezane z varnostnimi ukrepi. Ti stroški so seveda visoki. Za prevoz zabojnika po morju so na primer stroški varnosti ocenjeni na 30 do 40 USD.

| 4.2 | Da bi lahko jasno opredelili, komu se ti stroški pripišejo, je treba preučiti različne kategorije stroškov. Ustrezna razčlenitev je lahko naslednja:






  a. | stroški, povezani s pripravo predpisov in spremljanjem njihovega izvajanja; |
| --- | --- | --- |

4.2

Da bi lahko jasno opredelili, komu se ti stroški pripišejo, je treba preučiti različne kategorije stroškov. Ustrezna razčlenitev je lahko naslednja:

a.

stroški, povezani s pripravo predpisov in spremljanjem njihovega izvajanja;

| b. | stroški, povezani z analizo ravni nevarnosti ter izdatki za pomoč državam nečlanicam EU, da bi lahko vzpostavile enako stopnjo varnosti, kot jo imajo države članice; |
| --- | --- |

b.

stroški, povezani z analizo ravni nevarnosti ter izdatki za pomoč državam nečlanicam EU, da bi lahko vzpostavile enako stopnjo varnosti, kot jo imajo države članice;

| c. | stroški, podobni investicijskim stroškom, za izbiro in usposabljanje osebja na področju varnosti ter nabavo opreme za varovanje; |
| --- | --- |

c.

stroški, podobni investicijskim stroškom, za izbiro in usposabljanje osebja na področju varnosti ter nabavo opreme za varovanje;

| d. | tekoči stroški v zvezi z varnostjo, kot so stroški varnostnega osebja, stroški vzdrževanja varnostnega materiala, varnostni podatki, zavarovalni stroški v zvezi z varnostjo, stroški javnih ukrepov za zagotovitev spoštovanja zakonodaje. |
| --- | --- |

d.

tekoči stroški v zvezi z varnostjo, kot so stroški varnostnega osebja, stroški vzdrževanja varnostnega materiala, varnostni podatki, zavarovalni stroški v zvezi z varnostjo, stroški javnih ukrepov za zagotovitev spoštovanja zakonodaje.

Poleg tega je treba upoštevati stroške ukrepov, sprejetih pred pojavom izrednega dogodka, kot je teroristični napad, ali po njem. Za pokrivanje teh stroškov bo treba poiskati posebno rešitev. Odbor meni, da bi jih morale v prvi vrsti kriti državne oblasti.

| 4.3 | Kot odgovor na vprašanje, kdo ali katera raven je prvenstveno odgovorna za kritje stroškov, povezanih z varnostjo, se zdi pri prvih dveh kategorijah logično izbrati nacionalne, regionalne ali lokalne oblasti, pri naslednjih dveh kategorijah pa bi bilo bolje izbrati podjetja. |
| --- | --- |

4.3

Kot odgovor na vprašanje, kdo ali katera raven je prvenstveno odgovorna za kritje stroškov, povezanih z varnostjo, se zdi pri prvih dveh kategorijah logično izbrati nacionalne, regionalne ali lokalne oblasti, pri naslednjih dveh kategorijah pa bi bilo bolje izbrati podjetja.

| 4.4 | Z gospodarskega vidika mora stroške kriti dejavnost, ki jih ustvarja, da se lahko vključijo v ceno (sem spada na primer vozovnica v primeru sektorja javnega prevoza ali tarifa v primeru sektorja prevoza blaga). Cene blaga in storitev morajo čim bolj kriti tudi mejne družbene stroške, vključno s stroški zagotavljanja varnosti. Kljub vsemu pa lahko sprejeti ukrepi včasih prinašajo tako veliko javno korist, da mora njihove stroške kriti celotna skupnost. |
| --- | --- |

4.4

Z gospodarskega vidika mora stroške kriti dejavnost, ki jih ustvarja, da se lahko vključijo v ceno (sem spada na primer vozovnica v primeru sektorja javnega prevoza ali tarifa v primeru sektorja prevoza blaga). Cene blaga in storitev morajo čim bolj kriti tudi mejne družbene stroške, vključno s stroški zagotavljanja varnosti. Kljub vsemu pa lahko sprejeti ukrepi včasih prinašajo tako veliko javno korist, da mora njihove stroške kriti celotna skupnost.

| 4.5 | Če upoštevamo to razliko, stroške v zvezi z varnostjo pravzaprav krijejo potrošniki, ki jih plačajo v obliki višje cene za končni izdelek, ali državljani v obliki javnih izdatkov, ki jih krijejo davkoplačevalci, če javni organi financirajo varnostne ukrepe splošnega pomena. |
| --- | --- |

4.5

Če upoštevamo to razliko, stroške v zvezi z varnostjo pravzaprav krijejo potrošniki, ki jih plačajo v obliki višje cene za končni izdelek, ali državljani v obliki javnih izdatkov, ki jih krijejo davkoplačevalci, če javni organi financirajo varnostne ukrepe splošnega pomena.

| 4.6 | Odbor ocenjuje, da imajo zavarovalnice stransko vlogo. Da ne bi zavarovalnice terorističnih napadov izključile iz zavarovalnih polic, bodo morebitna izplačila vedno plačali zavarovanci v obliki povišanih premij. Seveda obstaja vzročna povezava med stopnjo varnosti in višino premije, ki jo je treba plačati. Z razširitvijo varnostnih ukrepov pa bi se moral znesek te premije zniževati. |
| --- | --- |

4.6

Odbor ocenjuje, da imajo zavarovalnice stransko vlogo. Da ne bi zavarovalnice terorističnih napadov izključile iz zavarovalnih polic, bodo morebitna izplačila vedno plačali zavarovanci v obliki povišanih premij. Seveda obstaja vzročna povezava med stopnjo varnosti in višino premije, ki jo je treba plačati. Z razširitvijo varnostnih ukrepov pa bi se moral znesek te premije zniževati.

| 4.7 | Evropska unija ima glede na njene naloge in pristojnosti le nalogo usklajevanja in nadzora. Finančna sredstva so lahko na razpolago le v okviru informacijskih in komunikacijskih kampanj; tako je bilo v okviru 6. okvirnega programa varnosti namenjenih 3,5 milijonov EUR. |
| --- | --- |

4.7

Evropska unija ima glede na njene naloge in pristojnosti le nalogo usklajevanja in nadzora. Finančna sredstva so lahko na razpolago le v okviru informacijskih in komunikacijskih kampanj; tako je bilo v okviru 6. okvirnega programa varnosti namenjenih 3,5 milijonov EUR.

5.   Povzetek in priporočila

| 5.1 | Odbor ugotavlja, da se je pozornost, namenjena varnosti, zaradi terorističnih napadov v zadnjih letih na vseh področjih ponovno povečala. |
| --- | --- |

5.1

Odbor ugotavlja, da se je pozornost, namenjena varnosti, zaradi terorističnih napadov v zadnjih letih na vseh področjih ponovno povečala.

| 5.2 | Doseženi so bili potrebni dogovori, določeni z mednarodnimi predpisi, predvsem v sektorjih pomorske in zračne plovbe. Izvajanje poteka pod inšpekcijskim nadzorom EU. |
| --- | --- |

5.2

Doseženi so bili potrebni dogovori, določeni z mednarodnimi predpisi, predvsem v sektorjih pomorske in zračne plovbe. Izvajanje poteka pod inšpekcijskim nadzorom EU.

| 5.3 | Odbor v zvezi z varnostjo kopenskega prevoza meni, da je treba sprejeti dodatne določbe, zlasti zaradi višje ravni medsebojne odvisnosti med različnimi vrstami prevoza in ranljivostjo intermodalnih točk za skladiščenje in pretovarjanje. Nujno je treba sprejeti usklajen pristop, saj najšibkejši člen določa moč celotne verige. |
| --- | --- |

5.3

Odbor v zvezi z varnostjo kopenskega prevoza meni, da je treba sprejeti dodatne določbe, zlasti zaradi višje ravni medsebojne odvisnosti med različnimi vrstami prevoza in ranljivostjo intermodalnih točk za skladiščenje in pretovarjanje. Nujno je treba sprejeti usklajen pristop, saj najšibkejši člen določa moč celotne verige.

| 5.4 | Odbor opozarja, da razlikovanje med pojmoma „security“ (varnost) in „safety“ (varnost) v večini jezikov Evropske unije ne obstaja. Ker zaradi tega prihaja do zmede, Odbor priporoča uporabo enopomenske terminologije. |
| --- | --- |

5.4

Odbor opozarja, da razlikovanje med pojmoma „security“ (varnost) in „safety“ (varnost) v večini jezikov Evropske unije ne obstaja. Ker zaradi tega prihaja do zmede, Odbor priporoča uporabo enopomenske terminologije.

| 5.5 | Po mnenju Odbora nosijo odgovornost za sprejetje varnostnih ukrepov države članice. Te morajo določiti okvir minimalnih standardov, ki jih je treba upoštevati za vsako vrsto prevoza, da bi vzpostavili prag ukrepov, ki jih je treba izvesti. Državne oblasti bi morale ustanoviti poseben organ, ki bi zagotavljal poenotenje teh ukrepov in njihovega izvajanja. |
| --- | --- |

5.5

Po mnenju Odbora nosijo odgovornost za sprejetje varnostnih ukrepov države članice. Te morajo določiti okvir minimalnih standardov, ki jih je treba upoštevati za vsako vrsto prevoza, da bi vzpostavili prag ukrepov, ki jih je treba izvesti. Državne oblasti bi morale ustanoviti poseben organ, ki bi zagotavljal poenotenje teh ukrepov in njihovega izvajanja.

| 5.6 | Odbor ocenjuje, da ima Evropska unija poglavitno vlogo pri usklajevanju ukrepov na mednarodni ravni in na ravni Skupnosti, vloga nacionalnih in lokalnih oblasti pa je predvsem sprejemanje konkretnih ukrepov, nadzorovanje njihovega izvajanja, obveščanje ter spodbujanje ozaveščanja o terorizmu in kriminalu na vseh ravneh. Poleg tega morajo nacionalne in lokalne oblasti spodbujati sodelovanje med različnimi vrstami prevoza. Odbor tudi meni, da je varovanje fizične infrastrukture prav tako del njihovih nalog. |
| --- | --- |

5.6

Odbor ocenjuje, da ima Evropska unija poglavitno vlogo pri usklajevanju ukrepov na mednarodni ravni in na ravni Skupnosti, vloga nacionalnih in lokalnih oblasti pa je predvsem sprejemanje konkretnih ukrepov, nadzorovanje njihovega izvajanja, obveščanje ter spodbujanje ozaveščanja o terorizmu in kriminalu na vseh ravneh. Poleg tega morajo nacionalne in lokalne oblasti spodbujati sodelovanje med različnimi vrstami prevoza. Odbor tudi meni, da je varovanje fizične infrastrukture prav tako del njihovih nalog.

| 5.7 | Uporabniki različnih vrst prevoza imajo na področju varnosti ključno vlogo. Potnike in stranke bo treba s kampanjami obveščanja spodbujati, da postanejo pazljivejši in dejavnejši, zaposlene v kopenskem prevozu pa bi bilo treba posebej usposabljati glede na njihovo vlogo pri varnosti te vrste prevoza. Odbor meni, da morajo vodstva podjetij predvsem zagotavljati, da se koncept varnosti vključi v filozofijo in kulturo teh podjetij, omogočati svojim delavcem usposabljanje na tem področju in zagotoviti, da usposabljanje za vodilne delavce vključuje tudi krizno upravljanje. |
| --- | --- |

5.7

Uporabniki različnih vrst prevoza imajo na področju varnosti ključno vlogo. Potnike in stranke bo treba s kampanjami obveščanja spodbujati, da postanejo pazljivejši in dejavnejši, zaposlene v kopenskem prevozu pa bi bilo treba posebej usposabljati glede na njihovo vlogo pri varnosti te vrste prevoza. Odbor meni, da morajo vodstva podjetij predvsem zagotavljati, da se koncept varnosti vključi v filozofijo in kulturo teh podjetij, omogočati svojim delavcem usposabljanje na tem področju in zagotoviti, da usposabljanje za vodilne delavce vključuje tudi krizno upravljanje.

| 5.8 | Odbor ugotavlja, da se razmere pri različnih vrstah kopenskega prevoza zelo razlikujejo. Državne oblasti in izvajalci prevoza se vedno bolj zavedajo potrebe po vključitvi varnostnih ukrepov v vsakodnevno delovno prakso. Vendar je treba poudariti, da še dolgo ne bo mogoče govoriti o usklajenosti. Razmere v sektorju javnega prevoza lahko ocenimo kot boljše od razmer v sektorju za prevoz blaga, saj so se pobude v tem sektorju omejene predvsem na ukrepe v samem sektorju. Odbor zato državnim oblastem priporoča, da imenujejo usklajevalni organ, ki bo pokrival celotno verigo. |
| --- | --- |

5.8

Odbor ugotavlja, da se razmere pri različnih vrstah kopenskega prevoza zelo razlikujejo. Državne oblasti in izvajalci prevoza se vedno bolj zavedajo potrebe po vključitvi varnostnih ukrepov v vsakodnevno delovno prakso. Vendar je treba poudariti, da še dolgo ne bo mogoče govoriti o usklajenosti. Razmere v sektorju javnega prevoza lahko ocenimo kot boljše od razmer v sektorju za prevoz blaga, saj so se pobude v tem sektorju omejene predvsem na ukrepe v samem sektorju. Odbor zato državnim oblastem priporoča, da imenujejo usklajevalni organ, ki bo pokrival celotno verigo.

| 5.9 | Glede zasebnega sektorja prevoza (ne glede na uporabljeno vrsto prevoza) Odbor priporoča, da odgovorna oseba v posameznem podjetju sprejme potrebne varnostne ukrepe za osebje, prevozna sredstva in infrastrukturo. |
| --- | --- |

5.9

Glede zasebnega sektorja prevoza (ne glede na uporabljeno vrsto prevoza) Odbor priporoča, da odgovorna oseba v posameznem podjetju sprejme potrebne varnostne ukrepe za osebje, prevozna sredstva in infrastrukturo.

| 5.10 | Odbor ocenjuje, da mora cena končnega izdelka odražati stroške v zvezi z varnostjo, tako da jih krije potrošnik neposredno ali, kadar ukrepe sprejmejo javni organi, državljani v obliki davkov prek državnega proračuna. |
| --- | --- |

5.10

Odbor ocenjuje, da mora cena končnega izdelka odražati stroške v zvezi z varnostjo, tako da jih krije potrošnik neposredno ali, kadar ukrepe sprejmejo javni organi, državljani v obliki davkov prek državnega proračuna.

| 5.11 | Odbor meni, da imajo zavarovalnice stransko vlogo. Morebitna plačila pravzaprav vedno plačajo zavarovanci v obliki višjih premij. Ko bodo varnostni ukrepi dosegli višjo raven, bi se morala znižati tudi premija. Višino premij bo treba usklajevati tako, da bo odražala tržna tveganja. |
| --- | --- |

5.11

Odbor meni, da imajo zavarovalnice stransko vlogo. Morebitna plačila pravzaprav vedno plačajo zavarovanci v obliki višjih premij. Ko bodo varnostni ukrepi dosegli višjo raven, bi se morala znižati tudi premija. Višino premij bo treba usklajevati tako, da bo odražala tržna tveganja.

| 5.12 | Vloga Evropske unije pri financiranju mora biti predvsem financiranje raziskovalnih programov, obveščanja in ozaveščanja na tem področju. |
| --- | --- |

5.12

Vloga Evropske unije pri financiranju mora biti predvsem financiranje raziskovalnih programov, obveščanja in ozaveščanja na tem področju.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  UL C 61, 14. 3. 2003, str. 174.

1

(2)  KOM (2005) 124 končno, 6. april 2005.

2

(3)  UL C 198, 12.8.2005, str. 1.

3

(4)  V zvezi s širšo razpravo o varnosti javnih prometnih sistemov v velikih mestih glej raziskovalno mnenje Odbora regij o varnosti vseh vrst prevoza, vključno z vprašanjem financiranja (poročevalec: g. Robert Neill, član Londonske skupščine) (CdR 209/2005))

4

varnosti vseh vrst prevoza, vključno z vprašanjem financiranja

(5)  UL C 61, 14. 3. 2003, str. 174.

5

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/38

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava

KOM(2005) 117 končno — 2005/0045 (CNS)

(2006/C 65/07)

Evropski svet je 19. maja 2005 sklenil, da v skladu s členom 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 9. novembra 2005. Poročevalec je bil g. SARRÓ IPARRAGUIRRE.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra) s 122 glasovi za, nobenim glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Evropska komisija je Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) zaprosila za pripravo mnenja o predlogu uredbe, ki določa okvir za finančne intervencije za izvajanje skupne ribiške politike (SRP) in dopolnjuje predlog uredbe Sveta o Evropskem ribiškem skladu (ERS) (1). Proračunska sredstva za SRP znašajo 2 583 milijonov evrov in za ERS 4 963 milijonov evrov. |
| --- | --- |

1.1

Evropska komisija je Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) zaprosila za pripravo mnenja o predlogu uredbe, ki določa okvir za finančne intervencije za izvajanje skupne ribiške politike (SRP) in dopolnjuje predlog uredbe Sveta o Evropskem ribiškem skladu (ERS) (1). Proračunska sredstva za SRP znašajo 2 583 milijonov evrov in za ERS 4 963 milijonov evrov.

| 1.2 | Eden izmed ciljev SRP je večja učinkovitost finančnih intervencij. Predlog uredbe naj bi prispeval k izboljšanju pogojev za izvajanje finančnih intervencij na konkretnih področjih z določitvijo ciljev za vsako posamezno področje. |
| --- | --- |

1.2

Eden izmed ciljev SRP je večja učinkovitost finančnih intervencij. Predlog uredbe naj bi prispeval k izboljšanju pogojev za izvajanje finančnih intervencij na konkretnih področjih z določitvijo ciljev za vsako posamezno področje.

| 1.3 | Odbor želi izraziti globoko zaskrbljenost, ker še zmeraj ni bil sprejet sklep o odobritvi proračuna za obdobje 2007-2013. Meni, da se Evropska unija srečuje z zelo težavnim položajem in da so za njegovo rešitev potrebna velika politična prizadevanja. Črtanje sredstev, predvidenih za predlog uredbe in Evropski ribiški sklad, lahko privede do neustreznega financiranja SRP. Odbor Svet poziva, da sprejme politične odločitve v prid financiranju SFP, t.j. take, ki zagotavljajo, da se živi vodni viri izkoriščajo v skladu s trajnostnimi gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi pogoji. EESO tudi obžaluje, da Svet do sedaj še ni sprejel nobene odločitve glede predloga uredbe o Evropskem ribiškem skladu. |
| --- | --- |

1.3

Odbor želi izraziti globoko zaskrbljenost, ker še zmeraj ni bil sprejet sklep o odobritvi proračuna za obdobje 2007-2013. Meni, da se Evropska unija srečuje z zelo težavnim položajem in da so za njegovo rešitev potrebna velika politična prizadevanja. Črtanje sredstev, predvidenih za predlog uredbe in Evropski ribiški sklad, lahko privede do neustreznega financiranja SRP. Odbor Svet poziva, da sprejme politične odločitve v prid financiranju SFP, t.j. take, ki zagotavljajo, da se živi vodni viri izkoriščajo v skladu s trajnostnimi gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi pogoji. EESO tudi obžaluje, da Svet do sedaj še ni sprejel nobene odločitve glede predloga uredbe o Evropskem ribiškem skladu.

| 1.4 | Predlog uredbe navaja štiri področja dejavnosti, na katerih se izvajajo finančni ukrepi Skupnosti:






  — | nadzor in izvrševanje pravil SRP; |
| --- | --- | --- |

1.4

Predlog uredbe navaja štiri področja dejavnosti, na katerih se izvajajo finančni ukrepi Skupnosti:

—

nadzor in izvrševanje pravil SRP;

| — | ohranjevalni ukrepi, zbiranje podatkov in izboljšanje znanstvenega svetovanja v zvezi s trajnostnim upravljanjem ribolovnih virov v okviru SRP; |
| --- | --- |

—

ohranjevalni ukrepi, zbiranje podatkov in izboljšanje znanstvenega svetovanja v zvezi s trajnostnim upravljanjem ribolovnih virov v okviru SRP;

| — | upravljanje SRP; |
| --- | --- |

—

upravljanje SRP;

| — | mednarodni odnosi na področju SRP in pomorskega prava. |
| --- | --- |

—

mednarodni odnosi na področju SRP in pomorskega prava.

| 1.5 | EESO meni, da je predlog uredbe potreben, in se strinja s predvidenimi področji njegove uporabe. |
| --- | --- |

1.5

EESO meni, da je predlog uredbe potreben, in se strinja s predvidenimi področji njegove uporabe.

2.   Finančni ukrepi Skupnosti glede na štiri področja uporabe

2.1   Nadzor in izvrševanje pravil SRP

| 2.1.1 | Finančni ukrepi za nadzor in izvajanje pravil SRP bodo omogočili boljši nadzor ribolovne dejavnosti držav članic ter ocenjevalne in nadzorne dejavnosti služb Komisije. Do finančnih ukrepov bodo upravičeni izdatki za nove tehnologije nadzora, programe usposabljanja, poskusne inšpekcijske in opazovalne programe ter izvajanje revizij in informativnih seminarjev. |
| --- | --- |

2.1.1

Finančni ukrepi za nadzor in izvajanje pravil SRP bodo omogočili boljši nadzor ribolovne dejavnosti držav članic ter ocenjevalne in nadzorne dejavnosti služb Komisije. Do finančnih ukrepov bodo upravičeni izdatki za nove tehnologije nadzora, programe usposabljanja, poskusne inšpekcijske in opazovalne programe ter izvajanje revizij in informativnih seminarjev.

| 2.1.2 | Nadalje se bodo financirali izdatki Komisije v zvezi z upravnimi dogovori s Skupnim raziskovalnim središčem, operativni izdatki za ribiške inšpekcije in izdatki Agencije Skupnosti za nadzor ribištva. |
| --- | --- |

2.1.2

Nadalje se bodo financirali izdatki Komisije v zvezi z upravnimi dogovori s Skupnim raziskovalnim središčem, operativni izdatki za ribiške inšpekcije in izdatki Agencije Skupnosti za nadzor ribištva.

| 2.1.3 | Odbor se strinja s predlogom ukrepov za nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

2.1.3

Odbor se strinja s predlogom ukrepov za nadzor in izvrševanje.

2.2   Ohranjevalni ukrepi, zbiranje podatkov in izboljšanje znanstvenega svetovanja v zvezi s trajnostnim upravljanjem ribolovnih virov v okviru SRP

| 2.2.1 | Predlog uredbe v okviru drugega področja uporabe predvideva finančno podporo državam članicam za vzpostavitev večletnih zbirnih in znanstveno utemeljenih podatkovnih nizov, ki vključujejo biološke, tehnične, okoljske in gospodarske informacije. Cilj je ocena stanja virov, ravni ribolova in vpliva, ki ga ima ribištvo na vire in pomorski ekosistem, storilnost ribiške industrije v vodah Skupnosti in zunaj nje. |
| --- | --- |

2.2.1

Predlog uredbe v okviru drugega področja uporabe predvideva finančno podporo državam članicam za vzpostavitev večletnih zbirnih in znanstveno utemeljenih podatkovnih nizov, ki vključujejo biološke, tehnične, okoljske in gospodarske informacije. Cilj je ocena stanja virov, ravni ribolova in vpliva, ki ga ima ribištvo na vire in pomorski ekosistem, storilnost ribiške industrije v vodah Skupnosti in zunaj nje.

| 2.2.2 | Ustrezne informacije bodo temeljile na zbranih osnovnih podatkih držav članic in dodatnih podatkih Komisije. |
| --- | --- |

2.2.2

Ustrezne informacije bodo temeljile na zbranih osnovnih podatkih držav članic in dodatnih podatkih Komisije.

| 2.2.3 | Ob upoštevanju dejstva, da je učinkovito upravljanje ribištva odvisno od zanesljivih podatkov o biološkem stanju staleža rib in dejavnosti ribiških flot, EESO podpira predlagane finančne ukrepe na področju zbiranja osnovnih podatkov držav članic. Odbor prav tako odobrava finančne ukrepe za zbiranje dodatnih podatkov Komisije, saj zagotavljajo optimiranje in standardiziranje zbiranja osnovnih podatkov držav članic. Vendar Odbor meni, da bi bilo treba za boljše upravljanje ribištva prek držav članic zagotoviti tudi sredstva za izdatke ribiškega sektorja EU za študije ocenjevanja vplivov ribištva na okolje in ocenjevanje družbenoekonomskega položaja sektorja. |
| --- | --- |

2.2.3

Ob upoštevanju dejstva, da je učinkovito upravljanje ribištva odvisno od zanesljivih podatkov o biološkem stanju staleža rib in dejavnosti ribiških flot, EESO podpira predlagane finančne ukrepe na področju zbiranja osnovnih podatkov držav članic. Odbor prav tako odobrava finančne ukrepe za zbiranje dodatnih podatkov Komisije, saj zagotavljajo optimiranje in standardiziranje zbiranja osnovnih podatkov držav članic. Vendar Odbor meni, da bi bilo treba za boljše upravljanje ribištva prek držav članic zagotoviti tudi sredstva za izdatke ribiškega sektorja EU za študije ocenjevanja vplivov ribištva na okolje in ocenjevanje družbenoekonomskega položaja sektorja.

| 2.2.4 | Reforma SRP je sprožila nove zahteve po znanstvenem svetovanju, zlasti glede uporabe pristopa k ekosistemu in upravljanja mešanega ribištva. Zato Odbor meni, da so izdatki, upravičeni do finančnih ukrepov Skupnosti na področju znanstvenega svetovanja, primerni. |
| --- | --- |

2.2.4

Reforma SRP je sprožila nove zahteve po znanstvenem svetovanju, zlasti glede uporabe pristopa k ekosistemu in upravljanja mešanega ribištva. Zato Odbor meni, da so izdatki, upravičeni do finančnih ukrepov Skupnosti na področju znanstvenega svetovanja, primerni.

| 2.2.5 | Evropski ekonomsko-socialni odbor ponovno poudarja, da naj finančna pomoč, ki jo je Odbor zahteval v mnenju o Evropskem ribiškem skladu (2), krije tudi stroške znanstvenega svetovanja v ribiškem sektorju. Gospodarska prizadevanja na tem področju so odločilnega pomena za pravilno upoštevanje predpisov SRP. |
| --- | --- |

2.2.5

Evropski ekonomsko-socialni odbor ponovno poudarja, da naj finančna pomoč, ki jo je Odbor zahteval v mnenju o Evropskem ribiškem skladu (2), krije tudi stroške znanstvenega svetovanja v ribiškem sektorju. Gospodarska prizadevanja na tem področju so odločilnega pomena za pravilno upoštevanje predpisov SRP.

2.3   Upravljanje SRP

| 2.3.1 | Na tretjem področju uporabe so finančni ukrepi, usmerjeni k vključevanju interesnih skupin na vseh stopnjah SRP in rednem obveščanju teh skupin o ciljih SRP in podobnih ukrepih. Ta sredstva so namenjena za delovanje Svetovalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo ter regionalnih svetovalnih svetov in za informativne in izobraževalne seminarje, ki jih organizira Evropska komisija. |
| --- | --- |

2.3.1

Na tretjem področju uporabe so finančni ukrepi, usmerjeni k vključevanju interesnih skupin na vseh stopnjah SRP in rednem obveščanju teh skupin o ciljih SRP in podobnih ukrepih. Ta sredstva so namenjena za delovanje Svetovalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo ter regionalnih svetovalnih svetov in za informativne in izobraževalne seminarje, ki jih organizira Evropska komisija.

| 2.3.2 | Odbor ukrepe podpira in meni, da naj Komisija glede regionalnih svetovalnih odborov razmisli o podaljšanju obdobja za financiranje njihovih izdatkov, kot to predlaga zakonodajno finančno poročilo (točka 5.3), ki je priloženo predlogu uredbe. |
| --- | --- |

2.3.2

Odbor ukrepe podpira in meni, da naj Komisija glede regionalnih svetovalnih odborov razmisli o podaljšanju obdobja za financiranje njihovih izdatkov, kot to predlaga zakonodajno finančno poročilo (točka 5.3), ki je priloženo predlogu uredbe.

2.4   Mednarodni odnosi na področju SRP in pomorskega prava

| 2.4.1 | Na področju mednarodnih odnosov finančni ukrepi pokrivajo izdatke, ki izhajajo iz sporazumov o ribolovu, vključno s sporazumom o partnerstvu na področju ribolova, ter udeležbo Skupnosti v mednarodnih organizacijah. Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora si je treba v okviru specifičnih ciljev na področju mednarodnih odnosov prizadevati za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v vodah tretjih držav in v mednarodnih vodah ter za ohranjanje delovnih mest v regijah, ki so odvisne od ribištva. |
| --- | --- |

2.4.1

Na področju mednarodnih odnosov finančni ukrepi pokrivajo izdatke, ki izhajajo iz sporazumov o ribolovu, vključno s sporazumom o partnerstvu na področju ribolova, ter udeležbo Skupnosti v mednarodnih organizacijah. Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora si je treba v okviru specifičnih ciljev na področju mednarodnih odnosov prizadevati za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v vodah tretjih držav in v mednarodnih vodah ter za ohranjanje delovnih mest v regijah, ki so odvisne od ribištva.

| 2.4.2 | Odbor meni, da je prisotnost Evropske unije v vseh mednarodnih organih in ustanovah, ki se ukvarjajo z ribiškimi flotami in pomorskim pravom, temeljnega pomena za vse politike Skupnosti. Prihodnost mednarodnih ribolovnih virov je namreč odvisna od odgovornega upravljanja mednarodnih organizacij z njimi. Zato se Odbor strinja s finančnimi ukrepi Skupnosti na področju mednarodnih odnosov. |
| --- | --- |

2.4.2

Odbor meni, da je prisotnost Evropske unije v vseh mednarodnih organih in ustanovah, ki se ukvarjajo z ribiškimi flotami in pomorskim pravom, temeljnega pomena za vse politike Skupnosti. Prihodnost mednarodnih ribolovnih virov je namreč odvisna od odgovornega upravljanja mednarodnih organizacij z njimi. Zato se Odbor strinja s finančnimi ukrepi Skupnosti na področju mednarodnih odnosov.

| 2.4.3 | EESO meni, da morajo finančni ukrepi, predvideni za to področje, vključevati tudi udeležbo predstavnikov ribiškega sektorja na sejah mednarodnih organizacij na zahtevo držav članic ali Komisije. |
| --- | --- |

2.4.3

EESO meni, da morajo finančni ukrepi, predvideni za to področje, vključevati tudi udeležbo predstavnikov ribiškega sektorja na sejah mednarodnih organizacij na zahtevo držav članic ali Komisije.

2.5   Tehnična pomoč

| 2.5.1 | Odbor soglaša s finančnimi ukrepi Skupnosti za kritje izdatkov za pripravo, nadaljnje ukrepe, spremljanje, revizijo in ocenjevanje, ki so potrebni za uresničevanje ciljev te uredbe. |
| --- | --- |

2.5.1

Odbor soglaša s finančnimi ukrepi Skupnosti za kritje izdatkov za pripravo, nadaljnje ukrepe, spremljanje, revizijo in ocenjevanje, ki so potrebni za uresničevanje ciljev te uredbe.

3.   Stopnje sofinanciranja, finančni postopki, dodelitev sredstev, ocena in nadzor

| 3.1 | Predlog uredbe določa stopnje sofinanciranja držav članic različnih izdatkov na posameznih področjih uporabe. Evropski ekonomsko-socialni odbor predvidenim stopnjam ne ugovarja. |
| --- | --- |

3.1

Predlog uredbe določa stopnje sofinanciranja držav članic različnih izdatkov na posameznih področjih uporabe. Evropski ekonomsko-socialni odbor predvidenim stopnjam ne ugovarja.

| 3.2 | Po predlogu uredbe kumuliranje finančnih sredstev Skupnosti ni dovoljeno. Predlog določa, da ukrepi, ki se lahko financirajo po uredbi, ne smejo prejemati pomoči iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti. Odbor meni, da bi finančni instrumenti, ki so na razpolago za druga področja politike Skupnosti, kot so razvoj, raziskave, zunanja trgovina in okolje, morali prispevati tudi k podpiranju ukrepov na področju mednarodnih odnosov, ki jih predvideva predlog uredbe. Komisija s Sporočilom o integriranem okviru za partnerske sporazume o ribolovu s tretjimi državami jasno navaja, da je glavni cilj Evropske unije prispevek k trajnostnemu ribolovu v okviru SRP in ciljem drugih politik Skupnosti, kot so razvojna, raziskovalna, trgovinska in okoljska politika. |
| --- | --- |

3.2

Po predlogu uredbe kumuliranje finančnih sredstev Skupnosti ni dovoljeno. Predlog določa, da ukrepi, ki se lahko financirajo po uredbi, ne smejo prejemati pomoči iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti. Odbor meni, da bi finančni instrumenti, ki so na razpolago za druga področja politike Skupnosti, kot so razvoj, raziskave, zunanja trgovina in okolje, morali prispevati tudi k podpiranju ukrepov na področju mednarodnih odnosov, ki jih predvideva predlog uredbe. Komisija s Sporočilom o integriranem okviru za partnerske sporazume o ribolovu s tretjimi državami jasno navaja, da je glavni cilj Evropske unije prispevek k trajnostnemu ribolovu v okviru SRP in ciljem drugih politik Skupnosti, kot so razvojna, raziskovalna, trgovinska in okoljska politika.

| 3.3 | Predlog uredbe slednjič določa finančne postopke po posameznih področjih uporabe. Tako natančno predpisuje, do kdaj in v kakšni obliki morajo države članice svoje zahtevke za finančne ukrepe Skupnosti predložiti Komisiji. Razen tega določa postopke odločanja Komisije o njih, vključno s skupnim zneskom, višino finančnega prispevka posamezne države članice in morebitne dodatne pogoje za dodeljevanje finančnih sredstev. Ker predlog uredbe zagotavlja tudi varstvo finančnih interesov Skupnosti v obliki preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejanjem, kot tudi z načrtovanimi inšpekcijami, nadzorom in revizijo dodeljene finančne pomoči, Odbor meni, da sta finančni in nadzorni sistem, predvidena v predlogu, ustrezna. |
| --- | --- |

3.3

Predlog uredbe slednjič določa finančne postopke po posameznih področjih uporabe. Tako natančno predpisuje, do kdaj in v kakšni obliki morajo države članice svoje zahtevke za finančne ukrepe Skupnosti predložiti Komisiji. Razen tega določa postopke odločanja Komisije o njih, vključno s skupnim zneskom, višino finančnega prispevka posamezne države članice in morebitne dodatne pogoje za dodeljevanje finančnih sredstev. Ker predlog uredbe zagotavlja tudi varstvo finančnih interesov Skupnosti v obliki preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejanjem, kot tudi z načrtovanimi inšpekcijami, nadzorom in revizijo dodeljene finančne pomoči, Odbor meni, da sta finančni in nadzorni sistem, predvidena v predlogu, ustrezna.

4.   Zaključki

| 4.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor soglaša s predlogom uredbe Sveta o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava. |
| --- | --- |

4.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor soglaša s predlogom uredbe Sveta o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava.

| 4.2 | Odbor meni, da je ta predlog uredbe potreben kot dopolnilo predloga za uredbo Sveta o Evropskem ribiškem skladu (ERS). |
| --- | --- |

4.2

Odbor meni, da je ta predlog uredbe potreben kot dopolnilo predloga za uredbo Sveta o Evropskem ribiškem skladu (ERS).

| 4.3 | Odbor še zlasti obžaluje, da v času priprave tega mnenja ni bil sprejet sklep o odobritvi proračuna za obdobje 2007-2013, predvsem zato, ker izvajanje obravnavanih finančnih ukrepov sodi v omenjeno obdobje. Razen tega EESO meni, da je obžalovanja vredno tudi, da doslej Svet še ni sprejel nobene odločitve o predlogu uredbe o Evropskem ribiškem skladu. |
| --- | --- |

4.3

Odbor še zlasti obžaluje, da v času priprave tega mnenja ni bil sprejet sklep o odobritvi proračuna za obdobje 2007-2013, predvsem zato, ker izvajanje obravnavanih finančnih ukrepov sodi v omenjeno obdobje. Razen tega EESO meni, da je obžalovanja vredno tudi, da doslej Svet še ni sprejel nobene odločitve o predlogu uredbe o Evropskem ribiškem skladu.

| 4.4 | EESO poziva Komisijo, naj poskrbi, da morebitne spremembe proračuna v okviru finančnih perspektiv ne bodo vplivale na proračun SRP, saj drugače ne bo mogoče doseči ciljev reforme SRP. |
| --- | --- |

4.4

EESO poziva Komisijo, naj poskrbi, da morebitne spremembe proračuna v okviru finančnih perspektiv ne bodo vplivale na proračun SRP, saj drugače ne bo mogoče doseči ciljev reforme SRP.

| 4.5 | Predvidena območja uporabe so potrebna in upoštevana v zadostni meri, saj predlog uredbe državam članicam in Komisiji zagotavlja zadostna sredstva za učinkovitejše finančno interveniranje v okviru SRP. |
| --- | --- |

4.5

Predvidena območja uporabe so potrebna in upoštevana v zadostni meri, saj predlog uredbe državam članicam in Komisiji zagotavlja zadostna sredstva za učinkovitejše finančno interveniranje v okviru SRP.

| 4.6 | Glede na področja uporabe, ki jih predvideva uredba, bi EESO želel Komisijo opozoriti na velik pomen izboljšanja znanstvenega svetovanja. Trajnostni razvoj ribolovnih virov in uspeh SRP sta odvisna od širokega, aktualnega in znanstveno utemeljenega znanja o staležu različnih ribjih vrst. Glede na prizadevanja organov, pristojnih za ribištvo, na ravni Skupnosti in držav članic in v ribiškem sektorju, je dolžnost Evropske unije, da poskrbi za najboljše znanstvene nasvete o lastnem staležu rib in virih v mednarodnih vodah. |
| --- | --- |

4.6

Glede na področja uporabe, ki jih predvideva uredba, bi EESO želel Komisijo opozoriti na velik pomen izboljšanja znanstvenega svetovanja. Trajnostni razvoj ribolovnih virov in uspeh SRP sta odvisna od širokega, aktualnega in znanstveno utemeljenega znanja o staležu različnih ribjih vrst. Glede na prizadevanja organov, pristojnih za ribištvo, na ravni Skupnosti in držav članic in v ribiškem sektorju, je dolžnost Evropske unije, da poskrbi za najboljše znanstvene nasvete o lastnem staležu rib in virih v mednarodnih vodah.

| 4.7 | Zato Odbor meni, da naj bodo v okviru izboljšanja znanstvenega svetovanja predvidena sredstva za izdatke držav članic za izvajanje študij, potrebnih za presojo vplivov ribištva na okolje in ocenjevanje družbenoekonomskega položaja v ribiškem sektorju. Odbor meni, da naj bo finančna pomoč namenjena tudi znanstvenemu svetovanju v ribiškem sektorju. |
| --- | --- |

4.7

Zato Odbor meni, da naj bodo v okviru izboljšanja znanstvenega svetovanja predvidena sredstva za izdatke držav članic za izvajanje študij, potrebnih za presojo vplivov ribištva na okolje in ocenjevanje družbenoekonomskega položaja v ribiškem sektorju. Odbor meni, da naj bo finančna pomoč namenjena tudi znanstvenemu svetovanju v ribiškem sektorju.

| 4.8 | Odbor podpira finančne ukrepe na področju upravljanja SRP, saj ti lahko prispevajo k vključevanju interesnih skupin v vseh fazah SRP in njihovemu rednemu obveščanju o uresničevanju ciljev SRP. |
| --- | --- |

4.8

Odbor podpira finančne ukrepe na področju upravljanja SRP, saj ti lahko prispevajo k vključevanju interesnih skupin v vseh fazah SRP in njihovemu rednemu obveščanju o uresničevanju ciljev SRP.

| 4.9 | V zvezi z regionalnimi svetovalnimi sveti Odbor meni, da je treba podaljšati obdobje za financiranje izdatkov njihovih dejavnosti. |
| --- | --- |

4.9

V zvezi z regionalnimi svetovalnimi sveti Odbor meni, da je treba podaljšati obdobje za financiranje izdatkov njihovih dejavnosti.

| 4.10 | EESO meni, da je izredno pomembno, da Evropska unija sodeluje v vseh mednarodnih organih, ki se ukvarjajo z dejavnostmi ribiških flot in pomorskim pravom. Zato se strinja s predvideno finančno pomočjo za ta področja. Prav tako se strinja s financiranjem sporazumov o ribolovu, vključno s sporazumi o partnerstvu na področju ribolova, ki bi močno prispevali k ohranjevanju in trajnostnemu izkoriščanju ribolovnih virov v vodah tretjih držav in mednarodnih vodah ter k zagotavljanju zaposlovanja v regijah Skupnosti, ki so odvisne od ribolova. |
| --- | --- |

4.10

EESO meni, da je izredno pomembno, da Evropska unija sodeluje v vseh mednarodnih organih, ki se ukvarjajo z dejavnostmi ribiških flot in pomorskim pravom. Zato se strinja s predvideno finančno pomočjo za ta področja. Prav tako se strinja s financiranjem sporazumov o ribolovu, vključno s sporazumi o partnerstvu na področju ribolova, ki bi močno prispevali k ohranjevanju in trajnostnemu izkoriščanju ribolovnih virov v vodah tretjih držav in mednarodnih vodah ter k zagotavljanju zaposlovanja v regijah Skupnosti, ki so odvisne od ribolova.

| 4.11 | EESO meni, da morajo finančni ukrepi, predvideni za področje mednarodnih odnosov, vključevati tudi udeležbo predstavnikov ribiškega sektorja na sejah mednarodnih organov na zahtevo držav članic ali Komisije. |
| --- | --- |

4.11

EESO meni, da morajo finančni ukrepi, predvideni za področje mednarodnih odnosov, vključevati tudi udeležbo predstavnikov ribiškega sektorja na sejah mednarodnih organov na zahtevo držav članic ali Komisije.

| 4.12 | EESO slednjič meni, da bi morali finančni instrumenti za druga področja politike Skupnosti, kot so razvoj, raziskave, zunanja trgovina in okolje, prispevati tudi k podpiranju ukrepov na področju mednarodnih odnosov SRP. |
| --- | --- |

4.12

EESO slednjič meni, da bi morali finančni instrumenti za druga področja politike Skupnosti, kot so razvoj, raziskave, zunanja trgovina in okolje, prispevati tudi k podpiranju ukrepov na področju mednarodnih odnosov SRP.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Glej mnenje UL C 267 z dne 27.10.2005.

1

(2)  Glej točko 3.5.3.6 mnenja, ki ga navaja opomba 1.

2

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/41

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izboljšanju mehanizma civilne zaščite Skupnosti

KOM(2005) 137 končno

(2006/C 65/08)

Evropska komisija je 3. junija 2005 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 9. novembra 2005. Poročevalka je bila ga. SÁNCHEZ MIGUEL.

Odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra) s 133 glasovi za in 1 glasom proti.

1.   Uvod

| 1.1 | Na ozemlju Evropske unije se tako kot po vsem svetu vedno pogosteje dogajajo nesreče. Nekatere od njih so posledica naravnih pojavov, kot so poplave, potresi, požari, sušna obdobja, hurikani itd., druge pa terorističnih napadov, ki v nedolžnih ljudeh zbujajo strah in grozo. Lahko bi rekli, da je v obeh primerih bolj ali manj povzročitelj človek s svojim ravnanjem, čeprav škoda in stopnja naklepa nista primerljiva. EU se je zaradi spremembe podnebja zavezala k izvajanju preventivnih ukrepov, in sicer ne le na podlagi obveznosti, določenih v Kjotskem protokolu, temveč tudi s številnimi določbami, povezanimi z ukrepi za varstvo tal, vode in zraka. Iz teh prizadevanj je mogoče izpeljati preventivne ukrepe, ki lahko prispevajo k ohranjanju oz. obnavljanju stanja naših tal, voda in zraka, hkrati pa tudi k spodbujanju ukrepov na svetovni ravni. Poleg tega so v boju proti terorizmu (1) nastali številni instrumenti usklajevanja policije in pravosodja, ki lahko izboljšajo sodelovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

1.1

Na ozemlju Evropske unije se tako kot po vsem svetu vedno pogosteje dogajajo nesreče. Nekatere od njih so posledica naravnih pojavov, kot so poplave, potresi, požari, sušna obdobja, hurikani itd., druge pa terorističnih napadov, ki v nedolžnih ljudeh zbujajo strah in grozo. Lahko bi rekli, da je v obeh primerih bolj ali manj povzročitelj človek s svojim ravnanjem, čeprav škoda in stopnja naklepa nista primerljiva. EU se je zaradi spremembe podnebja zavezala k izvajanju preventivnih ukrepov, in sicer ne le na podlagi obveznosti, določenih v Kjotskem protokolu, temveč tudi s številnimi določbami, povezanimi z ukrepi za varstvo tal, vode in zraka. Iz teh prizadevanj je mogoče izpeljati preventivne ukrepe, ki lahko prispevajo k ohranjanju oz. obnavljanju stanja naših tal, voda in zraka, hkrati pa tudi k spodbujanju ukrepov na svetovni ravni. Poleg tega so v boju proti terorizmu (1) nastali številni instrumenti usklajevanja policije in pravosodja, ki lahko izboljšajo sodelovanje med državami članicami.

| 1.2 | Kljub temu je morala EU ustanoviti sistem Skupnosti za pomoč v primeru nesreč na območju Unije. Pri tem ne gre za nič drugega kot za civilno zaščito, ki podpira in pospešuje mobilizacijo življenjsko potrebne pomoči za zadovoljitev takojšnjih potreb na območjih, prizadetih zaradi nesreč, tudi tistih, ki se nahajajo izven Unije. Cilj predloga Komisije je izboljšanje mehanizma civilne zaščite Skupnosti (2), ustanovljenega leta 2001, ter dopolnitev akcijskega programa za civilno zaščito (3) s predlogom uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za hitro ukrepanje in pripravljenost na velike nesreče (4). |
| --- | --- |

1.2

Kljub temu je morala EU ustanoviti sistem Skupnosti za pomoč v primeru nesreč na območju Unije. Pri tem ne gre za nič drugega kot za civilno zaščito, ki podpira in pospešuje mobilizacijo življenjsko potrebne pomoči za zadovoljitev takojšnjih potreb na območjih, prizadetih zaradi nesreč, tudi tistih, ki se nahajajo izven Unije. Cilj predloga Komisije je izboljšanje mehanizma civilne zaščite Skupnosti (2), ustanovljenega leta 2001, ter dopolnitev akcijskega programa za civilno zaščito (3) s predlogom uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za hitro ukrepanje in pripravljenost na velike nesreče (4).

| 1.3 | Poleg tega je treba opredeliti pojem civilna zaščita, ki se pogostokrat zamenjuje s konceptom humanitarne pomoči. V zvezi s tem sporočilo Komisije natančno vsebinsko razmejuje oba pojma, zlasti ker obe obliki pomoči služita enakemu namenu, namreč „reševanju življenj in lajšanju posledic nesreče v prvih dneh“. Komisija razlaga razlike med pojmoma: prvič, pomoč civilne zaščite se ne uporablja le za lajšanje posledic nesreč, ki prizadenejo ljudi, temveč tudi za lajšanje okoljskih posledic; drugič, intervencijska sredstva in enote za civilno zaščito zagotavljajo države članice in ne humanitarne ali nevladne organizacije; tretjič, civilna zaščita deluje tako v EU kot tudi zunaj nje, čeprav se pri intervencijah v tretjih državah uporabljajo drugačni postopki (5). |
| --- | --- |

1.3

Poleg tega je treba opredeliti pojem civilna zaščita, ki se pogostokrat zamenjuje s konceptom humanitarne pomoči. V zvezi s tem sporočilo Komisije natančno vsebinsko razmejuje oba pojma, zlasti ker obe obliki pomoči služita enakemu namenu, namreč „reševanju življenj in lajšanju posledic nesreče v prvih dneh“. Komisija razlaga razlike med pojmoma: prvič, pomoč civilne zaščite se ne uporablja le za lajšanje posledic nesreč, ki prizadenejo ljudi, temveč tudi za lajšanje okoljskih posledic; drugič, intervencijska sredstva in enote za civilno zaščito zagotavljajo države članice in ne humanitarne ali nevladne organizacije; tretjič, civilna zaščita deluje tako v EU kot tudi zunaj nje, čeprav se pri intervencijah v tretjih državah uporabljajo drugačni postopki (5).

| 1.4 | Poseben namen mehanizma je uvedba ukrepov na ravni Skupnosti ter vedno na prošnjo države članice, v kateri se je nesreča zgodila. Vseeno je treba pripomniti, da je mehanizem razširjen tudi na mednarodni ravni, in sicer v skladu z drugimi mednarodno dejavnimi organizacijami — zlasti z Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (OCHA), s katerim imata nekatere skupne operativne postopke — ter sodeluje z Rdečim križem in nevladnimi organizacijami, ki delujejo na terenu. |
| --- | --- |

1.4

Poseben namen mehanizma je uvedba ukrepov na ravni Skupnosti ter vedno na prošnjo države članice, v kateri se je nesreča zgodila. Vseeno je treba pripomniti, da je mehanizem razširjen tudi na mednarodni ravni, in sicer v skladu z drugimi mednarodno dejavnimi organizacijami — zlasti z Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (OCHA), s katerim imata nekatere skupne operativne postopke — ter sodeluje z Rdečim križem in nevladnimi organizacijami, ki delujejo na terenu.

| 1.5 | Stališča Unije do velikih nesreč, za katere se zdi, da jih na žalost ni mogoče ustaviti, so Svet za splošne zadeve in zunanje odnose EU (GAERC) primorale k temu, da je na svojem izrednem zasedanju 7. januarja 2005 predlagal izboljšanje mehanizma Skupnosti in razvoj sistema hitrega odziva na področju pomoči civilne zaščite. Nekaj dni kasneje, 13. januarja 2005, je Evropski parlament sprejel resolucijo o nedavni nesreči v Indijskem oceanu, ki jo je povzročil cunami, v kateri je pozval k vzpostavitvi človeških in materialnih virov ter usposabljanja, ki bodo na voljo v primeru vseh vrst nesreč. |
| --- | --- |

1.5

Stališča Unije do velikih nesreč, za katere se zdi, da jih na žalost ni mogoče ustaviti, so Svet za splošne zadeve in zunanje odnose EU (GAERC) primorale k temu, da je na svojem izrednem zasedanju 7. januarja 2005 predlagal izboljšanje mehanizma Skupnosti in razvoj sistema hitrega odziva na področju pomoči civilne zaščite. Nekaj dni kasneje, 13. januarja 2005, je Evropski parlament sprejel resolucijo o nedavni nesreči v Indijskem oceanu, ki jo je povzročil cunami, v kateri je pozval k vzpostavitvi človeških in materialnih virov ter usposabljanja, ki bodo na voljo v primeru vseh vrst nesreč.

| 1.6 | Trenutni ureditveni okvir za delovanje na področju civilne zaščite tvorita že omenjena instrumenta, mehanizem civilne zaščite Skupnosti in akcijski program za civilno zaščito. Prvega obravnava sporočilo Komisije, svoje stališče o tem pa izraža tudi Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO). Operativna centrala mehanizma Skupnosti je Center za spremljanje in informiranje (CSI) pri Evropski komisiji, ki je dostopen 24 ur dnevno. Mehanizem podpirajo baza podatkov z informacijami o razpoložljivih virih za pomoč civilne zaščite v vsaki posamezni državi članici ter informacije iz vojaške podatkovne baze. |
| --- | --- |

1.6

Trenutni ureditveni okvir za delovanje na področju civilne zaščite tvorita že omenjena instrumenta, mehanizem civilne zaščite Skupnosti in akcijski program za civilno zaščito. Prvega obravnava sporočilo Komisije, svoje stališče o tem pa izraža tudi Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO). Operativna centrala mehanizma Skupnosti je Center za spremljanje in informiranje (CSI) pri Evropski komisiji, ki je dostopen 24 ur dnevno. Mehanizem podpirajo baza podatkov z informacijami o razpoložljivih virih za pomoč civilne zaščite v vsaki posamezni državi članici ter informacije iz vojaške podatkovne baze.

2.   Kratka vsebina dokumenta Komisije

| 2.1 | Izboljšanje mehanizma civilne zaščite Skupnosti. Nedavni dogodki so pokazali, da je nujno potrebno izboljšanje mehanizma civilne zaščite ter boljše usklajevanje med državami članicami in drugimi organi, ki so vključeni v pomoč civilne zaščite. Za izboljšanje sistema Komisija predlaga štiri ukrepe: |
| --- | --- |

2.1

Izboljšanje mehanizma civilne zaščite Skupnosti. Nedavni dogodki so pokazali, da je nujno potrebno izboljšanje mehanizma civilne zaščite ter boljše usklajevanje med državami članicami in drugimi organi, ki so vključeni v pomoč civilne zaščite. Za izboljšanje sistema Komisija predlaga štiri ukrepe:

| 2.1.1 | Okrepitev pripravljenosti z usposabljanjem enot za pomoč ter izvajanjem pripravljalnih vaj. Za uresničitev tega je potrebno: prvič, ocenjevanje virov civilne zaščite, ki so trenutno na voljo; drugič, razvoj modularnega pristopa, v okviru katerega je treba opredeliti hitro uporabne module, ter nazadnje tudi izvajanje tečajev usposabljanja ter skupnih vaj, ki lahko prispevajo h krepitvi interoperabilnosti ter razvoju skupne intervencijske kulture. |
| --- | --- |

2.1.1

Okrepitev pripravljenosti z usposabljanjem enot za pomoč ter izvajanjem pripravljalnih vaj. Za uresničitev tega je potrebno: prvič, ocenjevanje virov civilne zaščite, ki so trenutno na voljo; drugič, razvoj modularnega pristopa, v okviru katerega je treba opredeliti hitro uporabne module, ter nazadnje tudi izvajanje tečajev usposabljanja ter skupnih vaj, ki lahko prispevajo h krepitvi interoperabilnosti ter razvoju skupne intervencijske kulture.

| 2.1.2 | Analiza in ocena potreb z opozorilnim sistemom, ki izkorišča zmogljivosti Centra za spremljanje in informiranje ter združuje vse informacije, tako da lahko center aktivno deluje v sodelovanju z drugimi organi, zlasti z Združenimi narodi. Z izboljšanjem ocenjevanja potreb na terenu se lahko ugotavljajo posebne potrebe za vsako posamezno nesrečo, kar omogoča učinkovitejšo pomoč. Predlaga se povečanje števila osebja CSI ter preverjanje ocenjevalnih metod in standardov. |
| --- | --- |

2.1.2

Analiza in ocena potreb z opozorilnim sistemom, ki izkorišča zmogljivosti Centra za spremljanje in informiranje ter združuje vse informacije, tako da lahko center aktivno deluje v sodelovanju z drugimi organi, zlasti z Združenimi narodi. Z izboljšanjem ocenjevanja potreb na terenu se lahko ugotavljajo posebne potrebe za vsako posamezno nesrečo, kar omogoča učinkovitejšo pomoč. Predlaga se povečanje števila osebja CSI ter preverjanje ocenjevalnih metod in standardov.

| 2.1.3 | Boljša koordinacija je eno izmed področij, na katerem so bili predlagani še posebej obsežni ukrepi za izboljšanje. Gre za usklajevanje prispevkov držav članic, da bi dosegli usklajeno evropsko civilno zaščito ter boljše dopolnjevanje in usklajevanje z Združenimi narodi, drugimi organizacijami, dejavnimi na področju humanitarne pomoči, ter z vojsko. To usklajevanje naj bi povečalo zmogljivost operativnega načrtovanja na terenu, vključno z različnimi službami Komisije. |
| --- | --- |

2.1.3

Boljša koordinacija je eno izmed področij, na katerem so bili predlagani še posebej obsežni ukrepi za izboljšanje. Gre za usklajevanje prispevkov držav članic, da bi dosegli usklajeno evropsko civilno zaščito ter boljše dopolnjevanje in usklajevanje z Združenimi narodi, drugimi organizacijami, dejavnimi na področju humanitarne pomoči, ter z vojsko. To usklajevanje naj bi povečalo zmogljivost operativnega načrtovanja na terenu, vključno z različnimi službami Komisije.

| 2.1.4 | Boljša pomoč državljanom EU. Kot so pokazale izkušnje iz nesreče, ki jo je povzročil cunami, se lahko s sodelovanjem med civilno zaščito in konzularnimi organi prizadetih držav zaščiti državljane EU. Zato je treba poglobiti sodelovanje med državami članicami EU in državami, ki jih je prizadela nesreča. |
| --- | --- |

2.1.4

Boljša pomoč državljanom EU. Kot so pokazale izkušnje iz nesreče, ki jo je povzročil cunami, se lahko s sodelovanjem med civilno zaščito in konzularnimi organi prizadetih držav zaščiti državljane EU. Zato je treba poglobiti sodelovanje med državami članicami EU in državami, ki jih je prizadela nesreča.

| 2.2 | Ukrepe za izboljšanje, ki jih predlaga Komisija, mora spremljati povečanje virov civilne zaščite. Zato je Svet zaprosil za predložitev predlogov za krepitev trenutnih virov. Akcijski načrt EU z dne 31. januarja 2005 že prikazuje najpomembnejše vidike, ki jih je treba obravnavati. |
| --- | --- |

2.2

Ukrepe za izboljšanje, ki jih predlaga Komisija, mora spremljati povečanje virov civilne zaščite. Zato je Svet zaprosil za predložitev predlogov za krepitev trenutnih virov. Akcijski načrt EU z dne 31. januarja 2005 že prikazuje najpomembnejše vidike, ki jih je treba obravnavati.

| 2.2.1 | Komisija najprej predlaga združevanje virov civilne zaščite. Glede na učinkovitejše delovanje je na ta način treba omogočiti sprejemanje ukrepov na evropski ravni, če nacionalna sredstva in zmogljivosti ne zadoščajo za zadovoljitev potreb. |
| --- | --- |

2.2.1

Komisija najprej predlaga združevanje virov civilne zaščite. Glede na učinkovitejše delovanje je na ta način treba omogočiti sprejemanje ukrepov na evropski ravni, če nacionalna sredstva in zmogljivosti ne zadoščajo za zadovoljitev potreb.

| 2.2.2 | Pogoj za krepitev analitičnih zmogljivosti CSI je aktivnejši pristop centra, zlasti v zvezi s poučevanjem tretjih držav. Zato so nujno potrebni brezhibni odnosi, ki na podlagi zahtevka za pomoč prizadete države omogočajo prilagodljivo izkoriščanje razpoložljivih virov. |
| --- | --- |

2.2.2

Pogoj za krepitev analitičnih zmogljivosti CSI je aktivnejši pristop centra, zlasti v zvezi s poučevanjem tretjih držav. Zato so nujno potrebni brezhibni odnosi, ki na podlagi zahtevka za pomoč prizadete države omogočajo prilagodljivo izkoriščanje razpoložljivih virov.

| 2.2.3 | Moduli pripravljenosti izpolnjujejo pomembno vlogo pri intervencijah ob velikih nesrečah ter takrat, ko za to zaprosi druga država članica ali tretja država. Zato je pomembno izvajanje sistema, ki ga predlaga sporočilo Komisije, kajti tako se lahko vsaka država zanese na določene ključne module, ki so v stalni pripravljenosti za intervencijo v Evropi ali v tretjih državah. |
| --- | --- |

2.2.3

Moduli pripravljenosti izpolnjujejo pomembno vlogo pri intervencijah ob velikih nesrečah ter takrat, ko za to zaprosi druga država članica ali tretja država. Zato je pomembno izvajanje sistema, ki ga predlaga sporočilo Komisije, kajti tako se lahko vsaka država zanese na določene ključne module, ki so v stalni pripravljenosti za intervencijo v Evropi ali v tretjih državah.

| 2.2.4 | Krepitev logistične podlage ter zagotavljanje zadostnih virov, da bo CSI lahko hitro in učinkovito ukrepal. Stroški za najem intervencijske opreme se bodo financirali iz evropskih sredstev (6). Za intervencije v tretjih državah je treba preveriti, ali na tem področju obstajajo sinergije z Združenimi narodi. |
| --- | --- |

2.2.4

Krepitev logistične podlage ter zagotavljanje zadostnih virov, da bo CSI lahko hitro in učinkovito ukrepal. Stroški za najem intervencijske opreme se bodo financirali iz evropskih sredstev (6). Za intervencije v tretjih državah je treba preveriti, ali na tem področju obstajajo sinergije z Združenimi narodi.

| 2.2.5 | Navsezadnje je mednarodna koordinacija ključni element za hitri odziv na nesreče. Mehanizem Skupnosti ima vire, ki pri usklajevanju zmogljivosti drugih organizacij omogočajo boljši odziv. Pri tem je treba upoštevati organe ZN in tudi različne humanitarne organizacije. |
| --- | --- |

2.2.5

Navsezadnje je mednarodna koordinacija ključni element za hitri odziv na nesreče. Mehanizem Skupnosti ima vire, ki pri usklajevanju zmogljivosti drugih organizacij omogočajo boljši odziv. Pri tem je treba upoštevati organe ZN in tudi različne humanitarne organizacije.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja vsebino predloga za izboljšanje mehanizma civilne zaščite Skupnosti zaradi nujne potrebe po razširitvi in izboljšanju vseh razpoložljivih virov za ukrepanje v primeru nesreč v EU in zunaj nje. Izkušnje zadnjih let so pokazale, da je način delovanja civilne zaščite v številnih pogledih treba izboljšati na ravni Skupnosti. Zato je EESO mnenja, da so potrebne nekatere predhodne ugotovitve za učinkovito izvajanje predlaganih ukrepov, ki bodo izboljšali mehanizem Skupnosti. |
| --- | --- |

3.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja vsebino predloga za izboljšanje mehanizma civilne zaščite Skupnosti zaradi nujne potrebe po razširitvi in izboljšanju vseh razpoložljivih virov za ukrepanje v primeru nesreč v EU in zunaj nje. Izkušnje zadnjih let so pokazale, da je način delovanja civilne zaščite v številnih pogledih treba izboljšati na ravni Skupnosti. Zato je EESO mnenja, da so potrebne nekatere predhodne ugotovitve za učinkovito izvajanje predlaganih ukrepov, ki bodo izboljšali mehanizem Skupnosti.

| 3.2 | Najprej je treba povečati zmogljivosti odziva EU na podlagi nacionalnih sistemov civilne zaščite, in sicer glede na številne vidike: |
| --- | --- |

3.2

Najprej je treba povečati zmogljivosti odziva EU na podlagi nacionalnih sistemov civilne zaščite, in sicer glede na številne vidike:

3.2.1   Teritorialni informacijski in komunikacijski sistemi

| 3.2.1.1 | Razviti bi bilo treba sistem CECIS (7) s prehodom na varno strukturo z video, zvočnim in podatkovnim prenosom, ki bi temeljila na satelitski povezavi in bi bila prek CSI (8) povezana s strukturami ali centri s strokovnim znanjem, da bi tako lahko razpolagali s podatki, strokovnjaki in modeli (na primer o predvidljivih posledicah), prilagojenimi okoliščinam ustreznih izrednih razmer. Evropska vesoljska agencija in Skupni raziskovalni center navajata nekatere enostavne primere za posodobljeno kartografijo tretjih držav, ocenitev škode oz. ponovno posodobitev kartografije po nesreči (na primer potresu ali poplavi), ki lahko onemogoči infrastrukturno mrežo za dostavo pomoči. Opisana mreža naj bi se opirala na kontaktne točke v posameznih državah članicah, ki bi tako lahko prispevale k reševanju izrednih razmer. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Razviti bi bilo treba sistem CECIS (7) s prehodom na varno strukturo z video, zvočnim in podatkovnim prenosom, ki bi temeljila na satelitski povezavi in bi bila prek CSI (8) povezana s strukturami ali centri s strokovnim znanjem, da bi tako lahko razpolagali s podatki, strokovnjaki in modeli (na primer o predvidljivih posledicah), prilagojenimi okoliščinam ustreznih izrednih razmer. Evropska vesoljska agencija in Skupni raziskovalni center navajata nekatere enostavne primere za posodobljeno kartografijo tretjih držav, ocenitev škode oz. ponovno posodobitev kartografije po nesreči (na primer potresu ali poplavi), ki lahko onemogoči infrastrukturno mrežo za dostavo pomoči. Opisana mreža naj bi se opirala na kontaktne točke v posameznih državah članicah, ki bi tako lahko prispevale k reševanju izrednih razmer.

| 3.2.1.2 | Tok informacij med enotami EU za pomoč ob nesrečah in CSI mora biti stalen, zanesljiv in nemoten:






  — | komunikacija z območji nesreče je večinoma pomanjkljiva zaradi uničenja ali preobremenjenosti ustrezne infrastrukture — konvencionalnih ali mobilnih omrežij; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2

Tok informacij med enotami EU za pomoč ob nesrečah in CSI mora biti stalen, zanesljiv in nemoten:

—

komunikacija z območji nesreče je večinoma pomanjkljiva zaradi uničenja ali preobremenjenosti ustrezne infrastrukture — konvencionalnih ali mobilnih omrežij;

| — | poleg tega ni mogoče izključiti možnosti, da vlade nadzorujejo objavljene informacije o nesrečah na njihovem območju, prav tako pa tudi premike enot za pomoč ob nesrečah. |
| --- | --- |

—

poleg tega ni mogoče izključiti možnosti, da vlade nadzorujejo objavljene informacije o nesrečah na njihovem območju, prav tako pa tudi premike enot za pomoč ob nesrečah.

| 3.2.1.3 | Očitna rešitev teh težav je v uporabi satelitske komunikacije. Izkušnje kažejo:






  — | da so satelitske povezave relativno odporne proti uničevanju okolja (za oddajanje zadoščajo kovček in neodvisne zmogljivosti za proizvodnjo električne energije); |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3

Očitna rešitev teh težav je v uporabi satelitske komunikacije. Izkušnje kažejo:

—

da so satelitske povezave relativno odporne proti uničevanju okolja (za oddajanje zadoščajo kovček in neodvisne zmogljivosti za proizvodnjo električne energije);

| — | da je satelitska komunikacija varna pred spremljanjem in nadzorom informacij s strani tretje osebe. |
| --- | --- |

—

da je satelitska komunikacija varna pred spremljanjem in nadzorom informacij s strani tretje osebe.

| 3.2.1.4 | Pri komunikaciji preko satelita je zmogljivost prenosa podatkov vendarle omejena in v določenih primerih je mreža zaradi drugačnih obremenitev ali drugih uporabnikov (med drugim medijev) zasedena. Zato je smiselno prek satelita trajno zagotoviti nekaj frekvenc v te namene, da bi omogočili zadovoljivo komunikacijo med prizadetimi območji in CSI ter med različnimi intervencijskimi območji. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Pri komunikaciji preko satelita je zmogljivost prenosa podatkov vendarle omejena in v določenih primerih je mreža zaradi drugačnih obremenitev ali drugih uporabnikov (med drugim medijev) zasedena. Zato je smiselno prek satelita trajno zagotoviti nekaj frekvenc v te namene, da bi omogočili zadovoljivo komunikacijo med prizadetimi območji in CSI ter med različnimi intervencijskimi območji.

| 3.2.1.5 | V zvezi z območjem, ki ga je treba pokrivati, bi sprva lahko mislili, da zadostuje pokritost manjšega geografskega območja (EU in bližnja okolica). Dejstvo pa je, da bi si morali prizadevati za svetovno pokritost, kajti nedavna nesreča, ki jo je povzročil cunami, jasno kaže, da takšna omejena rešitev ne zadošča. Poleg komunikacije s CSI je treba zagotoviti tudi komunikacijo med oddaljenimi intervencijskimi območji, kot so Maldivi, Šri Lanka, Tajska in Indonezija. |
| --- | --- |

3.2.1.5

V zvezi z območjem, ki ga je treba pokrivati, bi sprva lahko mislili, da zadostuje pokritost manjšega geografskega območja (EU in bližnja okolica). Dejstvo pa je, da bi si morali prizadevati za svetovno pokritost, kajti nedavna nesreča, ki jo je povzročil cunami, jasno kaže, da takšna omejena rešitev ne zadošča. Poleg komunikacije s CSI je treba zagotoviti tudi komunikacijo med oddaljenimi intervencijskimi območji, kot so Maldivi, Šri Lanka, Tajska in Indonezija.

| 3.2.1.6 | Zato se mora EU za učinkovitejšo komunikacijo opremiti z lastnim (izključnim), varnim (neobčutljivim), zanesljivim satelitskim prenosnim sistemom, ki bo pokrival ves svet. Ta sistem naj bi omogočal prenos zvoka in podatkov (faksov, pošte in slik z visoko resolucijo) ter izvajanje videokonferenc. |
| --- | --- |

3.2.1.6

Zato se mora EU za učinkovitejšo komunikacijo opremiti z lastnim (izključnim), varnim (neobčutljivim), zanesljivim satelitskim prenosnim sistemom, ki bo pokrival ves svet. Ta sistem naj bi omogočal prenos zvoka in podatkov (faksov, pošte in slik z visoko resolucijo) ter izvajanje videokonferenc.

| 3.2.1.7 | Skupni raziskovalni center, Evropska vesoljska agencija in Komisija (GD za informacijsko družbo) imajo dovolj zmogljivosti, da bi lahko zadovoljili potrebe, ki jih je izrazil upravni odbor, pristojen za akcijski program in mehanizem. Ta upravni odbor je odgovoren generalnemu direktoratu (GD za okolje), pristojnemu za civilno zaščito. |
| --- | --- |

3.2.1.7

Skupni raziskovalni center, Evropska vesoljska agencija in Komisija (GD za informacijsko družbo) imajo dovolj zmogljivosti, da bi lahko zadovoljili potrebe, ki jih je izrazil upravni odbor, pristojen za akcijski program in mehanizem. Ta upravni odbor je odgovoren generalnemu direktoratu (GD za okolje), pristojnemu za civilno zaščito.

3.2.2   Minimalne zahteve za intervencijska sredstva

| 3.2.2.1 | Intervencije enot za pomoč:






  — | Države članice opremijo enote za pomoč z ustreznimi sistemi za komunikacijo na terenu ter sredstvi, ki jim omogočajo, da lahko delujejo dovolj neodvisno. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1

Intervencije enot za pomoč:

—

Države članice opremijo enote za pomoč z ustreznimi sistemi za komunikacijo na terenu ter sredstvi, ki jim omogočajo, da lahko delujejo dovolj neodvisno.

| — | Te enote usklajuje koordinator Evropske unije, ki med drugim opravlja naslednje naloge: usklajevanje različnih enot za pomoč, ki jih pošljejo države članice, stiki in povezovanje z oblastmi prizadete države, usklajevanje z Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (OCHA) itd. |
| --- | --- |

—

Te enote usklajuje koordinator Evropske unije, ki med drugim opravlja naslednje naloge: usklajevanje različnih enot za pomoč, ki jih pošljejo države članice, stiki in povezovanje z oblastmi prizadete države, usklajevanje z Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (OCHA) itd.

| — | EU doslej koordinatorja še ni opremila z ustreznimi sredstvi; na voljo ima samo nekaj komunikacijskih naprav. EU se bo morala opremiti z ustreznimi intervencijskimi sredstvi in opremo za lažje delo koordinatorja ter njegove podporne enote, od komunikacijskih naprav do šotorov. Ti viri so potrebni tako za usklajevanje z drugimi enotami za pomoč ter oblastmi prizadete države kot tudi za zagotavljanje učinkovitega dela koordinatorja v pogostokrat težavnih okoliščinah. |
| --- | --- |

—

EU doslej koordinatorja še ni opremila z ustreznimi sredstvi; na voljo ima samo nekaj komunikacijskih naprav. EU se bo morala opremiti z ustreznimi intervencijskimi sredstvi in opremo za lažje delo koordinatorja ter njegove podporne enote, od komunikacijskih naprav do šotorov. Ti viri so potrebni tako za usklajevanje z drugimi enotami za pomoč ter oblastmi prizadete države kot tudi za zagotavljanje učinkovitega dela koordinatorja v pogostokrat težavnih okoliščinah.

| — | Poleg tega bi morala intervencijska sredstva in oprema, ki bi morala biti jasno označena s simboli EU, služiti temu, da poudarjajo prisotnost EU in njeno podporo prizadetim prebivalcem. To bi v EU posredovalo sporočilo medregionalne solidarnosti, zunaj nje pa bi krepilo položaj EU v svetu. |
| --- | --- |

—

Poleg tega bi morala intervencijska sredstva in oprema, ki bi morala biti jasno označena s simboli EU, služiti temu, da poudarjajo prisotnost EU in njeno podporo prizadetim prebivalcem. To bi v EU posredovalo sporočilo medregionalne solidarnosti, zunaj nje pa bi krepilo položaj EU v svetu.

| 3.2.2.2 | Podpora držav članic v nujnih primerih:






  — | V določenih primerih države članice ne morejo zagotavljati potrebne pomoči. Po eni strani je to lahko posledica tega, da tiste države, ki imajo potrebna intervencijska sredstva in opremo, slednje potrebujejo same, da se lahko odzovejo na vnaprej predvidene izredne razmere ali obstoječe izredno stanje. Po drugi strani pa so lahko potrebna intervencijska sredstva, ki se uporabljajo le v določenih primerih, tako da njihov nakup ni upravičen. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2

Podpora držav članic v nujnih primerih:

—

V določenih primerih države članice ne morejo zagotavljati potrebne pomoči. Po eni strani je to lahko posledica tega, da tiste države, ki imajo potrebna intervencijska sredstva in opremo, slednje potrebujejo same, da se lahko odzovejo na vnaprej predvidene izredne razmere ali obstoječe izredno stanje. Po drugi strani pa so lahko potrebna intervencijska sredstva, ki se uporabljajo le v določenih primerih, tako da njihov nakup ni upravičen.

| — | Za prvi primer so značilni gozdni požari, ker se države, ki imajo ustrezna zračna plovila ob istem času nahajajo v enakem položaju. Načeloma je zaradi nevarnosti na lastnem območju težko pošiljati zmogljivosti v drugo državo. Solidarnost med mediteranskimi državami EU je zelo velika in v zelo resnih primerih se intervencijska sredstva običajno pravočasno prenesejo z enega območja na drugega. |
| --- | --- |

—

Za prvi primer so značilni gozdni požari, ker se države, ki imajo ustrezna zračna plovila ob istem času nahajajo v enakem položaju. Načeloma je zaradi nevarnosti na lastnem območju težko pošiljati zmogljivosti v drugo državo. Solidarnost med mediteranskimi državami EU je zelo velika in v zelo resnih primerih se intervencijska sredstva običajno pravočasno prenesejo z enega območja na drugega.

| — | Katastrofalne poplave, kjer so potrebne visokozmogljive črpalke, so značilne za drugi primer, ker takšne črpalke v večini držav članic Unije načeloma ne sodijo k standardni opremi intervencijskih sil. |
| --- | --- |

—

Katastrofalne poplave, kjer so potrebne visokozmogljive črpalke, so značilne za drugi primer, ker takšne črpalke v večini držav članic Unije načeloma ne sodijo k standardni opremi intervencijskih sil.

| — | V drugačnih situacijah, povezanih z novimi oblikami terorizma, je prav tako treba zaprositi za intervencijska sredstva in opremo, ki omogočajo odziv v določenih primerih, ki so sicer izjemi, vendar stalno predstavljajo veliko nevarnost. |
| --- | --- |

—

V drugačnih situacijah, povezanih z novimi oblikami terorizma, je prav tako treba zaprositi za intervencijska sredstva in opremo, ki omogočajo odziv v določenih primerih, ki so sicer izjemi, vendar stalno predstavljajo veliko nevarnost.

| — | Zato bi morala biti EU v prihodnosti zmožna priskrbeti lastna intervencijska sredstva in opremo, s katerimi bi lahko podprla odzivne zmogljivosti držav članic, ali pa si jih pridobiti v okviru pogodbenih sporazumov. |
| --- | --- |

—

Zato bi morala biti EU v prihodnosti zmožna priskrbeti lastna intervencijska sredstva in opremo, s katerimi bi lahko podprla odzivne zmogljivosti držav članic, ali pa si jih pridobiti v okviru pogodbenih sporazumov.

3.2.3   Ustanovitev centralne operacijske baze

| 3.2.3.1 | Trenutne strukture mehanizma temeljijo na pripravljenosti določenih intervencijskih enot po vsej Evropi ter razpoložljivosti ocenjevalnih virov in opreme. To je v primerjavi s prejšnjimi pomanjkljivostmi treba oceniti kot napredek, vendar pa ne pomeni, da je sedanja rešitev popolnoma zadovoljiva. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Trenutne strukture mehanizma temeljijo na pripravljenosti določenih intervencijskih enot po vsej Evropi ter razpoložljivosti ocenjevalnih virov in opreme. To je v primerjavi s prejšnjimi pomanjkljivostmi treba oceniti kot napredek, vendar pa ne pomeni, da je sedanja rešitev popolnoma zadovoljiva.

| 3.2.3.2 | Geografska širitev Unije in raznovrstne nevarnosti, s katerimi se sooča, odpirajo možnost, da se v okviru mehanizma razmisli o ustanovitvi podporne strukture na regionalni ravni. S pomočjo teh struktur bi lahko že vnaprej namestili določene intervencijske sile in sredstva, da bi bili hitreje na razpolago in bolj prilagojeni posebnim nevarnostim, ki pretijo regijam v EU. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Geografska širitev Unije in raznovrstne nevarnosti, s katerimi se sooča, odpirajo možnost, da se v okviru mehanizma razmisli o ustanovitvi podporne strukture na regionalni ravni. S pomočjo teh struktur bi lahko že vnaprej namestili določene intervencijske sile in sredstva, da bi bili hitreje na razpolago in bolj prilagojeni posebnim nevarnostim, ki pretijo regijam v EU.

| 3.2.3.3 | Ta intervencijska sredstva bi bila lahko sezonska (na primer letala za gašenje gozdnih požarov) ali stalna. |
| --- | --- |

3.2.3.3

Ta intervencijska sredstva bi bila lahko sezonska (na primer letala za gašenje gozdnih požarov) ali stalna.

| 3.2.3.4 | Druga možna izboljšava bi bila delitev vseh virov pomoči med sosednjimi državami, ki bi bili na razpolago vsem državam v določeni regiji. Tako bi lahko Evropska unija spodbujala preskrbo virov, ki jih skupno uporabljajo srednje velike države ali države, ki so izpostavljene skupni nevarnosti (poplavam v določenem porečju, potresom itd.). |
| --- | --- |

3.2.3.4

Druga možna izboljšava bi bila delitev vseh virov pomoči med sosednjimi državami, ki bi bili na razpolago vsem državam v določeni regiji. Tako bi lahko Evropska unija spodbujala preskrbo virov, ki jih skupno uporabljajo srednje velike države ali države, ki so izpostavljene skupni nevarnosti (poplavam v določenem porečju, potresom itd.).

3.2.4   Ustanovitev centraliziranih tehničnih podpornih struktur, ki so 24 ur v pripravljenosti

| 3.2.4.1 | Čeprav je trenutno CSI, prav tako kot tudi centri za izredne razmere večine držav članic, v stalni pripravljenosti, primanjkuje ustreznih človeških in tehničnih virov. Komisija si mora prizadevati, da se to spremeni. |
| --- | --- |

3.2.4.1

Čeprav je trenutno CSI, prav tako kot tudi centri za izredne razmere večine držav članic, v stalni pripravljenosti, primanjkuje ustreznih človeških in tehničnih virov. Komisija si mora prizadevati, da se to spremeni.

| 3.2.4.2 | Pristop, ki ga Komisija trenutno uporablja, se omejuje na preskrbo določenih virov, ustrezno posameznim izrednim razmeram. Pojavlja se vprašanje, ali je ta koncept dovolj dober, da bi zadostil potrebam situacije. |
| --- | --- |

3.2.4.2

Pristop, ki ga Komisija trenutno uporablja, se omejuje na preskrbo določenih virov, ustrezno posameznim izrednim razmeram. Pojavlja se vprašanje, ali je ta koncept dovolj dober, da bi zadostil potrebam situacije.

| 3.2.4.3 | Ni dvoma, da CSI po definiciji ni niti center za odločanje niti center za usklajevanje intervencij v izrednih razmerah. Če je kljub temu potrebna podpora pri sprejemanju odločitev ali načrtovanju intervencij, se je treba izogibati improvizacijam in uporabiti določen postopek ravnanja, ki se spreminja v skladu z okoliščinami posameznih izrednih razmer. Pri poplavi se ne ukrepa enako kot pri zemeljskem plazu, potresu ali izbruhu vulkana. Vsakokrat se uporabljajo tudi druga intervencijska sredstva. |
| --- | --- |

3.2.4.3

Ni dvoma, da CSI po definiciji ni niti center za odločanje niti center za usklajevanje intervencij v izrednih razmerah. Če je kljub temu potrebna podpora pri sprejemanju odločitev ali načrtovanju intervencij, se je treba izogibati improvizacijam in uporabiti določen postopek ravnanja, ki se spreminja v skladu z okoliščinami posameznih izrednih razmer. Pri poplavi se ne ukrepa enako kot pri zemeljskem plazu, potresu ali izbruhu vulkana. Vsakokrat se uporabljajo tudi druga intervencijska sredstva.

| 3.2.4.4 | Zato mora CSI v izrednih razmerah razpolagati ne le z najzanesljivejšimi podatki, da Komisija lahko vzpostavi stike s specializiranimi organi v Uniji in zunaj nje, temveč tudi z vnaprej pripravljenimi načrti pomoči, s katerimi se lahko glede na vrsto in težavnost izrednih razmer ter glede na prizadeto državo učinkovito in hitro odzove. Nedvomno bi morali biti pri tem vključeni uporabni moduli, ki so na voljo v vsaki posamezni državi. |
| --- | --- |

3.2.4.4

Zato mora CSI v izrednih razmerah razpolagati ne le z najzanesljivejšimi podatki, da Komisija lahko vzpostavi stike s specializiranimi organi v Uniji in zunaj nje, temveč tudi z vnaprej pripravljenimi načrti pomoči, s katerimi se lahko glede na vrsto in težavnost izrednih razmer ter glede na prizadeto državo učinkovito in hitro odzove. Nedvomno bi morali biti pri tem vključeni uporabni moduli, ki so na voljo v vsaki posamezni državi.

| 3.2.4.5 | Treba je izbrati pristop, ki obravnava tudi vprašanje, ali CSI poleg svoje dejavnosti centra za spremljanje in informiranje lahko prevzame tudi naloge usklajevanja nacionalnih organov, specializiranih organizacij na področju humanitarne pomoči in zlasti prostovoljcev, ki pomagajo pri nesrečah. Usklajevanje morajo izvajati organizacije, ki imajo na voljo vse potrebne informacije in sredstva za usklajevanje. |
| --- | --- |

3.2.4.5

Treba je izbrati pristop, ki obravnava tudi vprašanje, ali CSI poleg svoje dejavnosti centra za spremljanje in informiranje lahko prevzame tudi naloge usklajevanja nacionalnih organov, specializiranih organizacij na področju humanitarne pomoči in zlasti prostovoljcev, ki pomagajo pri nesrečah. Usklajevanje morajo izvajati organizacije, ki imajo na voljo vse potrebne informacije in sredstva za usklajevanje.

3.2.5   Usposabljanje intervencijskih skupin

| 3.2.5.1 | Intervencijske skupine, ki jih vnaprej izberejo države članice nedvomno vedo, kako morajo ravnati v izrednih razmerah. Trenutni program usposabljanja dosega dobre rezultate na področju sposobnosti skupnega delovanja. Povečati je treba število tečajev, ki naj bi potekali tudi v drugih jezikih, ne le v angleščini, saj so na primer ukrepi možni v državah, ki so s kulturnega stališča bližje drugim jezikom, kot sta npr. francoščina in španščina. |
| --- | --- |

3.2.5.1

Intervencijske skupine, ki jih vnaprej izberejo države članice nedvomno vedo, kako morajo ravnati v izrednih razmerah. Trenutni program usposabljanja dosega dobre rezultate na področju sposobnosti skupnega delovanja. Povečati je treba število tečajev, ki naj bi potekali tudi v drugih jezikih, ne le v angleščini, saj so na primer ukrepi možni v državah, ki so s kulturnega stališča bližje drugim jezikom, kot sta npr. francoščina in španščina.

| 3.2.5.2 | Vse intervencijske enote morajo poznati vnaprej pripravljene načrte pomoči. Zato jih je treba vključiti v programe usposabljanja. |
| --- | --- |

3.2.5.2

Vse intervencijske enote morajo poznati vnaprej pripravljene načrte pomoči. Zato jih je treba vključiti v programe usposabljanja.

| 3.2.5.3 | Razmisliti je treba o možnosti za uporabo novih tehnik študija na daljavo za izvajanje novih tečajev. |
| --- | --- |

3.2.5.3

Razmisliti je treba o možnosti za uporabo novih tehnik študija na daljavo za izvajanje novih tečajev.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Nedvomno je treba predlog pozitivno oceniti, čeprav so še vedno možne izboljšave. Pri tem je treba upoštevati, da je mehanizem načeloma instrument, ki je namenjen uporabi v EU, in je zato trenutno instrument (če ne celo najpomembnejši instrument nasploh) mednarodne solidarnosti v EU. |
| --- | --- |

4.1

Nedvomno je treba predlog pozitivno oceniti, čeprav so še vedno možne izboljšave. Pri tem je treba upoštevati, da je mehanizem načeloma instrument, ki je namenjen uporabi v EU, in je zato trenutno instrument (če ne celo najpomembnejši instrument nasploh) mednarodne solidarnosti v EU.

| 4.2 | Zato Unija ne bi smela varčevati s sredstvi za zagotavljanje čim hitrejšega in učinkovitejšega odziva na različne izredne razmere. Za to so temeljnega pomena vnaprej določeni postopki ravnanja oz. načrti pomoči, ki se preizkušajo v simulacijskih vajah in morajo biti prilagojeni ustreznim izkušnjam, pridobljenim na podlagi teh simulacij ali dejanskih intervencij. |
| --- | --- |

4.2

Zato Unija ne bi smela varčevati s sredstvi za zagotavljanje čim hitrejšega in učinkovitejšega odziva na različne izredne razmere. Za to so temeljnega pomena vnaprej določeni postopki ravnanja oz. načrti pomoči, ki se preizkušajo v simulacijskih vajah in morajo biti prilagojeni ustreznim izkušnjam, pridobljenim na podlagi teh simulacij ali dejanskih intervencij.

| 4.3 | Za zadovoljivo usklajevanje morajo biti v okviru teh programov na razpolago komunikacijska sredstva, posodobljeni zemljevidi in ustrezni viri. Ta intervencijska sredstva mora imeti Evropska unija. Evropski intervencijski načrti morajo določati mednarodni standard in spodbujati podobo ter mednarodni vpliv Unije na svetovnem prizorišču. |
| --- | --- |

4.3

Za zadovoljivo usklajevanje morajo biti v okviru teh programov na razpolago komunikacijska sredstva, posodobljeni zemljevidi in ustrezni viri. Ta intervencijska sredstva mora imeti Evropska unija. Evropski intervencijski načrti morajo določati mednarodni standard in spodbujati podobo ter mednarodni vpliv Unije na svetovnem prizorišču.

| 4.4 | Poleg tega se morajo ocenjevalne ekipe in koordinatorji Unije posvetovati glede obnove prizadetih območij ter možnih predhodnih akcijskih načrtov. |
| --- | --- |

4.4

Poleg tega se morajo ocenjevalne ekipe in koordinatorji Unije posvetovati glede obnove prizadetih območij ter možnih predhodnih akcijskih načrtov.

| 4.5 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenja, da je treba vsem ukrepom, ki se izvajajo v okviru mehanizma Skupnosti, dodeliti dovolj finančnih sredstev za zagotavljanje potrebnih tehničnih podpornih struktur in tudi lastnih intervencijskih sredstev, ki EU omogočajo boljše delovanje in prispevajo k močnejšemu zaznavanju evropskih intervencij, zlasti pri nesrečah izven območja Unije. V okviru lastnih intervencijskih sredstev bi morali posebno pozornost posvetiti področju transporta; z vzpostavitvijo primernih zmogljivosti transporta bi lahko omogočili hitro ukrepanje za olajšanje posledic nesreče. |
| --- | --- |

4.5

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenja, da je treba vsem ukrepom, ki se izvajajo v okviru mehanizma Skupnosti, dodeliti dovolj finančnih sredstev za zagotavljanje potrebnih tehničnih podpornih struktur in tudi lastnih intervencijskih sredstev, ki EU omogočajo boljše delovanje in prispevajo k močnejšemu zaznavanju evropskih intervencij, zlasti pri nesrečah izven območja Unije. V okviru lastnih intervencijskih sredstev bi morali posebno pozornost posvetiti področju transporta; z vzpostavitvijo primernih zmogljivosti transporta bi lahko omogočili hitro ukrepanje za olajšanje posledic nesreče.

| 4.6 | Pri intervenciji v tretjih državah članicah je treba ukrepe, sprejete v okviru mehanizma, obravnavati kot sestavni del zunanje politike EU, pripisati pa jim je treba tudi pomen, ki jim pripada kot znak neposredne solidarnosti Unije z državami, ki so jih prizadele nesreče. |
| --- | --- |

4.6

Pri intervenciji v tretjih državah članicah je treba ukrepe, sprejete v okviru mehanizma, obravnavati kot sestavni del zunanje politike EU, pripisati pa jim je treba tudi pomen, ki jim pripada kot znak neposredne solidarnosti Unije z državami, ki so jih prizadele nesreče.

5.   Sklepne ugotovitve

| 5.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja vsebino sporočila o izboljšanju mehanizma civilne zaščite Skupnosti, vendar meni, da je določene vidike predloženega dokumenta Komisije možno izboljšati, in posebej poudarja, da nekatere ugotovitve Odbora izvirajo iz ocen predstavnikov organizirane civilne družbe, ki so člani EESO. |
| --- | --- |

5.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja vsebino sporočila o izboljšanju mehanizma civilne zaščite Skupnosti, vendar meni, da je določene vidike predloženega dokumenta Komisije možno izboljšati, in posebej poudarja, da nekatere ugotovitve Odbora izvirajo iz ocen predstavnikov organizirane civilne družbe, ki so člani EESO.

| 5.2 | Kot izhodiščna točka in glede na nujno potrebo po tem, da izvajanje predlaganih ukrepov postane zavezujoče, je treba oblikovati ustrezen pravni instrument. Odbor meni, da je za to ustrezen instrument uredba (9), saj bi prispevala k usklajevanju in bi bila zavezujoča za vse države članice. |
| --- | --- |

5.2

Kot izhodiščna točka in glede na nujno potrebo po tem, da izvajanje predlaganih ukrepov postane zavezujoče, je treba oblikovati ustrezen pravni instrument. Odbor meni, da je za to ustrezen instrument uredba (9), saj bi prispevala k usklajevanju in bi bila zavezujoča za vse države članice.

| 5.3 | Nadaljnji vidik, ki ga je treba poudariti, so ustrezna finančna sredstva, potrebna za mehanizem. Dovolj sredstev je treba nameniti kritju stroškov za povečanje števila osebja in nakup lastnih intervencijskih sredstev. Čeprav sporočilo ne obravnava posebej finančne podpore, zagotovljene državam članicam, je treba v nov predlog uredbe o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (10) vključiti vse elementarne nesreče, vključno s sušami, in jih tudi upoštevati. |
| --- | --- |

5.3

Nadaljnji vidik, ki ga je treba poudariti, so ustrezna finančna sredstva, potrebna za mehanizem. Dovolj sredstev je treba nameniti kritju stroškov za povečanje števila osebja in nakup lastnih intervencijskih sredstev. Čeprav sporočilo ne obravnava posebej finančne podpore, zagotovljene državam članicam, je treba v nov predlog uredbe o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (10) vključiti vse elementarne nesreče, vključno s sušami, in jih tudi upoštevati.

| 5.4 | Glede na predloge za izboljšanje mehanizma, ki jih je EESO izrazil v ugotovitvah tega mnenja, je treba posebej poudariti naslednje točke:






  — | ustanovitev satelitskega komunikacijskega sistema; |
| --- | --- | --- |

5.4

Glede na predloge za izboljšanje mehanizma, ki jih je EESO izrazil v ugotovitvah tega mnenja, je treba posebej poudariti naslednje točke:

—

ustanovitev satelitskega komunikacijskega sistema;

| — | zagotavljanje lastnih enot za pomoč v okviru mehanizma; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje lastnih enot za pomoč v okviru mehanizma;

| — | opredelitev intervencijskih sil in enot za pomoč, ki pripadajo EU, zlasti pri intervencijah zunaj območja EU; |
| --- | --- |

—

opredelitev intervencijskih sil in enot za pomoč, ki pripadajo EU, zlasti pri intervencijah zunaj območja EU;

| — | regionalizacija operacijske baze in usklajevanja med posameznimi intervencijskimi centri; |
| --- | --- |

—

regionalizacija operacijske baze in usklajevanja med posameznimi intervencijskimi centri;

| — | tehnično usposabljanje enot za pomoč ob upoštevanju jezikovne problematike. |
| --- | --- |

—

tehnično usposabljanje enot za pomoč ob upoštevanju jezikovne problematike.

| 5.5 | EESO želi kot organ, ki predstavlja civilno družbo, izraziti svojo podporo dejavnosti prostovoljcev, ki pomagajo pri velikih nesrečah. Njihovo nepoplačano delo, ki pogostokrat traja daljši čas, ni le znamenje solidarnosti, temveč tudi nujno potreben prispevek k aktivnemu delovanju za odpravo in lajšanje poškodb ljudi in materialne škode v območjih, ki jih je prizadela nesreča. |
| --- | --- |

5.5

EESO želi kot organ, ki predstavlja civilno družbo, izraziti svojo podporo dejavnosti prostovoljcev, ki pomagajo pri velikih nesrečah. Njihovo nepoplačano delo, ki pogostokrat traja daljši čas, ni le znamenje solidarnosti, temveč tudi nujno potreben prispevek k aktivnemu delovanju za odpravo in lajšanje poškodb ljudi in materialne škode v območjih, ki jih je prizadela nesreča.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Komisija je predložila naslednje instrumente (KOM(2005) 124 končno, 6.4.2005): sporočilo Komisije o vzpostavitvi okvirnega programa „Varnost in varstvo svoboščin“ za obdobje 2007–2013; predlog sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom“ za obdobje 2007–2013; predlog sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“ za obdobje 2007–2013 (SEC(2005) 436).

1

(2)  Odločba Sveta (2001/792/ES, Euratom).

2

(3)  Odločba Sveta (1999/847/ES) z dne 9. decembra 1999.

3

(4)  KOM(2005) 113 končno/2005/0052 (CNS) z dne 6.4.2005.

4

(5)  Odločba Sveta (2001/792/ES, Euratom), člen 6.

5

(6)  Že omenjeni predlog direktive Sveta z dne 6.4.2005.

6

(7)  Komunikacijski sistem mehanizma.

7

(8)  Center za spremljanje in informiranje mehanizma.

8

(9)  Predložen je bil na primer predlog uredbe o vzpostavitvi instrumenta za hitro ukrepanje in pripravljenost na velike nesreče (KOM(2005) 113 končno z dne 6.4.2005).

9

(10)  Dokument Komisije (KOM(2005) 108 končno) je bil sprejet 6. aprila 2005.

10

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/46

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o skupnih podjetjih v ribiškem sektorju — sedanji položaj in izgledi za prihodnost

(2006/C 65/09)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 14. julija 2005 sklenil, da v skladu z drugim odstavkom člena 29 poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi: skupna podjetja v ribiškem sektorju — sedanji položaj in izgledi za prihodnost

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 9. novembra 2005. Poročevalec je bil g. SARRÓ IPARRAGUIRRE.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra) s 122 glasovi za, nobenim glasom proti in 10 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | V okviru skupne ribiške politike (SRP) so bila skupna podjetja prvič opredeljena v Uredbi št. 3944/90 kot: „Skupna podjetja [...] so vsa zasebnopravna podjetja, ki se jih udeležujejo eden ali več ladjarjev iz Skupnosti ter eden ali več partnerjev iz tretje države, s katerimi ima Skupnost stike, in so povezani v okviru podjetniške pogodbe; namen teh podjetij je, da izkoriščajo ribolovne vire, ki sodijo v suverenost in sodno oblast teh držav, in/ali morebiti izboljšajo njihovo izkoriščanje, pri čemer se kot primarni cilj upošteva oskrba trga Skupnosti
   (1).“ V 90. letih se je skupna ribiška politika močno razvila. Zanjo se je uveljavil pojem „modra Evropa“. Danes spet postaja aktualna, razprava o možnosti skupne pomorske politike pa SRP daje še širšo vizijo. |
| --- | --- |

1.1

V okviru skupne ribiške politike (SRP) so bila skupna podjetja prvič opredeljena v Uredbi št. 3944/90 kot: „Skupna podjetja [...] so vsa zasebnopravna podjetja, ki se jih udeležujejo eden ali več ladjarjev iz Skupnosti ter eden ali več partnerjev iz tretje države, s katerimi ima Skupnost stike, in so povezani v okviru podjetniške pogodbe; namen teh podjetij je, da izkoriščajo ribolovne vire, ki sodijo v suverenost in sodno oblast teh držav, in/ali morebiti izboljšajo njihovo izkoriščanje, pri čemer se kot primarni cilj upošteva oskrba trga Skupnosti
   (1).“ V 90. letih se je skupna ribiška politika močno razvila. Zanjo se je uveljavil pojem „modra Evropa“. Danes spet postaja aktualna, razprava o možnosti skupne pomorske politike pa SRP daje še širšo vizijo.

| 1.2 | Iz ustreznih členov v točki 2.1.2 tega mnenja navedene uredbe je razvidno, da se med nadaljnjim razvojem SRP instrument skupnih podjetij ni preverjal, in je zato ostal izključno strukturnopolitična alternativa za razrez ali končni izvoz ladij. Veljavni predpisi so zato služili kot čisto finančni nadzorni mehanizmi. |
| --- | --- |

1.2

Iz ustreznih členov v točki 2.1.2 tega mnenja navedene uredbe je razvidno, da se med nadaljnjim razvojem SRP instrument skupnih podjetij ni preverjal, in je zato ostal izključno strukturnopolitična alternativa za razrez ali končni izvoz ladij. Veljavni predpisi so zato služili kot čisto finančni nadzorni mehanizmi.

| 1.3 | Skupna podjetja v ribiškem sektorju so več kot le strukturnopolitični instrumenti — predstavljajo nosilce vrste ciljev, ki so jasno opredeljeni v različnih dokumentih in pravnih predpisih EU: oskrba trgov, politika sodelovanja, zaposlovanje in regionalni razvoj, spodbujanje trajnostne ribiške politike, aktivno sodelovanje EU v posameznih regionalnih ribiških organizacijah in na splošno udeležba v trajnostnih investicijskih projektih v različnih državah in na različnih trgih, ki se jih države članice udeležijo v obliki kapitala in strokovne pomoči. |
| --- | --- |

1.3

Skupna podjetja v ribiškem sektorju so več kot le strukturnopolitični instrumenti — predstavljajo nosilce vrste ciljev, ki so jasno opredeljeni v različnih dokumentih in pravnih predpisih EU: oskrba trgov, politika sodelovanja, zaposlovanje in regionalni razvoj, spodbujanje trajnostne ribiške politike, aktivno sodelovanje EU v posameznih regionalnih ribiških organizacijah in na splošno udeležba v trajnostnih investicijskih projektih v različnih državah in na različnih trgih, ki se jih države članice udeležijo v obliki kapitala in strokovne pomoči.

| 1.4 | Po reformi skupne ribiške politike skupna podjetja vsekakor nimajo več nobene strukturnopolitične funkcije, vendar ni mogoče prezreti (kot je navedeno v nadaljevanju), da trenutno ni nobenih posebnih okvirnih predpisov za skupna podjetja na področjih pristojnosti in političnih področjih EU. |
| --- | --- |

1.4

Po reformi skupne ribiške politike skupna podjetja vsekakor nimajo več nobene strukturnopolitične funkcije, vendar ni mogoče prezreti (kot je navedeno v nadaljevanju), da trenutno ni nobenih posebnih okvirnih predpisov za skupna podjetja na področjih pristojnosti in političnih področjih EU.

| 1.5 | Odbor je v mnenjih, za katere je zaprosila Komisija, zmeraj zastopal stališče, da je treba skupna podjetja v ribiškem sektorju prilagoditi novi skupni ribiški politiki. To je izrazil v mnenju o predlogu uredbe Sveta o izvajanju reforme SRP (2). V mnenju o Evropskem skladu za ribištvo (3) (v zvezi s predlogom za ustrezno uredbo Sveta (4)) je Odbor to stališče potrdil in ga tudi javno zastopal pred komisarjem za ribištvo, ko se je le-ta 16. julija 2005 udeležil seje strokovne skupine NAT. Komisar se je z njim seznanil in zagotovil, da bo Komisija to vprašanje preučila. |
| --- | --- |

1.5

Odbor je v mnenjih, za katere je zaprosila Komisija, zmeraj zastopal stališče, da je treba skupna podjetja v ribiškem sektorju prilagoditi novi skupni ribiški politiki. To je izrazil v mnenju o predlogu uredbe Sveta o izvajanju reforme SRP (2). V mnenju o Evropskem skladu za ribištvo (3) (v zvezi s predlogom za ustrezno uredbo Sveta (4)) je Odbor to stališče potrdil in ga tudi javno zastopal pred komisarjem za ribištvo, ko se je le-ta 16. julija 2005 udeležil seje strokovne skupine NAT. Komisar se je z njim seznanil in zagotovil, da bo Komisija to vprašanje preučila.

| 1.6 | V tem mnenju želi Evropski ekonomsko-socialni odbor nadalje utrditi svoje dosedanje stališče in predložiti potrebne argumente za nov pristop do pravega namena skupnih podjetij v ribiškem sektorju ter v skladu s tem tudi vsebinsko spremeniti zanje veljavna pravila. Pri tem izhaja iz uradnih dokumentov in njihove stvarne podlage. |
| --- | --- |

1.6

V tem mnenju želi Evropski ekonomsko-socialni odbor nadalje utrditi svoje dosedanje stališče in predložiti potrebne argumente za nov pristop do pravega namena skupnih podjetij v ribiškem sektorju ter v skladu s tem tudi vsebinsko spremeniti zanje veljavna pravila. Pri tem izhaja iz uradnih dokumentov in njihove stvarne podlage.

| 1.7 | Upa, da bo predlaganemu novemu pristopu, ki ima namen spodbuditi drugačen odnos, sledil potreben korak, tj. osnutek obširnih posebnih pravil za to vrsto podjetij, ki so edinstvena v svetovni trgovini in Evropski uniji v mednarodnih odnosih odpirajo čisto posebne možnosti trgovanja. |
| --- | --- |

1.7

Upa, da bo predlaganemu novemu pristopu, ki ima namen spodbuditi drugačen odnos, sledil potreben korak, tj. osnutek obširnih posebnih pravil za to vrsto podjetij, ki so edinstvena v svetovni trgovini in Evropski uniji v mednarodnih odnosih odpirajo čisto posebne možnosti trgovanja.

2.   Splošne ugotovitve

2.1   Uveljavitev skupnih podjetij v pravu Skupnosti

| 2.1.1 | Skupna podjetja v ribiškem sektorju so bila z Uredbo Sveta št. 3944/90 o spremembi Uredbe Sveta št. 4028/86 uvedena v pravo Skupnosti kot instrument za zmanjšanje ribolovne zmogljivosti ribiškega ladjevja Skupnosti. S tem je bila po eni strani povezana obveznost oskrbe trga EU kljub pomanjkanju ribolovnih virov v vodah Skupnosti, po drugi strani pa prepoved dostopa do izključnih ekonomskih con tretjih držav. Koncept se osredotoča na štiri vidike: zmanjšanje presežnih zmogljivosti, jamčenje dobave, deloma ohranitev delovnih mest ter uresničevanje političnih in trgovinskih sporazumov s tretjimi državami (5). Za izvajanje teh ukrepov je Komisija sprejela Uredbo št. 1956/1991 (6). |
| --- | --- |

2.1.1

Skupna podjetja v ribiškem sektorju so bila z Uredbo Sveta št. 3944/90 o spremembi Uredbe Sveta št. 4028/86 uvedena v pravo Skupnosti kot instrument za zmanjšanje ribolovne zmogljivosti ribiškega ladjevja Skupnosti. S tem je bila po eni strani povezana obveznost oskrbe trga EU kljub pomanjkanju ribolovnih virov v vodah Skupnosti, po drugi strani pa prepoved dostopa do izključnih ekonomskih con tretjih držav. Koncept se osredotoča na štiri vidike: zmanjšanje presežnih zmogljivosti, jamčenje dobave, deloma ohranitev delovnih mest ter uresničevanje političnih in trgovinskih sporazumov s tretjimi državami (5). Za izvajanje teh ukrepov je Komisija sprejela Uredbo št. 1956/1991 (6).

| 2.1.2 | S sprejetjem uredb Sveta (EGS) št. 2080/93 (7) in št. 3699/93 (8) je bilo upravljanje in financiranje skupnih ribiških podjetij vključeno v Finančni instrument za usmerjanje ribištva (FIUR). V skladu z načelom subsidiarnosti so bile doslej države članice pristojne za izbor, upravljanje in spremljanje projektov ter za izplačilo subvencij. Subvencije so na začetku ustrezale premijam za razrez ali izvoz ladij, sedaj pa znašajo 80 % premije, ki se nameni za razrez ladje. Ladjar EU je lahko upravičeno domneval, da razlika med premijo za razrez ter subvencijo za izvoz in predajo ladje skupnemu podjetju obstaja zaradi nadaljnjega dobrega odnosa med EU in novim skupnim podjetjem, kateremu predaja ladjo oz. ladje. Ta načela so veljala tudi v Uredbi Sveta št. 2468/98 z dne 3. novembra 1998 (9) o spremembi Uredbe št. 3699/93 ter v Uredbi Sveta št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 (10), ki skupno podjetje enostavneje opredeljuje kot „trgovsko podjetje z enim ali več partnerji iz tretje države, v kateri je ladja registrirana“ (11). |
| --- | --- |

2.1.2

S sprejetjem uredb Sveta (EGS) št. 2080/93 (7) in št. 3699/93 (8) je bilo upravljanje in financiranje skupnih ribiških podjetij vključeno v Finančni instrument za usmerjanje ribištva (FIUR). V skladu z načelom subsidiarnosti so bile doslej države članice pristojne za izbor, upravljanje in spremljanje projektov ter za izplačilo subvencij. Subvencije so na začetku ustrezale premijam za razrez ali izvoz ladij, sedaj pa znašajo 80 % premije, ki se nameni za razrez ladje. Ladjar EU je lahko upravičeno domneval, da razlika med premijo za razrez ter subvencijo za izvoz in predajo ladje skupnemu podjetju obstaja zaradi nadaljnjega dobrega odnosa med EU in novim skupnim podjetjem, kateremu predaja ladjo oz. ladje. Ta načela so veljala tudi v Uredbi Sveta št. 2468/98 z dne 3. novembra 1998 (9) o spremembi Uredbe št. 3699/93 ter v Uredbi Sveta št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 (10), ki skupno podjetje enostavneje opredeljuje kot „trgovsko podjetje z enim ali več partnerji iz tretje države, v kateri je ladja registrirana“ (11).

2.2   Ozadje

| 2.2.1 | Zelena knjiga o prihodnosti skupne ribiške politike (12) priznava tako sedanje presežne zmogljivosti ribiškega ladjevja EU kot globalizacijo v ribiškem sektorju in upravičena prizadevanja mnogih držav v razvoju, da bi razvile lastni ribiški sektor. Glede na te tri glavne točke in zaradi kapitalsko zelo intenzivnih investicij v ribiškem sektorju (ladjevje, pristanišča, hladilne naprave, predelovalna podjetja itd.), ki jih zelena knjiga prav tako priznava, bi morala steči obširnejša tematska razprava o pomenu skupnih podjetij v ribiškem sektorju, kot so jo obravnavali takratni uradni dokumenti (13). |
| --- | --- |

2.2.1

Zelena knjiga o prihodnosti skupne ribiške politike (12) priznava tako sedanje presežne zmogljivosti ribiškega ladjevja EU kot globalizacijo v ribiškem sektorju in upravičena prizadevanja mnogih držav v razvoju, da bi razvile lastni ribiški sektor. Glede na te tri glavne točke in zaradi kapitalsko zelo intenzivnih investicij v ribiškem sektorju (ladjevje, pristanišča, hladilne naprave, predelovalna podjetja itd.), ki jih zelena knjiga prav tako priznava, bi morala steči obširnejša tematska razprava o pomenu skupnih podjetij v ribiškem sektorju, kot so jo obravnavali takratni uradni dokumenti (13).

| 2.2.1.1 | Skupna podjetja v ribiškem sektorju so za EU instrument za sodelovanje z državami v razvoju in vlaganje sredstev v razvoj tamkajšnjega ribiškega sektorja s ciljem, da bi se tako pospešilo oblikovanje ali rast celotnega gospodarstva. Dobava ribiškega ladjevja skupnim podjetjem ne zadeva le samega ribištva, temveč pospešuje tudi razvoj drugih sektorjev, npr. pristaniške dejavnosti, storitev (popravila, ladjedelništvo in strojništvo, dobava živil, pošiljanje, natovarjanje, pretovarjanje in raztovarjanje, oskrba posadke, prevozi itd.), vzdrževanja hladilne verige (v skladu s predpisi zakonodaje Skupnosti o varnosti živil s pomočjo investicij v drage hladilne naprave), upoštevanja higienskih predpisov za živila in nazadnje tudi oblikovanje ribiške predelovalne industrije. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Skupna podjetja v ribiškem sektorju so za EU instrument za sodelovanje z državami v razvoju in vlaganje sredstev v razvoj tamkajšnjega ribiškega sektorja s ciljem, da bi se tako pospešilo oblikovanje ali rast celotnega gospodarstva. Dobava ribiškega ladjevja skupnim podjetjem ne zadeva le samega ribištva, temveč pospešuje tudi razvoj drugih sektorjev, npr. pristaniške dejavnosti, storitev (popravila, ladjedelništvo in strojništvo, dobava živil, pošiljanje, natovarjanje, pretovarjanje in raztovarjanje, oskrba posadke, prevozi itd.), vzdrževanja hladilne verige (v skladu s predpisi zakonodaje Skupnosti o varnosti živil s pomočjo investicij v drage hladilne naprave), upoštevanja higienskih predpisov za živila in nazadnje tudi oblikovanje ribiške predelovalne industrije.

| 2.2.1.1.1 | S tem instrumentom je mogoče na mnogih ladjah v Evropi ustvariti kakovostna delovna mesta za posadko na srednjih in višjih pozicijah, hkrati pa tudi številna delovna mesta na ladjah in v podjetjih, ki se razvijejo okrog njih. Ta delovna mesta ponujajo domačim ribičem, ki jim sicer ne preostane drugega kot pogosto neučinkovita in zaradi pomanjkanja nadzora, skladiščenja, trženja itd. ter za lokalne ribiške vire pogosto škodljiva tradicionalna ribiška opravila, dobro možnost za zaposlitev in dohodek. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1

S tem instrumentom je mogoče na mnogih ladjah v Evropi ustvariti kakovostna delovna mesta za posadko na srednjih in višjih pozicijah, hkrati pa tudi številna delovna mesta na ladjah in v podjetjih, ki se razvijejo okrog njih. Ta delovna mesta ponujajo domačim ribičem, ki jim sicer ne preostane drugega kot pogosto neučinkovita in zaradi pomanjkanja nadzora, skladiščenja, trženja itd. ter za lokalne ribiške vire pogosto škodljiva tradicionalna ribiška opravila, dobro možnost za zaposlitev in dohodek.

| 2.2.1.2 | Ustvarjanje vrednosti na kraju samem in izvoz v posamezni državi predhodno obdelanega ali neobdelanega ulova omogoča oblikovanje mednarodnih vrednostnih verig, v katerih se povečanje vrednosti pravičneje porazdeli. Hkrati ta država doseže eksponentno rast bruto domačega proizvoda in dohodek na prebivalca v ribiškem sektorju. Kjer se je doslej razvilo le obalno ribištvo s pomanjkljivimi higienskimi in tržnimi pogoji, se sedaj postopno oblikuje razvit ribiški sektor. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Ustvarjanje vrednosti na kraju samem in izvoz v posamezni državi predhodno obdelanega ali neobdelanega ulova omogoča oblikovanje mednarodnih vrednostnih verig, v katerih se povečanje vrednosti pravičneje porazdeli. Hkrati ta država doseže eksponentno rast bruto domačega proizvoda in dohodek na prebivalca v ribiškem sektorju. Kjer se je doslej razvilo le obalno ribištvo s pomanjkljivimi higienskimi in tržnimi pogoji, se sedaj postopno oblikuje razvit ribiški sektor.

| 2.2.1.3 | Skupna podjetja so se morala kot oddolžitev za investicije ladjarjev in podjetij v ribiškem sektorju, držav članic in Evropske unije (v obliki subvencij) obvezati k primarni oskrbi evropskih trgov. Tako je zagotovljena dobava na deficitarnem trgu Skupnosti, na katerem povpraševanje po ribah zaradi priporočil o zdravi in raznoliki prehrani, ki jih redno posredujejo znanstvene in javne ustanove, nenehno narašča. Pri oskrbi trga EU je treba strogo upoštevati predpise Skupnosti o živilih. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Skupna podjetja so se morala kot oddolžitev za investicije ladjarjev in podjetij v ribiškem sektorju, držav članic in Evropske unije (v obliki subvencij) obvezati k primarni oskrbi evropskih trgov. Tako je zagotovljena dobava na deficitarnem trgu Skupnosti, na katerem povpraševanje po ribah zaradi priporočil o zdravi in raznoliki prehrani, ki jih redno posredujejo znanstvene in javne ustanove, nenehno narašča. Pri oskrbi trga EU je treba strogo upoštevati predpise Skupnosti o živilih.

| 2.2.1.4 | Dejavnost skupnih podjetij na območjih, odvisnih od ribištva, omogoča zagotovitev ravni zaposlovanja v ribiški industriji v Evropski uniji sami, saj se osrednje podružnice, tehnične naprave in distribucijska podjetja ohranjajo v Evropi, delovna mesta pa nastajajo v pomožni industriji, bodisi zato, ker morajo velike ribiške ladje vsaka štiri leta opraviti predpisani remont v svojih domačih pristaniščih v Evropi, bodisi neposredno tako, da se verige znanja v zvezi z zgoraj navedenimi storitvami oblikujejo na kraju samem. |
| --- | --- |

2.2.1.4

Dejavnost skupnih podjetij na območjih, odvisnih od ribištva, omogoča zagotovitev ravni zaposlovanja v ribiški industriji v Evropski uniji sami, saj se osrednje podružnice, tehnične naprave in distribucijska podjetja ohranjajo v Evropi, delovna mesta pa nastajajo v pomožni industriji, bodisi zato, ker morajo velike ribiške ladje vsaka štiri leta opraviti predpisani remont v svojih domačih pristaniščih v Evropi, bodisi neposredno tako, da se verige znanja v zvezi z zgoraj navedenimi storitvami oblikujejo na kraju samem.

| 2.2.1.5 | Skupna podjetja dobavljajo Evropski uniji zanesljive podatke za spremljanje in nadzor ulova v vodah pod suverenostjo tretjih držav ali v mednarodnih vodah, ker obstajajo ustrezni pravni sporazumi z ribiškimi podjetji v državah izvora. Zato mora imeti Evropska unija učinkovito vlogo v pristojnih regionalnih ribiških organizacijah, ki so del organizacije FAO (14) (pristojne strokovne organizacije ZN) ali so organizirane pod njenim pokroviteljstvom. To omogoča zahteva, da morajo skupna podjetja vsakega pol leta državam članicam posredovati podatke o ulovu, da lahko Komisija, države članice in Računsko sodišče opravijo ustrezen finančni nadzor. |
| --- | --- |

2.2.1.5

Skupna podjetja dobavljajo Evropski uniji zanesljive podatke za spremljanje in nadzor ulova v vodah pod suverenostjo tretjih držav ali v mednarodnih vodah, ker obstajajo ustrezni pravni sporazumi z ribiškimi podjetji v državah izvora. Zato mora imeti Evropska unija učinkovito vlogo v pristojnih regionalnih ribiških organizacijah, ki so del organizacije FAO (14) (pristojne strokovne organizacije ZN) ali so organizirane pod njenim pokroviteljstvom. To omogoča zahteva, da morajo skupna podjetja vsakega pol leta državam članicam posredovati podatke o ulovu, da lahko Komisija, države članice in Računsko sodišče opravijo ustrezen finančni nadzor.

| 2.2.1.6 | Poleg tega skupna podjetja omogočajo zastopanje ribiških interesov Evropske unije v mednarodnih vodah in ribjih loviščih. Ribiški sektor EU na osnovi v uredbah določenih zahtev jamči kakovost za trajnostni ribolov, vzdrževanje in upravljanje virov, varnost na krovu, nadzor, varnost živilske verige itd. To bo preprečilo ali vsaj zmanjšalo škodljive učinke tujega ribiškega ladjevja, ki niti ne spodbuja razvoja ribiškega sektorja in industrije v tretjih državah niti ne jamči kakovosti proizvodov, ki so navsezadnje namenjeni Evropski uniji, in nima ustreznega nadzora in odgovornosti pri gospodarjenju z viri. |
| --- | --- |

2.2.1.6

Poleg tega skupna podjetja omogočajo zastopanje ribiških interesov Evropske unije v mednarodnih vodah in ribjih loviščih. Ribiški sektor EU na osnovi v uredbah določenih zahtev jamči kakovost za trajnostni ribolov, vzdrževanje in upravljanje virov, varnost na krovu, nadzor, varnost živilske verige itd. To bo preprečilo ali vsaj zmanjšalo škodljive učinke tujega ribiškega ladjevja, ki niti ne spodbuja razvoja ribiškega sektorja in industrije v tretjih državah niti ne jamči kakovosti proizvodov, ki so navsezadnje namenjeni Evropski uniji, in nima ustreznega nadzora in odgovornosti pri gospodarjenju z viri.

| 2.2.1.7 | S skupnimi podjetji lahko Evropska unija v državah, s katerimi ima sklenjene sporazume o ribištvu in v katerih delujejo skupna podjetja ali podjetja, ki jih nadzoruje Evropska unija, končno učinkovito in trajnostno prispeva k oblikovanju lokalnega ribiškega sektorja. Ta ribiški sektor je zaradi nenehne oskrbe trgov z morskimi proizvodi uporaben tako za tretje države kot za Evropsko unijo. |
| --- | --- |

2.2.1.7

S skupnimi podjetji lahko Evropska unija v državah, s katerimi ima sklenjene sporazume o ribištvu in v katerih delujejo skupna podjetja ali podjetja, ki jih nadzoruje Evropska unija, končno učinkovito in trajnostno prispeva k oblikovanju lokalnega ribiškega sektorja. Ta ribiški sektor je zaradi nenehne oskrbe trgov z morskimi proizvodi uporaben tako za tretje države kot za Evropsko unijo.

| 2.2.2 | Teh argumentov pa že omenjena zelena knjiga ne navaja — tudi posredno ne — niti v točki 3.9, ki obravnava mednarodno razsežnost SRP (15), niti v točki 5.8 o „zunanji ribiški politiki“ (16). Skupna podjetja niti enkrat niso omenjena kot učinkovit instrument za izvajanje načel ribiške politike iz zelene knjige, čeprav so bila do leta 2002 predmet obsežnih tozadevnih predpisov Skupnosti, kot obširno navaja to mnenje. |
| --- | --- |

2.2.2

Teh argumentov pa že omenjena zelena knjiga ne navaja — tudi posredno ne — niti v točki 3.9, ki obravnava mednarodno razsežnost SRP (15), niti v točki 5.8 o „zunanji ribiški politiki“ (16). Skupna podjetja niti enkrat niso omenjena kot učinkovit instrument za izvajanje načel ribiške politike iz zelene knjige, čeprav so bila do leta 2002 predmet obsežnih tozadevnih predpisov Skupnosti, kot obširno navaja to mnenje.

| 2.2.3 | Dejstvo, da so skupna podjetja praktično popolnoma izključena iz SRP, se kaže v tem, da je Komisija zadnje poročilo s podrobnimi tozadevnimi podatki zahtevala leta 2001, ladje, ki jih uporabljajo skupna podjetja, pa v njem niso bile posebej obravnavane (17). Pred tem je obstajalo posebno poročilo za ocenjevanje skupnih podjetij v smislu strukturnopolitčnih ukrepov na področju ribištva (Etude de bilan des sociétés mixtes dans le contexte des interventions structurelles dans le domaine de la pêche), ki je bilo predloženo 16. junija 2000. Iz teh dokumentov je razvidno, da sedaj obstaja približno 300 skupnih podjetij s skupaj več kot 600 ribiškimi ladjami. Za ta podjetja pa sedaj ni veljavnih pravnih predpisov Skupnosti v ribiškem sektorju in se nahajajo v pravni praznini. Upoštevajo se kot tuja podjetja z udeležbo partnerjev iz Skupnosti. Do Evropske unije so sicer zavezana k prednostni oskrbi in rednemu posredovanju podatkov, vendar imajo pravico le do varnosti, ki jim jo omogoča dvostranski sporazum o vzajemni varnosti investicij med državo članico izvora in upravičeno tretjo državo. |
| --- | --- |

2.2.3

Dejstvo, da so skupna podjetja praktično popolnoma izključena iz SRP, se kaže v tem, da je Komisija zadnje poročilo s podrobnimi tozadevnimi podatki zahtevala leta 2001, ladje, ki jih uporabljajo skupna podjetja, pa v njem niso bile posebej obravnavane (17). Pred tem je obstajalo posebno poročilo za ocenjevanje skupnih podjetij v smislu strukturnopolitčnih ukrepov na področju ribištva (Etude de bilan des sociétés mixtes dans le contexte des interventions structurelles dans le domaine de la pêche), ki je bilo predloženo 16. junija 2000. Iz teh dokumentov je razvidno, da sedaj obstaja približno 300 skupnih podjetij s skupaj več kot 600 ribiškimi ladjami. Za ta podjetja pa sedaj ni veljavnih pravnih predpisov Skupnosti v ribiškem sektorju in se nahajajo v pravni praznini. Upoštevajo se kot tuja podjetja z udeležbo partnerjev iz Skupnosti. Do Evropske unije so sicer zavezana k prednostni oskrbi in rednemu posredovanju podatkov, vendar imajo pravico le do varnosti, ki jim jo omogoča dvostranski sporazum o vzajemni varnosti investicij med državo članico izvora in upravičeno tretjo državo.

2.3   Sedanji položaj

| 2.3.1 | Priprave končne verzije navedene zelene knjige so se že začele, ko sta bili objavljeni Uredba Sveta (ES) št. 1263/1999 z dne 21. junija 1999 o Finančnem instrumentu za usmerjanje ribištva (18) in Uredba Sveta (ES) št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil in sporazumov glede strukturne pomoči Skupnosti v ribiškem sektorju (19). S tema uredbama je bil podaljšan pravnomočen obstoj skupnih podjetij v ribiškem sektorju v okviru FIUR do poteka roka, tj. do 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

2.3.1

Priprave končne verzije navedene zelene knjige so se že začele, ko sta bili objavljeni Uredba Sveta (ES) št. 1263/1999 z dne 21. junija 1999 o Finančnem instrumentu za usmerjanje ribištva (18) in Uredba Sveta (ES) št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil in sporazumov glede strukturne pomoči Skupnosti v ribiškem sektorju (19). S tema uredbama je bil podaljšan pravnomočen obstoj skupnih podjetij v ribiškem sektorju v okviru FIUR do poteka roka, tj. do 31. decembra 2006.

| 2.3.2 | Toda Uredba Sveta (ES) št. 2369/2002 z dne 20. decembra 2002 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil in sporazumov glede strukturne pomoči Skupnosti v ribiškem sektorju (20) je od 31. decembra 2004 praktično ukinila skupna podjetja iz strukturne politike Skupnosti. Skupna podjetja pa bodo ostala del pravnega reda Skupnosti, dokler jih zavezujejo predpisi, ki so veljali v času njihove ustanovitve, vendar ni posebnega pravnega predpisa, ki bi jim določal srednje- in dolgoročni okvir. |
| --- | --- |

2.3.2

Toda Uredba Sveta (ES) št. 2369/2002 z dne 20. decembra 2002 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil in sporazumov glede strukturne pomoči Skupnosti v ribiškem sektorju (20) je od 31. decembra 2004 praktično ukinila skupna podjetja iz strukturne politike Skupnosti. Skupna podjetja pa bodo ostala del pravnega reda Skupnosti, dokler jih zavezujejo predpisi, ki so veljali v času njihove ustanovitve, vendar ni posebnega pravnega predpisa, ki bi jim določal srednje- in dolgoročni okvir.

| 2.3.3 | Načelo, ki je podlaga za ukinitev subvencij skupnim podjetjem v ribištvu in za črtanje vseh sklicev nanje v pravnih predpisih, je mogoče najti v peti uvodni izjavi nazadnje navedene uredbe, v skladu s katero bi bilo treba odobriti finančno podporo Finančnemu instrumentu za usmerjanje ribištva (FIUR) predvsem za zmanjšanje zmogljivosti z razrezom ribiških ladij. Sedaj je zmanjšanje ribiških zmogljivosti le eden izmed mnogih ciljev politike Skupnosti, za katere pa so skupna podjetja pravzaprav ustrezni nosilci in bi to lahko ostala tudi v prihodnje, kot je razloženo spodaj. |
| --- | --- |

2.3.3

Načelo, ki je podlaga za ukinitev subvencij skupnim podjetjem v ribištvu in za črtanje vseh sklicev nanje v pravnih predpisih, je mogoče najti v peti uvodni izjavi nazadnje navedene uredbe, v skladu s katero bi bilo treba odobriti finančno podporo Finančnemu instrumentu za usmerjanje ribištva (FIUR) predvsem za zmanjšanje zmogljivosti z razrezom ribiških ladij. Sedaj je zmanjšanje ribiških zmogljivosti le eden izmed mnogih ciljev politike Skupnosti, za katere pa so skupna podjetja pravzaprav ustrezni nosilci in bi to lahko ostala tudi v prihodnje, kot je razloženo spodaj.

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | Namen nadaljevanja posebnih ukrepov za skupna podjetja v ribiškem sektorju v okviru SRP |
| --- | --- |

3.1

Namen nadaljevanja posebnih ukrepov za skupna podjetja v ribiškem sektorju v okviru SRP

| 3.1.1 | Ukinitvi zanje veljavnih predpisov je treba ugovarjati, saj skupna podjetja v ribištvu temeljijo na gospodarskem konceptu, ki posebej dobro ustreza globaliziranemu gospodarstvu, kajti po eni strani to pomeni dobro možnost za prihranek stroškov, saj so stroški v upravičeni državi ponavadi nižji kot v izvorni državi članici, po drugi strani pa to omogoča prenos tehnologije, ustvarjanje in delitev dodane vrednosti, dostop do virov in oskrbo trgov. |
| --- | --- |

3.1.1

Ukinitvi zanje veljavnih predpisov je treba ugovarjati, saj skupna podjetja v ribištvu temeljijo na gospodarskem konceptu, ki posebej dobro ustreza globaliziranemu gospodarstvu, kajti po eni strani to pomeni dobro možnost za prihranek stroškov, saj so stroški v upravičeni državi ponavadi nižji kot v izvorni državi članici, po drugi strani pa to omogoča prenos tehnologije, ustvarjanje in delitev dodane vrednosti, dostop do virov in oskrbo trgov.

| 3.1.2 | Po eni strani skupna podjetja omogočajo ohranjanje delovnih mest na morju in na kopnem na območjih Evropske unije, ki so vezana na ribiški sektor, po drugi strani pa v tretjih državah, kjer imajo ta podjetja svoj sedež, ustvarjajo nova delovna mesta za višje usposobljene delavce, k čemur sodijo tudi ukrepi za redno in nadaljnje izobraževanje zaposlenih v namembni državi. |
| --- | --- |

3.1.2

Po eni strani skupna podjetja omogočajo ohranjanje delovnih mest na morju in na kopnem na območjih Evropske unije, ki so vezana na ribiški sektor, po drugi strani pa v tretjih državah, kjer imajo ta podjetja svoj sedež, ustvarjajo nova delovna mesta za višje usposobljene delavce, k čemur sodijo tudi ukrepi za redno in nadaljnje izobraževanje zaposlenih v namembni državi.

| 3.1.3 | Skupna podjetja v ribiškem sektorju so bila v okviru strukturnopolitičnih ukrepov v ribištvu uvedena v zakonodajo Skupnosti leta 1990. Od takrat je minilo 15 let, v tem času pa so se zmeraj izkazala za uporaben instrument. Z neprimernim neupoštevanjem skupnih podjetij in njihovo izključitvijo iz SRP Komisije ter iz predpisov, ki veljajo od 1. januarja 2005, Evropska unija izgublja učinkovit instrument za gospodarsko sodelovanje s tretjimi državami — večinoma državami v razvoju — poleg tega pa krši načelo zaupanja, na katerem bi morali temeljiti odnosi med evropskimi podjetji in institucijami Skupnosti. |
| --- | --- |

3.1.3

Skupna podjetja v ribiškem sektorju so bila v okviru strukturnopolitičnih ukrepov v ribištvu uvedena v zakonodajo Skupnosti leta 1990. Od takrat je minilo 15 let, v tem času pa so se zmeraj izkazala za uporaben instrument. Z neprimernim neupoštevanjem skupnih podjetij in njihovo izključitvijo iz SRP Komisije ter iz predpisov, ki veljajo od 1. januarja 2005, Evropska unija izgublja učinkovit instrument za gospodarsko sodelovanje s tretjimi državami — večinoma državami v razvoju — poleg tega pa krši načelo zaupanja, na katerem bi morali temeljiti odnosi med evropskimi podjetji in institucijami Skupnosti.

| 3.1.4 | Skupna podjetja v ribiškem sektorju je mogoče in jih je v dvostranskih in večstranskih sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami treba upoštevati kot posebno poglavje, pri čemer je njihov poseben položaj treba izraziti s konkretnimi določbami, tako glede samega ribištva kot tudi z vidika spodbujanja in varstva evropskih investicij v tujini, carin, zaposlovanja, davčnega prava itd. |
| --- | --- |

3.1.4

Skupna podjetja v ribiškem sektorju je mogoče in jih je v dvostranskih in večstranskih sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami treba upoštevati kot posebno poglavje, pri čemer je njihov poseben položaj treba izraziti s konkretnimi določbami, tako glede samega ribištva kot tudi z vidika spodbujanja in varstva evropskih investicij v tujini, carin, zaposlovanja, davčnega prava itd.

| 3.1.5 | Ribiška skupna podjetja je v skladu z veljavno pravno podlago sicer mogoče uvrstiti med t. i. partnerske sporazume, toda v praksi doslej ni bilo nobenega omembe vrednega rezultata. Zato bi bilo treba pristojnosti, ki so sedaj porazdeljene po Komisiji (generalni direktorat za razvoj, sodelovanje in ribištvo), uskladiti s pravnim predpisom, ki bo podjetnikom in akterjem v tem sektorju dal jasna merila, kako naj ravnajo v okviru teh sporazumov ali drugih obstoječih instrumentov, da bodo dosegli navedene praktične rezultate. |
| --- | --- |

3.1.5

Ribiška skupna podjetja je v skladu z veljavno pravno podlago sicer mogoče uvrstiti med t. i. partnerske sporazume, toda v praksi doslej ni bilo nobenega omembe vrednega rezultata. Zato bi bilo treba pristojnosti, ki so sedaj porazdeljene po Komisiji (generalni direktorat za razvoj, sodelovanje in ribištvo), uskladiti s pravnim predpisom, ki bo podjetnikom in akterjem v tem sektorju dal jasna merila, kako naj ravnajo v okviru teh sporazumov ali drugih obstoječih instrumentov, da bodo dosegli navedene praktične rezultate.

4.   Sklep

| 4.1 | Odbor priporoča, da se skupna podjetja, ki niso predvidena kot strukturnopolitična alternativa za razrez ribiških ladij v okviru uravnavanja zmogljivosti ladij, upoštevajo pri tekočem pregledu skupne ribiške politike, in da se v skladu s sklepi Sveta z dne 19. julija 2004 (21) prizna vloga teh podjetij kot instrumenta za oskrbovanje trgov in za obsežne posege v ta sektor. Evropska unija lahko uporabi ta instrument v okviru svojih lastnih pristojnosti, mednarodnih in regionalnih obveznosti ter dvostranskih sporazumov za učinkovito uresničevanje skupne ribiške politike v skladu z načeli FAO in STO, vendar mora pri tem poskrbeti, da ne pride do povečevanja ribolovnih zmogljivosti, ki bi lahko povzročilo prelov. |
| --- | --- |

4.1

Odbor priporoča, da se skupna podjetja, ki niso predvidena kot strukturnopolitična alternativa za razrez ribiških ladij v okviru uravnavanja zmogljivosti ladij, upoštevajo pri tekočem pregledu skupne ribiške politike, in da se v skladu s sklepi Sveta z dne 19. julija 2004 (21) prizna vloga teh podjetij kot instrumenta za oskrbovanje trgov in za obsežne posege v ta sektor. Evropska unija lahko uporabi ta instrument v okviru svojih lastnih pristojnosti, mednarodnih in regionalnih obveznosti ter dvostranskih sporazumov za učinkovito uresničevanje skupne ribiške politike v skladu z načeli FAO in STO, vendar mora pri tem poskrbeti, da ne pride do povečevanja ribolovnih zmogljivosti, ki bi lahko povzročilo prelov.

| 4.2 | Zato Odbor meni, da: |
| --- | --- |

4.2

Zato Odbor meni, da:

| 4.2.1 | bi morala Komisija v obliki študije podrobno raziskati sedanji položaj in zmogljivosti skupnih podjetij v ribiškem sektorju in narediti bilanco, nato pa drugim institucijam Skupnosti in zadevnim sektorjem posredovati svoje sklepe; |
| --- | --- |

4.2.1

bi morala Komisija v obliki študije podrobno raziskati sedanji položaj in zmogljivosti skupnih podjetij v ribiškem sektorju in narediti bilanco, nato pa drugim institucijam Skupnosti in zadevnim sektorjem posredovati svoje sklepe;

| 4.2.2 | bi bilo treba v veljavnih pravnih predpisih Skupnosti predvideti potrebne določbe in postopke, ki bodo skupnim podjetjem v ribiškem sektorju pri dejavnosti v okviru dvostranskih in večstranskih sporazumov s tretjimi državami dolgoročno zagotovila pravno varnost in stabilnost, hkrati pa upoštevala posebnosti njihove dejavnosti in njeno uporabnost za gospodarjenje z ribolovnimi viri, oskrbovanje trgov, ustvarjanje delovnih mest na območjih, odvisnih od ribolova, ustvarjanje dodane vrednosti, sodelovanje in mednarodno trgovino. |
| --- | --- |

4.2.2

bi bilo treba v veljavnih pravnih predpisih Skupnosti predvideti potrebne določbe in postopke, ki bodo skupnim podjetjem v ribiškem sektorju pri dejavnosti v okviru dvostranskih in večstranskih sporazumov s tretjimi državami dolgoročno zagotovila pravno varnost in stabilnost, hkrati pa upoštevala posebnosti njihove dejavnosti in njeno uporabnost za gospodarjenje z ribolovnimi viri, oskrbovanje trgov, ustvarjanje delovnih mest na območjih, odvisnih od ribolova, ustvarjanje dodane vrednosti, sodelovanje in mednarodno trgovino.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Uredba št. 3944/90, člen 21 a).

1

(2)  UL C 85 z dne 8.4.2003.

2

(3)  UL C 267 z dne 27.10.2005 (točki 3.5.1.1.2.1 in 5.5 druga alineja).

3

(4)  KOM(2004) 497 končno – 2004/0169 (CNS).

4

(5)  V skladu s študijo o ocenjevanju skupnih podjetij v smislu strukturnopolitičnih ukrepov na področju ribištva (Etude de bilan des sociétés mixtes dans le contexte des interventions structurelles dans le domaine de la pęche), COFREPECHE 16.6.2000 (http://europa.eu.int/comm/fisheries/doc_et_publ/liste_publi/bilansm.pdf).

5

(6)  Uredba Komisije (EGS) št. 1956/91 z dne 21. junija 1991 z izvedbenimi določili k Uredbi Sveta (EGS) št. 4028/86 o ukrepih za spodbujanje ustanavljanja skupnih podjetij (UL L 181 z dne 8.7.1991, str. 1–28).

6

(7)  UL L 193 z dne 31.7.1993, str. 1.

7

(8)  UL L 346 z dne 31.12.1993, str. 1.

8

(9)  UL L 312 z dne 20.11.1998, str. 19.

9

(10)  UL L 337 z dne 30.12.1999, str. 10.

10

(11)  Člen 8.1(2) Uredbe št. 2792/1999 Sveta z dne 17. decembra 1999.

11

(12)  KOM(2001) 135 končno z dne 20.3.2001.

12

(13)  Sporočilo Komisije o integriranem okviru za partnerske sporazume v ribištvu s tretjimi državami (KOM(2002) 637 končno) z dne 23.12.2002, str. 7 in opomba na str. 15.

13

(14)  http://www.fao.org/fi/inicio.asp.

14

(15)  Str. 19.

15

(16)  Str. 38 do 42.

16

(17)  „European Distant Water Fishing Fleet“ (Evropsko ribiško ladjevje na odprtem morju, načela in podatki), april 2001; to poročilo je na razpolago v francoščini in angleščini na spletni strani generalnega direktorata Komisije za ribištvo.

17

(18)  UL L 161 z dne 26.6.1999.

18

(19)  UL L 337 z dne 30.12.1999, str. 10.

19

(20)  UL L 258 z dne 31.12.2002, str. 49.

20

(21)  Glej dokument 11234/2/04 rev. 2 (Presse 221) na spletni strani www.consilium.eu.int.

21

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/50

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o določitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda

KOM(2005) 402 končno — 2005/0171 CNS

(2006/C 65/10)

Svet je 7. oktobra 2005 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 9. novembra 2005. Poročevalec je bil g. Frank Allen.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra) s 127 glasovi za, nobenim glasom proti in 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Namen tega predloga je začeti s kodifikacijo Uredbe Sveta (EGS) št. 1208/81 z dne 28. aprila 1981 o določitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda (1). Nova uredba bo nadomestila različne akte, ki bodo vanjo vključeni; (2) ta predlog v celoti ohranja vsebino aktov, ki se jih kodificira, in jih torej zgolj združuje skupaj s samo tistimi oblikovnimi spremembami, ki so potrebne za samo izvedbo kodifikacije. |
| --- | --- |

1.1

Namen tega predloga je začeti s kodifikacijo Uredbe Sveta (EGS) št. 1208/81 z dne 28. aprila 1981 o določitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda (1). Nova uredba bo nadomestila različne akte, ki bodo vanjo vključeni; (2) ta predlog v celoti ohranja vsebino aktov, ki se jih kodificira, in jih torej zgolj združuje skupaj s samo tistimi oblikovnimi spremembami, ki so potrebne za samo izvedbo kodifikacije.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Odbor meni, da je zelo koristno združiti vsa besedila v eno uredbo. V skladu z „Evropo državljanov“ tako Odbor kot tudi Komisija pripisujeta velik pomen poenostavitvi in razjasnitvi prava Skupnosti, da bo jasnejše in dostopnejše državljanom, kar bo zanje pomenilo nove priložnosti in možnost uporabe posebnih pravic, ki jim pripadajo. |
| --- | --- |

2.1

Odbor meni, da je zelo koristno združiti vsa besedila v eno uredbo. V skladu z „Evropo državljanov“ tako Odbor kot tudi Komisija pripisujeta velik pomen poenostavitvi in razjasnitvi prava Skupnosti, da bo jasnejše in dostopnejše državljanom, kar bo zanje pomenilo nove priložnosti in možnost uporabe posebnih pravic, ki jim pripadajo.

| 2.2 | Zagotovljeno je, da ta zbirka predpisov ne predstavlja nikakršnih vsebinskih sprememb in je namenjena le temu, da je pravo Skupnosti predstavljeno jasneje in pregledneje. Odbor ta cilj v celoti podpira in v smislu omenjenega zagotovila pozdravlja predlog. |
| --- | --- |

2.2

Zagotovljeno je, da ta zbirka predpisov ne predstavlja nikakršnih vsebinskih sprememb in je namenjena le temu, da je pravo Skupnosti predstavljeno jasneje in pregledneje. Odbor ta cilj v celoti podpira in v smislu omenjenega zagotovila pozdravlja predlog.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Izvedena v skladu s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Kodifikacija pravnega reda Skupnosti, KOM(2001) 645 končno.

1

(2)  Glej Prilogo III k temu predlogu.

2

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/51

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vlogi tehnoloških parkov pri spremembah v industriji novih držav članic EU

(2006/C 65/11)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 10. februarja 2005 v skladu s členom 29(2) poslovnika sklenil, da pripravi mnenje o naslednjem dokumentu: Vloga tehnoloških parkov pri spremembah v industriji novih držav članic EU.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 23. novembra 2005. Poročevalec je bil g. TÓTH, soporočevalec g. KUBÍČEK.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra) s 127 glasovi za, nobenim glasom proti in 6 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Na zasedanju marca 2005 je Evropski svet sklenil oživiti lizbonsko strategijo in se znova osredotočiti na rast in zaposlovanje. |
| --- | --- |

1.1

Na zasedanju marca 2005 je Evropski svet sklenil oživiti lizbonsko strategijo in se znova osredotočiti na rast in zaposlovanje.

| 1.2 | V okviru integriranih smernic je Svet EU v svojem Priporočilu 10667/05 iz junija 2005 oblikoval predloge za širše smernice gospodarske politike (Broad Economic Policy Guidelines — BEPG) za obdobje 2005–2008. |
| --- | --- |

1.2

V okviru integriranih smernic je Svet EU v svojem Priporočilu 10667/05 iz junija 2005 oblikoval predloge za širše smernice gospodarske politike (Broad Economic Policy Guidelines — BEPG) za obdobje 2005–2008.

| 1.3 | Osma smernica poziva k spodbujanju vseh oblik inovacij v državah članicah. Glede priporočljivih sredstev za dosego tega cilja EESO poudarja, da industrijski parki, ki so predmet tega mnenja, izpolnjujejo vse pogoje Sveta za sredstva za spodbujanje inovacij in zato lahko veljajo kot „inovacijska središča“, omenjena v seznamu Sveta kot drugo sredstvo za spodbujanje inovacij. Ti parki v vseh državah članicah povezujejo univerze in raziskovalne inštitute ter podjetja, vključujejo regionalne in lokalne skupnosti in tako prispevajo k premostitvi tehnološkega prepada med regijami. |
| --- | --- |

1.3

Osma smernica poziva k spodbujanju vseh oblik inovacij v državah članicah. Glede priporočljivih sredstev za dosego tega cilja EESO poudarja, da industrijski parki, ki so predmet tega mnenja, izpolnjujejo vse pogoje Sveta za sredstva za spodbujanje inovacij in zato lahko veljajo kot „inovacijska središča“, omenjena v seznamu Sveta kot drugo sredstvo za spodbujanje inovacij. Ti parki v vseh državah članicah povezujejo univerze in raziskovalne inštitute ter podjetja, vključujejo regionalne in lokalne skupnosti in tako prispevajo k premostitvi tehnološkega prepada med regijami.

| 1.4 | EESO še poudarja, da ti parki že sedaj v veliki meri prispevajo k doseganju ciljev desete smernice, saj so njihovi osnovni elementi del industrijske strukture, ki je po mnenju Sveta v Evropi nujno potrebna, in ker njihova izjemna konkurenčnost krepi industrijsko bazo Unije. |
| --- | --- |

1.4

EESO še poudarja, da ti parki že sedaj v veliki meri prispevajo k doseganju ciljev desete smernice, saj so njihovi osnovni elementi del industrijske strukture, ki je po mnenju Sveta v Evropi nujno potrebna, in ker njihova izjemna konkurenčnost krepi industrijsko bazo Unije.

| 1.5 | Parki novih držav članic EU so strukturirani po podobnih načelih kot podobne organizacije v državah članicah EU-15 in mnogih drugih delih sveta. Obstajajo različna poimenovanja, v pravnih in strokovnih besedilih pa se najpogosteje uporabljajo izrazi: industrijski park, znanstveni park, tehnološki park, tehnopol, raziskovalni park, poslovni park, inovacijski center in tehnološki inkubator. Vendar imajo vse organizacije enake cilje: poenostaviti interakcijo med znanostjo, tehnologijo in gospodarsko rastjo, ustvarjati sinergije na podlagi sodelovanja med podjetji in raziskovalnimi inštituti za lažji dostop do trga in poleg tega ponujati specializirane visokokakovostne storitve s posebnim poudarkom na podjetniški inkubaciji, dejavnostih v zvezi z ustanavljanjem odcepljenih podjetij (spin-off) in vzpostavljanju mrež. |
| --- | --- |

1.5

Parki novih držav članic EU so strukturirani po podobnih načelih kot podobne organizacije v državah članicah EU-15 in mnogih drugih delih sveta. Obstajajo različna poimenovanja, v pravnih in strokovnih besedilih pa se najpogosteje uporabljajo izrazi: industrijski park, znanstveni park, tehnološki park, tehnopol, raziskovalni park, poslovni park, inovacijski center in tehnološki inkubator. Vendar imajo vse organizacije enake cilje: poenostaviti interakcijo med znanostjo, tehnologijo in gospodarsko rastjo, ustvarjati sinergije na podlagi sodelovanja med podjetji in raziskovalnimi inštituti za lažji dostop do trga in poleg tega ponujati specializirane visokokakovostne storitve s posebnim poudarkom na podjetniški inkubaciji, dejavnostih v zvezi z ustanavljanjem odcepljenih podjetij (spin-off) in vzpostavljanju mrež.

| 1.6 | Zakonsko sta področje industrijskih in tehnoloških parkov uredili tudi Bolgarija in Romunija, bodoči državi članici, ki sta že pričeli s pristopnimi pogajanji z EU. |
| --- | --- |

1.6

Zakonsko sta področje industrijskih in tehnoloških parkov uredili tudi Bolgarija in Romunija, bodoči državi članici, ki sta že pričeli s pristopnimi pogajanji z EU.

| 1.7 | Parki nudijo širok okvir in instrumente za spodbujanje inovacij ter regionalnega razvoja. Njihove dejavnosti ponavadi vključujejo podjetniško inkubacijo, pospeševanje tehnološkega prenosa in programe za neuradne investitorje (t. i. „poslovne angele“). Predstavljajo tudi odlično priložnost za pripravo in izvajanje transakcij tveganega kapitala. Parki zelo prispevajo k oblikovanju, zagonu in izvajanju programov EU z istimi ali podobnimi cilji in so učinkoviti partnerji, sposobni delovati v mreži. |
| --- | --- |

1.7

Parki nudijo širok okvir in instrumente za spodbujanje inovacij ter regionalnega razvoja. Njihove dejavnosti ponavadi vključujejo podjetniško inkubacijo, pospeševanje tehnološkega prenosa in programe za neuradne investitorje (t. i. „poslovne angele“). Predstavljajo tudi odlično priložnost za pripravo in izvajanje transakcij tveganega kapitala. Parki zelo prispevajo k oblikovanju, zagonu in izvajanju programov EU z istimi ali podobnimi cilji in so učinkoviti partnerji, sposobni delovati v mreži.

| 1.8 | Ustanavljanje in razvoj parkov v desetih novih državah članicah sta bila v preteklosti v večini primerov povezana s praktičnim uresničevanjem okoljskih načel. Pri novih parkih pa je uresničevanje teh načel že zagotovljeno s strogimi okoljskimi standardi, ki so začeli veljati po uskladitvi kot pogoju za pristop. V primeru parkov, ki so nastali kot rezultat prestrukturiranja ali sprememb v industriji, je ustanovitev parkov pogosto prvi korak k okoljskim rešitvam. |
| --- | --- |

1.8

Ustanavljanje in razvoj parkov v desetih novih državah članicah sta bila v preteklosti v večini primerov povezana s praktičnim uresničevanjem okoljskih načel. Pri novih parkih pa je uresničevanje teh načel že zagotovljeno s strogimi okoljskimi standardi, ki so začeli veljati po uskladitvi kot pogoju za pristop. V primeru parkov, ki so nastali kot rezultat prestrukturiranja ali sprememb v industriji, je ustanovitev parkov pogosto prvi korak k okoljskim rešitvam.

| 1.9 | Industrijski parki so rezultat kombinacije več različnih razvojnih teženj. Predstavljajo regionalni (lokalni) odgovor na globalizacijo, željo po rešitvi kulturnih, nacionalnih in etničnih problemov ter nujno potrebo po odpravi velikih razlik v stopnji gospodarskega razvoja. |
| --- | --- |

1.9

Industrijski parki so rezultat kombinacije več različnih razvojnih teženj. Predstavljajo regionalni (lokalni) odgovor na globalizacijo, željo po rešitvi kulturnih, nacionalnih in etničnih problemov ter nujno potrebo po odpravi velikih razlik v stopnji gospodarskega razvoja.

| 1.10 | Rešitve, ki jih prinašajo parki, so pozitivno vplivale na zaposlovanje, saj so prispevale k nastanku številnih novih delovnih mest (na primer na Madžarskem več kot 120.000 od leta 1997). Parki so pospešili tudi ustanavljanje novih podjetij v regijah in preprečili deindustralizacijo (od 1997 je bilo v madžarskih industrijskih parkih ustanovljenih več kot 2 500 podjetij). Tako nastala delovna mesta se ponavadi nanašajo na visoko tehnologijo in zahtevajo veliko strokovnega znanja za soočenje z izzivi, ki jih predstavlja prestrukturiranje industrije. |
| --- | --- |

1.10

Rešitve, ki jih prinašajo parki, so pozitivno vplivale na zaposlovanje, saj so prispevale k nastanku številnih novih delovnih mest (na primer na Madžarskem več kot 120.000 od leta 1997). Parki so pospešili tudi ustanavljanje novih podjetij v regijah in preprečili deindustralizacijo (od 1997 je bilo v madžarskih industrijskih parkih ustanovljenih več kot 2 500 podjetij). Tako nastala delovna mesta se ponavadi nanašajo na visoko tehnologijo in zahtevajo veliko strokovnega znanja za soočenje z izzivi, ki jih predstavlja prestrukturiranje industrije.

| 1.11 | V najrazvitejših evropskih državah, predvsem v državah EU-15, so se v teku desetletij razvili institucionalni, pravni in finančni sistemi regionalizacije, skupaj s strukturami industrijskega razvoja, ki so se sposobne odzivati na spremenljive pogoje kot posledico gospodarske rasti in na sisteme pomoči na državni in evropski ravni, ter njihovimi poimenovanji. Nove države članice osredotočajo svoja prizadevanja predvsem na premostitev precejšnje zaostalosti na teh področjih, da bi dohitele ostale države Unije. Pri tem so in bodo industrijski parki deležni posebne pozornosti, saj prispevajo k večji konkurenčnosti, manjšim razlikam v regionalnem razvoju in k ustvarjanju delovnih mest. Značilna je določena dvojnost gospodarskih in socialnih struktur, ki prevladujejo v času pristopa k EU: že dolgo ustaljeni upravni, institucionalni in finančni dejavniki so še zmeraj v veljavi, čeprav jih večina izgublja na pomenu, medtem ko imajo nove upravne in vodstvene strukture vedno pomembnejšo vlogo.
  V državah pristopnicah so se industrijski parki razvili kot izraz regionalnega razvoja in novih ambicij v gospodarski in industrijski politiki. |
| --- | --- |

1.11

V najrazvitejših evropskih državah, predvsem v državah EU-15, so se v teku desetletij razvili institucionalni, pravni in finančni sistemi regionalizacije, skupaj s strukturami industrijskega razvoja, ki so se sposobne odzivati na spremenljive pogoje kot posledico gospodarske rasti in na sisteme pomoči na državni in evropski ravni, ter njihovimi poimenovanji. Nove države članice osredotočajo svoja prizadevanja predvsem na premostitev precejšnje zaostalosti na teh področjih, da bi dohitele ostale države Unije. Pri tem so in bodo industrijski parki deležni posebne pozornosti, saj prispevajo k večji konkurenčnosti, manjšim razlikam v regionalnem razvoju in k ustvarjanju delovnih mest. Značilna je določena dvojnost gospodarskih in socialnih struktur, ki prevladujejo v času pristopa k EU: že dolgo ustaljeni upravni, institucionalni in finančni dejavniki so še zmeraj v veljavi, čeprav jih večina izgublja na pomenu, medtem ko imajo nove upravne in vodstvene strukture vedno pomembnejšo vlogo.

V državah pristopnicah so se industrijski parki razvili kot izraz regionalnega razvoja in novih ambicij v gospodarski in industrijski politiki.

| 1.12 | V mnenju na lastno pobudo želimo v skladu s cilji EU preučiti možni prispevek parkov in dejavnike, ki jih povezujejo. Parki spodbujajo ekonomsko in socialno kohezijo v obdobju po pristopu in zato zaslužijo posebno pozornost v okviru razprave o spremembah v industriji. Treba je poudariti, da je prav oblikovanje ustreznega evropskega pravnega okvira okrepilo vlogo industrijskih parkov v državah Unije, in da so se nekatere nove države članice in države pristopnice na to odzvale že pred mnogimi leti. Druge pa niso imele strategij gospodarske politike, ki bi upoštevale vsestranske možnosti, ki jih ponujajo industrijski parki, in nakazovale smer razvoja v skladu s potrebami mednarodnega združevanja. |
| --- | --- |

1.12

V mnenju na lastno pobudo želimo v skladu s cilji EU preučiti možni prispevek parkov in dejavnike, ki jih povezujejo. Parki spodbujajo ekonomsko in socialno kohezijo v obdobju po pristopu in zato zaslužijo posebno pozornost v okviru razprave o spremembah v industriji. Treba je poudariti, da je prav oblikovanje ustreznega evropskega pravnega okvira okrepilo vlogo industrijskih parkov v državah Unije, in da so se nekatere nove države članice in države pristopnice na to odzvale že pred mnogimi leti. Druge pa niso imele strategij gospodarske politike, ki bi upoštevale vsestranske možnosti, ki jih ponujajo industrijski parki, in nakazovale smer razvoja v skladu s potrebami mednarodnega združevanja.

| 1.13 | V dokumentu IP/05/1252 Komisije poudarjata evropski komisar za podjetja in industrijo ter evropski komisar za znanost in raziskave, da so inovacije in raziskave srce vsakega podjetja. Pri tem so pomembna inovacijska središča in industrijski ter raziskovalno usmerjeni grozdi: točka 3.2 akcijskega načrta poziva k pospeševanju teh središč in grozdov ter države članice k uporabi sredstev iz strukturnih skladov (MEMO/05/366). |
| --- | --- |

1.13

V dokumentu IP/05/1252 Komisije poudarjata evropski komisar za podjetja in industrijo ter evropski komisar za znanost in raziskave, da so inovacije in raziskave srce vsakega podjetja. Pri tem so pomembna inovacijska središča in industrijski ter raziskovalno usmerjeni grozdi: točka 3.2 akcijskega načrta poziva k pospeševanju teh središč in grozdov ter države članice k uporabi sredstev iz strukturnih skladov (MEMO/05/366).

| 1.14 | Industrijski, tehnološki in znanstveni parki ter druge organizacije s podobno dejavnostjo delujejo kot inovacijska središča in tako prispevajo k uresničevanju prednostnih ciljev trenutne faze izvajanja BEPG 2005–2008 in lizbonske strategije. S tem mnenjem na lastno pobudo želi Evropski ekonomsko-socialni odbor spodbuditi razvoj takšnih organizacij v EU-15 in v desetih novih državah članicah ter sodelovanje med njimi. Poleg tega poskuša izboljšati dostop do pomoči Evropske komisije in drugih institucij Unije za industrijske, tehnološke, znanstvene in druge podobne parke v vseh državah članicah EU. |
| --- | --- |

1.14

Industrijski, tehnološki in znanstveni parki ter druge organizacije s podobno dejavnostjo delujejo kot inovacijska središča in tako prispevajo k uresničevanju prednostnih ciljev trenutne faze izvajanja BEPG 2005–2008 in lizbonske strategije. S tem mnenjem na lastno pobudo želi Evropski ekonomsko-socialni odbor spodbuditi razvoj takšnih organizacij v EU-15 in v desetih novih državah članicah ter sodelovanje med njimi. Poleg tega poskuša izboljšati dostop do pomoči Evropske komisije in drugih institucij Unije za industrijske, tehnološke, znanstvene in druge podobne parke v vseh državah članicah EU.

2.   Industrijski parki kot inovacijska središča: vrste parkov in njihov razvoj v posameznih državah

2.1   Vrste parkov

Mednarodne izkušnje so pokazale, kar potrjujejo tudi zgornje navedbe, da ne obstajata niti dva enaka industrijska parka. Za vsak park je tudi popolnoma naravno, da se stalno spreminja. Mreže, ki se razvijajo, jasno prikazujejo raznolikost parkov ter njihovo sposobnost prilagajanja na spreminjajoče se potrebe. Zato smo se v tem mnenju opredelili za širši pomen koncepta „inovacijskih središč“, ki ne obsega samo inovacijske dejavnosti parkov v industrijskem, tehnološkem, znanstvenem in drugih sektorjih, temveč široko paleto dejavnosti, ki ustvarjajo dodano vrednost.

Ta pristop je v skladu z opredelitvijo Evropske komisije, ki inovacijska središča in pole konkurenčnosti opisuje kot na določeno geografsko območje omejena združenja med podjetji, centri za poklicno usposabljanje in javnimi ali zasebnimi raziskovalnimi inštituti, ki med seboj tesno sodelujejo. Izvajajo skupne inovativne projekte in pri tem ustvarjajo sinergije med lokalnimi akterji. Sodelovanje se osredotoča na določena tehnološka in znanstvena področja, s ciljem ustvariti kritično maso za zagotovitev konkurenčnosti in mednarodne prepoznavnosti.

| 2.2 | Glede na njihove funkcije (naloge) lahko parke razdelimo na:






  — | znanstvene parke, |
| --- | --- | --- |

2.2

Glede na njihove funkcije (naloge) lahko parke razdelimo na:

—

znanstvene parke,

| — | tehnološke parke, |
| --- | --- |

—

tehnološke parke,

| — | inovacijske centre in |
| --- | --- |

—

inovacijske centre in

| — | poslovne parke. |
| --- | --- |

—

poslovne parke.

Kot bolj globalne organizacijske strukture lahko označimo:

| — | tehnopole, |
| --- | --- |

—

tehnopole,

| — | tehnološke pole, |
| --- | --- |

—

tehnološke pole,

| — | tehnološke cone, |
| --- | --- |

—

tehnološke cone,

| — | podjetniške cone in podjetniške grozde. |
| --- | --- |

—

podjetniške cone in podjetniške grozde.

Glede na njihovo ustanovitev lahko jasno razlikujemo med dvema osnovnima vrstama parkov:

| — | novi (greenfield) parki, |
| --- | --- |

—

novi (greenfield) parki,

| — | parki na saniranih območjih. |
| --- | --- |

—

parki na saniranih območjih.

| 2.3 | Parki se nenehno spreminjajo in gredo skozi različne razvojne faze. Vedno manj je monumentalnih industrijskih infrastruktur, na njihovem mestu nastajajo organizacije, sposobne ustvariti kakovostnejšo in večjo dodano vrednost, v katerih se vedno večji pomen pripisuje IKT ter širokemu spektru inovacijskih storitev, ki jih podjetjem v parku ponujajo upravitelji parkov. |
| --- | --- |

2.3

Parki se nenehno spreminjajo in gredo skozi različne razvojne faze. Vedno manj je monumentalnih industrijskih infrastruktur, na njihovem mestu nastajajo organizacije, sposobne ustvariti kakovostnejšo in večjo dodano vrednost, v katerih se vedno večji pomen pripisuje IKT ter širokemu spektru inovacijskih storitev, ki jih podjetjem v parku ponujajo upravitelji parkov.

3.   Položaj v novih državah članicah EU

| 3.1 | Industrijski parki v desetih državah članicah, ki so se Uniji pridružile 1. maja 2004, se na splošno skladajo z vrstami parkov, opisanimi v točki 2.1. Ciper ima tako imenovane „inkubatorje za podjetja“, ki jih sofinancira vlada. So zasebne organizacije in izvajajo različne konkretne projekte. |
| --- | --- |

3.1

Industrijski parki v desetih državah članicah, ki so se Uniji pridružile 1. maja 2004, se na splošno skladajo z vrstami parkov, opisanimi v točki 2.1. Ciper ima tako imenovane „inkubatorje za podjetja“, ki jih sofinancira vlada. So zasebne organizacije in izvajajo različne konkretne projekte.

| 3.2 | Na Češkem je bilo s pomočjo CzehInvesta, vladne agencije za investicije in razvoj podjetij, ustanovljenih 82 industrijskih con v okviru vladnega programa za pospešitev razvoja industrijskih con. V letu 2001 so ta program dopolnili novi podprogrami: Sanacija industrijskih con, Gradnja in sanacija zemljišč za zakup in Akreditacija industrijskih con. |
| --- | --- |

3.2

Na Češkem je bilo s pomočjo CzehInvesta, vladne agencije za investicije in razvoj podjetij, ustanovljenih 82 industrijskih con v okviru vladnega programa za pospešitev razvoja industrijskih con. V letu 2001 so ta program dopolnili novi podprogrami: Sanacija industrijskih con, Gradnja in sanacija zemljišč za zakup in Akreditacija industrijskih con.

| 3.3 | Estonija pozna več vrst različnih industrijskih parkov, ki se tudi različno imenujejo. Nekateri so bili ustanovljeni s podporo lokalnih skupnosti in drugih organizacij. V glavnem se ukvarjajo z raziskavami in razvojem ter sodelujejo z glavnimi univerzami. V Estoniji trenutno obstajata dva takšna parka, v Tartuju in v Talinu. Pri industrijskih parkih, ustanovljenih na zasebno pobudo, pa so udeležena pridobitna podjetja predvsem iz logističnega, trgovskega, industrijskega in storitvenega sektorja. |
| --- | --- |

3.3

Estonija pozna več vrst različnih industrijskih parkov, ki se tudi različno imenujejo. Nekateri so bili ustanovljeni s podporo lokalnih skupnosti in drugih organizacij. V glavnem se ukvarjajo z raziskavami in razvojem ter sodelujejo z glavnimi univerzami. V Estoniji trenutno obstajata dva takšna parka, v Tartuju in v Talinu. Pri industrijskih parkih, ustanovljenih na zasebno pobudo, pa so udeležena pridobitna podjetja predvsem iz logističnega, trgovskega, industrijskega in storitvenega sektorja.

| 3.4 | Na Poljskem je bila večina „industrijskih parkov“ ustanovljena v zadnjih letih. Njihov gospodarski pomen je trenutno neznaten, saj investitorje, predvsem tuje, bolj privlači 14 „posebnih gospodarskih con“. Te cone so bile ustanovljene z vladnimi odloki med leti 1995 in 1997 za dobo dvajsetih let v industrijsko slabo razvitih regijah ali regijah, potrebnih industrijskega prestrukturiranja, s ciljem pospeševati regionalni razvoj. Na začetku so te cone investitorjem ponujale 100 % oprostitev davka od dohodka pravnih oseb v prvih desetih letih in 50 % v naslednjih desetih, poleg tega pa še popolno oprostitev zemljiškega davka. 1. januarja 2001 je Poljska ta preferenčni sistem uskladila z zakonodajo EU. Poseben status teh gospodarskih con se izteče najpozneje decembra 2017, zato se bodo v prihodnje pomen, število in površina industrijskih parkov najverjetneje povečali. |
| --- | --- |

3.4

Na Poljskem je bila večina „industrijskih parkov“ ustanovljena v zadnjih letih. Njihov gospodarski pomen je trenutno neznaten, saj investitorje, predvsem tuje, bolj privlači 14 „posebnih gospodarskih con“. Te cone so bile ustanovljene z vladnimi odloki med leti 1995 in 1997 za dobo dvajsetih let v industrijsko slabo razvitih regijah ali regijah, potrebnih industrijskega prestrukturiranja, s ciljem pospeševati regionalni razvoj. Na začetku so te cone investitorjem ponujale 100 % oprostitev davka od dohodka pravnih oseb v prvih desetih letih in 50 % v naslednjih desetih, poleg tega pa še popolno oprostitev zemljiškega davka. 1. januarja 2001 je Poljska ta preferenčni sistem uskladila z zakonodajo EU. Poseben status teh gospodarskih con se izteče najpozneje decembra 2017, zato se bodo v prihodnje pomen, število in površina industrijskih parkov najverjetneje povečali.

| 3.5 | V Latviji se uporablja izraz „poslovni parki“. Podjetja se odločajo za poslovne parke zaradi ugodne infrastrukture in drugih ugodnih upravnih pogojev. Latvijski nacionalni raziskovalni in razvojni program ureja zakon o inovacijah. |
| --- | --- |

3.5

V Latviji se uporablja izraz „poslovni parki“. Podjetja se odločajo za poslovne parke zaradi ugodne infrastrukture in drugih ugodnih upravnih pogojev. Latvijski nacionalni raziskovalni in razvojni program ureja zakon o inovacijah.

| 3.6 | V Litvi so k vzpostavitvi industrijske strukture prispevala odločna prizadevanja vlade za pospešitev razvoja delovno intenzivnih panog s precejšnjo dodano vrednostjo (elektronika, avtomobilska elektronika) ali na znanju temelječih industrijskih panog in storitev (biotehnologija, IT, laserska tehnologija). Program, ki je bil ustanovljen v drugi polovici devetdesetih let za razvoj „industrijskih parkov“ z organizirano infrastrukturo v bližini večjih mest, spada k instrumentom za gospodarski razvoj Litve. Država je svoj industrijski razvoj osredotočila v bližini večjih mest zaradi razpoložljivosti kvalificirane delovne sile. |
| --- | --- |

3.6

V Litvi so k vzpostavitvi industrijske strukture prispevala odločna prizadevanja vlade za pospešitev razvoja delovno intenzivnih panog s precejšnjo dodano vrednostjo (elektronika, avtomobilska elektronika) ali na znanju temelječih industrijskih panog in storitev (biotehnologija, IT, laserska tehnologija). Program, ki je bil ustanovljen v drugi polovici devetdesetih let za razvoj „industrijskih parkov“ z organizirano infrastrukturo v bližini večjih mest, spada k instrumentom za gospodarski razvoj Litve. Država je svoj industrijski razvoj osredotočila v bližini večjih mest zaradi razpoložljivosti kvalificirane delovne sile.

| 3.7 | Na Madžarskem je vlada v letu 1997 uvedla sistem za razvoj industrijskih parkov. Dolgoročne razvojne načrte vsakega projekta za industrijski park je treba predložiti v oceno ministrstvu za gospodarstvo. Če so dovolj kakovostni, dobijo pravico do poimenovanja „industrijski park“. Cilji industrijskih parkov so povečanje konkurenčnosti, ustvarjanje delovnih mest ter oblikovanje ugodnih pogojev za industrijsko, logistično in storitveno dejavnost, ki je okolju prijazna in v skladu s standardi EU. V madžarskih industrijskih parkih je približno 2 500 tujih multinacionalnih podjetij in domačih MSP, ki zaposlujejo več kot 140 000 oseb. |
| --- | --- |

3.7

Na Madžarskem je vlada v letu 1997 uvedla sistem za razvoj industrijskih parkov. Dolgoročne razvojne načrte vsakega projekta za industrijski park je treba predložiti v oceno ministrstvu za gospodarstvo. Če so dovolj kakovostni, dobijo pravico do poimenovanja „industrijski park“. Cilji industrijskih parkov so povečanje konkurenčnosti, ustvarjanje delovnih mest ter oblikovanje ugodnih pogojev za industrijsko, logistično in storitveno dejavnost, ki je okolju prijazna in v skladu s standardi EU. V madžarskih industrijskih parkih je približno 2 500 tujih multinacionalnih podjetij in domačih MSP, ki zaposlujejo več kot 140 000 oseb.

| 3.8 | Na Malti kažejo lanske statistike relativno velik delež industrijske proizvodnje v gospodarstvu. Malta Enterprise, agencija za spodbujanje naložb, je ustanovila Inkubacijski center za podjetja, ki naj bi spodbudil razvoj inovacijskih projektov zlasti na področjih, kot so IT, telekomunikacije, načrtovanje na področju mehanike in elektrotehnike, industrijski dizajn, obnovljivi viri energije in biotehnologija. Inkubacijski center nudi podjetjem v omenjenih sektorjih možnosti za naložbe in financiranje ter najrazličnejše infrastrukturne storitve, potrebne za njihovo delovanje. |
| --- | --- |

3.8

Na Malti kažejo lanske statistike relativno velik delež industrijske proizvodnje v gospodarstvu. Malta Enterprise, agencija za spodbujanje naložb, je ustanovila Inkubacijski center za podjetja, ki naj bi spodbudil razvoj inovacijskih projektov zlasti na področjih, kot so IT, telekomunikacije, načrtovanje na področju mehanike in elektrotehnike, industrijski dizajn, obnovljivi viri energije in biotehnologija. Inkubacijski center nudi podjetjem v omenjenih sektorjih možnosti za naložbe in financiranje ter najrazličnejše infrastrukturne storitve, potrebne za njihovo delovanje.

| 3.9 | Na Slovaškem je subvencioniranje industrijskih parkov urejeno z zakonom o industrijskih parkih (193/2001), ki je bil spremenjen v letih 2003 in 2004. V tem zakonu so industrijski parki opredeljeni kot cone, določene s prostorskim načrtom, v katerih se eno ali več podjetij ukvarja z industrijsko proizvodnjo. Lokalne in regionalne skupnosti lahko ustanavljajo industrijske parke na zemljiščih, ki jih imajo v lasti. Razen tega zakon predvideva možnost, da dve ali več občin na podlagi sklenjene pogodbe skupaj ustanovijo industrijski park. |
| --- | --- |

3.9

Na Slovaškem je subvencioniranje industrijskih parkov urejeno z zakonom o industrijskih parkih (193/2001), ki je bil spremenjen v letih 2003 in 2004. V tem zakonu so industrijski parki opredeljeni kot cone, določene s prostorskim načrtom, v katerih se eno ali več podjetij ukvarja z industrijsko proizvodnjo. Lokalne in regionalne skupnosti lahko ustanavljajo industrijske parke na zemljiščih, ki jih imajo v lasti. Razen tega zakon predvideva možnost, da dve ali več občin na podlagi sklenjene pogodbe skupaj ustanovijo industrijski park.

| 3.10 | V Sloveniji se parki imenujejo tehnološki parki. Njihov cilj je delovati kot katalizator za poslovne zamisli, ki se nanašajo na napredno tehnologijo in visoko stopnjo strokovnega znanja. Tehnološki parki nudijo fizične in intelektualne infrastrukturne storitve, potrebne za izvajanje pobud, in pri tem posebno pozornost namenjajo potrebam MSP. Predstavljajo tudi vez med podjetji in ustanovami visokega šolstva. Iz dokumentov Ministrstva za gospodarstvo je razvidno, da so tehnološki parki opredeljeni kot pravne osebe, ki so udeležene pri izvajanju projektov, z razliko od inkubatorjev, ki so prav tako pravne osebe, vendar omejene na ustvarjanje ugodnih pogojev za zagon projektov. |
| --- | --- |

3.10

V Sloveniji se parki imenujejo tehnološki parki. Njihov cilj je delovati kot katalizator za poslovne zamisli, ki se nanašajo na napredno tehnologijo in visoko stopnjo strokovnega znanja. Tehnološki parki nudijo fizične in intelektualne infrastrukturne storitve, potrebne za izvajanje pobud, in pri tem posebno pozornost namenjajo potrebam MSP. Predstavljajo tudi vez med podjetji in ustanovami visokega šolstva. Iz dokumentov Ministrstva za gospodarstvo je razvidno, da so tehnološki parki opredeljeni kot pravne osebe, ki so udeležene pri izvajanju projektov, z razliko od inkubatorjev, ki so prav tako pravne osebe, vendar omejene na ustvarjanje ugodnih pogojev za zagon projektov.

4.   Strateški cilji in modeli

| 4.1 | Parki kljub vsem razlikam med njimi postopno oblikujejo mreže dejavnosti v okviru gospodarske, industrijske in inovacijske politike, ki so jih določile vlade držav za dosego svojih ciljev. Na osnovi analize prioritet vlad lahko politike razdelimo na tematske (s poudarkom na javnih sredstvih) in „difuzijske“ (usmerjene na učinke in sinergije) ter kombinacijo obeh. |
| --- | --- |

4.1

Parki kljub vsem razlikam med njimi postopno oblikujejo mreže dejavnosti v okviru gospodarske, industrijske in inovacijske politike, ki so jih določile vlade držav za dosego svojih ciljev. Na osnovi analize prioritet vlad lahko politike razdelimo na tematske (s poudarkom na javnih sredstvih) in „difuzijske“ (usmerjene na učinke in sinergije) ter kombinacijo obeh.

| 4.2 | Ta dva modela ne moremo vedno strogo razlikovati po splošnih ciljih, saj, na primer, spodbujanje visoke tehnologije v neki regiji z ustanavljanjem industrijskih parkov ne koristi le sami regiji, temveč prispeva tudi k pospeševanju inovacij na splošno. To je le vprašanje prioritet. |
| --- | --- |

4.2

Ta dva modela ne moremo vedno strogo razlikovati po splošnih ciljih, saj, na primer, spodbujanje visoke tehnologije v neki regiji z ustanavljanjem industrijskih parkov ne koristi le sami regiji, temveč prispeva tudi k pospeševanju inovacij na splošno. To je le vprašanje prioritet.

5.   Lizbonska strategija in industrijski parki

| 5.1 | Lizbonska strategija uvršča med prednostne naloge razvoj inovacij kot sredstva za spodbujanje rasti, zaposlovanja in trajnosti, pospeševanje širjenja tehnologij ter uporabo in komercialno izkoriščanje rezultatov raziskav in razvoja. Industrijski parki in z njimi povezane organizacijske strukture igrajo izredno pomembno vlogo pri ustvarjanju organizacijskih, finančnih in pravnih pogojev za izpolnitev teh nalog. |
| --- | --- |

5.1

Lizbonska strategija uvršča med prednostne naloge razvoj inovacij kot sredstva za spodbujanje rasti, zaposlovanja in trajnosti, pospeševanje širjenja tehnologij ter uporabo in komercialno izkoriščanje rezultatov raziskav in razvoja. Industrijski parki in z njimi povezane organizacijske strukture igrajo izredno pomembno vlogo pri ustvarjanju organizacijskih, finančnih in pravnih pogojev za izpolnitev teh nalog.

| 5.2 | Še posebej pomembno vlogo imajo industrijski parki pri spodbujanju inovacij. Zato pri ustvarjanju mrež industrijskih parkov ni dovolj le upoštevanje izključno industrijskih in kmetijskih vidikov: za dosego gospodarskih ciljev je vedno pomembnejši prispevek akademskih in univerzitetnih intelektualnih virov. Izboljšati konkurenčnost, povečati gospodarsko prožnost, izkoriščati prednosti človeških virov — te cilje lahko dosežemo le s pomočjo intelektualnih virov in s spodbujanjem inovacij. |
| --- | --- |

5.2

Še posebej pomembno vlogo imajo industrijski parki pri spodbujanju inovacij. Zato pri ustvarjanju mrež industrijskih parkov ni dovolj le upoštevanje izključno industrijskih in kmetijskih vidikov: za dosego gospodarskih ciljev je vedno pomembnejši prispevek akademskih in univerzitetnih intelektualnih virov. Izboljšati konkurenčnost, povečati gospodarsko prožnost, izkoriščati prednosti človeških virov — te cilje lahko dosežemo le s pomočjo intelektualnih virov in s spodbujanjem inovacij.

6.   Prenos znanja in inovativnost

6.1   Inovacijski centri in centri za prenos znanja

| 6.1.1 | Dejavnost takšnih ustanov ni omejena na eno samo področje: delujejo namreč kot most med znanostjo in gospodarstvom po zaslugi storitev, ki jih ponujajo podjetjem določene regije ali države (bodisi na pridobitni ali nepridobitni podlagi). Glavna razlika med raznimi kategorijami je, ali delujejo bolj kot storitveni centri („dajalci“) ali kot podjetja („prejemniki“). Inovacijski centri in centri za prenos znanja so posredniki, ki podjetja spodbujajo in podpirajo pri izkoriščanju rezultatov raziskav. Organizacije, ki nudijo storitve, povezane z raziskovanjem in razvojem, pa vključujejo raziskovalne inštitute, ki so pogosto združeni s podjetji prejemniki v eno enoto. |
| --- | --- |

6.1.1

Dejavnost takšnih ustanov ni omejena na eno samo področje: delujejo namreč kot most med znanostjo in gospodarstvom po zaslugi storitev, ki jih ponujajo podjetjem določene regije ali države (bodisi na pridobitni ali nepridobitni podlagi). Glavna razlika med raznimi kategorijami je, ali delujejo bolj kot storitveni centri („dajalci“) ali kot podjetja („prejemniki“). Inovacijski centri in centri za prenos znanja so posredniki, ki podjetja spodbujajo in podpirajo pri izkoriščanju rezultatov raziskav. Organizacije, ki nudijo storitve, povezane z raziskovanjem in razvojem, pa vključujejo raziskovalne inštitute, ki so pogosto združeni s podjetji prejemniki v eno enoto.

| 6.1.2 | H glavnim storitvam teh centrov spadajo svetovanje, tehnološki prenos, upravljanje podatkovnih baz s podjetniškimi informacijami, organizacija podjetniških srečanj in sejmov, stik s strokovnjaki, ponudba potrebne infrastrukture za poskuse, pomoč v zvezi z ustanavljanjem odcepljenih podjetij (spin-off), povezava s t. i. „poslovnimi angeli“ in ustvarjanje mrež. |
| --- | --- |

6.1.2

H glavnim storitvam teh centrov spadajo svetovanje, tehnološki prenos, upravljanje podatkovnih baz s podjetniškimi informacijami, organizacija podjetniških srečanj in sejmov, stik s strokovnjaki, ponudba potrebne infrastrukture za poskuse, pomoč v zvezi z ustanavljanjem odcepljenih podjetij (spin-off), povezava s t. i. „poslovnimi angeli“ in ustvarjanje mrež.

| 6.1.3 | V glavnem te organizacije nudijo podjetniško svetovanje. Vlogo posrednika imajo na primer inovacijski centri na Nizozemskem in raziskovalno-razvojne mreže na Norveškem. Njihove storitve za podjetja obsegajo seznanjanje z rezultati raziskav in spodbujanje k uporabi teh rezultatov. V Nemčiji centri in agencije za prenos znanja izvajajo tehnološki prenos bolj neposredno in ponujajo storitve na isti način kot storitveni centri za predelovalno industrijo v Združenih državah Amerike. K njihovim storitvam spadajo posojila za raziskave, ki jih financirajo vladni programi, in finančna pomoč podjetjem, da lahko zaposlijo univerzitetne raziskovalce in pokrijejo del njihovih plač. |
| --- | --- |

6.1.3

V glavnem te organizacije nudijo podjetniško svetovanje. Vlogo posrednika imajo na primer inovacijski centri na Nizozemskem in raziskovalno-razvojne mreže na Norveškem. Njihove storitve za podjetja obsegajo seznanjanje z rezultati raziskav in spodbujanje k uporabi teh rezultatov. V Nemčiji centri in agencije za prenos znanja izvajajo tehnološki prenos bolj neposredno in ponujajo storitve na isti način kot storitveni centri za predelovalno industrijo v Združenih državah Amerike. K njihovim storitvam spadajo posojila za raziskave, ki jih financirajo vladni programi, in finančna pomoč podjetjem, da lahko zaposlijo univerzitetne raziskovalce in pokrijejo del njihovih plač.

| 6.1.4 | Agencije te vrste se v glavnem ustanavljajo na osnovi javnih pobud (deloma tudi prek trgovinskih zbornic kot na primer v Nemčiji), saj je za uporabnike teh programov tehnološki razvoj lahko resnično učinkovit le s pomočjo od zunaj (v večini primerov od vlade) — učinkovitost teh programov je vendarle dolgoročni gospodarski interes. S finančnega vidika je opaziti že več razlik: proračun nizozemskih centrov na primer financira nizozemsko ministrstvo za gospodarstvo in njihove storitve so deloma brezplačne (prvih 16 svetovalnih ur). Na Norveškem dejavnost atašejev za raziskave in razvoj prav tako financira vlada. Nasprotno pa na primer centri v Nemčiji in Združenih državah Amerike dobivajo podporo iz posebnih skladov, ki je časovno omejena (v Nemčiji na tri leta, v ZDA na šest let, začenši s 50 %). Svoje storitve opravljajo deloma na nepridobitni in deloma na pridobitni podlagi. |
| --- | --- |

6.1.4

Agencije te vrste se v glavnem ustanavljajo na osnovi javnih pobud (deloma tudi prek trgovinskih zbornic kot na primer v Nemčiji), saj je za uporabnike teh programov tehnološki razvoj lahko resnično učinkovit le s pomočjo od zunaj (v večini primerov od vlade) — učinkovitost teh programov je vendarle dolgoročni gospodarski interes. S finančnega vidika je opaziti že več razlik: proračun nizozemskih centrov na primer financira nizozemsko ministrstvo za gospodarstvo in njihove storitve so deloma brezplačne (prvih 16 svetovalnih ur). Na Norveškem dejavnost atašejev za raziskave in razvoj prav tako financira vlada. Nasprotno pa na primer centri v Nemčiji in Združenih državah Amerike dobivajo podporo iz posebnih skladov, ki je časovno omejena (v Nemčiji na tri leta, v ZDA na šest let, začenši s 50 %). Svoje storitve opravljajo deloma na nepridobitni in deloma na pridobitni podlagi.

6.2   Organizacije, ki opravljajo storitve s področja raziskav in razvoja

| 6.2.1 | Glavna značilnost teh bolje strukturiranih organizacij je prizadevanje za tesne stike med znanostjo in industrijo, povezovanje raziskovalnih (predvsem industrijskih) inštitutov in podjetij v mreže ter opravljanje raziskovalnih in razvojnih storitev zlasti za mala in srednje velika podjetja, s pomočjo javnih sredstev na osnovi pogodb, sklenjenih za konkretne projekte. Njihove dejavnosti so močno povezane z dejavnostmi univerz, vendar jih je treba razlikovati od univerzitetnih agencij in parkov. |
| --- | --- |

6.2.1

Glavna značilnost teh bolje strukturiranih organizacij je prizadevanje za tesne stike med znanostjo in industrijo, povezovanje raziskovalnih (predvsem industrijskih) inštitutov in podjetij v mreže ter opravljanje raziskovalnih in razvojnih storitev zlasti za mala in srednje velika podjetja, s pomočjo javnih sredstev na osnovi pogodb, sklenjenih za konkretne projekte. Njihove dejavnosti so močno povezane z dejavnostmi univerz, vendar jih je treba razlikovati od univerzitetnih agencij in parkov.

| 6.2.2 | Tudi obstoj teh organizacij temelji na javnih pobudah, deloma jih država tudi upravlja. Skrbijo za širjenje rezultatov znanstvenih raziskav v okviru naročil, ki prihajajo iz zasebnega (industrija) in iz javnega sektorja (ministrstva). Financiranje teh organizacij je zelo različno in lahko pokriva med 10 % in 100 % stroškov. |
| --- | --- |

6.2.2

Tudi obstoj teh organizacij temelji na javnih pobudah, deloma jih država tudi upravlja. Skrbijo za širjenje rezultatov znanstvenih raziskav v okviru naročil, ki prihajajo iz zasebnega (industrija) in iz javnega sektorja (ministrstva). Financiranje teh organizacij je zelo različno in lahko pokriva med 10 % in 100 % stroškov.

6.3   Vrste sodelovanja med univerzami in industrijo v obliki parkov

| 6.3.1 | Ti parki so v bližini generatorjev znanja (ponavadi univerz in raziskovalnih centrov), s katerimi imajo sklenjene pogodbe ali h katerim spadajo (kot na Madžarskem InfoPark ali INNOTECH, inovacijski park Tehnične univerze Budimpešta). Vendar pa so materialni pogoji za njihovo delovanje zagotovljeni z javnimi sredstvi (na nacionalni ali lokalni ravni). Ti parki nudijo vedno bolj ugodne in celovite pogoje za inovacije po zaslugi svoje visokokakovostne tehnične infrastrukture. S pomočjo tehnološkega prenosa je možno zaobseči vedno več stopenj inovacijskega postopka in razširiti dejavnosti znotraj različnih parkov vse do uvajanja izdelka na trg, celo do serijske proizvodnje ali ustanovitve nove industrijske panoge. |
| --- | --- |

6.3.1

Ti parki so v bližini generatorjev znanja (ponavadi univerz in raziskovalnih centrov), s katerimi imajo sklenjene pogodbe ali h katerim spadajo (kot na Madžarskem InfoPark ali INNOTECH, inovacijski park Tehnične univerze Budimpešta). Vendar pa so materialni pogoji za njihovo delovanje zagotovljeni z javnimi sredstvi (na nacionalni ali lokalni ravni). Ti parki nudijo vedno bolj ugodne in celovite pogoje za inovacije po zaslugi svoje visokokakovostne tehnične infrastrukture. S pomočjo tehnološkega prenosa je možno zaobseči vedno več stopenj inovacijskega postopka in razširiti dejavnosti znotraj različnih parkov vse do uvajanja izdelka na trg, celo do serijske proizvodnje ali ustanovitve nove industrijske panoge.

| 6.3.2 | Številni raziskovalni in znanstveni parki so bili podlaga za gospodarski razcvet in najrazličnejše znanstvene možnosti na območjih, na katerih so bili ustanovljeni. Takšna območja najdemo v Franciji (na primer Lyon). Med drugimi parki v Franciji ima izredno pomembno vlogo model tehnopola kot edinstvenega novega urbanističnega koncepta. Podobno, čeprav v programskem okviru, so bili tudi prvi japonski parki ustanovljeni na osnovi modela tehnopola, ki je podoben francoskemu modelu. Od teh je najbolj poznan park Tsukala, nov (greenfield) park v na novo ustanovljenem znanstvenem mestu. Danes se tehnopoli ustanavljajo na osnovi lokalnih pobud. V Združenih državah Amerike so bili prvi inovacijski parki nasploh prav tako ustanovljeni na takšnih območjih (na primer Silicon Valley ali Route 128 v Bostonu). |
| --- | --- |

6.3.2

Številni raziskovalni in znanstveni parki so bili podlaga za gospodarski razcvet in najrazličnejše znanstvene možnosti na območjih, na katerih so bili ustanovljeni. Takšna območja najdemo v Franciji (na primer Lyon). Med drugimi parki v Franciji ima izredno pomembno vlogo model tehnopola kot edinstvenega novega urbanističnega koncepta. Podobno, čeprav v programskem okviru, so bili tudi prvi japonski parki ustanovljeni na osnovi modela tehnopola, ki je podoben francoskemu modelu. Od teh je najbolj poznan park Tsukala, nov (greenfield) park v na novo ustanovljenem znanstvenem mestu. Danes se tehnopoli ustanavljajo na osnovi lokalnih pobud. V Združenih državah Amerike so bili prvi inovacijski parki nasploh prav tako ustanovljeni na takšnih območjih (na primer Silicon Valley ali Route 128 v Bostonu).

| 6.3.3 | Danes inovacijski parki obstajajo v vseh državah Evropske unije, od Lizbone do Aten. Opisani parki spadajo k najkompleksnejšim, v inovacije usmerjenim organizacijam in imajo največji organizacijski potencial, saj kot spodbujevalci inovacij nudijo vse zgoraj navedene prednosti. |
| --- | --- |

6.3.3

Danes inovacijski parki obstajajo v vseh državah Evropske unije, od Lizbone do Aten. Opisani parki spadajo k najkompleksnejšim, v inovacije usmerjenim organizacijam in imajo največji organizacijski potencial, saj kot spodbujevalci inovacij nudijo vse zgoraj navedene prednosti.

7.   Priporočila

| 7.1 | EESO meni, da bi morala Evropska unija igrati aktivno vlogo pri spodbujanju ustanavljanja in razvoja industrijskih in tehnoloških parkov kot inovacijskih središč v državah članicah in njihovih regijah. Tako bi zagotovila celovito integracijo starih in novih držav članic v razširjen enotni trg, ki je eden od glavnih dejavnikov novega partnerstva za rast in razvoj v okviru oživljene lizbonske strategije. Zadani cilji so:






  — | okrepiti konkurenčnost novih držav članic in zmanjšati regionalne razlike ter s tem zagotoviti večjo gospodarsko uspešnost EU; |
| --- | --- | --- |

7.1

EESO meni, da bi morala Evropska unija igrati aktivno vlogo pri spodbujanju ustanavljanja in razvoja industrijskih in tehnoloških parkov kot inovacijskih središč v državah članicah in njihovih regijah. Tako bi zagotovila celovito integracijo starih in novih držav članic v razširjen enotni trg, ki je eden od glavnih dejavnikov novega partnerstva za rast in razvoj v okviru oživljene lizbonske strategije. Zadani cilji so:

—

okrepiti konkurenčnost novih držav članic in zmanjšati regionalne razlike ter s tem zagotoviti večjo gospodarsko uspešnost EU;

| — | okrepiti konkurenčnost na lokalni in regionalni ravni z učinkovitejšim upravljanjem industrijskega prestrukturiranja, ponovne uporabe finančnih sredstev ter naravnih in človeških virov, ter strategije, ki se je sposobna obenem soočiti s kompleksno naravo gospodarskih in tehnoloških možnosti ter z izzivi, ki jih predstavljata evropsko združevanje in globalni trg; |
| --- | --- |

—

okrepiti konkurenčnost na lokalni in regionalni ravni z učinkovitejšim upravljanjem industrijskega prestrukturiranja, ponovne uporabe finančnih sredstev ter naravnih in človeških virov, ter strategije, ki se je sposobna obenem soočiti s kompleksno naravo gospodarskih in tehnoloških možnosti ter z izzivi, ki jih predstavljata evropsko združevanje in globalni trg;

| — | zagotoviti popolno izrabo možnosti, ki jih ponuja uresničitev enotnega trga v razširjeni Evropi, na primer s povezovanjem tehnoloških in industrijskih parkov na čezregionalni ravni na podlagi njihovih globalnih ciljev; |
| --- | --- |

—

zagotoviti popolno izrabo možnosti, ki jih ponuja uresničitev enotnega trga v razširjeni Evropi, na primer s povezovanjem tehnoloških in industrijskih parkov na čezregionalni ravni na podlagi njihovih globalnih ciljev;

| — | povišati splošni standard raziskav in inovacij in skrbeti za čim boljšo komercialno izkoriščanje rezultatov raziskav in njihovo pripravo za trg, predvsem z vzpostavitvijo še tesnejših stikov med sektorjem MSP ter znanstvenim in raziskovalnim področjem, z zagotavljanjem usposabljanja visokokvalificirane delovne sile na operativni in organizacijski ravni, s posodobitvijo javne uprave in ustreznega zakonodajnega okvira ter z usposabljanjem vseh akterjev, ki sodelujejo pri postopkih odločanja v parkih. Da bo Evropska unija lahko postala najbolj dinamični gospodarski prostor na svetu, mora 3 % svojega BDP nameniti inovacijam; |
| --- | --- |

—

povišati splošni standard raziskav in inovacij in skrbeti za čim boljšo komercialno izkoriščanje rezultatov raziskav in njihovo pripravo za trg, predvsem z vzpostavitvijo še tesnejših stikov med sektorjem MSP ter znanstvenim in raziskovalnim področjem, z zagotavljanjem usposabljanja visokokvalificirane delovne sile na operativni in organizacijski ravni, s posodobitvijo javne uprave in ustreznega zakonodajnega okvira ter z usposabljanjem vseh akterjev, ki sodelujejo pri postopkih odločanja v parkih. Da bo Evropska unija lahko postala najbolj dinamični gospodarski prostor na svetu, mora 3 % svojega BDP nameniti inovacijam;

| — | s pomočjo evropskih mrež industrijskih in tehnoloških parkov izboljšati sodelovanje med industrijo, storitvenim in finančnim sektorjem, ter spodbuditi tehnološke povezave in sposobnost osvajanja ter širjenja novih znanj in s tem povečati inovativnost in konkurenčnost ter zagotoviti združljivost različnih ciljev — rast, konkurenčnost, zaposlovanje, trajnostni razvoj in enakost možnosti — predvsem na osnovi sodelovanja in soglasja; |
| --- | --- |

—

s pomočjo evropskih mrež industrijskih in tehnoloških parkov izboljšati sodelovanje med industrijo, storitvenim in finančnim sektorjem, ter spodbuditi tehnološke povezave in sposobnost osvajanja ter širjenja novih znanj in s tem povečati inovativnost in konkurenčnost ter zagotoviti združljivost različnih ciljev — rast, konkurenčnost, zaposlovanje, trajnostni razvoj in enakost možnosti — predvsem na osnovi sodelovanja in soglasja;

| — | na osnovi vnaprej določenih standardiziranih meril spremljati in redno ocenjevati dosežke industrijskih in tehnoloških parkov, učinkovitost njihovih tehnične zmogljivosti in dejanske rezultate ter druge koristne učinke; |
| --- | --- |

—

na osnovi vnaprej določenih standardiziranih meril spremljati in redno ocenjevati dosežke industrijskih in tehnoloških parkov, učinkovitost njihovih tehnične zmogljivosti in dejanske rezultate ter druge koristne učinke;

| — | zagotoviti skladnost z zakonodajnim okvirom EU, tudi s predpisi s področja konkurence in javnega financiranja, ter upoštevati njegov stalen razvoj. |
| --- | --- |

—

zagotoviti skladnost z zakonodajnim okvirom EU, tudi s predpisi s področja konkurence in javnega financiranja, ter upoštevati njegov stalen razvoj.

| 7.2.1 | EESO meni, da je treba na vseh treh ravneh — evropski, nacionalni in regionalni/lokalni — oblikovati evropsko politiko za učinkovito vzpostavitev mrež industrijskih in tehnoloških parkov in pri tem vedno upoštevati v pogodbah določeno načelo subsidiarnosti in zakonodajo EU, zlasti na področju konkurence. |
| --- | --- |

7.2.1

EESO meni, da je treba na vseh treh ravneh — evropski, nacionalni in regionalni/lokalni — oblikovati evropsko politiko za učinkovito vzpostavitev mrež industrijskih in tehnoloških parkov in pri tem vedno upoštevati v pogodbah določeno načelo subsidiarnosti in zakonodajo EU, zlasti na področju konkurence.

| 7.2.2 | Odbor priporoča globalen in enoten pristop, ki zajema sedmi okvirni evropski program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, finančna sredstva Evropskega investicijskega sklada in Evropske investicijske banke, evropsko pobudo za rast, strukturne sklade, večletni program za podjetja in podjetništvo, sredstva v okviru nove politike partnerstva, okvirni program za inovativnost in konkurenčnost ter programe EU za izobraževanje in usposabljanje. Pri tem je treba vedno upoštevati širše smernice gospodarske politike za 2005–2008. Tako bo mogoče zagotoviti največjo možno prožnost pri izbiri instrumentov, dobro koordinacijo, skladnost in večjo poenostavitev ter s tem dostop do programov in možnost izvajanje predlogov z različnih vidikov. Cilj je na medregionalni in čezregionalni ravni podpirati programe za integrirane programe sodelovanja med industrijskimi in tehnološkimi parki ter industrijskimi okrožji za razvoj vseevropskih mrež. |
| --- | --- |

7.2.2

Odbor priporoča globalen in enoten pristop, ki zajema sedmi okvirni evropski program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, finančna sredstva Evropskega investicijskega sklada in Evropske investicijske banke, evropsko pobudo za rast, strukturne sklade, večletni program za podjetja in podjetništvo, sredstva v okviru nove politike partnerstva, okvirni program za inovativnost in konkurenčnost ter programe EU za izobraževanje in usposabljanje. Pri tem je treba vedno upoštevati širše smernice gospodarske politike za 2005–2008. Tako bo mogoče zagotoviti največjo možno prožnost pri izbiri instrumentov, dobro koordinacijo, skladnost in večjo poenostavitev ter s tem dostop do programov in možnost izvajanje predlogov z različnih vidikov. Cilj je na medregionalni in čezregionalni ravni podpirati programe za integrirane programe sodelovanja med industrijskimi in tehnološkimi parki ter industrijskimi okrožji za razvoj vseevropskih mrež.

| 7.2.3 | Glede mehanizmov novega okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (INT/270, študijska skupina) EESO priporoča, da se v programu za podjetniške pobude in inovativnost ter v programu za podporo politike IKT izrecno omeni razvoj mreže industrijskih in tehnoloških parkov ter industrijskih okrožij, predvsem v zvezi z njihovim financiranjem v začetnem obdobju, razširitvijo po zaslugi lažjega dostopa do tveganega kapitala in ukrepi za spodbujanje uvajanja ter učinkovitejšo uporabo IKT s pomočjo pobud e-Europe in i2010. Novi mehanizmi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost morajo vključevati podporo za mreže industrijskih in tehnoloških parkov in okrožij, kar bi prav tako prispevalo k spodbuditvi udeležbe MSP pri sedmem okvirnem evropskem programu za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti. |
| --- | --- |

7.2.3

Glede mehanizmov novega okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (INT/270, študijska skupina) EESO priporoča, da se v programu za podjetniške pobude in inovativnost ter v programu za podporo politike IKT izrecno omeni razvoj mreže industrijskih in tehnoloških parkov ter industrijskih okrožij, predvsem v zvezi z njihovim financiranjem v začetnem obdobju, razširitvijo po zaslugi lažjega dostopa do tveganega kapitala in ukrepi za spodbujanje uvajanja ter učinkovitejšo uporabo IKT s pomočjo pobud e-Europe in i2010. Novi mehanizmi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost morajo vključevati podporo za mreže industrijskih in tehnoloških parkov in okrožij, kar bi prav tako prispevalo k spodbuditvi udeležbe MSP pri sedmem okvirnem evropskem programu za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti.

| 7.2.4 | V zvezi s posebnimi programi znotraj sedmega okvirnega programa, zlasti programi „zmogljivosti“, „človeški viri“ in „Skupno raziskovalno središče“, EESO priporoča:






  — | močnejše ukrepe za podporo MSP, predvsem za raziskave in organizacije ter združenja MSP. Vseevropski mreži industrijskih in tehnoloških parkov in grozdov ter industrijskih okrožij je treba priznati polno pravico do predložitve svojih predlogov za raziskave; |
| --- | --- | --- |

7.2.4

V zvezi s posebnimi programi znotraj sedmega okvirnega programa, zlasti programi „zmogljivosti“, „človeški viri“ in „Skupno raziskovalno središče“, EESO priporoča:

—

močnejše ukrepe za podporo MSP, predvsem za raziskave in organizacije ter združenja MSP. Vseevropski mreži industrijskih in tehnoloških parkov in grozdov ter industrijskih okrožij je treba priznati polno pravico do predložitve svojih predlogov za raziskave;

| — | okrepitev ukrepov za spodbujanje raziskovalnega in znanstvenega potenciala evropskih regij, pospeševanje razvoja industrijskih in tehnoloških parkov in grozdov ter evropskih in vseevropskih mrež parkov in grozdov, financiranje povezanega tehnološkega predvidevanja, t. i. „foresight“ dejavnosti. Prispevali naj bi k oblikovanju srednjeročnih in dolgoročnih projektov ter strategij vzporedno s tehnološkim predvidevanjem na področju „socialno ekonomske znanosti in humanistične vede“, ki je del posebnega programa „sodelovanje“; |
| --- | --- |

—

okrepitev ukrepov za spodbujanje raziskovalnega in znanstvenega potenciala evropskih regij, pospeševanje razvoja industrijskih in tehnoloških parkov in grozdov ter evropskih in vseevropskih mrež parkov in grozdov, financiranje povezanega tehnološkega predvidevanja, t. i. „foresight“ dejavnosti. Prispevali naj bi k oblikovanju srednjeročnih in dolgoročnih projektov ter strategij vzporedno s tehnološkim predvidevanjem na področju „socialno ekonomske znanosti in humanistične vede“, ki je del posebnega programa „sodelovanje“;

| — | zagotovitev ustreznih finančnih sredstev in človeških virov za partnerstva in izmenjavo med podjetji in univerzami v okviru posebnega programa „človeški viri“, s ciljem zadovoljiti potrebe industrijskih in tehnoloških parkov ter industrijskih grozdov. Pomembno je, da so udeleženi raziskovalci seznanjeni s posebnimi potrebami za razvoj MSP; |
| --- | --- |

—

zagotovitev ustreznih finančnih sredstev in človeških virov za partnerstva in izmenjavo med podjetji in univerzami v okviru posebnega programa „človeški viri“, s ciljem zadovoljiti potrebe industrijskih in tehnoloških parkov ter industrijskih grozdov. Pomembno je, da so udeleženi raziskovalci seznanjeni s posebnimi potrebami za razvoj MSP;

| — | celovit dostop industrijskih in tehnoloških parkov ter industrijskih grozdov do strokovnega znanja Skupnega raziskovalnega središča. V ta namen je treba financirati njihovo sodelovanje pri posrednih dejavnostih v okviru ustvarjanja mrež, spodbujanja usposabljanja in mobilnosti in vzpostavljanju tehnoloških platform. Pri tem morajo izkoristiti visoko evropsko dodano vrednost, ki jo ponujajo Skupno raziskovalno središče in njegovi inštituti, še posebej Inštitut za tehnološka predvidevanja iz Seville. |
| --- | --- |

—

celovit dostop industrijskih in tehnoloških parkov ter industrijskih grozdov do strokovnega znanja Skupnega raziskovalnega središča. V ta namen je treba financirati njihovo sodelovanje pri posrednih dejavnostih v okviru ustvarjanja mrež, spodbujanja usposabljanja in mobilnosti in vzpostavljanju tehnoloških platform. Pri tem morajo izkoristiti visoko evropsko dodano vrednost, ki jo ponujajo Skupno raziskovalno središče in njegovi inštituti, še posebej Inštitut za tehnološka predvidevanja iz Seville.

| 7.2.5 | Glede Evropskega investicijskega sklada, Evropske investicijske banke, pobude za rast ter strukturnih in Kohezijskega sklada je treba v skladu s sklepi Evropskega sveta iz marca 2005 povečati in okrepiti sinergije na področju raziskav in inovacij med skladi Skupnosti, Evropskim investicijskim skladom in Evropsko investicijsko banko. Istočasno je Evropski svet poudaril, da morajo regionalni in lokalni akterji v veliko večji meri prevzeti lizbonsko strategijo z njenimi tremi stebri (ekonomskim, socialnim in okoljskim). EESO priporoča intenzivnejša prizadevanja pri reviziji kohezijske politike — ki zagotavlja konvergenco, konkurenčnost in sodelovanje na lokalni in regionalni ravni –, povišanje dodeljenih sredstev za inovacije in razvoj na znanju temelječe družbe s pospeševanjem in spodbujanjem gospodarskih sprememb, ki prispevajo k večji konkurenčnosti in večjim konkurenčnim prednostim. Priporoča tudi spodbujanje poklicnega usposabljanja delovne sile, predvsem v novih državah članicah. Za dosego tega cilja je treba podpirati razvoj dejavnosti industrijskih in tehnoloških parkov ter industrijskih grozdov in njihovih mrež ter spodbujati sodelovanje na lokalni in regionalni ravni, sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem (javno-zasebna partnerstva) in programe za financiranje, kot je pobuda Inovacija 2010 Evropskega investicijskega sklada. |
| --- | --- |

7.2.5

Glede Evropskega investicijskega sklada, Evropske investicijske banke, pobude za rast ter strukturnih in Kohezijskega sklada je treba v skladu s sklepi Evropskega sveta iz marca 2005 povečati in okrepiti sinergije na področju raziskav in inovacij med skladi Skupnosti, Evropskim investicijskim skladom in Evropsko investicijsko banko. Istočasno je Evropski svet poudaril, da morajo regionalni in lokalni akterji v veliko večji meri prevzeti lizbonsko strategijo z njenimi tremi stebri (ekonomskim, socialnim in okoljskim). EESO priporoča intenzivnejša prizadevanja pri reviziji kohezijske politike — ki zagotavlja konvergenco, konkurenčnost in sodelovanje na lokalni in regionalni ravni –, povišanje dodeljenih sredstev za inovacije in razvoj na znanju temelječe družbe s pospeševanjem in spodbujanjem gospodarskih sprememb, ki prispevajo k večji konkurenčnosti in večjim konkurenčnim prednostim. Priporoča tudi spodbujanje poklicnega usposabljanja delovne sile, predvsem v novih državah članicah. Za dosego tega cilja je treba podpirati razvoj dejavnosti industrijskih in tehnoloških parkov ter industrijskih grozdov in njihovih mrež ter spodbujati sodelovanje na lokalni in regionalni ravni, sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem (javno-zasebna partnerstva) in programe za financiranje, kot je pobuda Inovacija 2010 Evropskega investicijskega sklada.

| 7.2.6 | Peti večletni program za podjetja in podjetništvo ter Evropska listina o malih in srednje velikih podjetjih omenjata kot pomembne ukrepe: razvoj izobraževanja in usposabljanja podjetnikov, oblikovanje ukrepov za hitrejše in cenejše ustanavljanje podjetij, posodobitev zakonodaje in predpisov, usposobitev večjega števila kvalificirane delovne sile, poenostavitev dostopa do internetnih storitev, izboljšanje finančnih in davčnih pogojev, okrepitev tehnoloških zmogljivosti MSP, izboljšanje dostopa do uspešnih modelov in dobrih praks elektronskega poslovanja. Odbor je vedno zelo podpiral ukrepe Skupnosti, ki se nanašajo na industrijske in tehnološke parke ter industrijske grozde. |
| --- | --- |

7.2.6

Peti večletni program za podjetja in podjetništvo ter Evropska listina o malih in srednje velikih podjetjih omenjata kot pomembne ukrepe: razvoj izobraževanja in usposabljanja podjetnikov, oblikovanje ukrepov za hitrejše in cenejše ustanavljanje podjetij, posodobitev zakonodaje in predpisov, usposobitev večjega števila kvalificirane delovne sile, poenostavitev dostopa do internetnih storitev, izboljšanje finančnih in davčnih pogojev, okrepitev tehnoloških zmogljivosti MSP, izboljšanje dostopa do uspešnih modelov in dobrih praks elektronskega poslovanja. Odbor je vedno zelo podpiral ukrepe Skupnosti, ki se nanašajo na industrijske in tehnološke parke ter industrijske grozde.

| 7.2.7 | Odbor meni, da bi bilo koristno v finančne dejavnosti nove evropske sosedske politike za podporo medregionalnih, čezregionalnih, evropskih in vseevropskih mrež — predvsem dela, ki je prej spadal pod ukrepa 2 in 3 programa INTERREG — vključiti tudi ukrepe, ki se nanašajo na industrijske in tehnološke parke ter industrijske grozde. |
| --- | --- |

7.2.7

Odbor meni, da bi bilo koristno v finančne dejavnosti nove evropske sosedske politike za podporo medregionalnih, čezregionalnih, evropskih in vseevropskih mrež — predvsem dela, ki je prej spadal pod ukrepa 2 in 3 programa INTERREG — vključiti tudi ukrepe, ki se nanašajo na industrijske in tehnološke parke ter industrijske grozde.

| 7.2.8 | Odbor priporoča sodelovanje z agencijami za zaposlovanje na ravni držav članic in z vsemi akterji institucionalnega sistema za ustvarjanje delovnih mest na evropski ravni. Po zaslugi prednosti, ki jih ponuja delovanje v mreži, lahko parki ustvarjajo nova delovna mesta. Zagotoviti je treba udeležbo podjetij, združenj delojemalcev, lokalnih skupnosti in nevladnih organizacij pri ustvarjanju visokokakovostnih delovnih mest, za katera je potrebno mnogo dodatnega (tihega) znanja. Osebam, ki delajo v parkih, je treba omogočiti stalna izobraževanja, šolanja in usposabljanja, da se bodo lažje prilagodili prestrukturiranju industrije. V skladu z mnenjem EESO 1073/2005 z dne 28. in 29. septembra 2005 (CCMI/019), je treba poudariti, da sta socialni dialog in udeležba delavcev bistvenega pomena pri pripravah na spremembe v industriji in usmerjanju procesa v pravo smer. |
| --- | --- |

7.2.8

Odbor priporoča sodelovanje z agencijami za zaposlovanje na ravni držav članic in z vsemi akterji institucionalnega sistema za ustvarjanje delovnih mest na evropski ravni. Po zaslugi prednosti, ki jih ponuja delovanje v mreži, lahko parki ustvarjajo nova delovna mesta. Zagotoviti je treba udeležbo podjetij, združenj delojemalcev, lokalnih skupnosti in nevladnih organizacij pri ustvarjanju visokokakovostnih delovnih mest, za katera je potrebno mnogo dodatnega (tihega) znanja. Osebam, ki delajo v parkih, je treba omogočiti stalna izobraževanja, šolanja in usposabljanja, da se bodo lažje prilagodili prestrukturiranju industrije. V skladu z mnenjem EESO 1073/2005 z dne 28. in 29. septembra 2005 (CCMI/019), je treba poudariti, da sta socialni dialog in udeležba delavcev bistvenega pomena pri pripravah na spremembe v industriji in usmerjanju procesa v pravo smer.

| 7.2.9 | Odbor priporoča oblikovanje ukrepov za izboljšanje evropskih sistemov izobraževanja in usposabljanja, ki bodo pospešili razvoj novih vzorcev za proizvodnjo in okolju prijazno potrošnjo, predvsem z dejavnostmi izobraževanja in usposabljanja, ki bodo vodile k vzpostavitvi mrež industrijskih in tehnoloških parkov ter grozdov. Novi programi za izobraževanje in usposabljanje v industrijskih parkih in grozdih bi lahko prispevali k večji privlačnosti visoko kvalificiranih industrijskih in tehnoloških poklicev za mlade Evropejce. |
| --- | --- |

7.2.9

Odbor priporoča oblikovanje ukrepov za izboljšanje evropskih sistemov izobraževanja in usposabljanja, ki bodo pospešili razvoj novih vzorcev za proizvodnjo in okolju prijazno potrošnjo, predvsem z dejavnostmi izobraževanja in usposabljanja, ki bodo vodile k vzpostavitvi mrež industrijskih in tehnoloških parkov ter grozdov. Novi programi za izobraževanje in usposabljanje v industrijskih parkih in grozdih bi lahko prispevali k večji privlačnosti visoko kvalificiranih industrijskih in tehnoloških poklicev za mlade Evropejce.

| 7.2.10 | V skladu s svojimi stališči v prejšnjih mnenjih, predvsem v mnenju CESE 374/2005 z dne 12. aprila 2005 o evropskih industrijskih okrožjih, EESO poudarja velik pomen vzpostavitve evropske platforme industrijskih parkov in okrožij kot inovacijskih središč (evropska platforma informacijskih središč), da se oblikujejo skupna strateško stališča in skupni ukrepi za večjo zmogljivost ter omogoči kulturni razvoj delavskih sindikatov in poklicnih združenj v industriji v sodelovanju z zainteresiranimi akterji organizirane civilne družbe. Pri tem je treba uporabiti vse primerne instrumente za prenos znanja in inovacije: izmenjava dobrih praks, določitev osnovnih usklajenih zahtev za identifikacijo, skupni ukrepi za usposabljanje, neposreden dostop do strokovnega znanja Skupnega raziskovalnega središča, določitev skupne terminologije in klasifikacij, izkoriščanje možnih sinergij med industrijskimi parki in grozdi v različnih državah in spodbujanje k izrabi teh sinergij, in tem organizacijam nuditi možnost neposredne udeležbe pri programih in pobudah Skupnosti. Istočasno je treba razviti skupne sisteme za ocenjevanje, spremljanje in primerjave dosežkov industrijskih in tehnoloških parkov ter grozdov in industrijskih okrožij v Evropi. |
| --- | --- |

7.2.10

V skladu s svojimi stališči v prejšnjih mnenjih, predvsem v mnenju CESE 374/2005 z dne 12. aprila 2005 o evropskih industrijskih okrožjih, EESO poudarja velik pomen vzpostavitve evropske platforme industrijskih parkov in okrožij kot inovacijskih središč (evropska platforma informacijskih središč), da se oblikujejo skupna strateško stališča in skupni ukrepi za večjo zmogljivost ter omogoči kulturni razvoj delavskih sindikatov in poklicnih združenj v industriji v sodelovanju z zainteresiranimi akterji organizirane civilne družbe. Pri tem je treba uporabiti vse primerne instrumente za prenos znanja in inovacije: izmenjava dobrih praks, določitev osnovnih usklajenih zahtev za identifikacijo, skupni ukrepi za usposabljanje, neposreden dostop do strokovnega znanja Skupnega raziskovalnega središča, določitev skupne terminologije in klasifikacij, izkoriščanje možnih sinergij med industrijskimi parki in grozdi v različnih državah in spodbujanje k izrabi teh sinergij, in tem organizacijam nuditi možnost neposredne udeležbe pri programih in pobudah Skupnosti. Istočasno je treba razviti skupne sisteme za ocenjevanje, spremljanje in primerjave dosežkov industrijskih in tehnoloških parkov ter grozdov in industrijskih okrožij v Evropi.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/58

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Prestrukturiranje in zaposlovanje — Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije

KOM(2005) 120 končno

(2006/C 65/12)

Evropska komisija je 28. aprila 2005 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, zadolžena za pripravo dela na tem področju, je mnenje sprejela 23. novembra 2005. Poročevalec je bil g. ZÖHRER, soporočevalec g. SOURY-LAVERGNE.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra) s 121 glasovi za, 1 glasom proti in 9 vzdržanimi glasovi.

Povzetek

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja širok, medsektorski pristop Komisije. Komisija se je s tem lotila teme, ki je pomembna tako za podjetja kot tudi za delojemalce. Spremembe v industriji in sposobnost vpletenih strani, da se pripravijo na te spremembe, sta bistvena dejavnika za ohranjanje konkurenčnosti. Toda uspeh je odvisen od obvladovanja socialnih posledic sprememb.

Z analizo pojava, ki ga opisuje Komisija, se Odbor načeloma strinja, vendar pa bi želel bolj poglobljeno analizo.

V okviru prestrukturiranja se predvsem delojemalci bojijo negativnih posledic. Toda dobro upravljanje prestrukturiranja prinaša tudi nove izzive in priložnosti. Predvsem je pomembno, kako podjetje v takšnem položaju ravna, kako se upravljajo posamezne stopnje in da različni udeleženci sodelujejo in v skupnem duhu prepoznajo priložnosti.

Odbor se strinja, da morajo biti odzivi na pojav prestrukturiranja del strategije za rast in zaposlovanje.

Boljše usklajevanje znotraj Komisije z ustanovitvijo interne delovne skupine in stalen dialog z Evropskim parlamentom in Svetom sta dobrodošla.

Pri preverjanju strategije zaposlovanja Odbor načeloma soglaša s prednostnimi nalogami Komisije. Strategije zaposlovanja se pri tem ne sme obravnavati ločeno od makroekonomskih pogojev in industrijske politike.

Glede reforme finančnih instrumentov se Odbor strinja, da jih je treba bolje usmeriti k predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja.

Pri industrijski politiki gre po mnenju Odbora predvsem za to, da se okrepi sektorski pristop, ki omogoča iskanje individualnega pristopa, ki ustreza posameznim sektorjem. Izboljšanje podjetniške zakonodaje je bistvenega pomena, toda to vprašanje je treba natančneje preučiti in razjasniti.

Odbor meni, da so tehnološke pobude, predvsem tehnološke platforme, pomemben način za izboljšanje položaja. Pomembno je tudi ustvariti inovacijam prijazno okolje.

Glede politike konkurence se postavlja vprašanje, ali zadoščajo instrumenti, ki so trenutno na voljo. V zvezi z državno pomočjo Odbor poudarja, da je treba bolje paziti na to, kako je le-ta povezana s prestrukturiranjem in preselitvijo proizvodnje.

Tudi Evropski center za spremljanje sprememb iz Dublina mora po mnenju Odbora pri tem igrati pomembno vlogo.

Posebno pozornost je treba posvetiti vzpostavitvi sektorskega socialnega dialoga. Odbor se strinja s Komisijo, da imajo socialni partnerji glede na njihovo poznavanje sektorja lahko posebno vlogo pri opozarjanju. Ta instrument pa se ne bi smel uporabljati samo v kriznih razmerah.

Odbor z zanimanjem pričakuje napovedano sporočilo o socialni odgovornosti podjetij.

Odbor načeloma pozdravlja ustanovitev foruma za prestrukturiranje. Cilj foruma mora biti prikazati primere dobre prakse in analizirati lokalne ovire (predpise) njihovi izvedbi.

Poleg posodobitve in poenostavitve zakonodaje, kar je predvideno že v lizbonskem akcijskem programu in kar je Odbor že pozdravil, Komisija napoveduje tudi zeleno knjigo o razvoju delovnega prava. Prav v zvezi s prestrukturiranjem mora biti cilj razvoja delovnega prava uravnotežen odnos med prilagodljivostjo in varnostjo.

Za spodbujanje mobilnosti znotraj Unije ne zadošča predlog direktive o prenosu pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja, ki je hkrati edini navedeni predlog. Treba bo razmisliti o svežnju spodbud za mobilnost, na primer na področju kvalifikacij, trga dela, socialnega in davčnega prava, vključno z odstranitvijo administrativnih ovir prostemu pretoku delovne sile.

Odbor pozdravlja možnost nadaljevanja konkretnega dela socialnih partnerjev v okviru prestrukturiranja.

Vloga evropskih svetov delavcev pri prestrukturiranju podjetij ni zanemarljiva. Posvetovanja o reviziji direktive o evropskih svetih delavcev zato morajo upoštevati to vprašanje, toda treba ga je obravnavati v širšem kontekstu.

Odbor se strinja s Komisijo, da prestrukturiranje ne sme biti sopomenka za socialno nazadovanje in izgubo ekonomske vsebine.

Negativnim posledicam za delojemalce se ne bo mogoče v celoti izogniti. Odziv na ravni Skupnosti se mora osredotočiti na zahteve Komisije in tudi na zagotavljanje zaščite delojemalcev v prehodnih stopnjah.

1.   Uvod

| 1.1 | Socialni program, ki ga je Komisija hkrati s sporočilom o reviziji strategije trajnostnega razvoja (1) sprejela 9. februarja 2005, predvideva, da bo Komisija razvila strategijo o upravljanju prestrukturiranja, osredotočeno na boljše sodelovanje med ustreznimi evropskimi politikami, močnejši vpliv socialnih partnerjev, večje vzajemno sodelovanje med politiko in finančnimi mehanizmi ter prilagajanje pravnih okvirov in okvirov sporazumov. |
| --- | --- |

1.1

Socialni program, ki ga je Komisija hkrati s sporočilom o reviziji strategije trajnostnega razvoja (1) sprejela 9. februarja 2005, predvideva, da bo Komisija razvila strategijo o upravljanju prestrukturiranja, osredotočeno na boljše sodelovanje med ustreznimi evropskimi politikami, močnejši vpliv socialnih partnerjev, večje vzajemno sodelovanje med politiko in finančnimi mehanizmi ter prilagajanje pravnih okvirov in okvirov sporazumov.

| 1.2 | V sporočilu Komisije z dne 31. marca 2005Prestrukturiranje in zaposlovanje
   (2) so določeni ukrepi, ki jih mora Unija razviti ali okrepiti, da bi lahko izkoristila vse zmogljivosti, ki so ji na voljo. Pri tem je Komisija obravnavala vprašanje tako s horizontalnega kot tudi sektorskega vidika in predlagala celo vrsto ukrepov za različne politike Skupnosti. |
| --- | --- |

1.2

V sporočilu Komisije z dne 31. marca 2005Prestrukturiranje in zaposlovanje
   (2) so določeni ukrepi, ki jih mora Unija razviti ali okrepiti, da bi lahko izkoristila vse zmogljivosti, ki so ji na voljo. Pri tem je Komisija obravnavala vprašanje tako s horizontalnega kot tudi sektorskega vidika in predlagala celo vrsto ukrepov za različne politike Skupnosti.

| 1.3 | Ker je sporočilo Komisije namenjeno širši javnosti, problematiko obravnava splošno, predvsem v zvezi s prestrukturiranjem, ki lahko prizadene vsa podjetja, ki se morajo prilagoditi. |
| --- | --- |

1.3

Ker je sporočilo Komisije namenjeno širši javnosti, problematiko obravnava splošno, predvsem v zvezi s prestrukturiranjem, ki lahko prizadene vsa podjetja, ki se morajo prilagoditi.

2.   Kratka vsebina dokumenta Komisije

| 2.1 | Komisija je prepričana, da prestrukturiranje ne sme biti sopomenka za socialno nazadovanje in izgubo ekonomske vsebine. Nasprotno, prestrukturiranje lahko podpre gospodarski in družbeni napredek. Vendar le pod pogojem, da se ukrepe ustrezno pripravi in da podjetja hitro in učinkovito obvladajo te spremembe ter da javni organi pomagajo zagotoviti, da spremembe potekajo pod ustreznimi pogoji. |
| --- | --- |

2.1

Komisija je prepričana, da prestrukturiranje ne sme biti sopomenka za socialno nazadovanje in izgubo ekonomske vsebine. Nasprotno, prestrukturiranje lahko podpre gospodarski in družbeni napredek. Vendar le pod pogojem, da se ukrepe ustrezno pripravi in da podjetja hitro in učinkovito obvladajo te spremembe ter da javni organi pomagajo zagotoviti, da spremembe potekajo pod ustreznimi pogoji.

| 2.2 | Prestrukturiranje podjetij vključuje stroške, ki so pogosto zelo visoki, ne le za zadevne delavce, ampak tudi za lokalno ali regionalno gospodarstvo. Za ohranitev socialne kohezije, ki je posebnost evropskega socialnega modela, je potrebno izvajanje spremljevalnih ukrepov, katerih cilj je čim večje zmanjšanje socialnih stroškov in spodbujanje iskanja alternativnih virov delovnih mest in prihodkov. |
| --- | --- |

2.2

Prestrukturiranje podjetij vključuje stroške, ki so pogosto zelo visoki, ne le za zadevne delavce, ampak tudi za lokalno ali regionalno gospodarstvo. Za ohranitev socialne kohezije, ki je posebnost evropskega socialnega modela, je potrebno izvajanje spremljevalnih ukrepov, katerih cilj je čim večje zmanjšanje socialnih stroškov in spodbujanje iskanja alternativnih virov delovnih mest in prihodkov.

| 2.3 | Odziv na ravni Skupnosti se mora zato osredotočiti na štiri zahteve:






  — | zahtevo po skladnosti med različnimi strategijami, da rast in zagotavljanje prestrukturiranja ne bi uničila človeškega kapitala; |
| --- | --- | --- |

2.3

Odziv na ravni Skupnosti se mora zato osredotočiti na štiri zahteve:

—

zahtevo po skladnosti med različnimi strategijami, da rast in zagotavljanje prestrukturiranja ne bi uničila človeškega kapitala;

| — | dolgoročno zahtevo, ki vključuje različno politiko Skupnosti. Gospodarski in družbeni udeleženci morajo biti sposobni predvidevati, če želijo ukrepati; |
| --- | --- |

—

dolgoročno zahtevo, ki vključuje različno politiko Skupnosti. Gospodarski in družbeni udeleženci morajo biti sposobni predvidevati, če želijo ukrepati;

| — | potrebo po sodelovanju vseh ustreznih udeležencev, zlasti socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

—

potrebo po sodelovanju vseh ustreznih udeležencev, zlasti socialnih partnerjev;

| — | upoštevanje ozemeljske razsežnosti, ker je predvidevanje sprememb najbolj učinkovito na lokalni ravni. S tega stališča morata regionalna in kohezijska politika Evropske unije imeti vlogo pobudnika. |
| --- | --- |

—

upoštevanje ozemeljske razsežnosti, ker je predvidevanje sprememb najbolj učinkovito na lokalni ravni. S tega stališča morata regionalna in kohezijska politika Evropske unije imeti vlogo pobudnika.

| 2.4 | V sporočilu so določeni ukrepi, ki jih mora Unija razviti ali okrepiti, da bi lahko izkoristila vsa sredstva, ki so ji na voljo. Pri tem je Komisija obravnavala vprašanje s horizontalnega in sektorskega vidika. Pri izvajanju teh ukrepov je treba čim bolj omejiti stroške podjetij, hkrati pa zagotoviti boljše predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja. |
| --- | --- |

2.4

V sporočilu so določeni ukrepi, ki jih mora Unija razviti ali okrepiti, da bi lahko izkoristila vsa sredstva, ki so ji na voljo. Pri tem je Komisija obravnavala vprašanje s horizontalnega in sektorskega vidika. Pri izvajanju teh ukrepov je treba čim bolj omejiti stroške podjetij, hkrati pa zagotoviti boljše predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja.

| 2.5 | V dodatku 1 sporočila je predlagan sveženj dvanajstih ukrepov, od katerih so še posebej pomembni naslednji:






  — | pregled evropske strategije zaposlovanja; |
| --- | --- | --- |

2.5

V dodatku 1 sporočila je predlagan sveženj dvanajstih ukrepov, od katerih so še posebej pomembni naslednji:

—

pregled evropske strategije zaposlovanja;

| — | reforma finančnih instrumentov in ustanovitev sklada za prilagajanje rasti z letnim proračunom; |
| --- | --- |

—

reforma finančnih instrumentov in ustanovitev sklada za prilagajanje rasti z letnim proračunom;

| — | ustanovitev foruma za prestrukturiranje; |
| --- | --- |

—

ustanovitev foruma za prestrukturiranje;

| — | okrepljeno spremljanje sektorjev, ki jih utegne kratkoročno prestrukturiranje najbolj prizadeti. |
| --- | --- |

—

okrepljeno spremljanje sektorjev, ki jih utegne kratkoročno prestrukturiranje najbolj prizadeti.

3.   Splošne pripombe

| 3.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja širok, medsektorski pristop Komisije. Komisija se je s tem lotila teme, ki je pomembna tako za podjetja kot za delojemalce. Odbor je to temo že obravnaval v različnih mnenjih. Spremembe v industriji in sposobnost vpletenih strani, da se prilagodijo tem spremembam, so bistveni dejavniki za ohranjanje konkurenčnosti. Toda uspeh je odvisen od obvladovanja socialnih posledic sprememb. |
| --- | --- |

3.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja širok, medsektorski pristop Komisije. Komisija se je s tem lotila teme, ki je pomembna tako za podjetja kot za delojemalce. Odbor je to temo že obravnaval v različnih mnenjih. Spremembe v industriji in sposobnost vpletenih strani, da se prilagodijo tem spremembam, so bistveni dejavniki za ohranjanje konkurenčnosti. Toda uspeh je odvisen od obvladovanja socialnih posledic sprememb.

| 3.2 | Komisija v sporočilu obravnava prestrukturiranje in tu se seveda postavlja vprašanje o opredelitvi tega pojma. EESO je v različnih mnenjih razlikoval med spremembami v industriji kot neprestanem procesu razvoja podjetja oz. sektorja in prestrukturiranjem kot posebni obliki sprememb v industriji, ki je praviloma nenaden proces (pogosto vsiljene) prilagoditve splošnim gospodarskim pogojem za ponovno pridobitev konkurenčnosti. |
| --- | --- |

3.2

Komisija v sporočilu obravnava prestrukturiranje in tu se seveda postavlja vprašanje o opredelitvi tega pojma. EESO je v različnih mnenjih razlikoval med spremembami v industriji kot neprestanem procesu razvoja podjetja oz. sektorja in prestrukturiranjem kot posebni obliki sprememb v industriji, ki je praviloma nenaden proces (pogosto vsiljene) prilagoditve splošnim gospodarskim pogojem za ponovno pridobitev konkurenčnosti.

| 3.2.1 | Čeprav Komisija zaradi lažje razumljivosti ne razlikuje med tema dvema pomenoma, Odbor priporoča razlikovanje. Ključ za obvladanje sprememb je nedvomno predvidevanje in proaktivno oblikovanje teh sprememb. Kljub temu je prestrukturiranje industrije vedno večji in bolj kompleksen izziv globalnega okolja. Oboje zahteva različen pristop in različne ukrepe. |
| --- | --- |

3.2.1

Čeprav Komisija zaradi lažje razumljivosti ne razlikuje med tema dvema pomenoma, Odbor priporoča razlikovanje. Ključ za obvladanje sprememb je nedvomno predvidevanje in proaktivno oblikovanje teh sprememb. Kljub temu je prestrukturiranje industrije vedno večji in bolj kompleksen izziv globalnega okolja. Oboje zahteva različen pristop in različne ukrepe.

| 3.2.2 | Spodbujanje sprememb ne more biti cilj sam po sebi. Industrijska politika, ki je dolgoročno jasno opredeljena in usmerjena v prihodnost, lahko pozitivno vpliva na te spremembe in do te mere vpliva na posledice, da nastanejo nove priložnosti. S tega stališča bo Odbor preučil novo sporočilo Komisije o novi industrijski politiki (KOM(2005) ...). |
| --- | --- |

3.2.2

Spodbujanje sprememb ne more biti cilj sam po sebi. Industrijska politika, ki je dolgoročno jasno opredeljena in usmerjena v prihodnost, lahko pozitivno vpliva na te spremembe in do te mere vpliva na posledice, da nastanejo nove priložnosti. S tega stališča bo Odbor preučil novo sporočilo Komisije o novi industrijski politiki (KOM(2005) ...).

| 3.3 | Odbor se načeloma strinja z analizo pojava, ki ga opisuje Komisija. Komisija navaja štiri glavne vzroke za prestrukturiranje:






  — | razvoj evropskega enotnega trga in mednarodno odpiranje gospodarstva, |
| --- | --- | --- |

3.3

Odbor se načeloma strinja z analizo pojava, ki ga opisuje Komisija. Komisija navaja štiri glavne vzroke za prestrukturiranje:

—

razvoj evropskega enotnega trga in mednarodno odpiranje gospodarstva,

| — | tehnološke inovacije, |
| --- | --- |

—

tehnološke inovacije,

| — | razvoj regulativnega okvira, |
| --- | --- |

—

razvoj regulativnega okvira,

| — | spremembe povpraševanja potrošnikov. |
| --- | --- |

—

spremembe povpraševanja potrošnikov.

| 3.3.1 | S tem Komisija omeji analizo na dobro znane splošne dejavnike. Odločilnega pomena je tudi, ali je prestrukturiranje načrtovano dolgoročneje, da bi se vnaprej izognili določenim posledicam, ali pa so ga nenadoma povzročili zunanji pritiski oziroma napake v upravljanju. Primer za to je razvoj odnosa med tržnimi možnostmi in proizvodnimi zmogljivostmi: če se tega ne upošteva, pride do presežnih zmogljivosti, ki so prej ali slej vzrok za prestrukturiranje. Odbor bi želel bolj poglobljeno analizo, kajti ti različni položaji zahtevajo različne pristope. |
| --- | --- |

3.3.1

S tem Komisija omeji analizo na dobro znane splošne dejavnike. Odločilnega pomena je tudi, ali je prestrukturiranje načrtovano dolgoročneje, da bi se vnaprej izognili določenim posledicam, ali pa so ga nenadoma povzročili zunanji pritiski oziroma napake v upravljanju. Primer za to je razvoj odnosa med tržnimi možnostmi in proizvodnimi zmogljivostmi: če se tega ne upošteva, pride do presežnih zmogljivosti, ki so prej ali slej vzrok za prestrukturiranje. Odbor bi želel bolj poglobljeno analizo, kajti ti različni položaji zahtevajo različne pristope.

| 3.3.2 | Prestrukturiranje je predvsem pri delojemalcih povezano s strahovi o negativnih posledicah. Toda dobro upravljano prestrukturiranje prinaša tudi nove izzive in priložnosti. Obstajajo številni primeri uspešnega in manj uspešnega prestrukturiranja. Predvsem pomembno je, kako podjetje v takšnem položaju ravna, kako se upravljajo posamezne stopnje in da različni udeleženci sodelujejo ter v skupnem duhu prepoznajo priložnosti. |
| --- | --- |

3.3.2

Prestrukturiranje je predvsem pri delojemalcih povezano s strahovi o negativnih posledicah. Toda dobro upravljano prestrukturiranje prinaša tudi nove izzive in priložnosti. Obstajajo številni primeri uspešnega in manj uspešnega prestrukturiranja. Predvsem pomembno je, kako podjetje v takšnem položaju ravna, kako se upravljajo posamezne stopnje in da različni udeleženci sodelujejo ter v skupnem duhu prepoznajo priložnosti.

| 3.4 | Sporočilo predlaga le nekaj konkretnih ukrepov, nekatere pa le napoveduje. Odbor se zaveda, da Komisija v trenutnem položaju ne more storiti več, toda meni, da je sporočilo dobra podlaga za razvoj politike Skupnosti o tej temi, ki zahteva usklajevanje posameznih generalnih direktoratov in držav članic. |
| --- | --- |

3.4

Sporočilo predlaga le nekaj konkretnih ukrepov, nekatere pa le napoveduje. Odbor se zaveda, da Komisija v trenutnem položaju ne more storiti več, toda meni, da je sporočilo dobra podlaga za razvoj politike Skupnosti o tej temi, ki zahteva usklajevanje posameznih generalnih direktoratov in držav članic.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Odbor se strinja, da morajo biti odzivi na pojav prestrukturiranja del strategije za rast in zaposlovanje. Obvladanje sprememb lahko bistveno prispeva k uresničevanju ciljev lizbonske strategije. |
| --- | --- |

4.1

Odbor se strinja, da morajo biti odzivi na pojav prestrukturiranja del strategije za rast in zaposlovanje. Obvladanje sprememb lahko bistveno prispeva k uresničevanju ciljev lizbonske strategije.

| 4.1.1 | EU mora pri tem razmisliti, kaj lahko naredi, da bi prispevala k ukrepom na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. EU ima lahko odločilno vlogo pri spodbujanju razprav v državah članicah in pri ozaveščanju. Hkrati lahko uporabi instrumente, ki so ji na voljo za predvidevanje in spremljanje sprememb. |
| --- | --- |

4.1.1

EU mora pri tem razmisliti, kaj lahko naredi, da bi prispevala k ukrepom na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. EU ima lahko odločilno vlogo pri spodbujanju razprav v državah članicah in pri ozaveščanju. Hkrati lahko uporabi instrumente, ki so ji na voljo za predvidevanje in spremljanje sprememb.

4.2   Uveljavljanje horizontalne politike Skupnosti

| 4.2.1 | Boljše usklajevanje znotraj Komisije z ustanovitvijo interne delovne skupine in stalen dialog z Evropskim parlamentom in Svetom sta dobrodošla. Vključitev vseh ustreznih generalnih direktoratov lahko prispeva k razvoju sinergij različnih političnih področij, ki si prizadevajo predvidevati in obvladati spremembe. Toda Odbor meni, da je treba zagotoviti, da se delovna skupina osredotoči na svojo funkcijo usklajevanja ter da pristojnosti za zakonodajo in izvajanje ukrepov Skupnosti ostanejo jasno določene znotraj Komisije. |
| --- | --- |

4.2.1

Boljše usklajevanje znotraj Komisije z ustanovitvijo interne delovne skupine in stalen dialog z Evropskim parlamentom in Svetom sta dobrodošla. Vključitev vseh ustreznih generalnih direktoratov lahko prispeva k razvoju sinergij različnih političnih področij, ki si prizadevajo predvidevati in obvladati spremembe. Toda Odbor meni, da je treba zagotoviti, da se delovna skupina osredotoči na svojo funkcijo usklajevanja ter da pristojnosti za zakonodajo in izvajanje ukrepov Skupnosti ostanejo jasno določene znotraj Komisije.

| 4.2.2 | Pri preverjanju strategije zaposlovanja se Odbor načeloma strinja s prednostnimi nalogami Komisije. Posebno pozornost je pri tem treba nameniti izpopolnjevanju, vseživljenjskemu učenju in kakovosti organizacije dela, vključno z dobrim upravljanjem človeških virov. Strategije zaposlovanja se pri tem ne sme obravnavati ločeno od makroekonomskih pogojev in industrijske politike. Usklajevanje gospodarske politike z industrijsko politiko in strategijo zaposlovanja bi pripomoglo k obvladanju sprememb.
  Stabilni, predvidljivi in usklajeni makroekonomski pogoji v Evropi so pomembna podlaga za uspešno upravljanje prestrukturiranja.
  Lokalni pogoji, v katerih poteka prestrukturiranje, so zelo pomembni in morajo biti vključeni v splošno politiko. |
| --- | --- |

4.2.2

Pri preverjanju strategije zaposlovanja se Odbor načeloma strinja s prednostnimi nalogami Komisije. Posebno pozornost je pri tem treba nameniti izpopolnjevanju, vseživljenjskemu učenju in kakovosti organizacije dela, vključno z dobrim upravljanjem človeških virov. Strategije zaposlovanja se pri tem ne sme obravnavati ločeno od makroekonomskih pogojev in industrijske politike. Usklajevanje gospodarske politike z industrijsko politiko in strategijo zaposlovanja bi pripomoglo k obvladanju sprememb.

Stabilni, predvidljivi in usklajeni makroekonomski pogoji v Evropi so pomembna podlaga za uspešno upravljanje prestrukturiranja.

Lokalni pogoji, v katerih poteka prestrukturiranje, so zelo pomembni in morajo biti vključeni v splošno politiko.

| 4.2.3 | Glede reforme finančnih instrumentov se Odbor strinja, da jih je treba bolje usmeriti na predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja, pri čemer je treba ohraniti splošne cilje obstoječih skladov. |
| --- | --- |

4.2.3

Glede reforme finančnih instrumentov se Odbor strinja, da jih je treba bolje usmeriti na predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja, pri čemer je treba ohraniti splošne cilje obstoječih skladov.

| 4.2.4 | Finančne instrumente, ki jih predlaga Komisija za sposobnost Skupnosti, da posreduje v primeru krize, je Svet zaenkrat obravnaval skeptično. Kljub temu je treba po mnenju Odbora nadaljevati temeljito razpravo o možnosti finančnega posredovanja, ki bi olajšalo posledice v primeru nepredvidljivih dogodkov z resnimi regionalnimi ali sektorskimi in socialnimi posledicami. Zato podpira prizadevanja Komisije za vzpostavitev tovrstnih instrumentov. |
| --- | --- |

4.2.4

Finančne instrumente, ki jih predlaga Komisija za sposobnost Skupnosti, da posreduje v primeru krize, je Svet zaenkrat obravnaval skeptično. Kljub temu je treba po mnenju Odbora nadaljevati temeljito razpravo o možnosti finančnega posredovanja, ki bi olajšalo posledice v primeru nepredvidljivih dogodkov z resnimi regionalnimi ali sektorskimi in socialnimi posledicami. Zato podpira prizadevanja Komisije za vzpostavitev tovrstnih instrumentov.

| 4.2.5 | Odbor je svoje stališče o industrijski politiki podal že v mnenju decembra 2004 (3). Po mnenju Odbora gre predvsem za to, da se okrepi sektorski pristop, ki omogoča iskanje posebno oblikovanega pristopa za posamezne sektorje. Ti ukrepi pa ne smejo biti omejeni le na gospodarska področja, ki so v krizi, temveč so analize potrebne v karseda veliko sektorjih, ki so pomembni za Evropo, da bi se pravočasno pripravili na spremembe in jih proaktivno oblikovali. Pri tem mora pomembno vlogo igrati socialni dialog.
  Izboljšanje podjetniške zakonodaje je bistvenega pomena, toda to vprašanje je treba natančneje preučiti in razjasniti. Treba je razbremeniti podjetja, ne da bi s tem zmanjšali socialne in okoljske standarde. |
| --- | --- |

4.2.5

Odbor je svoje stališče o industrijski politiki podal že v mnenju decembra 2004 (3). Po mnenju Odbora gre predvsem za to, da se okrepi sektorski pristop, ki omogoča iskanje posebno oblikovanega pristopa za posamezne sektorje. Ti ukrepi pa ne smejo biti omejeni le na gospodarska področja, ki so v krizi, temveč so analize potrebne v karseda veliko sektorjih, ki so pomembni za Evropo, da bi se pravočasno pripravili na spremembe in jih proaktivno oblikovali. Pri tem mora pomembno vlogo igrati socialni dialog.

Izboljšanje podjetniške zakonodaje je bistvenega pomena, toda to vprašanje je treba natančneje preučiti in razjasniti. Treba je razbremeniti podjetja, ne da bi s tem zmanjšali socialne in okoljske standarde.

| 4.2.6 | Odbor meni, da so tehnološke pobude, predvsem tehnološke platforme, eno izmed najbolj pomembnih sredstev za izboljšanje položaja. Tehnološke inovacije pripomorejo k ponovnemu zagonu zastojev na področju energije, emisij škodljivih snovi in recikliranju proizvodov. Te inovacije bodo omogočile tudi tehnološki razvoj in tako pomagale prizadetim industrijskim sektorjem, da ponovno postanejo konkurenčni. |
| --- | --- |

4.2.6

Odbor meni, da so tehnološke pobude, predvsem tehnološke platforme, eno izmed najbolj pomembnih sredstev za izboljšanje položaja. Tehnološke inovacije pripomorejo k ponovnemu zagonu zastojev na področju energije, emisij škodljivih snovi in recikliranju proizvodov. Te inovacije bodo omogočile tudi tehnološki razvoj in tako pomagale prizadetim industrijskim sektorjem, da ponovno postanejo konkurenčni.

| 4.2.6.1 | Pomembno je tudi ustvariti inovacijam prijazno okolje. Osnovni pogoj za to so davčne spodbude in varovanje intelektualne lastnine. Pri upravljanju prestrukturiranja pa je treba upoštevati tudi potrebo po organizacijskih in socialnih inovacijah. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Pomembno je tudi ustvariti inovacijam prijazno okolje. Osnovni pogoj za to so davčne spodbude in varovanje intelektualne lastnine. Pri upravljanju prestrukturiranja pa je treba upoštevati tudi potrebo po organizacijskih in socialnih inovacijah.

| 4.2.7 | Glede politike konkurence se postavlja vprašanje, ali zadoščajo instrumenti, ki so trenutno na voljo. Vedno večjo vlogo imajo tudi dejavniki konkurenčnosti, ki niso zajeti v politiko konkurenčnosti, kot na primer obdavčevanje podjetij.
  Glede državnih pomoči napovedana reforma, ki bi usmerila državne pomoči na področja, ki najbolj prispevajo k rasti in zaposlovanju, še ni povsem izdelana. Odbor poudarja, da je treba bolj paziti na povezavo državnih pomoči s prestrukturiranjem in preselitvijo proizvodnje. Pravila za pridobivanje državnih pomoči morajo ostati nediskriminacijska in morajo spodbujati socialno kohezijo. V zvezi s tem Odbor opozarja, da je treba posvetiti pozornost načinom ravnanja zunaj Evropske unije. |
| --- | --- |

4.2.7

Glede politike konkurence se postavlja vprašanje, ali zadoščajo instrumenti, ki so trenutno na voljo. Vedno večjo vlogo imajo tudi dejavniki konkurenčnosti, ki niso zajeti v politiko konkurenčnosti, kot na primer obdavčevanje podjetij.

Glede državnih pomoči napovedana reforma, ki bi usmerila državne pomoči na področja, ki najbolj prispevajo k rasti in zaposlovanju, še ni povsem izdelana. Odbor poudarja, da je treba bolj paziti na povezavo državnih pomoči s prestrukturiranjem in preselitvijo proizvodnje. Pravila za pridobivanje državnih pomoči morajo ostati nediskriminacijska in morajo spodbujati socialno kohezijo. V zvezi s tem Odbor opozarja, da je treba posvetiti pozornost načinom ravnanja zunaj Evropske unije.

| 4.2.8 | O zunanji politiki se je Odbor že opredelil v različnih mnenjih. |
| --- | --- |

4.2.8

O zunanji politiki se je Odbor že opredelil v različnih mnenjih.

| 4.2.9 | Tudi Evropski center za spremljanje sprememb v Dublinu mora po mnenju Odbora igrati pomembno vlogo, da se razvijejo potrebni analitični instrumenti za nadzor prestrukturiranja. Posvetovalna komisija za spremembe v industriji mora okrepiti sodelovanje s centrom. |
| --- | --- |

4.2.9

Tudi Evropski center za spremljanje sprememb v Dublinu mora po mnenju Odbora igrati pomembno vlogo, da se razvijejo potrebni analitični instrumenti za nadzor prestrukturiranja. Posvetovalna komisija za spremembe v industriji mora okrepiti sodelovanje s centrom.

4.3   Krepitev partnerstva za spremembe

| 4.3.1 | Posebno pozornost je treba posvetiti vzpostavitvi sektorskega socialnega dialoga. Odbor se strinja s Komisijo, da imajo socialni partnerji glede na svoje poznavanje sektorja lahko posebno vlogo pri opozarjanju. Ta instrument pa ne bi smeli uporabljati le v kriznih razmerah, temveč vedno, ko socialni partnerji opazijo potrebo po ukrepanju, in ne le, ko opazijo „zaskrbljujoče spremembe“. Tak pristop bi bil bolj v skladu z zahtevami o predvidevanju in spremljanju prestrukturiranja. |
| --- | --- |

4.3.1

Posebno pozornost je treba posvetiti vzpostavitvi sektorskega socialnega dialoga. Odbor se strinja s Komisijo, da imajo socialni partnerji glede na svoje poznavanje sektorja lahko posebno vlogo pri opozarjanju. Ta instrument pa ne bi smeli uporabljati le v kriznih razmerah, temveč vedno, ko socialni partnerji opazijo potrebo po ukrepanju, in ne le, ko opazijo „zaskrbljujoče spremembe“. Tak pristop bi bil bolj v skladu z zahtevami o predvidevanju in spremljanju prestrukturiranja.

| 4.3.2 | Odbor z zanimanjem pričakuje napovedano sporočilo o socialni odgovornosti podjetij, osredotočeno zlasti na pozitivne pobude, ki jih sprejemajo podjetja skupaj z interesnimi skupinami v primeru prestrukturiranja. Poleg razvoja pravne podlage je treba objaviti in spodbujati tudi primere dobrega ravnanja pri obvladanju sprememb. Odbor predvsem opozarja, da je pri tem treba upoštevati tudi akterje, ki jih prestrukturiranje posameznih podjetij prizadene posredno (npr. dobavitelje, ponudnike storitev itd.).
  Odbor je svoja stališča o socialni odgovornosti podjetij že podal v enem od svojih mnenj. |
| --- | --- |

4.3.2

Odbor z zanimanjem pričakuje napovedano sporočilo o socialni odgovornosti podjetij, osredotočeno zlasti na pozitivne pobude, ki jih sprejemajo podjetja skupaj z interesnimi skupinami v primeru prestrukturiranja. Poleg razvoja pravne podlage je treba objaviti in spodbujati tudi primere dobrega ravnanja pri obvladanju sprememb. Odbor predvsem opozarja, da je pri tem treba upoštevati tudi akterje, ki jih prestrukturiranje posameznih podjetij prizadene posredno (npr. dobavitelje, ponudnike storitev itd.).

Odbor je svoja stališča o socialni odgovornosti podjetij že podal v enem od svojih mnenj.

| 4.3.3 | Odbor načeloma pozdravlja ustanovitev foruma za prestrukturiranje. Cilj foruma mora biti predstaviti najboljše prakse in analizirati lokalne ovire (predpise) njihovi izvedbi. Za oceno rezultatov je še prezgodaj. Odbor je z veseljem pripravljen s svojim znanjem sodelovati v forumu in tako prispevati dodano vrednost evropski politiki. Pogoj zato je način dela, ki ne bo ustvaril nove birokracije in se bo osredotočal na vprašanja, ki do sedaj še niso bila obravnavana v zadostni meri. Zainteresirane organizacije civilne družbe morajo imeti priložnost za sodelovanje pri tem delu. |
| --- | --- |

4.3.3

Odbor načeloma pozdravlja ustanovitev foruma za prestrukturiranje. Cilj foruma mora biti predstaviti najboljše prakse in analizirati lokalne ovire (predpise) njihovi izvedbi. Za oceno rezultatov je še prezgodaj. Odbor je z veseljem pripravljen s svojim znanjem sodelovati v forumu in tako prispevati dodano vrednost evropski politiki. Pogoj zato je način dela, ki ne bo ustvaril nove birokracije in se bo osredotočal na vprašanja, ki do sedaj še niso bila obravnavana v zadostni meri. Zainteresirane organizacije civilne družbe morajo imeti priložnost za sodelovanje pri tem delu.

4.4   Prilagajanje okvirov zakonodaje in sporazumov

| 4.4.1 | Poleg posodobitve in poenostavitve zakonodaje, kar je predvideno že v lizbonskem akcijskem programu in kar je Odbor že pozdravil, Komisija napoveduje tudi zeleno knjigo o razvoju delovnega prava. Prav v zvezi s prestrukturiranjem mora biti cilj razvoja delovnega prava uravnotežen odnos med prilagodljivostjo in varnostjo. |
| --- | --- |

4.4.1

Poleg posodobitve in poenostavitve zakonodaje, kar je predvideno že v lizbonskem akcijskem programu in kar je Odbor že pozdravil, Komisija napoveduje tudi zeleno knjigo o razvoju delovnega prava. Prav v zvezi s prestrukturiranjem mora biti cilj razvoja delovnega prava uravnotežen odnos med prilagodljivostjo in varnostjo.

| 4.4.2 | Za spodbujanje mobilnosti znotraj Unije ne zadošča predlog direktive o prenosu pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja, ki je hkrati tudi edini navedeni predlog. Mobilnost delojemalcev v zvezi s prestrukturiranjem je zelo večplastno vprašanje in mobilnost preko meja je le en vidik tega vprašanja. Delojemalci morajo biti sposobni prilagoditi se novim pogojem, ki jih je ustvarilo prestrukturiranje. V skrajnem primeru to pomeni spremembo poklica ali iskanje novega delovnega mesta. Zato je treba preučiti, katere ukrepe je treba sprejeti na ravni Skupnosti in katere na nacionalni oz. regionalni ravni, da bi delojemalcem olajšali ta prehod. Treba bo razmisliti o svežnju spodbud za mobilnost, na primer na področju kvalifikacij, trga dela, socialnega in davčnega prava, vključno z odstranitvijo administrativnih ovir za prost pretok delovne sile. |
| --- | --- |

4.4.2

Za spodbujanje mobilnosti znotraj Unije ne zadošča predlog direktive o prenosu pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja, ki je hkrati tudi edini navedeni predlog. Mobilnost delojemalcev v zvezi s prestrukturiranjem je zelo večplastno vprašanje in mobilnost preko meja je le en vidik tega vprašanja. Delojemalci morajo biti sposobni prilagoditi se novim pogojem, ki jih je ustvarilo prestrukturiranje. V skrajnem primeru to pomeni spremembo poklica ali iskanje novega delovnega mesta. Zato je treba preučiti, katere ukrepe je treba sprejeti na ravni Skupnosti in katere na nacionalni oz. regionalni ravni, da bi delojemalcem olajšali ta prehod. Treba bo razmisliti o svežnju spodbud za mobilnost, na primer na področju kvalifikacij, trga dela, socialnega in davčnega prava, vključno z odstranitvijo administrativnih ovir za prost pretok delovne sile.

4.5   Druga faza posvetovanj z evropskimi socialnimi partnerji o prestrukturiranju in evropskih svetih delavcev

| 4.5.1 | Komisija je tu prvič v sporočilu, namenjenem širši javnosti, spodbudila posvetovanja s socialnimi partnerji o dveh različnih temah. Ta način ravnanja je sporen in zato je treba preveriti, ali je bil v tem primeru izbran pravi postopek za posvetovanje s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

4.5.1

Komisija je tu prvič v sporočilu, namenjenem širši javnosti, spodbudila posvetovanja s socialnimi partnerji o dveh različnih temah. Ta način ravnanja je sporen in zato je treba preveriti, ali je bil v tem primeru izbran pravi postopek za posvetovanje s socialnimi partnerji.

| 4.5.2 | Ne glede na ta formalna vprašanja, Odbor pozdravlja možnost nadaljevanja konkretnega dela socialnih partnerjev glede prestrukturiranja. |
| --- | --- |

4.5.2

Ne glede na ta formalna vprašanja, Odbor pozdravlja možnost nadaljevanja konkretnega dela socialnih partnerjev glede prestrukturiranja.

| 4.5.3 | Vloga evropskih svetov delavcev pri strukturiranju podjetij ni zanemarljiva. Posvetovanja o reviziji direktive o evropskih svetih delavcev zato morajo upoštevati to vprašanje, toda treba ga je obravnavati v širšem kontekstu. Pravica delojemalcev do obveščenosti in posvetovanja, ki jo določa direktiva o evropskih svetih delavcev, ni omejena le na prestrukturiranje. |
| --- | --- |

4.5.3

Vloga evropskih svetov delavcev pri strukturiranju podjetij ni zanemarljiva. Posvetovanja o reviziji direktive o evropskih svetih delavcev zato morajo upoštevati to vprašanje, toda treba ga je obravnavati v širšem kontekstu. Pravica delojemalcev do obveščenosti in posvetovanja, ki jo določa direktiva o evropskih svetih delavcev, ni omejena le na prestrukturiranje.

4.6   Sklepi Komisije

| 4.6.1 | Odbor se strinja s Komisijo, da prestrukturiranje ne sme biti sopomenka za socialno nazadovanje in izgubo ekonomske vsebine. Prestrukturiranje lahko pomembno prispeva h gospodarskemu in socialnemu napredku. Komisija pravilno opaža, da so pogoji, v katerih pride do prestrukturiranja, odločilnega pomena. |
| --- | --- |

4.6.1

Odbor se strinja s Komisijo, da prestrukturiranje ne sme biti sopomenka za socialno nazadovanje in izgubo ekonomske vsebine. Prestrukturiranje lahko pomembno prispeva h gospodarskemu in socialnemu napredku. Komisija pravilno opaža, da so pogoji, v katerih pride do prestrukturiranja, odločilnega pomena.

| 4.6.2 | Kljub temu se negativnim posledicam za delojemalce ne bo mogoče v celoti izogniti. Odziv na ravni Skupnosti mora biti zato usmerjen na zahteve Komisije in tudi na zagotavljanje zaščite delojemalcev v prehodnih stopnjah. |
| --- | --- |

4.6.2

Kljub temu se negativnim posledicam za delojemalce ne bo mogoče v celoti izogniti. Odziv na ravni Skupnosti mora biti zato usmerjen na zahteve Komisije in tudi na zagotavljanje zaščite delojemalcev v prehodnih stopnjah.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Pregled 2005 Strategije trajnostnega razvoja EU: Začetne ocene in Prihodnje usmeritve, KOM(2005) 37 končno z dne 9. februarja 2005.

1

Pregled 2005 Strategije trajnostnega razvoja EU: Začetne ocene in Prihodnje usmeritve

(2)  KOM(2005) 120 končno.

2

(3)  UL C 157 z dne 28.6.2005 – Pospeševanje strukturnih sprememb: industrijska politika za razširjeno Evropo (KOM(2004) 274 končno).

3

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/63

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom za obdobje 2007–2013 Splošni program Varnost in varstvo svoboščin

KOM(2005) 124 končno — 2005/0034 (CNS)

(2006/C 65/13)

Svet je 25. julija 2005 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 14. novembra 2005. Poročevalec je bil g. Cabra de Luna.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra 2005) s 126 glasovi za in 10 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Komisija je Svetu in Evropskemu parlamentu poslala predlog sklepa Sveta o uvedbi okvirnega programa o varnosti in varstvu svoboščin, ki je sestavljen iz dveh instrumentov — posebnih programov za obdobje 2007–2013: Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter Preprečevanje kriminala in boj proti njemu. Okvirni program je usklajen z namero Komisije, da podpre razvoj območja svobode, varnosti in pravice v okviru finančne perspektive 2007–2013, tako da jo razširi na področje državljanstva in s tem postavi tradicionalno pojmovanje pravosodja in notranjih zadev v širši kontekst, v skladu z novim pristopom Združenih narodov o človekovi varnosti
   (1), ki vključuje „širši, bolj celovit koncept varnosti“. Ta novost je nadvse zanimiva in predstavlja pomemben korak v smeri koncepta varnosti za vse člane družbe. Dodana vrednost okvirnega programa je v njegovi Evropski razsežnosti, ki omogoča sinergije med evropskimi in nacionalnimi ukrepi. |
| --- | --- |

1.1

Komisija je Svetu in Evropskemu parlamentu poslala predlog sklepa Sveta o uvedbi okvirnega programa o varnosti in varstvu svoboščin, ki je sestavljen iz dveh instrumentov — posebnih programov za obdobje 2007–2013: Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter Preprečevanje kriminala in boj proti njemu. Okvirni program je usklajen z namero Komisije, da podpre razvoj območja svobode, varnosti in pravice v okviru finančne perspektive 2007–2013, tako da jo razširi na področje državljanstva in s tem postavi tradicionalno pojmovanje pravosodja in notranjih zadev v širši kontekst, v skladu z novim pristopom Združenih narodov o človekovi varnosti
   (1), ki vključuje „širši, bolj celovit koncept varnosti“. Ta novost je nadvse zanimiva in predstavlja pomemben korak v smeri koncepta varnosti za vse člane družbe. Dodana vrednost okvirnega programa je v njegovi Evropski razsežnosti, ki omogoča sinergije med evropskimi in nacionalnimi ukrepi.

| 1.2 | Komisija vztraja, da je treba državljanstvo, svobodo, varnost in pravico v Evropi razviti skupaj in enotno, načela demokracije, spoštovanja človekovih pravic, temeljnih svoboščin in vladavine prava pa morajo biti uravnotežena. Unija postopoma povečuje svoje dejavnosti na tem področju: začetek je predstavljal Dunajski akcijski načrt (2), sledilo je upoštevanje smernic Evropskega sveta v Tampereju leta 1999. Tako se Unija že ves čas odziva z zakonodajo in programi finančne podpore. Te dejavnosti opredeljujeta tudi Pogodba o Evropski uniji in haaški program, ki ga je Evropski svet sprejel novembra 2004. Evropska varnostna in obrambna politika ter akcijski načrt Evropske unije za boj proti terorizmu sta prav tako poudarila pristop Unije k boju proti terorizmu. |
| --- | --- |

1.2

Komisija vztraja, da je treba državljanstvo, svobodo, varnost in pravico v Evropi razviti skupaj in enotno, načela demokracije, spoštovanja človekovih pravic, temeljnih svoboščin in vladavine prava pa morajo biti uravnotežena. Unija postopoma povečuje svoje dejavnosti na tem področju: začetek je predstavljal Dunajski akcijski načrt (2), sledilo je upoštevanje smernic Evropskega sveta v Tampereju leta 1999. Tako se Unija že ves čas odziva z zakonodajo in programi finančne podpore. Te dejavnosti opredeljujeta tudi Pogodba o Evropski uniji in haaški program, ki ga je Evropski svet sprejel novembra 2004. Evropska varnostna in obrambna politika ter akcijski načrt Evropske unije za boj proti terorizmu sta prav tako poudarila pristop Unije k boju proti terorizmu.

| 1.3 | Vendar pa se morata Evropski parlament in Evropsko sodišče bolj vključiti v ta področja, da zaščitita svoboščine, izhajajoče iz politike, ki jo je predlagala in sprejela EU. |
| --- | --- |

1.3

Vendar pa se morata Evropski parlament in Evropsko sodišče bolj vključiti v ta področja, da zaščitita svoboščine, izhajajoče iz politike, ki jo je predlagala in sprejela EU.

| 1.4 | Unija se je pri razvoju območja svobode, varnosti in pravice doslej osredotočala predvsem na zakonodajo, medtem ko je bila denarna podpora relativno nizka. Zato se mora zdaj posvetiti operativnim vidikom, posebej pri boju proti terorizmu, saj gre za zahrbtno obliko kriminala, proti kateremu je treba takoj ukrepati (3). |
| --- | --- |

1.4

Unija se je pri razvoju območja svobode, varnosti in pravice doslej osredotočala predvsem na zakonodajo, medtem ko je bila denarna podpora relativno nizka. Zato se mora zdaj posvetiti operativnim vidikom, posebej pri boju proti terorizmu, saj gre za zahrbtno obliko kriminala, proti kateremu je treba takoj ukrepati (3).

| 1.5 | Terorizem kot posebna oblika kriminala danes predstavlja eno največjih nevarnosti za državljane. Okvirni program temelji na predpostavki, da kriminal ogroža posameznikove svoboščine in pravice, demokratično družbo in vladavino prava; svoboda je zato možna le v okviru varnosti in pravnega jamstva. Javni organi in civilna družba morajo razpolagati s sredstvi, ki bodo kos prefinjenim metodam teroristov in kriminalcev, organiziranih in delujočih na mednarodni ravni; na ta način bo mogoče sofinanciranje dvostranskih in nacionalnih projektov, ki so namenjeni spodbujanju inovacij, te izkušnje pa bo mogoče uporabiti na meddržavni ali evropski ravni. |
| --- | --- |

1.5

Terorizem kot posebna oblika kriminala danes predstavlja eno največjih nevarnosti za državljane. Okvirni program temelji na predpostavki, da kriminal ogroža posameznikove svoboščine in pravice, demokratično družbo in vladavino prava; svoboda je zato možna le v okviru varnosti in pravnega jamstva. Javni organi in civilna družba morajo razpolagati s sredstvi, ki bodo kos prefinjenim metodam teroristov in kriminalcev, organiziranih in delujočih na mednarodni ravni; na ta način bo mogoče sofinanciranje dvostranskih in nacionalnih projektov, ki so namenjeni spodbujanju inovacij, te izkušnje pa bo mogoče uporabiti na meddržavni ali evropski ravni.

| 1.6 | Organizirani kriminal predstavlja hudo grožnjo EU. Po podatkih Europola polovico skupin organiziranega kriminala v Uniji sestavljajo državljani držav članic. Mnogi med njimi imajo poznanstva v državah zunaj EU, ki so povezane z različnimi oblikami kriminala, kot na primer trgovino z mamili, nezakonitim priseljevanjem, trgovino z ljudmi, finančnim kriminalom, tihotapljenjem in različnimi premoženjskimi delikti. |
| --- | --- |

1.6

Organizirani kriminal predstavlja hudo grožnjo EU. Po podatkih Europola polovico skupin organiziranega kriminala v Uniji sestavljajo državljani držav članic. Mnogi med njimi imajo poznanstva v državah zunaj EU, ki so povezane z različnimi oblikami kriminala, kot na primer trgovino z mamili, nezakonitim priseljevanjem, trgovino z ljudmi, finančnim kriminalom, tihotapljenjem in različnimi premoženjskimi delikti.

| 1.7 | Vendar pa boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ne sme ogrožati posameznih svoboščin in vladavine prava; nasprotno, mora jih varovati. Politika boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ne sme spodkopati ali ogrožati demokratične ureditve, razvoja koncepta posameznikovih svoboščin in predpostavke o nedolžnosti. |
| --- | --- |

1.7

Vendar pa boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ne sme ogrožati posameznih svoboščin in vladavine prava; nasprotno, mora jih varovati. Politika boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ne sme spodkopati ali ogrožati demokratične ureditve, razvoja koncepta posameznikovih svoboščin in predpostavke o nedolžnosti.

| 1.8 | Naraščajoče meddržavno sodelovanje med temi skupinami je zaskrbljujoče, saj kriminalcem odpira nove priložnosti, policijsko delo in uveljavljanje zakonodaje pa postaja vse težje. Boj proti meddržavnemu kriminalu ni mogoč, če državna policija ne more delovati zunaj meja države. Skupine organiziranega kriminalna izkoriščajo to slabost, saj pogosto živijo v eni državi članici in delujejo v drugi. Prosti pretok blaga, ljudi, kapitala in storitev je v mnogih pogledih pozitiven, vendar tudi organizirani kriminal ve, kako izkoristiti te svoboščine in prožnost pravnega področja, ki nima ustreznih sredstev, da bi bilo kos njihovim dejavnostim. |
| --- | --- |

1.8

Naraščajoče meddržavno sodelovanje med temi skupinami je zaskrbljujoče, saj kriminalcem odpira nove priložnosti, policijsko delo in uveljavljanje zakonodaje pa postaja vse težje. Boj proti meddržavnemu kriminalu ni mogoč, če državna policija ne more delovati zunaj meja države. Skupine organiziranega kriminalna izkoriščajo to slabost, saj pogosto živijo v eni državi članici in delujejo v drugi. Prosti pretok blaga, ljudi, kapitala in storitev je v mnogih pogledih pozitiven, vendar tudi organizirani kriminal ve, kako izkoristiti te svoboščine in prožnost pravnega področja, ki nima ustreznih sredstev, da bi bilo kos njihovim dejavnostim.

| 1.9 | Po podatkih Europola obstaja okoli 3 000 skupin organiziranega kriminala, v katero je vključenih okoli 30 000 poznanih posameznikov, ki aktivno delujejo v Uniji. Vendar pa so te številke, ki temeljijo na podatkih držav članic, zgolj okvirne; resnično število je mnogo višje. Velikost, struktura, organizacija in druge značilnosti takšnih skupin se razlikujejo v posameznih državah članicah in med njimi. Skupine organiziranega kriminala v EU se ukvarjajo z različnimi kriminalnimi dejavnostmi, zlasti trgovino z mamili, nezakonitim priseljevanjem, trgovino z ljudmi, tihotapljenjem, krajo umetniški del iz muzejev in cerkva, goljufijami in finančnim kriminalom. |
| --- | --- |

1.9

Po podatkih Europola obstaja okoli 3 000 skupin organiziranega kriminala, v katero je vključenih okoli 30 000 poznanih posameznikov, ki aktivno delujejo v Uniji. Vendar pa so te številke, ki temeljijo na podatkih držav članic, zgolj okvirne; resnično število je mnogo višje. Velikost, struktura, organizacija in druge značilnosti takšnih skupin se razlikujejo v posameznih državah članicah in med njimi. Skupine organiziranega kriminala v EU se ukvarjajo z različnimi kriminalnimi dejavnostmi, zlasti trgovino z mamili, nezakonitim priseljevanjem, trgovino z ljudmi, tihotapljenjem, krajo umetniški del iz muzejev in cerkva, goljufijami in finančnim kriminalom.

| 1.10 | EESO je svoje mnenje o tem podal že v mnenju (4) o delovnem dokumentu Komisije — Odnos med varovanjem notranje varnosti in izpolnjevanjem mednarodnih obveznosti in instrumentov
   (5)
  . Zaključek mnenja se med drugim glasi:






  a. | Odbor popolnoma podpira usklajeno delovanje proti terorizmu na ravni Skupnosti in odprto metodo usklajevanja, ki jo priporoča Komisija. Vendar pa opozarja, da moramo biti previdni in pri uporabi preprečevalnih in kazenskih ukrepov temeljito razmisliti, ne glede na upravičen val emocij, ki so jih povzročili grozljivi napadi v Združenih državah 11. septembra ter drugi teroristični napadi v EU in drugih državah. |
| --- | --- | --- |

1.10

EESO je svoje mnenje o tem podal že v mnenju (4) o delovnem dokumentu Komisije — Odnos med varovanjem notranje varnosti in izpolnjevanjem mednarodnih obveznosti in instrumentov
   (5)
  . Zaključek mnenja se med drugim glasi:

a.

Odbor popolnoma podpira usklajeno delovanje proti terorizmu na ravni Skupnosti in odprto metodo usklajevanja, ki jo priporoča Komisija. Vendar pa opozarja, da moramo biti previdni in pri uporabi preprečevalnih in kazenskih ukrepov temeljito razmisliti, ne glede na upravičen val emocij, ki so jih povzročili grozljivi napadi v Združenih državah 11. septembra ter drugi teroristični napadi v EU in drugih državah.

| b. | Medtem ko Odbor ponovno poudarja, da morajo imeti varovanje človekovih pravic in mednarodni instrumenti zaščite prednost pred drugimi premisleki, se zaveda, da je treba izboljšati skupno politiko notranje varnosti in boja proti terorizmu. Ljudje in dobrine morajo biti učinkovito zaščiteni, ne da bi pri tem ogrožali človeško etiko, zato da bo vzpostavljeno ravnotežje med različnimi zahtevami pri varovanju pravic in svoboščin. |
| --- | --- |

b.

Medtem ko Odbor ponovno poudarja, da morajo imeti varovanje človekovih pravic in mednarodni instrumenti zaščite prednost pred drugimi premisleki, se zaveda, da je treba izboljšati skupno politiko notranje varnosti in boja proti terorizmu. Ljudje in dobrine morajo biti učinkovito zaščiteni, ne da bi pri tem ogrožali človeško etiko, zato da bo vzpostavljeno ravnotežje med različnimi zahtevami pri varovanju pravic in svoboščin.

2.   Kratka vsebina dokumenta Komisije

Obvladovanje tveganj za varnost državljanov Unije ter zagotavljanje njihovih pravic in svoboščin je mogoče izboljšati na naslednje načine:

| 1) | spodbujanjem in razvojem usklajevanja, sodelovanja in medsebojnega razumevanja med policijo, nacionalnimi oblastmi in drugimi ustreznimi telesi, |
| --- | --- |

1)

spodbujanjem in razvojem usklajevanja, sodelovanja in medsebojnega razumevanja med policijo, nacionalnimi oblastmi in drugimi ustreznimi telesi,

| 2) | spodbujanjem, podpiranjem in razvojem horizontalnih metod ter orodij za oblikovanje strategij za boj proti terorizmu in kriminalu, kot na primer javno-zasebna partnerstva, pravila obnašanja in najboljše prakse, primerjalna statistika in tehnike odkrivanja kriminala, |
| --- | --- |

2)

spodbujanjem, podpiranjem in razvojem horizontalnih metod ter orodij za oblikovanje strategij za boj proti terorizmu in kriminalu, kot na primer javno-zasebna partnerstva, pravila obnašanja in najboljše prakse, primerjalna statistika in tehnike odkrivanja kriminala,

| 3) | izmenjavo informacij, znanja in standardov za zaščito pomembne infrastrukture ter za obvladovanje posledic terorizma in kriminala na področju civilne zaščite, zaščite žrtev terorizma in prič. |
| --- | --- |

3)

izmenjavo informacij, znanja in standardov za zaščito pomembne infrastrukture ter za obvladovanje posledic terorizma in kriminala na področju civilne zaščite, zaščite žrtev terorizma in prič.

2.1   Predlagane vrste dejavnosti

| — | evropski projekti, ki jih začne in vodi Komisija, mehanizmi koordinacije in omrežij, kamor med drugim sodijo tudi analitične dejavnosti, kot so študije in dejavnosti, namenjene odkrivanju rešitev, skupaj s posebnimi politikami, urjenjem in izmenjavo osebja; |
| --- | --- |

—

evropski projekti, ki jih začne in vodi Komisija, mehanizmi koordinacije in omrežij, kamor med drugim sodijo tudi analitične dejavnosti, kot so študije in dejavnosti, namenjene odkrivanju rešitev, skupaj s posebnimi politikami, urjenjem in izmenjavo osebja;

| — | nadnacionalni projekti, ki jih začneta in vodita vsaj dve državi članici (ali ena država članica in država kandidatka); |
| --- | --- |

—

nadnacionalni projekti, ki jih začneta in vodita vsaj dve državi članici (ali ena država članica in država kandidatka);

| — | državni projekti v državah članicah; |
| --- | --- |

—

državni projekti v državah članicah;

| — | denarna podpora nevladnim organizacijam, ki izvajajo naloge z evropsko razsežnostjo. |
| --- | --- |

—

denarna podpora nevladnim organizacijam, ki izvajajo naloge z evropsko razsežnostjo.

2.2   Posebno podporo bodo prejeli:

| — | ukrepi za operativno sodelovanje in usklajevanje (krepitev omrežij — stikov in povezav, medsebojno zaupanje in razumevanje, izmenjava in razširjanje informacij, izkušenj in najboljših praks); |
| --- | --- |

—

ukrepi za operativno sodelovanje in usklajevanje (krepitev omrežij — stikov in povezav, medsebojno zaupanje in razumevanje, izmenjava in razširjanje informacij, izkušenj in najboljših praks);

| — | analitične dejavnosti, nadaljnje spremljanje in dejavnosti vrednotenja ukrepov; |
| --- | --- |

—

analitične dejavnosti, nadaljnje spremljanje in dejavnosti vrednotenja ukrepov;

| — | razvoj in prenos tehnologije in metodologije; |
| --- | --- |

—

razvoj in prenos tehnologije in metodologije;

| — | usposabljanje, izmenjava osebja in strokovnjakov ter |
| --- | --- |

—

usposabljanje, izmenjava osebja in strokovnjakov ter

| — | dejavnosti obveščanja in razdeljevanja. |
| --- | --- |

—

dejavnosti obveščanja in razdeljevanja.

2.3   Spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti

Kar zadeva načelo subsidiarnosti se okvirni program ne vmešava v področja, ki jih zajemajo programi pod vodstvom organov držav članic; osredotoča se predvsem na področja, katerim evropska raven prinaša dodano vrednost. V tem pogledu dopolnjuje nacionalne programe in povečuje sinergije med dvostranskimi in večstranskimi dejavnostmi.

Kar zadeva načelo sorazmernosti, so dejavnosti opredeljene čim bolj na splošno, upravna in finančna ureditev za njihovo uporabo pa je nadvse preprosta.

2.4   Poenostavitev in racionalizacija

Zakonska oblika in vodenje predlaganih instrumentov sta poenostavljena, financiranje je racionalizirano, določanje prednostnih nalog je bolj fleksibilno, transparentnost pa večja. Morebitni uporabniki se bodo lahko prijavili prek standardnega sistema.

2.5   Dodeljevanje finančnih sredstev

Predlagani proračun za okvirni program znaša 735 milijonov eurov, od tega je 137,4 milijonov eurov namenjenih programu Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic terorizma ter 597,6 milijonov eurov programu Preprečevanju kriminala in boju proti njem.

2.6   Vrste intervencije in metode izvajanja

| — | denarna podpora na podlagi razpisa, |
| --- | --- |

—

denarna podpora na podlagi razpisa,

| — | pogodbe za javne storitve. |
| --- | --- |

—

pogodbe za javne storitve.

3.   Splošne ugotovitve — razsežnost grožnje, ki jo za državljane EU predstavljata kriminal in terorizem

| 3.1 | Po podatkih Europola naj bi skupine organiziranega kriminala izkoriščale politično in ekonomsko nestabilnost držav zunaj Unije za lažje izvajanje svoje nezakonite dejavnosti, posebej v državah, v katerih delujejo, in v tranzitnih državah. Posamezniki lahko v kriminal zapadejo aktivno ali pasivno prek korupcije in obljub o boljši prihodnosti. Povečanje kriminala bo izpostavilo strukturne pomanjkljivosti, ki so sploh omogočile kriminalno dejavnost, in tako (na primer) upočasnilo uvajanje demokratičnih ali gospodarskih reform. |
| --- | --- |

3.1

Po podatkih Europola naj bi skupine organiziranega kriminala izkoriščale politično in ekonomsko nestabilnost držav zunaj Unije za lažje izvajanje svoje nezakonite dejavnosti, posebej v državah, v katerih delujejo, in v tranzitnih državah. Posamezniki lahko v kriminal zapadejo aktivno ali pasivno prek korupcije in obljub o boljši prihodnosti. Povečanje kriminala bo izpostavilo strukturne pomanjkljivosti, ki so sploh omogočile kriminalno dejavnost, in tako (na primer) upočasnilo uvajanje demokratičnih ali gospodarskih reform.

| 3.2 | Terorizem je napad na človeško dostojanstvo in najbolj temeljna načela mednarodnega prava. Predstavlja grožnjo vsem državam in vsem ljudem. Pojavi se lahko kadarkoli in kjerkoli in neposredno ogroža temeljne vrednote družb, ki predstavljajo EU in druge mednarodne organizacije (6): vladavino prava, osebno varnost, spoštovanje in strpnost. Teroristična dejanja so zločin zoper človeštvo, demokracijo in človekove pravice; širijo sovraštvo in strah ter gojijo razkol med verskimi, ideološkimi in etničnimi skupinami. |
| --- | --- |

3.2

Terorizem je napad na človeško dostojanstvo in najbolj temeljna načela mednarodnega prava. Predstavlja grožnjo vsem državam in vsem ljudem. Pojavi se lahko kadarkoli in kjerkoli in neposredno ogroža temeljne vrednote družb, ki predstavljajo EU in druge mednarodne organizacije (6): vladavino prava, osebno varnost, spoštovanje in strpnost. Teroristična dejanja so zločin zoper človeštvo, demokracijo in človekove pravice; širijo sovraštvo in strah ter gojijo razkol med verskimi, ideološkimi in etničnimi skupinami.

| 3.3 | Ta fenomen že desetletja ogroža ljudi po vsem svetu. Mesta na vseh celinah so bila tarča napadov različnega obsega, a z istim ciljem: ubiti ali povzročiti čim več škode civilistom in necivilistom, uničiti lastnino in infrastrukturo, uničiti podjetja in gospodarstva, ustrahovati prebivalstvo ali skupine ljudi ter izsiljevati oblasti in mednarodne organizacije. |
| --- | --- |

3.3

Ta fenomen že desetletja ogroža ljudi po vsem svetu. Mesta na vseh celinah so bila tarča napadov različnega obsega, a z istim ciljem: ubiti ali povzročiti čim več škode civilistom in necivilistom, uničiti lastnino in infrastrukturo, uničiti podjetja in gospodarstva, ustrahovati prebivalstvo ali skupine ljudi ter izsiljevati oblasti in mednarodne organizacije.

| 3.4 | Uničenje Svetovnega trgovinskega centra v New Yorku 11. septembra 2001 je predstavljalo vrhunec nove vrste svetovnega terorizma, ki se je pričel že s prvim poskusom uničenja zgradb trgovinskega centra leta 1993. Terorizem, ki ga poznamo dandanes, je brez primere po svojem obsegu in sposobnosti, da izzove nepredstavljive konflikte (7), ter po svoji odločenosti, da brez razlike in množično ubija civiliste. Civilno letalstvo, nujno potrebna infrastruktura, računalniški sistemi, ki poganjajo večino postopkov, potrebnih za normalno, sodobno življenje, so lahka tarča teroristov, odločenih, da napadejo najbolj ranljivi del družbe: njene državljane. |
| --- | --- |

3.4

Uničenje Svetovnega trgovinskega centra v New Yorku 11. septembra 2001 je predstavljalo vrhunec nove vrste svetovnega terorizma, ki se je pričel že s prvim poskusom uničenja zgradb trgovinskega centra leta 1993. Terorizem, ki ga poznamo dandanes, je brez primere po svojem obsegu in sposobnosti, da izzove nepredstavljive konflikte (7), ter po svoji odločenosti, da brez razlike in množično ubija civiliste. Civilno letalstvo, nujno potrebna infrastruktura, računalniški sistemi, ki poganjajo večino postopkov, potrebnih za normalno, sodobno življenje, so lahka tarča teroristov, odločenih, da napadejo najbolj ranljivi del družbe: njene državljane.

| 3.5 | Evropa je prestala hude teroristične napade, vključno z nedavnim primerom svetovnega terorizma v Londonu, 21. julija 2005. Obstaja resnična in stalna nevarnost nadaljnjih napadov, zato moramo biti pripravljeni: prvič zato, da takšne napade preprečimo in drugič zato, da se soočimo s posledicami vseh oblik napadov, ki jih ne moremo preprečiti. Vse bolj smo navajeni bombnih napadov, ki terjajo na stotine smrtnih žrtev in povzročijo zmešnjavo v mestih; vendar pa so teroristične skupine, ki so odgovorne za te napade, dovolj odločene, potrpežljive in opremljene, da izpeljejo napade katastrofalnih razsežnosti, kot na primer uničenje komercialnih letal ali sproženje kemičnih, bioloških ali „hibridnih“ bomb na gosto poseljenih območjih. |
| --- | --- |

3.5

Evropa je prestala hude teroristične napade, vključno z nedavnim primerom svetovnega terorizma v Londonu, 21. julija 2005. Obstaja resnična in stalna nevarnost nadaljnjih napadov, zato moramo biti pripravljeni: prvič zato, da takšne napade preprečimo in drugič zato, da se soočimo s posledicami vseh oblik napadov, ki jih ne moremo preprečiti. Vse bolj smo navajeni bombnih napadov, ki terjajo na stotine smrtnih žrtev in povzročijo zmešnjavo v mestih; vendar pa so teroristične skupine, ki so odgovorne za te napade, dovolj odločene, potrpežljive in opremljene, da izpeljejo napade katastrofalnih razsežnosti, kot na primer uničenje komercialnih letal ali sproženje kemičnih, bioloških ali „hibridnih“ bomb na gosto poseljenih območjih.

| 3.6 | To pa ne sme spodkopavati integritete vladavine prava in ustavno zagotovljenih pravic vseh državljanov. Oblasti se morajo vedno držati zakona, čeprav pri svojih prizadevanjih v boju proti terorizmu lahko včasih nekoliko prekoračijo svoja pooblastila. |
| --- | --- |

3.6

To pa ne sme spodkopavati integritete vladavine prava in ustavno zagotovljenih pravic vseh državljanov. Oblasti se morajo vedno držati zakona, čeprav pri svojih prizadevanjih v boju proti terorizmu lahko včasih nekoliko prekoračijo svoja pooblastila.

| 3.7 | Družbeni in gospodarski politični ukrepi lahko zmanjšajo izključenost in jezo zaradi negativnega vpliva hitrih družbenogospodarskih sprememb, ki jih teroristi pogosto izkoriščajo. V ta namen so potrebni naslednji ukrepi:






  — | sprejetje dolgoročne trgovinske politike, politike subvencij in politike vlaganj, ki bodo pomagala vključiti marginalizirane skupine in spodbuditi njihovo vključevanje, |
| --- | --- | --- |

3.7

Družbeni in gospodarski politični ukrepi lahko zmanjšajo izključenost in jezo zaradi negativnega vpliva hitrih družbenogospodarskih sprememb, ki jih teroristi pogosto izkoriščajo. V ta namen so potrebni naslednji ukrepi:

—

sprejetje dolgoročne trgovinske politike, politike subvencij in politike vlaganj, ki bodo pomagala vključiti marginalizirane skupine in spodbuditi njihovo vključevanje,

| — | nova prizadevanja za zmanjšanje strukturne neenakosti v družbi, odpravljanje diskriminacije določenih skupin, |
| --- | --- |

—

nova prizadevanja za zmanjšanje strukturne neenakosti v družbi, odpravljanje diskriminacije določenih skupin,

| — | programi, usmerjeni na spodbujanje izobraževanja žensk, zaposlovanje in zastopanje družbeno izključenih skupin, |
| --- | --- |

—

programi, usmerjeni na spodbujanje izobraževanja žensk, zaposlovanje in zastopanje družbeno izključenih skupin,

| — | izpolnitev razvojnih ciljev novega tisočletja (Millenium Development Goals) do leta 2015. |
| --- | --- |

—

izpolnitev razvojnih ciljev novega tisočletja (Millenium Development Goals) do leta 2015.

| 3.8 | Preprečevanje terorističnih napadov igra osrednjo vlogo v politiki EU o svobodi, varnosti in pravici; Eurobarometer kaže, da se osem izmed desetih Evropejcev boji terorizma, 83 % prebivalstva Unije verjame v dodano vrednost protiteroristične dejavnosti na ravni EU in jo tudi zahteva. Osrednji dokument na temo protiteroristične strategije EU je Akcijski načrt EU za boj proti terorizmu
   (8). Glavne točke dokumenta so:






  1. | poglobiti mednarodno soglasje in povečati mednarodna prizadevanja v boju proti terorizmu, |
| --- | --- | --- |

3.8

Preprečevanje terorističnih napadov igra osrednjo vlogo v politiki EU o svobodi, varnosti in pravici; Eurobarometer kaže, da se osem izmed desetih Evropejcev boji terorizma, 83 % prebivalstva Unije verjame v dodano vrednost protiteroristične dejavnosti na ravni EU in jo tudi zahteva. Osrednji dokument na temo protiteroristične strategije EU je Akcijski načrt EU za boj proti terorizmu
   (8). Glavne točke dokumenta so:

1.

poglobiti mednarodno soglasje in povečati mednarodna prizadevanja v boju proti terorizmu,

| 2. | okrepiti ciljno usmerjene dejavnosti zunanjih odnosov EU s tretjimi državami, v katerih je treba povečati protiteroristične zmogljivosti ali zavezanost k boju proti terorizmu, |
| --- | --- |

2.

okrepiti ciljno usmerjene dejavnosti zunanjih odnosov EU s tretjimi državami, v katerih je treba povečati protiteroristične zmogljivosti ali zavezanost k boju proti terorizmu,

| 3. | obravnavati dejavnike, ki spodbujajo podporo terorizmu ali sodelovanje v terorističnih skupinah, |
| --- | --- |

3.

obravnavati dejavnike, ki spodbujajo podporo terorizmu ali sodelovanje v terorističnih skupinah,

| 4. | zmanjšati dostop teroristov do finančnih in drugih sredstev, |
| --- | --- |

4.

zmanjšati dostop teroristov do finančnih in drugih sredstev,

| 5. | povečati sposobnost držav članic, da znotraj EU meja odkrijejo, preiskujejo in preganjajo teroriste in preprečijo teroristične napade, |
| --- | --- |

5.

povečati sposobnost držav članic, da znotraj EU meja odkrijejo, preiskujejo in preganjajo teroriste in preprečijo teroristične napade,

| 6. | zaščititi varnost mednarodnega prevoza in zagotoviti učinkovit sistem mejnega nadzora; |
| --- | --- |

6.

zaščititi varnost mednarodnega prevoza in zagotoviti učinkovit sistem mejnega nadzora;

| 7. | povečati sposobnost držav članic, da obvladujejo posledice terorističnih napadov. |
| --- | --- |

7.

povečati sposobnost držav članic, da obvladujejo posledice terorističnih napadov.

| 3.9 | Ker je terorizem svetovni fenomen, je treba nanj odgovoriti na svetovni ravni, ne le v obliki mednarodnega sodelovanja med državami, organizacijami in mednarodnimi telesi. Vključiti je treba vse družbene plasti: organizirano civilno družbo (vključno z gospodarskimi in družbenimi interesnimi skupinami ter organizacijami splošnega pomena z različnih področij), različne vladne ustanove in javnost. Začeti je treba politično in civilno razpravo znotraj splošnega okvira varnosti in zagotavljanja svoboščin. |
| --- | --- |

3.9

Ker je terorizem svetovni fenomen, je treba nanj odgovoriti na svetovni ravni, ne le v obliki mednarodnega sodelovanja med državami, organizacijami in mednarodnimi telesi. Vključiti je treba vse družbene plasti: organizirano civilno družbo (vključno z gospodarskimi in družbenimi interesnimi skupinami ter organizacijami splošnega pomena z različnih področij), različne vladne ustanove in javnost. Začeti je treba politično in civilno razpravo znotraj splošnega okvira varnosti in zagotavljanja svoboščin.

| 3.10 | Civilna družba je sposobna in dolžna prevzeti osrednjo vlogo pri enotnem odgovoru na terorizem. Dejstvo, da organizirana civilna družba gradi na aktivnem državljanstvu, ji daje bolj prožen, kreativen in raznolik pogled, na podlagi katerega lahko razvije učinkovitejše preventivne ukrepe kot vlada. Organizirana civilna družba lahko spodbuja širjenje znanja in razumevanje, tako horizontalno kot od spodaj navzgor, saj je to bistvenega pomena za izgradnjo vključujoče družbe, ki omogoča udeležbo vseh na osnovi civilnega sodelovanja, gospodarskih dejavnosti in izobraževanja.
  Pristojni javni organi pa morajo upoštevati predloge organizirane civilne družbe glede ravnotežja med varnostnimi ukrepi in ukrepi za varovanje svoboščin. |
| --- | --- |

3.10

Civilna družba je sposobna in dolžna prevzeti osrednjo vlogo pri enotnem odgovoru na terorizem. Dejstvo, da organizirana civilna družba gradi na aktivnem državljanstvu, ji daje bolj prožen, kreativen in raznolik pogled, na podlagi katerega lahko razvije učinkovitejše preventivne ukrepe kot vlada. Organizirana civilna družba lahko spodbuja širjenje znanja in razumevanje, tako horizontalno kot od spodaj navzgor, saj je to bistvenega pomena za izgradnjo vključujoče družbe, ki omogoča udeležbo vseh na osnovi civilnega sodelovanja, gospodarskih dejavnosti in izobraževanja.

Pristojni javni organi pa morajo upoštevati predloge organizirane civilne družbe glede ravnotežja med varnostnimi ukrepi in ukrepi za varovanje svoboščin.

| 3.11 | Različni dejavniki — nedržavni udeleženci, gospodarska in družbena gibanja, mediji, interesne organizacije, akademska skupnost, verski voditelji, umetniki in kulturniki, svetovno javno mnenje — morajo pri tem odigrati dejavno vlogo. |
| --- | --- |

3.11

Različni dejavniki — nedržavni udeleženci, gospodarska in družbena gibanja, mediji, interesne organizacije, akademska skupnost, verski voditelji, umetniki in kulturniki, svetovno javno mnenje — morajo pri tem odigrati dejavno vlogo.

| 3.12 | Dinamična civilna družba ima lahko strateško vlogo pri zaščiti lokalnih skupnosti, ukvarjanjem z vprašanjem ekstremističnih ideologij in odzivu na politično nasilje. Civilna družba je odprt prostor, v katerem državljani sami razpolagajo s svojo usodo. Je oblika upora in protesta, vir informacij, javne razprave, družbenega razmisleka in mehanizem premišljevanja, sprave in kompromisa. Civilna družba je forum za različne družbene skupine in namere, daje glas manjšinam in nekonformistom ter prek lastne raznolikosti spodbuja kulturo strpnosti in pluralizma. Civilno družbo sestavljajo radikalci in zmerneži, tisti, ki so del sistema, in tisti, ki se nahajajo na njegovem obrobju, tisti, ki se upirajo, in tisti, ki se pogajajo. |
| --- | --- |

3.12

Dinamična civilna družba ima lahko strateško vlogo pri zaščiti lokalnih skupnosti, ukvarjanjem z vprašanjem ekstremističnih ideologij in odzivu na politično nasilje. Civilna družba je odprt prostor, v katerem državljani sami razpolagajo s svojo usodo. Je oblika upora in protesta, vir informacij, javne razprave, družbenega razmisleka in mehanizem premišljevanja, sprave in kompromisa. Civilna družba je forum za različne družbene skupine in namere, daje glas manjšinam in nekonformistom ter prek lastne raznolikosti spodbuja kulturo strpnosti in pluralizma. Civilno družbo sestavljajo radikalci in zmerneži, tisti, ki so del sistema, in tisti, ki se nahajajo na njegovem obrobju, tisti, ki se upirajo, in tisti, ki se pogajajo.

| 3.13 | Civilna družba lahko igra pomembno vlogo pri gradnji novega pristopa za koordinacijo svetovnih ukrepov, ki jo je doslej omejeval enostranski pristop in nedavna mednarodna politična nesoglasja. V zadnjih nekaj desetletjih so različni predstavniki civilne družbe ustvarili dinamična mednarodna zavezništva, ki vključujejo posameznike in skupine z vsega sveta in katerih namen je spodbujati globalne cilje, kot so enakost spolov, mir in človekove pravice, boj proti AIDS-u, varstvo okolja, poštena trgovina, svetovna gibanja za pravico itd. |
| --- | --- |

3.13

Civilna družba lahko igra pomembno vlogo pri gradnji novega pristopa za koordinacijo svetovnih ukrepov, ki jo je doslej omejeval enostranski pristop in nedavna mednarodna politična nesoglasja. V zadnjih nekaj desetletjih so različni predstavniki civilne družbe ustvarili dinamična mednarodna zavezništva, ki vključujejo posameznike in skupine z vsega sveta in katerih namen je spodbujati globalne cilje, kot so enakost spolov, mir in človekove pravice, boj proti AIDS-u, varstvo okolja, poštena trgovina, svetovna gibanja za pravico itd.

| 3.14 | Vse bolj prevladuje prepričanje, da dejavnost držav v boju proti terorizmu ne zadostuje, če je ne spremlja dejavna zavezanost civilne družbe in njenih interesnih skupin. Kot forum civilne družbe ima Odbor priložnost in dolžnost, da deluje na področjih, ki sodijo v njegovo pristojnost, da prispeva k protiterorističnim dejavnostim, ki potekajo v EU in v drugih ustreznih forumih. Ta prizadevanja naj bi olajšala trajnostni in dejavni prispevek Odbora k oblikovanju protiteroristične politike EU in evropski civilni družbi omogočila, da določi svojo vlogo v boju proti terorizmu. Predlog sklepa Sveta za vzpostavitev posebnih programov Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic terorizma in Preprečevanje kriminala in boj proti njem predstavlja širok in prilagodljiv izbor raznovrstnih pobud. |
| --- | --- |

3.14

Vse bolj prevladuje prepričanje, da dejavnost držav v boju proti terorizmu ne zadostuje, če je ne spremlja dejavna zavezanost civilne družbe in njenih interesnih skupin. Kot forum civilne družbe ima Odbor priložnost in dolžnost, da deluje na področjih, ki sodijo v njegovo pristojnost, da prispeva k protiterorističnim dejavnostim, ki potekajo v EU in v drugih ustreznih forumih. Ta prizadevanja naj bi olajšala trajnostni in dejavni prispevek Odbora k oblikovanju protiteroristične politike EU in evropski civilni družbi omogočila, da določi svojo vlogo v boju proti terorizmu. Predlog sklepa Sveta za vzpostavitev posebnih programov Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic terorizma in Preprečevanje kriminala in boj proti njem predstavlja širok in prilagodljiv izbor raznovrstnih pobud.

| 3.15 | Upoštevati je treba naslednje splošne ugotovitve: |
| --- | --- |

3.15

Upoštevati je treba naslednje splošne ugotovitve:

| 3.15.1 | EESO strogo obsoja vse vrste terorizma. |
| --- | --- |

3.15.1

EESO strogo obsoja vse vrste terorizma.

| 3.15.2 | EESO podpira boj proti terorizmu in poudarja pozitiven vpliv imenovanja evropskega koordinatorja za boj proti terorizmu, g. Gijsa de Vriesa. |
| --- | --- |

3.15.2

EESO podpira boj proti terorizmu in poudarja pozitiven vpliv imenovanja evropskega koordinatorja za boj proti terorizmu, g. Gijsa de Vriesa.

| 3.15.3 | Okrepiti in razširiti je treba napredek v boju proti terorizmu in kriminalu v EU. |
| --- | --- |

3.15.3

Okrepiti in razširiti je treba napredek v boju proti terorizmu in kriminalu v EU.

| 3.15.4 | Potrebno je učinkovito sodelovanje in usklajevanje med državami članicami na področju uveljavljanja prava, obveščevalne dejavnosti in pravosodja (prednost ima načelo dostopnosti ustreznih informacij); sodelovanje s tretjimi državami mora biti učinkovito in trajno. |
| --- | --- |

3.15.4

Potrebno je učinkovito sodelovanje in usklajevanje med državami članicami na področju uveljavljanja prava, obveščevalne dejavnosti in pravosodja (prednost ima načelo dostopnosti ustreznih informacij); sodelovanje s tretjimi državami mora biti učinkovito in trajno.

| 3.15.5 | Pomemben del predloga Komisije predstavljajo strateška javno-zasebna partnerstva. |
| --- | --- |

3.15.5

Pomemben del predloga Komisije predstavljajo strateška javno-zasebna partnerstva.

| 3.16 | Organizirana civilna družba lahko sodeluje na dveh ravneh: pri preprečevanju napadov in pri obvladovanju posledic, naj so te fizične, psihološke ali ekonomske. V skladu z vrstami dejavnosti, ki jih opisuje predlog in ob upoštevanju velikih neto stroškov, ki jih predlog prinaša, lahko Odbor v okviru svojih pristojnosti spodbuja različne vrste splošnih pobud na področjih, ki jih je obravnaval Svetovni vrh o demokraciji, terorizmu in varnosti, ki se je zaključil 11. marca v Madridu. Na vrhu je bil oblikovan akcijski načrt madridska agenda, katerega namen je bil ustvariti okvir za izvajanje različnih priporočil. (9). |
| --- | --- |

3.16

Organizirana civilna družba lahko sodeluje na dveh ravneh: pri preprečevanju napadov in pri obvladovanju posledic, naj so te fizične, psihološke ali ekonomske. V skladu z vrstami dejavnosti, ki jih opisuje predlog in ob upoštevanju velikih neto stroškov, ki jih predlog prinaša, lahko Odbor v okviru svojih pristojnosti spodbuja različne vrste splošnih pobud na področjih, ki jih je obravnaval Svetovni vrh o demokraciji, terorizmu in varnosti, ki se je zaključil 11. marca v Madridu. Na vrhu je bil oblikovan akcijski načrt madridska agenda, katerega namen je bil ustvariti okvir za izvajanje različnih priporočil. (9).

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Predlog sklepa Sveta 2005/0034 (CNS) za vzpostavitev posebnega programa „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom“ za obdobje 2007 — 2013 |
| --- | --- |

4.1

Predlog sklepa Sveta 2005/0034 (CNS) za vzpostavitev posebnega programa „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom“ za obdobje 2007 — 2013

| 4.1.1 | EESO se strinja s splošnimi cilji programa, kot so opisani v členih 3 in 4 predloga Komisije. |
| --- | --- |

4.1.1

EESO se strinja s splošnimi cilji programa, kot so opisani v členih 3 in 4 predloga Komisije.

| 4.1.2 | V zvezi s primernimi dejavnostmi, ki so naštete v členu 5 predloga, EESO meni, da je treba posebno pozornost posvetiti področjem: |
| --- | --- |

4.1.2

V zvezi s primernimi dejavnostmi, ki so naštete v členu 5 predloga, EESO meni, da je treba posebno pozornost posvetiti področjem:

| 4.1.2.1 | „analize, dejavnosti spremljanja, vrednotenja, revizije in inšpekcije“ [člen 5(2) (b)]; čeprav naj bi osnovne raziskave na tem področju potekale v 7. okvirnem raziskovalnem programu, ki naj bi po sedanjem predlogu Komisije tem dejavnostim namenil 1 milijardo eurov, naj bi omenjeni program spodbujal uporabno raziskovanje na tem področju in izmenjavo informacij, ki jih oblikujejo t.i. think-tanks, akademske ustanove in različne organizacije, ki delujejo kot središča za razprave in oblikovanje političnih predlogov, ki krepijo formalne in neformalne vezi med raziskovalci, analitiki, intelektualci in tistimi, ki sprejemajo odločitve; |
| --- | --- |

4.1.2.1

„analize, dejavnosti spremljanja, vrednotenja, revizije in inšpekcije“ [člen 5(2) (b)]; čeprav naj bi osnovne raziskave na tem področju potekale v 7. okvirnem raziskovalnem programu, ki naj bi po sedanjem predlogu Komisije tem dejavnostim namenil 1 milijardo eurov, naj bi omenjeni program spodbujal uporabno raziskovanje na tem področju in izmenjavo informacij, ki jih oblikujejo t.i. think-tanks, akademske ustanove in različne organizacije, ki delujejo kot središča za razprave in oblikovanje političnih predlogov, ki krepijo formalne in neformalne vezi med raziskovalci, analitiki, intelektualci in tistimi, ki sprejemajo odločitve;

| 4.1.2.2 | „usposabljanje, izmenjava osebja in strokovnjakov“ [5(2) (d)], kar se nanaša na zgoraj omenjene dejavnosti, posebej tiste, ki omogočajo ustvarjanje, razvoj in neprekinjeno vzdrževanje visokokakovostnih izobraževalnih programov za jezikoslovce, prevajalce in tolmače jezikov, za katere je le malo strokovnjakov in ki se uporabljajo za širjenje sporočil o pripravi kriminalnih in terorističnih dejanj ter za propagando, s katero teroristi novačijo privržence; |
| --- | --- |

4.1.2.2

„usposabljanje, izmenjava osebja in strokovnjakov“ [5(2) (d)], kar se nanaša na zgoraj omenjene dejavnosti, posebej tiste, ki omogočajo ustvarjanje, razvoj in neprekinjeno vzdrževanje visokokakovostnih izobraževalnih programov za jezikoslovce, prevajalce in tolmače jezikov, za katere je le malo strokovnjakov in ki se uporabljajo za širjenje sporočil o pripravi kriminalnih in terorističnih dejanj ter za propagando, s katero teroristi novačijo privržence;

| 4.1.2.3 | „dejavnosti ozaveščanja in razširjanja“ [5(2) (e)] vključno z dejavnostmi, ki so omenjene v točki 4.2.2.2.1, s posebnim poudarkom na vlogi medijev, ki lahko diskreditirajo nasilje, včasih pa tudi omogočijo neskončno širjenje propagande poznanih terorističnih in kriminalnih združenj; to pomeni, da pravica do poročanja brez cenzure kriminalnim združenjem s terorističnimi namerami omogoča, da so vidni: živo oddajanje posnetkov napadov, ugrabitve in umora talcev teroristov. |
| --- | --- |

4.1.2.3

„dejavnosti ozaveščanja in razširjanja“ [5(2) (e)] vključno z dejavnostmi, ki so omenjene v točki 4.2.2.2.1, s posebnim poudarkom na vlogi medijev, ki lahko diskreditirajo nasilje, včasih pa tudi omogočijo neskončno širjenje propagande poznanih terorističnih in kriminalnih združenj; to pomeni, da pravica do poročanja brez cenzure kriminalnim združenjem s terorističnimi namerami omogoča, da so vidni: živo oddajanje posnetkov napadov, ugrabitve in umora talcev teroristov.

| 4.1.3 | V členu 6 bi bilo koristno podrobno pojasniti, kdo se lahko prijavi, tako kot je v členu 5 pojasnjeno za drug program. Glede na to, da se njihovo delovanje nanaša na izredno občutljiva področja, bi morale te organe ali organizacije odobriti politične oblasti Unije, Evropski parlament in Svet, v obliki seznama, ki bi bil potrjen vsako leto. |
| --- | --- |

4.1.3

V členu 6 bi bilo koristno podrobno pojasniti, kdo se lahko prijavi, tako kot je v členu 5 pojasnjeno za drug program. Glede na to, da se njihovo delovanje nanaša na izredno občutljiva področja, bi morale te organe ali organizacije odobriti politične oblasti Unije, Evropski parlament in Svet, v obliki seznama, ki bi bil potrjen vsako leto.

| 4.1.4 | Člen 14(3) določa, da bo Komisija Parlamentu in Svetu posredovala vmesna poročila o vrednotenju in obvestilo o izvajanju programa. EESO bi moral ravno tako sodelovati v celotnem postopku vrednotenja. |
| --- | --- |

4.1.4

Člen 14(3) določa, da bo Komisija Parlamentu in Svetu posredovala vmesna poročila o vrednotenju in obvestilo o izvajanju programa. EESO bi moral ravno tako sodelovati v celotnem postopku vrednotenja.

| 4.2 | Predlog sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“ za obdobje 2007–2013 |
| --- | --- |

4.2

Predlog sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“ za obdobje 2007–2013

| 4.2.1 | EESO se strinja s splošnimi in posebnimi cilji programa [člen 2 in 3]. |
| --- | --- |

4.2.1

EESO se strinja s splošnimi in posebnimi cilji programa [člen 2 in 3].

| 4.2.2 | Čeprav program o temeljnih pravicah in pravosodni program predvidevata socialno in pravno pomoč žrtvam, EESO meni, da je treba posebno pozornost posvetiti zaščiti očividcev in žrtev ter spodbujanju in razvoju najboljših praks na tem področju, kot del storitev zakonskega uveljavljanja [člena 3(1) (c) in 3(2) (c)], pa tudi preprečevanju kriminala, kriminologije in razvoja horizontalnih metod ter orodij za strateško preprečevanje in boj proti kriminalu [člen 3(1) (b) in 3(2) (b)]. EESO zato podpira delo Komisije pri pilotskih projektih za boj proti terorizmu, trgovini z ljudmi in pri finančni pomoči za podporo žrtvam terorizma in njihovo zaščito. Na podlagi ocene pilotskih projektov EESO meni, da bodo vodili v oblikovanje trajnega kompenzacijskega sklada za žrtve terorizma. |
| --- | --- |

4.2.2

Čeprav program o temeljnih pravicah in pravosodni program predvidevata socialno in pravno pomoč žrtvam, EESO meni, da je treba posebno pozornost posvetiti zaščiti očividcev in žrtev ter spodbujanju in razvoju najboljših praks na tem področju, kot del storitev zakonskega uveljavljanja [člena 3(1) (c) in 3(2) (c)], pa tudi preprečevanju kriminala, kriminologije in razvoja horizontalnih metod ter orodij za strateško preprečevanje in boj proti kriminalu [člen 3(1) (b) in 3(2) (b)]. EESO zato podpira delo Komisije pri pilotskih projektih za boj proti terorizmu, trgovini z ljudmi in pri finančni pomoči za podporo žrtvam terorizma in njihovo zaščito. Na podlagi ocene pilotskih projektov EESO meni, da bodo vodili v oblikovanje trajnega kompenzacijskega sklada za žrtve terorizma.

| 4.2.2.1 | Vse oblike zaščite žrtev terorizma, njihovih družin in otrok: človeški vidik boja proti terorizmu, ki temelji na zaščiti žrtev in spodbujanju vloge civilne družbe, mora postati sestavni del protiteroristične strategije. Žrtve utrpijo nasilje, ki je usmerjeno na vso družbo in na vrednote, ki jih ta predstavlja. Družba ima zato moralno in politično odgovornost, da prepozna grožnjo in se nanjo odzove. Države morajo varovati državljane in jim zagotoviti pravice in svoboščine, predvsem pravico do življenja in pravico do svobodnega bivanja brez strahu in groženj. Žrtve so stvarni vidik terorizma; so glas družbe in njena fronta v boju proti terorizmu. Najbolj učinkovit način za povečanje zavedanja in izgradnjo potrebne družbene zavezanosti za boj proti terorizmu ter oblikovanje civilnega odziva je preusmerjanje pozornosti na poročila žrtev. To je tudi najboljši način za politično in moralno diskreditacijo in osamitev teroristov. V ta namen so potrebni naslednji ukrepi:






  — | razumevanje in solidarnost mednarodne skupnosti, ki jasno sporoča, da je spoštovanje človekovih pravic osrednji del boja proti terorizmu; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Vse oblike zaščite žrtev terorizma, njihovih družin in otrok: človeški vidik boja proti terorizmu, ki temelji na zaščiti žrtev in spodbujanju vloge civilne družbe, mora postati sestavni del protiteroristične strategije. Žrtve utrpijo nasilje, ki je usmerjeno na vso družbo in na vrednote, ki jih ta predstavlja. Družba ima zato moralno in politično odgovornost, da prepozna grožnjo in se nanjo odzove. Države morajo varovati državljane in jim zagotoviti pravice in svoboščine, predvsem pravico do življenja in pravico do svobodnega bivanja brez strahu in groženj. Žrtve so stvarni vidik terorizma; so glas družbe in njena fronta v boju proti terorizmu. Najbolj učinkovit način za povečanje zavedanja in izgradnjo potrebne družbene zavezanosti za boj proti terorizmu ter oblikovanje civilnega odziva je preusmerjanje pozornosti na poročila žrtev. To je tudi najboljši način za politično in moralno diskreditacijo in osamitev teroristov. V ta namen so potrebni naslednji ukrepi:

—

razumevanje in solidarnost mednarodne skupnosti, ki jasno sporoča, da je spoštovanje človekovih pravic osrednji del boja proti terorizmu;

| — | ukrepi in mehanizmi mednarodne zaščite in pomoči, ki upoštevajo dejstvo, da so žrtve terorizma poseben primer in torej drugačne od žrtev hudega kriminala ali naravnih katastrof; |
| --- | --- |

—

ukrepi in mehanizmi mednarodne zaščite in pomoči, ki upoštevajo dejstvo, da so žrtve terorizma poseben primer in torej drugačne od žrtev hudega kriminala ali naravnih katastrof;

| — | razprava o žrtvah je tesno povezana z razpravo o človekovih pravicah; razpravo o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah posameznikov, ki so vključeni v boj proti terorizmu, je treba razširiti, saj mora uskladiti dolžnost držav članic, da spoštujejo človekove pravice pri boju proti terorizmu z njihovo dolžnostjo, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito človekovih pravic posameznikov pri soočanju s terorizmom. Predlog Komisije takšne razprave žal ne omenja; |
| --- | --- |

—

razprava o žrtvah je tesno povezana z razpravo o človekovih pravicah; razpravo o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah posameznikov, ki so vključeni v boj proti terorizmu, je treba razširiti, saj mora uskladiti dolžnost držav članic, da spoštujejo človekove pravice pri boju proti terorizmu z njihovo dolžnostjo, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito človekovih pravic posameznikov pri soočanju s terorizmom. Predlog Komisije takšne razprave žal ne omenja;

| — | spodbujanje ukrepov za zagotavljanje zavezanosti civilne družbe, da se bori proti terorizmu, s sodelovanjem in dejavno udeležbo interesnih skupin, civilne družbe (zlasti žrtev) na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

—

spodbujanje ukrepov za zagotavljanje zavezanosti civilne družbe, da se bori proti terorizmu, s sodelovanjem in dejavno udeležbo interesnih skupin, civilne družbe (zlasti žrtev) na mednarodni ravni;

| — | EESO poudarja tudi, da je treba sredstva, dodeljena sedanjim evropskim programom za varstvo svoboščin in varnosti ponovno uravnotežiti v korist varstva svoboščin. |
| --- | --- |

—

EESO poudarja tudi, da je treba sredstva, dodeljena sedanjim evropskim programom za varstvo svoboščin in varnosti ponovno uravnotežiti v korist varstva svoboščin.

| 4.2.2.2 | Na področju preprečevanja kriminala: tihotapljenje drog je najbolj pogosta oblika čezmejnega kriminala v EU, dobro organizirana kriminalna združenja v vseh državah članicah pa zagotavljajo široko distribucijo po vsej Uniji. Trend tihotapljenja različnih vrst drog prav tako narašča.
  Trgovina z ljudmi je vedno večji problem v Uniji, gospodarske koristi te dejavnosti pa so precejšnje. EU mora okrepiti svoje operativne zmogljivosti, da bo lahko vpeljala in podprla preiskave o trgovini z ljudmi in povezanimi dejavnostmi, kot so spolno izkoriščanje otrok in prostitucija. EESO meni, da so pobude, kot je predlog direktive Sveta o kratkoročnih bivalnih dovoljenjih za prejemnike pravne pomoči z namenom zmanjševanja nezakonitega priseljevanja ali žrtve trgovine z ljudmi, ki sodelujejo s pristojnimi organi
   (10), ki krepi instrumente za boj proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi (11), nujno potrebne.
  Podkupljivost, pranje denarja, finančni prestopki in ponarejanje bankovcev eura so prav tako zaskrbljujoči. Pranje denarja je osrednja dejavnost skupin organiziranega kriminala, ki delujejo v Uniji, saj predstavlja vir financiranja njihovih dejavnosti. Vsi ti dejavniki (različne oblike kriminala in financiranja terorističnih dejavnosti) ustvarjajo sinergijo, ki povzroča nadaljnje izkoriščanje in zlorabo ljudi. Posebej pomembno je torej:






  — | spodbujanje sodelovanja in strateških zavezništev med javnim in zasebnim sektorjem, zlasti pri oblikovanju najboljših praks ter pri boju proti pranju denarja in financiranju terorizma, pri čemer je treba slediti merilom transparentnosti, poslovne integritete v finančnem sektorju in v neprofitnih organizacijah, v skladu s priporočili FATF (12) (glavno mednarodno telo, odgovorno za zaščito mednarodnega finančnega sistema pred pranjem denarja in financiranjem terorizma) in akcijskega načrta EU (13); |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

Na področju preprečevanja kriminala: tihotapljenje drog je najbolj pogosta oblika čezmejnega kriminala v EU, dobro organizirana kriminalna združenja v vseh državah članicah pa zagotavljajo široko distribucijo po vsej Uniji. Trend tihotapljenja različnih vrst drog prav tako narašča.

Trgovina z ljudmi je vedno večji problem v Uniji, gospodarske koristi te dejavnosti pa so precejšnje. EU mora okrepiti svoje operativne zmogljivosti, da bo lahko vpeljala in podprla preiskave o trgovini z ljudmi in povezanimi dejavnostmi, kot so spolno izkoriščanje otrok in prostitucija. EESO meni, da so pobude, kot je predlog direktive Sveta o kratkoročnih bivalnih dovoljenjih za prejemnike pravne pomoči z namenom zmanjševanja nezakonitega priseljevanja ali žrtve trgovine z ljudmi, ki sodelujejo s pristojnimi organi
   (10), ki krepi instrumente za boj proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi (11), nujno potrebne.

Podkupljivost, pranje denarja, finančni prestopki in ponarejanje bankovcev eura so prav tako zaskrbljujoči. Pranje denarja je osrednja dejavnost skupin organiziranega kriminala, ki delujejo v Uniji, saj predstavlja vir financiranja njihovih dejavnosti. Vsi ti dejavniki (različne oblike kriminala in financiranja terorističnih dejavnosti) ustvarjajo sinergijo, ki povzroča nadaljnje izkoriščanje in zlorabo ljudi. Posebej pomembno je torej:

—

spodbujanje sodelovanja in strateških zavezništev med javnim in zasebnim sektorjem, zlasti pri oblikovanju najboljših praks ter pri boju proti pranju denarja in financiranju terorizma, pri čemer je treba slediti merilom transparentnosti, poslovne integritete v finančnem sektorju in v neprofitnih organizacijah, v skladu s priporočili FATF (12) (glavno mednarodno telo, odgovorno za zaščito mednarodnega finančnega sistema pred pranjem denarja in financiranjem terorizma) in akcijskega načrta EU (13);

| — | spodbuditi uporabo statističnih meril uspešnosti in uporabne kriminologije, ki naj se upošteva v dejanskih ukrepih in politiki; |
| --- | --- |

—

spodbuditi uporabo statističnih meril uspešnosti in uporabne kriminologije, ki naj se upošteva v dejanskih ukrepih in politiki;

| — | razvijanje konvergence med državami članicami pri hitrih in usklajenih metodah odzivanja na teroristične napade; |
| --- | --- |

—

razvijanje konvergence med državami članicami pri hitrih in usklajenih metodah odzivanja na teroristične napade;

| — | uporaba vseh makro-ekonomskih sredstev na ravni Unije za boj proti nezaposlenosti, predvsem med mladimi. |
| --- | --- |

—

uporaba vseh makro-ekonomskih sredstev na ravni Unije za boj proti nezaposlenosti, predvsem med mladimi.

| 4.3 | Vrste dejavnosti, ki se jih lahko financira v skladu s členom 4(2): |
| --- | --- |

4.3

Vrste dejavnosti, ki se jih lahko financira v skladu s členom 4(2):

| 4.3.1 | Posebej je treba poudariti pomen medverskega in medgeneracijskega dialoga pri odkrivanju fundamentalističnih verovanj in spodbujanju najboljših praks, ki omogočajo medsebojno razumevanje, zmernost in demokratično strpnost, ter tako omejujejo radikalizacijo in novačenje novih privržencev. Boj proti terorizmu zahteva, da temu fenomenu odvzamemo moralno legitimnost; to lahko dosežemo le prek dialoga in razumevanja „druge strani“. Spodbuditi je treba dejavnosti, ki bodo različnim verskim skupinam in njihovim vodjem omogočile, da zgradijo mostove razumevanja, poglobijo složnost in strpnost in pomagajo ustvariti znanje, s katerim bomo lahko odkrili razloge za sovraštvo in načine, da se jim izognemo. Različne verske skupnosti se morajo bolje spoznati med seboj — ta cilj bomo najlažje dosegli s pomočjo ukrepov, ki olajšajo oblikovanje vezi med njihovimi člani. |
| --- | --- |

4.3.1

Posebej je treba poudariti pomen medverskega in medgeneracijskega dialoga pri odkrivanju fundamentalističnih verovanj in spodbujanju najboljših praks, ki omogočajo medsebojno razumevanje, zmernost in demokratično strpnost, ter tako omejujejo radikalizacijo in novačenje novih privržencev. Boj proti terorizmu zahteva, da temu fenomenu odvzamemo moralno legitimnost; to lahko dosežemo le prek dialoga in razumevanja „druge strani“. Spodbuditi je treba dejavnosti, ki bodo različnim verskim skupinam in njihovim vodjem omogočile, da zgradijo mostove razumevanja, poglobijo složnost in strpnost in pomagajo ustvariti znanje, s katerim bomo lahko odkrili razloge za sovraštvo in načine, da se jim izognemo. Različne verske skupnosti se morajo bolje spoznati med seboj — ta cilj bomo najlažje dosegli s pomočjo ukrepov, ki olajšajo oblikovanje vezi med njihovimi člani.

| 4.3.2 | Ne glede na to, da program Tokovi migracij (Migration Flows) vsebuje ukrepe za družbeno vključevanje in zaposlovanje pripadnikov — zlasti mladih — etničnih, verskih, kulturnih in priseljenskih manjšin, bi moral tudi omenjeni program razviti najboljše prakse iz uspešnih metodologij na tem področju, posebej pri usposabljanju in izmenjavi osebja (člen 4.2). |
| --- | --- |

4.3.2

Ne glede na to, da program Tokovi migracij (Migration Flows) vsebuje ukrepe za družbeno vključevanje in zaposlovanje pripadnikov — zlasti mladih — etničnih, verskih, kulturnih in priseljenskih manjšin, bi moral tudi omenjeni program razviti najboljše prakse iz uspešnih metodologij na tem področju, posebej pri usposabljanju in izmenjavi osebja (člen 4.2).

| 4.3.3 | Z vidika organizacij civilne družbe je EESO prisiljen izraziti kritiko nedavnega osnutka predloga Komisije, ki se nanaša na kodeks delovanja neprofitnih organizacij, ki naj bi spodbujal transparentnost in finančno odgovornost le-teh. Predlog bi lahko negativno vplival na vse evropske nevladne organizacije in jih diskreditiral ter tako uničil njihov najbolj uporaben družbeni kapital: zaupanje javnosti in lokalnih, državnih ter evropskih institucij.
  EESO razume pomisleke o zlorabi neprofitnih organizacij za financiranje terorizma in drugih nezakonitih dejavnosti. Vendar pa je treba za to poskrbeti prek običajnih instrumentov za preprečevanje in pregon, ki so na voljo vladam različnih držav članic. Predvsem je treba nadaljevati s sprejemanjem statutov za evropsko združenje in evropsko vzajemno družbo, ki je bilo žal odloženo. |
| --- | --- |

4.3.3

Z vidika organizacij civilne družbe je EESO prisiljen izraziti kritiko nedavnega osnutka predloga Komisije, ki se nanaša na kodeks delovanja neprofitnih organizacij, ki naj bi spodbujal transparentnost in finančno odgovornost le-teh. Predlog bi lahko negativno vplival na vse evropske nevladne organizacije in jih diskreditiral ter tako uničil njihov najbolj uporaben družbeni kapital: zaupanje javnosti in lokalnih, državnih ter evropskih institucij.

EESO razume pomisleke o zlorabi neprofitnih organizacij za financiranje terorizma in drugih nezakonitih dejavnosti. Vendar pa je treba za to poskrbeti prek običajnih instrumentov za preprečevanje in pregon, ki so na voljo vladam različnih držav članic. Predvsem je treba nadaljevati s sprejemanjem statutov za evropsko združenje in evropsko vzajemno družbo, ki je bilo žal odloženo.

| 4.3.4 | EESO ponovno opozarja na pomen dejavnosti, opisanih v točkah 4.2.2.2 in 4.2.2.3: „usposabljanje, izmenjava osebja in strokovnjakov“ ter „dejavnosti ozaveščanja in razširjanja“. |
| --- | --- |

4.3.4

EESO ponovno opozarja na pomen dejavnosti, opisanih v točkah 4.2.2.2 in 4.2.2.3: „usposabljanje, izmenjava osebja in strokovnjakov“ ter „dejavnosti ozaveščanja in razširjanja“.

| 4.3.5 | Umetnost in kultura bi morala imeti pomembno vlogo pri oblikovanju načrta za civilni odziv na kriminal in terorizem ter predstavljati sredstvo za izražanje razumevanja različnih pogledov oziroma pogledov, ki so drugačni od prevladujočih pogledov v naših državah. |
| --- | --- |

4.3.5

Umetnost in kultura bi morala imeti pomembno vlogo pri oblikovanju načrta za civilni odziv na kriminal in terorizem ter predstavljati sredstvo za izražanje razumevanja različnih pogledov oziroma pogledov, ki so drugačni od prevladujočih pogledov v naših državah.

| 4.4 | V zvezi s členom 14 (vrednotenje) veljajo pripombe iz točke 4.2.4. |
| --- | --- |

4.4

V zvezi s členom 14 (vrednotenje) veljajo pripombe iz točke 4.2.4.

5.   Zaključek

| 5.1 | EESO je prepričan, da sta oba predloga okvirnega programa nujno potrebna. Če bo pri vmesnem vrednotenju presodil, da je program napredoval, meni, da je treba predlogoma zagotoviti več denarne pomoči. |
| --- | --- |

5.1

EESO je prepričan, da sta oba predloga okvirnega programa nujno potrebna. Če bo pri vmesnem vrednotenju presodil, da je program napredoval, meni, da je treba predlogoma zagotoviti več denarne pomoči.

| 5.2 | EESO mora biti na svojem področju vključen v dialog s Komisijo in Evropskim parlamentom, da se zaključi letni načrt programa in s tem povezan postopek vrednotenja. |
| --- | --- |

5.2

EESO mora biti na svojem področju vključen v dialog s Komisijo in Evropskim parlamentom, da se zaključi letni načrt programa in s tem povezan postopek vrednotenja.

| 5.3 | Poleg tega EESO ponovno poudarja, da bi morale biti metode, uporabljene v sedanjih evropskih programih za varovanje svoboščin in varnosti, v ravnotežju z varovanjem svoboščin, kot je navedeno v mnenju o haaškem programu: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let — Partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice (KOM(2005) 185 končno) (SOC/209)). |
| --- | --- |

5.3

Poleg tega EESO ponovno poudarja, da bi morale biti metode, uporabljene v sedanjih evropskih programih za varovanje svoboščin in varnosti, v ravnotežju z varovanjem svoboščin, kot je navedeno v mnenju o haaškem programu: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let — Partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice (KOM(2005) 185 končno) (SOC/209)).

| 5.4 | Zaščita temeljnih pravic, svoboščin in varnosti je odgovornost vseh članov družbe, začne se že v nižjih razredih osnovne šole z učenjem skupnih vrednot in mora potekati ob nenehnem iskanju ravnovesja med tremi stebri, ki jih predstavljajo svoboda, demokracija in varnost. |
| --- | --- |

5.4

Zaščita temeljnih pravic, svoboščin in varnosti je odgovornost vseh članov družbe, začne se že v nižjih razredih osnovne šole z učenjem skupnih vrednot in mora potekati ob nenehnem iskanju ravnovesja med tremi stebri, ki jih predstavljajo svoboda, demokracija in varnost.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Poročilo Human Security Now, OZN. http://www.humansecurity-chs.org.

1

Human Security Now,

(2)  UL C 19, 23.1.1999, str.1.

2

(3)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION.

3

(4)  Mnenje EESO z dne 24 aprila 2002 (poročevalec, ki dela brez študijske skupine: g. Retureau) (OJ C 149 z dne 21.6.2002).

4

(5)  Delovni dokument Komisije – Odnos med varovanjem notranje varnosti in izpolnjevanjem mednarodnih obveznosti in instrumentov (KOM (2001) 743 končno).

5

(6)  Govor generalnega sekretarja Združenih narodov na vrhu Madridskega kluba o demokraciji, terorizmu in varnosti, Madrid, Španija, 11. marec 2005. http://www.safe-democracy.org.

6

(7)  Rohan Gunaratna, Al Qaeda, viaje al interior del terrorismo islamista, stran 27. Editorial Servi Doc., Barcelona, 2003.

7

Al Qaeda, viaje al interior del terrorismo islamista

(8)  http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf.

8

(9)  www.safe-democracy.org.

9

(10)  Mnenje EESO z dne 29. maja 2002 (Poročevalec: g. Pariza Castaños) (OJ C 221 of 17/09/2002).

10

(11)  KOM(2002) 71 končno z dne 11/02/2002.

11

(12)  http://www.fatf-gafi.org/document/28/0,2340,en_32250379_32236930_33658140_1_1_1_1,00.html#Introduction.

12

(13)  http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf.

13

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/70

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) — pravični družbi naproti

KOM(2005) 225 končno — 2005/0107 (COD)

(2006/C 65/14)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je sklenil, da 27. oktobra 2005 v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 8. decembra 2005. Poročevalka je bila ga. Mária Herczog.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra 2005) s 123 glasovi za, nobenim glasom proti in 7 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek stališča EESO

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor ponovno poudarja svojo podporo programu za evropsko leto enakih možnosti za vse (2007) in svojo zavezanost enakim možnostim, koheziji in temeljnim pravicam za vse v Evropi. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor ponovno poudarja svojo podporo programu za evropsko leto enakih možnosti za vse (2007) in svojo zavezanost enakim možnostim, koheziji in temeljnim pravicam za vse v Evropi.

| 1.2 | V vseh prejšnjih mnenjih o tem vprašanju je EESO poudarjal, da je za odpravljanje vseh oblik diskriminacij iz člena 13 (1) potreben konkretnejši napredek od doslej doseženega. Odbor se strinja, da so bili sprejeti številni korektivni ukrepi v prid enakosti, vendar je na mnogih področjih treba brez odlašanja postoriti še marsikaj. Evropsko leto enakih možnosti (2007) lahko ponudi dobro priložnost za opredelitev in upoštevanje omenjenih skupin in posameznikov. |
| --- | --- |

1.2

V vseh prejšnjih mnenjih o tem vprašanju je EESO poudarjal, da je za odpravljanje vseh oblik diskriminacij iz člena 13 (1) potreben konkretnejši napredek od doslej doseženega. Odbor se strinja, da so bili sprejeti številni korektivni ukrepi v prid enakosti, vendar je na mnogih področjih treba brez odlašanja postoriti še marsikaj. Evropsko leto enakih možnosti (2007) lahko ponudi dobro priložnost za opredelitev in upoštevanje omenjenih skupin in posameznikov.

| 1.3 | EESO je prepričan, da je treba vsem državljanom, ki bivajo v EU, zagotoviti pravico do nediskriminacije in enakih možnosti za polno uživanje človekovih pravic na civilnem, političnem, gospodarskem, socialnem in kulturnem področju. Evropsko leto 2007 bi bilo treba zato izkoristiti za odpravo vseh vrst diskriminacije. Čeprav so vzroki diskriminacije iz člena 13 deležni posebne pozornosti, mora biti evropsko leto enakih možnosti za vse hkrati priložnost za osveščanje o diskriminaciji, s katero se soočajo določene skupine, ki jih običajno ne upoštevamo, na primer otroci, ter o vprašanjih, povezanih z diskriminacijo, ki še niso bila obravnavana. |
| --- | --- |

1.3

EESO je prepričan, da je treba vsem državljanom, ki bivajo v EU, zagotoviti pravico do nediskriminacije in enakih možnosti za polno uživanje človekovih pravic na civilnem, političnem, gospodarskem, socialnem in kulturnem področju. Evropsko leto 2007 bi bilo treba zato izkoristiti za odpravo vseh vrst diskriminacije. Čeprav so vzroki diskriminacije iz člena 13 deležni posebne pozornosti, mora biti evropsko leto enakih možnosti za vse hkrati priložnost za osveščanje o diskriminaciji, s katero se soočajo določene skupine, ki jih običajno ne upoštevamo, na primer otroci, ter o vprašanjih, povezanih z diskriminacijo, ki še niso bila obravnavana.

| 1.4 | EESO podpira socialno agendo 2005–2010, ki pri pripravi strateškega ukrepanja področji enakih možnosti in socialne kohezije uvršča v samo ospredje svojih prizadevanj. Ob upoštevanju v nadaljevanju predlaganih dopolnil in sprememb EESO sprejema in podpira cilje evropskega leta enakih možnosti (2007), katerega osrednje točke bodo pravice, zastopanost, priznavanje, spoštovanje in strpnost ter vključitev omenjenih področij med vodilne teme. |
| --- | --- |

1.4

EESO podpira socialno agendo 2005–2010, ki pri pripravi strateškega ukrepanja področji enakih možnosti in socialne kohezije uvršča v samo ospredje svojih prizadevanj. Ob upoštevanju v nadaljevanju predlaganih dopolnil in sprememb EESO sprejema in podpira cilje evropskega leta enakih možnosti (2007), katerega osrednje točke bodo pravice, zastopanost, priznavanje, spoštovanje in strpnost ter vključitev omenjenih področij med vodilne teme.

2.   Obrazložitev mnenja in ugotovitve

2.1   Kratka vsebina dokumenta Komisije

| 2.1.1 | Sporočilo Komisije o socialni agendi za obdobje 2005–2010 poudarja pomen prizadevanj za enakost možnosti za vse pri ustvarjanju solidarnejše družbe. Navaja namen Komisije (v sporočilu, priloženem obravnavanemu predlogu (2)), da oblikuje novo okvirno strategijo za odpravljanje diskriminacije in pravico do enakih možnosti za vse. Med poglavitnimi pobudami, ki jih prinaša sporočilo, je predlog, da se leto 2007 razglasi za evropsko leto enakih možnosti za vse. Splošni cilj evropskega leta bo osveščanje javnosti o prednostih pravične in solidarne družbe, v kateri imajo vsi pravico do enakih možnosti. Zato se bo treba spopasti z ovirami, ki preprečujejo udejstvovanje v družbi, in si prizadevati za ustvarjanje družbe, ki bo v raznolikosti Evrope videla vir socialne in kulturne vitalnosti. Cilji evropskega leta enakih možnosti so:






  — | pravice — osveščanje javnosti o pravici do enakosti in nediskriminacije; |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Sporočilo Komisije o socialni agendi za obdobje 2005–2010 poudarja pomen prizadevanj za enakost možnosti za vse pri ustvarjanju solidarnejše družbe. Navaja namen Komisije (v sporočilu, priloženem obravnavanemu predlogu (2)), da oblikuje novo okvirno strategijo za odpravljanje diskriminacije in pravico do enakih možnosti za vse. Med poglavitnimi pobudami, ki jih prinaša sporočilo, je predlog, da se leto 2007 razglasi za evropsko leto enakih možnosti za vse. Splošni cilj evropskega leta bo osveščanje javnosti o prednostih pravične in solidarne družbe, v kateri imajo vsi pravico do enakih možnosti. Zato se bo treba spopasti z ovirami, ki preprečujejo udejstvovanje v družbi, in si prizadevati za ustvarjanje družbe, ki bo v raznolikosti Evrope videla vir socialne in kulturne vitalnosti. Cilji evropskega leta enakih možnosti so:

—

pravice — osveščanje javnosti o pravici do enakosti in nediskriminacije;

| — | zastopanost — spodbujanje razprave o tem, kako povečati državljansko, politično, gospodarsko, družbeno in kulturno sodelovanje v družbi; |
| --- | --- |

—

zastopanost — spodbujanje razprave o tem, kako povečati državljansko, politično, gospodarsko, družbeno in kulturno sodelovanje v družbi;

| — | priznavanje — praznovanje in sprejemanje različnosti; |
| --- | --- |

—

priznavanje — praznovanje in sprejemanje različnosti;

| — | spoštovanje in strpnost — prizadevanje za solidarnejšo družbo. |
| --- | --- |

—

spoštovanje in strpnost — prizadevanje za solidarnejšo družbo.

Obravnavani predlog vsebuje določbe, ki se nanašajo na evropsko leto enakih možnosti za vse, in določa finančna sredstva za ta ukrep. Predlog temelji na členu 13 Pogodbe o Evropski skupnosti (3).

2.2   Splošne in posebne ugotovitve

| 2.2.1 | Uveljavitev enakih možnosti za vse je in ostaja prednostna naloga evropske politike. Kljub pomembnim zakonodajnim spremembam na evropski in nacionalni ravni na področju boja proti diskriminaciji, še zlasti tistim oblikam, navedenim v členu 13, so potrebni dodatni ukrepi za zagotavljanje skladnejšega uveljavljanja enakih možnosti in odpravljanje diskriminacije. Posredne oblike diskriminacije lahko pogosto odkrijemo šele, ko se zgodijo, vendar jih je težko dokazati. V programu za evropsko leto 2007 jim je treba posvetiti ustrezno pozornost. |
| --- | --- |

2.2.1

Uveljavitev enakih možnosti za vse je in ostaja prednostna naloga evropske politike. Kljub pomembnim zakonodajnim spremembam na evropski in nacionalni ravni na področju boja proti diskriminaciji, še zlasti tistim oblikam, navedenim v členu 13, so potrebni dodatni ukrepi za zagotavljanje skladnejšega uveljavljanja enakih možnosti in odpravljanje diskriminacije. Posredne oblike diskriminacije lahko pogosto odkrijemo šele, ko se zgodijo, vendar jih je težko dokazati. V programu za evropsko leto 2007 jim je treba posvetiti ustrezno pozornost.

| 2.2.2 | Še eno področje, ki ga je treba obravnavati, so razlike v ravni in področju uporabe zaščite pred diskriminacijo iz različnih razlogov. Odbor zelo priporoča prepoved vseh oblik diskriminacije (na podlagi spola, rase ali etničnega izvora, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti) na področjih zaposlovanja, usposabljanja, izobraževanja, socialne zaščite, socialnih ugodnosti ter dostopa do dobrin in storitev. V nasprotnem primeru lahko pride do hierarhije med različnimi vrstami diskriminacije. |
| --- | --- |

2.2.2

Še eno področje, ki ga je treba obravnavati, so razlike v ravni in področju uporabe zaščite pred diskriminacijo iz različnih razlogov. Odbor zelo priporoča prepoved vseh oblik diskriminacije (na podlagi spola, rase ali etničnega izvora, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti) na področjih zaposlovanja, usposabljanja, izobraževanja, socialne zaščite, socialnih ugodnosti ter dostopa do dobrin in storitev. V nasprotnem primeru lahko pride do hierarhije med različnimi vrstami diskriminacije.

| 2.2.3 | Od oblikovanja Evropske listine za temeljne pravice naprej Evropske unije ne moremo več obravnavati zgolj kot meddržavno povezavo, ki temelji na gospodarski racionalnosti. Ustrezno je treba upoštevati tudi družbene skupine, ki so izpostavljene različnim oblikam izključevanja, bodisi ker jim je onemogočen dostop do trga dela ali do udeležbe v gospodarskem življenju, bodisi ker živijo v revščini, čeprav so dejavne na trgu dela. |
| --- | --- |

2.2.3

Od oblikovanja Evropske listine za temeljne pravice naprej Evropske unije ne moremo več obravnavati zgolj kot meddržavno povezavo, ki temelji na gospodarski racionalnosti. Ustrezno je treba upoštevati tudi družbene skupine, ki so izpostavljene različnim oblikam izključevanja, bodisi ker jim je onemogočen dostop do trga dela ali do udeležbe v gospodarskem življenju, bodisi ker živijo v revščini, čeprav so dejavne na trgu dela.

| 2.2.4 | Socialni in gospodarski razlogi govorijo v prid enakih možnosti za vse posameznike in še zlasti za tiste, ki so diskriminirani ali prikrajšani zaradi družbenih, gospodarskih, kulturnih, geografskih ali drugih okoliščin. Z ustrezno podporo bi se lahko v polni meri vključevali v družbo in doprinesli svoj, tako družbeni kot gospodarski prispevek. |
| --- | --- |

2.2.4

Socialni in gospodarski razlogi govorijo v prid enakih možnosti za vse posameznike in še zlasti za tiste, ki so diskriminirani ali prikrajšani zaradi družbenih, gospodarskih, kulturnih, geografskih ali drugih okoliščin. Z ustrezno podporo bi se lahko v polni meri vključevali v družbo in doprinesli svoj, tako družbeni kot gospodarski prispevek.

| 2.2.5 | EESO meni, da je program za evropsko leto enakih možnosti za vse (2007) priložnost za osvetlitev tistih, ki so bili spregledani: mladih, tudi otrok, ki so žrtve starostne diskriminacije, posameznikov, ki so žrtve večkratne diskriminacije na več področjih, in oseb, ki so prikrajšane, ker prebivajo v oddaljenih ali redko naseljenih regijah ali naseljih, vendar nimajo dostopa do potrebnih storitev. |
| --- | --- |

2.2.5

EESO meni, da je program za evropsko leto enakih možnosti za vse (2007) priložnost za osvetlitev tistih, ki so bili spregledani: mladih, tudi otrok, ki so žrtve starostne diskriminacije, posameznikov, ki so žrtve večkratne diskriminacije na več področjih, in oseb, ki so prikrajšane, ker prebivajo v oddaljenih ali redko naseljenih regijah ali naseljih, vendar nimajo dostopa do potrebnih storitev.

| 2.2.6 | Odbor poleg tega meni, da mora biti evropsko leto tudi priložnost za nadaljnje proučevanje ključnih izzivov, kot so na primer vprašanje večkratno diskriminiranih oseb (na primer invalidnih otrok, starejših priseljencev, romskih žensk). Nenazadnje je treba upoštevati tudi raznolikost in raznovrstnost skupin, ki so najbolj izpostavljene diskriminaciji. |
| --- | --- |

2.2.6

Odbor poleg tega meni, da mora biti evropsko leto tudi priložnost za nadaljnje proučevanje ključnih izzivov, kot so na primer vprašanje večkratno diskriminiranih oseb (na primer invalidnih otrok, starejših priseljencev, romskih žensk). Nenazadnje je treba upoštevati tudi raznolikost in raznovrstnost skupin, ki so najbolj izpostavljene diskriminaciji.

| 2.2.7 | Evropsko leto mora biti priložnost za izboljšanje razmer več skupin prebivalstva. V prihodnje bi bilo treba še posebej upoštevati Mednarodno konvencijo o otrokovih pravicah OZN, ki so jo ratificirale vse države članice in jo torej lahko uvrščamo med veljavna načela skupnosti držav članic. To tudi omogoča, da izvajanje otrokovih pravic v prihodnje umeščamo med mednarodne zahteve. |
| --- | --- |

2.2.7

Evropsko leto mora biti priložnost za izboljšanje razmer več skupin prebivalstva. V prihodnje bi bilo treba še posebej upoštevati Mednarodno konvencijo o otrokovih pravicah OZN, ki so jo ratificirale vse države članice in jo torej lahko uvrščamo med veljavna načela skupnosti držav članic. To tudi omogoča, da izvajanje otrokovih pravic v prihodnje umeščamo med mednarodne zahteve.

| 2.2.8 | Prezgodaj bi bilo izrekati mnenje o poglavitnih izkušnjah, pridobljenih v evropskem letu invalidov (2003), katerega cilj je bil izboljšati enakost možnosti invalidov v okviru akcijskega načrta (2004–2010) (4), sprejetega v letu 2003. Lahko pa jasno ugotovimo (5), da so države članice — po zaslugi evropskega leta — tej družbeni skupini namenile večjo pozornost in da imajo državljani Unije na voljo bolj točne informacije o invalidnih sodržavljanih. Da bi dosegli resnične spremembe, sta nujno potrebna ustrezna ocena dosedanjega napredka in spremljanje učinkov evropskega leta. EESO trenutno pripravlja mnenje o oceni in spremljanju učinkov evropskega leta invalidov. |
| --- | --- |

2.2.8

Prezgodaj bi bilo izrekati mnenje o poglavitnih izkušnjah, pridobljenih v evropskem letu invalidov (2003), katerega cilj je bil izboljšati enakost možnosti invalidov v okviru akcijskega načrta (2004–2010) (4), sprejetega v letu 2003. Lahko pa jasno ugotovimo (5), da so države članice — po zaslugi evropskega leta — tej družbeni skupini namenile večjo pozornost in da imajo državljani Unije na voljo bolj točne informacije o invalidnih sodržavljanih. Da bi dosegli resnične spremembe, sta nujno potrebna ustrezna ocena dosedanjega napredka in spremljanje učinkov evropskega leta. EESO trenutno pripravlja mnenje o oceni in spremljanju učinkov evropskega leta invalidov.

| 2.2.9 | Pri posrednih učinkih organizacije evropskega leta enakih možnosti 2007 ni dovolj, da ob pripravi zakonodaje poglavje o spremljanju vsebuje merilo, ki navaja odstotek evropskega prebivalstva, ki je dobilo več informacij o družbenih skupinah, ki so redno izpostavljene diskriminacijam; ampak je treba tudi proučiti, do katerih konkretnih sprememb je prišlo v vsakodnevnem življenju in v upravni praksi. |
| --- | --- |

2.2.9

Pri posrednih učinkih organizacije evropskega leta enakih možnosti 2007 ni dovolj, da ob pripravi zakonodaje poglavje o spremljanju vsebuje merilo, ki navaja odstotek evropskega prebivalstva, ki je dobilo več informacij o družbenih skupinah, ki so redno izpostavljene diskriminacijam; ampak je treba tudi proučiti, do katerih konkretnih sprememb je prišlo v vsakodnevnem življenju in v upravni praksi.

| 2.2.10 | Vključitev različnih vzrokov diskriminacije v vse politike in pobude EU ter upoštevanje posebnih zahtev posameznih vzrokov diskriminacije pri oblikovanju ukrepov za boj proti drugim oblikam diskriminacije (na primer upoštevanje invalidnosti pri obravnavi drugih vzrokov diskriminacije) sta odločilnega pomena za hitrejšo odpravo diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti. Že pridobljene izkušnje s tega področja, na primer glede enakosti spolov, bi lahko prenesli tudi na obravnavo drugih oblik diskriminacije. |
| --- | --- |

2.2.10

Vključitev različnih vzrokov diskriminacije v vse politike in pobude EU ter upoštevanje posebnih zahtev posameznih vzrokov diskriminacije pri oblikovanju ukrepov za boj proti drugim oblikam diskriminacije (na primer upoštevanje invalidnosti pri obravnavi drugih vzrokov diskriminacije) sta odločilnega pomena za hitrejšo odpravo diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti. Že pridobljene izkušnje s tega področja, na primer glede enakosti spolov, bi lahko prenesli tudi na obravnavo drugih oblik diskriminacije.

| 2.2.11 | Pomembno je poudarjati ne le nedopustnost diskriminacije, ksenofobije in rasizma, temveč tudi vrednote večkulturne Evrope in pomen izvajanja direktiv, ki so bile sprejete v preteklosti v okviru evropske politike boja proti diskriminacijam. |
| --- | --- |

2.2.11

Pomembno je poudarjati ne le nedopustnost diskriminacije, ksenofobije in rasizma, temveč tudi vrednote večkulturne Evrope in pomen izvajanja direktiv, ki so bile sprejete v preteklosti v okviru evropske politike boja proti diskriminacijam.

| 2.2.12 | EESO je v več mnenjih (6) poudaril pomen, ki ga pripisuje sodelovanju nevladnih organizacij, navedenih pripadnikov manjšin, delodajalcev zasebnega in javnega sektorju, akterjev socialne ekonomije, delojemalcev in predstavnikov regij. Prav tako je treba pritegniti žrtve diskriminacije ter skupine in organizacije, ki jih predstavljajo na vseh ravneh in v vseh fazah izvajanja. Pri programiranju, izvajanju in nadzoru pomoči je treba učinkoviteje nadzirati (po potrebi tudi s poročili, ki izhajajo iz različnih virov), če na primer dejansko poteka ustrezno komuniciranje z nevladnimi organizacijami. |
| --- | --- |

2.2.12

EESO je v več mnenjih (6) poudaril pomen, ki ga pripisuje sodelovanju nevladnih organizacij, navedenih pripadnikov manjšin, delodajalcev zasebnega in javnega sektorju, akterjev socialne ekonomije, delojemalcev in predstavnikov regij. Prav tako je treba pritegniti žrtve diskriminacije ter skupine in organizacije, ki jih predstavljajo na vseh ravneh in v vseh fazah izvajanja. Pri programiranju, izvajanju in nadzoru pomoči je treba učinkoviteje nadzirati (po potrebi tudi s poročili, ki izhajajo iz različnih virov), če na primer dejansko poteka ustrezno komuniciranje z nevladnimi organizacijami.

| 2.2.13 | Vloga nevladnih organizacij in organizacij, ki predstavljajo diskriminirane skupine, bi morala biti deležna posebne pozornosti in priznanja. Zagotoviti je treba njihovo sodelovanje pri projektu evropskega leta na vseh ravneh (lokalni, regionalni, nacionalni in evropski) in vseh stopnjah (skupni načrti, izvajanje, uveljavljanje, ocena in spremljanje posledic evropskega leta). Še posebej bi bilo treba opozoriti na vlogo podjetij in organizacij v sektorju socialne ekonomije (zadruge, združenja, ustanove in vzajemni skladi) in jih tudi upoštevati. |
| --- | --- |

2.2.13

Vloga nevladnih organizacij in organizacij, ki predstavljajo diskriminirane skupine, bi morala biti deležna posebne pozornosti in priznanja. Zagotoviti je treba njihovo sodelovanje pri projektu evropskega leta na vseh ravneh (lokalni, regionalni, nacionalni in evropski) in vseh stopnjah (skupni načrti, izvajanje, uveljavljanje, ocena in spremljanje posledic evropskega leta). Še posebej bi bilo treba opozoriti na vlogo podjetij in organizacij v sektorju socialne ekonomije (zadruge, združenja, ustanove in vzajemni skladi) in jih tudi upoštevati.

| 2.2.14 | Odbor pozdravlja dejstvo, da Komisija priznava pomembnost sodelovanja z delodajalci z namenom spodbujanja in pospeševanja razvoja politik nediskriminacije in različnosti na delovnem mestu. EESO priporoča, da se evropsko leto invalidov izkoristi za:






  — | opredelitev in spodbujanje izmenjave informacij in primerov dobre prakse, |
| --- | --- | --- |

2.2.14

Odbor pozdravlja dejstvo, da Komisija priznava pomembnost sodelovanja z delodajalci z namenom spodbujanja in pospeševanja razvoja politik nediskriminacije in različnosti na delovnem mestu. EESO priporoča, da se evropsko leto invalidov izkoristi za:

—

opredelitev in spodbujanje izmenjave informacij in primerov dobre prakse,

| — | izboljšanje osveščenosti med podjetji o dodani vrednosti spoštovanja in vključevanja enakih priložnosti znotraj politike zaposlovanja in poklicnega napredovanja, |
| --- | --- |

—

izboljšanje osveščenosti med podjetji o dodani vrednosti spoštovanja in vključevanja enakih priložnosti znotraj politike zaposlovanja in poklicnega napredovanja,

| — | ustvarjanje partnerstva in trajnostne mreže med delodajalci in drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno z nevladnimi organizacijami in organizacijami, ki obravnavajo skupine, ki se soočajo z diskriminacijo, |
| --- | --- |

—

ustvarjanje partnerstva in trajnostne mreže med delodajalci in drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno z nevladnimi organizacijami in organizacijami, ki obravnavajo skupine, ki se soočajo z diskriminacijo,

| — | povezovanje in izboljševanje prihodnjega načrta Komisije o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ki bo izdan januarja 2006. |
| --- | --- |

—

povezovanje in izboljševanje prihodnjega načrta Komisije o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ki bo izdan januarja 2006.

| 2.2.15 | Leto enakih možnosti je treba dobro pripraviti, pri čemer si lahko pomagamo s preteklimi izkušnjami. Informacije je treba sporočati v vsem razumljivem jeziku, zagotavljati možnosti za izobraževanje in usposabljanje ter poskrbeti za ustrezno pozornost medijev, podporo drugih politik in potrebno tehnično pomoč. V večji meri je treba uporabljati, razširjati in posodabljati sedanja dognanja raziskav, dobrih praks in programov, ki so se izkazala za učinkovita. |
| --- | --- |

2.2.15

Leto enakih možnosti je treba dobro pripraviti, pri čemer si lahko pomagamo s preteklimi izkušnjami. Informacije je treba sporočati v vsem razumljivem jeziku, zagotavljati možnosti za izobraževanje in usposabljanje ter poskrbeti za ustrezno pozornost medijev, podporo drugih politik in potrebno tehnično pomoč. V večji meri je treba uporabljati, razširjati in posodabljati sedanja dognanja raziskav, dobrih praks in programov, ki so se izkazala za učinkovita.

| 2.2.16 | EESO meni, da so predvidena sredstva zelo omejena glede na zahteve in potrebe. Razdelitvi razpoložljivih sredstev bi bilo treba posvetiti ustrezno pozornost, da bi zagotovili, da imajo osebe, ki jih to v prvi vrsti zadeva, resnično dostop do njih. |
| --- | --- |

2.2.16

EESO meni, da so predvidena sredstva zelo omejena glede na zahteve in potrebe. Razdelitvi razpoložljivih sredstev bi bilo treba posvetiti ustrezno pozornost, da bi zagotovili, da imajo osebe, ki jih to v prvi vrsti zadeva, resnično dostop do njih.

| 2.2.17 | Ob evropskem letu enakih možnosti za vse je treba omeniti tudi, da je pomembno vsakomur, ne samo skupinam, navedenih v členu 13 in v tem mnenju, in v vseh državah članicah Unije zagotoviti priložnost za boljše razvijanje sposobnosti in zmožnosti, predvsem s pomočjo socialnega vključevanja in izobraževanja. |
| --- | --- |

2.2.17

Ob evropskem letu enakih možnosti za vse je treba omeniti tudi, da je pomembno vsakomur, ne samo skupinam, navedenih v členu 13 in v tem mnenju, in v vseh državah članicah Unije zagotoviti priložnost za boljše razvijanje sposobnosti in zmožnosti, predvsem s pomočjo socialnega vključevanja in izobraževanja.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Mnenje EESO o revščini med ženskami v Evropi (poročevalka: Brenda King) – UL C 24 z dne 31.1.2006; mnenje EESO o socialni agendi (poročevalka: Ursula Engelen-Kefer) UL C 294 z dne 25.11.2005; mnenje EESO o Evropskem socialnem skladu (poročevalka: Ursula Engelen-Kefer), UL C 234 z dne 22.9.2005; mnenje EESO o programu Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – PROGRESS (poročevalec: Wolfgang Greif) – UL C 234 z dne 22.3.2006; SOC/167; mnenje EESO o EQUAL (poročevalec: Sukhdev Sharma), UL C 241 z dne 28.09.2004; mnenje EESO o evropskem letu invalidov (poročevalec: Miguel Angel Cabra de Luna), UL C 110 z dne 30.4.2004.

1

(2)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nediskriminaciji in enakih možnostih za vse - okvirna strategija KOM(2005) 224.

2

(3)  Člen 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti : (1) Brez poseganja v druge določbe in v mejah pristojnosti Skupnosti po tej pogodbi lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme ustrezne ukrepe za boj proti razlikovanju na podlagi, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. (2) Kadar Svet sprejme spodbujevalne ukrepe Skupnosti, ki so namenjeni podpori delovanja držav članic, pri čemer je izključeno kakršno koli usklajevanje zakonov in drugih predpisov držav članic, zato da bi prispevali k doseganju ciljev iz odstavka 1, odloča v skladu s postopkom iz člena 251.

3

(4)  Glej mnenje EESO SOC/163 - UL C 110 z dne 30.04.2004.

4

(5)  Glej Eurobarometer.

5

(6)  Glej mnenje EESO SOC/189 - UL C 234 z dne 22.9.2005.

6

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/73

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Kako vključiti socialne vidike v pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu

(2006/C 65/15)

Komisija je v pismu komisarke Loyole de PALACIO z dne 2. julija 2004 v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosila za mnenje o dokumentu: Kako vključiti socialne vidike v pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu (SGP)

Strokovna skupina za zunanje odnose, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 10. novembra 2005. Poročevalec je bil Antonello PEZZINI in soporočevalec Gérard DANTIN.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra) s 125 glasovi za, z 2 glasovoma proti in s 7 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

1.1   Okvir mnenja

| 1.1.1 | Mnenje je odgovor na zaprosilo komisarke Loyole Palacio. Po izjavi, da: „Komisija ceni dejavno vlogo Ekonomsko-socialnega odbora pri spodbujanju odprtega dialoga med nedržavnimi akterji afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in Evropsko unijo‚, komisarka v pismu z dne 2. julija 2004 prosi Odbor za pripravo‘ raziskovalnega mnenja o vključitvi socialnih vidikov v pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu s poudarkom na zaposlovanju, delovnih standardih, socialni varnosti in vprašanju spolov.“ |
| --- | --- |

1.1.1

Mnenje je odgovor na zaprosilo komisarke Loyole Palacio. Po izjavi, da: „Komisija ceni dejavno vlogo Ekonomsko-socialnega odbora pri spodbujanju odprtega dialoga med nedržavnimi akterji afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in Evropsko unijo‚, komisarka v pismu z dne 2. julija 2004 prosi Odbor za pripravo‘ raziskovalnega mnenja o vključitvi socialnih vidikov v pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu s poudarkom na zaposlovanju, delovnih standardih, socialni varnosti in vprašanju spolov.“

| 1.1.2 | Sporazumi o gospodarskem partnerstvu (SGP), ki jih ureja člen 37 Kotonovskega sporazuma. morajo biti sklenjeni do 31. decembra 2007, da se spodbudi „nemoteno in postopno vključevanje držav AKP v svetovno gospodarstvo ob upoštevanju njihovih političnih odločitev in razvojnih prednosti, s čimer se pospeši trajnostni razvoj in prispeva k odpravljanju revščine v državah AKP‚(člen 34(1)). Bolj na splošno pa prispevajo k izvajanju‘razvojne strategije“, določene v členih 19 do 27 (naslov 1) Kotonovskega sporazuma. |
| --- | --- |

1.1.2

Sporazumi o gospodarskem partnerstvu (SGP), ki jih ureja člen 37 Kotonovskega sporazuma. morajo biti sklenjeni do 31. decembra 2007, da se spodbudi „nemoteno in postopno vključevanje držav AKP v svetovno gospodarstvo ob upoštevanju njihovih političnih odločitev in razvojnih prednosti, s čimer se pospeši trajnostni razvoj in prispeva k odpravljanju revščine v državah AKP‚(člen 34(1)). Bolj na splošno pa prispevajo k izvajanju‘razvojne strategije“, določene v členih 19 do 27 (naslov 1) Kotonovskega sporazuma.

| 1.1.3 | Pismo z zaprosilom Komisije je v skladu s členom 37 in naslovom 1 Kotonovskega sporazuma, ki določa okvir tega raziskovalnega mnenja. |
| --- | --- |

1.1.3

Pismo z zaprosilom Komisije je v skladu s členom 37 in naslovom 1 Kotonovskega sporazuma, ki določa okvir tega raziskovalnega mnenja.

| 1.2 | Iz zaprosila je razviden pomen, ki ga Komisija pripisuje upoštevanju socialne razsežnosti pri pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu. |
| --- | --- |

1.2

Iz zaprosila je razviden pomen, ki ga Komisija pripisuje upoštevanju socialne razsežnosti pri pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu.

| 1.2.1 | Odbor pozdravlja prizadevanje in dejavnost Komisije. |
| --- | --- |

1.2.1

Odbor pozdravlja prizadevanje in dejavnost Komisije.

| 1.2.2 | Optimalnega gospodarskega razvoja ne bi bilo, če ne bi vzporedno potekal tudi socialni razvoj. Ta dva pojma morata obstajati skupaj, če želimo, da gospodarski napredek doseže popolno učinkovitost in tako omogoči izboljšanje načina življenja ter blaginjo prebivalstva. |
| --- | --- |

1.2.2

Optimalnega gospodarskega razvoja ne bi bilo, če ne bi vzporedno potekal tudi socialni razvoj. Ta dva pojma morata obstajati skupaj, če želimo, da gospodarski napredek doseže popolno učinkovitost in tako omogoči izboljšanje načina življenja ter blaginjo prebivalstva.

| 1.2.3 | Poleg tega bo izvajanje SGP neizogibno vodilo do potrebnih strukturnih reform, ki bodo v marsičem spremenile sedanje življenje prebivalcev držav AKP. Strukturne reforme, ki bodo pogosto težko sprejemljive, mora istočasno spremljati družbeni napredek, ker obstaja možnost, da bo prebivalstvo zavrnilo sporazume o gospodarskem partnerstvu. |
| --- | --- |

1.2.3

Poleg tega bo izvajanje SGP neizogibno vodilo do potrebnih strukturnih reform, ki bodo v marsičem spremenile sedanje življenje prebivalcev držav AKP. Strukturne reforme, ki bodo pogosto težko sprejemljive, mora istočasno spremljati družbeni napredek, ker obstaja možnost, da bo prebivalstvo zavrnilo sporazume o gospodarskem partnerstvu.

| 1.2.4 | S tega vidika je udeležba civilne družbe v različnih fazah procesa priprave sporazumov o gospodarskem partnerstvu zelo pomembna. |
| --- | --- |

1.2.4

S tega vidika je udeležba civilne družbe v različnih fazah procesa priprave sporazumov o gospodarskem partnerstvu zelo pomembna.

| 1.3 | Na splošno Kotonovski sporazum predvideva postopno ukinitev ovir pri trgovanju med obema podpisnicama in meni, da pogajanja predstavljajo koristno in primerno obdobje za razvoj zmogljivosti javnega in zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

1.3

Na splošno Kotonovski sporazum predvideva postopno ukinitev ovir pri trgovanju med obema podpisnicama in meni, da pogajanja predstavljajo koristno in primerno obdobje za razvoj zmogljivosti javnega in zasebnega sektorja.

| 1.3.1 | Cilji pogajanj o SGP — sestavni deli izvajanja Kotonovskega sporazuma — se nanašajo predvsem na vidike, kot so: odprava revščine, trajnostni razvoj, učinkovita udeležba žensk, sodelovanje nedržavnih akterjev, posebna skrb za ohranitev javnih sredstev v socialnih sektorjih na zadovoljivi ravni (1). |
| --- | --- |

1.3.1

Cilji pogajanj o SGP — sestavni deli izvajanja Kotonovskega sporazuma — se nanašajo predvsem na vidike, kot so: odprava revščine, trajnostni razvoj, učinkovita udeležba žensk, sodelovanje nedržavnih akterjev, posebna skrb za ohranitev javnih sredstev v socialnih sektorjih na zadovoljivi ravni (1).

| 1.3.2 | V skladu s Kotonovskim sporazumom SGP obsegajo številne sektorje: politiko konkurence (2), varovanje pravic intelektualne lastnine (3), sanitarne in fitosanitarne ukrepe (4), trgovino in okolje (5), trgovinske standarde in standarde dela (6), potrošniško politiko in varovanje zdravja potrošnikov (7), varnost preskrbe s hrano (8) in spodbujanje naložb (9). |
| --- | --- |

1.3.2

V skladu s Kotonovskim sporazumom SGP obsegajo številne sektorje: politiko konkurence (2), varovanje pravic intelektualne lastnine (3), sanitarne in fitosanitarne ukrepe (4), trgovino in okolje (5), trgovinske standarde in standarde dela (6), potrošniško politiko in varovanje zdravja potrošnikov (7), varnost preskrbe s hrano (8) in spodbujanje naložb (9).

| 1.4 | Med SGP, katerih okvir obsega več razsežnosti (glej Dodatek 2), sodijo medsebojni sporazumi o prosti trgovini, ki zahtevajo dvostranska pogajanja med EU in državami ali regijami AKP. Treba je poudariti, da morajo biti SGP v skladu s pravili STO. |
| --- | --- |

1.4

Med SGP, katerih okvir obsega več razsežnosti (glej Dodatek 2), sodijo medsebojni sporazumi o prosti trgovini, ki zahtevajo dvostranska pogajanja med EU in državami ali regijami AKP. Treba je poudariti, da morajo biti SGP v skladu s pravili STO.

| 1.4.1 | Države AKP in EU so zato prepričane, da je treba v okviru STO vzpostaviti bolj uravnotežen in pravičen sistem večstranske trgovine, ki temelji na jasno določeni povezavi med trgovino in razvojem, in predlaga resnično drugačno obravnavanje glede na koristi za države v razvoju — zlasti najmanj razvite države (LDC) in majhne otoške države — ter je tudi transparenten in dejansko vključen v postopek sprejemanja odločitev. |
| --- | --- |

1.4.1

Države AKP in EU so zato prepričane, da je treba v okviru STO vzpostaviti bolj uravnotežen in pravičen sistem večstranske trgovine, ki temelji na jasno določeni povezavi med trgovino in razvojem, in predlaga resnično drugačno obravnavanje glede na koristi za države v razvoju — zlasti najmanj razvite države (LDC) in majhne otoške države — ter je tudi transparenten in dejansko vključen v postopek sprejemanja odločitev.

| 1.5 | Kot je poudarila skupna parlamentarna skupščina (AKP/EU), so se med dosedanjimi pogajanji (glej Dodatek 2) pokazale nekatere velike razlike med državami AKP in Evropsko unijo. |
| --- | --- |

1.5

Kot je poudarila skupna parlamentarna skupščina (AKP/EU), so se med dosedanjimi pogajanji (glej Dodatek 2) pokazale nekatere velike razlike med državami AKP in Evropsko unijo.

| 1.5.1 | Ne smemo pozabiti, da zunanji dolg predstavlja mnogim državam AKP nepremostljivo oviro za njihov gospodarski in socialni razvoj (10). To je prav tako eden od razlogov, zaradi katerega pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu niso dosegla zavezujočega okvirnega sporazuma, kot so si to želele države AKP. |
| --- | --- |

1.5.1

Ne smemo pozabiti, da zunanji dolg predstavlja mnogim državam AKP nepremostljivo oviro za njihov gospodarski in socialni razvoj (10). To je prav tako eden od razlogov, zaradi katerega pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu niso dosegla zavezujočega okvirnega sporazuma, kot so si to želele države AKP.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Številne države AKP, predvsem države Južne Afrike, menijo, da bo regionalno povezovanje zaradi nižjih carin najprej vodilo do izgube dohodka. Zato bi bilo morda treba v tem obdobju zagotoviti večjo finančno obveznost v skladu z različnimi stopnjami prispevkov. Ker carine v številnih afriških državah predstavljajo velik del državnih prihodkov, je namesto teh treba čimprej izdelati davčne sisteme, s katerimi bodo nadomestili izgube dohodkov. Države pri uvedbi takih učinkovitih davčnih sistemov potrebujejo pomoč. Poleg tega so države AKP zelo malo napredovale pri razvoju praktičnih oblik regionalnega trgovinskega sodelovanja. Sporazumi, ki že obstajajo ali so skoraj zaključeni, razen tega, da so omejeni na določene regije, na splošno niso dosegli cilja večje regionalne trgovine. Dejansko ima samo nekaj obstoječih območij, ki so med seboj povezana, visoko stopnjo medregionalne trgovine. |
| --- | --- |

2.1

Številne države AKP, predvsem države Južne Afrike, menijo, da bo regionalno povezovanje zaradi nižjih carin najprej vodilo do izgube dohodka. Zato bi bilo morda treba v tem obdobju zagotoviti večjo finančno obveznost v skladu z različnimi stopnjami prispevkov. Ker carine v številnih afriških državah predstavljajo velik del državnih prihodkov, je namesto teh treba čimprej izdelati davčne sisteme, s katerimi bodo nadomestili izgube dohodkov. Države pri uvedbi takih učinkovitih davčnih sistemov potrebujejo pomoč. Poleg tega so države AKP zelo malo napredovale pri razvoju praktičnih oblik regionalnega trgovinskega sodelovanja. Sporazumi, ki že obstajajo ali so skoraj zaključeni, razen tega, da so omejeni na določene regije, na splošno niso dosegli cilja večje regionalne trgovine. Dejansko ima samo nekaj obstoječih območij, ki so med seboj povezana, visoko stopnjo medregionalne trgovine.

| 2.1.1 | Do sedaj so bila na vseh šestih regionalnih območjih pogajanja dolgotrajna in zapletena. Rok za zaključek pogajanj, ki je konec leta 2007, verjetno ne bo dosežen. Prehodno obdobje bo daljše in bo trajalo še precej po letu 2008. Glavne težave se pojavljajo predvsem v južnem in vzhodnem delu Afrike. Afriške države se bolj osredotočajo na težave v infrastrukturi (ceste, bolnice, centri za usposabljanje, kmetijski razvoj, itd.) kot pa na težave v zvezi z vidiki civilne družbe (11). |
| --- | --- |

2.1.1

Do sedaj so bila na vseh šestih regionalnih območjih pogajanja dolgotrajna in zapletena. Rok za zaključek pogajanj, ki je konec leta 2007, verjetno ne bo dosežen. Prehodno obdobje bo daljše in bo trajalo še precej po letu 2008. Glavne težave se pojavljajo predvsem v južnem in vzhodnem delu Afrike. Afriške države se bolj osredotočajo na težave v infrastrukturi (ceste, bolnice, centri za usposabljanje, kmetijski razvoj, itd.) kot pa na težave v zvezi z vidiki civilne družbe (11).

| 2.1.2 | V vsaki regiji obstajajo projektne skupine, ki stalno spremljajo trgovinska pogajanja (12). Organizacije, ki predstavljajo civilno družbo, se morajo nujno posvetovati s projektnimi skupinami, da se seznanijo z njihovimi analizami in predlogi o socialnih vidikih in na splošno o vseh spornih zadevah, povezanih z razvojem. Predstavniki civilne družbe se zato morajo združiti na regionalni ravni in ustanoviti organizacijo, ki jim bo omogočala, da skupaj oblikujejo svoja stališča. Evropska unija mora s finančno in tehnično pomočjo prispevati k praktičnemu izvajanju take pobude. |
| --- | --- |

2.1.2

V vsaki regiji obstajajo projektne skupine, ki stalno spremljajo trgovinska pogajanja (12). Organizacije, ki predstavljajo civilno družbo, se morajo nujno posvetovati s projektnimi skupinami, da se seznanijo z njihovimi analizami in predlogi o socialnih vidikih in na splošno o vseh spornih zadevah, povezanih z razvojem. Predstavniki civilne družbe se zato morajo združiti na regionalni ravni in ustanoviti organizacijo, ki jim bo omogočala, da skupaj oblikujejo svoja stališča. Evropska unija mora s finančno in tehnično pomočjo prispevati k praktičnemu izvajanju take pobude.

| 2.1.3 | V prejšnjih poročilih je Odbor odobraval večjo udeležbo civilne družbe (13), predvsem ob upoštevanju, da se določbe Kotonovskega sporazumu o sodelovanju nedržavnih akterjev pojavljajo v več kot 30 členih, v končni izjavi in Prilogi IV o izvedbenih in upravljavskih postopkih. Temeljna načela (člen 2) in poglavje 2, ki v celoti obravnava „nosilce partnerstva“, vsebujejo izjave, ki najbolje pojasnjujejo ta pristop. |
| --- | --- |

2.1.3

V prejšnjih poročilih je Odbor odobraval večjo udeležbo civilne družbe (13), predvsem ob upoštevanju, da se določbe Kotonovskega sporazumu o sodelovanju nedržavnih akterjev pojavljajo v več kot 30 členih, v končni izjavi in Prilogi IV o izvedbenih in upravljavskih postopkih. Temeljna načela (člen 2) in poglavje 2, ki v celoti obravnava „nosilce partnerstva“, vsebujejo izjave, ki najbolje pojasnjujejo ta pristop.

| 2.1.4 | EESO meni, da je pomembno prenesti evropsko izkušnjo o uporabi strukturnih skladov, predvsem glede regij iz cilja 1, na regije AKP (14). |
| --- | --- |

2.1.4

EESO meni, da je pomembno prenesti evropsko izkušnjo o uporabi strukturnih skladov, predvsem glede regij iz cilja 1, na regije AKP (14).

| 2.2 | Udeležba civilne družbe pri izvajanju sporazumov o gospodarskem partnerstvu je eden ključnih pogojev za doseganje učinkovitih rezultatov. |
| --- | --- |

2.2

Udeležba civilne družbe pri izvajanju sporazumov o gospodarskem partnerstvu je eden ključnih pogojev za doseganje učinkovitih rezultatov.

| 2.2.1 | Člen 6 Kotonovskega sporazuma opredeljuje „nedržavne nosilce partnerstva“: zasebni sektor, gospodarski in socialni partnerji, vključno s sindikati in različnimi oblikami civilne družbe glede na nacionalne značilnosti (15). |
| --- | --- |

2.2.1

Člen 6 Kotonovskega sporazuma opredeljuje „nedržavne nosilce partnerstva“: zasebni sektor, gospodarski in socialni partnerji, vključno s sindikati in različnimi oblikami civilne družbe glede na nacionalne značilnosti (15).

| 2.2.2 | Celotni sporazum (16) pogosto navaja civilno družbo, predvsem člen 4, ki opredeljuje načine udeležbe (17). |
| --- | --- |

2.2.2

Celotni sporazum (16) pogosto navaja civilno družbo, predvsem člen 4, ki opredeljuje načine udeležbe (17).

| 2.2.3 | V večini držav AKP je civilna družba slabo organizirana. Pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu (SGP) so zato priložnost za izboljšanje organizacije civilne družbe in s tem tudi njene sposobnosti, da oblikuje predloge. Samo tako bo lahko imela na določenem območju večjo vlogo pri izvajanju sprejetih smernic. S povečanjem konkurenčnosti in razvojem socialnih vidikov bo omogočila gospodarsko rast. |
| --- | --- |

2.2.3

V večini držav AKP je civilna družba slabo organizirana. Pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu (SGP) so zato priložnost za izboljšanje organizacije civilne družbe in s tem tudi njene sposobnosti, da oblikuje predloge. Samo tako bo lahko imela na določenem območju večjo vlogo pri izvajanju sprejetih smernic. S povečanjem konkurenčnosti in razvojem socialnih vidikov bo omogočila gospodarsko rast.

| 2.2.4 | S tega vidika je pomembno, da pogajanja na ravni vseh držav AKP upoštevajo določena obvezna merila: poleg racionalnega vključevanja v svetovno gospodarstvo si morajo predvsem prizadevati za razvoj trgovine in z njim povezanimi socialnimi pravicami, zmanjševanjem revščine in spoštovanjem pravic delavcev
   (18). Ta merila morajo usmerjati regionalna pogajanja. |
| --- | --- |

2.2.4

S tega vidika je pomembno, da pogajanja na ravni vseh držav AKP upoštevajo določena obvezna merila: poleg racionalnega vključevanja v svetovno gospodarstvo si morajo predvsem prizadevati za razvoj trgovine in z njim povezanimi socialnimi pravicami, zmanjševanjem revščine in spoštovanjem pravic delavcev
   (18). Ta merila morajo usmerjati regionalna pogajanja.

| 2.2.5 | Treba je poudariti, da so mnogi vidiki v zvezi z zaposlovanjem, socialno varnostjo in vprašanji spolov ter tesne povezave med trgovinskim razvojem in delovnimi standardi v „pogajalskem mandatu“ Komisije o SGP omenjeni zgolj na splošno in le v preambuli. |
| --- | --- |

2.2.5

Treba je poudariti, da so mnogi vidiki v zvezi z zaposlovanjem, socialno varnostjo in vprašanji spolov ter tesne povezave med trgovinskim razvojem in delovnimi standardi v „pogajalskem mandatu“ Komisije o SGP omenjeni zgolj na splošno in le v preambuli.

| 2.2.6 | Dokumenti, ki jih je pripravila Komisija na podlagi rezultatov prve faze pogajanj med EU in raznimi regijami AKP, ne obravnavajo dovolj poglobljeno razvoja socialnih vprašanj in problemov enakosti spolov. |
| --- | --- |

2.2.6

Dokumenti, ki jih je pripravila Komisija na podlagi rezultatov prve faze pogajanj med EU in raznimi regijami AKP, ne obravnavajo dovolj poglobljeno razvoja socialnih vprašanj in problemov enakosti spolov.

| 2.2.7 | To se ne sklada z načelom, da SGP predstavlja gospodarsko razsežnost Kotonovskega sporazuma. Vrednote v zvezi z vsemi vidiki človekovega življenja, ki jih Kotonovski sporazum močno poudarja, je zato treba vključiti v pogajanja o SGP in jih tudi zagovarjati. |
| --- | --- |

2.2.7

To se ne sklada z načelom, da SGP predstavlja gospodarsko razsežnost Kotonovskega sporazuma. Vrednote v zvezi z vsemi vidiki človekovega življenja, ki jih Kotonovski sporazum močno poudarja, je zato treba vključiti v pogajanja o SGP in jih tudi zagovarjati.

| 2.3 | Da se na socialnem področju dosežejo učinkoviti rezultati sporazumov o gospodarskem partnerstvu, je treba za socialno-poklicne akterje oblikovati okvir, ki bo ustvarjal enotnost kraja in časa. |
| --- | --- |

2.3

Da se na socialnem področju dosežejo učinkoviti rezultati sporazumov o gospodarskem partnerstvu, je treba za socialno-poklicne akterje oblikovati okvir, ki bo ustvarjal enotnost kraja in časa.

| 2.3.1 | Za dosego zadovoljivih rezultatov, in sicer pogajanj in izvajanja vsebine le-teh, bo ta okvir spodbujal oblikovanje učinkovite participativne metodologije, ki bo povezala gospodarske in socialne akterje že v prvi fazi priprave ukrepov. |
| --- | --- |

2.3.1

Za dosego zadovoljivih rezultatov, in sicer pogajanj in izvajanja vsebine le-teh, bo ta okvir spodbujal oblikovanje učinkovite participativne metodologije, ki bo povezala gospodarske in socialne akterje že v prvi fazi priprave ukrepov.

| 2.3.2 | Trenutna pogajanja o SGP se srečujejo z resnimi in naraščajočimi neenakostmi med obema stranema glede stopnje razvoja, kakovosti življenja in socialnih pravic ali trgovine, še bolj pa glede avtonomne zmogljivosti priprave predlogov na področju upravljanja in nadzora. Zaradi teh neenakosti in neravnotežja so pogajanja o SGP zelo zapletena in občutljiva. Ta zapletenost ne sme preprečevati vključitev neposredno ali jasno opredeljenih socialnih vidikov v pogajanja in določenega izida izbranih gospodarskih in/ali komercialnih možnosti. Še posebej je treba poudariti zaposlovanje, podjetništvo, standarde dela, socialno varnost in vprašanja spolov (19). |
| --- | --- |

2.3.2

Trenutna pogajanja o SGP se srečujejo z resnimi in naraščajočimi neenakostmi med obema stranema glede stopnje razvoja, kakovosti življenja in socialnih pravic ali trgovine, še bolj pa glede avtonomne zmogljivosti priprave predlogov na področju upravljanja in nadzora. Zaradi teh neenakosti in neravnotežja so pogajanja o SGP zelo zapletena in občutljiva. Ta zapletenost ne sme preprečevati vključitev neposredno ali jasno opredeljenih socialnih vidikov v pogajanja in določenega izida izbranih gospodarskih in/ali komercialnih možnosti. Še posebej je treba poudariti zaposlovanje, podjetništvo, standarde dela, socialno varnost in vprašanja spolov (19).

| 2.3.3 | Na regionalni ravni nekateri načrti pogajanj predvidevajo vključenost civilne družbe v različne pogajalske faze in v nacionalne ter regionalne odbore. Vendar pa stopnja udeležbe in zadovoljstvo predstavnikov civilne družbe v postopku partnerstva še nista znana. |
| --- | --- |

2.3.3

Na regionalni ravni nekateri načrti pogajanj predvidevajo vključenost civilne družbe v različne pogajalske faze in v nacionalne ter regionalne odbore. Vendar pa stopnja udeležbe in zadovoljstvo predstavnikov civilne družbe v postopku partnerstva še nista znana.

| 2.3.4 | Redna srečanja z družbenimi in gospodarskimi predstavniki držav AKP omogočajo EESO, da ocenjuje njihovo stopnjo vključenosti v različnih fazah procesov. |
| --- | --- |

2.3.4

Redna srečanja z družbenimi in gospodarskimi predstavniki držav AKP omogočajo EESO, da ocenjuje njihovo stopnjo vključenosti v različnih fazah procesov.

3.   Udeležba civilne družbe

| 3.1 | V večini držav AKP je civilna družba pogosto malo ali slabo organizirana, zato lahko pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu (SGP) predstavljajo priložnost za izboljšanje njene organizacije in s tem tudi njene sposobnosti, da oblikuje predloge. To je eden od pogojev, ki ji bo omogočil večjo vlogo na določenem območju pri izvajanju sprejetih smernic. Večja konkurenčnost in razvoj socialnih vidikov bosta prispevala h gospodarski rasti. Boljša organiziranost civilne družbe in njena sposobnost delovanja se ne more uresničiti brez odločnosti Komisije in pripravljenosti udeleženih držav. |
| --- | --- |

3.1

V večini držav AKP je civilna družba pogosto malo ali slabo organizirana, zato lahko pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu (SGP) predstavljajo priložnost za izboljšanje njene organizacije in s tem tudi njene sposobnosti, da oblikuje predloge. To je eden od pogojev, ki ji bo omogočil večjo vlogo na določenem območju pri izvajanju sprejetih smernic. Večja konkurenčnost in razvoj socialnih vidikov bosta prispevala h gospodarski rasti. Boljša organiziranost civilne družbe in njena sposobnost delovanja se ne more uresničiti brez odločnosti Komisije in pripravljenosti udeleženih držav.

| 3.1.1 | Redna in zanesljiva ocena udeležbe socialno-ekonomskih akterjev v vseh fazah izvajanja SGP lahko ustvari pozitivno dinamiko, ki vodi do stalnih izboljšav. To oceno bi morali izvajati pogajalci institucij. |
| --- | --- |

3.1.1

Redna in zanesljiva ocena udeležbe socialno-ekonomskih akterjev v vseh fazah izvajanja SGP lahko ustvari pozitivno dinamiko, ki vodi do stalnih izboljšav. To oceno bi morali izvajati pogajalci institucij.

| 3.1.2 | Posvetovanje in vključitev različnih sektorjev civilne družbe v različnih fazah procesa omogočata predvsem smiselnost in preglednost opravljenega dela, ki si na podlagi SGP in v skladu z načeli Kotonovskega sporazuma prizadeva za izboljšanje kakovosti življenja vseh ljudi.
  Primere dobre prakse je treba prevesti v lokalne jezike in jih razširjati. |
| --- | --- |

3.1.2

Posvetovanje in vključitev različnih sektorjev civilne družbe v različnih fazah procesa omogočata predvsem smiselnost in preglednost opravljenega dela, ki si na podlagi SGP in v skladu z načeli Kotonovskega sporazuma prizadeva za izboljšanje kakovosti življenja vseh ljudi.

Primere dobre prakse je treba prevesti v lokalne jezike in jih razširjati.

| 3.2 | Za začetek izvajanja in ovrednotenja učinkovite participativne metodologije (nujen pogoj za učinkovitost in kakovost prispevka civilne družbe) je treba zagotoviti pogoje, ki omogočajo nedržavnim akterjem, da se srečujejo, razpravljajo, skupaj oblikujejo cilje, jih na pogajanjih o SGP predlagajo, spremljajo njihov razvoj ter predvsem na terenu zagotovijo in spremljajo izvajanje ter ocenijo njihov učinek. |
| --- | --- |

3.2

Za začetek izvajanja in ovrednotenja učinkovite participativne metodologije (nujen pogoj za učinkovitost in kakovost prispevka civilne družbe) je treba zagotoviti pogoje, ki omogočajo nedržavnim akterjem, da se srečujejo, razpravljajo, skupaj oblikujejo cilje, jih na pogajanjih o SGP predlagajo, spremljajo njihov razvoj ter predvsem na terenu zagotovijo in spremljajo izvajanje ter ocenijo njihov učinek.

| 3.2.1 | Na podlagi teh pogojev se bo oblikoval prostor, namenjen socialno-poklicnim akterjem, ki bo zagotavljal enotnost časa in hkrati enotnost kraja. |
| --- | --- |

3.2.1

Na podlagi teh pogojev se bo oblikoval prostor, namenjen socialno-poklicnim akterjem, ki bo zagotavljal enotnost časa in hkrati enotnost kraja.

| 3.2.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor zato predlaga, kot je že poudaril v končni izjavi na „24. srečanju ekonomskih in socialnih predstavnikov AKP-EU“ v Bruslju, ustanovitev regionalnih odborov za socialni dialog, ki bodo združili socialno-poklicne akterje, da pomagajo pri pripravi, predlogu in zagotavljanju izvajanja in spremljanja programov za socialni razvoj. |
| --- | --- |

3.2.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor zato predlaga, kot je že poudaril v končni izjavi na „24. srečanju ekonomskih in socialnih predstavnikov AKP-EU“ v Bruslju, ustanovitev regionalnih odborov za socialni dialog, ki bodo združili socialno-poklicne akterje, da pomagajo pri pripravi, predlogu in zagotavljanju izvajanja in spremljanja programov za socialni razvoj.

| 3.2.3 | Na splošno morajo naloge regionalnih odbor za socialni dialog obsegati predvsem:






  — | izvajanje in spremljanje zgoraj omenjenih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), predvsem konvencij v zvezi s temeljnimi socialnimi pravicami; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Na splošno morajo naloge regionalnih odbor za socialni dialog obsegati predvsem:

—

izvajanje in spremljanje zgoraj omenjenih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), predvsem konvencij v zvezi s temeljnimi socialnimi pravicami;

| — | spodbujanje primernih zaposlitev in socialnega razvoja; |
| --- | --- |

—

spodbujanje primernih zaposlitev in socialnega razvoja;

| — | gospodarski in socialni učinek, ki so ju v okviru regionalnega okvira povzročili SGP in regionalno povezovanje; |
| --- | --- |

—

gospodarski in socialni učinek, ki so ju v okviru regionalnega okvira povzročili SGP in regionalno povezovanje;

| 3.2.3.1 | Natančneje, regionalni odbori se lahko z morebitno pomočjo specializiranih skupin osredotočajo na pripravo predlogov v zvezi s:






  — | politiko zaposlovanja: cilji in metode; primerno delo (plačilo, delovni pogoji, itd.), |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1

Natančneje, regionalni odbori se lahko z morebitno pomočjo specializiranih skupin osredotočajo na pripravo predlogov v zvezi s:

—

politiko zaposlovanja: cilji in metode; primerno delo (plačilo, delovni pogoji, itd.),

| — | izobraževanjem, |
| --- | --- |

—

izobraževanjem,

| — | poklicnim in stalnim usposabljanjem, |
| --- | --- |

—

poklicnim in stalnim usposabljanjem,

| — | mehanizmi socialne zaščite |
| --- | --- |

—

mehanizmi socialne zaščite

| — | razvojnimi dosežki pogajanj v neformalnih sektorjih, |
| --- | --- |

—

razvojnimi dosežki pogajanj v neformalnih sektorjih,

| — | enakostjo spolov, |
| --- | --- |

—

enakostjo spolov,

| — | trajnostnim razvojem, ki se osredotoča predvsem na okolje, |
| --- | --- |

—

trajnostnim razvojem, ki se osredotoča predvsem na okolje,

| — | infrastrukturo in naložbami. |
| --- | --- |

—

infrastrukturo in naložbami.

| 3.2.4 | Glede metodologije organizacije in delovanja bi MOD lahko sodelovala pri ustanovitvi regionalnih odborov za socialni dialog. S programom PRODIAF (regionalni program za spodbujanje socialnega dialoga v francosko govorečem delu Afrike) je MOD pridobila veliko izkušenj, s katerimi bi lahko prispevala k učinkovitosti odborov. |
| --- | --- |

3.2.4

Glede metodologije organizacije in delovanja bi MOD lahko sodelovala pri ustanovitvi regionalnih odborov za socialni dialog. S programom PRODIAF (regionalni program za spodbujanje socialnega dialoga v francosko govorečem delu Afrike) je MOD pridobila veliko izkušenj, s katerimi bi lahko prispevala k učinkovitosti odborov.

| 3.2.5 | Ob upoštevanju sestave regionalnega odbora lahko merila za izpolnjevanje pogojev za dostop do sredstev Evropskega razvojnega sklada temeljijo na sporazumu med državami AKP in Svetom Evropske unije. |
| --- | --- |

3.2.5

Ob upoštevanju sestave regionalnega odbora lahko merila za izpolnjevanje pogojev za dostop do sredstev Evropskega razvojnega sklada temeljijo na sporazumu med državami AKP in Svetom Evropske unije.

| 3.2.6 | Če bi v podobnih, že organiziranih regijah (Karibi, ...) obstajale platforme, forum ali druge strukturirane oblike združevanje nedržavnih akterjev — vzpostavili so jih kot odgovor na potrebe, ki so se pojavile s pripravo nacionalnih in regionalnih indikativnih programov — bi bilo treba pregledati spremembe, ki jih prinašajo, zato da bi omogočili izpolnitev ciljev regionalnih odborov za socialni dialog. |
| --- | --- |

3.2.6

Če bi v podobnih, že organiziranih regijah (Karibi, ...) obstajale platforme, forum ali druge strukturirane oblike združevanje nedržavnih akterjev — vzpostavili so jih kot odgovor na potrebe, ki so se pojavile s pripravo nacionalnih in regionalnih indikativnih programov — bi bilo treba pregledati spremembe, ki jih prinašajo, zato da bi omogočili izpolnitev ciljev regionalnih odborov za socialni dialog.

| 3.2.7 | Zaradi učinkovitosti bi se regionalni odbori za socialni dialog lahko sistematično povezali z delom regionalnih pripravljalnih skupin (RPTF). RPTF imajo namreč ključno vlogo pri zagotavljanju, da načrtovanje pomoči ustreza izraženim zahtevam v različnih fazah pogajanja. |
| --- | --- |

3.2.7

Zaradi učinkovitosti bi se regionalni odbori za socialni dialog lahko sistematično povezali z delom regionalnih pripravljalnih skupin (RPTF). RPTF imajo namreč ključno vlogo pri zagotavljanju, da načrtovanje pomoči ustreza izraženim zahtevam v različnih fazah pogajanja.

| 3.2.7.1 | Z udeležbo teh odborov bi dobila organizirana civilna družba večjo vlogo, kar bi ji omogočilo, da spremlja, ali med pogajanji in pri dejanskih ukrepih na regionalni ravni upošteva načelo trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

3.2.7.1

Z udeležbo teh odborov bi dobila organizirana civilna družba večjo vlogo, kar bi ji omogočilo, da spremlja, ali med pogajanji in pri dejanskih ukrepih na regionalni ravni upošteva načelo trajnostnega razvoja.

| 3.2.7.2 | Kot je bilo večkrat poudarjeno, so v državah AKP vprašanja glede kmetijstva in različnih okoljskih vidikov še posebej pomembna, zato jih je treba vedno obravnavati v vseh fazah pogajanj, predvsem pa upoštevati izkušnje lokalnih predstavnikov sektorja na tem območju. |
| --- | --- |

3.2.7.2

Kot je bilo večkrat poudarjeno, so v državah AKP vprašanja glede kmetijstva in različnih okoljskih vidikov še posebej pomembna, zato jih je treba vedno obravnavati v vseh fazah pogajanj, predvsem pa upoštevati izkušnje lokalnih predstavnikov sektorja na tem območju.

| 3.2.7.3 | Regionalni odbori za socialni dialog bodo lahko imeli dejavnejšo vlogo z možnostjo dajanja pobud tedaj, ko bodo težave z razpoložljivimi finančnimi sredstvi in organizacijo točno opredeljene, in se bodo lahko sami pogajali z Odborom za spremljanje EU-AKP ter izmenjali strokovna znanja in izkušnje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom. |
| --- | --- |

3.2.7.3

Regionalni odbori za socialni dialog bodo lahko imeli dejavnejšo vlogo z možnostjo dajanja pobud tedaj, ko bodo težave z razpoložljivimi finančnimi sredstvi in organizacijo točno opredeljene, in se bodo lahko sami pogajali z Odborom za spremljanje EU-AKP ter izmenjali strokovna znanja in izkušnje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom.

4.   Razvoj zaposlovanja

| 4.1 | Dostojno delo je najpomembnejše sredstvo za boj proti revščini, ker omogoča:






  — | ustvarjanje dohodkov, torej kupne moči in trgov; |
| --- | --- | --- |

4.1

Dostojno delo je najpomembnejše sredstvo za boj proti revščini, ker omogoča:

—

ustvarjanje dohodkov, torej kupne moči in trgov;

| — | ljudem in skupinam, da niso več odvisni od pomoči; |
| --- | --- |

—

ljudem in skupinam, da niso več odvisni od pomoči;

| — | proizvajanje blaga in ponudbo storitev, ki so dosegljive širši javnosti in ustrezajo njihovim potrebam; |
| --- | --- |

—

proizvajanje blaga in ponudbo storitev, ki so dosegljive širši javnosti in ustrezajo njihovim potrebam;

| — | in prispeva k financiranju socialnih vidikov: izobraževanje in usposabljanje, pokojnine, podpora za brezposelnost, zdravstvena oskrba. Z drugimi besedami: vse, čemur pravimo „socialna varnost“. |
| --- | --- |

—

in prispeva k financiranju socialnih vidikov: izobraževanje in usposabljanje, pokojnine, podpora za brezposelnost, zdravstvena oskrba. Z drugimi besedami: vse, čemur pravimo „socialna varnost“.

| 4.1.1 | Politike zaposlovanja morajo spodbujati in združevati prispevke javnih in zasebnih sektorjev ter dosežke socialnega gospodarstva in gospodarstva, ki temelji na solidarnosti. |
| --- | --- |

4.1.1

Politike zaposlovanja morajo spodbujati in združevati prispevke javnih in zasebnih sektorjev ter dosežke socialnega gospodarstva in gospodarstva, ki temelji na solidarnosti.

| 4.1.2 | Programi za razvoj zaposlovanja predvidevajo: postopno, s pogajanji določeno vključevanje neformalnega gospodarstva v zasebne ali javne sektorje, med drugim s spodbujanjem mednarodnih standardov dela (predvsem osnovnih pravic); zavezanost podjetij, ki so upravičena do javnih sredstev iz javnih razpisov (naložbe, razna dela), da upoštevajo standarde dela in predpise za varstvo okolja (podnebje, biološke raznovrstnosti, Kjotski protokol, varstvo gozdov itd.). To je deloma tudi vprašanje družbene odgovornosti podjetij. |
| --- | --- |

4.1.2

Programi za razvoj zaposlovanja predvidevajo: postopno, s pogajanji določeno vključevanje neformalnega gospodarstva v zasebne ali javne sektorje, med drugim s spodbujanjem mednarodnih standardov dela (predvsem osnovnih pravic); zavezanost podjetij, ki so upravičena do javnih sredstev iz javnih razpisov (naložbe, razna dela), da upoštevajo standarde dela in predpise za varstvo okolja (podnebje, biološke raznovrstnosti, Kjotski protokol, varstvo gozdov itd.). To je deloma tudi vprašanje družbene odgovornosti podjetij.

| 4.1.3 | Ti programi bi morali poleg tega opredeliti tudi smernice v zvezi z gospodarskimi, davčnimi, kulturnimi in upravnimi reformami, bojem proti korupciji, uvedbo, na primer, dobropisa na že plačane davke in druge storitve, ki so namenjene predvsem majhnim in srednje velikim podjetjem ter obrtništvu. |
| --- | --- |

4.1.3

Ti programi bi morali poleg tega opredeliti tudi smernice v zvezi z gospodarskimi, davčnimi, kulturnimi in upravnimi reformami, bojem proti korupciji, uvedbo, na primer, dobropisa na že plačane davke in druge storitve, ki so namenjene predvsem majhnim in srednje velikim podjetjem ter obrtništvu.

| 4.1.4 | Kot je znano, so cilji partnerstva spodbujanje in pospeševanje gospodarskega, kulturnega in socialnega razvoja držav AKP. Glavni cilj je zmanjšanje in končno tudi odprava revščine. SGP mora poglobiti partnerstvo, omogočiti odprtje gospodarstev, zlasti na osi jug-jug, in doseči večjo liberalizacijo z jasnimi, domačim in tujim investitorjem privlačnimi pravili. |
| --- | --- |

4.1.4

Kot je znano, so cilji partnerstva spodbujanje in pospeševanje gospodarskega, kulturnega in socialnega razvoja držav AKP. Glavni cilj je zmanjšanje in končno tudi odprava revščine. SGP mora poglobiti partnerstvo, omogočiti odprtje gospodarstev, zlasti na osi jug-jug, in doseči večjo liberalizacijo z jasnimi, domačim in tujim investitorjem privlačnimi pravili.

| 4.1.5 | Za kulturno in gospodarsko odprtje držav AKP si je treba zelo prizadevati, predvsem tako, da se izkoristi priložnost, ki jo ponuja SGP in se oblikuje carinska unija za spodbujanje skupnih interesov in večje pospeševanje regionalnega povezovanja. |
| --- | --- |

4.1.5

Za kulturno in gospodarsko odprtje držav AKP si je treba zelo prizadevati, predvsem tako, da se izkoristi priložnost, ki jo ponuja SGP in se oblikuje carinska unija za spodbujanje skupnih interesov in večje pospeševanje regionalnega povezovanja.

| 4.2 | Na žalost na začetku pogajanj ni bila izdelana nobena študija o učinku na zaposlovanje, ki bi obravnavala prvotno stanje. Študija bi namreč omogočila boljšo oceno doseženega napredka. |
| --- | --- |

4.2

Na žalost na začetku pogajanj ni bila izdelana nobena študija o učinku na zaposlovanje, ki bi obravnavala prvotno stanje. Študija bi namreč omogočila boljšo oceno doseženega napredka.

| 4.2.1 | Namen sodelovanja je spodbujanje reform ter gospodarskih in institucionalnih politik, ki so potrebne za oblikovanje ugodnega okolja za zasebne naložbe in razvoj dinamičnega, učinkovitega in konkurenčnega zasebnega sektorja. Poleg tega je treba okrepiti tudi javni sektor; med drugim z ukrepi za pospeševanje izobraževanja, zdravstva in socialnih storitev na splošno, s katerimi je mogoče podpirati zasebni sektor. |
| --- | --- |

4.2.1

Namen sodelovanja je spodbujanje reform ter gospodarskih in institucionalnih politik, ki so potrebne za oblikovanje ugodnega okolja za zasebne naložbe in razvoj dinamičnega, učinkovitega in konkurenčnega zasebnega sektorja. Poleg tega je treba okrepiti tudi javni sektor; med drugim z ukrepi za pospeševanje izobraževanja, zdravstva in socialnih storitev na splošno, s katerimi je mogoče podpirati zasebni sektor.

| 4.2.2 | Naloga sodelovanja je tudi, da:






  — | spodbuja dialog med javnimi in zasebnimi sektorji; |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Naloga sodelovanja je tudi, da:

—

spodbuja dialog med javnimi in zasebnimi sektorji;

| — | razvija podjetniške sposobnosti in kulturo podjetja; |
| --- | --- |

—

razvija podjetniške sposobnosti in kulturo podjetja;

| — | v skladu s pravno državo rešuje težave glede neprijavljene dejavnosti. |
| --- | --- |

—

v skladu s pravno državo rešuje težave glede neprijavljene dejavnosti.

| 4.2.3 | Ukrepi v okviru predhodnih sporazumov (20) so sicer dali določene rezultate, vendar ne pričakovanih, zlasti na področju spodbujanja zasebnega sektorja in njegove vloge pri pospeševanju rasti in raznovrstnosti gospodarstva. |
| --- | --- |

4.2.3

Ukrepi v okviru predhodnih sporazumov (20) so sicer dali določene rezultate, vendar ne pričakovanih, zlasti na področju spodbujanja zasebnega sektorja in njegove vloge pri pospeševanju rasti in raznovrstnosti gospodarstva.

| 4.2.4 | Pri pripravi razvojnega programa morajo socialno-poklicni partnerji izdelati podrobne analize težav, s katerimi se srečujejo pri pospeševanju, zaščiti in spodbujanju ukrepov, namenjenih majhnim in srednje velikim podjetjem. |
| --- | --- |

4.2.4

Pri pripravi razvojnega programa morajo socialno-poklicni partnerji izdelati podrobne analize težav, s katerimi se srečujejo pri pospeševanju, zaščiti in spodbujanju ukrepov, namenjenih majhnim in srednje velikim podjetjem.

| 4.3 | Predvsem v Afriki so glavne možnosti za razvoj na področju kmetijstva, kjer se bodo še dolgo časa izvajali ukrepi. Ti ukrepi so:






  — | razvoj in učinkovitost tradicionalnih kmetijskih praks; |
| --- | --- | --- |

4.3

Predvsem v Afriki so glavne možnosti za razvoj na področju kmetijstva, kjer se bodo še dolgo časa izvajali ukrepi. Ti ukrepi so:

—

razvoj in učinkovitost tradicionalnih kmetijskih praks;

| — | vzpostavitev infrastrukture in socialnih storitev, ki bodo dosegljive večjemu številu ljudi; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev infrastrukture in socialnih storitev, ki bodo dosegljive večjemu številu ljudi;

| — | razvoj majhnih obrtnih in podjetniških dejavnosti, ki so pogoste v kmetijsko-živilskem sektorju. |
| --- | --- |

—

razvoj majhnih obrtnih in podjetniških dejavnosti, ki so pogoste v kmetijsko-živilskem sektorju.

| 4.3.1 | Za razvoj in krepitev kmetijskega sektorja je treba v prihodnosti trgovino med državami AKP in EU urejati s prilagodljivimi predpisi, ki omogočajo vključitev sanitarnih in fitosanitarnih predpisov ter omogočiti ustanovitev, krepitev in raznovrstnost novih malih podjetij, ki so zavarovana z ustreznimi zaščitnimi klavzulami. |
| --- | --- |

4.3.1

Za razvoj in krepitev kmetijskega sektorja je treba v prihodnosti trgovino med državami AKP in EU urejati s prilagodljivimi predpisi, ki omogočajo vključitev sanitarnih in fitosanitarnih predpisov ter omogočiti ustanovitev, krepitev in raznovrstnost novih malih podjetij, ki so zavarovana z ustreznimi zaščitnimi klavzulami.

| 4.3.2 | Ukrepi v kmetijskem sektorju morajo sčasoma omogočiti:






  — | razvoj kmetijsko-živilskih varnostnih standardov za povečanje izvoza, |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Ukrepi v kmetijskem sektorju morajo sčasoma omogočiti:

—

razvoj kmetijsko-živilskih varnostnih standardov za povečanje izvoza,

| — | izboljšanje dostopa do kmetijskega trga, predvsem s trženjem, |
| --- | --- |

—

izboljšanje dostopa do kmetijskega trga, predvsem s trženjem,

| — | odpravo administrativnih ovir in izboljšanje logistike, |
| --- | --- |

—

odpravo administrativnih ovir in izboljšanje logistike,

| — | spodbujanje usposabljanja na področju storitev in raziskav, |
| --- | --- |

—

spodbujanje usposabljanja na področju storitev in raziskav,

| — | razvoj zadružnih in kmetijskih kreditnih institucij, |
| --- | --- |

—

razvoj zadružnih in kmetijskih kreditnih institucij,

| — | sprejetje zanesljivih, splošno veljavnih predpisov o nepremičninah, |
| --- | --- |

—

sprejetje zanesljivih, splošno veljavnih predpisov o nepremičninah,

| — | spodbujanje postopnega prehoda z zaposlovanja v kmetijstvu na razvoj podeželskih storitev. |
| --- | --- |

—

spodbujanje postopnega prehoda z zaposlovanja v kmetijstvu na razvoj podeželskih storitev.

| 4.3.2.1 | Zgoraj opisani cilji se lahko dosežejo s sodelovanjem (delno v okviru SGP in delno v okviru načrtovanih pomoči), ki obsega naslednje ključne elemente:






  — | integrirane projekte za razvoj podeželja; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Zgoraj opisani cilji se lahko dosežejo s sodelovanjem (delno v okviru SGP in delno v okviru načrtovanih pomoči), ki obsega naslednje ključne elemente:

—

integrirane projekte za razvoj podeželja;

| — | ustanavljanje in krepitev združenj kmetovalcev, delavcev in žensk, ki delajo v kmetijskem procesu, živilski industriji in kmetijskih kreditnih sektorjih; |
| --- | --- |

—

ustanavljanje in krepitev združenj kmetovalcev, delavcev in žensk, ki delajo v kmetijskem procesu, živilski industriji in kmetijskih kreditnih sektorjih;

| — | pripravo kmetijskih katastrov; |
| --- | --- |

—

pripravo kmetijskih katastrov;

| — | zakonodajo o certificiranju živil, vključno z inštituti za certificiranje, uvedbo fitosanitarnih standardov in analize prsti, ki bodo prispevali k varstvu okolja; |
| --- | --- |

—

zakonodajo o certificiranju živil, vključno z inštituti za certificiranje, uvedbo fitosanitarnih standardov in analize prsti, ki bodo prispevali k varstvu okolja;

| — | ukrepe na področju namakanja in pitne vode; |
| --- | --- |

—

ukrepe na področju namakanja in pitne vode;

| — | usposabljanje v javnih in zasebnih organizacijah in institucijah. |
| --- | --- |

—

usposabljanje v javnih in zasebnih organizacijah in institucijah.

| 4.3.3 | Čeprav so obsežna kmetijska območja v bližini jezer ali izvirov sladke vode, se zaradi slabe namakalne infrastrukture in pomanjkanja strokovnjakov, ki bi bili sposobni s črpanjem zagotoviti oskrbo z vodo, še vedno srečujejo s sušo. |
| --- | --- |

4.3.3

Čeprav so obsežna kmetijska območja v bližini jezer ali izvirov sladke vode, se zaradi slabe namakalne infrastrukture in pomanjkanja strokovnjakov, ki bi bili sposobni s črpanjem zagotoviti oskrbo z vodo, še vedno srečujejo s sušo.

| 4.3.4 | S pomočjo skladov za sodelovanje kupljeni hidravlični sistemi so zaradi pomanjkanja strokovnjakov, ki bi znali z njimi upravljati ali jih najpogosteje samo popraviti, večinoma neizkoriščeni. |
| --- | --- |

4.3.4

S pomočjo skladov za sodelovanje kupljeni hidravlični sistemi so zaradi pomanjkanja strokovnjakov, ki bi znali z njimi upravljati ali jih najpogosteje samo popraviti, večinoma neizkoriščeni.

| 4.3.4.1 | V drugih primerih počasni potek možnih tehnoloških sprememb ter kulturne (21) in institucionalne omejitve ovirajo razvoj malih podjetij. |
| --- | --- |

4.3.4.1

V drugih primerih počasni potek možnih tehnoloških sprememb ter kulturne (21) in institucionalne omejitve ovirajo razvoj malih podjetij.

| 4.3.5 | Poleg tega je ponekod zaradi velike neenakosti v porazdelitvi sredstev in pomanjkljivosti organizacijskih modelov produktivnost omejena, zaradi česar bo morda veliko prebivalstva še dolgo časa živelo v slabih razmerah, v katerih pritisk preseljevanja narašča. |
| --- | --- |

4.3.5

Poleg tega je ponekod zaradi velike neenakosti v porazdelitvi sredstev in pomanjkljivosti organizacijskih modelov produktivnost omejena, zaradi česar bo morda veliko prebivalstva še dolgo časa živelo v slabih razmerah, v katerih pritisk preseljevanja narašča.

| 4.4 | Faze pogajanj o SGP naj bi pripomogle k večji usposobljenosti zasebnega sektorja, da preuči to stanje. Vendar je treba znanja zasebnega sektorja izkoristiti tudi izven pogajanj s pomočjo sodelovanja na lokalni ravni, na kateri morajo biti predstavniki civilne družbe vedno neposredno udeleženi. |
| --- | --- |

4.4

Faze pogajanj o SGP naj bi pripomogle k večji usposobljenosti zasebnega sektorja, da preuči to stanje. Vendar je treba znanja zasebnega sektorja izkoristiti tudi izven pogajanj s pomočjo sodelovanja na lokalni ravni, na kateri morajo biti predstavniki civilne družbe vedno neposredno udeleženi.

| 4.4.1 | EESO je v informativnih poročilih in mnenjih (v nekaterih nedavno) obravnaval proces oblikovanja nove podjetniške kulture, ustanavljanja podjetij, ovrednotenje kategorije spolov in kakovosti ter človeških virov. |
| --- | --- |

4.4.1

EESO je v informativnih poročilih in mnenjih (v nekaterih nedavno) obravnaval proces oblikovanja nove podjetniške kulture, ustanavljanja podjetij, ovrednotenje kategorije spolov in kakovosti ter človeških virov.

| 4.5 | V državah AKP je industrija, predvsem predelovalna, slabo razvita ali sploh ne. Sektor priložnostnega dela in majhna ter srednja obrtna podjetja predstavljajo 70 % zaposlovanja v proizvodnji. Ta dva sektorja sta ključnega pomena in zato zahtevata posebno pozornost ter pripravo politik za spodbujanje razvoja in zagotavljanje ustrezne podpore. |
| --- | --- |

4.5

V državah AKP je industrija, predvsem predelovalna, slabo razvita ali sploh ne. Sektor priložnostnega dela in majhna ter srednja obrtna podjetja predstavljajo 70 % zaposlovanja v proizvodnji. Ta dva sektorja sta ključnega pomena in zato zahtevata posebno pozornost ter pripravo politik za spodbujanje razvoja in zagotavljanje ustrezne podpore.

| 4.5.1 | Večina težav, s katerimi se pogosto srečujejo majhna in srednja podjetja (pomanjkanje finančnih sredstev, težave pri uporabi tehnologij, omejena vodstvena sposobnost, nizka produktivnost, regulativne omejitve) je v globaliziranem sistemu in v okolju s prevladujočo tehnologijo še večja, predvsem pa v razmerah v državah AKP, za katere so značilne strukturne in infrastrukturne pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

4.5.1

Večina težav, s katerimi se pogosto srečujejo majhna in srednja podjetja (pomanjkanje finančnih sredstev, težave pri uporabi tehnologij, omejena vodstvena sposobnost, nizka produktivnost, regulativne omejitve) je v globaliziranem sistemu in v okolju s prevladujočo tehnologijo še večja, predvsem pa v razmerah v državah AKP, za katere so značilne strukturne in infrastrukturne pomanjkljivosti.

| 4.5.2 | Cilj regionalnega povezovanja je, da na podlagi sporazumov o gospodarskem partnerstvu podpira vzpostavitev in krepitev določenih struktur, ki so ključne za spodbujanje majhnih in zelo majhnih podjetij k dostopu do finančnih sredstev, informacij, trgov, usposabljanja in tehnološkega posodabljanja. Vendar pa pri upravljanju teh struktur sodelujejo predstavniki socialno-poklicnih organizacij, ki jim je treba omogočiti usposabljanje, da se v primerjavi z drugimi izpopolnijo in obogatijo strokovna znanja. K temu lahko prispevajo tudi SGP. |
| --- | --- |

4.5.2

Cilj regionalnega povezovanja je, da na podlagi sporazumov o gospodarskem partnerstvu podpira vzpostavitev in krepitev določenih struktur, ki so ključne za spodbujanje majhnih in zelo majhnih podjetij k dostopu do finančnih sredstev, informacij, trgov, usposabljanja in tehnološkega posodabljanja. Vendar pa pri upravljanju teh struktur sodelujejo predstavniki socialno-poklicnih organizacij, ki jim je treba omogočiti usposabljanje, da se v primerjavi z drugimi izpopolnijo in obogatijo strokovna znanja. K temu lahko prispevajo tudi SGP.

| 4.5.3 | Eden od ključnih dejavnikov so organizacije, ki temeljijo na kategoriji. Tako kot produktivnost dela narašča z boljšo kakovostjo zastopanja sindikatov, se tudi učinkovitost majhnih in zelo majhnih podjetij lahko izboljša samo, če bodo imela tudi več predstavniških organov. |
| --- | --- |

4.5.3

Eden od ključnih dejavnikov so organizacije, ki temeljijo na kategoriji. Tako kot produktivnost dela narašča z boljšo kakovostjo zastopanja sindikatov, se tudi učinkovitost majhnih in zelo majhnih podjetij lahko izboljša samo, če bodo imela tudi več predstavniških organov.

| 4.5.4 | Organizacije, ki temeljijo na kategoriji, omogočajo utrjevanje vrednot podjetja in njegove kulture navzven ter znotraj podjetja in prav tako krepitev sposobnosti vodenja, posodabljanja in spoštovanja vseh, ki prispevajo k razvoju podjetja in družbe. |
| --- | --- |

4.5.4

Organizacije, ki temeljijo na kategoriji, omogočajo utrjevanje vrednot podjetja in njegove kulture navzven ter znotraj podjetja in prav tako krepitev sposobnosti vodenja, posodabljanja in spoštovanja vseh, ki prispevajo k razvoju podjetja in družbe.

| 4.5.5 | Dejansko se vrednote glede pojmovanja socialne odgovornosti podjetij lahko uveljavijo v državah AKP v določenem časovnem obdobju samo, če sporazumi o gospodarskem partnerstvu vključujejo tudi dejavnike, ki so Evropi omogočili, da je postala zgled „socialno-tržnega gospodarstva“. Tako gospodarstvo zahteva močne in odgovorne predstavniške organizacije delavcev in delodajalcev. |
| --- | --- |

4.5.5

Dejansko se vrednote glede pojmovanja socialne odgovornosti podjetij lahko uveljavijo v državah AKP v določenem časovnem obdobju samo, če sporazumi o gospodarskem partnerstvu vključujejo tudi dejavnike, ki so Evropi omogočili, da je postala zgled „socialno-tržnega gospodarstva“. Tako gospodarstvo zahteva močne in odgovorne predstavniške organizacije delavcev in delodajalcev.

| 4.6 | Ob upoštevanju zgoraj navedenega obsega neenakosti so nekatere teme pogajanj o SGP še posebej strateško pomembne. Treba je poudariti, da morata trgovina in gospodarsko združevanje, ki spodbujata konkurenčnost in rast, omogočiti dvig življenjskih in delovnih standardov ter izboljšati socialne pravice, ne pa jih zmanjševati. |
| --- | --- |

4.6

Ob upoštevanju zgoraj navedenega obsega neenakosti so nekatere teme pogajanj o SGP še posebej strateško pomembne. Treba je poudariti, da morata trgovina in gospodarsko združevanje, ki spodbujata konkurenčnost in rast, omogočiti dvig življenjskih in delovnih standardov ter izboljšati socialne pravice, ne pa jih zmanjševati.

| 4.6.1 | S tega stališča je zelo pomembno, da se izdelajo predhodne in naknadne študije o gospodarskih in socialnih učinkih, v katerih sodelujejo tudi socialno-ekonomski akterji tiste regije (22). |
| --- | --- |

4.6.1

S tega stališča je zelo pomembno, da se izdelajo predhodne in naknadne študije o gospodarskih in socialnih učinkih, v katerih sodelujejo tudi socialno-ekonomski akterji tiste regije (22).

| 4.7 | Primarnost človekovih pravic in predvsem pravic delavcev. SGP mora v skladu z MOD zagotavljati primarnost človekovih pravic in še posebej socialnih pravic, predvsem pa trgovinski in finančni vidik. Te pravice je treba sistematično vključevati v vsa pogajanja o SGP na regionalni ravni. |
| --- | --- |

4.7

Primarnost človekovih pravic in predvsem pravic delavcev. SGP mora v skladu z MOD zagotavljati primarnost človekovih pravic in še posebej socialnih pravic, predvsem pa trgovinski in finančni vidik. Te pravice je treba sistematično vključevati v vsa pogajanja o SGP na regionalni ravni.

| 4.7.1 | Med zmanjševanjem tujega dolga in večjimi naložbami v socialno zaščito je treba vzpostaviti jasno povezavo, in sicer z javnimi sredstvi, ki se bodo sprostila z zmanjševanjem dolgov. |
| --- | --- |

4.7.1

Med zmanjševanjem tujega dolga in večjimi naložbami v socialno zaščito je treba vzpostaviti jasno povezavo, in sicer z javnimi sredstvi, ki se bodo sprostila z zmanjševanjem dolgov.

| 4.7.2 | Zelo zadolžene države imajo zelo malo manevrskega prostora za izvajanje dejavnosti, ki so namenjene boju proti revščini (23). Treba je spodbujati nova prizadevanja glede razbremenitve dolga večine zadolženih držav. Vendar pa morajo pri takih ukrepih za izpolnjevanje nacionalnih ciljev sodelovati tudi vlade. |
| --- | --- |

4.7.2

Zelo zadolžene države imajo zelo malo manevrskega prostora za izvajanje dejavnosti, ki so namenjene boju proti revščini (23). Treba je spodbujati nova prizadevanja glede razbremenitve dolga večine zadolženih držav. Vendar pa morajo pri takih ukrepih za izpolnjevanje nacionalnih ciljev sodelovati tudi vlade.

| 4.7.3 | Konkretni načrt socialnega razvoja. V pogajalskem obdobju je treba začeti izvajati konkretni program socialnega razvoja, ki upošteva razvojne cilje Kotonovskega sporazuma (24) in združuje gospodarske in socialne moči. Ta program mora biti sestavni del SGP glede izbora pristopov in ciljev, strategije izvajanja in študije učinkov. Mora biti učinkovit in povezan z naraščajočo konkurenčnostjo ter gospodarsko rastjo, ki ju ustvarja liberalizacija trgovine. |
| --- | --- |

4.7.3

Konkretni načrt socialnega razvoja. V pogajalskem obdobju je treba začeti izvajati konkretni program socialnega razvoja, ki upošteva razvojne cilje Kotonovskega sporazuma (24) in združuje gospodarske in socialne moči. Ta program mora biti sestavni del SGP glede izbora pristopov in ciljev, strategije izvajanja in študije učinkov. Mora biti učinkovit in povezan z naraščajočo konkurenčnostjo ter gospodarsko rastjo, ki ju ustvarja liberalizacija trgovine.

| 4.8 | Program mora biti izčrpen in večdimenzionalen: lahko vključuje prenovo izobraževanja in zdravstvenih storitev, ukrepe za zagotavljanje dohodka majhnih podeželskih proizvajalcev in malih ribičev, dejavne politike za spodbujanje, zaščito in razvoj dostojnih zaposlitev (25) ter končno tudi resnično participativni pristop, ki vključuje organizirano civilno družbo. |
| --- | --- |

4.8

Program mora biti izčrpen in večdimenzionalen: lahko vključuje prenovo izobraževanja in zdravstvenih storitev, ukrepe za zagotavljanje dohodka majhnih podeželskih proizvajalcev in malih ribičev, dejavne politike za spodbujanje, zaščito in razvoj dostojnih zaposlitev (25) ter končno tudi resnično participativni pristop, ki vključuje organizirano civilno družbo.

| 4.8.1 | Program, osredotočen na človeške vire, bi lahko sledil vzoru EU in izkoristil njeno strokovno znanje ter izkušnje pri upravljanju Evropskega socialnega sklada (ESS). Ukrepi se morajo osredotočati na izobraževanje in dodatno usposabljanje za spodbujanje bolj odprte trgovinske kulture in biti usklajeni s predstavniki organizirane civilne družbe. |
| --- | --- |

4.8.1

Program, osredotočen na človeške vire, bi lahko sledil vzoru EU in izkoristil njeno strokovno znanje ter izkušnje pri upravljanju Evropskega socialnega sklada (ESS). Ukrepi se morajo osredotočati na izobraževanje in dodatno usposabljanje za spodbujanje bolj odprte trgovinske kulture in biti usklajeni s predstavniki organizirane civilne družbe.

5.   Osebne in socialne pravice

| 5.1 | V mnogih državah AKP je stanje glede temeljnih socialnih indikatorjev in gospodarske dejavnosti še vedno težavno, zato sedanja pogajanja o SGP predstavljajo zanje veliko priložnost. Kakovost teh sporazumov bo odločilna za razvoj v prihodnosti. |
| --- | --- |

5.1

V mnogih državah AKP je stanje glede temeljnih socialnih indikatorjev in gospodarske dejavnosti še vedno težavno, zato sedanja pogajanja o SGP predstavljajo zanje veliko priložnost. Kakovost teh sporazumov bo odločilna za razvoj v prihodnosti.

| 5.1.1 | Na tej stopnji je pomembno upoštevati tudi dejstvo, da so glavni cilji pogajanj o SGP (tako kot pri pogajanjih o humanitarni pomoči) razvoj držav AKP in zmanjšanje revščine. Obe strani morata med seboj sodelovati in omogočati, da njuna stališča obravnavajo tudi te prednostne naloge, za kar je potrebno nenehno usklajevanje. |
| --- | --- |

5.1.1

Na tej stopnji je pomembno upoštevati tudi dejstvo, da so glavni cilji pogajanj o SGP (tako kot pri pogajanjih o humanitarni pomoči) razvoj držav AKP in zmanjšanje revščine. Obe strani morata med seboj sodelovati in omogočati, da njuna stališča obravnavajo tudi te prednostne naloge, za kar je potrebno nenehno usklajevanje.

| 5.2 | Iz zgodovine civilizacije je razvidno, da sta izobraževanje in poklicno usposabljanje temelja razvoja. Izobraževanje človeku omogoča, da bere, razume in najde svoje mesto v družbi, medtem ko mu poklicno usposabljanje omogoča, da pridobiva hrano in obdeluje materiale, s čimer prispeva k nenehnemu oblikovanju sveta (26). |
| --- | --- |

5.2

Iz zgodovine civilizacije je razvidno, da sta izobraževanje in poklicno usposabljanje temelja razvoja. Izobraževanje človeku omogoča, da bere, razume in najde svoje mesto v družbi, medtem ko mu poklicno usposabljanje omogoča, da pridobiva hrano in obdeluje materiale, s čimer prispeva k nenehnemu oblikovanju sveta (26).

| 5.2.1 | Izkušnje na področju sodelovanja so pokazale, da so glavni razlogi za neuspeh pobud pogosto naslednji:






  — | razvojne politike premalo pozornosti posvečajo usposabljanju; |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Izkušnje na področju sodelovanja so pokazale, da so glavni razlogi za neuspeh pobud pogosto naslednji:

—

razvojne politike premalo pozornosti posvečajo usposabljanju;

| — | države, upravičenke do pomoči, se srečujejo s težavami pri izvajanju reform, ki bi jim omogočale racionalno uporabo domačih in mednarodnih sredstev; |
| --- | --- |

—

države, upravičenke do pomoči, se srečujejo s težavami pri izvajanju reform, ki bi jim omogočale racionalno uporabo domačih in mednarodnih sredstev;

| — | nizka stopnja udeležbe vseh neposredno vpletenih interesnih skupin, predvsem pri sprejemanju tehnologij, inovativnih tehnik in podjetništva. |
| --- | --- |

—

nizka stopnja udeležbe vseh neposredno vpletenih interesnih skupin, predvsem pri sprejemanju tehnologij, inovativnih tehnik in podjetništva.

| 5.2.2 | Usposabljanje med pripravami in izvedbenimi fazami SGP je ključnega pomena za uspešnost pobud za sodelovanje. Razlogi za neuspeh projektov za sodelovanje so pogosto nezadostno posredovanje praktičnih znanj, pomanjkanje tehnik vodenja ali številnih elementov, ki jih potencialni lokalni izvajalci potrebujejo za ocenjevanje, sprejemanje operativnih odločitev ali da izkoristijo priložnost za vključitev na regionalne trge, ki se nenehno spreminjajo. |
| --- | --- |

5.2.2

Usposabljanje med pripravami in izvedbenimi fazami SGP je ključnega pomena za uspešnost pobud za sodelovanje. Razlogi za neuspeh projektov za sodelovanje so pogosto nezadostno posredovanje praktičnih znanj, pomanjkanje tehnik vodenja ali številnih elementov, ki jih potencialni lokalni izvajalci potrebujejo za ocenjevanje, sprejemanje operativnih odločitev ali da izkoristijo priložnost za vključitev na regionalne trge, ki se nenehno spreminjajo.

| 5.2.3 | Pri ukrepih za posodabljanje, krepitev trga in povečanje konkurenčnosti, krepitev formalnih gospodarskih struktur, razvoja sodobnega kmetijstva in povezovanja kmetijstva ter industrije je večja ovira kot so gospodarske težave pomanjkanje človeških in kulturnih virov. |
| --- | --- |

5.2.3

Pri ukrepih za posodabljanje, krepitev trga in povečanje konkurenčnosti, krepitev formalnih gospodarskih struktur, razvoja sodobnega kmetijstva in povezovanja kmetijstva ter industrije je večja ovira kot so gospodarske težave pomanjkanje človeških in kulturnih virov.

| 5.3 | Načrtovani dolgoročni ukrepi za usposabljanje so ključnega pomena za oblikovanje majhnih proizvodnih struktur. Upoštevati je treba tri temeljne nize ukrepov: sektorske politike (še posebej kmetijstvo), ukrepe na področju proizvodnega sistema in ukrepe na področju distribucije. |
| --- | --- |

5.3

Načrtovani dolgoročni ukrepi za usposabljanje so ključnega pomena za oblikovanje majhnih proizvodnih struktur. Upoštevati je treba tri temeljne nize ukrepov: sektorske politike (še posebej kmetijstvo), ukrepe na področju proizvodnega sistema in ukrepe na področju distribucije.

| 5.3.1 | Zasebni sektor je treba oživiti z:






  — | naložbami v človeške vire in raziskave za pridobitev strokovnih znanj in sposobnosti, da se lahko začne razvojni proces, ki bo dologotrajen in družbeno sprejemljiv; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Zasebni sektor je treba oživiti z:

—

naložbami v človeške vire in raziskave za pridobitev strokovnih znanj in sposobnosti, da se lahko začne razvojni proces, ki bo dologotrajen in družbeno sprejemljiv;

| — | izboljšanjem organizacijskih in institucionalnih zmogljivosti, ki vključujejo ustanavljanje institucij v centralni in lokalni javni upravi, gospodarske subjekte in na zelo poseben način združenja delavcev ter delodajalcev; |
| --- | --- |

—

izboljšanjem organizacijskih in institucionalnih zmogljivosti, ki vključujejo ustanavljanje institucij v centralni in lokalni javni upravi, gospodarske subjekte in na zelo poseben način združenja delavcev ter delodajalcev;

| — | razvojem in razširjanjem „tehnoloških sklopov“ (27); |
| --- | --- |

—

razvojem in razširjanjem „tehnoloških sklopov“ (27);

| — | praktična izobraževanja za izboljšanje delovanja trga z informacijami o skladiščenju proizvodov, prevozu in predelavi proizvodov. Pomembno vlogo bi pri tem lahko imel razvoj raznih oblik združevanja, s čimer bi obogatili praktične izkušnje na evropski ravni, temeljil bi pa na sistemu spodbujanja zasebnega sektorja in bi poleg uvedbe novih postopkov omogočal tudi nižje prevozne in predelovalne stroške. |
| --- | --- |

—

praktična izobraževanja za izboljšanje delovanja trga z informacijami o skladiščenju proizvodov, prevozu in predelavi proizvodov. Pomembno vlogo bi pri tem lahko imel razvoj raznih oblik združevanja, s čimer bi obogatili praktične izkušnje na evropski ravni, temeljil bi pa na sistemu spodbujanja zasebnega sektorja in bi poleg uvedbe novih postopkov omogočal tudi nižje prevozne in predelovalne stroške.

| 5.3.2 | Naložba v človeški kapital je najpomembnejši dejavnik razvojnih procesov in mora biti referenca predvidenih pogajanj o SGP. Osnovno izobraževanje omogoča, da se usposabljanje uvede in razširi v različne sektorje ter spodbuja ustanavljanje združenj in posodabljanje tehnologij. |
| --- | --- |

5.3.2

Naložba v človeški kapital je najpomembnejši dejavnik razvojnih procesov in mora biti referenca predvidenih pogajanj o SGP. Osnovno izobraževanje omogoča, da se usposabljanje uvede in razširi v različne sektorje ter spodbuja ustanavljanje združenj in posodabljanje tehnologij.

| 5.3.3 | Izobraževanje je prav tako zelo koristno za ženske, ker imajo v družbi in gospodarstvu ključno vlogo. V večini držav AKP so ženske edini vir trajnega in zanesljivega dohodka v vaseh, kar pomeni, da bi predvsem usposabljanje žensk (28) lahko koristilo celotnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

5.3.3

Izobraževanje je prav tako zelo koristno za ženske, ker imajo v družbi in gospodarstvu ključno vlogo. V večini držav AKP so ženske edini vir trajnega in zanesljivega dohodka v vaseh, kar pomeni, da bi predvsem usposabljanje žensk (28) lahko koristilo celotnemu gospodarstvu.

| 5.3.4 | V vsaki regiji morajo SGP zagotoviti in izboljšati:






  — | nediskriminacijski dostop do izobraževanja; |
| --- | --- | --- |

5.3.4

V vsaki regiji morajo SGP zagotoviti in izboljšati:

—

nediskriminacijski dostop do izobraževanja;

| — | razvoj in razširjanje poklicnega usposabljanja na tehničnem področju; |
| --- | --- |

—

razvoj in razširjanje poklicnega usposabljanja na tehničnem področju;

| — | tesno sodelovanje med nedržavnimi akterji in nevladnimi organizacijami za zagotovitev širše in učinkovitejše porazdelitve možnosti usposabljanja; |
| --- | --- |

—

tesno sodelovanje med nedržavnimi akterji in nevladnimi organizacijami za zagotovitev širše in učinkovitejše porazdelitve možnosti usposabljanja;

| — | izmenjava strokovnega znanja in izkušenj med evropskimi organizacijami (29) in podobnimi organizacijami v državah AKP (30). |
| --- | --- |

—

izmenjava strokovnega znanja in izkušenj med evropskimi organizacijami (29) in podobnimi organizacijami v državah AKP (30).

| 5.3.5 | Stopnja izobrazbe je tesno povezana z možnostmi za stalno zaposlitev. Vendar je treba ustvariti tudi okolje, ki bo mlade, izobražene ljudi spodbudilo, da s svojim strokovnim znanjem prispevajo k razvoju v svoji domovini in regiji (31). |
| --- | --- |

5.3.5

Stopnja izobrazbe je tesno povezana z možnostmi za stalno zaposlitev. Vendar je treba ustvariti tudi okolje, ki bo mlade, izobražene ljudi spodbudilo, da s svojim strokovnim znanjem prispevajo k razvoju v svoji domovini in regiji (31).

| 5.3.6 | Prakso, da se mladim omogoči pridobivanje delovnih izkušenj v zasebnih podjetjih ali javnih institucijah, ki je bila zelo uspešna v evropskih državah, bi bilo treba uvesti tudi v države AKP in o njej razpravljati na pogajanjih o SGP. |
| --- | --- |

5.3.6

Prakso, da se mladim omogoči pridobivanje delovnih izkušenj v zasebnih podjetjih ali javnih institucijah, ki je bila zelo uspešna v evropskih državah, bi bilo treba uvesti tudi v države AKP in o njej razpravljati na pogajanjih o SGP.

| 5.3.7 | Bistvenega pomena je, da obširna tema glede izobraževanja in usposabljanja postane ključni dejavnik v postopku pogajanj. |
| --- | --- |

5.3.7

Bistvenega pomena je, da obširna tema glede izobraževanja in usposabljanja postane ključni dejavnik v postopku pogajanj.

| 5.4 | V obdobju globalizacije je civilna družba ustvarila kulturo, ki temelji na vrednotah in pojmovanju socialno tržnega-gospodarstva, kot so: osebna odgovornost, priznavanje pravne države, spoštovanje posameznika in lastnine, transparentnost, človekovo dostojanstvo, enakost in svoboda, priznavanje temeljnih pravic sindikatov in delavcev, trdna delovna razmerja, dostop do izobraževanja in usposabljanja ne glede na spol ter visoka stopnja socialne zaščite. Te vrednote in pojmovanje so temelji pristopa EU do globalizacije. |
| --- | --- |

5.4

V obdobju globalizacije je civilna družba ustvarila kulturo, ki temelji na vrednotah in pojmovanju socialno tržnega-gospodarstva, kot so: osebna odgovornost, priznavanje pravne države, spoštovanje posameznika in lastnine, transparentnost, človekovo dostojanstvo, enakost in svoboda, priznavanje temeljnih pravic sindikatov in delavcev, trdna delovna razmerja, dostop do izobraževanja in usposabljanja ne glede na spol ter visoka stopnja socialne zaščite. Te vrednote in pojmovanje so temelji pristopa EU do globalizacije.

| 5.4.1 | V zadnjih desetletjih je te vrednote potrdil in okrepil proces regionalizacije, ki se je v Evropi razširil po drugi svetovni vojni. Vrednote, ki so tudi temelji miru in razvoja, predstavljajo dobro prakso in podlago, na kateri je treba oblikovati proces sporazumov o gospodarskem partnerstvu z državami AKP. |
| --- | --- |

5.4.1

V zadnjih desetletjih je te vrednote potrdil in okrepil proces regionalizacije, ki se je v Evropi razširil po drugi svetovni vojni. Vrednote, ki so tudi temelji miru in razvoja, predstavljajo dobro prakso in podlago, na kateri je treba oblikovati proces sporazumov o gospodarskem partnerstvu z državami AKP.

| 5.4.2 | Izmenjave med upravnimi oblastmi in civilno družbo v državah v razvoju ter velik dosežek glede političnega soglasja imata posebno vrednost, saj omogočata zbliževanje centrov za sprejemanje odločitev z raznimi zahtevami, ki nastajajo v dejanskih razmerah na različnih območjih. |
| --- | --- |

5.4.2

Izmenjave med upravnimi oblastmi in civilno družbo v državah v razvoju ter velik dosežek glede političnega soglasja imata posebno vrednost, saj omogočata zbliževanje centrov za sprejemanje odločitev z raznimi zahtevami, ki nastajajo v dejanskih razmerah na različnih območjih.

| 5.4.3 | Tako partnerstvo omogoča bistveno večje možnosti, da državna politika ustreza potrebam glede seznanjanja domačega prebivalstva s prednostmi socialne in ekonomske demokracije, kar opazno vpliva na zmanjševanje revščine in s tem tudi na učinkovitost socialnih politik. |
| --- | --- |

5.4.3

Tako partnerstvo omogoča bistveno večje možnosti, da državna politika ustreza potrebam glede seznanjanja domačega prebivalstva s prednostmi socialne in ekonomske demokracije, kar opazno vpliva na zmanjševanje revščine in s tem tudi na učinkovitost socialnih politik.

| 5.4.4 | Vendar pa razvoj civilne družbe in izvajanje „lokalne demokracije“ ne nastaneta spontano, temveč sta rezultat participativne kulture, oblikovane na podlagi praks in modelov, ki so sicer utrjeni, vendar se še vedno nenehno izboljšujejo. Učinkovitost in koristnost teh modelov ter njihova uporaba v vsakdanjem življenju so ključnega pomena, zato jih je treba vključiti tudi v sporazume o partnerstvu. |
| --- | --- |

5.4.4

Vendar pa razvoj civilne družbe in izvajanje „lokalne demokracije“ ne nastaneta spontano, temveč sta rezultat participativne kulture, oblikovane na podlagi praks in modelov, ki so sicer utrjeni, vendar se še vedno nenehno izboljšujejo. Učinkovitost in koristnost teh modelov ter njihova uporaba v vsakdanjem življenju so ključnega pomena, zato jih je treba vključiti tudi v sporazume o partnerstvu.

| 5.4.5 | Če bi države AKP imele možnost, da prek daljnosežnih kulturnih procesov in stalnih izmenjav z evropskimi organizacijami civilne družbe sprejmejo te modele in jih uvedejo v svojo socialne razmere, bi verjetno uspele precej hitreje premostiti velika obstoječa neravnovesja. |
| --- | --- |

5.4.5

Če bi države AKP imele možnost, da prek daljnosežnih kulturnih procesov in stalnih izmenjav z evropskimi organizacijami civilne družbe sprejmejo te modele in jih uvedejo v svojo socialne razmere, bi verjetno uspele precej hitreje premostiti velika obstoječa neravnovesja.

| 5.4.6 | S tega vidika in glede na to, da EU predstavlja organizirano civilno družbo, se EESO strinja s ključno vlogo žensk kot vodilnih akterjev razvoja in poudarja, da je treba spodbujati njihove organizacije ter jim zagotavljati enakopravno udeležbo v svetovalnih organih in organih odločanja (32). |
| --- | --- |

5.4.6

S tega vidika in glede na to, da EU predstavlja organizirano civilno družbo, se EESO strinja s ključno vlogo žensk kot vodilnih akterjev razvoja in poudarja, da je treba spodbujati njihove organizacije ter jim zagotavljati enakopravno udeležbo v svetovalnih organih in organih odločanja (32).

| 5.4.6.1 | Namen ni samo bolj učinkovito vključevanje žensk v civilno družbo, temveč tudi ustvarjanje osnovnih pogojev, ki jim bodo omogočili, da bodo resnično udeležene, cenjene in deležne pomoči, s čimer bodo enakopravno z moškimi (33) prispevale k razvoju države glede na svojo vlogo v družbi. |
| --- | --- |

5.4.6.1

Namen ni samo bolj učinkovito vključevanje žensk v civilno družbo, temveč tudi ustvarjanje osnovnih pogojev, ki jim bodo omogočili, da bodo resnično udeležene, cenjene in deležne pomoči, s čimer bodo enakopravno z moškimi (33) prispevale k razvoju države glede na svojo vlogo v družbi.

| 5.5 | Raziskava Svetovne banke je februarja 2003 pokazala, da je zmanjševanje neenakosti v dohodkih in razlik med plačami ter izboljšanje gospodarskih dosežkov povezano z visoko stopnjo članstva v sindikatih in dobrimi delovnimi razmerji (34) ter poudarila, da je za dosego večjega ravnotežja med gospodarskimi in socialnimi vrednotami treba ukrepati (35). |
| --- | --- |

5.5

Raziskava Svetovne banke je februarja 2003 pokazala, da je zmanjševanje neenakosti v dohodkih in razlik med plačami ter izboljšanje gospodarskih dosežkov povezano z visoko stopnjo članstva v sindikatih in dobrimi delovnimi razmerji (34) ter poudarila, da je za dosego večjega ravnotežja med gospodarskimi in socialnimi vrednotami treba ukrepati (35).

| 5.6 | Socialna razsežnost Kotonovskega sporazuma in njegov učinek na SGP mora temeljiti na glavnih konvencijah MOD, predvsem tistih glede:






  — | svobode združevanja, dejavnosti in pogajanja; |
| --- | --- | --- |

5.6

Socialna razsežnost Kotonovskega sporazuma in njegov učinek na SGP mora temeljiti na glavnih konvencijah MOD, predvsem tistih glede:

—

svobode združevanja, dejavnosti in pogajanja;

| — | prepovedi prisilnega dela; |
| --- | --- |

—

prepovedi prisilnega dela;

| — | odprave dela otrok; |
| --- | --- |

—

odprave dela otrok;

| — | nediskriminacije in enakosti med spoloma. |
| --- | --- |

—

nediskriminacije in enakosti med spoloma.

| 5.6.1 | K temu se lahko dodajo:






  — | Konvencija št. 183 o varstvu materinstva (2000), |
| --- | --- | --- |

5.6.1

K temu se lahko dodajo:

—

Konvencija št. 183 o varstvu materinstva (2000),

| — | Konvencija št. 102 o socialni varnosti (1952), |
| --- | --- |

—

Konvencija št. 102 o socialni varnosti (1952),

| — | Konvencija št. 122 o spodbujanju zaposlovanja (1964), |
| --- | --- |

—

Konvencija št. 122 o spodbujanju zaposlovanja (1964),

| — | Konvencija št. 142 glede priporočila, kako najboljše izkoristiti človeške vire (1975), |
| --- | --- |

—

Konvencija št. 142 glede priporočila, kako najboljše izkoristiti človeške vire (1975),

| — | Konvencija št. 81 o industrijskih sektorjih (kmetijstvo) in Konvencija št. 129 o inšpekciji dela, |
| --- | --- |

—

Konvencija št. 81 o industrijskih sektorjih (kmetijstvo) in Konvencija št. 129 o inšpekciji dela,

| — | Konvencija št. 97 o delavcih migrantih. |
| --- | --- |

—

Konvencija št. 97 o delavcih migrantih.

| 5.6.2 | Optimalne družbene zahteve (treba je zagotoviti najmanj osem temeljnih pravic konvencij MOD) morajo biti obvezen pogoj za kakršno koli naložbo v državah AKP. To velja tudi za javna naročila storitev, ki jih financira Evropski razvojni sklad (ERS) ali drugi skladi v okviru Kotonovskega sporazuma. |
| --- | --- |

5.6.2

Optimalne družbene zahteve (treba je zagotoviti najmanj osem temeljnih pravic konvencij MOD) morajo biti obvezen pogoj za kakršno koli naložbo v državah AKP. To velja tudi za javna naročila storitev, ki jih financira Evropski razvojni sklad (ERS) ali drugi skladi v okviru Kotonovskega sporazuma.

| 5.6.3 | Nekatere finančne ukrepe, ki spodbujajo podjetništvo in ustanavljanje ter razvoj podjetij, je treba povezati s posebnimi dejavnostmi za izvajanje družbene odgovornosti podjetij. Sem spada na primer spodbujanje podjetij, ki izvajajo tečaje za usposabljanje osebja in majhnih ter zelo majhnih podjetij, katerih lastniki lahko dokažejo, da so seznanjeni z ustaljenimi načeli o zdravju in varnosti na delovnem mestu ter jih tudi izvajajo. |
| --- | --- |

5.6.3

Nekatere finančne ukrepe, ki spodbujajo podjetništvo in ustanavljanje ter razvoj podjetij, je treba povezati s posebnimi dejavnostmi za izvajanje družbene odgovornosti podjetij. Sem spada na primer spodbujanje podjetij, ki izvajajo tečaje za usposabljanje osebja in majhnih ter zelo majhnih podjetij, katerih lastniki lahko dokažejo, da so seznanjeni z ustaljenimi načeli o zdravju in varnosti na delovnem mestu ter jih tudi izvajajo.

6.   Vprašanja spolov

| 6.1 | Pri razvojni pomoči in pogajanjih o SGP je treba vedno upoštevati vprašanja spolov (36). |
| --- | --- |

6.1

Pri razvojni pomoči in pogajanjih o SGP je treba vedno upoštevati vprašanja spolov (36).

| 6.1.1 | Dosedanje raziskave in pridobljene izkušnje v državah AKP so pokazale:






  — | omejen dostop deklet in žensk do izobraževanja in usposabljanja (37); |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Dosedanje raziskave in pridobljene izkušnje v državah AKP so pokazale:

—

omejen dostop deklet in žensk do izobraževanja in usposabljanja (37);

| — | omejen dostop do finančnih sredstev, predvsem mikrokredita (38); |
| --- | --- |

—

omejen dostop do finančnih sredstev, predvsem mikrokredita (38);

| — | ovire za ženske, ki so lastnice nepremičnin; |
| --- | --- |

—

ovire za ženske, ki so lastnice nepremičnin;

| — | neenak dostop do rednega trga delovne sile; |
| --- | --- |

—

neenak dostop do rednega trga delovne sile;

| — | razlike v dohodkih moških in žensk; |
| --- | --- |

—

razlike v dohodkih moških in žensk;

| — | naraščajoča stopnja okužbe z virusom HIV pri dekletih in ženskah; |
| --- | --- |

—

naraščajoča stopnja okužbe z virusom HIV pri dekletih in ženskah;

| — | večinoma preveč pogosto nasilje in oblastnost do žensk. |
| --- | --- |

—

večinoma preveč pogosto nasilje in oblastnost do žensk.

| 6.2 | Predstavništva Komisije morajo v regijah in državah AKP izvajati in spremljati ciljno usmerjene raziskave, ki so del postopka pogajanj o SGP, zato da se seznanijo z ženskimi organizacijami in ocenijo njihov obseg delovanja ter dejavnost. |
| --- | --- |

6.2

Predstavništva Komisije morajo v regijah in državah AKP izvajati in spremljati ciljno usmerjene raziskave, ki so del postopka pogajanj o SGP, zato da se seznanijo z ženskimi organizacijami in ocenijo njihov obseg delovanja ter dejavnost.

| 6.2.1 | Predstavniki Komisije morajo biti vedno udeleženi pri razpravi o kulturi in vprašanjih spolov. Posebna naloga predstavništva mora biti spodbujanje integracije razsežnosti spolov (39) in oblikovanje strategije za usposabljanje žensk (40). |
| --- | --- |

6.2.1

Predstavniki Komisije morajo biti vedno udeleženi pri razpravi o kulturi in vprašanjih spolov. Posebna naloga predstavništva mora biti spodbujanje integracije razsežnosti spolov (39) in oblikovanje strategije za usposabljanje žensk (40).

| 6.2.2 | Ob upoštevanju, da morajo načrtovano sodelovanje predstavništev EU in regionalnih pripravljalnih projektnih skupin, ki spremljajo pogajanja o SGP, ter načrtovane pobude za razvojno sodelovanje temeljiti na pravnem redu Skupnosti (41), predlaga EESO za bolj natančno oceno učinka različnih trgovinskih ukrepov na ženske in moške v državah in regijah AKP pripravo raziskav učinka z ločeno statistiko spolov. |
| --- | --- |

6.2.2

Ob upoštevanju, da morajo načrtovano sodelovanje predstavništev EU in regionalnih pripravljalnih projektnih skupin, ki spremljajo pogajanja o SGP, ter načrtovane pobude za razvojno sodelovanje temeljiti na pravnem redu Skupnosti (41), predlaga EESO za bolj natančno oceno učinka različnih trgovinskih ukrepov na ženske in moške v državah in regijah AKP pripravo raziskav učinka z ločeno statistiko spolov.

| 6.3 | Če želimo razsežnost vprašanja spolov vključiti v sporazume o gospodarskem partnerstvu, se moramo zavedati, da bo imel prehod na prosto trgovino z Evropsko unijo poseben učinek na ženske kot proizvajalke in potrošnice, ki imajo pomembno vlogo v tem procesu (42). Analiza učinka bi nam omogočila določiti gospodarski sektor, v katerem bi uvedba proste trgovine prinesla ugodnosti ženskam kot potrošnicam, ne da bi jih pri tem oškodovala kot proizvajalke. |
| --- | --- |

6.3

Če želimo razsežnost vprašanja spolov vključiti v sporazume o gospodarskem partnerstvu, se moramo zavedati, da bo imel prehod na prosto trgovino z Evropsko unijo poseben učinek na ženske kot proizvajalke in potrošnice, ki imajo pomembno vlogo v tem procesu (42). Analiza učinka bi nam omogočila določiti gospodarski sektor, v katerem bi uvedba proste trgovine prinesla ugodnosti ženskam kot potrošnicam, ne da bi jih pri tem oškodovala kot proizvajalke.

| 6.3.1 | Splošno znano je, da imajo ženske v kmetijstvu večine držav AKP, predvsem v Afriki, osrednjo vlogo, zato bi ob kakršnem koli povečanju izvoza kmetijskih proizvodov Skupnosti na lokalne in regionalne trge občutile večje posledice. |
| --- | --- |

6.3.1

Splošno znano je, da imajo ženske v kmetijstvu večine držav AKP, predvsem v Afriki, osrednjo vlogo, zato bi ob kakršnem koli povečanju izvoza kmetijskih proizvodov Skupnosti na lokalne in regionalne trge občutile večje posledice.

| 6.3.2 | Ob upoštevanju dejstva, da so ženske dejansko že oškodovane s pravili STO o liberalizaciji kmetijstva (43), bi bilo koristno preučiti sektorje, ki so zanje še posebej pomembni, da:






  — | se (če je treba) uvedejo preprosti in učinkoviti nadzorni ukrepi; |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Ob upoštevanju dejstva, da so ženske dejansko že oškodovane s pravili STO o liberalizaciji kmetijstva (43), bi bilo koristno preučiti sektorje, ki so zanje še posebej pomembni, da:

—

se (če je treba) uvedejo preprosti in učinkoviti nadzorni ukrepi;

| — | se te sektorje (če je treba) izključi s seznama sektorjev proizvajanja izdelkov, ki so namenjeni prehodu na prosto trgovino; |
| --- | --- |

—

se te sektorje (če je treba) izključi s seznama sektorjev proizvajanja izdelkov, ki so namenjeni prehodu na prosto trgovino;

| — | se predvidi niz posebnih določb, ki se nanašajo na posebne potrebe določenih regij. |
| --- | --- |

—

se predvidi niz posebnih določb, ki se nanašajo na posebne potrebe določenih regij.

| 6.3.3 | Prednostni cilj analize problemov v zvezi z razvojem, ki jih SGP obravnavajo z vidika enakosti spolov, je opredelitev območij, na katerih imajo ženske precej slabši položaj glede dostopa do proizvodnih zmogljivosti, ter določitev sprememb, ki so nujne za boljši dostop do tega, kar bo ženskam omogočilo boljšo pripravljenost na prosto trgovanje z EU. |
| --- | --- |

6.3.3

Prednostni cilj analize problemov v zvezi z razvojem, ki jih SGP obravnavajo z vidika enakosti spolov, je opredelitev območij, na katerih imajo ženske precej slabši položaj glede dostopa do proizvodnih zmogljivosti, ter določitev sprememb, ki so nujne za boljši dostop do tega, kar bo ženskam omogočilo boljšo pripravljenost na prosto trgovanje z EU.

| 6.3.4 | Drugi pomembni vidik analize je poudariti, kako so vladni programi in programi EU že omogočili ženskam boljši dostop do sredstev. |
| --- | --- |

6.3.4

Drugi pomembni vidik analize je poudariti, kako so vladni programi in programi EU že omogočili ženskam boljši dostop do sredstev.

| 6.3.5 | Prihodnje raziskave morajo omogočiti akterjem, da določijo vrsto pomoči, ki jo ženske najbolj potrebujejo, da se lahko soočijo z izzivi proste trgovine. |
| --- | --- |

6.3.5

Prihodnje raziskave morajo omogočiti akterjem, da določijo vrsto pomoči, ki jo ženske najbolj potrebujejo, da se lahko soočijo z izzivi proste trgovine.

| 6.4 | Poleg žensk in tistih, ki so najbolj potrebni pomoči, se vprašanja spolov nanašajo tudi na majhne proizvajalce, ki so najšibkejša stran pogajanj o SGP. Za ženske in majhne proizvajalce sta glede gospodarskih in proračunskih težav ključnega pomena dve področji, ki ju je zato treba pri sporazumih upoštevati:






  — | socialne storitve, na primer izobraževanje, zdravstvo, uporaba vode, nega matere in novorojenčka; |
| --- | --- | --- |

6.4

Poleg žensk in tistih, ki so najbolj potrebni pomoči, se vprašanja spolov nanašajo tudi na majhne proizvajalce, ki so najšibkejša stran pogajanj o SGP. Za ženske in majhne proizvajalce sta glede gospodarskih in proračunskih težav ključnega pomena dve področji, ki ju je zato treba pri sporazumih upoštevati:

—

socialne storitve, na primer izobraževanje, zdravstvo, uporaba vode, nega matere in novorojenčka;

| — | gospodarske storitve, predvsem glede kmetijstva, infrastrukture, podeželskih cest, finančnih politik, dostopa do mikrokredita in inovativnosti. |
| --- | --- |

—

gospodarske storitve, predvsem glede kmetijstva, infrastrukture, podeželskih cest, finančnih politik, dostopa do mikrokredita in inovativnosti.

| 6.4.1 | Na splošno so sredstva, ki jih SGP predvideva za socialne in gospodarske storitve, precej majhna, glede na to, da je njihov namen zaščititi regionalne domače trge ali ponuditi alternativno podporo pri omejitvah v zvezi s ponudbo. Poglobljena analiza učinka mora določiti stopnjo pomoči, ker bo prehod na prosto trgovanje z EU povzročil zmanjšanje dohodka držav AKP. |
| --- | --- |

6.4.1

Na splošno so sredstva, ki jih SGP predvideva za socialne in gospodarske storitve, precej majhna, glede na to, da je njihov namen zaščititi regionalne domače trge ali ponuditi alternativno podporo pri omejitvah v zvezi s ponudbo. Poglobljena analiza učinka mora določiti stopnjo pomoči, ker bo prehod na prosto trgovanje z EU povzročil zmanjšanje dohodka držav AKP.

| 6.5 | Da bi izboljšali vključevanje in sodelovanje žensk v socialnem in gospodarskem življenju držav AKP, je treba načrtovati posebne dejavnosti, kot so na primer:






  — | oblikovanje posebnih načinov, ki omogočajo samo ženskam dostop do evropskih skladov za različne projekte (usposabljanje, podjetništvo, mikrokrediti, ženske organizacije, izobraževanje itd.) (44); |
| --- | --- | --- |

6.5

Da bi izboljšali vključevanje in sodelovanje žensk v socialnem in gospodarskem življenju držav AKP, je treba načrtovati posebne dejavnosti, kot so na primer:

—

oblikovanje posebnih načinov, ki omogočajo samo ženskam dostop do evropskih skladov za različne projekte (usposabljanje, podjetništvo, mikrokrediti, ženske organizacije, izobraževanje itd.) (44);

| — | večja podpora programom za usposabljanje žensk; |
| --- | --- |

—

večja podpora programom za usposabljanje žensk;

| — | izboljšanje dejavnosti za spodbujanje podjetništva žensk. |
| --- | --- |

—

izboljšanje dejavnosti za spodbujanje podjetništva žensk.

| 6.6 | Najbolj pomembno je poudarjati pravico žensk do enakopravnega dostopa do izobrazbe in usposabljanja, kot je določeno v tretji točki razvojnih ciljev tisočletja. |
| --- | --- |

6.6

Najbolj pomembno je poudarjati pravico žensk do enakopravnega dostopa do izobrazbe in usposabljanja, kot je določeno v tretji točki razvojnih ciljev tisočletja.

7.   Sklepi in priporočila

| 7.1 | Vse razvite države se sedaj srečujejo s težavami številnih vidikov globalizacije. Nedvomno bo postopna liberalizacija trgov, ki je temelj tega pojava, različno vplivala na posamezne države. |
| --- | --- |

7.1

Vse razvite države se sedaj srečujejo s težavami številnih vidikov globalizacije. Nedvomno bo postopna liberalizacija trgov, ki je temelj tega pojava, različno vplivala na posamezne države.

| 7.1.1 | V globaliziranem sistemu imajo boljši položaj države z dobro razvitim sistemom storitev in gospodarstvom, v katerih se je bruto dodana vrednost proizvodnega sektorja (45) (GVA 2) zmanjšala. Na tej zgodovinski stopnji je zmogljivost opravljanja naprednih storitev še bolj kot v preteklosti odločilen dejavnik gospodarskega uspeha. |
| --- | --- |

7.1.1

V globaliziranem sistemu imajo boljši položaj države z dobro razvitim sistemom storitev in gospodarstvom, v katerih se je bruto dodana vrednost proizvodnega sektorja (45) (GVA 2) zmanjšala. Na tej zgodovinski stopnji je zmogljivost opravljanja naprednih storitev še bolj kot v preteklosti odločilen dejavnik gospodarskega uspeha.

| 7.1.2 | Za proizvodne strukture držav AKP je znano, da so slabe ali da sploh ne obstajajo, razmere glede sistema storitev pa so še slabše. Zato jim je treba pomagati, da prek širše razvejane trgovine in proizvodnje dobijo dostop do sredstev za zmanjševanje lakote in revščine. Vendar to pomeni, da bo proces liberalizacije in zmanjšanja carinskih dajatev dolg in bo trajal dlje, kot je bilo predvideno. |
| --- | --- |

7.1.2

Za proizvodne strukture držav AKP je znano, da so slabe ali da sploh ne obstajajo, razmere glede sistema storitev pa so še slabše. Zato jim je treba pomagati, da prek širše razvejane trgovine in proizvodnje dobijo dostop do sredstev za zmanjševanje lakote in revščine. Vendar to pomeni, da bo proces liberalizacije in zmanjšanja carinskih dajatev dolg in bo trajal dlje, kot je bilo predvideno.

| 7.1.3 | Prav tako to pomeni, da bo sedanji proces lahko uspešen le, če bo vključeval in spodbujal družbo. Vendar se odzivi in splošno mnenje izražajo prek organizacij in združenj, ki pa so še vedno zelo šibke ali pa je v mnogih državah njihovo delovanje ovirano. |
| --- | --- |

7.1.3

Prav tako to pomeni, da bo sedanji proces lahko uspešen le, če bo vključeval in spodbujal družbo. Vendar se odzivi in splošno mnenje izražajo prek organizacij in združenj, ki pa so še vedno zelo šibke ali pa je v mnogih državah njihovo delovanje ovirano.

| 7.1.4 | Prva in najpomembnejša naloga sporazumov o partnerstvu je v različnih regijah okrepiti združenja delavcev, podjetnikov, potrošnikov, organizacije za enake možnosti ter mnoge druge, ki prispevajo k oblikovanju kulture in usmerjanju splošnega mnenja za dosego ukrepov, ki bodo pospešili človeški, družbeni in gospodarski napredek. |
| --- | --- |

7.1.4

Prva in najpomembnejša naloga sporazumov o partnerstvu je v različnih regijah okrepiti združenja delavcev, podjetnikov, potrošnikov, organizacije za enake možnosti ter mnoge druge, ki prispevajo k oblikovanju kulture in usmerjanju splošnega mnenja za dosego ukrepov, ki bodo pospešili človeški, družbeni in gospodarski napredek.

| 7.2 | Države AKP se razlikujejo glede jezika, kulture in vere, zaradi česar se razlikuje tudi njihovo delovanje civilne družbe. Nekaj raziskav je proučilo te značilnosti (46), kar bi lahko postalo pomembno v postopku pogajanj o partnerstvu. |
| --- | --- |

7.2

Države AKP se razlikujejo glede jezika, kulture in vere, zaradi česar se razlikuje tudi njihovo delovanje civilne družbe. Nekaj raziskav je proučilo te značilnosti (46), kar bi lahko postalo pomembno v postopku pogajanj o partnerstvu.

| 7.2.1 | Takšne razlike med državami naj bi vodile do razlikovanja regij in s tem do različnih vsebin sporazumov o gospodarskem partnerstvu. |
| --- | --- |

7.2.1

Takšne razlike med državami naj bi vodile do razlikovanja regij in s tem do različnih vsebin sporazumov o gospodarskem partnerstvu.

| 7.2.2 | Čeprav po eni strani delitev držav AKP na šest makro območij omogoča razvoj odnosov jug-jug in tako širi dosedanje pozitivne izkušnje Evropske unije, pa je treba poudariti, da zelo različne stopnje razvoja držav AKP zahtevajo tesne gospodarske in družbene odnose. Komisija si mora zato resnično prizadevati, da prepozna določene posebne značilnosti posameznih regij, na katere se bo osredotočila, in tudi interese civilne družbe. |
| --- | --- |

7.2.2

Čeprav po eni strani delitev držav AKP na šest makro območij omogoča razvoj odnosov jug-jug in tako širi dosedanje pozitivne izkušnje Evropske unije, pa je treba poudariti, da zelo različne stopnje razvoja držav AKP zahtevajo tesne gospodarske in družbene odnose. Komisija si mora zato resnično prizadevati, da prepozna določene posebne značilnosti posameznih regij, na katere se bo osredotočila, in tudi interese civilne družbe.

| 7.2.3 | Obsežni projekti, o katerih so razpravljali v Johannesburgu in ki so sestavni del akcijskega načrta za novo tisočletje (zdravstvene storitve, dostop do oskrbe z vodo, zmanjševanje lakote, trajnostni razvoj, usposabljanje itd.), so glavne točke, na katere je treba usmeriti pozornost civilne družbe, da bo prepoznala svojo vlogo v procesu spreminjanja. |
| --- | --- |

7.2.3

Obsežni projekti, o katerih so razpravljali v Johannesburgu in ki so sestavni del akcijskega načrta za novo tisočletje (zdravstvene storitve, dostop do oskrbe z vodo, zmanjševanje lakote, trajnostni razvoj, usposabljanje itd.), so glavne točke, na katere je treba usmeriti pozornost civilne družbe, da bo prepoznala svojo vlogo v procesu spreminjanja.

| 7.2.4 | Pristop mora med pogajanji in na različnih stopnjah izvajanja projektov temeljiti predvsem na poslušanju in razumevanju. Še posebej si je treba prizadevati za dosego cilja združitve različnih družbenih vidikov z gospodarskimi, kulturnimi in okoljskimi vidiki. |
| --- | --- |

7.2.4

Pristop mora med pogajanji in na različnih stopnjah izvajanja projektov temeljiti predvsem na poslušanju in razumevanju. Še posebej si je treba prizadevati za dosego cilja združitve različnih družbenih vidikov z gospodarskimi, kulturnimi in okoljskimi vidiki.

| 7.3 | Kot meni komisar Peter Mandelson, mora med pogajanji o SGP trgovina predstavljati enega od dejavnikov razvoja. Čeprav prosta trgovina sama po sebi zagotovo ni zdravilo za lakoto in revščino in tudi ne optimalno sredstvo za dosego trajnostnega razvoja, se mora v okviru projekta o partnerstvu obravnavati kot eden izmed dejavnikov, ki omogoča spodbujanje konkurenčnosti. |
| --- | --- |

7.3

Kot meni komisar Peter Mandelson, mora med pogajanji o SGP trgovina predstavljati enega od dejavnikov razvoja. Čeprav prosta trgovina sama po sebi zagotovo ni zdravilo za lakoto in revščino in tudi ne optimalno sredstvo za dosego trajnostnega razvoja, se mora v okviru projekta o partnerstvu obravnavati kot eden izmed dejavnikov, ki omogoča spodbujanje konkurenčnosti.

| 7.3.1 | EESO zahteva, da se namenijo ustrezna finančna sredstva krepitvi predstavništva civilne družbe v šestih območjih držav AKP ter krepitvi že obstoječih odnosov med organizirano civilno družbo držav EU in držav AKP. |
| --- | --- |

7.3.1

EESO zahteva, da se namenijo ustrezna finančna sredstva krepitvi predstavništva civilne družbe v šestih območjih držav AKP ter krepitvi že obstoječih odnosov med organizirano civilno družbo držav EU in držav AKP.

| 7.3.2 | Zato morajo pri vseh razpravah in odločitvah o pravilih trgovanja sodelovati predstavniki civilne družbe, ker se bo le-ta srečevala s posledicami odločitev. |
| --- | --- |

7.3.2

Zato morajo pri vseh razpravah in odločitvah o pravilih trgovanja sodelovati predstavniki civilne družbe, ker se bo le-ta srečevala s posledicami odločitev.

| 7.3.3 | Evropska komisija mora predvsem takoj podpreti financiranje struktur za regionalno sodelovanje akterjev civilne družbe držav AKP; zlasti socialne partnerje, da se spodbudi njihovo združevanje in neposredno vključevanje v proces regionalnega povezovanja držav AKP in v priprave SGP. Odbor za spremljanje AKP-EU Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je sklenil, da bo njegova prednostna naloga spodbujanje razvoja takšnih omrežij za regionalno sodelovanje civilne družbe v zvezi s pripravo SGP. |
| --- | --- |

7.3.3

Evropska komisija mora predvsem takoj podpreti financiranje struktur za regionalno sodelovanje akterjev civilne družbe držav AKP; zlasti socialne partnerje, da se spodbudi njihovo združevanje in neposredno vključevanje v proces regionalnega povezovanja držav AKP in v priprave SGP. Odbor za spremljanje AKP-EU Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je sklenil, da bo njegova prednostna naloga spodbujanje razvoja takšnih omrežij za regionalno sodelovanje civilne družbe v zvezi s pripravo SGP.

| 7.4 | Sporazumi o gospodarskem partnerstvu bodo popolnoma učinkoviti in pozitivni le, če se bo zagotovilo sodelovanje gospodarskih in socialnih akterjev pri načrtovanju, pripravi in izvajanju sporazumov (predvsem pri presojah o učinku), pogajanjih ter opredelitvi s tem povezanih socialnih vidikov. |
| --- | --- |

7.4

Sporazumi o gospodarskem partnerstvu bodo popolnoma učinkoviti in pozitivni le, če se bo zagotovilo sodelovanje gospodarskih in socialnih akterjev pri načrtovanju, pripravi in izvajanju sporazumov (predvsem pri presojah o učinku), pogajanjih ter opredelitvi s tem povezanih socialnih vidikov.

| 7.4.1 | Pozitivne vidike SGP (regionalni razvoj, oblikovanje nacionalnih in regionalnih notranjih trgov, itd.) lahko zmanjšajo:






  — | precejšnje razlike v stopnjah razvoja med EU in državami AKP; |
| --- | --- | --- |

7.4.1

Pozitivne vidike SGP (regionalni razvoj, oblikovanje nacionalnih in regionalnih notranjih trgov, itd.) lahko zmanjšajo:

—

precejšnje razlike v stopnjah razvoja med EU in državami AKP;

| — | neenaka porazdelitev trgov med partnerji v tehničnem in finančnem okviru. |
| --- | --- |

—

neenaka porazdelitev trgov med partnerji v tehničnem in finančnem okviru.

| 7.5 | Rezultati presoje o učinkih bodo omogočili odločitev o tem, ali naj se proces združevanja nadaljuje, spremeni ali podaljša z zaščitnimi klavzulami ali moratorijem, ki bodo omogočili ponovne redne preglede. |
| --- | --- |

7.5

Rezultati presoje o učinkih bodo omogočili odločitev o tem, ali naj se proces združevanja nadaljuje, spremeni ali podaljša z zaščitnimi klavzulami ali moratorijem, ki bodo omogočili ponovne redne preglede.

| 7.6 | Presoje o učinkih bi lahko predlagale kakršne koli spremembe glede pravil STO, da se bodo sporazumi o gospodarskem sodelovanju lahko prilagodili potrebam najmanj razvitih držav. |
| --- | --- |

7.6

Presoje o učinkih bi lahko predlagale kakršne koli spremembe glede pravil STO, da se bodo sporazumi o gospodarskem sodelovanju lahko prilagodili potrebam najmanj razvitih držav.

| 7.6.1 | Najmanj razvite države se bodo na prehodu v prosto trgovino nedvomno morale soočiti s precejšnjimi socialnimi in ekonomskimi stroški. Večino ugodnosti, povezanih s sporazumi o gospodarskem sodelovanju, bo težko količinsko določiti. Komisija bi zato morala s predstavniki civilne družbe držav AKP oceniti dejanske stroške in ugodnosti, ki bodo nastali ob zaključku sporazumov o gospodarskem partnerstvu z EU. |
| --- | --- |

7.6.1

Najmanj razvite države se bodo na prehodu v prosto trgovino nedvomno morale soočiti s precejšnjimi socialnimi in ekonomskimi stroški. Večino ugodnosti, povezanih s sporazumi o gospodarskem sodelovanju, bo težko količinsko določiti. Komisija bi zato morala s predstavniki civilne družbe držav AKP oceniti dejanske stroške in ugodnosti, ki bodo nastali ob zaključku sporazumov o gospodarskem partnerstvu z EU.

| 7.7 | V vsakem primeru je uspeh sporazumov o gospodarskem partnerstvu tesno povezan z udeležbo civilne družbe v vseh fazah pogajanj. |
| --- | --- |

7.7

V vsakem primeru je uspeh sporazumov o gospodarskem partnerstvu tesno povezan z udeležbo civilne družbe v vseh fazah pogajanj.

| 7.8 | EESO je kot vedno pripravljen povečati sodelovanje s Komisijo in deliti svoje izkušnje, da okrepi dialog in izmenjavo dobrih praks s predstavniki regij AKP, in sicer z načrtovanjem sej in delovnih seminarjev ter organizacijo praks za strokovnjake s točno določenega področja, ki so dejavni v predstavniških združenjih civilne družbe. |
| --- | --- |

7.8

EESO je kot vedno pripravljen povečati sodelovanje s Komisijo in deliti svoje izkušnje, da okrepi dialog in izmenjavo dobrih praks s predstavniki regij AKP, in sicer z načrtovanjem sej in delovnih seminarjev ter organizacijo praks za strokovnjake s točno določenega področja, ki so dejavni v predstavniških združenjih civilne družbe.

| 7.9 | V regionalnih pripravljalnih projektnih skupinah, ki so dejavne v vsaki regiji, morajo sodelovati predstavniki civilne družbe AKP, predvsem podjetniki in sindikati delavcev. |
| --- | --- |

7.9

V regionalnih pripravljalnih projektnih skupinah, ki so dejavne v vsaki regiji, morajo sodelovati predstavniki civilne družbe AKP, predvsem podjetniki in sindikati delavcev.

| 7.10 | V skladu s priporočilom „24. srečanja ekonomskih in socialnih predstavnikov AKP-EU“ in soglasjem, ki ga je komisar Mandelson izrazil na tem srečanju, Evropski ekonomsko-socialni odbor predlaga ustanovitev regionalnih odborov za socialni dialog, ki bodo združili socialno-poklicne akterje in prispevali k pripravi, predlogu ter zagotavljanju izvajanja in spremljanja programov za socialni razvoj. Pristojnosti odborov bi lahko obsegale gospodarski, socialni in regionalni učinek SGP, izvajanje in nadzor konvencij MOD o temeljnih socialnih pravicah, spodbujanju zaposlovanja in socialnega razvoja, razvoja izobraževanja in poklicnega usposabljanja, določbah glede socialne zaščite in dosežke pogajanj s področja neformalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

7.10

V skladu s priporočilom „24. srečanja ekonomskih in socialnih predstavnikov AKP-EU“ in soglasjem, ki ga je komisar Mandelson izrazil na tem srečanju, Evropski ekonomsko-socialni odbor predlaga ustanovitev regionalnih odborov za socialni dialog, ki bodo združili socialno-poklicne akterje in prispevali k pripravi, predlogu ter zagotavljanju izvajanja in spremljanja programov za socialni razvoj. Pristojnosti odborov bi lahko obsegale gospodarski, socialni in regionalni učinek SGP, izvajanje in nadzor konvencij MOD o temeljnih socialnih pravicah, spodbujanju zaposlovanja in socialnega razvoja, razvoja izobraževanja in poklicnega usposabljanja, določbah glede socialne zaščite in dosežke pogajanj s področja neformalnega gospodarstva.

| 7.11 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je prav tako prepričan, da morajo biti na podlagi mandata, določenega v Kotonovskem sporazumu, ključni socialni vidiki in vidiki vprašanja spolov ter priložnosti za razvoj zaposlovanja in jamstva za socialno varstvo bistveni sestavni del pogajanj in jih je treba kasneje tudi uresničiti. |
| --- | --- |

7.11

Evropski ekonomsko-socialni odbor je prav tako prepričan, da morajo biti na podlagi mandata, določenega v Kotonovskem sporazumu, ključni socialni vidiki in vidiki vprašanja spolov ter priložnosti za razvoj zaposlovanja in jamstva za socialno varstvo bistveni sestavni del pogajanj in jih je treba kasneje tudi uresničiti.

| 7.12 | Zgoraj omenjeni vidiki so ključnega pomena za dober gospodarski in socialni razvoj, zato jih je treba vsekakor upoštevati v okviru razvojne politike, ki spremlja in dopolnjuje pogajanja o SGP. |
| --- | --- |

7.12

Zgoraj omenjeni vidiki so ključnega pomena za dober gospodarski in socialni razvoj, zato jih je treba vsekakor upoštevati v okviru razvojne politike, ki spremlja in dopolnjuje pogajanja o SGP.

| 7.13 | Proces globalizacije je verjetno dosegel točko, na kateri „skupni interesi in medsebojno razumevanje“ zahtevajo večjo pozornost. S tem bi omogočili zmanjšanje domače in mednarodne napetosti in se izognili stalnemu naraščanju ideoloških trgovinskih vojn, ki jih obstoječi mehanizmi in zunanja pravila ter celo strokovnjaki s tega področja očitno ne znajo sami rešiti. |
| --- | --- |

7.13

Proces globalizacije je verjetno dosegel točko, na kateri „skupni interesi in medsebojno razumevanje“ zahtevajo večjo pozornost. S tem bi omogočili zmanjšanje domače in mednarodne napetosti in se izognili stalnemu naraščanju ideoloških trgovinskih vojn, ki jih obstoječi mehanizmi in zunanja pravila ter celo strokovnjaki s tega področja očitno ne znajo sami rešiti.

| 7.14 | Podobno kot v številnih predhodnih mnenjih EESO meni, da sporazumi o gospodarskem partnerstvu predstavljajo zelo velik izziv za EU in svetovno gospodarstvo, in bodo zaključeni kasneje, kot se je pričakovalo (47). Uspešni bodo samo, če bo udeležena civilna družba in bodo imele ženske večjo vlogo pri postopku sprejemanja odločitev ter izvajanju konkretnih pobud. |
| --- | --- |

7.14

Podobno kot v številnih predhodnih mnenjih EESO meni, da sporazumi o gospodarskem partnerstvu predstavljajo zelo velik izziv za EU in svetovno gospodarstvo, in bodo zaključeni kasneje, kot se je pričakovalo (47). Uspešni bodo samo, če bo udeležena civilna družba in bodo imele ženske večjo vlogo pri postopku sprejemanja odločitev ter izvajanju konkretnih pobud.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Člen 25, Kotonovski sporazum.

1

(2)  Preambula Q, Resolucija o skupni parlamentarni skupščini, Addis Ababa, 3643/04/def.

2

(3)  Člen 46, Kotonovski sporazum.

3

(4)  Člen 48, ki se nanaša na sporazume STO.

4

(5)  Člen 49.

5

(6)  Člen 50.

6

(7)  Člen 51.

7

(8)  Člen 54.

8

(9)  Člen 75.

9

(10)  Člen 45.

10

(11)  Stališča s sej z uradniki Komisije.

11

(12)  Sestavljena so iz delegacij predstavnikov iz vsake države in predstavnikov Komisije.

12

(13)  Primerjaj med drugim CES, poročevalec g. Pezzini; (REX/069/2002), poročevalec g. Baez Sanjuan.

13

(14)  Vertikalno partnerstvo je skladno s horizontalnim, v katerem pri pripravi in upravljanju regionalnih operativnih načrtov obvezno sodeluje civilna družba

14

(15)  Dokument Komisije (GD za razvoj) poleg delavcev in delodajalcev navaja kategorije: organizacije za človekove pravice, lokalne organizacije, organizacije žensk, organizacije mladih, organizacije za zaščito otrok, predstavniki lokalnega prebivalstva, organizacije za varstvo okolja, kmetijske organizacije, združenja potrošnikov, predstavniki verskih organov, nevladne organizacije, kulturna in medijska združenja.

15

(16)  Predvsem naslednji členi: 2, 4-7, 8, 9, 10, 15, 17, 19-24,25, 33, 37, 56, 57, 58, 65, 70, 71, 72, 74-78, 81. Civilna družba je prav tako omenjena v skupni izjavi o nosilcih partnerstva (izjava 1, ki je priložena skupni listini), v prilogi IV, člen 4, v delu o strategijah sodelovanja in v programskih smernicah.

16

(17)  Nosilci civilne družbe morajo biti stalno obveščeni in prejemati sredstva; sodelovati morajo pri izvajanju projektov; za nenehno izboljševanje njihovih organizacij prejemajo kulturno in finančno podporo.

17

(18)  Člen 50 Kotonovskega sporazuma in temeljnih standardov MOD.

18

(19)  Glej UL C 74 z dne 23.3.2005, poročevalka Susanna Florio.

19

(20)  Konvencija o pridruževanju čezmorskih držav in ozemeljskih skupnosti Rimske pogodbe (člen 131/1957); Konvenciji Yaoundé I in II Konvencije Lomé I, II, III, IV in Iva.

20

(21)  V mnogih afriških kulturah premoženje ne pripada posamezni družini, temveč „mbumbi“, razširjeni patriarhalni družini več ljudi, kar ovira večanje premoženja, ki postane skupna lastnina tudi tistih, ki pri zaslužku niso sodelovali.

21

(22)  Glej opombo 17.

22

(23)  Boj proti revščini s spodbujanjem trajnostnega razvoja: za partnerski pristop (CES 104/2003; Poročevalec: g. EHNMARK).

23

(24)  Glej člene 19-27.

24

(25)  Glej tudi strategijo MOD o primernem delu („Decent Work“ strategy).

25

(26)  Aristotel je dejal, da možgani in kultura omogočajo človeku, da razume svet, medtem ko mu usposabljanje in delo njegovih rok omogočata, da prispeva k napredku sveta.

26

(27)  Različne vrste semen; proizvodne tehnike; stroji, vodni promet, vzdrževanje in gospodarjenje z vodami.

27

(28)  Glej mnenje UL C 74 z dne 23.3.2005 (Poročevalka: ga. Florio).

28

(29)  Združenja delodajalcev, delavcev, potrošnikov, za enake možnosti, za dobro počutje živali itd.

29

(30)  Evropske izkušnje vodenja poklicnega usposabljanja, ki jih v centrih izvajajo predstavniki socialnih partnerjev in uprave, so mladim in trgu dela prinesle dragocene rezultate.

30

(31)  Nedavna študija Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) je pokazala, da je 50 % mladih ljudi, ki zapustijo države v razvoju, poklicno usposobljenih in bi zato lahko veliko prispevali k razvoju svoje države.

31

(32)  Glej mnenje o zeleni knjigi glede odnosov med Evropsko unijo in državami AKP na pragu 21. stoletja – izzivi in možnosti za novo partnerstvo (Poročevalec: g. Malosse), REX 152/1997.

32

(33)  REX/154 – Vloga ženskih organizacij kot nedržavnih akterjev pri izvajanju Kotonovskega sporazuma (Poročevalka:ga. Florio) (REX/154).

33

(34)  Trade unions and collective bargaining: economic effects in a globalised environment, World Bank, Washington, 2003.

34

(35)  Glej REX/182, Socialna razsežnost globalizacije, poročevalci Etty in Hornung-Draus.

35

(36)  Glej REX/182, Socialna razsežnost globalizacije, poročevalci Etty in Hornung-Draus.

36

(37)  Glej REX 154, poročevalka: Susanna Florio: v državah v razvoju ima najmanj osnovnošolsko izobrazbo 61 % moških v primerjavi z 41 % žensk.

37

(38)  Glede na raziskave Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo prejmejo ženske v Afriki samo 10 % posojil, ki so namenjena majhnim lastnikom posesti.

38

(39)  Glej REX 154.

39

(40)  Člen 3 Pogodbe navaja, da si v vseh dejavnostih, vključno s tistimi v zvezi z razvojnim sodelovanje, Unija prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami.

40

(41)  KOM (2001) 295 končno, Akcijski program za integracijo enakosti spolov v razvojno sodelovanje Skupnosti (2001/2006).

41

(42)  Dakar, oktober 2003, konferenca organizacije Aprodev, Razsežnost spola v SGP.

42

(43)  Program GERA, faza II/Third World Network-Africa.

43

(44)  EU ima veliko izkušenj na tem področju. Program MOD za Evropejke v 80. letih in številni projekti, ki jih je financiral nekdanji DG V za spodbujanje enakih možnosti za moške in ženske. Prav tako je treba omeniti program EQUAL, ki sedaj poteka.

44

(45)  VAL 6 (bruto dodana vrednost šestih glavnih gospodarskih sektorjev, ki skupaj določajo BDP). VAL 1: kmetijstvo; VAL 2: proizvodni sektor; VAL 3: gradbeništvo; VAL 4: trgovina in turizem; VAL 5: posojilo in storitve za podjetja; VAL 6: administracija.

45

(46)  Raziskave je naročila Afriška razvojna banka.

46

(47)  Treba je razmisliti o težavah, s katerimi se Evropska unija petdeset let po ustanovitvi še vedno srečuje.

47

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/86

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Sporočilu Komisije — dokument o posvetovanju o državnih pomočeh za inovacije

KOM(2005) 436 končno

(2006/C 65/16)

Komisija je 21. septembra 2005 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu: Sporočilo Komisije — dokument o posvetovanju o državnih pomočeh za inovacije

Predsedstvo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je strokovno skupino za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo zadolžilo za pripravo dela Odbora na tem področju.

Zaradi nujnosti zadeve je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra) imenoval g. PEZZINIJA za glavnega poročevalca ter sprejel naslednje mnenje z 80 glasovi za in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Povzetek in priporočila

| 1.1 | Odbor pozdravlja posvetovalni dokument o državnih pomočeh za inovacije, s pomočjo katerega namerava Komisija oblikovati jasen pravni okvir in določiti merila za dodeljevanje bolj usmerjenih državnih pomoči ter poenostaviti zakonski okvir. |
| --- | --- |

1.1

Odbor pozdravlja posvetovalni dokument o državnih pomočeh za inovacije, s pomočjo katerega namerava Komisija oblikovati jasen pravni okvir in določiti merila za dodeljevanje bolj usmerjenih državnih pomoči ter poenostaviti zakonski okvir.

| 1.1.1 | EESO se zaveda, da dokument Komisije prvič odpira poglobljeno razpravo o naslednjih, danes izredno aktualnih, vprašanjih:






  — | Kaj je inovacija? |
| --- | --- | --- |

1.1.1

EESO se zaveda, da dokument Komisije prvič odpira poglobljeno razpravo o naslednjih, danes izredno aktualnih, vprašanjih:

—

Kaj je inovacija?

| — | Kje je meja med inovacijo, kateri se lahko namenja podpora, in komercializacijo? |
| --- | --- |

—

Kje je meja med inovacijo, kateri se lahko namenja podpora, in komercializacijo?

| — | Kakšno posredovanje je primerno, da se malim in srednje velikim podjetjem (MSP) omogoči kompenzacija znanih ovir, ki pogojujejo njihovo rast? |
| --- | --- |

—

Kakšno posredovanje je primerno, da se malim in srednje velikim podjetjem (MSP) omogoči kompenzacija znanih ovir, ki pogojujejo njihovo rast?

| — | Kako se obnašajo naši najpomembnejši partnerji na področju inovacij v sedanjem procesu globalizacije ter kakšne meje smo si zastavili s sprejetjem pravil STO? |
| --- | --- |

—

Kako se obnašajo naši najpomembnejši partnerji na področju inovacij v sedanjem procesu globalizacije ter kakšne meje smo si zastavili s sprejetjem pravil STO?

| 1.2 | Novi pravni okvir, ki ga bo predlagala Komisija in h kateremu bodo morala biti usmerjena prizadevanja držav članic za dosego ravnovesja med razvojem in napredkom po eni ter upoštevanjem pravil, zlasti pravil konkurence po drugi strani, bo odvisen tudi od rezultata odgovorov. |
| --- | --- |

1.2

Novi pravni okvir, ki ga bo predlagala Komisija in h kateremu bodo morala biti usmerjena prizadevanja držav članic za dosego ravnovesja med razvojem in napredkom po eni ter upoštevanjem pravil, zlasti pravil konkurence po drugi strani, bo odvisen tudi od rezultata odgovorov.

| 1.3 | Za nezadostno konkurenčnost Evrope je v dobršni meri kriva šibka stopnja inovativnosti, ki je pogosto odvisna od tržnih nepopolnosti. V tem primeru lahko državne pomoči prispevajo k spodbujanju akterjev trga k večjim naložbam v inovacije proizvodov in procesov (1). |
| --- | --- |

1.3

Za nezadostno konkurenčnost Evrope je v dobršni meri kriva šibka stopnja inovativnosti, ki je pogosto odvisna od tržnih nepopolnosti. V tem primeru lahko državne pomoči prispevajo k spodbujanju akterjev trga k večjim naložbam v inovacije proizvodov in procesov (1).

| 1.4 | Če ne bomo spodbujali inovacij, Uniji grozi zaton tako na kulturnem kot na gospodarskem področju. EESO se tega popolnoma zaveda in si prek udeležbe svojih članov v različnih sektorjih organizirane civilne družbe prizadeva (tudi s pomočjo ustrezne uporabe državnih pomoči) za:






  — | odpravo ali usmeritev zunanjih učinkov trga, |
| --- | --- | --- |

1.4

Če ne bomo spodbujali inovacij, Uniji grozi zaton tako na kulturnem kot na gospodarskem področju. EESO se tega popolnoma zaveda in si prek udeležbe svojih članov v različnih sektorjih organizirane civilne družbe prizadeva (tudi s pomočjo ustrezne uporabe državnih pomoči) za:

—

odpravo ali usmeritev zunanjih učinkov trga,

| — | krepitev podjetniškega duha, |
| --- | --- |

—

krepitev podjetniškega duha,

| — | določitev ustreznih ukrepov na različnih področjih za spodbujanje inovativnosti mikro, malih in srednje velikih podjetij, |
| --- | --- |

—

določitev ustreznih ukrepov na različnih področjih za spodbujanje inovativnosti mikro, malih in srednje velikih podjetij,

| — | pomoč podjetnikom in operaterjem, dejavnim na socialnem področju, da bodo razumeli stalne inovacije, ki nastajajo v procesu globalizacije trgov, in da jih bodo znali uporabljati, |
| --- | --- |

—

pomoč podjetnikom in operaterjem, dejavnim na socialnem področju, da bodo razumeli stalne inovacije, ki nastajajo v procesu globalizacije trgov, in da jih bodo znali uporabljati,

| — | uresničitev oblik „private enforcementa“ (izvrševanja javnih zakonov z zasebniki; op. prev.) ter spodbujanje spoštovanja in polnega izvajanja pravil (2), |
| --- | --- |

—

uresničitev oblik „private enforcementa“ (izvrševanja javnih zakonov z zasebniki; op. prev.) ter spodbujanje spoštovanja in polnega izvajanja pravil (2),

| — | konkretno uresničitev Evropskega raziskovalnega prostora (ERP) s pomočjo usklajenega delovanja tehnoloških središč in visokih šol za širjenje in uporabo dosežkov raziskav (3), |
| --- | --- |

—

konkretno uresničitev Evropskega raziskovalnega prostora (ERP) s pomočjo usklajenega delovanja tehnoloških središč in visokih šol za širjenje in uporabo dosežkov raziskav (3),

| — | pomoč z instrumenti in sredstvi pri začetnem in stalnem usposabljanju za prilagajanje poklicnih sposobnosti vedno novim zahtevam trga, da se družbi pomaga pri razumevanju nenehnih sprememb in da se razširijo in utrdijo načela družbene odgovornosti podjetij (DOP) (4). |
| --- | --- |

—

pomoč z instrumenti in sredstvi pri začetnem in stalnem usposabljanju za prilagajanje poklicnih sposobnosti vedno novim zahtevam trga, da se družbi pomaga pri razumevanju nenehnih sprememb in da se razširijo in utrdijo načela družbene odgovornosti podjetij (DOP) (4).

| 1.5 | Do sedaj Komisija ni sprejela posebnih pravil na področju državnih pomoči za inovacije. Na podlagi členov 87 in 88 Pogodbe je Komisija upoštevala inovacije v kontekstu drugih kategorij pomoči: pomoči z regionalnim ciljem, pomoči za usposabljanje, ukrepi za investicijski kapital, pomoči za zaposlovanje, ukrepi za pomoč MSP. |
| --- | --- |

1.5

Do sedaj Komisija ni sprejela posebnih pravil na področju državnih pomoči za inovacije. Na podlagi členov 87 in 88 Pogodbe je Komisija upoštevala inovacije v kontekstu drugih kategorij pomoči: pomoči z regionalnim ciljem, pomoči za usposabljanje, ukrepi za investicijski kapital, pomoči za zaposlovanje, ukrepi za pomoč MSP.

| 1.5.1 | Inovacije so bile na nek način uvrščene v kategorijo državnih pomoči za raziskave in razvoj (5), ki je bila podaljšana od 30. junija 2002 do 31.12.2005 (6). |
| --- | --- |

1.5.1

Inovacije so bile na nek način uvrščene v kategorijo državnih pomoči za raziskave in razvoj (5), ki je bila podaljšana od 30. junija 2002 do 31.12.2005 (6).

| 1.6 | EESO je v svojih predhodnih mnenjih soglasno ali z veliko večino glasov že izrazil svoja stališča glede številnih vprašanj Komisije:






  — | treba je dovoliti primerne državne pomoči za odpravljanje tržnih nepopolnosti, |
| --- | --- | --- |

1.6

EESO je v svojih predhodnih mnenjih soglasno ali z veliko večino glasov že izrazil svoja stališča glede številnih vprašanj Komisije:

—

treba je dovoliti primerne državne pomoči za odpravljanje tržnih nepopolnosti,

| — | treba je ukrepati za kompenzacijo ovir, ki jih povzročajo zunanji učinki, |
| --- | --- |

—

treba je ukrepati za kompenzacijo ovir, ki jih povzročajo zunanji učinki,

| — | treba je soglasno določiti merila za oblikovanje meril za predhodno ocenjevanje, zlasti na področju MSP, |
| --- | --- |

—

treba je soglasno določiti merila za oblikovanje meril za predhodno ocenjevanje, zlasti na področju MSP,

| — | inovativnim procesom je treba namenjati pomen ne le na tehnološkem področju, temveč tudi na področju storitev, trgovine in upravljanja, inovacij izdelkov in procesov, |
| --- | --- |

—

inovativnim procesom je treba namenjati pomen ne le na tehnološkem področju, temveč tudi na področju storitev, trgovine in upravljanja, inovacij izdelkov in procesov,

| — | treba je predvideti zvišanje pomoči za inovacije za regije, ki prejemajo kohezijsko pomoč, ter za geografsko prikrajšana območja (hribovita območja, otoki in osamljena podeželska območja), tudi s pomočjo primerne uporabe „davčnih ugodnosti“ (nižjim obdavčevanjem) na regionalni ravni (7), |
| --- | --- |

—

treba je predvideti zvišanje pomoči za inovacije za regije, ki prejemajo kohezijsko pomoč, ter za geografsko prikrajšana območja (hribovita območja, otoki in osamljena podeželska območja), tudi s pomočjo primerne uporabe „davčnih ugodnosti“ (nižjim obdavčevanjem) na regionalni ravni (7),

| — | treba je pripraviti in pospeševati nove oblike finančne pomoči za MSP, kot so mikroposojila in pospeševanje obratnih posojil dodatno z zagotavljanjem zavarovanja posojil in fiduciarnimi podporoštvi za mikro in majhna podjetja, ki zaradi svoje pravne oblike — večidel gre za osebne družbe — težko pridobivajo dostop do rizičnega kapitala, |
| --- | --- |

—

treba je pripraviti in pospeševati nove oblike finančne pomoči za MSP, kot so mikroposojila in pospeševanje obratnih posojil dodatno z zagotavljanjem zavarovanja posojil in fiduciarnimi podporoštvi za mikro in majhna podjetja, ki zaradi svoje pravne oblike — večidel gre za osebne družbe — težko pridobivajo dostop do rizičnega kapitala,

| — | treba je podpreti organizacije, ki z nasveti in praktičnimi ukrepi pomagajo mikropodjetjem ter malim in srednje velikim podjetjem pri inovacijah, |
| --- | --- |

—

treba je podpreti organizacije, ki z nasveti in praktičnimi ukrepi pomagajo mikropodjetjem ter malim in srednje velikim podjetjem pri inovacijah,

| — | treba je, tudi s pomočjo javnih skladov, usposabljati strokovnjake na različnih področjih znanja, ki bodo sposobni pomagati mikro in malim podjetjem na njihovi poti do inovacijskih procesov, |
| --- | --- |

—

treba je, tudi s pomočjo javnih skladov, usposabljati strokovnjake na različnih področjih znanja, ki bodo sposobni pomagati mikro in malim podjetjem na njihovi poti do inovacijskih procesov,

| — | treba je krepiti centre za odličnost z javnimi in zasebnimi naložbami ter spodbujati njihove stike s podjetji in „akademskim svetom“. |
| --- | --- |

—

treba je krepiti centre za odličnost z javnimi in zasebnimi naložbami ter spodbujati njihove stike s podjetji in „akademskim svetom“.

| 1.7 | Odbor je že imel priložnost poudariti, da je pri državnih pomočeh, namenjenih spodbujanju naložb v inovativne projekte MSP, treba upoštevati tudi rast podjetij ter:






  — | podporo regionalnim in nadregionalnim inovacijskim mrežam, |
| --- | --- | --- |

1.7

Odbor je že imel priložnost poudariti, da je pri državnih pomočeh, namenjenih spodbujanju naložb v inovativne projekte MSP, treba upoštevati tudi rast podjetij ter:

—

podporo regionalnim in nadregionalnim inovacijskim mrežam,

| — | spodbujanje politike industrijskih okrožij in tehnoloških parkov, |
| --- | --- |

—

spodbujanje politike industrijskih okrožij in tehnoloških parkov,

| — | vključevanje „poslovnih angelov“ (investitorjev, ki vlagajo v obetavna nova podjetja; op. prev.) in storitvenih posrednikov, kot so venture technologists (dobavitelji tehnologije podjetja; op. prev.), borzni posredniki in svetovalci na področju patentov, |
| --- | --- |

—

vključevanje „poslovnih angelov“ (investitorjev, ki vlagajo v obetavna nova podjetja; op. prev.) in storitvenih posrednikov, kot so venture technologists (dobavitelji tehnologije podjetja; op. prev.), borzni posredniki in svetovalci na področju patentov,

| — | ustanavljanje središč za prenos tehnologije in tveganega kapitala, |
| --- | --- |

—

ustanavljanje središč za prenos tehnologije in tveganega kapitala,

| — | usposabljanje in zaposlovanje kvalificiranega tehničnega osebja. (8) |
| --- | --- |

—

usposabljanje in zaposlovanje kvalificiranega tehničnega osebja. (8)

2.   Utemeljitev

2.1   Kratka vsebina sporočila Komisije

| 2.1.1 | Cilj Komisije je odpreti razpravo, katere cilj je izboljšanje predpisov Skupnosti na področju državnih pomoči, namenjenih inovacijskim projektom. |
| --- | --- |

2.1.1

Cilj Komisije je odpreti razpravo, katere cilj je izboljšanje predpisov Skupnosti na področju državnih pomoči, namenjenih inovacijskim projektom.

| 2.1.2 | Komisija napoveduje in pojasnjuje svoje stališče o šestih splošnih sektorjih:






  — | podpora ustanavljanju inovativnih podjetij in njihovi rasti v začetnem obdobju, |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Komisija napoveduje in pojasnjuje svoje stališče o šestih splošnih sektorjih:

—

podpora ustanavljanju inovativnih podjetij in njihovi rasti v začetnem obdobju,

| — | uporaba tveganega kapitala, |
| --- | --- |

—

uporaba tveganega kapitala,

| — | načini za vključitev inovacij v veljavni sistem; inovacije se vključijo v projekte za raziskave in razvoj, |
| --- | --- |

—

načini za vključitev inovacij v veljavni sistem; inovacije se vključijo v projekte za raziskave in razvoj,

| — | pomoč MSP, da se bodo sposobna posluževati storitev, ki jih ponujajo posredniki inovacij, |
| --- | --- |

—

pomoč MSP, da se bodo sposobna posluževati storitev, ki jih ponujajo posredniki inovacij,

| — | pomoč MSP, da bodo lahko uporabljala pomoč visoko usposobljenih raziskovalcev in inženirjev, ter da se omogočijo dejanske izmenjave z univerzami in velikimi podjetji, |
| --- | --- |

—

pomoč MSP, da bodo lahko uporabljala pomoč visoko usposobljenih raziskovalcev in inženirjev, ter da se omogočijo dejanske izmenjave z univerzami in velikimi podjetji,

| — | spodbujanje in razvoj centrov odličnosti, ki bodo v korist vsem podjetjem in ki bodo pritegovali zasebne investitorje. |
| --- | --- |

—

spodbujanje in razvoj centrov odličnosti, ki bodo v korist vsem podjetjem in ki bodo pritegovali zasebne investitorje.

| 2.1.3 | Izpolnjeni morajo biti naslednji pogoji:






  — | pomoč je namenjena odpravi specifične tržne nepopolnosti, |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Izpolnjeni morajo biti naslednji pogoji:

—

pomoč je namenjena odpravi specifične tržne nepopolnosti,

| — | pomoč je najustreznejše sredstvo, |
| --- | --- |

—

pomoč je najustreznejše sredstvo,

| — | pomoč spodbuja prejemnike pomoči k inovacijam in je sorazmerna z zastavljenim ciljem, |
| --- | --- |

—

pomoč spodbuja prejemnike pomoči k inovacijam in je sorazmerna z zastavljenim ciljem,

| — | izkrivljanje konkurenčnosti je omejeno. |
| --- | --- |

—

izkrivljanje konkurenčnosti je omejeno.

2.2   Sedanje stanje

| 2.2.1 | V svojih prejšnjih mnenjih je EESO zmeraj poudarjal pomen nadzora nad državnimi pomočmi z namenom, da se v EU uresniči:






  — | politika konkurence, ki bo vodila k približevanju gospodarstev držav članic, |
| --- | --- | --- |

2.2.1

V svojih prejšnjih mnenjih je EESO zmeraj poudarjal pomen nadzora nad državnimi pomočmi z namenom, da se v EU uresniči:

—

politika konkurence, ki bo vodila k približevanju gospodarstev držav članic,

| — | podjetniški duh, usmerjen v inovacije in podjetništvo, |
| --- | --- |

—

podjetniški duh, usmerjen v inovacije in podjetništvo,

| — | kohezijska politika, v kateri bo ustrezna pozornost namenjena manj razvitim regijam, |
| --- | --- |

—

kohezijska politika, v kateri bo ustrezna pozornost namenjena manj razvitim regijam,

| — | trajnostna rast, ki bo upoštevala zahteve po izboljšanju delovnih pogojev, podjetij in okolja. |
| --- | --- |

—

trajnostna rast, ki bo upoštevala zahteve po izboljšanju delovnih pogojev, podjetij in okolja.

| 2.2.2 | Če je po eni strani politika konkurence (9) bistvenega pomena za zagotovitev pravilnega delovanja in razvoja notranjega trga brez izkrivljanja, ki bi ga sprožila diskriminatorna pravila, je lahko posredovanje države koristno in potrebno za kompenzacijo tržnih ovir in nepopolnosti. |
| --- | --- |

2.2.2

Če je po eni strani politika konkurence (9) bistvenega pomena za zagotovitev pravilnega delovanja in razvoja notranjega trga brez izkrivljanja, ki bi ga sprožila diskriminatorna pravila, je lahko posredovanje države koristno in potrebno za kompenzacijo tržnih ovir in nepopolnosti.

| 2.2.2.1 | Lizbonska strategija, ki je bila spomladi leta 2005 (10) revidirana in obogatena z novimi pragmatičnimi elementi, poziva k posebni pozornosti glede:






  — | tržnih nepopolnosti, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1

Lizbonska strategija, ki je bila spomladi leta 2005 (10) revidirana in obogatena z novimi pragmatičnimi elementi, poziva k posebni pozornosti glede:

—

tržnih nepopolnosti,

| — | ekonomske in socialne kohezije, |
| --- | --- |

—

ekonomske in socialne kohezije,

| — | trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

trajnostnega razvoja,

| — | inovacij. |
| --- | --- |

—

inovacij.

| 2.2.3 | Državne pomoči so se v zadnjih letih (11) malo zmanjšale, predvsem pa so bile v glavnem preusmerjene k horizontalnim ciljem. V letu 2003 so horizontalne pomoči predstavljale 79 % vseh pomoči; od tega je 14 % pomoči bilo namenjenih raziskavam in razvoju (12). To je vzel na znanje tudi Evropski svet na svojem zasedanju marca 2005, ko je poudaril potrebo po dopuščanju ustreznih odstopanj v primerih, ko so ta potrebna za kompenzacijo za tržne nepopolnosti. |
| --- | --- |

2.2.3

Državne pomoči so se v zadnjih letih (11) malo zmanjšale, predvsem pa so bile v glavnem preusmerjene k horizontalnim ciljem. V letu 2003 so horizontalne pomoči predstavljale 79 % vseh pomoči; od tega je 14 % pomoči bilo namenjenih raziskavam in razvoju (12). To je vzel na znanje tudi Evropski svet na svojem zasedanju marca 2005, ko je poudaril potrebo po dopuščanju ustreznih odstopanj v primerih, ko so ta potrebna za kompenzacijo za tržne nepopolnosti.

| 2.2.3.1 | Tudi Evropski parlament v svoji resoluciji Okrepimo evropsko konkurenčnost: posledice industrijskih sprememb na politiko in vlogo MSP
   (13) pozdravlja zmanjšanje splošnega obsega državnih pomoči in poudarja korist pomoči malim podjetjem, namenjenih raziskavam, razvoju, usposabljanju in svetovanju. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Tudi Evropski parlament v svoji resoluciji Okrepimo evropsko konkurenčnost: posledice industrijskih sprememb na politiko in vlogo MSP
   (13) pozdravlja zmanjšanje splošnega obsega državnih pomoči in poudarja korist pomoči malim podjetjem, namenjenih raziskavam, razvoju, usposabljanju in svetovanju.

| 2.2.4 | V okviru procesa reforme sistema pomoči (14), o kateri je izrazil svoje mnenje tudi EESO (15), Parlament poudarja potrebo po oblikovanju jasnih smernic na področju reforme državnih pomoči za inovacije, ki jo je treba razumeti v njenem najširšem pomenu in ne omejeno na tehnološke vidike (16) in ki mora biti horizontalno uporabna za vse sektorje, vključno s komercialnim in storitvenim, ki lahko dejavno prispevajo k uresničevanju lizbonske strategije. |
| --- | --- |

2.2.4

V okviru procesa reforme sistema pomoči (14), o kateri je izrazil svoje mnenje tudi EESO (15), Parlament poudarja potrebo po oblikovanju jasnih smernic na področju reforme državnih pomoči za inovacije, ki jo je treba razumeti v njenem najširšem pomenu in ne omejeno na tehnološke vidike (16) in ki mora biti horizontalno uporabna za vse sektorje, vključno s komercialnim in storitvenim, ki lahko dejavno prispevajo k uresničevanju lizbonske strategije.

| 2.2.5 | EESO poudarja, da je Komisija v letu 2004 predstavila različne strukturirane predloge za splošno reformo državnih pomoči, ki upoštevajo tržne nepopolnosti. Ti predlogi, ki jih je podprl tudi Odbor, se uresničujejo s pomočjo že objavljenih sporočil. |
| --- | --- |

2.2.5

EESO poudarja, da je Komisija v letu 2004 predstavila različne strukturirane predloge za splošno reformo državnih pomoči, ki upoštevajo tržne nepopolnosti. Ti predlogi, ki jih je podprl tudi Odbor, se uresničujejo s pomočjo že objavljenih sporočil.

| 2.2.6 | EESO se popolnoma zaveda, da je to področje zelo dinamično, saj je podvrženo spremembam na politični, družbeni, gospodarski in pravni ravni ter pospešenemu procesu globalizacije trgov. Zato so potrebne občasne prilagoditve (17), pri čemer pa je treba ohraniti jasnost in preglednost referenčnega pravnega okvira. |
| --- | --- |

2.2.6

EESO se popolnoma zaveda, da je to področje zelo dinamično, saj je podvrženo spremembam na politični, družbeni, gospodarski in pravni ravni ter pospešenemu procesu globalizacije trgov. Zato so potrebne občasne prilagoditve (17), pri čemer pa je treba ohraniti jasnost in preglednost referenčnega pravnega okvira.

| 2.2.7 | Glede globalizacije trgov je po eni strani treba posebno pozornost nameniti multilateralnemu referenčnemu okviru STO, po drugi strani pa glavnim trgovinskim partnerjem Evrope. |
| --- | --- |

2.2.7

Glede globalizacije trgov je po eni strani treba posebno pozornost nameniti multilateralnemu referenčnemu okviru STO, po drugi strani pa glavnim trgovinskim partnerjem Evrope.

| 2.2.8 | V Združenih državah Amerike dodeljuje United States Small Business Administration (SBA, Uprava Združenih držav za malo podjetništvo) malim in srednje velikim podjetjem s pomočjo več zveznih javnih programov vrsto pomoči za inovacije, h katerim je treba prišteti pomoči, ki jih dodeljujejo zvezne države ter zvezna pobuda Small Business Innovation Research Program (SBIR, Raziskovalni program za inovacije v malih podjetjih). |
| --- | --- |

2.2.8

V Združenih državah Amerike dodeljuje United States Small Business Administration (SBA, Uprava Združenih držav za malo podjetništvo) malim in srednje velikim podjetjem s pomočjo več zveznih javnih programov vrsto pomoči za inovacije, h katerim je treba prišteti pomoči, ki jih dodeljujejo zvezne države ter zvezna pobuda Small Business Innovation Research Program (SBIR, Raziskovalni program za inovacije v malih podjetjih).

| 2.2.8.1 | SBA upravlja vrsto programov:






  — | Basic Loan Program z jamstvi (do 75 %) za posojila do 2 milijonov dolarjev na podjetje, |
| --- | --- | --- |

2.2.8.1

SBA upravlja vrsto programov:

—

Basic Loan Program z jamstvi (do 75 %) za posojila do 2 milijonov dolarjev na podjetje,

| — | SBA Investment Program za investicije „kapitala poslovnih angelov“ in tveganega kapitala, |
| --- | --- |

—

SBA Investment Program za investicije „kapitala poslovnih angelov“ in tveganega kapitala,

| — | Certified Development Company „504“ Loan Program, ki dodeljuje pomoč za inovacije in modernizacijo do 4 milijonov dolarjev, |
| --- | --- |

—

Certified Development Company „504“ Loan Program, ki dodeljuje pomoč za inovacije in modernizacijo do 4 milijonov dolarjev,

| — | Microloan Program, ki dodeljuje kratkoročne pomoči do 35 000 dolarjev prek posrednikov, |
| --- | --- |

—

Microloan Program, ki dodeljuje kratkoročne pomoči do 35 000 dolarjev prek posrednikov,

| — | Prequalification Loan Program, ki dodeljuje pomoči do 250 000 dolarjev prek posrednikov, |
| --- | --- |

—

Prequalification Loan Program, ki dodeljuje pomoči do 250 000 dolarjev prek posrednikov,

| — | Export Working Capital Program z 90-odstotnim jamstvom za posojila do največ 1,5 milijona dolarjev, |
| --- | --- |

—

Export Working Capital Program z 90-odstotnim jamstvom za posojila do največ 1,5 milijona dolarjev,

| — | SBA Express, ki dodeljuje pomoči do 350 000 dolarjev in 50-odstotnim jamstvom, |
| --- | --- |

—

SBA Express, ki dodeljuje pomoči do 350 000 dolarjev in 50-odstotnim jamstvom,

| — | SBA Community Express, ki dodeljuje pomoči do 250 000 dolarjev in 75-odstotnim jamstvom, |
| --- | --- |

—

SBA Community Express, ki dodeljuje pomoči do 250 000 dolarjev in 75-odstotnim jamstvom,

| — | SBA Secondary Market Program in SBA Asset Sales Program za olajšanje dostopa do delniškega trga, |
| --- | --- |

—

SBA Secondary Market Program in SBA Asset Sales Program za olajšanje dostopa do delniškega trga,

| — | SBA Women's Network for Entrepreneurial Training Initiative za spodbujanje poslovnih dejavnosti žensk. |
| --- | --- |

—

SBA Women's Network for Entrepreneurial Training Initiative za spodbujanje poslovnih dejavnosti žensk.

| 2.2.8.2 | Pobuda SBIR, namenjena dodeljevanju javnih pomoči za inovacije in raziskave manjšim podjetjem, predvideva pomoči za zagonski kapital, namenjene preučitvi izvedljivosti, do 100 000 dolarjev v začetni fazi in do 750 000 dolarjev v drugi fazi (namenjeni razvoju prototipov); za tretjo fazo pomoč iz skladov SBIR ni predvidena, vendar pa so za fazo trženja predvideni mehanizmi za iskanje javnih in zasebnih skladov. |
| --- | --- |

2.2.8.2

Pobuda SBIR, namenjena dodeljevanju javnih pomoči za inovacije in raziskave manjšim podjetjem, predvideva pomoči za zagonski kapital, namenjene preučitvi izvedljivosti, do 100 000 dolarjev v začetni fazi in do 750 000 dolarjev v drugi fazi (namenjeni razvoju prototipov); za tretjo fazo pomoč iz skladov SBIR ni predvidena, vendar pa so za fazo trženja predvideni mehanizmi za iskanje javnih in zasebnih skladov.

| 2.2.9 | V nedavnih priporočilih EURAB, posvetovalnega telesa Evropske komisije, v katerem sta zastopana evropski akademski in podjetniški svet, je poudarjena potreba po sprejetju podobnega mehanizma na ravni Skupnosti in na ravni držav članic, kot dopolnilo k pomočem iz okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj. EURAB je dodal, da se zna zgoditi, da bo potrebna sprememba pravil za državne pomoči
   (18). |
| --- | --- |

2.2.9

V nedavnih priporočilih EURAB, posvetovalnega telesa Evropske komisije, v katerem sta zastopana evropski akademski in podjetniški svet, je poudarjena potreba po sprejetju podobnega mehanizma na ravni Skupnosti in na ravni držav članic, kot dopolnilo k pomočem iz okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj. EURAB je dodal, da se zna zgoditi, da bo potrebna sprememba pravil za državne pomoči
   (18).

| 2.2.10 | Na Japonskem Agencija za mala in srednje velika podjetja dodeljuje različne vrste javnih pomoči za inovacije. Take pomoči so npr.:






  — | program Start Up, ki krije del stroškov praktičnega izvajanja R+R, tehnološkega ocenjevanja, pridobivanja patentov (50 % znižanje stroškov registracije in podaljšanje za tri leta), |
| --- | --- | --- |

2.2.10

Na Japonskem Agencija za mala in srednje velika podjetja dodeljuje različne vrste javnih pomoči za inovacije. Take pomoči so npr.:

—

program Start Up, ki krije del stroškov praktičnega izvajanja R+R, tehnološkega ocenjevanja, pridobivanja patentov (50 % znižanje stroškov registracije in podaljšanje za tri leta),

| — | program R+R za kreativne tehnologije, |
| --- | --- |

—

program R+R za kreativne tehnologije,

| — | program za spodbujanje R+R na lokalni ravni, |
| --- | --- |

—

program za spodbujanje R+R na lokalni ravni,

| — | program za spodbujanje sodelovanja med industrijo, akademskim svetom, vlado in drugimi javnimi akterji, |
| --- | --- |

—

program za spodbujanje sodelovanja med industrijo, akademskim svetom, vlado in drugimi javnimi akterji,

| — | Small Business Innovation Research System, ki je japonski SBIR, je namenjen spodbujanju razvoja tehnoloških zmogljivosti MSP, dodeljevanju javne pomoči za njihove kreativne dejavnosti in financiranju trženja rezultatov raziskav, |
| --- | --- |

—

Small Business Innovation Research System, ki je japonski SBIR, je namenjen spodbujanju razvoja tehnoloških zmogljivosti MSP, dodeljevanju javne pomoči za njihove kreativne dejavnosti in financiranju trženja rezultatov raziskav,

| — | program, ki z javnimi sredstvi podpira vpeljavo in razvoj informacijskih tehnologij v podjetjih, |
| --- | --- |

—

program, ki z javnimi sredstvi podpira vpeljavo in razvoj informacijskih tehnologij v podjetjih,

| — | program za pomoč MSP za inovacije, |
| --- | --- |

—

program za pomoč MSP za inovacije,

| — | program za spodbujanje krepitve poslovnih virov MSP, |
| --- | --- |

—

program za spodbujanje krepitve poslovnih virov MSP,

| — | program za oprostitev posojilnih jamstev, |
| --- | --- |

—

program za oprostitev posojilnih jamstev,

| — | ukrepi za znižanje obrestnih mer za posojila, ki jih podeljujejo Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise (JASME), National Life Finance Corporation (NLFC) in Shoko Chukin Bank, |
| --- | --- |

—

ukrepi za znižanje obrestnih mer za posojila, ki jih podeljujejo Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise (JASME), National Life Finance Corporation (NLFC) in Shoko Chukin Bank,

| — | načrt za davčne olajšave za SMP, |
| --- | --- |

—

načrt za davčne olajšave za SMP,

| — | načrt za investicije do 300 000 jenov, pripravljajo ga Small and Medium Business Investment and Consultation Companies, |
| --- | --- |

—

načrt za investicije do 300 000 jenov, pripravljajo ga Small and Medium Business Investment and Consultation Companies,

| — | načrt za spodbude, ki ga predvideva zakon Promotion of Improvement of Employment Management in Small and Medium sized Enterprises for Securing Manpower and Creating Quality Jobs (zakon za spodbujanje izboljševanja upravljanja zaposlovanja v MSP za ohranjanje delovne sile in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest). |
| --- | --- |

—

načrt za spodbude, ki ga predvideva zakon Promotion of Improvement of Employment Management in Small and Medium sized Enterprises for Securing Manpower and Creating Quality Jobs (zakon za spodbujanje izboljševanja upravljanja zaposlovanja v MSP za ohranjanje delovne sile in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest).

| 2.2.11 | V multilateralnih sporazumih STO je koncept „specifičnih državnih pomoči“ opredeljen kot pomoč, ki se lahko dodeli le podjetju, industriji ali skupini industrij v državi, ki dodeljuje pomoč. Pravila STO se nanašajo le na tako vrsto pomoči (z izjemo kmetijskega sektorja) in predvidevajo dve kategoriji pomoči: prepovedane pomoči in sporne pomoči. |
| --- | --- |

2.2.11

V multilateralnih sporazumih STO je koncept „specifičnih državnih pomoči“ opredeljen kot pomoč, ki se lahko dodeli le podjetju, industriji ali skupini industrij v državi, ki dodeljuje pomoč. Pravila STO se nanašajo le na tako vrsto pomoči (z izjemo kmetijskega sektorja) in predvidevajo dve kategoriji pomoči: prepovedane pomoči in sporne pomoči.

| 2.2.12 | Prepovedane so pomoči za spodbujanje izvoza ali pomoči, ki pozitivno diskriminirajo nacionalne dobrine v odnosu do uvoženih ter tako izkrivljajo mednarodno trgovino ter ovirajo trgovino drugih držav: take pomoči STO natančno preveri s pospešenim postopkom za odpravo ukrepa pomoči ali za carinske protiukrepe, ki jih lahko uvede(jo) oškodovana država oz. oškodovane države. |
| --- | --- |

2.2.12

Prepovedane so pomoči za spodbujanje izvoza ali pomoči, ki pozitivno diskriminirajo nacionalne dobrine v odnosu do uvoženih ter tako izkrivljajo mednarodno trgovino ter ovirajo trgovino drugih držav: take pomoči STO natančno preveri s pospešenim postopkom za odpravo ukrepa pomoči ali za carinske protiukrepe, ki jih lahko uvede(jo) oškodovana država oz. oškodovane države.

| 2.2.13 | Glede spornih pomoči mora država, ki se pritoži proti pomoči, ki je bila dodeljena v drugi državi, dokazati, da je taka pomoč imela negativen učinek na njene upravičene interese, in sicer na podlagi treh vrst „škode“ (19). V nasprotnem primeru je državna pomoč dovoljena. V primeru škode, ki jo dokaže in prizna organ za poravnavo sporov, mora država, ki je dodelila pomoč, to pomoč odpraviti, sicer lahko oškodovana država uveljavlja kompenzacijske carine. |
| --- | --- |

2.2.13

Glede spornih pomoči mora država, ki se pritoži proti pomoči, ki je bila dodeljena v drugi državi, dokazati, da je taka pomoč imela negativen učinek na njene upravičene interese, in sicer na podlagi treh vrst „škode“ (19). V nasprotnem primeru je državna pomoč dovoljena. V primeru škode, ki jo dokaže in prizna organ za poravnavo sporov, mora država, ki je dodelila pomoč, to pomoč odpraviti, sicer lahko oškodovana država uveljavlja kompenzacijske carine.

2.3   Splošne ugotovitve

| 2.3.1 | Odbor pozdravlja predlog Komisije, katerega cilj je ugotoviti, kakšen je sedanji odnos — ki pa se ga da izboljšati — med državnimi pomočmi in inovacijami v Evropi. Jasno je, da je za nezadostno konkurenčnost EU glede na druge akterje v svetovni trgovini v dobršni meri kriv šibek inovacijski proces, slabost, ki je še bolj opazna v kontekstu globalizacije. |
| --- | --- |

2.3.1

Odbor pozdravlja predlog Komisije, katerega cilj je ugotoviti, kakšen je sedanji odnos — ki pa se ga da izboljšati — med državnimi pomočmi in inovacijami v Evropi. Jasno je, da je za nezadostno konkurenčnost EU glede na druge akterje v svetovni trgovini v dobršni meri kriv šibek inovacijski proces, slabost, ki je še bolj opazna v kontekstu globalizacije.

| 2.3.1.1 | EESO je zadovoljen tudi zato, ker je problematika, ki povezuje državne pomoči in inovacije, predmet javnega posvetovanja, ki bo omogočilo vključitev mnenja najbolj neposredno zainteresiranih strani v razpravo o tej občutljivi temi. |
| --- | --- |

2.3.1.1

EESO je zadovoljen tudi zato, ker je problematika, ki povezuje državne pomoči in inovacije, predmet javnega posvetovanja, ki bo omogočilo vključitev mnenja najbolj neposredno zainteresiranih strani v razpravo o tej občutljivi temi.

| 2.3.1.2 | Vprašanja, zastavljena v sporočilu, so široka, dobro oblikovana in obsegajo večji del problematike, od tržnih nepopolnosti do možnosti poenostavitve postopkov. Kratki razpoložljivi roki in pomanjkanje razprav v študijskih skupinah poročevalcu ne omogočajo, da bi se spuščal v podrobnosti posameznih vprašanj in oblikoval utemeljene odgovore na vsako izmed njih. |
| --- | --- |

2.3.1.2

Vprašanja, zastavljena v sporočilu, so široka, dobro oblikovana in obsegajo večji del problematike, od tržnih nepopolnosti do možnosti poenostavitve postopkov. Kratki razpoložljivi roki in pomanjkanje razprav v študijskih skupinah poročevalcu ne omogočajo, da bi se spuščal v podrobnosti posameznih vprašanj in oblikoval utemeljene odgovore na vsako izmed njih.

| 2.3.2 | Odbor se zaveda dejstva, da državne pomoči za inovacije same po sebi niso rešitev problema konkurenčnosti EU. V različnih dokumentih Skupnosti in mnenjih Odbora so bile izpostavljene meje, znotraj katerih Evropska unija izvaja svoje dejavnosti:






  — | nezadostna raven tehnoloških in drugih inovacij, |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Odbor se zaveda dejstva, da državne pomoči za inovacije same po sebi niso rešitev problema konkurenčnosti EU. V različnih dokumentih Skupnosti in mnenjih Odbora so bile izpostavljene meje, znotraj katerih Evropska unija izvaja svoje dejavnosti:

—

nezadostna raven tehnoloških in drugih inovacij,

| — | nezadostna skupna pravila in ukrepi, |
| --- | --- |

—

nezadostna skupna pravila in ukrepi,

| — | šibkost finančnih trgov, ki so še vedno preveč razdrobljeni, |
| --- | --- |

—

šibkost finančnih trgov, ki so še vedno preveč razdrobljeni,

| — | nezadostna stopnja zaposlenosti, |
| --- | --- |

—

nezadostna stopnja zaposlenosti,

| — | slabo delovanje trga izdelkov, |
| --- | --- |

—

slabo delovanje trga izdelkov,

| — | pomanjkljivo usklajevanje politik, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivo usklajevanje politik,

| — | težave pri dostopu do tržnih storitev, |
| --- | --- |

—

težave pri dostopu do tržnih storitev,

| — | nezadostna podpora novim izdelkom ali proizvodnim kombinacijam, ki ustvarjajo dodano vrednost in kakovostna delovna mesta in ki so zmožni zagotavljati primerjalno evropsko prednost (20). |
| --- | --- |

—

nezadostna podpora novim izdelkom ali proizvodnim kombinacijam, ki ustvarjajo dodano vrednost in kakovostna delovna mesta in ki so zmožni zagotavljati primerjalno evropsko prednost (20).

| 2.3.3 | To je pripeljalo do določene pravne negotovosti, ki jo je mogoče odpraviti le s pomočjo poglobljene preučitve omejitev in potencialnih prednosti državnih pomoči na tem področju. |
| --- | --- |

2.3.3

To je pripeljalo do določene pravne negotovosti, ki jo je mogoče odpraviti le s pomočjo poglobljene preučitve omejitev in potencialnih prednosti državnih pomoči na tem področju.

| 2.3.4 | Inovacije izdelkov in postopkov z vseh svojih vidikov (21) navsezadnje učinkujejo na trg in torej lahko vplivajo na dejavnosti, ki lahko občutno vplivajo na konkurenčnost in menjave. |
| --- | --- |

2.3.4

Inovacije izdelkov in postopkov z vseh svojih vidikov (21) navsezadnje učinkujejo na trg in torej lahko vplivajo na dejavnosti, ki lahko občutno vplivajo na konkurenčnost in menjave.

| 2.3.5 | Da bi bilo torej možno pomoči dodeljevati vnaprej, je treba sporazumno določiti specifičen referenčni okvir, ki mora biti pregleden ter oblikovan v partnerskem duhu in duhu proaktivnega sodelovanja med Komisijo in državami članicami. |
| --- | --- |

2.3.5

Da bi bilo torej možno pomoči dodeljevati vnaprej, je treba sporazumno določiti specifičen referenčni okvir, ki mora biti pregleden ter oblikovan v partnerskem duhu in duhu proaktivnega sodelovanja med Komisijo in državami članicami.

2.3.6   Definicija inovacij in inovacijskega postopka

| 2.3.6.1 | EESO se zaveda, da je definicijo inovacij, kot je bila pred časom opredeljena v zeleni knjigi, zaradi sprememb iz zadnjih desetih let treba posodobiti. Ravno tako je treba preučiti faze, ki potekajo med procesi inovacij in mejo, kjer se začne trženje, da ne pride do pretiranega kršenja pravil konkurence. |
| --- | --- |

2.3.6.1

EESO se zaveda, da je definicijo inovacij, kot je bila pred časom opredeljena v zeleni knjigi, zaradi sprememb iz zadnjih desetih let treba posodobiti. Ravno tako je treba preučiti faze, ki potekajo med procesi inovacij in mejo, kjer se začne trženje, da ne pride do pretiranega kršenja pravil konkurence.

| 2.3.6.2 | Nekdaj je bil razvoj družbe prepočasen, da bi ga lahko zaznal posameznik v času svojega življenja. Danes je razvoj tako hiter, da ga je težko razumeti. V vseh družbah, zlasti pa v podjetjih, upravah in storitvah, se danes dogajajo velike spremembe, ki pogosto postavljajo pod vprašaj pridobljeno znanje. |
| --- | --- |

2.3.6.2

Nekdaj je bil razvoj družbe prepočasen, da bi ga lahko zaznal posameznik v času svojega življenja. Danes je razvoj tako hiter, da ga je težko razumeti. V vseh družbah, zlasti pa v podjetjih, upravah in storitvah, se danes dogajajo velike spremembe, ki pogosto postavljajo pod vprašaj pridobljeno znanje.

| 2.3.6.3 | Inovacije postajajo torej družbeni proces, v katerem osebe, ustanove in organi, ki razpolagajo z največ znanja, saj se ukvarjajo z raziskovanjem znanja, pomagajo „drugim“, da razčlenijo pomen dosežkov raziskav in da jih lahko prenašajo v svojo poklicno dejavnost ter v svoje medsebojne odnose. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Inovacije postajajo torej družbeni proces, v katerem osebe, ustanove in organi, ki razpolagajo z največ znanja, saj se ukvarjajo z raziskovanjem znanja, pomagajo „drugim“, da razčlenijo pomen dosežkov raziskav in da jih lahko prenašajo v svojo poklicno dejavnost ter v svoje medsebojne odnose.

| 2.3.6.4 | Če je utopija projekt, ki se bo uresničil v prihodnosti, potem so „inovacije preverjanje vseh utopij“ (22). |
| --- | --- |

2.3.6.4

Če je utopija projekt, ki se bo uresničil v prihodnosti, potem so „inovacije preverjanje vseh utopij“ (22).

| 2.3.6.5 | Po objavi zelene knjige je Komisija pravilno označila inovacijo kot uspešno proizvodnjo, asimilacijo in izkoriščanje novosti v gospodarski in družbeni sferi
   (23). |
| --- | --- |

2.3.6.5

Po objavi zelene knjige je Komisija pravilno označila inovacijo kot uspešno proizvodnjo, asimilacijo in izkoriščanje novosti v gospodarski in družbeni sferi
   (23).

| 2.3.6.6 | Inovacije so kompleksen proces. Poleg razvoja raziskovalnih dejavnosti in boljše uporabe tehnologije na inovacije vplivajo še številni drugi dejavniki in pogoji, ki se včasih spreminjajo. Med njimi so:






  — | podjetniška kultura, usmerjena v inovacije, |
| --- | --- | --- |

2.3.6.6

Inovacije so kompleksen proces. Poleg razvoja raziskovalnih dejavnosti in boljše uporabe tehnologije na inovacije vplivajo še številni drugi dejavniki in pogoji, ki se včasih spreminjajo. Med njimi so:

—

podjetniška kultura, usmerjena v inovacije,

| — | sistem odnosov in medsebojnih odnosov z drugimi podjetji, organi in javnimi ustanovami, bistvenimi za ustvarjanje in razširjanje znanja ter inovacij, |
| --- | --- |

—

sistem odnosov in medsebojnih odnosov z drugimi podjetji, organi in javnimi ustanovami, bistvenimi za ustvarjanje in razširjanje znanja ter inovacij,

| — | referenčni okvir določil in predpisov, zlasti na področju intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

—

referenčni okvir določil in predpisov, zlasti na področju intelektualne lastnine,

| — | dostop do kapitalskega trga, zlasti kar zadeva tvegani kapital in začetno fazo, |
| --- | --- |

—

dostop do kapitalskega trga, zlasti kar zadeva tvegani kapital in začetno fazo,

| — | storitve za izobraževanje in usposabljanje ter odnosi med akademskim in znanstvenim svetom ter podjetji, |
| --- | --- |

—

storitve za izobraževanje in usposabljanje ter odnosi med akademskim in znanstvenim svetom ter podjetji,

| — | podporne strukture (kot so inkubatorji, območna omrežja, industrijski in tehnološki parki) ter podporne strukture za posrednike inovacij. |
| --- | --- |

—

podporne strukture (kot so inkubatorji, območna omrežja, industrijski in tehnološki parki) ter podporne strukture za posrednike inovacij.

| 2.3.6.7 | Odbor je že imel priložnost ugotoviti, da so inovacije družbeni proces (24), ki temelji na raziskavah, poteka v sistemu konkurence in se razvija, če prevladuje pozitiven pristop do sprememb in tveganja. Rezultat je povečanje konkurenčnosti, boljša kohezija in večja družbena in gospodarska blaginja. |
| --- | --- |

2.3.6.7

Odbor je že imel priložnost ugotoviti, da so inovacije družbeni proces (24), ki temelji na raziskavah, poteka v sistemu konkurence in se razvija, če prevladuje pozitiven pristop do sprememb in tveganja. Rezultat je povečanje konkurenčnosti, boljša kohezija in večja družbena in gospodarska blaginja.

| 2.3.6.8 | Da bi se lahko opiral na objektivna merila, Odbor poziva Komisijo, da — s pomočjo reprezentativnih organizacij civilne družbe in Eurostatovega usklajevanja — natančneje določi, katere proizvodne dejavnosti in storitve so lahko vključene med dejavnosti, ki jih danes lahko opredelimo kot inovacije. Bilo bi izredno koristno, da bi za ta kompleksen in spreminjajoč se sektor imeli smernice. |
| --- | --- |

2.3.6.8

Da bi se lahko opiral na objektivna merila, Odbor poziva Komisijo, da — s pomočjo reprezentativnih organizacij civilne družbe in Eurostatovega usklajevanja — natančneje določi, katere proizvodne dejavnosti in storitve so lahko vključene med dejavnosti, ki jih danes lahko opredelimo kot inovacije. Bilo bi izredno koristno, da bi za ta kompleksen in spreminjajoč se sektor imeli smernice.

| 2.3.6.9 | Pomoči za inovacije (po definiciji iz zelene knjige (25)). Po mnenju Odbora, ki se je o tem že imel priložnost izraziti (26), je treba obstoječi okvir razširiti na nove vrste pomoči, ki v sedanjih smernicah niso predvidene. Treba je določiti nadaljnja merila združljivosti, ki bodo državam članicam dajala več manevrskega prostora za ukrepe in jih ne bodo obvezovala k notifikaciji. |
| --- | --- |

2.3.6.9

Pomoči za inovacije (po definiciji iz zelene knjige (25)). Po mnenju Odbora, ki se je o tem že imel priložnost izraziti (26), je treba obstoječi okvir razširiti na nove vrste pomoči, ki v sedanjih smernicah niso predvidene. Treba je določiti nadaljnja merila združljivosti, ki bodo državam članicam dajala več manevrskega prostora za ukrepe in jih ne bodo obvezovala k notifikaciji.

| 2.3.6.10 | Komisija poudarja posebne zahteve MSP, na katere so v svojih dokumentih že večkrat opozorili Evropski parlament, Svet, EESO in sama Komisija. EESO meni tudi, da lahko resničen impulz za konkurenčnost sprožijo zlasti inovativni, konkretni in usmerjeni ukrepi, namenjeni mikropodjetjem ter malim in srednje velikim podjetjem. |
| --- | --- |

2.3.6.10

Komisija poudarja posebne zahteve MSP, na katere so v svojih dokumentih že večkrat opozorili Evropski parlament, Svet, EESO in sama Komisija. EESO meni tudi, da lahko resničen impulz za konkurenčnost sprožijo zlasti inovativni, konkretni in usmerjeni ukrepi, namenjeni mikropodjetjem ter malim in srednje velikim podjetjem.

| 2.3.6.11 | Pri inovativnih procesih, tako v malih kot v velikih podjetjih, je potrebna udeleženost vsega osebja na različnih ravneh. Ta pa je možna le, če je okolje dovzetno za sodelovanje in če je zmožno z zanimanjem sprejemati spodbude za novosti. Bistvenega pomena je stalno usposabljanje. |
| --- | --- |

2.3.6.11

Pri inovativnih procesih, tako v malih kot v velikih podjetjih, je potrebna udeleženost vsega osebja na različnih ravneh. Ta pa je možna le, če je okolje dovzetno za sodelovanje in če je zmožno z zanimanjem sprejemati spodbude za novosti. Bistvenega pomena je stalno usposabljanje.

| 2.3.6.12 | Po mnenju EESO morajo vse države članice okrepiti svoja prizadevanja za boljše razumevanje znanosti in za povečanje števila mladih, ki se zanimajo zanjo (27). K spodbujanju kulture inovacij bi lahko v veliki meri prispevali tudi televizijski programi (28). S pomočjo usposabljanja, tudi televizijskega, je mogoče povečati sposobnosti komuniciranja, z namenom boljšega obveščanja, torej spodbujanja inovacij in konkurenčnosti. Usmerjena, na razumljiv način posredovana informacija prispeva k večji ozaveščenosti ljudi o znanosti in k ustvarjanju inovacij. |
| --- | --- |

2.3.6.12

Po mnenju EESO morajo vse države članice okrepiti svoja prizadevanja za boljše razumevanje znanosti in za povečanje števila mladih, ki se zanimajo zanjo (27). K spodbujanju kulture inovacij bi lahko v veliki meri prispevali tudi televizijski programi (28). S pomočjo usposabljanja, tudi televizijskega, je mogoče povečati sposobnosti komuniciranja, z namenom boljšega obveščanja, torej spodbujanja inovacij in konkurenčnosti. Usmerjena, na razumljiv način posredovana informacija prispeva k večji ozaveščenosti ljudi o znanosti in k ustvarjanju inovacij.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  V letu 2003 je izvoz izdelkov visoke tehnologije predstavljal 17,8 % celotnega izvoza EU-25, 22,7 % Japonske in 26,9 % ZDA (vir: Eurostat, Znanost in tehnologija 8/2005).

1

(2)  Glej: INT. 268, točka 6.2.

2

(3)  Cilj je premagovanje „evropskega paradoksa“: kar se tiče raziskav, je Evropa v vrhu, vendar je šibka pri komercialni uporabi dosežkov raziskav.

3

(4)  Glej zeleno knjigo o DOP.

4

(5)  UL C 45 z dne 17.2.1996, spremenjena z UL C 48 z dne 13.2.1998.

5

(6)  UL C 111 z dne 8.5.2002.

6

(7)  Glej: finančni inženiring in družbena funkcija kreditov.

7

(8)  Glej: INT. 268.

8

(9)  Pogodba o ES, naslov VI, oddelek II: konkurenca, obdavčitev, približevanje zakonodaje.

9

(10)  KOM(2005) 24 končno z dne 2.2.2005. „Države članice bi morale zmanjšati državne pomoči in jih preusmeriti v odstranjevanje tržnih nepopolnosti v sektorjih, ki imajo potencial za rast in spodbujanje inovacij“.

10

(11)  V obdobju 1999/2001 so državne pomoči predstavljale 0,61 % BDP Skupnosti. V obdobju 2001/2003 so predstavljale 0,59 % BDP Skupnosti. KOM(2005) 147 z dne 20.4.2005.

11

(12)  Vir: KOM(2005) 147 končno z dne 20.4.2005, preglednica 7: 23 % za okolje in varčevanje z energijo; 21 % za regionalni razvoj; 13 % za MSP; 3 % za usposabljanje; 3 % za zaposlovanje; 2 % za kulturo in varstvo dediščine.

12

(13)  Resolucija EP_6TA(2005)0230 (Poročilo EP A6-0148/2005 z dne 12.5.2005, točka 36).

13

(14)  KOM(2005) 107 končno, Akcijski načrt za reformo državnih pomoči.

14

Akcijski načrt za reformo državnih pomoči

(15)  INT. 268.

15

(16)  Glej opombo 5, resolucija EP, točka 50.

16

(17)  Glej: SEC(2005) 795 z dne 7.6.2005.

17

(18)  EURAB – European Research Advisory Board, 02.053 final Izboljšati inovacije, 2005.

18

Izboljšati inovacije

(19)  Sporazum opredeljuje tri vrste škode, ki jih lahko povzročajo državne pomoči. Pomoči ene države lahko prizadenejo domačo industrijo v državi uvoznici. Pomoči lahko prizadenejo izvoznike konkurente iz druge države, ko ti dve državi konkurirata na tretjih trgih. Domače pomoči v eni državi lahko prizadenejo izvoznike, ki konkurirajo na domačem trgu države, ki dodeljuje pomoč.

19

(20)  EP, Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve. Mnenje za Komisijo ITRE A-6 0148/2005, točka 4.

20

(21)  Glej zeleno knjigo o inovacijah KOM(95) 688 končno.

21

(22)  Oscar Wilde.

22

(23)  KOM(2003) 112 končno „Uspešna proizvodnja, asimilacija in izkoriščanje novosti v gospodarski in družbeni sferi“.

23

(24)  Glej: Mnenje o Zeleni knjigi o inovacijah, Sirkeinen, Konitzer, UL ES C 212/1996.

24

(25)  KOM(1995) 688 končno.

25

(26)  INT. 268.

26

(27)  V letu 2003 je bilo na specialističnem in tehničnem področju (RHSTO) zaposlenega 27 % aktivnega prebivalstva EU-25, kar je približno 50 milijonov ljudi (vir: Eurostat, Znanost in tehnologija 11/2004).

27

(28)  Po statističnih podatkih se 7 od 10 oseb z informacijami seznanja prek TV.

28

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/92 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/92

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — prispevek Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato

KOM(2005) 494 končno

(2006/C 65/17)

Komisija je 13. oktobra 2005 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu: Prispevek Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato

Odbor se je v skladu z odstavkom 1 člena 19 poslovnika na 421. plenarnem zasedanju 26. in 27. oktobra 2005 odločil, da ustanovi pododbor za pripravo dela na to temo.

Pododbor obdobja razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato, zadolžen za pripravo dela Odbora na to temo, je osnutek mnenja sprejel 1. decembra 2005. Poročevalka je bila ga. Jillian VAN TURNHOUT.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra 2005) s 83 glasovi za, 7 glasovi proti in 13 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek

Odbor se je namerno odločil za kratek in povsem operativen odziv na sporočilo Evropske komisije. Navaja nekaj konkretnih ukrepov, s katerimi meni, da bi lahko sam in v sodelovanju z drugimi institucijami bistveno prispeval k širši razpravi med obdobjem za razmislek in po njem. Glavni sporočili sta: že sedaj s pomočjo obeh stebrov civilnega dialoga in okrepljenega evropskega socialnega dialoga izvajati participativno demokracijo in tako vnaprej uresničevati določbe ustavne pogodbe o demokratičnem življenju Unije ter zagotoviti, da se bo v široki razpravi slišal glas organizirane civilne družbe in njenih predstavnikov.

2.   Uvod

Spričo

| — | zelo kratkega roka za pripravo mnenja, |
| --- | --- |

—

zelo kratkega roka za pripravo mnenja,

| — | obsežnejšega pristopa v mnenju Odbora z dne 26. oktobra 2005 na prošnjo Evropskega parlamenta o obdobju za razmislek (1), |
| --- | --- |

—

obsežnejšega pristopa v mnenju Odbora z dne 26. oktobra 2005 na prošnjo Evropskega parlamenta o obdobju za razmislek (1),

| — | bližnjega sprejetja bele knjige Evropske komisije o komunikacijski strategiji, |
| --- | --- |

—

bližnjega sprejetja bele knjige Evropske komisije o komunikacijski strategiji,

| — | namere o vmesni oceni položaja v prvi polovici leta 2006, ki jo je Evropski svet napovedal v sklepih (2)16. in 17. junija 2005, in zato nujne potrebe po spodbujanju kar najširše razprave v Uniji in državah članicah, tudi na ravni organizirane civilne družbe, |
| --- | --- |

—

namere o vmesni oceni položaja v prvi polovici leta 2006, ki jo je Evropski svet napovedal v sklepih (2)16. in 17. junija 2005, in zato nujne potrebe po spodbujanju kar najširše razprave v Uniji in državah članicah, tudi na ravni organizirane civilne družbe,

se je Odbor z namenom, da prispeva k vzpostavitvi kar najširše možne razprave, ki bo podprla participativno demokracijo na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, odločil, da se v mnenju omeji na nekaj operativnih priporočil, s katerimi bi lahko sam spodbudil to razpravo in okrepil svojo vlogo kot most med Evropo in organizirano civilno družbo.

Odbor pozdravlja pobudo, ki jo je Evropska komisija dala s sporočilom Načrt D. Kljub temu, da načrt postavlja visoke cilje, kar je tudi nujno, Odbor meni, da je dejanski učinek predlogov lahko vprašljiv, predvsem glede na to, da ni konkretnih navodil, kako se bodo predlagani ukrepi izvajali. Zato upa, da bo lahko pravočasno proučil konkretne predloge, ki jih pričakuje od Komisije. Odbor pa je pripravljen pomagati pri povečanju učinkovitosti predlogov Komisije, predvsem na področjih, ki zadevajo vključitev organizirane civilne družbe.

3.   Priporočila

| 3.1 | Po uspešnem pilotnem projektu se Odbor pripravlja na splošno uporabo sistema „elektronskih vizitk“, pri čemer se bilteni po meri pošiljajo na osebne sezname prejemnikov. Tako se bo okrepila povezovalna vloga članov Odbora. |
| --- | --- |

3.1

Po uspešnem pilotnem projektu se Odbor pripravlja na splošno uporabo sistema „elektronskih vizitk“, pri čemer se bilteni po meri pošiljajo na osebne sezname prejemnikov. Tako se bo okrepila povezovalna vloga članov Odbora.

| 3.2 | Po uspešnih forumih interesnih skupin v Bruslju aprila in novembra 2005 o trajnostnem razvoju in „premostitvi vrzeli“ ter predvsem po uspešni uporabi odprte metode razprave namerava Odbor pomagati svojim članom in nacionalnim ekonomsko-socialnim svetom pri organizaciji podobnih forumov interesnih skupin na ravni držav članic. Odbor bi lahko pomagal:






  — | z vključitvijo različnih mrež svojih članov in njihovih organizacij ter tako z izkoriščanjem multiplikacijskih učinkov; |
| --- | --- | --- |

3.2

Po uspešnih forumih interesnih skupin v Bruslju aprila in novembra 2005 o trajnostnem razvoju in „premostitvi vrzeli“ ter predvsem po uspešni uporabi odprte metode razprave namerava Odbor pomagati svojim članom in nacionalnim ekonomsko-socialnim svetom pri organizaciji podobnih forumov interesnih skupin na ravni držav članic. Odbor bi lahko pomagal:

—

z vključitvijo različnih mrež svojih članov in njihovih organizacij ter tako z izkoriščanjem multiplikacijskih učinkov;

| — | s strokovnim znanjem pri moderiranju odprte metode razprave; |
| --- | --- |

—

s strokovnim znanjem pri moderiranju odprte metode razprave;

| — | s pripravo priročnika na podlagi svojih dosedanjih izkušenj o tem, kako najbolje organizirati tovrstne forume; |
| --- | --- |

—

s pripravo priročnika na podlagi svojih dosedanjih izkušenj o tem, kako najbolje organizirati tovrstne forume;

| — | pri prizadevanjih za sodelovanje drugih institucij, predvsem Evropske komisije, kot soorganizatorjev in udeležencev. |
| --- | --- |

—

pri prizadevanjih za sodelovanje drugih institucij, predvsem Evropske komisije, kot soorganizatorjev in udeležencev.

Tovrstni forumi sami po sebi ne morejo rešiti komunikacijskih težav Evropske unije, lahko pa skupaj z izboljšanimi mehanizmi posvetovanja prispevajo k večji udeležbi civilne družbe v evropski razpravi.

| 3.3 | Na podlagi priporočil v mnenju o obdobju za razmislek, ki je bilo pripravljeno za Evropski parlament, bo Odbor še naprej spodbujal institucije, da že sedaj uresničujejo določbe ustavne pogodbe o participativni demokraciji. EESO predvsem:






  — | poziva Evropsko komisijo, naj predloži predlog ali več predlogov o novih načinih in postopkih za krepitev vključevanja organizirane civilne družbe v oblikovanje politike in zakonodajne postopke Evropske unije v skladu s členom I-47 ustavne pogodbe, |
| --- | --- | --- |

3.3

Na podlagi priporočil v mnenju o obdobju za razmislek, ki je bilo pripravljeno za Evropski parlament, bo Odbor še naprej spodbujal institucije, da že sedaj uresničujejo določbe ustavne pogodbe o participativni demokraciji. EESO predvsem:

—

poziva Evropsko komisijo, naj predloži predlog ali več predlogov o novih načinih in postopkih za krepitev vključevanja organizirane civilne družbe v oblikovanje politike in zakonodajne postopke Evropske unije v skladu s členom I-47 ustavne pogodbe,

| — | poziva Komisijo h konkretnim korakom za krepitev neposredne vpletenosti državljanov v politični proces na ravni EU s tem, da razmisli o predložitvi predloga, s katerim bodo pobude evropskih državljanov dobile pravno moč v skladu s členom I-47(4) ustavne pogodbe, |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo h konkretnim korakom za krepitev neposredne vpletenosti državljanov v politični proces na ravni EU s tem, da razmisli o predložitvi predloga, s katerim bodo pobude evropskih državljanov dobile pravno moč v skladu s členom I-47(4) ustavne pogodbe,

| — | poziva Evropsko komisijo, da razmisli o predložitvi predloga za pravo komunikacijsko politiko; |
| --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, da razmisli o predložitvi predloga za pravo komunikacijsko politiko;

| — | pričakuje, da se bo nov protokol o sodelovanju med Evropsko komisijo in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom (3), ki zagotavlja „krepitev kulture dialoga in posvetovanja z organizirano civilno družbo in njenimi predstavniki pri pripravi in izvajanju politik ter sklepov Evropske unije“ v celoti izvajal in spoštoval. |
| --- | --- |

—

pričakuje, da se bo nov protokol o sodelovanju med Evropsko komisijo in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom (3), ki zagotavlja „krepitev kulture dialoga in posvetovanja z organizirano civilno družbo in njenimi predstavniki pri pripravi in izvajanju politik ter sklepov Evropske unije“ v celoti izvajal in spoštoval.

| 3.4 | V duhu Načrta D Evropske komisije Odbor poziva Evropsko komisijo in predvsem njena predstavništva v državah članicah, da člane Odbora polno vključijo v vse svoje pobude za spodbujanje razprave na ravni držav članic in tako zagotovijo, da se bo glas organizirane civilne družbe slišal na bolj sistematičen in primeren način. |
| --- | --- |

3.4

V duhu Načrta D Evropske komisije Odbor poziva Evropsko komisijo in predvsem njena predstavništva v državah članicah, da člane Odbora polno vključijo v vse svoje pobude za spodbujanje razprave na ravni držav članic in tako zagotovijo, da se bo glas organizirane civilne družbe slišal na bolj sistematičen in primeren način.

| 3.5 | V zvezi s tem Odbor opozarja na različne konkretne ukrepe, ki jih je predlagala Evropska komisija za spodbujanje širše javne razprave in sodelovanja državljanov v demokratičnem procesu ter jo poziva k polni vključitvi Odbora in njegovih članov, predvsem na področjih, kjer bi se moral slišati glas organizirane civilne družbe. |
| --- | --- |

3.5

V zvezi s tem Odbor opozarja na različne konkretne ukrepe, ki jih je predlagala Evropska komisija za spodbujanje širše javne razprave in sodelovanja državljanov v demokratičnem procesu ter jo poziva k polni vključitvi Odbora in njegovih članov, predvsem na področjih, kjer bi se moral slišati glas organizirane civilne družbe.

| 3.6 | Poleg tega Odbor v zvezi s tem opozarja na peti del sporočila o financiranju in, predvsem, mnenje Komisije, da „bi bilo treba preostale vire uporabiti za podporo pobud držav članic in civilne družbe“. Kot je podrobno predstavljeno zgoraj, je Odbor pripravljen razširiti uspešno obliko foruma interesnih skupin in bi bil zato pripravljen izvesti podobne skupne ukrepe na ravni držav članic skupaj z Evropsko komisijo, tudi s skupnim financiranjem. |
| --- | --- |

3.6

Poleg tega Odbor v zvezi s tem opozarja na peti del sporočila o financiranju in, predvsem, mnenje Komisije, da „bi bilo treba preostale vire uporabiti za podporo pobud držav članic in civilne družbe“. Kot je podrobno predstavljeno zgoraj, je Odbor pripravljen razširiti uspešno obliko foruma interesnih skupin in bi bil zato pripravljen izvesti podobne skupne ukrepe na ravni držav članic skupaj z Evropsko komisijo, tudi s skupnim financiranjem.

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Obdobje za razmislek: potek, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji.

1

Obdobje za razmislek: potek, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji

(2)  Ref. dok. 10255/1/05 rev. 1.

2

(3)  Podpisan v Bruslju 7. novembra 2005. Besedilo je dostopno na spletni strani EESO.

3

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/94

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o poti do evropske družbe znanja — prispevek organizirane civilne družbe k lizbonski strategiji

(2006/C 65/18)

Prihodnje avstrijsko predsedstvo EU je 22. aprila 2005 sklenilo, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednji temi: Pot do evropske družbe znanja — prispevek organizirane civilne družbe k lizbonski strategiji.

V skladu s členom 19(1) poslovnika je Odbor sklenil, da ustanovi pododbor za pripravo dela na tem področju.

Pododbor je osnutek mnenja sprejel 9. novembra. Poročevalec je bil g. Jan OLSSON, soporočevalca pa ga. Eva BELABED in g. Joost van IERSEL.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra 2005) s 127 glasovi za, 1 glasom proti in 8 vzdržanimi glasovi.

Priporočila in sklepi

| 1. | EESO predlaga, da se države članice in institucije EU po letu 2010 zavežejo, da bodo ustanovile skupni evropski prostor znanja, ki bo temeljil na okrepljenem sodelovanju na področju politike učenja ter inovacijske in raziskovalne politike. To bo pomemben korak pri ponovnem zagonu lizbonske strategije in pri krepitvi evropskega modela družbe, ki bo s tem premostil vrzel med Evropo in njenimi državljani. |
| --- | --- |

1.

EESO predlaga, da se države članice in institucije EU po letu 2010 zavežejo, da bodo ustanovile skupni evropski prostor znanja, ki bo temeljil na okrepljenem sodelovanju na področju politike učenja ter inovacijske in raziskovalne politike. To bo pomemben korak pri ponovnem zagonu lizbonske strategije in pri krepitvi evropskega modela družbe, ki bo s tem premostil vrzel med Evropo in njenimi državljani.

| 2. | Ponovni zagon zahteva, da se javne oblasti in organizirana civilna družba v vseh državah za ta cilj zavzamejo tako, da opredelijo ključne prednostne naloge ter predlagajo in izvajajo ukrepe samostojno in v medsebojnem sodelovanju, kar bi moralo biti izraženo v nacionalnem programu reform. |
| --- | --- |

2.

Ponovni zagon zahteva, da se javne oblasti in organizirana civilna družba v vseh državah za ta cilj zavzamejo tako, da opredelijo ključne prednostne naloge ter predlagajo in izvajajo ukrepe samostojno in v medsebojnem sodelovanju, kar bi moralo biti izraženo v nacionalnem programu reform.

| 3. | Države članice, Evropska komisija, Evropski parlament, nacionalni parlamenti ter podjetja in finančne institucije ter civilna družba se morajo zavezati k skupnemu evropskemu prostoru znanja, namenjenemu vsem državljanom, organizacijam in podjetjem, in ki temelji na jasno določenih ciljih, merilih uspešnosti, časovnih razporedih in natančno opredeljenih odgovornostih. |
| --- | --- |

3.

Države članice, Evropska komisija, Evropski parlament, nacionalni parlamenti ter podjetja in finančne institucije ter civilna družba se morajo zavezati k skupnemu evropskemu prostoru znanja, namenjenemu vsem državljanom, organizacijam in podjetjem, in ki temelji na jasno določenih ciljih, merilih uspešnosti, časovnih razporedih in natančno opredeljenih odgovornostih.

| 4. | Notranji trg je še vedno glavni temelj postopka vključevanja, ki vodi do boljše gospodarske učinkovitosti, več in boljših delovnih mest, socialnega napredka in trajnosti. Povezava med skupnim evropskim prostorom znanja in notranjim trgom bo odprla nove možnosti rasti. Zato je treba ovire za notranji trg, ki preprečujejo prehod k ekonomiji znanja, čim prej odstraniti. |
| --- | --- |

4.

Notranji trg je še vedno glavni temelj postopka vključevanja, ki vodi do boljše gospodarske učinkovitosti, več in boljših delovnih mest, socialnega napredka in trajnosti. Povezava med skupnim evropskim prostorom znanja in notranjim trgom bo odprla nove možnosti rasti. Zato je treba ovire za notranji trg, ki preprečujejo prehod k ekonomiji znanja, čim prej odstraniti.

| 5. | Vse državljane, sektorje in regije je treba spodbuditi k sodelovanju, da bodo lahko uživali koristi družbe znanja, ki zagotavlja edinstvene možnosti za premostitev obstoječih razlik. |
| --- | --- |

5.

Vse državljane, sektorje in regije je treba spodbuditi k sodelovanju, da bodo lahko uživali koristi družbe znanja, ki zagotavlja edinstvene možnosti za premostitev obstoječih razlik.

| 6. | Mobilnost je način pridobivanja in prenosa strokovnega znanja. Spodbuditi je treba prost pretok delovne sile, raziskovalcev in študentov, ki ga spremljajo primerne plače in delovni pogoji. |
| --- | --- |

6.

Mobilnost je način pridobivanja in prenosa strokovnega znanja. Spodbuditi je treba prost pretok delovne sile, raziskovalcev in študentov, ki ga spremljajo primerne plače in delovni pogoji.

| 7. | EU, države članice in regije morajo javno porabo preusmeriti v naložbe, ki spodbujajo rast. Države članice bi se morale v sodelovanju z zasebnimi interesnimi skupinami zavezati k izvajanju Nacionalnega programa za povečanje znanja, ki ga bo financirala EU. |
| --- | --- |

7.

EU, države članice in regije morajo javno porabo preusmeriti v naložbe, ki spodbujajo rast. Države članice bi se morale v sodelovanju z zasebnimi interesnimi skupinami zavezati k izvajanju Nacionalnega programa za povečanje znanja, ki ga bo financirala EU.

| 8. | EESO zahteva, da se podprejo predlogi Evropske komisije v zvezi s finančnimi perspektivami 2007–13 za financiranje raziskav, inovacij in učenja. Predlagani 7. okvirni program za raziskave je treba v celoti uresničiti in usmeriti v prispevanje k evropski inovativni zmogljivosti. |
| --- | --- |

8.

EESO zahteva, da se podprejo predlogi Evropske komisije v zvezi s finančnimi perspektivami 2007–13 za financiranje raziskav, inovacij in učenja. Predlagani 7. okvirni program za raziskave je treba v celoti uresničiti in usmeriti v prispevanje k evropski inovativni zmogljivosti.

| 9. | EESO poziva podjetja, finančne ustanove in zasebne sklade, da povečajo naložbe v ekonomijo znanja, in poziva da se jih pri tem podpre s finančnimi spodbudami. |
| --- | --- |

9.

EESO poziva podjetja, finančne ustanove in zasebne sklade, da povečajo naložbe v ekonomijo znanja, in poziva da se jih pri tem podpre s finančnimi spodbudami.

| 10. | Evropska komisija mora imeti več pristojnosti za politično usmerjanje in spremljanje napredka. Objaviti mora letno poročilo o napredku, o katerem bodo razpravljali Svet, Evropski parlament in nacionalni parlamenti ter tudi zadevne interesne skupine in javnost. |
| --- | --- |

10.

Evropska komisija mora imeti več pristojnosti za politično usmerjanje in spremljanje napredka. Objaviti mora letno poročilo o napredku, o katerem bodo razpravljali Svet, Evropski parlament in nacionalni parlamenti ter tudi zadevne interesne skupine in javnost.

| 11. | EESO predlaga začetek stalne in strukturirane razprave za motivacijo nosilcev odločanja na vseh ravneh in za nadaljevanje dialoga z državljani. |
| --- | --- |

11.

EESO predlaga začetek stalne in strukturirane razprave za motivacijo nosilcev odločanja na vseh ravneh in za nadaljevanje dialoga z državljani.

| 12. | Nacionalni parlamenti ter tudi nacionalni ekonomski in socialni sveti imajo odločilno vlogo in morajo sodelovati v razpravi. Sodelovati morajo tudi lokalni in regionalni udeleženci. |
| --- | --- |

12.

Nacionalni parlamenti ter tudi nacionalni ekonomski in socialni sveti imajo odločilno vlogo in morajo sodelovati v razpravi. Sodelovati morajo tudi lokalni in regionalni udeleženci.

| 13. | Zasebne interesne skupine bi morale ukrepati in prevzeti odgovornost z dejanskimi prispevki in ukrepi. Socialni in civilni dialog sta pomembni orodji za pospeševanje vseživljenjskega učenja, inovacijskih in tehnoloških politik. |
| --- | --- |

13.

Zasebne interesne skupine bi morale ukrepati in prevzeti odgovornost z dejanskimi prispevki in ukrepi. Socialni in civilni dialog sta pomembni orodji za pospeševanje vseživljenjskega učenja, inovacijskih in tehnoloških politik.

| 14. | Dobra makroekonomska politika, ki se osredotoča na rast in zaposlovanje, mora ustvariti pogoje za oblikovanje družbe znanja in mora dati prednost politikam povpraševanja po novih tehnologijah. |
| --- | --- |

14.

Dobra makroekonomska politika, ki se osredotoča na rast in zaposlovanje, mora ustvariti pogoje za oblikovanje družbe znanja in mora dati prednost politikam povpraševanja po novih tehnologijah.

| 15. | Vseživljenjsko učenje je ključno za družbo znanja. EESO ponovno poziva, da se Listina o vseživljenjskem učenju izvaja na vseh ravneh. Podpreti jo je treba z javnimi in zasebnimi naložbami ter tudi s strukturnimi skladi. Politike zaposlovanja in nove oblike socialne zaščite morajo ustvariti ugodne pogoje, da se bodo delavci lahko v celoti udeleževali vseživljenjskega učenja. Danski pristop t. i. prilagodljivosti in varnosti (flexicurity) je lahko za dober zgled. |
| --- | --- |

15.

Vseživljenjsko učenje je ključno za družbo znanja. EESO ponovno poziva, da se Listina o vseživljenjskem učenju izvaja na vseh ravneh. Podpreti jo je treba z javnimi in zasebnimi naložbami ter tudi s strukturnimi skladi. Politike zaposlovanja in nove oblike socialne zaščite morajo ustvariti ugodne pogoje, da se bodo delavci lahko v celoti udeleževali vseživljenjskega učenja. Danski pristop t. i. prilagodljivosti in varnosti (flexicurity) je lahko za dober zgled.

| 16. | Visoko zastavljeni cilji spodbujanja zdravja, trajnostnega okolja, kakovosti mestne in podeželske infrastrukture, smiselnih prometnih rešitev, varnih in reorganiziranih delovnih mest ter kulturne dediščine bodo zagotovili nove tehnologije ter nove inovativne izdelke in storitve, podpreti pa bi jih morali zdravi pogoji za inovacije in ustvarjanje delovnih mest v podjetjih. |
| --- | --- |

16.

Visoko zastavljeni cilji spodbujanja zdravja, trajnostnega okolja, kakovosti mestne in podeželske infrastrukture, smiselnih prometnih rešitev, varnih in reorganiziranih delovnih mest ter kulturne dediščine bodo zagotovili nove tehnologije ter nove inovativne izdelke in storitve, podpreti pa bi jih morali zdravi pogoji za inovacije in ustvarjanje delovnih mest v podjetjih.

| 17. | Razširjanje znanja je odločilen dejavnik politik za povečanje inovativnosti in konkurenčnosti. Spodbujati je treba industrijske regije, tehnološke parke in druga inovativna okolja. |
| --- | --- |

17.

Razširjanje znanja je odločilen dejavnik politik za povečanje inovativnosti in konkurenčnosti. Spodbujati je treba industrijske regije, tehnološke parke in druga inovativna okolja.

1.   Uvod

| 1.1 | To mnenje EESO predstavlja zamisel, kako lahko organizirana civilna družba prispeva k družbi znanja. Osredotočilo se bo na vlogo, ki jo lahko imajo socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe pri ustanovitvi Skupnega evropskega prostora znanja kot enega glavnih programov lizbonske strategije. Poudarja odgovornost organizacij civilne družbe v državah članicah, da se zavzamejo za ta cilj. Mnenje bodo podprla še druga mnenja EESO o podobnih zadevah in zbirno poročilo, pripravljeno v sodelovanju z nacionalnimi ekonomskimi in socialnimi sveti. |
| --- | --- |

1.1

To mnenje EESO predstavlja zamisel, kako lahko organizirana civilna družba prispeva k družbi znanja. Osredotočilo se bo na vlogo, ki jo lahko imajo socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe pri ustanovitvi Skupnega evropskega prostora znanja kot enega glavnih programov lizbonske strategije. Poudarja odgovornost organizacij civilne družbe v državah članicah, da se zavzamejo za ta cilj. Mnenje bodo podprla še druga mnenja EESO o podobnih zadevah in zbirno poročilo, pripravljeno v sodelovanju z nacionalnimi ekonomskimi in socialnimi sveti.

2.   Sobesedilo in analiza

| 2.1 | Evropa je projekt ljudi za ljudi. Vseeno je sedanji razvoj ustvaril vrzel med Evropo in njenimi državljani. Hkrati pa trajnost našega edinstvenega modela družbe, ki temelji na demokraciji, socialnem in civilnem dialogu, socialnem tržnem gospodarstvu in koheziji, ogrožajo vedno večja globalna konkurenca, staranje prebivalstva in pritiski na okolje. Različni nazori o političnih usmeritvah so razlog za sedanjo krizo EU. Da bi obnovili zaupanje v evropski projekt, se morajo politike najprej ponovno osredotočiti na svoje prvotne cilje ekonomskega in socialnega napredka ter izboljšanje delovnih in življenjskih pogojev. Kriza ponuja ključno priložnost za preusmeritev. |
| --- | --- |

2.1

Evropa je projekt ljudi za ljudi. Vseeno je sedanji razvoj ustvaril vrzel med Evropo in njenimi državljani. Hkrati pa trajnost našega edinstvenega modela družbe, ki temelji na demokraciji, socialnem in civilnem dialogu, socialnem tržnem gospodarstvu in koheziji, ogrožajo vedno večja globalna konkurenca, staranje prebivalstva in pritiski na okolje. Različni nazori o političnih usmeritvah so razlog za sedanjo krizo EU. Da bi obnovili zaupanje v evropski projekt, se morajo politike najprej ponovno osredotočiti na svoje prvotne cilje ekonomskega in socialnega napredka ter izboljšanje delovnih in življenjskih pogojev. Kriza ponuja ključno priložnost za preusmeritev.

| 2.2 | Bistvo takšne preusmeritve so politike, ki morajo doseči trajnostno rast, ustvariti več in boljša delovna mesta ter povišati realne dohodke z uresničitvijo družbe znanja, ki temelji na človeških virih, učenju, raziskavah in inovacijah.
  Podjetja imajo pri taki preusmeritvi ključen položaj. Temu primerno bi morala usmeriti svoje naložbe, toda za to potrebujejo okvirne pogoje, ki podpirajo njihov potencial za inovacije, rast in ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

2.2

Bistvo takšne preusmeritve so politike, ki morajo doseči trajnostno rast, ustvariti več in boljša delovna mesta ter povišati realne dohodke z uresničitvijo družbe znanja, ki temelji na človeških virih, učenju, raziskavah in inovacijah.

Podjetja imajo pri taki preusmeritvi ključen položaj. Temu primerno bi morala usmeriti svoje naložbe, toda za to potrebujejo okvirne pogoje, ki podpirajo njihov potencial za inovacije, rast in ustvarjanje delovnih mest.

| 2.3 | Družba znanja, ki temelji na odgovornosti zasebnih in javnih interesnih skupin, mora prispevati k tesneje povezani družbi, ki se bori proti različnim neenakostim. Socialna kohezija pa je predpogoj za lažji prehod k družbi znanja. |
| --- | --- |

2.3

Družba znanja, ki temelji na odgovornosti zasebnih in javnih interesnih skupin, mora prispevati k tesneje povezani družbi, ki se bori proti različnim neenakostim. Socialna kohezija pa je predpogoj za lažji prehod k družbi znanja.

| 2.4 | Obeti pa so precej zaskrbljujoči (1). Število raziskav, ki jih financirajo podjetja, se od leta 2000 zmanjšuje. Skupni izdatki EU za R&R stagnirajo in zaostajajo za ciljem 3 %. Znašajo 2 % v primerjavi z 2,7 % v ZDA in več kot 3 % na Japonskem. Beg možganov je zelo zaskrbljujoč pojav. Razen tega velika nastajajoča gospodarstva, kot je Kitajska, dohajajo EU glede na izdatke za raziskave.
  Rezultati Evrope na področju inovacij kažejo, da Evropa zaostaja za ZDA v 10 od 11 kazalcev. To je rezultat dejavnih politik ZDA, ki podpirajo raziskave in inovacije med drugim z javnimi naročili, znižanjem davkov, jamstvi za sklade tveganega kapitala in posojili za MSP. |
| --- | --- |

2.4

Obeti pa so precej zaskrbljujoči (1). Število raziskav, ki jih financirajo podjetja, se od leta 2000 zmanjšuje. Skupni izdatki EU za R&R stagnirajo in zaostajajo za ciljem 3 %. Znašajo 2 % v primerjavi z 2,7 % v ZDA in več kot 3 % na Japonskem. Beg možganov je zelo zaskrbljujoč pojav. Razen tega velika nastajajoča gospodarstva, kot je Kitajska, dohajajo EU glede na izdatke za raziskave.

Rezultati Evrope na področju inovacij kažejo, da Evropa zaostaja za ZDA v 10 od 11 kazalcev. To je rezultat dejavnih politik ZDA, ki podpirajo raziskave in inovacije med drugim z javnimi naročili, znižanjem davkov, jamstvi za sklade tveganega kapitala in posojili za MSP.

| 2.5 | Vseeno ocena izdatkov za raziskave in inovacijskih dosežkov EU v primerjavi z ZDA zahteva podrobnejšo analizo. Evropa ima prednosti na ravni držav članic in tudi na ravni sektorjev. Evropsko sodelovanje na področju aeronavtike in projekta Galileo se lahko poudari kot primer in tudi kot dejstvo, da je število študentov tehnike večje kot v ZDA. Za povečanje inovativne sposobnosti Evropa potrebuje večje naložbe v vseživljenjsko učenje, dodatnih 700 000 raziskovalcev, več tehnoloških polov in skupin, podporo MSP in boljše načine razširjanja znanja. |
| --- | --- |

2.5

Vseeno ocena izdatkov za raziskave in inovacijskih dosežkov EU v primerjavi z ZDA zahteva podrobnejšo analizo. Evropa ima prednosti na ravni držav članic in tudi na ravni sektorjev. Evropsko sodelovanje na področju aeronavtike in projekta Galileo se lahko poudari kot primer in tudi kot dejstvo, da je število študentov tehnike večje kot v ZDA. Za povečanje inovativne sposobnosti Evropa potrebuje večje naložbe v vseživljenjsko učenje, dodatnih 700 000 raziskovalcev, več tehnoloških polov in skupin, podporo MSP in boljše načine razširjanja znanja.

| 2.6 | Javne naložbe v izobraževanje ne napredujejo tako, kot bi morale. Študija PISA (program mednarodnega ocenjevanja študentov) opozarja na nekatere napake izobraževalnega sistema. Sodelovanje pri izobraževanju odraslih znaša le 65 % cilja 2010. Stopnja osipa ostaja enaka. Študenti po diplomi ne najdejo zaposlitve. Razen tega bo treba do leta 2015 zaposliti več kot milijon osnovnošolskih in srednješolskih učiteljev (2). Komisija bi lahko izvedla študijo o osnovnem izobraževanju in tako poiskala ključ do uspeha v državah, ki so se v mednarodni študiji PISA izkazale za najuspešnejše.
  Zasebne in javne interesne skupine morajo spoznati, da je treba reformirati celoten izobraževalni sistem, da bi izboljšali učinkovitost in vsem od otroštva do pozne starosti zagotovili možnosti dejavnega sodelovanja v družbi znanja. V celoti morajo podpreti reformo, ki zahteva tudi nove pedagoške pristope in usposobljene učitelje. |
| --- | --- |

2.6

Javne naložbe v izobraževanje ne napredujejo tako, kot bi morale. Študija PISA (program mednarodnega ocenjevanja študentov) opozarja na nekatere napake izobraževalnega sistema. Sodelovanje pri izobraževanju odraslih znaša le 65 % cilja 2010. Stopnja osipa ostaja enaka. Študenti po diplomi ne najdejo zaposlitve. Razen tega bo treba do leta 2015 zaposliti več kot milijon osnovnošolskih in srednješolskih učiteljev (2). Komisija bi lahko izvedla študijo o osnovnem izobraževanju in tako poiskala ključ do uspeha v državah, ki so se v mednarodni študiji PISA izkazale za najuspešnejše.

Zasebne in javne interesne skupine morajo spoznati, da je treba reformirati celoten izobraževalni sistem, da bi izboljšali učinkovitost in vsem od otroštva do pozne starosti zagotovili možnosti dejavnega sodelovanja v družbi znanja. V celoti morajo podpreti reformo, ki zahteva tudi nove pedagoške pristope in usposobljene učitelje.

| 2.7 | Prehod k družbi znanja spreminja naravo in organizacijo dela ter strukturo podjetij. Z znanjem podprta družba in nove tehnologije ponujajo velike možnosti, prinašajo pa tudi nova tveganja, ki jim mnogi ne morejo slediti. Delovna mesta se prestrukturirajo in naloge na novo opredeljujejo.
  Obstaja tudi tveganje premestitve sedežev podjetij, raziskav in proizvodnje iz Evrope.
  Z večjimi naložbami v učenje, inovacije in tehnologijo je treba ustvariti nova in boljša delovna mesta. Beg možganov je treba preprečiti z novimi privlačnimi možnostmi zaposlovanja za diplomante v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

2.7

Prehod k družbi znanja spreminja naravo in organizacijo dela ter strukturo podjetij. Z znanjem podprta družba in nove tehnologije ponujajo velike možnosti, prinašajo pa tudi nova tveganja, ki jim mnogi ne morejo slediti. Delovna mesta se prestrukturirajo in naloge na novo opredeljujejo.

Obstaja tudi tveganje premestitve sedežev podjetij, raziskav in proizvodnje iz Evrope.

Z večjimi naložbami v učenje, inovacije in tehnologijo je treba ustvariti nova in boljša delovna mesta. Beg možganov je treba preprečiti z novimi privlačnimi možnostmi zaposlovanja za diplomante v vseh državah članicah.

| 2.8 | Družba znanja je temeljna izbira v spopadu z izzivi in vpliva na mnoga področja oblikovanja politike. Uresničitev te družbe zahteva splošen in celovit pristop. Na napredovanje k družbi znanja je treba gledati dolgoročno, upoštevati je treba tudi obdobje po letu 2010. Politike je treba izvajati odločno. |
| --- | --- |

2.8

Družba znanja je temeljna izbira v spopadu z izzivi in vpliva na mnoga področja oblikovanja politike. Uresničitev te družbe zahteva splošen in celovit pristop. Na napredovanje k družbi znanja je treba gledati dolgoročno, upoštevati je treba tudi obdobje po letu 2010. Politike je treba izvajati odločno.

| 2.9 | Povečanje globalne konkurenčne prednosti Evrope z zanašanjem na njeno zmogljivost uporabe znanja in izkušenj ter na ustvarjalnost njenih ljudi pri proizvodnji izdelkov in storitev z visoko dodano vrednostjo je za Evropo izziv in tudi priložnost. Sredstva je treba preusmeriti v tehnologije, ki spodbujajo rast, in inovativne sisteme, pri čemer se po potrebi zaščitijo in tudi prilagodijo bistveni elementi evropskega ekonomskega in socialnega modela v širšem smislu trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

2.9

Povečanje globalne konkurenčne prednosti Evrope z zanašanjem na njeno zmogljivost uporabe znanja in izkušenj ter na ustvarjalnost njenih ljudi pri proizvodnji izdelkov in storitev z visoko dodano vrednostjo je za Evropo izziv in tudi priložnost. Sredstva je treba preusmeriti v tehnologije, ki spodbujajo rast, in inovativne sisteme, pri čemer se po potrebi zaščitijo in tudi prilagodijo bistveni elementi evropskega ekonomskega in socialnega modela v širšem smislu trajnostnega razvoja.

| 2.10 | Oblikovanje znanja, uporaba znanja in razširjanje znanja morajo ustrezati družbenim potrebam. Vsak ima pravico, da uživa koristi družbe znanja, vsak ima odgovornost za sodelovanje in prispevanje k uresničitvi družbe znanja, če ima ustrezno podporo. |
| --- | --- |

2.10

Oblikovanje znanja, uporaba znanja in razširjanje znanja morajo ustrezati družbenim potrebam. Vsak ima pravico, da uživa koristi družbe znanja, vsak ima odgovornost za sodelovanje in prispevanje k uresničitvi družbe znanja, če ima ustrezno podporo.

| 2.11 | Postavitev ljudi na prvo mesto pomeni osredotočiti se na vzorce učenja, razumevanja, civilizacije in kulturne vzorce, da se ustvari okolje, ki spodbuja znanje v najširšem smislu. Gre za želje ljudi po znanju, ki ne temeljijo predvsem na takojšnjih koristih in ki so osnova za kombinacijo teoretičnih, socialnih in praktičnih spretnosti, potrebnih za prihodnost. |
| --- | --- |

2.11

Postavitev ljudi na prvo mesto pomeni osredotočiti se na vzorce učenja, razumevanja, civilizacije in kulturne vzorce, da se ustvari okolje, ki spodbuja znanje v najširšem smislu. Gre za želje ljudi po znanju, ki ne temeljijo predvsem na takojšnjih koristih in ki so osnova za kombinacijo teoretičnih, socialnih in praktičnih spretnosti, potrebnih za prihodnost.

| 2.12 | Vseživljenjsko učenje je ključno za družbo znanja. Visokokakovostno vseživljenjsko učenje, ki temelji na modelih, ki vsem omogočajo dostop do izobraževanja in usposabljanja, daje ljudem možnost, da osvežijo svoje zamisli, nenehno izboljšujejo svoje znanje in v celoti sodelujejo v svoji skupnosti, družini, soseščini in na delovnem mestu. Je osnova za inovativnost, mobilnost delovne sile in rast produktivnosti. Motivacija za vseživljenjsko učenje se začne s spodbujanjem zanimanja za učenje v otroštvu. |
| --- | --- |

2.12

Vseživljenjsko učenje je ključno za družbo znanja. Visokokakovostno vseživljenjsko učenje, ki temelji na modelih, ki vsem omogočajo dostop do izobraževanja in usposabljanja, daje ljudem možnost, da osvežijo svoje zamisli, nenehno izboljšujejo svoje znanje in v celoti sodelujejo v svoji skupnosti, družini, soseščini in na delovnem mestu. Je osnova za inovativnost, mobilnost delovne sile in rast produktivnosti. Motivacija za vseživljenjsko učenje se začne s spodbujanjem zanimanja za učenje v otroštvu.

| 2.13 | Bistveno je okrepiti in uskladiti člene v verigi znanja. Okrepiti je treba trikotnik, ki povezuje zasebne in javne raziskovalne ustanove, univerze ter podjetja (zlasti MSP). Nacionalne in čezmejne izmenjave usposobljenega osebja med industrijo in univerzo lahko obema zelo koristijo. Temeljno izobraževanje — od otroškega varstva do srednješolskega izobraževanja — in vseživljenjsko učenje morata biti povezana z univerzami, da se poveča kakovost učiteljev in osebja za usposabljanje ter posodobi njihovo znanje. |
| --- | --- |

2.13

Bistveno je okrepiti in uskladiti člene v verigi znanja. Okrepiti je treba trikotnik, ki povezuje zasebne in javne raziskovalne ustanove, univerze ter podjetja (zlasti MSP). Nacionalne in čezmejne izmenjave usposobljenega osebja med industrijo in univerzo lahko obema zelo koristijo. Temeljno izobraževanje — od otroškega varstva do srednješolskega izobraževanja — in vseživljenjsko učenje morata biti povezana z univerzami, da se poveča kakovost učiteljev in osebja za usposabljanje ter posodobi njihovo znanje.

3.   Pomanjkljivosti lizbonske strategije

| 3.1 | Marca 2005 je Evropski svet dejal, da obstajajo pri izvajanju lizbonske strategije ob nespornem napredku tudi očitne vrzeli in zamude
   (3). |
| --- | --- |

3.1

Marca 2005 je Evropski svet dejal, da obstajajo pri izvajanju lizbonske strategije ob nespornem napredku tudi očitne vrzeli in zamude
   (3).

| 3.2 | Za te pomanjkljivosti in zamude so številni razlogi. |
| --- | --- |

3.2

Za te pomanjkljivosti in zamude so številni razlogi.

| 3.2.1 | Premalo je zavezanosti strategiji. Opozoriti je treba, da je Evropski svet pripravil lizbonsko strategijo, na da bi jasno opredelil vlogo Komisije EU. Temeljna težava je nedoslednost evropske strategije, ki jo je treba izvajati predvsem na nacionalni ravni. Države članice niso pokazale prave zavezanosti dogovorjenim ciljem in ukrepom. Odprta metoda usklajevanja (OMU) ni prinesla pričakovanih rezultatov. Nacionalni akcijski načrti za zaposlovanje, socialno vključenost in za druga področja so se spremenili v birokratska poročila o dejavnosti in nameni strategije so se le delno izvajali. Razdrobitev med področji politike se nadaljuje. Proračun EU zagotavlja premalo podpore. Dobra praksa drugih držav članic se ne upošteva. Razen tega države članice ne upoštevajo socialnih in gospodarskih učinkov svojih politik na druge države članice. |
| --- | --- |

3.2.1

Premalo je zavezanosti strategiji. Opozoriti je treba, da je Evropski svet pripravil lizbonsko strategijo, na da bi jasno opredelil vlogo Komisije EU. Temeljna težava je nedoslednost evropske strategije, ki jo je treba izvajati predvsem na nacionalni ravni. Države članice niso pokazale prave zavezanosti dogovorjenim ciljem in ukrepom. Odprta metoda usklajevanja (OMU) ni prinesla pričakovanih rezultatov. Nacionalni akcijski načrti za zaposlovanje, socialno vključenost in za druga področja so se spremenili v birokratska poročila o dejavnosti in nameni strategije so se le delno izvajali. Razdrobitev med področji politike se nadaljuje. Proračun EU zagotavlja premalo podpore. Dobra praksa drugih držav članic se ne upošteva. Razen tega države članice ne upoštevajo socialnih in gospodarskih učinkov svojih politik na druge države članice.

| 3.2.2 | Evropska komisija ima v strategiji le majhno vlogo. Njena pristojnost za politično usmerjanje in spremljanje napredka ni dovolj obsežna in učinkovita. Odprta metoda usklajevanja na primer nima nobenega alarmnega sistema, ki bi omogočil opozorila. |
| --- | --- |

3.2.2

Evropska komisija ima v strategiji le majhno vlogo. Njena pristojnost za politično usmerjanje in spremljanje napredka ni dovolj obsežna in učinkovita. Odprta metoda usklajevanja na primer nima nobenega alarmnega sistema, ki bi omogočil opozorila.

| 3.2.3 | Strategija je preveč abstraktna. Ker je postala predvsem vaja za birokrate in strokovnjake, lizbonska strategija ni resnična niti za ljudi niti v medijih in političnih razpravah. Učinki strategije niso vidni. Javno mnenje ne razlikuje med učinki globalizacije, politike EU in nacionalne politike na življenjske in delovne pogoje. Poudariti je treba razlike in medsebojne povezave različnih političnih ravni, da bi imeli ljudje popolno in jasnejšo sliko o tem, kaj predstavlja EU. |
| --- | --- |

3.2.3

Strategija je preveč abstraktna. Ker je postala predvsem vaja za birokrate in strokovnjake, lizbonska strategija ni resnična niti za ljudi niti v medijih in političnih razpravah. Učinki strategije niso vidni. Javno mnenje ne razlikuje med učinki globalizacije, politike EU in nacionalne politike na življenjske in delovne pogoje. Poudariti je treba razlike in medsebojne povezave različnih političnih ravni, da bi imeli ljudje popolno in jasnejšo sliko o tem, kaj predstavlja EU.

| 3.2.4 | Strategija je proces, ki poteka od zgoraj navzdol. Čeprav je včasih prišlo do razumnega posvetovanja, zlasti v državah z močno tradicijo socialnega in civilnega dialoga, je sodelovanja organizirane civilne družbe v državah članicah še vedno veliko premalo. To zagotovo velja za OMU za raziskave in izobraževanje. Posvetovanje je pogosto uradno in omejeno na nacionalno raven, zadevnim organizacijam civilne družbe na vseh ravneh pa ne zagotavlja dovolj možnosti za sodelovanje. Delodajalce in sindikate ter tudi druge interesne skupine je treba bolje obvestiti o njihovih odgovornostih in vlogah. Nizka stopnja sodelovanja pomeni tudi, da lahko izvedene reforme zgrešijo svoj cilj in imajo za vpletene negativne socialne in gospodarske posledice. EU se preveč osredotoča na strukturne reforme, pri tem pa še vedno primanjkuje politik, ki državljanom in njihovim organizacijam omogočajo, da se spopadejo z izzivi spreminjajočega se sveta. |
| --- | --- |

3.2.4

Strategija je proces, ki poteka od zgoraj navzdol. Čeprav je včasih prišlo do razumnega posvetovanja, zlasti v državah z močno tradicijo socialnega in civilnega dialoga, je sodelovanja organizirane civilne družbe v državah članicah še vedno veliko premalo. To zagotovo velja za OMU za raziskave in izobraževanje. Posvetovanje je pogosto uradno in omejeno na nacionalno raven, zadevnim organizacijam civilne družbe na vseh ravneh pa ne zagotavlja dovolj možnosti za sodelovanje. Delodajalce in sindikate ter tudi druge interesne skupine je treba bolje obvestiti o njihovih odgovornostih in vlogah. Nizka stopnja sodelovanja pomeni tudi, da lahko izvedene reforme zgrešijo svoj cilj in imajo za vpletene negativne socialne in gospodarske posledice. EU se preveč osredotoča na strukturne reforme, pri tem pa še vedno primanjkuje politik, ki državljanom in njihovim organizacijam omogočajo, da se spopadejo z izzivi spreminjajočega se sveta.

4.   Ponovni zagon lizbonske strategije — zasedanje Evropskega sveta, marec 2005

| 4.1 | Te pomanjkljivosti in zamude so Evropski svet spodbudile k ponovnemu zagonu lizbonske strategije, pri čemer daje prednost rasti in zaposlovanju. „Evropa mora dejansko obnoviti temelje konkurenčnosti, zvišati potencial rasti in produktivnosti ter okrepiti socialno kohezijo, zato mora staviti predvsem na znanje, inovacije in boljše vrednotenje človeškega kapitala“ (4). In Svet nadaljuje:
  „Treba je vzpodbujati resničen dialog med interesnimi skupinami v javnem in zasebnem sektorju, ki so neposredno vključene v na znanju temelječo družbo (5).“
  Evropski svet je jasno določil cilje in predlagal več ukrepov za spodbuditev znanja in inovacij (6).
  Za obdobje 2005–2008 je bilo vzpostavljenih štiriindvajset integriranih smernic, ki nakazujejo tri področja reform: makroekonomsko in mikroekonomsko področje ter zaposlovanje (7). |
| --- | --- |

4.1

Te pomanjkljivosti in zamude so Evropski svet spodbudile k ponovnemu zagonu lizbonske strategije, pri čemer daje prednost rasti in zaposlovanju. „Evropa mora dejansko obnoviti temelje konkurenčnosti, zvišati potencial rasti in produktivnosti ter okrepiti socialno kohezijo, zato mora staviti predvsem na znanje, inovacije in boljše vrednotenje človeškega kapitala“ (4). In Svet nadaljuje:

„Treba je vzpodbujati resničen dialog med interesnimi skupinami v javnem in zasebnem sektorju, ki so neposredno vključene v na znanju temelječo družbo (5).“

Evropski svet je jasno določil cilje in predlagal več ukrepov za spodbuditev znanja in inovacij (6).

Za obdobje 2005–2008 je bilo vzpostavljenih štiriindvajset integriranih smernic, ki nakazujejo tri področja reform: makroekonomsko in mikroekonomsko področje ter zaposlovanje (7).

| 4.2 | Da bi bila preusmeritev lizbonske strategije še bolj učinkovita je Evropski svet pozval k boljšemu upravljanju, ki temelji na povečanem vključevanju držav članic (8).
  Države članice so morale do 15. oktobra ob posvetovanju z vsemi interesnimi skupinami sestaviti programe nacionalnih reform, v katerih bodo obravnavane ključne prednostne naloge za delovanje. Poudarjeni bi morali biti prispevki in odgovornosti glavnih vključenih interesnih skupin. Toda spreminjajoče se politične okoliščine v nekaterih državah so povzročile zamude. Na nekaterih področjih bo uporabljena odprta metoda usklajevanja (OMU). |
| --- | --- |

4.2

Da bi bila preusmeritev lizbonske strategije še bolj učinkovita je Evropski svet pozval k boljšemu upravljanju, ki temelji na povečanem vključevanju držav članic (8).

Države članice so morale do 15. oktobra ob posvetovanju z vsemi interesnimi skupinami sestaviti programe nacionalnih reform, v katerih bodo obravnavane ključne prednostne naloge za delovanje. Poudarjeni bi morali biti prispevki in odgovornosti glavnih vključenih interesnih skupin. Toda spreminjajoče se politične okoliščine v nekaterih državah so povzročile zamude. Na nekaterih področjih bo uporabljena odprta metoda usklajevanja (OMU).

5.   Skupni evropski prostor znanja

| 5.1 | EESO predlaga ustanovitev skupnega evropskega prostora znanja, h kateremu bi se morale po letu 2010 zavezati države članice in institucije EU in s katerim bi se s povečanim evropskim sodelovanjem na področju učenja, inovacij in raziskav dosegli cilji lizbonske strategije. O tem predlogu so se nacionalni ekonomski in socialni sveti strinjali v luksemburški deklaraciji (9). |
| --- | --- |

5.1

EESO predlaga ustanovitev skupnega evropskega prostora znanja, h kateremu bi se morale po letu 2010 zavezati države članice in institucije EU in s katerim bi se s povečanim evropskim sodelovanjem na področju učenja, inovacij in raziskav dosegli cilji lizbonske strategije. O tem predlogu so se nacionalni ekonomski in socialni sveti strinjali v luksemburški deklaraciji (9).

| 5.2 | Sodelovanje mora temeljiti na jasno določenih ciljih skupaj z ustreznimi zakonodajnimi in nezakonodajnimi ukrepi. Ključni dejavnik bo razvoj učinkovitih sistemov za prenos znanja in uporabo najboljših praks. |
| --- | --- |

5.2

Sodelovanje mora temeljiti na jasno določenih ciljih skupaj z ustreznimi zakonodajnimi in nezakonodajnimi ukrepi. Ključni dejavnik bo razvoj učinkovitih sistemov za prenos znanja in uporabo najboljših praks.

| 5.3 | EESO priznava, da ustavna osnova za skupni evropski prostor znanja ni enaka kot SKP, EMU ali notranji trg. Vendar je treba za napredek v celoti izvajati vse ustrezne določbe Pogodbe. Države članice morajo nadomestiti pomanjkanje ustavne pristojnosti tako, da pokažejo politično odločnost in izvajajo skupne evropske politike z boljšim in bolj učinkovitim sodelovanjem za uresničevanje skupnega evropskega prostora znanja. Vlogo Komisije bo treba povečati, da bo lahko pospešila postopek. |
| --- | --- |

5.3

EESO priznava, da ustavna osnova za skupni evropski prostor znanja ni enaka kot SKP, EMU ali notranji trg. Vendar je treba za napredek v celoti izvajati vse ustrezne določbe Pogodbe. Države članice morajo nadomestiti pomanjkanje ustavne pristojnosti tako, da pokažejo politično odločnost in izvajajo skupne evropske politike z boljšim in bolj učinkovitim sodelovanjem za uresničevanje skupnega evropskega prostora znanja. Vlogo Komisije bo treba povečati, da bo lahko pospešila postopek.

| 5.4 | Organizacije civilne družbe v državah članicah so tudi odgovorne za napredek pri vzpostavljanju skupnega evropskega prostora znanja. Pritegniti je treba glavne zasebne interesne skupine v vsaki državi. Tako so te lahko protagonisti „resničnega dialoga“, h kateremu poziva Evropski svet in ki lahko delno nadomesti pomanjkanje politične volje. Opredeliti morajo ključne prednostne naloge ter ukrepe predlagati in izvajati same in v sodelovanju z javnimi oblastmi. Razen tega je treba obravnavati tudi vprašanje finančnih sredstev. Socialni partnerji morajo poskušati doseči sporazume za spodbujanje družbe znanja. Drugi sektorji organizirane civilne družbe, vključno z visokim šolstvom in raziskovalno skupnostjo, morajo ustrezno prispevati in pripraviti lastna izhodišča za reformo. |
| --- | --- |

5.4

Organizacije civilne družbe v državah članicah so tudi odgovorne za napredek pri vzpostavljanju skupnega evropskega prostora znanja. Pritegniti je treba glavne zasebne interesne skupine v vsaki državi. Tako so te lahko protagonisti „resničnega dialoga“, h kateremu poziva Evropski svet in ki lahko delno nadomesti pomanjkanje politične volje. Opredeliti morajo ključne prednostne naloge ter ukrepe predlagati in izvajati same in v sodelovanju z javnimi oblastmi. Razen tega je treba obravnavati tudi vprašanje finančnih sredstev. Socialni partnerji morajo poskušati doseči sporazume za spodbujanje družbe znanja. Drugi sektorji organizirane civilne družbe, vključno z visokim šolstvom in raziskovalno skupnostjo, morajo ustrezno prispevati in pripraviti lastna izhodišča za reformo.

| 5.5 | Notranji trg ostaja glavni temelj postopka vključevanja, ki vodi k boljši gospodarski učinkovitosti, socialnemu napredku in trajnosti. Povezanost skupnega evropskega prostora znanja in notranjega trga pomeni sinergijske vplive, ki bodo prinesli nove potenciale za rast. Ukrepi za pospeševanje učenja, inovacij in raziskav bodo povzročili večjo konkurenčnost. Dobro delujoč notranji trg bo omogočil prost pretok blaga, delovne sile, storitev in kapitala ter tudi znanja in idej. |
| --- | --- |

5.5

Notranji trg ostaja glavni temelj postopka vključevanja, ki vodi k boljši gospodarski učinkovitosti, socialnemu napredku in trajnosti. Povezanost skupnega evropskega prostora znanja in notranjega trga pomeni sinergijske vplive, ki bodo prinesli nove potenciale za rast. Ukrepi za pospeševanje učenja, inovacij in raziskav bodo povzročili večjo konkurenčnost. Dobro delujoč notranji trg bo omogočil prost pretok blaga, delovne sile, storitev in kapitala ter tudi znanja in idej.

| 5.5.1 | Zato je treba nekatere preostale ovire na notranjem trgu, ki preprečujejo prehod v ekonomijo znanja, čim prej odstraniti. Da bi prepoznali te sinergije in možnosti, je treba sprejeti zakonodajo o patentu Skupnosti in ureditvi pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

5.5.1

Zato je treba nekatere preostale ovire na notranjem trgu, ki preprečujejo prehod v ekonomijo znanja, čim prej odstraniti. Da bi prepoznali te sinergije in možnosti, je treba sprejeti zakonodajo o patentu Skupnosti in ureditvi pravic intelektualne lastnine.

| 5.5.2 | Naložbe podjetij v učenje, inovacije in raziskave bi bilo treba olajšati, in sicer vključno s pomočjo ureditev državne pomoči in javnih naročil ter v okviru pravil o konkurenci. |
| --- | --- |

5.5.2

Naložbe podjetij v učenje, inovacije in raziskave bi bilo treba olajšati, in sicer vključno s pomočjo ureditev državne pomoči in javnih naročil ter v okviru pravil o konkurenci.

| 5.5.3 | Modernizirana industrijska politika EU, za katero je značilen sektorski pristop, je osnovni gradnik družbe znanja, ki združuje odličnost ter zagotavlja stabilne in predvidljive okvirne pogoje za razvoj industrije. |
| --- | --- |

5.5.3

Modernizirana industrijska politika EU, za katero je značilen sektorski pristop, je osnovni gradnik družbe znanja, ki združuje odličnost ter zagotavlja stabilne in predvidljive okvirne pogoje za razvoj industrije.

| 5.5.4 | Prav tako je pomembno omogočiti večjo mobilnost delovne sile med državami članicami na splošno in spodbuditi prost pretok raziskovalcev in študentov. Mobilnost je samoumeven način pridobivanja in prenosa izkušenj, vendar jo morajo spremljati primerne plače in delovni pogoji. |
| --- | --- |

5.5.4

Prav tako je pomembno omogočiti večjo mobilnost delovne sile med državami članicami na splošno in spodbuditi prost pretok raziskovalcev in študentov. Mobilnost je samoumeven način pridobivanja in prenosa izkušenj, vendar jo morajo spremljati primerne plače in delovni pogoji.

| 5.5.5 | Univerze in ustanove za poklicno usposabljanje morajo s prilagajanjem evropskega pristopa svojim dejavnostim podpirati skupni evropski prostor znanja. Spodbujati je treba obstoječe instrumente za priznavanje usposobljenosti (10). |
| --- | --- |

5.5.5

Univerze in ustanove za poklicno usposabljanje morajo s prilagajanjem evropskega pristopa svojim dejavnostim podpirati skupni evropski prostor znanja. Spodbujati je treba obstoječe instrumente za priznavanje usposobljenosti (10).

| 5.6 | Osnova za skupni evropski prostor znanja je temeljna pravica vsakogar, da uživa koristi raziskav, novih tehnologij, inovacij in učenja. Možnost sodelovanja morajo imeti vsi ljudje, vsi sektorji in vse regije. Uvesti je treba ustrezne pogoje za vseživljenjsko učenje, ki vsem dajejo možnost sodelovanja. Izobraževanje in poklicno usposabljanje sta predpogoja za družbo znanja in z njima, kot javnim dobrim, morajo upravljati javni organi, da se zagotovi dostop za vse, z enakimi pravicami in možnostmi. |
| --- | --- |

5.6

Osnova za skupni evropski prostor znanja je temeljna pravica vsakogar, da uživa koristi raziskav, novih tehnologij, inovacij in učenja. Možnost sodelovanja morajo imeti vsi ljudje, vsi sektorji in vse regije. Uvesti je treba ustrezne pogoje za vseživljenjsko učenje, ki vsem dajejo možnost sodelovanja. Izobraževanje in poklicno usposabljanje sta predpogoja za družbo znanja in z njima, kot javnim dobrim, morajo upravljati javni organi, da se zagotovi dostop za vse, z enakimi pravicami in možnostmi.

| 5.6.1 | Družba znanja ne sme biti projekt elite, ki so jo prepričale koristi novih tehnologij. Namesto tega jo je treba obravnavati kot del skupnega projekta in uskladiti z drugimi politikami, ki so namenjene vsem državljanom. Vključuje osebni razvoj, državljansko vzgojo in vseživljenjsko učenje, sorazmerno z izzivi 21. stoletja. To je edinstvena priložnost za premostitev obstoječih razlik in zmanjšanje obstoječih ovir. Zato je nujno, da nove tehnologije postanejo dostopne tudi prikrajšanim skupinam, kot so priseljenci in invalidi. Nove tehnologije in inovacije morajo biti zato v večji meri ustvarjene na pobudo in zahtevo uporabnikov. |
| --- | --- |

5.6.1

Družba znanja ne sme biti projekt elite, ki so jo prepričale koristi novih tehnologij. Namesto tega jo je treba obravnavati kot del skupnega projekta in uskladiti z drugimi politikami, ki so namenjene vsem državljanom. Vključuje osebni razvoj, državljansko vzgojo in vseživljenjsko učenje, sorazmerno z izzivi 21. stoletja. To je edinstvena priložnost za premostitev obstoječih razlik in zmanjšanje obstoječih ovir. Zato je nujno, da nove tehnologije postanejo dostopne tudi prikrajšanim skupinam, kot so priseljenci in invalidi. Nove tehnologije in inovacije morajo biti zato v večji meri ustvarjene na pobudo in zahtevo uporabnikov.

| 5.6.2 | Temeljnega pomena je visokokakovostno osnovno izobraževanje. Za dosego cilja pridobivanja izobrazbe za vse je nujno, da vsakdo obvlada osnovne veščine. Podpreti je treba kakovostno otroško varstvo, ki bo vsem otrokom, ne glede na socialni izvor, omogočilo enake možnosti učenja v najzgodnejšem življenjskem obdobju. |
| --- | --- |

5.6.2

Temeljnega pomena je visokokakovostno osnovno izobraževanje. Za dosego cilja pridobivanja izobrazbe za vse je nujno, da vsakdo obvlada osnovne veščine. Podpreti je treba kakovostno otroško varstvo, ki bo vsem otrokom, ne glede na socialni izvor, omogočilo enake možnosti učenja v najzgodnejšem življenjskem obdobju.

6.   Za uresničitev družbe znanja je potrebno povečano financiranje

| 6.1 | Za uresničitev skupnega evropskega prostora znanja morajo EU, države članice in regije preusmeriti javno porabo v naložbe v učenje, inovacije in raziskave, ki spodbujajo rast. EESO predlaga, da se države članice v sodelovanju z zasebnimi interesnimi skupinami zavežejo k uresničitvi Nacionalnega programa za povečanje znanja z namenom povečanja naložb v infrastrukturo znanja in izobraževalne ustanove za vsakogar. |
| --- | --- |

6.1

Za uresničitev skupnega evropskega prostora znanja morajo EU, države članice in regije preusmeriti javno porabo v naložbe v učenje, inovacije in raziskave, ki spodbujajo rast. EESO predlaga, da se države članice v sodelovanju z zasebnimi interesnimi skupinami zavežejo k uresničitvi Nacionalnega programa za povečanje znanja z namenom povečanja naložb v infrastrukturo znanja in izobraževalne ustanove za vsakogar.

| 6.2 | Pri tem lahko države članice in regije prejemajo sredstva EU iz strukturnih in kohezijskih skladov. 7. okvirni program za raziskave in razvoj bo prav tako imel pomembno vlogo. Program za konkurenčnost in inovativnost (PKI), Program vseživljenjskega učenja in program Progress so pomembni podporni instrumenti. |
| --- | --- |

6.2

Pri tem lahko države članice in regije prejemajo sredstva EU iz strukturnih in kohezijskih skladov. 7. okvirni program za raziskave in razvoj bo prav tako imel pomembno vlogo. Program za konkurenčnost in inovativnost (PKI), Program vseživljenjskega učenja in program Progress so pomembni podporni instrumenti.

| 6.3 | EESO zahteva, da se podprejo predlogi Evropske komisije v zvezi s finančnimi perspektivami 2007–13 za financiranje raziskav, inovacij in učenja. |
| --- | --- |

6.3

EESO zahteva, da se podprejo predlogi Evropske komisije v zvezi s finančnimi perspektivami 2007–13 za financiranje raziskav, inovacij in učenja.

| 6.4 | 7. okvirni program za raziskave in razvoj je značilen primer. Evropska komisija je predlagala podvojitev virov na 72 milijard EUR. Odbor zahteva, da se ta raven ohrani, sicer bo 3-odstotni cilj porabe za raziskave ogrožen. Če se države članice odločijo znižati prvotno predlagano raven porabe, morajo to nadomestiti z dodatnimi viri na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

6.4

7. okvirni program za raziskave in razvoj je značilen primer. Evropska komisija je predlagala podvojitev virov na 72 milijard EUR. Odbor zahteva, da se ta raven ohrani, sicer bo 3-odstotni cilj porabe za raziskave ogrožen. Če se države članice odločijo znižati prvotno predlagano raven porabe, morajo to nadomestiti z dodatnimi viri na nacionalni ravni.

| 6.5 | EESO poziva podjetja, finančne ustanove in zasebne sklade, da prevzamejo odgovornost za povečanje naložb v ekonomijo znanja. Podpira javno-zasebno partnerstvo na evropski, nacionalni in regionalni ravni kot metodo financiranja naložb. EESO predlaga, da se finančne spodbude za povečanje raziskav in razvoja z donacijami, davčnimi dobropisi in garancijami za posojila vpeljejo v EU pod pogojem, da je pridobljeno znanje dostopno. Posebno finančno in drugo pomoč je treba nameniti MSP, vključno z organizacijami socialnega gospodarstva, da lahko v celoti sodelujejo v skupnem evropskem prostoru znanja. Prav tako morajo biti na voljo ustrezna sredstva in pobude za državljane in njihove organizacije, da lahko dejavno sodelujejo. |
| --- | --- |

6.5

EESO poziva podjetja, finančne ustanove in zasebne sklade, da prevzamejo odgovornost za povečanje naložb v ekonomijo znanja. Podpira javno-zasebno partnerstvo na evropski, nacionalni in regionalni ravni kot metodo financiranja naložb. EESO predlaga, da se finančne spodbude za povečanje raziskav in razvoja z donacijami, davčnimi dobropisi in garancijami za posojila vpeljejo v EU pod pogojem, da je pridobljeno znanje dostopno. Posebno finančno in drugo pomoč je treba nameniti MSP, vključno z organizacijami socialnega gospodarstva, da lahko v celoti sodelujejo v skupnem evropskem prostoru znanja. Prav tako morajo biti na voljo ustrezna sredstva in pobude za državljane in njihove organizacije, da lahko dejavno sodelujejo.

7.   Izboljšanje upravljanja

| 7.1 | EESO potrjuje sklepe vrha o izboljšanem upravljanju, ker ustrezajo stalnim zahtevam po vključenosti vlad držav članic in vseh interesnih skupin na regionalni in nacionalni ravni, vključno s parlamentarnimi telesi. Odbor je prepričan, da bodo programi nacionalnih reform sestavljeni ob posvetovanju z organizirano civilno družbo, ki vključuje tudi ekonomske in socialne svete v tistih državah, v katerih ti obstajajo. Odbor bo pozorno spremljal ta posvetovalni postopek. |
| --- | --- |

7.1

EESO potrjuje sklepe vrha o izboljšanem upravljanju, ker ustrezajo stalnim zahtevam po vključenosti vlad držav članic in vseh interesnih skupin na regionalni in nacionalni ravni, vključno s parlamentarnimi telesi. Odbor je prepričan, da bodo programi nacionalnih reform sestavljeni ob posvetovanju z organizirano civilno družbo, ki vključuje tudi ekonomske in socialne svete v tistih državah, v katerih ti obstajajo. Odbor bo pozorno spremljal ta posvetovalni postopek.

| 7.2 | Integrirane smernice Sveta dejansko ne odražajo potrebe po usklajenosti med področji reform, ampak ostajajo razdrobljene. Primer za to je dejstvo, da je približno deset smernic povezanih z družbo znanja. Svet mora obravnavati preoblikovanje, da bo mogoče vključiti različne pobude politik, ki lahko vzpostavijo skupni evropski prostor znanja. |
| --- | --- |

7.2

Integrirane smernice Sveta dejansko ne odražajo potrebe po usklajenosti med področji reform, ampak ostajajo razdrobljene. Primer za to je dejstvo, da je približno deset smernic povezanih z družbo znanja. Svet mora obravnavati preoblikovanje, da bo mogoče vključiti različne pobude politik, ki lahko vzpostavijo skupni evropski prostor znanja.

| 7.3 | Odbor poudarja upravljanje in učinkovito izvajanje kot pomembna elementa postopka. To po eni strani zahteva cilje, merila in urnike ter po drugi strani jasne odgovornosti za razvoj, izvajanje in spremljanje ukrepov. |
| --- | --- |

7.3

Odbor poudarja upravljanje in učinkovito izvajanje kot pomembna elementa postopka. To po eni strani zahteva cilje, merila in urnike ter po drugi strani jasne odgovornosti za razvoj, izvajanje in spremljanje ukrepov.

| 7.4 | Čeprav so države članice odgovorne za lizbonsko strategijo, je treba okrepiti vlogo Komisije v političnem usmerjanju, spremljanju napredka in opominjanju držav, ki ne izpolnijo svojih obveznosti v okviru nacionalnih programov reform, na primer:






  — | z usklajevanjem ustreznih finančnih sredstev, programov in agencij Skupnosti v celovit program EU za skupni evropski prostor znanja, |
| --- | --- | --- |

7.4

Čeprav so države članice odgovorne za lizbonsko strategijo, je treba okrepiti vlogo Komisije v političnem usmerjanju, spremljanju napredka in opominjanju držav, ki ne izpolnijo svojih obveznosti v okviru nacionalnih programov reform, na primer:

—

z usklajevanjem ustreznih finančnih sredstev, programov in agencij Skupnosti v celovit program EU za skupni evropski prostor znanja,

| — | s pregledovanjem, in če je potrebno, prilagajanjem obstoječih rezultatov za merjenje napredka pri uresničevanju skupnega evropskega prostora znanja, pri čemer se osredotoča še zlasti na cilje, roke in ocenjevanje prizadevanj držav članic, |
| --- | --- |

—

s pregledovanjem, in če je potrebno, prilagajanjem obstoječih rezultatov za merjenje napredka pri uresničevanju skupnega evropskega prostora znanja, pri čemer se osredotoča še zlasti na cilje, roke in ocenjevanje prizadevanj držav članic,

| — | z merjenjem dejanskega vključevanja interesnih skupin v izdelavo nacionalnih programov reform, |
| --- | --- |

—

z merjenjem dejanskega vključevanja interesnih skupin v izdelavo nacionalnih programov reform,

| — | vzpostavitev konvergenčnega okvira z natančnim časovnim razporedom in dejanskim sodelovanjem interesnih skupin pri OMU, zlasti v zvezi z raziskavami, izobraževanjem/usposabljanjem in zaposlovanjem; z razvojem kazalcev, meril in podatkov, ki izražajo zaskrbljenost državljanov in njihove želje, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev konvergenčnega okvira z natančnim časovnim razporedom in dejanskim sodelovanjem interesnih skupin pri OMU, zlasti v zvezi z raziskavami, izobraževanjem/usposabljanjem in zaposlovanjem; z razvojem kazalcev, meril in podatkov, ki izražajo zaskrbljenost državljanov in njihove želje,

| — | s povzetkom razvoja v smeri družbe znanja v letnem poročilu. |
| --- | --- |

—

s povzetkom razvoja v smeri družbe znanja v letnem poročilu.

| 7.5 | Svet za konkurenčnost in Svet za zaposlovanje ter Evropski parlament in nacionalni parlamenti bi morali obravnavati letno poročilo in vključiti tudi ustrezne interesne skupine in javnost. |
| --- | --- |

7.5

Svet za konkurenčnost in Svet za zaposlovanje ter Evropski parlament in nacionalni parlamenti bi morali obravnavati letno poročilo in vključiti tudi ustrezne interesne skupine in javnost.

| 7.6 | EESO predlaga uvedbo stalne in strukturirane razprave za motivacijo nosilcev odločanja na vseh ravneh in nadaljnji razvoj javnega dialoga, da se upoštevajo želje in skrbi državljanov ter tako odpravi vedno večji skepticizem in pomanjkanje predanosti. Razprava mora vključevati tudi lokalno, regionalno in evropsko raven in uporabljati inovativne metode. Obravnavati je treba prihodnje izzive in strateške izbire. |
| --- | --- |

7.6

EESO predlaga uvedbo stalne in strukturirane razprave za motivacijo nosilcev odločanja na vseh ravneh in nadaljnji razvoj javnega dialoga, da se upoštevajo želje in skrbi državljanov ter tako odpravi vedno večji skepticizem in pomanjkanje predanosti. Razprava mora vključevati tudi lokalno, regionalno in evropsko raven in uporabljati inovativne metode. Obravnavati je treba prihodnje izzive in strateške izbire.

| 7.7 | Nacionalni parlamenti imajo pomembno vlogo in morajo sodelovati. EESO prav tako priporoča, da se razprave o programih nacionalnih reform organizirajo v vsakem parlamentu pred razpravo v Svetu, v istem mesecu in, če je mogoče, v istem tednu. Tudi nacionalni ekonomski in socialni sveti so v tem smislu odgovorni, v državah, kjer taki sveti ne obstajajo, pa morajo razpravo spodbuditi socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

7.7

Nacionalni parlamenti imajo pomembno vlogo in morajo sodelovati. EESO prav tako priporoča, da se razprave o programih nacionalnih reform organizirajo v vsakem parlamentu pred razpravo v Svetu, v istem mesecu in, če je mogoče, v istem tednu. Tudi nacionalni ekonomski in socialni sveti so v tem smislu odgovorni, v državah, kjer taki sveti ne obstajajo, pa morajo razpravo spodbuditi socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe.

| 7.8 | Inovacije in učenje imajo lokalne temelje. EESO poudarja vključenost regionalnih in lokalnih udeležencev v ustvarjanju skupnega evropskega prostora znanja in njihovo vlogo pri prevzemu soodgovornosti za lizbonsko strategijo. V zvezi s tem so še zlasti pomembne mestne regije in velemestna območja, prav tako pa je treba spodbujati sodelovanje vseh ostalih regij. EESO v celoti podpira dejstvo, da je ena od teh prednostnih nalog prihodnje kohezijske politike spodbujanje inovativnosti, podjetništva in ekonomije znanja. |
| --- | --- |

7.8

Inovacije in učenje imajo lokalne temelje. EESO poudarja vključenost regionalnih in lokalnih udeležencev v ustvarjanju skupnega evropskega prostora znanja in njihovo vlogo pri prevzemu soodgovornosti za lizbonsko strategijo. V zvezi s tem so še zlasti pomembne mestne regije in velemestna območja, prav tako pa je treba spodbujati sodelovanje vseh ostalih regij. EESO v celoti podpira dejstvo, da je ena od teh prednostnih nalog prihodnje kohezijske politike spodbujanje inovativnosti, podjetništva in ekonomije znanja.

8.   Sodelovanje organizirane civilne družbe — kako lahko prispevajo večje interesne skupine

| 8.1 | Evropski svet je od EESO zahteval, da vzpostavi interaktivno omrežje pobud civilne družbe z ekonomskimi in socialnimi sveti držav članic ter drugimi partnerskimi organizacijami, da bi se tako spodbudilo izvajanje strategije (11). Ta postopek zdaj poteka. Sodelovanje v zvezi s tem mnenjem in zbirno poročilo sta pomemben korak na tej poti. Tako bodo poudarjene najboljša praksa in izkušnje sodelovanja organizirane civilne družbe pri ukrepih in politikah za uresničitev družbe znanja (12). |
| --- | --- |

8.1

Evropski svet je od EESO zahteval, da vzpostavi interaktivno omrežje pobud civilne družbe z ekonomskimi in socialnimi sveti držav članic ter drugimi partnerskimi organizacijami, da bi se tako spodbudilo izvajanje strategije (11). Ta postopek zdaj poteka. Sodelovanje v zvezi s tem mnenjem in zbirno poročilo sta pomemben korak na tej poti. Tako bodo poudarjene najboljša praksa in izkušnje sodelovanja organizirane civilne družbe pri ukrepih in politikah za uresničitev družbe znanja (12).

| 8.2 | Nujno je treba premostiti obstoječe pomanjkanje pretoka informacij med državljani in Evropo. Osredotočiti se je treba na njihove želje in skrbi. Potreben je sodoben pristop do komunikacije in ozaveščanja, da se vključi, spodbudi in po možnosti prepriča javnost ter da državljani prevzamejo odgovornost. Tudi tisk in mediji morajo bolj sodelovati v razpravi o prihodnosti Evrope. V zvezi s tem se Odbor sklicuje na akcijski načrt Komisije, ki ga je predlagala ga. Wallström in temelji na treh načelih „poslušaj, komuniciraj, deluj na lokalni ravni“ (13). Spremljati je treba izvajanje sklepov s foruma interesnih skupin, ki ga je od 7. do 8. novembra v sodelovanju s Komisijo organiziral Odbor. |
| --- | --- |

8.2

Nujno je treba premostiti obstoječe pomanjkanje pretoka informacij med državljani in Evropo. Osredotočiti se je treba na njihove želje in skrbi. Potreben je sodoben pristop do komunikacije in ozaveščanja, da se vključi, spodbudi in po možnosti prepriča javnost ter da državljani prevzamejo odgovornost. Tudi tisk in mediji morajo bolj sodelovati v razpravi o prihodnosti Evrope. V zvezi s tem se Odbor sklicuje na akcijski načrt Komisije, ki ga je predlagala ga. Wallström in temelji na treh načelih „poslušaj, komuniciraj, deluj na lokalni ravni“ (13). Spremljati je treba izvajanje sklepov s foruma interesnih skupin, ki ga je od 7. do 8. novembra v sodelovanju s Komisijo organiziral Odbor.

| 8.3 | Sodelovanje pomeni tudi, da morajo zasebne interesne skupine ukrepati in prevzeti odgovornost z dejanskimi prispevki in ukrepi. Javne oblasti morajo pozdraviti in podpreti zasebne spodbude, ki prispevajo k skupnemu evropskemu prostoru znanja. |
| --- | --- |

8.3

Sodelovanje pomeni tudi, da morajo zasebne interesne skupine ukrepati in prevzeti odgovornost z dejanskimi prispevki in ukrepi. Javne oblasti morajo pozdraviti in podpreti zasebne spodbude, ki prispevajo k skupnemu evropskemu prostoru znanja.

| 8.4 | EESO želi poudariti morebiten prispevek nekaterih glavnih interesnih skupin:






  — | Socialni dialog je pomembno orodje pri oblikovanju družbe znanja. Pomembno je vključiti MSP v dialog. Vseživljenjsko učenje, inovativnost in dodatna socialna zaščita je nekaj pomembnih vprašanj, ki jih je mogoče obravnavati v socialnem dialogu. |
| --- | --- | --- |

8.4

EESO želi poudariti morebiten prispevek nekaterih glavnih interesnih skupin:

—

Socialni dialog je pomembno orodje pri oblikovanju družbe znanja. Pomembno je vključiti MSP v dialog. Vseživljenjsko učenje, inovativnost in dodatna socialna zaščita je nekaj pomembnih vprašanj, ki jih je mogoče obravnavati v socialnem dialogu.

| — | Socialni partnerji v številnih državah članicah so pomembno prispevali, zlasti s skupnimi izjavami in kolektivnimi pogodbami o vseživljenjskem učenju. Vseeno pa še zdaleč niso vsi delavci vključeni v takšne skupne sporazume. Čeprav se ukrepi po naravi zelo razlikujejo, imajo nekaj skupnega, na primer pravico vseh delavcev, da sodelujejo pri nadaljnjem usposabljanju, oblikovanje shem poklicnega razvoja in okvire za oceno usposobljenosti. Oceniti je treba, kako na nacionalni ravni poteka izvajanje okvirnega sporazuma med evropskimi socialnimi partnerji, ki je bil sklenjen v letu 2002. |
| --- | --- |

—

Socialni partnerji v številnih državah članicah so pomembno prispevali, zlasti s skupnimi izjavami in kolektivnimi pogodbami o vseživljenjskem učenju. Vseeno pa še zdaleč niso vsi delavci vključeni v takšne skupne sporazume. Čeprav se ukrepi po naravi zelo razlikujejo, imajo nekaj skupnega, na primer pravico vseh delavcev, da sodelujejo pri nadaljnjem usposabljanju, oblikovanje shem poklicnega razvoja in okvire za oceno usposobljenosti. Oceniti je treba, kako na nacionalni ravni poteka izvajanje okvirnega sporazuma med evropskimi socialnimi partnerji, ki je bil sklenjen v letu 2002.

| — | Kolektivna pogodba lahko popravi tržne nepopolnosti podjetij, ki ne vlagajo dovolj v usposabljanje (14). S sektorskimi in državnimi kolektivnimi pogodbami se vzpostavijo enotni konkurenčni pogoji delovanja, ki podjetjem omogočijo, da povečajo naložbe tudi v usposabljanje nižje usposobljenih delavcev. Dostop do vseživljenjskega učenja se je izboljšal tako, da je financiranje naložb v človeške vire postalo obojestransko. |
| --- | --- |

—

Kolektivna pogodba lahko popravi tržne nepopolnosti podjetij, ki ne vlagajo dovolj v usposabljanje (14). S sektorskimi in državnimi kolektivnimi pogodbami se vzpostavijo enotni konkurenčni pogoji delovanja, ki podjetjem omogočijo, da povečajo naložbe tudi v usposabljanje nižje usposobljenih delavcev. Dostop do vseživljenjskega učenja se je izboljšal tako, da je financiranje naložb v človeške vire postalo obojestransko.

| — | Podjetja so ključni akterji pri ustvarjanju več in boljših delovnih mest v skupnem evropskem prostoru znanja. S strateškimi naložbami v ustvarjanje in uporabo znanja morajo predvideti in upravljati spremembe ter javno poročati o svojih ukrepih na področju vseživljenjskega učenja, inovativnosti in raziskav ter tudi na področju prestrukturiranja kot dela socialne odgovornosti podjetij. |
| --- | --- |

—

Podjetja so ključni akterji pri ustvarjanju več in boljših delovnih mest v skupnem evropskem prostoru znanja. S strateškimi naložbami v ustvarjanje in uporabo znanja morajo predvideti in upravljati spremembe ter javno poročati o svojih ukrepih na področju vseživljenjskega učenja, inovativnosti in raziskav ter tudi na področju prestrukturiranja kot dela socialne odgovornosti podjetij.

| — | Finančne ustanove in ustanove s tveganim kapitalom lahko dobavljajo zasebni lastniški kapital in tvegani kapital ter sklade za inovativna podjetja, zlasti MSP, in lahko skupaj z javnimi oblastmi oblikujejo celostne pakete pomoči. Uporabiti morajo nove pomoči, ki jih ponujata Program za konkurenčnost in inovativnost (PKI) (15) in Evropski investicijski sklad (EIS) ter najti nove finančne rešitve. |
| --- | --- |

—

Finančne ustanove in ustanove s tveganim kapitalom lahko dobavljajo zasebni lastniški kapital in tvegani kapital ter sklade za inovativna podjetja, zlasti MSP, in lahko skupaj z javnimi oblastmi oblikujejo celostne pakete pomoči. Uporabiti morajo nove pomoči, ki jih ponujata Program za konkurenčnost in inovativnost (PKI) (15) in Evropski investicijski sklad (EIS) ter najti nove finančne rešitve.

| — | Organizacije socialnega gospodarstva, ki temeljijo na solidarnosti, lahko spodbujajo ekonomske in socialne inovacije za ustvarjanje delovnih mest in boj proti socialni izključenosti, tako da se vključijo prikrajšane skupine. |
| --- | --- |

—

Organizacije socialnega gospodarstva, ki temeljijo na solidarnosti, lahko spodbujajo ekonomske in socialne inovacije za ustvarjanje delovnih mest in boj proti socialni izključenosti, tako da se vključijo prikrajšane skupine.

| — | Neformalne izobraževalne organizacije zunaj javnega izobraževalnega sistema — na primer tiste, ki jih upravljajo socialni partnerji ali združenja — so se izkazale za zelo učinkovite pri oskrbovanju in prilagajanju struktur in metod vseživljenjskega učenja, da bi vsem družbenim skupinam omogočili sodelovanje v družbi znanja. |
| --- | --- |

—

Neformalne izobraževalne organizacije zunaj javnega izobraževalnega sistema — na primer tiste, ki jih upravljajo socialni partnerji ali združenja — so se izkazale za zelo učinkovite pri oskrbovanju in prilagajanju struktur in metod vseživljenjskega učenja, da bi vsem družbenim skupinam omogočili sodelovanje v družbi znanja.

| — | Potrošniki lahko podpirajo in spodbujajo inovacije in tehnologije, katerih namen je izboljšati kakovost življenja, ob upoštevanju socialnih in etičnih posledic. |
| --- | --- |

—

Potrošniki lahko podpirajo in spodbujajo inovacije in tehnologije, katerih namen je izboljšati kakovost življenja, ob upoštevanju socialnih in etičnih posledic.

| — | Mladi lahko v veliki meri prispevajo, ker so dovzetni za novo znanje in tehnologije. V lizbonski strategiji lahko prispevajo na podlagi Pakta za mlade (16). Pomembna področja ukrepanja so ustvarjanje zaposlitvenih možnosti za študente v visokem šolstvu in ukrepi za zmanjšanje zgodnjega osipa na šolah. |
| --- | --- |

—

Mladi lahko v veliki meri prispevajo, ker so dovzetni za novo znanje in tehnologije. V lizbonski strategiji lahko prispevajo na podlagi Pakta za mlade (16). Pomembna področja ukrepanja so ustvarjanje zaposlitvenih možnosti za študente v visokem šolstvu in ukrepi za zmanjšanje zgodnjega osipa na šolah.

| — | Pripadniki svobodnih poklicev in samozaposleni tudi imajo svojo vlogo v družbi znanja, in sicer uvajanje usposobljenosti za dostop in vseživljenjsko učenje za svoja delovna področja. |
| --- | --- |

—

Pripadniki svobodnih poklicev in samozaposleni tudi imajo svojo vlogo v družbi znanja, in sicer uvajanje usposobljenosti za dostop in vseživljenjsko učenje za svoja delovna področja.

| — | Univerze in ustanove visokošolskega izobraževanja morajo dejavno sodelovati, ker so ključne institucije za napredek pri uresničevanju družbe znanja. Pomembno je spodbuditi sodelovanje med industrijo in akademskim svetom za prenos rezultatov izvedenih raziskav in tudi za spodbujanje nadnacionalne mobilnosti študentov. |
| --- | --- |

—

Univerze in ustanove visokošolskega izobraževanja morajo dejavno sodelovati, ker so ključne institucije za napredek pri uresničevanju družbe znanja. Pomembno je spodbuditi sodelovanje med industrijo in akademskim svetom za prenos rezultatov izvedenih raziskav in tudi za spodbujanje nadnacionalne mobilnosti študentov.

| — | Raziskovalna skupnost lahko skupaj z državami članicami poveča vrednost raziskovanja kot poklicne dejavnosti in vključi raziskovalce v sodelovanje preko državnih meja v skladu z Evropsko listino za raziskovalce in kodeksom ravnanja pri njihovem zaposlovanju ter s tem poveča privlačnost poklicev raziskovalcev. |
| --- | --- |

—

Raziskovalna skupnost lahko skupaj z državami članicami poveča vrednost raziskovanja kot poklicne dejavnosti in vključi raziskovalce v sodelovanje preko državnih meja v skladu z Evropsko listino za raziskovalce in kodeksom ravnanja pri njihovem zaposlovanju ter s tem poveča privlačnost poklicev raziskovalcev.

9.   Štirje predlogi prednostnih nalog

9.1   Oblikovanje pozitivnega okvira makroekonomske politike za družbo znanja

| 9.1.1 | Evropski svet je na vrhu odobril reformo, ki bo uvedena v Pakt za stabilnost in rast. Glede na to reformo glavna skrb ostajata makroekonomska stabilnost in skladnost s predpisi (17). Vseeno je preusmeritev javnih izdatkov v R&R in inovacije eden od pomembnih dejavnikov, ki jih mora EU upoštevati pri oceni začasnega javnofinančnega primanjkljaja, ki presega 3 %, ali pri opredelitvi prilagoditvenih poti. |
| --- | --- |

9.1.1

Evropski svet je na vrhu odobril reformo, ki bo uvedena v Pakt za stabilnost in rast. Glede na to reformo glavna skrb ostajata makroekonomska stabilnost in skladnost s predpisi (17). Vseeno je preusmeritev javnih izdatkov v R&R in inovacije eden od pomembnih dejavnikov, ki jih mora EU upoštevati pri oceni začasnega javnofinančnega primanjkljaja, ki presega 3 %, ali pri opredelitvi prilagoditvenih poti.

| 9.1.2 | Gospodarska rast in zaposlovanje sta potrebna, ker olajšujeta uresničevanje večine drugih političnih ciljev in blažita učinek reform. Vseeno sedanja politika EU ni dovolj osredotočena na rast in zaposlovanje. Kombinacija politik, določena v širših smernicah ekonomske politike, je neuravnotežena, ker temelji na dosegi stabilnosti na račun rasti in je osredotočena predvsem na ukrepe v zvezi s ponudbo. Zanemarja dejstvo, da je treba reforme za povečanje možnosti rasti dopolniti z ukrepi za spodbujanje učinkovitega povpraševanja. |
| --- | --- |

9.1.2

Gospodarska rast in zaposlovanje sta potrebna, ker olajšujeta uresničevanje večine drugih političnih ciljev in blažita učinek reform. Vseeno sedanja politika EU ni dovolj osredotočena na rast in zaposlovanje. Kombinacija politik, določena v širših smernicah ekonomske politike, je neuravnotežena, ker temelji na dosegi stabilnosti na račun rasti in je osredotočena predvsem na ukrepe v zvezi s ponudbo. Zanemarja dejstvo, da je treba reforme za povečanje možnosti rasti dopolniti z ukrepi za spodbujanje učinkovitega povpraševanja.

| 9.1.3 | V zvezi s tem je pomembno tudi tesnejše usklajevanje gospodarskih politik držav članic in tudi povezava makroekonomskega dialoga s tristranskim vrhom socialnih partnerjev ter začetek poglobljene razprave z ECB. |
| --- | --- |

9.1.3

V zvezi s tem je pomembno tudi tesnejše usklajevanje gospodarskih politik držav članic in tudi povezava makroekonomskega dialoga s tristranskim vrhom socialnih partnerjev ter začetek poglobljene razprave z ECB.

| 9.1.4 | Na podlagi tega morajo makroekonomske politike, in sicer proračunska in davčna politika, pospeševati družbo znanja, zlasti z dajanjem prednosti povpraševanju po novih tehnologijah. |
| --- | --- |

9.1.4

Na podlagi tega morajo makroekonomske politike, in sicer proračunska in davčna politika, pospeševati družbo znanja, zlasti z dajanjem prednosti povpraševanju po novih tehnologijah.

9.2   Zagotovitev okvira in sredstev za vseživljenjsko učenje

| 9.2.1 | Na spomladanskem vrhu je bilo navedeno, da „je vseživljenjsko učenje osnovni pogoj za uresničitev ciljev lizbonske strategije“ (18). |
| --- | --- |

9.2.1

Na spomladanskem vrhu je bilo navedeno, da „je vseživljenjsko učenje osnovni pogoj za uresničitev ciljev lizbonske strategije“ (18).

| 9.2.2 | Opozoriti je treba, da imajo države z najboljšo gospodarsko in socialno učinkovitostjo največji odstotek odraslih, ki se izobražujejo in usposabljajo, medtem ko nasprotno velja za države z najslabšo učinkovitostjo. Priznati je treba načelo „nove priložnosti“ in predlagati novo pogodbo vsem, ki so zamudili prvo priložnost za osnovno izobraževanje. To zamisel je mogoče uresničiti na različne načine, na primer s ponudbo izobraževanja ali časovni dobropis, ki ga je mogoče v vsakem življenjskem obdobju unovčiti za osvežitev osnovnega znanja. |
| --- | --- |

9.2.2

Opozoriti je treba, da imajo države z najboljšo gospodarsko in socialno učinkovitostjo največji odstotek odraslih, ki se izobražujejo in usposabljajo, medtem ko nasprotno velja za države z najslabšo učinkovitostjo. Priznati je treba načelo „nove priložnosti“ in predlagati novo pogodbo vsem, ki so zamudili prvo priložnost za osnovno izobraževanje. To zamisel je mogoče uresničiti na različne načine, na primer s ponudbo izobraževanja ali časovni dobropis, ki ga je mogoče v vsakem življenjskem obdobju unovčiti za osvežitev osnovnega znanja.

| 9.2.3 | Bistveno je uresničiti sklepe z vrha. EESO ponovno poziva k vseevropski Listini o vseživljenjskem učenju (19). EU in države članice morajo skupaj z večjimi interesnimi skupinami določiti ključne prednostne naloge in ukrepe, jim dati pravno podlago in zagotoviti dovolj finančnih virov. Države članice se morajo zavezati k izvajanju listine na vseh ravneh s „pakti o vseživljenjskem učenju“ ali podobnimi ureditvami. Vloge in odgovornosti javnega in zasebnega sektorja je treba opredeliti v smislu, da je vseživljenjsko učenje storitev splošnega pomena. |
| --- | --- |

9.2.3

Bistveno je uresničiti sklepe z vrha. EESO ponovno poziva k vseevropski Listini o vseživljenjskem učenju (19). EU in države članice morajo skupaj z večjimi interesnimi skupinami določiti ključne prednostne naloge in ukrepe, jim dati pravno podlago in zagotoviti dovolj finančnih virov. Države članice se morajo zavezati k izvajanju listine na vseh ravneh s „pakti o vseživljenjskem učenju“ ali podobnimi ureditvami. Vloge in odgovornosti javnega in zasebnega sektorja je treba opredeliti v smislu, da je vseživljenjsko učenje storitev splošnega pomena.

| 9.2.4 | V vse faze vseživljenjskega učenja je treba bistveno vlagati, vključno z otroštvom. Države članice se morajo sporazumeti o količinskem cilju, ki je izražen kot odstotek za naložbe v izobraževanje, vključno z vseživljenjskim učenjem. Vseeno javni proračun ne bo poravnal računa za izobraževanje in usposabljanje in ga je treba dopolniti s kolektivnimi ali drugimi pogodbami med delodajalci in delavci s strani podjetja in posameznika, v skladu z njegovimi ali njenimi možnostmi. Vloga zasebnih in javnih interesnih skupin je ljudem omogočiti sodelovanje in jih k njemu spodbuditi ter jim vzbuditi odgovornost za prilagajanje na spreminjajoče se okoliščine. |
| --- | --- |

9.2.4

V vse faze vseživljenjskega učenja je treba bistveno vlagati, vključno z otroštvom. Države članice se morajo sporazumeti o količinskem cilju, ki je izražen kot odstotek za naložbe v izobraževanje, vključno z vseživljenjskim učenjem. Vseeno javni proračun ne bo poravnal računa za izobraževanje in usposabljanje in ga je treba dopolniti s kolektivnimi ali drugimi pogodbami med delodajalci in delavci s strani podjetja in posameznika, v skladu z njegovimi ali njenimi možnostmi. Vloga zasebnih in javnih interesnih skupin je ljudem omogočiti sodelovanje in jih k njemu spodbuditi ter jim vzbuditi odgovornost za prilagajanje na spreminjajoče se okoliščine.

| 9.2.5 | EU in države članice se morajo dogovoriti tudi o minimalni ravni sredstev za vseživljenjsko učenje v okviru strukturnih skladov, na primer za vsaj tretjino celotnega zneska (20). Skladi se morajo osredotočiti in podpirati „pakte o vseživljenjskem učenju“, ki povečujejo dostop do usposabljanja za vse delavce, in tudi spodbude, ki so prilagojene večini prikrajšanih skupin. Vsaka država članica mora dokazati, da pri izvajanju nacionalnega programa reforme uporablja pomoč iz Evropskega socialnega sklada. |
| --- | --- |

9.2.5

EU in države članice se morajo dogovoriti tudi o minimalni ravni sredstev za vseživljenjsko učenje v okviru strukturnih skladov, na primer za vsaj tretjino celotnega zneska (20). Skladi se morajo osredotočiti in podpirati „pakte o vseživljenjskem učenju“, ki povečujejo dostop do usposabljanja za vse delavce, in tudi spodbude, ki so prilagojene večini prikrajšanih skupin. Vsaka država članica mora dokazati, da pri izvajanju nacionalnega programa reforme uporablja pomoč iz Evropskega socialnega sklada.

| 9.2.6 | Na lokalni ravni se lahko odprti učni centri, pakti o vseživljenjskem učenju ali podobni programi usposabljanja oblikujejo v obsežno partnerstvo. Tudi univerze morajo imeti večjo vlogo v vseživljenjskem učenju. |
| --- | --- |

9.2.6

Na lokalni ravni se lahko odprti učni centri, pakti o vseživljenjskem učenju ali podobni programi usposabljanja oblikujejo v obsežno partnerstvo. Tudi univerze morajo imeti večjo vlogo v vseživljenjskem učenju.

9.3   Uporabnikom prijazne inovacijske in tehnološke politike

| 9.3.1 | EESO trdno podpira sklepe spomladanskega vrha v zvezi s prizadevanji za 7. okvirni program za raziskave in razvoj, da se zapolni tehnološka vrzel in da države članice oblikujejo obsežne inovacijske politike, ki jih bo podprl PKI in ki bodo spodbudile konkurenčnost zlasti MSP. Podpira tudi predlog, da Evropa potrebuje dejavno industrijsko politiko z različnimi tehnološkimi spodbudami (21). |
| --- | --- |

9.3.1

EESO trdno podpira sklepe spomladanskega vrha v zvezi s prizadevanji za 7. okvirni program za raziskave in razvoj, da se zapolni tehnološka vrzel in da države članice oblikujejo obsežne inovacijske politike, ki jih bo podprl PKI in ki bodo spodbudile konkurenčnost zlasti MSP. Podpira tudi predlog, da Evropa potrebuje dejavno industrijsko politiko z različnimi tehnološkimi spodbudami (21).

| 9.3.2 | Raziskovalne programe je treba natančneje spremljati, ocenjevati in tako zagotoviti, da se sredstva namenjajo prispevanju k evropski inovativni sposobnosti. Inovativnost je treba šteti za vseobsegajoč pojem in treba jo je osredotočiti ne le na postopke, izdelke in tehnologijo, temveč tudi na upravljanje, trajnostni razvoj in gospodarske odgovore na družbena vprašanja, da bi podprli evropski model družbe. Inovacije morajo pronicati v vse družbene procese. Socialni in civilni dialog sta pomembna spremljevalna ukrepa za nadaljnjo inovativnost. Vključitev delavcev in drugih interesnih skupin v načrtovanje novih izdelkov in tehnologij bo ublažila učinke prestrukturiranja. |
| --- | --- |

9.3.2

Raziskovalne programe je treba natančneje spremljati, ocenjevati in tako zagotoviti, da se sredstva namenjajo prispevanju k evropski inovativni sposobnosti. Inovativnost je treba šteti za vseobsegajoč pojem in treba jo je osredotočiti ne le na postopke, izdelke in tehnologijo, temveč tudi na upravljanje, trajnostni razvoj in gospodarske odgovore na družbena vprašanja, da bi podprli evropski model družbe. Inovacije morajo pronicati v vse družbene procese. Socialni in civilni dialog sta pomembna spremljevalna ukrepa za nadaljnjo inovativnost. Vključitev delavcev in drugih interesnih skupin v načrtovanje novih izdelkov in tehnologij bo ublažila učinke prestrukturiranja.

| 9.3.3 | Visoko zastavljeni cilji spodbujanja dobrega zdravja, trajnostnega okolja, kakovosti mestne in podeželske infrastrukture, pametnih prometnih rešitev, varnih in reorganiziranih delovnih mest ter kulturne dediščine bodo pospešili nove tehnologije ter nove inovativne izdelke in storitve. Nove tehnologije in inovativnost lahko s tem podprejo kakovost življenja in dela, z odzivom na družbene potrebe in tudi na trg, ter tudi ob upoštevanju socialnih in etičnih posledic. |
| --- | --- |

9.3.3

Visoko zastavljeni cilji spodbujanja dobrega zdravja, trajnostnega okolja, kakovosti mestne in podeželske infrastrukture, pametnih prometnih rešitev, varnih in reorganiziranih delovnih mest ter kulturne dediščine bodo pospešili nove tehnologije ter nove inovativne izdelke in storitve. Nove tehnologije in inovativnost lahko s tem podprejo kakovost življenja in dela, z odzivom na družbene potrebe in tudi na trg, ter tudi ob upoštevanju socialnih in etičnih posledic.

| 9.3.4 | Evropa mora veliko bolj poudariti tehnološki prenos, izkoriščanje rezultatov 7. okvirnega programa in spodbujanje inovacijam prijaznejšega trga, da bi se povečala konkurenčnost. EU in nacionalnim mehanizmom za razširjanje znanja — rezultatom raziskav, novim tehnologijam, inovacijskim sistemom ali učnim metodam — je treba dati prednost in jim dodeliti več sredstev v ta namen. Nova generacija javno-zasebnega partnerstva se lahko razvije kot model za spodbujanje razširjanja znanja. Treba si je bolj prizadevati za hitrejše preoblikovanje tehnološkega napredka v tržne proizvode in storitve. |
| --- | --- |

9.3.4

Evropa mora veliko bolj poudariti tehnološki prenos, izkoriščanje rezultatov 7. okvirnega programa in spodbujanje inovacijam prijaznejšega trga, da bi se povečala konkurenčnost. EU in nacionalnim mehanizmom za razširjanje znanja — rezultatom raziskav, novim tehnologijam, inovacijskim sistemom ali učnim metodam — je treba dati prednost in jim dodeliti več sredstev v ta namen. Nova generacija javno-zasebnega partnerstva se lahko razvije kot model za spodbujanje razširjanja znanja. Treba si je bolj prizadevati za hitrejše preoblikovanje tehnološkega napredka v tržne proizvode in storitve.

| 9.3.5 | EESO poziva k rednejšemu in bolj sistematičnemu dialogu s ključnimi interesnimi skupinami na vseh ravneh za doseganje in spremljanje uporabniku prijazne inovacijske in tehnološke politike. Evropska komisija mora podpreti tak pristop z objavo smernic in priporočil ter tudi primerjalne analize dobre prakse. V zvezi s tem je pomembno spodbujati industrijske regije, tehnološke parke in druga inovativna okolja. |
| --- | --- |

9.3.5

EESO poziva k rednejšemu in bolj sistematičnemu dialogu s ključnimi interesnimi skupinami na vseh ravneh za doseganje in spremljanje uporabniku prijazne inovacijske in tehnološke politike. Evropska komisija mora podpreti tak pristop z objavo smernic in priporočil ter tudi primerjalne analize dobre prakse. V zvezi s tem je pomembno spodbujati industrijske regije, tehnološke parke in druga inovativna okolja.

| 9.3.6 | Posebno pozornost je treba nameniti vključitvi MSP in tudi družbenogospodarskih podjetij ter se odzvati na njihove potrebe tako, da se jim omogoči dostop do raziskav in tehnološkega razvoja (RTR) ter raziskovalnih storitev in se jih vključi v dejavnosti RTR. MSP imajo pomembno vlogo pri oblikovanju regionalnih grozdov odličnosti. Upoštevati je treba tudi uvedbo ukrepov za povečanje deleža MSP na javnem trgu, pri čemer so lahko za vzor uspešne izkušnje ZDA pri zagotavljanju podpore novim visokotehnološkim malim podjetjem. |
| --- | --- |

9.3.6

Posebno pozornost je treba nameniti vključitvi MSP in tudi družbenogospodarskih podjetij ter se odzvati na njihove potrebe tako, da se jim omogoči dostop do raziskav in tehnološkega razvoja (RTR) ter raziskovalnih storitev in se jih vključi v dejavnosti RTR. MSP imajo pomembno vlogo pri oblikovanju regionalnih grozdov odličnosti. Upoštevati je treba tudi uvedbo ukrepov za povečanje deleža MSP na javnem trgu, pri čemer so lahko za vzor uspešne izkušnje ZDA pri zagotavljanju podpore novim visokotehnološkim malim podjetjem.

| 9.3.7 | Tehnološka izhodišča industrije, ki so jih leta 2003 s podporo Komisije uvedle interesne skupine, postajajo vplivni udeleženci v raziskovalni politiki EU in osnova za njeno industrijsko politiko. EESO predlaga, da se mora industrija pozitivno odzvati na zahtevo Evropske komisije, da ima še vedno dejavnejšo vlogo pri tehnoloških izhodiščih. Vseeno EESO predlaga tudi, da so izhodišča dostopna socialnim partnerjem in drugim organizacijam civilne družbe, da lahko tudi ti sodelujejo pri opredelitvi načrta raziskav. |
| --- | --- |

9.3.7

Tehnološka izhodišča industrije, ki so jih leta 2003 s podporo Komisije uvedle interesne skupine, postajajo vplivni udeleženci v raziskovalni politiki EU in osnova za njeno industrijsko politiko. EESO predlaga, da se mora industrija pozitivno odzvati na zahtevo Evropske komisije, da ima še vedno dejavnejšo vlogo pri tehnoloških izhodiščih. Vseeno EESO predlaga tudi, da so izhodišča dostopna socialnim partnerjem in drugim organizacijam civilne družbe, da lahko tudi ti sodelujejo pri opredelitvi načrta raziskav.

9.4   Socialna zaščita mora olajšati prehod na družbo znanja

| 9.4.1 | Močan občutek varnosti zagotovljenega delovnega mesta je nujen za spodbujanje delavcev k dejavnemu sodelovanju pri prehodu na družbo znanja. Prožnost je treba povezati z dejavno politiko trga dela, da bi spodbudili delavce k sodelovanju pri vseživljenjskem učenju. Danska izkušnja t. i. prilagodljivosti in varnosti (flexicurity) je spodbuden primer. |
| --- | --- |

9.4.1

Močan občutek varnosti zagotovljenega delovnega mesta je nujen za spodbujanje delavcev k dejavnemu sodelovanju pri prehodu na družbo znanja. Prožnost je treba povezati z dejavno politiko trga dela, da bi spodbudili delavce k sodelovanju pri vseživljenjskem učenju. Danska izkušnja t. i. prilagodljivosti in varnosti (flexicurity) je spodbuden primer.

| 9.4.2 | Opredeliti je treba nove oblike socialne zaščite, da se olajšajo izpopolnjevanje spretnosti in poklicna mobilnost delavcev ter njihova izbira med delom, usposabljanjem in družinskim življenjem, toda tudi za nove oblike delovnih organizacij in prehode med različnimi statusi. S tem se je mogoče izogniti pogodbam in pogojem trga dela, ki ogrožajo pravice delavcev in negativno vplivajo na njihovo zmožnost sodelovanja v družbi znanja. |
| --- | --- |

9.4.2

Opredeliti je treba nove oblike socialne zaščite, da se olajšajo izpopolnjevanje spretnosti in poklicna mobilnost delavcev ter njihova izbira med delom, usposabljanjem in družinskim življenjem, toda tudi za nove oblike delovnih organizacij in prehode med različnimi statusi. S tem se je mogoče izogniti pogodbam in pogojem trga dela, ki ogrožajo pravice delavcev in negativno vplivajo na njihovo zmožnost sodelovanja v družbi znanja.

| 9.4.3 | Kokovo poročilo I (22) vsebuje predlog, da morata sistem zavarovanja zaposlitve in sistem socialne zaščite podpreti prožnost tako, da olajšata takšne prehode v življenjskem obdobju posamezne osebe. Lahko se na primer oblikujejo nove oblike zavarovanja na delovnem mestu in v prostem času, na primer z ustanovitvijo osebnih „računov učenja“, deloma financiranih s socialnimi prispevki. |
| --- | --- |

9.4.3

Kokovo poročilo I (22) vsebuje predlog, da morata sistem zavarovanja zaposlitve in sistem socialne zaščite podpreti prožnost tako, da olajšata takšne prehode v življenjskem obdobju posamezne osebe. Lahko se na primer oblikujejo nove oblike zavarovanja na delovnem mestu in v prostem času, na primer z ustanovitvijo osebnih „računov učenja“, deloma financiranih s socialnimi prispevki.

| 9.4.4 | EESO predlaga, da Odbor za socialno zaščito razišče to zadevo in da mora med drugim opredeliti dobro prakso in predlagati smernice za takšne nove oblike zaščite. Odbor bo prispeval tudi svoje mnenje o prilagodljivosti in varnosti (flexicurity) (23). |
| --- | --- |

9.4.4

EESO predlaga, da Odbor za socialno zaščito razišče to zadevo in da mora med drugim opredeliti dobro prakso in predlagati smernice za takšne nove oblike zaščite. Odbor bo prispeval tudi svoje mnenje o prilagodljivosti in varnosti (flexicurity) (23).

V Bruslju, 14. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Rezultati Evrope na področju inovacij za leto 2004 – Primerjalna analiza inovacijskih dosežkov, delovni dokument za osebje Komisije, SEC(2004) 1475 z dne 19.11.2004.

1

(2)  Napredovanje pri uresničevanju ciljev lizbonske strategije na področju izobraževanja in usposabljanja (poročilo za leto 2005), delovni dokument za osebje Komisije, SEC(2005) 419 z dne 22. 3. 2005.

2

(3)  Sklepi predsedstva Evropskega sveta z dne 22.–23. marca 2005, točka 4.

3

(4)  Sklepi predsedstva Evropskega sveta z dne 22.–23. marca 2005, točka 5.

4

(5)  Isto, točka 10.

5

(6)  Isto, točke 20–28.

6

(7)  Glej prilogo.

7

(8)  Sklepi predsedstva Evropskega sveta z dne 22.–23. marca 2005, točke 38–41.

8

(9)  Luksemburška deklaracija predsednikov ekonomskih in socialnih svetov Evropske unije in EESO, 26. november 2004.

9

(10)  Na primer evropski kvalifikacijski okvir (EQF), Evropski sistem prenašanja kreditnih točk (ECTS) in Evropski sistem prenašanja kreditnih točk za poklicno izobraževanje in usposabljanje (ECVET).

10

(11)  Isto.

11

(12)  Objavljena je bila spletna stran http://www.esc.eu.int/lisbon_strategy/index_en.asp. Več podrobnosti o tem predlogu je v mnenju EESO o izboljšanju izvajanja lizbonske strategije, točke 6.4.–6.9 (UL C 120 z dne 20. maja 2005, str. 79).

12

(13)  Akcijski načrt za izboljšanje komunikacijske strategije v Evropi.

13

(14)  „Soočenje z izzivom“, poročilo skupine na visoki ravni, ki ji predseduje Wim Kok, november 2004.

14

(15)  Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013), KOM(2005) 121 končno, z dne 6.4.2005.

15

(16)  Sklepi predsedstva Evropskega Sveta, 22.–23. marec 2005, točka 37 in Priloga I.

16

(17)  Odbor zdaj pripravlja mnenje o krepitvi ekonomskega upravljanja – reforma Pakta za stabilnost in rast (ECO/160).

17

(18)  Sklepi predsedstva Evropskega Sveta, 22.–23. marec 2005, točka 34.

18

(19)  Mnenje EESO o izboljšanju izvajanja lizbonske strategije UL C 120 z dne 20. maja 2005, str. 79).

19

(20)  37 % celotnih strukturnih skladov EU, dodeljenih Irski, je bilo vloženih v človeške vire.

20

(21)  Sklepi predsedstva Evropskega sveta z dne 22.–23. marca 2005, točke 13, 14 in 16.

21

(22)  Poročilo skupine na visoki ravni o prihodnosti socialne politike v razširjeni Evropski uniji, maj 2004.

22

(23)  Prilagodljivosti in varnost: primer Danske (ECO/167), na voljo bo leta 2006.

23

Prilagodljivosti in varnost: primer Danske (ECO/167)

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/103 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/103

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 77/388/EGS v zvezi z nekaterimi ukrepi za poenostavitev postopka za računanje davka na dodano vrednost in za pomoč pri preprečevanju utaje in izogibanja davkom, ter o preklicu nekaterih odločb o dovoljenju odstopanj

KOM(2005) 89 končno — 2005/0019 (CNS)

(2006/C 65/19)

Svet je 14. aprila 2005 sklenil, da v skladu s členom 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 8. novembra 2005. Poročevalec je bil g. PÁLENÍK.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 15. decembra) z 69 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Marca 2005 je Komisija predstavila predlog direktive Sveta (1) o spremembi Šeste direktive o DDV (77/388/EGS), s katero bi poenostavili pobiranje davka na dodano vrednost in pomagali pri preprečevanju utaje davkov in izogibanja plačilu le-teh. |
| --- | --- |

1.1

Marca 2005 je Komisija predstavila predlog direktive Sveta (1) o spremembi Šeste direktive o DDV (77/388/EGS), s katero bi poenostavili pobiranje davka na dodano vrednost in pomagali pri preprečevanju utaje davkov in izogibanja plačilu le-teh.

| 1.2 | Svet lahko v skladu s členom 27 Šeste direktive o DDV in na predlog Komisije dovoli kateri koli državi članici, da uvede posebne ukrepe za odstopanje od določb Šeste direktive o DDV in tako poenostavi postopek pobiranja davkov ali prepreči izogibanje davkom. Ta določba je bila uporabljena zelo pogosto. Države članice lahko trenutno uporabljajo več kot 140 možnih odstopanj. Komisija predvideva, da se bo število odobrenih odstopanj zaradi novih držav članic povečevalo še naprej. |
| --- | --- |

1.2

Svet lahko v skladu s členom 27 Šeste direktive o DDV in na predlog Komisije dovoli kateri koli državi članici, da uvede posebne ukrepe za odstopanje od določb Šeste direktive o DDV in tako poenostavi postopek pobiranja davkov ali prepreči izogibanje davkom. Ta določba je bila uporabljena zelo pogosto. Države članice lahko trenutno uporabljajo več kot 140 možnih odstopanj. Komisija predvideva, da se bo število odobrenih odstopanj zaradi novih držav članic povečevalo še naprej.

2.   Predlog Komisije — KOM(2005) 89 končno

| 2.1 | V okviru strategije za izboljšanje delovanja sistema DDV na notranjem trgu (2) se je Komisija odločila za racionalizacijo tega velikega števila odstopanj. Mnoga so se izkazala kot učinkovita in jih je uporabila več kot ena država članica. Vendar pa Svet vsako prošnjo za takšna odstopanja preuči posebej, zaradi česar je postopek zelo dolgotrajen. Komisija v svojem dokumentu zato predlaga, da se s spremembo Šeste direktive o DDV vsem državam članicam dovoli uporabo najbolj pogosto dovoljenih odstopanj. |
| --- | --- |

2.1

V okviru strategije za izboljšanje delovanja sistema DDV na notranjem trgu (2) se je Komisija odločila za racionalizacijo tega velikega števila odstopanj. Mnoga so se izkazala kot učinkovita in jih je uporabila več kot ena država članica. Vendar pa Svet vsako prošnjo za takšna odstopanja preuči posebej, zaradi česar je postopek zelo dolgotrajen. Komisija v svojem dokumentu zato predlaga, da se s spremembo Šeste direktive o DDV vsem državam članicam dovoli uporabo najbolj pogosto dovoljenih odstopanj.

| 2.2 | Komisija v svojem dokumentu predlaga, da se v Šesto direktivo o DDV vnesejo naslednje spremembe:






  — | spremembe pravil glede „razvrščanja podjetij“ in „prenosa delujočega podjetja“, s katerimi bi preprečili neupravičeno korist ali škodo vpletenih strani, |
| --- | --- | --- |

2.2

Komisija v svojem dokumentu predlaga, da se v Šesto direktivo o DDV vnesejo naslednje spremembe:

—

spremembe pravil glede „razvrščanja podjetij“ in „prenosa delujočega podjetja“, s katerimi bi preprečili neupravičeno korist ali škodo vpletenih strani,

| — | ukrepi za preprečevanje izogibanja davku na dodano vrednost za investicijsko zlato, ki je nato uporabljeno kot surovina za proizvodnjo izdelkov široke porabe, |
| --- | --- |

—

ukrepi za preprečevanje izogibanja davku na dodano vrednost za investicijsko zlato, ki je nato uporabljeno kot surovina za proizvodnjo izdelkov široke porabe,

| — | v posebnih primerih ponovna ocena obdavčljive vrednosti blaga ali storitev na osnovi njihove vrednosti na odprtem trgu, |
| --- | --- |

—

v posebnih primerih ponovna ocena obdavčljive vrednosti blaga ali storitev na osnovi njihove vrednosti na odprtem trgu,

| — | razjasnitev statusa storitev v zvezi z investicijskim blagom, |
| --- | --- |

—

razjasnitev statusa storitev v zvezi z investicijskim blagom,

| — | spremembe mehanizma obrnjene davčne obveznosti v določenih industrijskih sektorjih. |
| --- | --- |

—

spremembe mehanizma obrnjene davčne obveznosti v določenih industrijskih sektorjih.

| 2.3 | Kar zadeva „razvrščanje podjetij“ glede DDV in „prenosa delujočega podjetja“ Komisija izkorišča priložnost za okrepitev pooblastil državam članicam na tistih področjih, na katerih prihaja do izogibanja in utaj pri plačilu davkov. V svojem predlogu Komisija zato državam članicam dovoljuje, da sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da bo uporaba pravil pravična in ne bo neupravičeno škodila ali koristila tistim, ki jih pravila zadevajo. |
| --- | --- |

2.3

Kar zadeva „razvrščanje podjetij“ glede DDV in „prenosa delujočega podjetja“ Komisija izkorišča priložnost za okrepitev pooblastil državam članicam na tistih področjih, na katerih prihaja do izogibanja in utaj pri plačilu davkov. V svojem predlogu Komisija zato državam članicam dovoljuje, da sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da bo uporaba pravil pravična in ne bo neupravičeno škodila ali koristila tistim, ki jih pravila zadevajo.

| 2.4 | Investicijsko zlato v obliki palic ali ploščic je na primer oproščeno plačila DDV. Ko se zlato prodaja v takšni obliki, da ne moremo več govoriti o investicijskem zlatu — ko se na primer uporabi za izdelavo nakita — je treba plačati DDV. Če stranka za izdelavo zagotovi lastno zlato, se obdavči samo storitev. Zlato samo ni obdavčeno, tudi če je izgubilo status investicijskega zlata in ne izpolnjuje več kriterijev za oprostitev plačila DDV. To je zloraba, ki jo številna obstoječa odstopanja poskušajo preprečiti. Zaradi tega Komisija predlaga neobvezen predpis, ki bo vsem državam članicam omogočil, da zlato, ki ga vsebuje izdelek, obdavčijo na osnovi njegove vrednosti na odprtem trgu. |
| --- | --- |

2.4

Investicijsko zlato v obliki palic ali ploščic je na primer oproščeno plačila DDV. Ko se zlato prodaja v takšni obliki, da ne moremo več govoriti o investicijskem zlatu — ko se na primer uporabi za izdelavo nakita — je treba plačati DDV. Če stranka za izdelavo zagotovi lastno zlato, se obdavči samo storitev. Zlato samo ni obdavčeno, tudi če je izgubilo status investicijskega zlata in ne izpolnjuje več kriterijev za oprostitev plačila DDV. To je zloraba, ki jo številna obstoječa odstopanja poskušajo preprečiti. Zaradi tega Komisija predlaga neobvezen predpis, ki bo vsem državam članicam omogočil, da zlato, ki ga vsebuje izdelek, obdavčijo na osnovi njegove vrednosti na odprtem trgu.

| 2.5 | Da bi preprečili izogibanje plačilu in utajo davkov, predlog Komisije omogoča državam članicam — če so izpolnjena dodatna merila — ponovno vrednotenje dobav, ki ga je mogoče izvesti pod tremi natančno določenimi pogoji in samo, če so stranke med seboj kakor koli povezane. Za uporabo omenjenega pravila bodo morale države članice opredeliti to povezavo v skladu s kategorijami, navedenimi v direktivi. Predlog zahteva ponovno vrednotenje na podlagi vrednosti na odprtem trgu. Le-ta vključuje celoten znesek, ki ga mora za blago ali storitev plačati kupec v fazi trženja, v kateri se promet ustvari, v času dobave ter pod pogoji poštene konkurence. Predlog izrecno navaja, da vrednost na odprtem trgu ne sme biti nižja od stroškov izvedbe dobave za dobavitelja, razen če to upravičujejo tržni pogoji. |
| --- | --- |

2.5

Da bi preprečili izogibanje plačilu in utajo davkov, predlog Komisije omogoča državam članicam — če so izpolnjena dodatna merila — ponovno vrednotenje dobav, ki ga je mogoče izvesti pod tremi natančno določenimi pogoji in samo, če so stranke med seboj kakor koli povezane. Za uporabo omenjenega pravila bodo morale države članice opredeliti to povezavo v skladu s kategorijami, navedenimi v direktivi. Predlog zahteva ponovno vrednotenje na podlagi vrednosti na odprtem trgu. Le-ta vključuje celoten znesek, ki ga mora za blago ali storitev plačati kupec v fazi trženja, v kateri se promet ustvari, v času dobave ter pod pogoji poštene konkurence. Predlog izrecno navaja, da vrednost na odprtem trgu ne sme biti nižja od stroškov izvedbe dobave za dobavitelja, razen če to upravičujejo tržni pogoji.

| 2.6 | Komisija predlaga, da popravek odbitkov vstopnega DDV za investicijsko blago v skladu s členom 20 Šeste direktive o DDV lahko na enak način velja za storitve investicijske narave, ki se obravnavajo, kakor da imajo knjigovodsko vrednost stalnega sredstva. |
| --- | --- |

2.6

Komisija predlaga, da popravek odbitkov vstopnega DDV za investicijsko blago v skladu s členom 20 Šeste direktive o DDV lahko na enak način velja za storitve investicijske narave, ki se obravnavajo, kakor da imajo knjigovodsko vrednost stalnega sredstva.

| 2.7 | Istočasno Komisija razširja uporabo neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti na določene storitve, namenjene davčnim zavezancem v tistih gospodarskih panogah, pri katerih se je izkazalo, da jih je težko nadzirati. Uporaba tega mehanizma pomeni, da se zavezanost za plačilo davka prenese na prejemnika storitve. Novo pravilo velja za storitve v gradbenem sektorju, za najemanje osebja za opravljanje storitev v gradbenem sektorju, za promet z zemljišči in objekti kot so navedeni v členu 13 (B) (g) in (h), kjer se dobavitelj odloči za obdavčenje v skladu s točko (C) (b) tega člena, ter za dobave odpadkov, odpadnega materiala in materiala, ki nastane pri obdelavi nekaterih od teh odpadnih snovi in ki ga je mogoče reciklirati. Države članice lahko na podoben način uporabijo mehanizem obrnjene davčne obveznosti v posebnih primerih, kjer je dobavo izvedel prodajalec, ki je v finančnih težavah in ni mogel poravnati niti svojih dolgov niti svojih davčnih obveznosti. Uporaba mehanizma obrnjene davčne obveznosti v državah članicah je odvisna od posvetovanja z odborom za DDV. |
| --- | --- |

2.7

Istočasno Komisija razširja uporabo neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti na določene storitve, namenjene davčnim zavezancem v tistih gospodarskih panogah, pri katerih se je izkazalo, da jih je težko nadzirati. Uporaba tega mehanizma pomeni, da se zavezanost za plačilo davka prenese na prejemnika storitve. Novo pravilo velja za storitve v gradbenem sektorju, za najemanje osebja za opravljanje storitev v gradbenem sektorju, za promet z zemljišči in objekti kot so navedeni v členu 13 (B) (g) in (h), kjer se dobavitelj odloči za obdavčenje v skladu s točko (C) (b) tega člena, ter za dobave odpadkov, odpadnega materiala in materiala, ki nastane pri obdelavi nekaterih od teh odpadnih snovi in ki ga je mogoče reciklirati. Države članice lahko na podoben način uporabijo mehanizem obrnjene davčne obveznosti v posebnih primerih, kjer je dobavo izvedel prodajalec, ki je v finančnih težavah in ni mogel poravnati niti svojih dolgov niti svojih davčnih obveznosti. Uporaba mehanizma obrnjene davčne obveznosti v državah članicah je odvisna od posvetovanja z odborom za DDV.

| 2.8 | Po mnenju Komisije obstaja v skladu s členom 27 Šeste direktive o DDV deset odločb, na katere bi predlog vplival in ki bi jih direktiva posledično razveljavila. Odločb, na katere bi predlog vplival, vendar jih ne bi bilo treba razveljaviti, pa je po ugotovitvah Komisije sedem. |
| --- | --- |

2.8

Po mnenju Komisije obstaja v skladu s členom 27 Šeste direktive o DDV deset odločb, na katere bi predlog vplival in ki bi jih direktiva posledično razveljavila. Odločb, na katere bi predlog vplival, vendar jih ne bi bilo treba razveljaviti, pa je po ugotovitvah Komisije sedem.

3.   Ugotovitve Evropskega ekonomsko-socialnega odbora k predlogu

| 3.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira poenostavitve sistema DDV na notranjem trgu v skladu z določbami sporočila Komisije KOM(2000) 348 končno. |
| --- | --- |

3.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira poenostavitve sistema DDV na notranjem trgu v skladu z določbami sporočila Komisije KOM(2000) 348 končno.

| 3.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja s Komisijo, da je treba zmanjšati število posebnih ukrepov, ki omogočajo odstopanja od določb Šeste direktive o DDV, saj njihovo število tistim, ki se ukvarjajo s čezmejnimi posli, otežuje razumevanje davčnega sistema. Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira predlog, da se na osnovi sprememb in razširitev Šeste direktive o DDV vsem državam članicam dovoli uporabo nekaterih pogosto uporabljenih odstopanj. |
| --- | --- |

3.2

Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja s Komisijo, da je treba zmanjšati število posebnih ukrepov, ki omogočajo odstopanja od določb Šeste direktive o DDV, saj njihovo število tistim, ki se ukvarjajo s čezmejnimi posli, otežuje razumevanje davčnega sistema. Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira predlog, da se na osnovi sprememb in razširitev Šeste direktive o DDV vsem državam članicam dovoli uporabo nekaterih pogosto uporabljenih odstopanj.

| 3.3 | EESO je mnenja, da bodo te spremembe in dopolnila k Šesti direktivi o DDV, če se bodo seveda pravilno izvajala, učinkovit instrument pri obvladovanju težav, povezanih z izogibanjem in utajo davkov. |
| --- | --- |

3.3

EESO je mnenja, da bodo te spremembe in dopolnila k Šesti direktivi o DDV, če se bodo seveda pravilno izvajala, učinkovit instrument pri obvladovanju težav, povezanih z izogibanjem in utajo davkov.

| 3.4 | Evropsko ekonomski-socialni odbor nima nobenih pripomb k predlogu Komisije v tistih točkah, ki se tičejo „razvrščanja podjetij“ glede DDV, „prenosov delujočih podjetij“ ter obdavčenja investicijskega zlata, ki se ga uporablja za, na primer, izdelavo nakita. Po mnenju Odbora je predlog logična rešitev prejšnjih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

3.4

Evropsko ekonomski-socialni odbor nima nobenih pripomb k predlogu Komisije v tistih točkah, ki se tičejo „razvrščanja podjetij“ glede DDV, „prenosov delujočih podjetij“ ter obdavčenja investicijskega zlata, ki se ga uporablja za, na primer, izdelavo nakita. Po mnenju Odbora je predlog logična rešitev prejšnjih pomanjkljivosti.

| 3.5 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja, da mora imeti obdavčljivi znesek v določenih primerih, pri katerih obstaja nevarnost davčne utaje zaradi previsokega ali prenizkega vrednotenja storitev, vrednost, ki jo dosega na odprtem trgu. Težave se lahko pojavijo v praksi in sicer pri določanju občutne razlike med vrednostjo storitve in vrednostjo na odprtem trgu, saj tako vrednost na odprtem trgu, ki je odvisna od ocene vpletenih strani, kakor tudi občutna razlika v vrednosti, nista jasno opredeljeni. Evropsko ekonomsko-socialni odbor meni, da bi lahko nejasnosti povzročile negotovost v podjetjih. Pogoj za uporabo tega instrumenta v zakonodaji držav članic bi torej morala biti natančna opredelitev vrednosti na odprtem trgu in kaj se šteje za občutno razliko v vrednosti. |
| --- | --- |

3.5

Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja, da mora imeti obdavčljivi znesek v določenih primerih, pri katerih obstaja nevarnost davčne utaje zaradi previsokega ali prenizkega vrednotenja storitev, vrednost, ki jo dosega na odprtem trgu. Težave se lahko pojavijo v praksi in sicer pri določanju občutne razlike med vrednostjo storitve in vrednostjo na odprtem trgu, saj tako vrednost na odprtem trgu, ki je odvisna od ocene vpletenih strani, kakor tudi občutna razlika v vrednosti, nista jasno opredeljeni. Evropsko ekonomsko-socialni odbor meni, da bi lahko nejasnosti povzročile negotovost v podjetjih. Pogoj za uporabo tega instrumenta v zakonodaji držav članic bi torej morala biti natančna opredelitev vrednosti na odprtem trgu in kaj se šteje za občutno razliko v vrednosti.

| 3.6 | Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja s Komisijo, da je treba jasno poudariti naslednje: prilagoditev odbitkov vstopnega DDV za investicijsko blago velja tudi za storitve investicijske narave. |
| --- | --- |

3.6

Evropski ekonomsko-socialni odbor se strinja s Komisijo, da je treba jasno poudariti naslednje: prilagoditev odbitkov vstopnega DDV za investicijsko blago velja tudi za storitve investicijske narave.

| 3.7 | Evropski ekonomsko-socialno odbor je mnenja, da je mehanizem obrnjene davčne obveznosti lahko sredstvo za preprečevanje izogibanja in utaje davkov. Še posebej primeren je, ko je prodajalec v finančnih težavah in obstajajo resni dvomi o tem, da bo sposoben poravnati svoje davčne obveznosti. Praktične izkušnje pri uporabi mehanizma obrnjene davčne obveznosti lahko odkrijejo še druga področja, na katerih bi bilo mogoče razmisliti o njegovi neobvezni uporabi. |
| --- | --- |

3.7

Evropski ekonomsko-socialno odbor je mnenja, da je mehanizem obrnjene davčne obveznosti lahko sredstvo za preprečevanje izogibanja in utaje davkov. Še posebej primeren je, ko je prodajalec v finančnih težavah in obstajajo resni dvomi o tem, da bo sposoben poravnati svoje davčne obveznosti. Praktične izkušnje pri uporabi mehanizma obrnjene davčne obveznosti lahko odkrijejo še druga področja, na katerih bi bilo mogoče razmisliti o njegovi neobvezni uporabi.

4.   Splošne ugotovitve Odbora

| 4.1 | Predlog direktive Sveta je s stališča izvedljivosti realističen in v skladu s ciljem Komisije — h kateremu se je Komisija zavezala v svojem sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 7. junija 2000 — da poenostavi nekatera od številnih odstopanj od Šeste direktive o DDV, ki so trenutno v veljavi. Vendar pa Evropski ekonomsko-socialni odbor poudarja, da bi bila natančnejši pregled zakonodaje o DDV in nadaljnje usklajevanje davčnih pravil veliko koristnejša za dosego enostavnejšega in učinkovitejšega sistema DDV. |
| --- | --- |

4.1

Predlog direktive Sveta je s stališča izvedljivosti realističen in v skladu s ciljem Komisije — h kateremu se je Komisija zavezala v svojem sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 7. junija 2000 — da poenostavi nekatera od številnih odstopanj od Šeste direktive o DDV, ki so trenutno v veljavi. Vendar pa Evropski ekonomsko-socialni odbor poudarja, da bi bila natančnejši pregled zakonodaje o DDV in nadaljnje usklajevanje davčnih pravil veliko koristnejša za dosego enostavnejšega in učinkovitejšega sistema DDV.

| 4.2 | Poudariti je treba, da prevelika kompleksnost evropskih zakonov in direktiv na splošno otežuje njihovo pravilno in hitro izvajanje ter njihovo učinkovito uveljavljanje v državah članicah. V tem smislu je predlog korak v pravo smer, pod pogojem, da ga bodo države članice izvrševale pravilno in dovolj hitro. EESO je mnenja, da bi predlogu morali slediti nadaljnji koraki za poenostavitev skupnega sistema DDV. |
| --- | --- |

4.2

Poudariti je treba, da prevelika kompleksnost evropskih zakonov in direktiv na splošno otežuje njihovo pravilno in hitro izvajanje ter njihovo učinkovito uveljavljanje v državah članicah. V tem smislu je predlog korak v pravo smer, pod pogojem, da ga bodo države članice izvrševale pravilno in dovolj hitro. EESO je mnenja, da bi predlogu morali slediti nadaljnji koraki za poenostavitev skupnega sistema DDV.

V Bruslju, 15. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 89 končno.

1

(2)  KOM(2000) 348 končno in KOM (2003) 614 končno.

2

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/105

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o obnovljivih virih energije

(2006/C 65/20)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 10. februarja 2005 sklenil, da pripravi mnenje na lastno pobudo o temi: obnovljivi viri energije.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 24. novembra 2005. Poročevalka je bila ga. Sirkeinen, soporočevalec g. Wolf.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 15. decembra 2005) s 142 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma.

EESO je v zadnjem času o osrednjih energetskih vprašanjih sprejel pomembna mnenja
   (1)
  , ki poudarjajo posamezne oblike in vire energije. Strateški cilj tega niza mnenj, ki ga zaključujeta to mnenje in mnenje o klasičnih fosilnih gorivih — premogu, nafti in zemeljskem plinu — (TEN/212) je zagotoviti trdno podlago za vzpostavitev realnih možnosti za izvedbo prihodnjega kombiniranega izkoriščanja energetskih virov. Navedena mnenja bodo združena v mnenju. „Oskrba EU z energijo: strategija za optimalno kombinacijo energetskih virov“.

1.   Uvod

| 1.1 | Uporabna energija1 (2) je temelj današnjega načina življenja in naše kulture. Šele zadostna razpoložljivost te energije je pripeljala do sedanje življenjske ravni. Potreba po varni, poceni, okolju prijazni in trajnostni oskrbi z uporabno energijo je stična točka sklepov Sveta iz Lizbone, Göteborga in Barcelone. |
| --- | --- |

1.1

Uporabna energija1 (2) je temelj današnjega načina življenja in naše kulture. Šele zadostna razpoložljivost te energije je pripeljala do sedanje življenjske ravni. Potreba po varni, poceni, okolju prijazni in trajnostni oskrbi z uporabno energijo je stična točka sklepov Sveta iz Lizbone, Göteborga in Barcelone.

| 1.2 | Globalne potrebe po fosilnih virih energije so vedno večje, zlasti v novih industrializiranih državah in nekaterih državah v razvoju. Velik del energije se dobavlja iz območij, kjer običajna tržna ali politična pravila ne veljajo, energija pa vse bolj postaja politična tema. Cene so nestabilne in še rastejo. Nekateri konkurenti si na področju energije v primerjavi z drugimi manj prizadevajo za vprašanja okolja, zlasti glede možnih posledic za globalno podnebje. Fosilno energijo obravnava posebno mnenje EESO, ki je bilo pripravljeno vzporedno s tem mnenjem. |
| --- | --- |

1.2

Globalne potrebe po fosilnih virih energije so vedno večje, zlasti v novih industrializiranih državah in nekaterih državah v razvoju. Velik del energije se dobavlja iz območij, kjer običajna tržna ali politična pravila ne veljajo, energija pa vse bolj postaja politična tema. Cene so nestabilne in še rastejo. Nekateri konkurenti si na področju energije v primerjavi z drugimi manj prizadevajo za vprašanja okolja, zlasti glede možnih posledic za globalno podnebje. Fosilno energijo obravnava posebno mnenje EESO, ki je bilo pripravljeno vzporedno s tem mnenjem.

| 1.3 | Energetska politika EU mora obravnavati tri glavne izzive: zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z energijo, zadovoljevanje gospodarskih potreb in zmanjševanje učinkov na okolje. V okviru zanesljivosti oskrbe z energijo v EU se sooča z visoko in naraščajočo odvisnostjo od zunanjih energetskih virov. Da bi zadostili osnovnim potrebam državljanov po dosegljivih cenah in konkurenčnost dejavnosti, se cene energije ne smejo povečevati na podlagi političnih odločitev, temveč morajo spodbujati primerne naložbe v energetski sektor. Pri obravnavi okoljskih vprašanj je treba upoštevati stroškovno učinkovitost; v ceno energije je treba vključiti zunanje stroške in upoštevati potrebo po globalni konkurenčnosti. |
| --- | --- |

1.3

Energetska politika EU mora obravnavati tri glavne izzive: zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z energijo, zadovoljevanje gospodarskih potreb in zmanjševanje učinkov na okolje. V okviru zanesljivosti oskrbe z energijo v EU se sooča z visoko in naraščajočo odvisnostjo od zunanjih energetskih virov. Da bi zadostili osnovnim potrebam državljanov po dosegljivih cenah in konkurenčnost dejavnosti, se cene energije ne smejo povečevati na podlagi političnih odločitev, temveč morajo spodbujati primerne naložbe v energetski sektor. Pri obravnavi okoljskih vprašanj je treba upoštevati stroškovno učinkovitost; v ceno energije je treba vključiti zunanje stroške in upoštevati potrebo po globalni konkurenčnosti.

| 1.4 | Odbor je v več mnenjih poudaril, da sta zagotavljanje in uporaba energije povezana z obremenitvami okolja, tveganji, izčrpavanjem virov in zunanjepolitično odvisnostjo ter nepredvidljivostjo. Nobena možnost in tehnologija za prihodnjo oskrbo z energijo ni tehnično popolna ali povsem brez škodljivih vplivov na okolje oziroma ne zadostuje za zadovoljitev vseh potreb. Razen tega je težko oceniti njihov dolgoročni potencial. |
| --- | --- |

1.4

Odbor je v več mnenjih poudaril, da sta zagotavljanje in uporaba energije povezana z obremenitvami okolja, tveganji, izčrpavanjem virov in zunanjepolitično odvisnostjo ter nepredvidljivostjo. Nobena možnost in tehnologija za prihodnjo oskrbo z energijo ni tehnično popolna ali povsem brez škodljivih vplivov na okolje oziroma ne zadostuje za zadovoljitev vseh potreb. Razen tega je težko oceniti njihov dolgoročni potencial.

| 1.5 | Za zagotovitev trajnostne energetske prihodnosti mora Evropa najprej izkoristiti obstoječi potencial za boljšo energetsko učinkovitost. EESO na zahtevo Komisije EU pripravlja raziskovalno mnenje o tem vprašanju. Ker so obnovljivi viri že po definiciji trajnostni, jim mora pripadati tudi prednostna vlogo. Pridobivajo se lahko lokalno, kot taki ne proizvajajo toplogrednih plinov in prispevajo k zanesljivosti oskrbe ter boju proti podnebnim spremembam. Kljub temu pa v predvidljivi prihodnosti ne bodo zadovoljili vseh potreb. EESO bo na podlagi ugotovitev iz mnenj o različnih virih energije pripravil mnenje o prihodnji kombinaciji energetskih virov v Evropi. |
| --- | --- |

1.5

Za zagotovitev trajnostne energetske prihodnosti mora Evropa najprej izkoristiti obstoječi potencial za boljšo energetsko učinkovitost. EESO na zahtevo Komisije EU pripravlja raziskovalno mnenje o tem vprašanju. Ker so obnovljivi viri že po definiciji trajnostni, jim mora pripadati tudi prednostna vlogo. Pridobivajo se lahko lokalno, kot taki ne proizvajajo toplogrednih plinov in prispevajo k zanesljivosti oskrbe ter boju proti podnebnim spremembam. Kljub temu pa v predvidljivi prihodnosti ne bodo zadovoljili vseh potreb. EESO bo na podlagi ugotovitev iz mnenj o različnih virih energije pripravil mnenje o prihodnji kombinaciji energetskih virov v Evropi.

| 1.6 | Predmet mnenja sta trenutno stanje in razvojni potencial obnovljivih virov energije, kot so električna energija iz malih hidroelektrarn, energija vetra, biomasa, sončna energija in geotermalna energija. To je v skladu z direktivo o električni energiji iz obnovljivih virov energije, ki v opredelitvi obnovljivih virov energije ne vključuje električne energije iz velikih hidroelektrarn, ki je s tehničnega vidika namreč jasno obnovljiv vir energije in ga običajno tudi energetske statistike uvrščajo med obnovljive vire energije. |
| --- | --- |

1.6

Predmet mnenja sta trenutno stanje in razvojni potencial obnovljivih virov energije, kot so električna energija iz malih hidroelektrarn, energija vetra, biomasa, sončna energija in geotermalna energija. To je v skladu z direktivo o električni energiji iz obnovljivih virov energije, ki v opredelitvi obnovljivih virov energije ne vključuje električne energije iz velikih hidroelektrarn, ki je s tehničnega vidika namreč jasno obnovljiv vir energije in ga običajno tudi energetske statistike uvrščajo med obnovljive vire energije.

| 1.7 | Mnenje obravnava glavne značilnosti teh tehnologij z vidika energetske politike (zanesljivost oskrbe z energijo, raznovrstnost (diverzifikacija), ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem), gospodarske politike (stroškovna učinkovitost, konkurenčnost različnih virov energije, sistem podpore) in okoljske politike (emisije, Kjotski protokol) ter ocenjuje njihov realni prispevek k prihodnjemu kombiniranemu izkoriščanju virov energije. |
| --- | --- |

1.7

Mnenje obravnava glavne značilnosti teh tehnologij z vidika energetske politike (zanesljivost oskrbe z energijo, raznovrstnost (diverzifikacija), ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem), gospodarske politike (stroškovna učinkovitost, konkurenčnost različnih virov energije, sistem podpore) in okoljske politike (emisije, Kjotski protokol) ter ocenjuje njihov realni prispevek k prihodnjemu kombiniranemu izkoriščanju virov energije.

| 1.8 | Uporaba vodika je nova energetska tehnologija, ki je zbudila veliko pozornosti in je povezana z velikimi pričakovanji. Vodik bi kot energetski vir lahko pomenil rešitev problema shranjevanja električne energije (iz nestalnih virov električne energije). Pridobiva se lahko iz zemeljskega plina, ki je primarni fosilni vir energije in se v glavnem uporablja v druge namene, ali iz vode, kar zahteva velik vnos električne energije. Da pa bi dosegli varno in stroškovno učinkovito vodikovo gospodarstvo, je treba na področju R&R še veliko storiti. Z učinkovito uporabo vodika je pogosto povezana tehnologija gorivnih celic, vendar pa lahko načeloma deluje z drugimi gorivi, vključno s predelanimi obnovljivimi viri energije. Mnenje teh možnosti posebej ne preučuje, vendar bi bila potrebna podrobna obravnava tega področja. |
| --- | --- |

1.8

Uporaba vodika je nova energetska tehnologija, ki je zbudila veliko pozornosti in je povezana z velikimi pričakovanji. Vodik bi kot energetski vir lahko pomenil rešitev problema shranjevanja električne energije (iz nestalnih virov električne energije). Pridobiva se lahko iz zemeljskega plina, ki je primarni fosilni vir energije in se v glavnem uporablja v druge namene, ali iz vode, kar zahteva velik vnos električne energije. Da pa bi dosegli varno in stroškovno učinkovito vodikovo gospodarstvo, je treba na področju R&R še veliko storiti. Z učinkovito uporabo vodika je pogosto povezana tehnologija gorivnih celic, vendar pa lahko načeloma deluje z drugimi gorivi, vključno s predelanimi obnovljivimi viri energije. Mnenje teh možnosti posebej ne preučuje, vendar bi bila potrebna podrobna obravnava tega področja.

2.   Razvoj obnovljivih virov energije (OVE)

| 2.1 | V skladu s statističnimi podatki Komisije EU iz leta 2002 se v EU-25 porabi približno 1 100 TWh obnovljive energije od skupne porabe primarne energije, ki znaša skoraj 20 000 TWh. To pomeni, da je delež obnovljivih virov energije 5,7 %. Od skupne proizvodnje električne energije, ki znaša 3 018 TWh, predstavljajo obnovljivi viri 387 TWh, kar pomeni, da je njihov delež približno 13 %. |
| --- | --- |

2.1

V skladu s statističnimi podatki Komisije EU iz leta 2002 se v EU-25 porabi približno 1 100 TWh obnovljive energije od skupne porabe primarne energije, ki znaša skoraj 20 000 TWh. To pomeni, da je delež obnovljivih virov energije 5,7 %. Od skupne proizvodnje električne energije, ki znaša 3 018 TWh, predstavljajo obnovljivi viri 387 TWh, kar pomeni, da je njihov delež približno 13 %.

| 2.2 | EU je pri razvoju obnovljivih virov energije prevzela aktivno vodilno vlogo, pri čemer si je zastavila okvirne cilje, da se v EU-25 delež obnovljivih virov energije v skupnem izkoriščanju energetskih virov poveča s 6 % na 12 %, v električni energiji pa s 13 % na 21 %. Glede na vmesne ocene Komisije ti cilji verjetno ne bodo popolnoma uresničeni, vendar pa je kljub temu že mogoče opaziti izrazit napredek. Obstaja splošno soglasje, da se mora delež obnovljivih virov energije v kombinaciji virov energije stalno večati in da je treba nadaljevati z gospodarsko podporo. |
| --- | --- |

2.2

EU je pri razvoju obnovljivih virov energije prevzela aktivno vodilno vlogo, pri čemer si je zastavila okvirne cilje, da se v EU-25 delež obnovljivih virov energije v skupnem izkoriščanju energetskih virov poveča s 6 % na 12 %, v električni energiji pa s 13 % na 21 %. Glede na vmesne ocene Komisije ti cilji verjetno ne bodo popolnoma uresničeni, vendar pa je kljub temu že mogoče opaziti izrazit napredek. Obstaja splošno soglasje, da se mora delež obnovljivih virov energije v kombinaciji virov energije stalno večati in da je treba nadaljevati z gospodarsko podporo.

| 2.3 | Uporaba vetrne energije se je v zadnjih nekaj letih izjemno povečala, čeprav je bilo o njej nedavno izraženih precej kritik z okoljskega in gospodarskega vidika. Povečanje uporabe biomase pa ni izpolnilo pričakovanj, čeprav se že precej uporablja. |
| --- | --- |

2.3

Uporaba vetrne energije se je v zadnjih nekaj letih izjemno povečala, čeprav je bilo o njej nedavno izraženih precej kritik z okoljskega in gospodarskega vidika. Povečanje uporabe biomase pa ni izpolnilo pričakovanj, čeprav se že precej uporablja.

| 2.4 | Medtem ko ima uporaba vodne energije iz tekočih ali zajezenih celinskih voda že dolgoletno kulturno tradicijo, je uporaba morskih tokov, valov in plimovanja še zmeraj v fazi razvoja. To temo bi lahko obravnavali v katerem od poznejših mnenj. |
| --- | --- |

2.4

Medtem ko ima uporaba vodne energije iz tekočih ali zajezenih celinskih voda že dolgoletno kulturno tradicijo, je uporaba morskih tokov, valov in plimovanja še zmeraj v fazi razvoja. To temo bi lahko obravnavali v katerem od poznejših mnenj.

| 2.5 | Raven izkoriščanja obnovljivih virov energije se v EU močno razlikuje od države do države in je odvisna od naravnih okoliščin ter odločitev nacionalne energetske politike. Velike razlike so tudi v razvoju uporabe teh virov v okviru politike EU, podobno kot se razlikujejo ukrepi, s katerimi države članice krepijo proizvodnjo in uporabo. Direktiva 2001/77/ES o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije (OVE-E) prepušča organizacijo podpore v okviru obnovljivih virov državam članicam in pri tem ne usklajuje mehanizmov podpore, kar lahko negativno vpliva na delovanje notranjega trga (glej 5.6). |
| --- | --- |

2.5

Raven izkoriščanja obnovljivih virov energije se v EU močno razlikuje od države do države in je odvisna od naravnih okoliščin ter odločitev nacionalne energetske politike. Velike razlike so tudi v razvoju uporabe teh virov v okviru politike EU, podobno kot se razlikujejo ukrepi, s katerimi države članice krepijo proizvodnjo in uporabo. Direktiva 2001/77/ES o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije (OVE-E) prepušča organizacijo podpore v okviru obnovljivih virov državam članicam in pri tem ne usklajuje mehanizmov podpore, kar lahko negativno vpliva na delovanje notranjega trga (glej 5.6).

| 2.6 | Podporo obnovljivim virom energije upravičujejo strateški razlogi v zvezi z zanesljivostjo oskrbe in podnebno politiko. Obravnavati jo je mogoče z vidika internalizacije zunanjih stroškov, kot nadomestilo za pomanjkanje internalizacije ali podpore, ki je namenjena ali je bila namenjena nekaterim tradicionalnim virom energije (3). Podpora ne sme povzročati izkrivljanja trga, če je namenjena dejavnostim, ki so daleč od konkurenčne stopnje. |
| --- | --- |

2.6

Podporo obnovljivim virom energije upravičujejo strateški razlogi v zvezi z zanesljivostjo oskrbe in podnebno politiko. Obravnavati jo je mogoče z vidika internalizacije zunanjih stroškov, kot nadomestilo za pomanjkanje internalizacije ali podpore, ki je namenjena ali je bila namenjena nekaterim tradicionalnim virom energije (3). Podpora ne sme povzročati izkrivljanja trga, če je namenjena dejavnostim, ki so daleč od konkurenčne stopnje.

| 2.7 | Lastni interesi lahko upočasnijo spremembe in ovirajo pošteno konkurenco na energetskem trgu. Sem spada tudi potreba vlad po stabilnih davkih ali drugih prihodkih. Nekateri energetski viri, zlasti naftni derivati, so v EU visoko obdavčeni. |
| --- | --- |

2.7

Lastni interesi lahko upočasnijo spremembe in ovirajo pošteno konkurenco na energetskem trgu. Sem spada tudi potreba vlad po stabilnih davkih ali drugih prihodkih. Nekateri energetski viri, zlasti naftni derivati, so v EU visoko obdavčeni.

3.   Glavne značilnosti in potencial različnih obnovljivih virov energije

3.1   Male hidroelektrarne

| 3.1.1 | Rast in razvoj v zadnjem času. Proizvodnjo električne energije iz hidroelektrarn delimo na proizvodnjo iz malih in iz velikih hidroelektrarn. V Evropski uniji je veliko virov za pridobivanje električne energije iz malih hidroelektrarn (MHE; nižja od 10 MWe), na voljo pa je še precejšen potencial (le v EU-15 približno 6 000 MW). Skupna zmogljivost obratujočih malih hidroelektrarn EU-15 je bila ob koncu leta 2003 ocenjena na približno 10 700 MW. |
| --- | --- |

3.1.1

Rast in razvoj v zadnjem času. Proizvodnjo električne energije iz hidroelektrarn delimo na proizvodnjo iz malih in iz velikih hidroelektrarn. V Evropski uniji je veliko virov za pridobivanje električne energije iz malih hidroelektrarn (MHE; nižja od 10 MWe), na voljo pa je še precejšen potencial (le v EU-15 približno 6 000 MW). Skupna zmogljivost obratujočih malih hidroelektrarn EU-15 je bila ob koncu leta 2003 ocenjena na približno 10 700 MW.

| 3.1.2 | Pomen za električne sisteme in omrežja. MHE so odlične za oskrbo oddaljenih območij z električno energijo. Razen tega prispevajo k nacionalni proizvodnji električne energije, če so priključene na električno omrežje. Dostop do omrežja je prvi in najpomembnejši pogoj za učinkovito tržno delovanje neodvisnih proizvajalcev. |
| --- | --- |

3.1.2

Pomen za električne sisteme in omrežja. MHE so odlične za oskrbo oddaljenih območij z električno energijo. Razen tega prispevajo k nacionalni proizvodnji električne energije, če so priključene na električno omrežje. Dostop do omrežja je prvi in najpomembnejši pogoj za učinkovito tržno delovanje neodvisnih proizvajalcev.

| 3.1.3 | Ekonomika, vključno s sistemi podpore. Gradnja MHE je že stoletja tehnično izvedljiva in, če so MHE postavljene na primernem mestu, so lahko tudi dobičkonosne. Investicijski stroški v EU (2001) znašajo od 1 000 EUR/kW v Grčiji in Španiji do 6 000 EUR/kW v Nemčiji. Povprečni stroški pridobivanja pa znašajo od 1,8 centa EUR/kWh v Belgiji do 14 centov EUR/kWh v Avstriji. |
| --- | --- |

3.1.3

Ekonomika, vključno s sistemi podpore. Gradnja MHE je že stoletja tehnično izvedljiva in, če so MHE postavljene na primernem mestu, so lahko tudi dobičkonosne. Investicijski stroški v EU (2001) znašajo od 1 000 EUR/kW v Grčiji in Španiji do 6 000 EUR/kW v Nemčiji. Povprečni stroški pridobivanja pa znašajo od 1,8 centa EUR/kWh v Belgiji do 14 centov EUR/kWh v Avstriji.

| 3.1.4 | Razpoložljivost in zanesljivost oskrbe. MHE so zanesljiv vir in lahko prispevajo k zanesljivosti oskrbe z električno energijo. Zagotavljajo takojšnjo proizvodnjo električne energije, oskrbo z osnovno ter konično električno energijo, imajo dolgo življenjsko dobo, njihovo vzdrževanje je dokaj preprosto, njihova tehnologija pa zelo zanesljiva in napredna. |
| --- | --- |

3.1.4

Razpoložljivost in zanesljivost oskrbe. MHE so zanesljiv vir in lahko prispevajo k zanesljivosti oskrbe z električno energijo. Zagotavljajo takojšnjo proizvodnjo električne energije, oskrbo z osnovno ter konično električno energijo, imajo dolgo življenjsko dobo, njihovo vzdrževanje je dokaj preprosto, njihova tehnologija pa zelo zanesljiva in napredna.

| 3.1.5 | Okolju prijazno delovanje. Male hidroelektrarne so čisti vir energije brez izgorevanja, tako da se z njimi lahko izognemo emisijam. Njihova izgradnja ter spreminjanje vodne ekologije (na primer z jezovi, ki preprečujejo gibanje rib) lahko sicer negativno vplivata na lokalno okolje, vendar pa obstajajo tudi ukrepi in načini za zmanjšanje ali popolno odpravo teh negativnih vplivov. |
| --- | --- |

3.1.5

Okolju prijazno delovanje. Male hidroelektrarne so čisti vir energije brez izgorevanja, tako da se z njimi lahko izognemo emisijam. Njihova izgradnja ter spreminjanje vodne ekologije (na primer z jezovi, ki preprečujejo gibanje rib) lahko sicer negativno vplivata na lokalno okolje, vendar pa obstajajo tudi ukrepi in načini za zmanjšanje ali popolno odpravo teh negativnih vplivov.

| 3.1.6 | Možnosti za nadaljnjo rast in pomen. Prvi cilj za leto 2003 ni bil dosežen (12 500 MW). Za uresničitev ciljev za leto 2010 bi morala zmogljivost MHE v Evropi znašati približno 12 000 MW, če pri tem uporabimo povprečno letno stopnjo rasti zadnjih štirih let. Tudi ta vrednost ne bo dosegla ciljev iz bele knjige Evropske komisije. |
| --- | --- |

3.1.6

Možnosti za nadaljnjo rast in pomen. Prvi cilj za leto 2003 ni bil dosežen (12 500 MW). Za uresničitev ciljev za leto 2010 bi morala zmogljivost MHE v Evropi znašati približno 12 000 MW, če pri tem uporabimo povprečno letno stopnjo rasti zadnjih štirih let. Tudi ta vrednost ne bo dosegla ciljev iz bele knjige Evropske komisije.

3.2   Energija vetra

| 3.2.1 | Rast in razvoj v zadnjem času. Energija vetra je trenutno najhitreje rastoča tehnologija proizvodnje električne energije. Na posebnih lokacijah z ugodnimi pogoji je lahko stroškovno učinkovita brez okrepljene podpore. Zaradi več kot 35 % letne stopnje rasti med letoma 1996 in 2004 je Evropa postala vodilna na področju energije vetra. Ob koncu leta 2004 je inštalirana zmogljivost energije vetra dosegla že skoraj 35 GW v EU-25 in več kot 47 GW po celem svetu. |
| --- | --- |

3.2.1

Rast in razvoj v zadnjem času. Energija vetra je trenutno najhitreje rastoča tehnologija proizvodnje električne energije. Na posebnih lokacijah z ugodnimi pogoji je lahko stroškovno učinkovita brez okrepljene podpore. Zaradi več kot 35 % letne stopnje rasti med letoma 1996 in 2004 je Evropa postala vodilna na področju energije vetra. Ob koncu leta 2004 je inštalirana zmogljivost energije vetra dosegla že skoraj 35 GW v EU-25 in več kot 47 GW po celem svetu.

| 3.2.2 | Pomen za električne sisteme in omrežja. Intenzivna uporaba energije vetra je povezana z velikimi operativnimi izzivi. Razpoložljivosti energije vetra ni mogoče vedno zagotoviti v večini regij. Ta primanjkljaj se lahko močno zmanjša s trajnostnim upravljanjem z drugimi obnovljivimi viri energije, predvsem z biomaso, bioplinom, hidroelektrarnami in sončnimi elektrarnami ter z novimi mediji za shranjevanje energije.
  Zagotovljena zmogljivost energije vetra (zaloga zmogljivosti) se spreminja glede na letni čas. V Nemčiji je denimo treba od skupne inštalirane zmogljivosti energije vetra v višini 36 000 MW, ki je predvidena za leto 2015, približno 1 820 MW do 2 300 MW računati za kritje največje sezonske obremenitve (za zagotovitev 99 % zanesljivosti oskrbe z energijo). To ustreza približno 6 % deležu obstoječe zmogljivosti energije vetra. Potreben obseg pravil, povezanih z vetrom, in rezerve energije so odvisne od kakovosti kratkoročnega napovedovanja energije vetra in posledičnih razlik med napovedanimi in dejanskimi vrednostmi dovajanja energije vetra. |
| --- | --- |

3.2.2

Pomen za električne sisteme in omrežja. Intenzivna uporaba energije vetra je povezana z velikimi operativnimi izzivi. Razpoložljivosti energije vetra ni mogoče vedno zagotoviti v večini regij. Ta primanjkljaj se lahko močno zmanjša s trajnostnim upravljanjem z drugimi obnovljivimi viri energije, predvsem z biomaso, bioplinom, hidroelektrarnami in sončnimi elektrarnami ter z novimi mediji za shranjevanje energije.

Zagotovljena zmogljivost energije vetra (zaloga zmogljivosti) se spreminja glede na letni čas. V Nemčiji je denimo treba od skupne inštalirane zmogljivosti energije vetra v višini 36 000 MW, ki je predvidena za leto 2015, približno 1 820 MW do 2 300 MW računati za kritje največje sezonske obremenitve (za zagotovitev 99 % zanesljivosti oskrbe z energijo). To ustreza približno 6 % deležu obstoječe zmogljivosti energije vetra. Potreben obseg pravil, povezanih z vetrom, in rezerve energije so odvisne od kakovosti kratkoročnega napovedovanja energije vetra in posledičnih razlik med napovedanimi in dejanskimi vrednostmi dovajanja energije vetra.

| 3.2.3 | Ekonomika, vključno s sistemi podpore. Ker je proizvodnja električne energije močno odvisna od pogojev vetra, je izbira pravega mesta ključnega pomena za rentabilnost (glej tudi točko 3.2.2). Stroški proizvodnje električne energije, proizvedene z energijo vetra, se z razvojem tehnologije stalno zmanjšujejo. V zadnjih 15. letih so se stroški električne energije, pridobljene iz energije vetra, zmanjšali za več kot 50 %. Danes se energija vetra približuje cenovni konkurenčnosti drugih goriv. V Združenem kraljestvu denimo stane trenutna domača proizvodnja 3,2 penija/kWh (veleprodajna cena električne energije je 3 penije/kWh). Stroški, ki nastanejo pri izravnavi neenakomerne razpoložljivosti (npr. rezervna energija), znašajo 0,17 penija/kWh, če se v omrežje dovaja le 20 % ali manj energije vetra. |
| --- | --- |

3.2.3

Ekonomika, vključno s sistemi podpore. Ker je proizvodnja električne energije močno odvisna od pogojev vetra, je izbira pravega mesta ključnega pomena za rentabilnost (glej tudi točko 3.2.2). Stroški proizvodnje električne energije, proizvedene z energijo vetra, se z razvojem tehnologije stalno zmanjšujejo. V zadnjih 15. letih so se stroški električne energije, pridobljene iz energije vetra, zmanjšali za več kot 50 %. Danes se energija vetra približuje cenovni konkurenčnosti drugih goriv. V Združenem kraljestvu denimo stane trenutna domača proizvodnja 3,2 penija/kWh (veleprodajna cena električne energije je 3 penije/kWh). Stroški, ki nastanejo pri izravnavi neenakomerne razpoložljivosti (npr. rezervna energija), znašajo 0,17 penija/kWh, če se v omrežje dovaja le 20 % ali manj energije vetra.

| 3.2.4 | Razpoložljivost in zanesljivost oskrbe. Povečana poraba energije vetra v Evropi je povzročila nihanja, ki se zaradi nerednega dovajanja energije vetra pojavljajo tudi pri proizvodnji, s čimer se povečujejo zahteve po nadzoru in večajo stroški omrežja. Za zagotovitev stabilnega delovanja omrežja kljub nestalnemu dovajanju energije vetra so upravljavci prenosnega sistema odvisni od čim bolj točnih napovedi pričakovane proizvodnje energije vetra.
  Predvidljivo nadaljnje širjenje energije vetra v Evropi pomeni, da bo v prihodnosti pri načrtovanju novih vetrnih elektrarn treba več pozornosti nameniti zanesljivosti oskrbe. Zaradi obsežnega in stalnega širjenja uporabe energije vetra je vedno težje zagotoviti stabilnost oskrbe z električno energijo — zlasti v primeru izpada energije. Prihodnja polja vetrnih elektrarn lahko v primerjavi z elektrarnami na kopnem zagotovijo očitno več obratovalnih ur. |
| --- | --- |

3.2.4

Razpoložljivost in zanesljivost oskrbe. Povečana poraba energije vetra v Evropi je povzročila nihanja, ki se zaradi nerednega dovajanja energije vetra pojavljajo tudi pri proizvodnji, s čimer se povečujejo zahteve po nadzoru in večajo stroški omrežja. Za zagotovitev stabilnega delovanja omrežja kljub nestalnemu dovajanju energije vetra so upravljavci prenosnega sistema odvisni od čim bolj točnih napovedi pričakovane proizvodnje energije vetra.

Predvidljivo nadaljnje širjenje energije vetra v Evropi pomeni, da bo v prihodnosti pri načrtovanju novih vetrnih elektrarn treba več pozornosti nameniti zanesljivosti oskrbe. Zaradi obsežnega in stalnega širjenja uporabe energije vetra je vedno težje zagotoviti stabilnost oskrbe z električno energijo — zlasti v primeru izpada energije. Prihodnja polja vetrnih elektrarn lahko v primerjavi z elektrarnami na kopnem zagotovijo očitno več obratovalnih ur.

| 3.2.5 | Okolju prijazno delovanje. Vetrne turbine med delovanjem ne povzročajo onesnaževanja ali emisij in zelo malo med gradnjo, namestitvijo, vzdrževanjem in odstranitvijo vetrnih turbin. Kljub temu da je energija vetra čista tehnologija, vpliva na okolje. Pri tem govorimo o vizualnih vplivih. |
| --- | --- |

3.2.5

Okolju prijazno delovanje. Vetrne turbine med delovanjem ne povzročajo onesnaževanja ali emisij in zelo malo med gradnjo, namestitvijo, vzdrževanjem in odstranitvijo vetrnih turbin. Kljub temu da je energija vetra čista tehnologija, vpliva na okolje. Pri tem govorimo o vizualnih vplivih.

| 3.2.6 | Možnosti za nadaljnjo rast in pomen. V skladu z najnovejšimi načrti Evropske komisije lahko pričakujemo, da lahko celotna energija vetra v Evropi do leta 2010 znaša približno 70 GW. EWEA (Evropska zveza za energijo vetra) je postavila cilj, da bo do leta 2020 dosežena energija vetra v višini 180 GW, od česar 70 GW na kopnem. Pričakujemo lahko, da bo do leta 2010 to pomenilo 50 % neto povečanja, do leta 2020 pa nekaj več kot 70 %. |
| --- | --- |

3.2.6

Možnosti za nadaljnjo rast in pomen. V skladu z najnovejšimi načrti Evropske komisije lahko pričakujemo, da lahko celotna energija vetra v Evropi do leta 2010 znaša približno 70 GW. EWEA (Evropska zveza za energijo vetra) je postavila cilj, da bo do leta 2020 dosežena energija vetra v višini 180 GW, od česar 70 GW na kopnem. Pričakujemo lahko, da bo do leta 2010 to pomenilo 50 % neto povečanja, do leta 2020 pa nekaj več kot 70 %.

3.3   Biomasa

| 3.3.1 | Rasti n razvoj v zadnjem času. Leta 2001 je bila skupna poraba biomase za energetske potrebe 650 TWh. Za dosego 12 % cilja OVE je do leta 2010 potrebnih še 860 TWh. Prispevati morajo vsi sektorji: električna energija 370 TWh, toplotna energija 280 TWh in biogoriva 210 TWh. Tako bi v letu 2010 skupna proizvodnja energije iz biomase znašala 1 500 TWh. Dodatna proizvodnja biomase se lahko doseže le kratkoročno z odločnimi in ciljno naravnanimi ukrepi ter delovanjem vseh treh sektorjev. Ocenjen delež tekočih biogoriv za prevoz v evropski porabi dandanes znaša 1 %. Vendar pa se bo ta delež verjetno hitro povečeval, kajti posebna direktiva EU za leti 2005 in 2010 določa cilje 2 % in okoli 6 %. Tekoča biogoriva naj se prednostno uporabljajo v poljedelstvu in za plovila. Pri slednjih predvsem zaradi biološkega razkroja. Uporabljajo naj se tudi na drugih področjih, kjer lahko prinesejo posebne okoljske koristi, npr. v mestih, kjer velik del lokalnega javnega potniškega prevoza že uporablja bioenergijo. |
| --- | --- |

3.3.1

Rasti n razvoj v zadnjem času. Leta 2001 je bila skupna poraba biomase za energetske potrebe 650 TWh. Za dosego 12 % cilja OVE je do leta 2010 potrebnih še 860 TWh. Prispevati morajo vsi sektorji: električna energija 370 TWh, toplotna energija 280 TWh in biogoriva 210 TWh. Tako bi v letu 2010 skupna proizvodnja energije iz biomase znašala 1 500 TWh. Dodatna proizvodnja biomase se lahko doseže le kratkoročno z odločnimi in ciljno naravnanimi ukrepi ter delovanjem vseh treh sektorjev. Ocenjen delež tekočih biogoriv za prevoz v evropski porabi dandanes znaša 1 %. Vendar pa se bo ta delež verjetno hitro povečeval, kajti posebna direktiva EU za leti 2005 in 2010 določa cilje 2 % in okoli 6 %. Tekoča biogoriva naj se prednostno uporabljajo v poljedelstvu in za plovila. Pri slednjih predvsem zaradi biološkega razkroja. Uporabljajo naj se tudi na drugih področjih, kjer lahko prinesejo posebne okoljske koristi, npr. v mestih, kjer velik del lokalnega javnega potniškega prevoza že uporablja bioenergijo.

| 3.3.2 | Pomen za električne sisteme in omrežja. Električna energija iz biomase se lahko pridobiva iz energijskih poljščin, kmetijskih in industrijskih odpadkov biomase ali s fermentacijo biomase v bioplin v obratih za kombinirano proizvodnjo toplote in energije. Elektrarne na biomaso lahko zagotovijo osnovno zmogljivost. |
| --- | --- |

3.3.2

Pomen za električne sisteme in omrežja. Električna energija iz biomase se lahko pridobiva iz energijskih poljščin, kmetijskih in industrijskih odpadkov biomase ali s fermentacijo biomase v bioplin v obratih za kombinirano proizvodnjo toplote in energije. Elektrarne na biomaso lahko zagotovijo osnovno zmogljivost.

| 3.3.3 | Ekonomika, vključno s sistemi podpore. Stroški pridobivanja biomase so različni glede na vrsto uporabljene tehnologije, velikost elektrarne in strošek dobave goriv iz biomase. V evropskih državah (v letu 2003) obstajajo različni sistemi in različne ravni podpore za biomaso. Fiksne cene znašajo od 3 do več kot 10 centov EUR/kWh, nadomestila za dajatve ali stroške certificiranja se gibajo od 0,6 centa EUR/kWh do več kot 8 centov EUR/kWh. |
| --- | --- |

3.3.3

Ekonomika, vključno s sistemi podpore. Stroški pridobivanja biomase so različni glede na vrsto uporabljene tehnologije, velikost elektrarne in strošek dobave goriv iz biomase. V evropskih državah (v letu 2003) obstajajo različni sistemi in različne ravni podpore za biomaso. Fiksne cene znašajo od 3 do več kot 10 centov EUR/kWh, nadomestila za dajatve ali stroške certificiranja se gibajo od 0,6 centa EUR/kWh do več kot 8 centov EUR/kWh.

| 3.3.4 | Razpoložljivost in zanesljivost oskrbe. Potencial biomase v Evropi velja za velikega in še ne dovolj izkoriščenega. To je v nekaterih državah članicah zelo očitno. Biomasa se lahko pridobiva na številnih lokacijah ali iz številnih virov — gozd, kmetijstvo ali tokovi odpadkov. Les iz gozdarske ali lesne industrije je največji vir in logistika dobave iz gozda do elektrarn na energijo biomase se močno izboljšuje. Decentralizirana uporaba predvsem lesa, ki se pridobiva z redčenjem gozdov, in lesnih odpadkov iz žagalnic (za proizvodnjo toplote in elektrike) ter proizvodnja lesnih olupkov nudijo odlično možnost za krepitev regionalnih gospodarskih dejavnosti, odpiranje novih delovnih mest na podeželju in zmanjšanje uvozov surove nafte v EU. Preveliko spodbujanje rabe energije biomase v škodo drugim virom, ki se ne podpirajo, pa je vendarle zaskrbljujoče. |
| --- | --- |

3.3.4

Razpoložljivost in zanesljivost oskrbe. Potencial biomase v Evropi velja za velikega in še ne dovolj izkoriščenega. To je v nekaterih državah članicah zelo očitno. Biomasa se lahko pridobiva na številnih lokacijah ali iz številnih virov — gozd, kmetijstvo ali tokovi odpadkov. Les iz gozdarske ali lesne industrije je največji vir in logistika dobave iz gozda do elektrarn na energijo biomase se močno izboljšuje. Decentralizirana uporaba predvsem lesa, ki se pridobiva z redčenjem gozdov, in lesnih odpadkov iz žagalnic (za proizvodnjo toplote in elektrike) ter proizvodnja lesnih olupkov nudijo odlično možnost za krepitev regionalnih gospodarskih dejavnosti, odpiranje novih delovnih mest na podeželju in zmanjšanje uvozov surove nafte v EU. Preveliko spodbujanje rabe energije biomase v škodo drugim virom, ki se ne podpirajo, pa je vendarle zaskrbljujoče.

| 3.3.5 | Okolju prijazno delovanje. Les je obnovljivi vir energije, ki najbolje nadomešča fosilna goriva in je razen tega vodilni obnovljivi energetski vir za proizvodnjo primarne energije v Evropi. Njegova uporaba v obliki energije prispeva k boju proti globalnemu segrevanju, ker ogljikov dioksid, ki nastaja pri izgorevanju, v nasprotju s fosilno energijo, ponovno absorbirajo rastoči gozdovi. Vseeno pa nastajajo pri sežiganju lesne biomase nekatere dodatne škodljive snovi, če ni ustreznega filtriranja. Lahko bi obstajalo tveganje, da bi intenzivno gojenje hitrorastočih in/ali močno donosnih različic biomase povzročilo precejšnje regionalne ali — če pomislimo na pogozdovanje primarnih gozdov zaradi pridelovanja biomase — celo globalne težave pri varstvu okolja in narave, ki lahko oslabijo občutljivo ekološko ravnovesje. |
| --- | --- |

3.3.5

Okolju prijazno delovanje. Les je obnovljivi vir energije, ki najbolje nadomešča fosilna goriva in je razen tega vodilni obnovljivi energetski vir za proizvodnjo primarne energije v Evropi. Njegova uporaba v obliki energije prispeva k boju proti globalnemu segrevanju, ker ogljikov dioksid, ki nastaja pri izgorevanju, v nasprotju s fosilno energijo, ponovno absorbirajo rastoči gozdovi. Vseeno pa nastajajo pri sežiganju lesne biomase nekatere dodatne škodljive snovi, če ni ustreznega filtriranja. Lahko bi obstajalo tveganje, da bi intenzivno gojenje hitrorastočih in/ali močno donosnih različic biomase povzročilo precejšnje regionalne ali — če pomislimo na pogozdovanje primarnih gozdov zaradi pridelovanja biomase — celo globalne težave pri varstvu okolja in narave, ki lahko oslabijo občutljivo ekološko ravnovesje.

| 3.3.6 | Možnosti za nadaljnjo rast in pomen. Intenzivno sodelovanje industrije pri raziskavah, razen v osnovnih raziskovalnih dejavnostih, je bistvenega pomena, da bi biomasa učinkovito prispevala k ciljem politike EU. |
| --- | --- |

3.3.6

Možnosti za nadaljnjo rast in pomen. Intenzivno sodelovanje industrije pri raziskavah, razen v osnovnih raziskovalnih dejavnostih, je bistvenega pomena, da bi biomasa učinkovito prispevala k ciljem politike EU.

| 3.3.7 | Biogoriva. Obstajajo nesoglasja (4), ali se lahko s tekočimi gorivi zmeraj zagotovi neto pridobitev energije ali celo neto koristi za okolje, če se primerja vložena energija iz npr. gnojil, kmetijskih strojev, predelave s potencialno pridobitvijo energije iz proizvedenih biogoriv. Po drugi strani pa študije Komisije na splošno kažejo pozitivne rezultate, vendar se neto rezultat med posameznimi poljščinami razlikuje. Odbor zato priporoča, da se ta točka pojasni, denimo z izvedbo nadaljnjih študij o tem vprašanju, ker je vprašanje obravnavanja velike globalne odvisnosti od nafte zelo pogosto na političnem dnevnem redu. Drugo vprašanje, ki mu je v tem okviru treba nameniti več pozornosti, je zanesljivost oskrbe EU ter s tem povezani gospodarski in trgovinski vidiki povečane rabe tekočih biogoriv. |
| --- | --- |

3.3.7

Biogoriva. Obstajajo nesoglasja (4), ali se lahko s tekočimi gorivi zmeraj zagotovi neto pridobitev energije ali celo neto koristi za okolje, če se primerja vložena energija iz npr. gnojil, kmetijskih strojev, predelave s potencialno pridobitvijo energije iz proizvedenih biogoriv. Po drugi strani pa študije Komisije na splošno kažejo pozitivne rezultate, vendar se neto rezultat med posameznimi poljščinami razlikuje. Odbor zato priporoča, da se ta točka pojasni, denimo z izvedbo nadaljnjih študij o tem vprašanju, ker je vprašanje obravnavanja velike globalne odvisnosti od nafte zelo pogosto na političnem dnevnem redu. Drugo vprašanje, ki mu je v tem okviru treba nameniti več pozornosti, je zanesljivost oskrbe EU ter s tem povezani gospodarski in trgovinski vidiki povečane rabe tekočih biogoriv.

3.4   Fotovoltaika

| 3.4.1 | Rast in razvoj v zadnjem času. Leta 2003 so se v EU začele uporabljati fotovoltaične naprave z dodatno zmogljivostjo 180 MWp. Skupna evropska zmogljivost se je tako dvignila na 570 MWp. Vedno večji delež te obstoječe zmogljivosti je že zdaj priključen na energetsko omrežje: naprave, ki so priključene na omrežje predstavljajo 86 % skupne evropske zmogljivosti. |
| --- | --- |

3.4.1

Rast in razvoj v zadnjem času. Leta 2003 so se v EU začele uporabljati fotovoltaične naprave z dodatno zmogljivostjo 180 MWp. Skupna evropska zmogljivost se je tako dvignila na 570 MWp. Vedno večji delež te obstoječe zmogljivosti je že zdaj priključen na energetsko omrežje: naprave, ki so priključene na omrežje predstavljajo 86 % skupne evropske zmogljivosti.

| 3.4.2 | Pomen za električne sisteme in omrežja. Najbolj razširjena oblika sončnega fotovoltaičnega sistema za zasebna gospodinjstva in podjetja v razvitem svetu je priključena na omrežje. Priključitev na lokalno električno omrežje omogoča, da se celotna tako proizvedena energija proda dobaviteljem energije.
  Sistem, ki ni priključen na omrežje, potrebuje akumulator, na katerega je priklopljen in ki omogoča uporabo običajnih naprav brez električnega omrežja. Naprave, ki niso priključene na omrežje, se pravilom uporabljajo v industrijske namene, kot denimo vmesniki za prenosne telefone ali elektrifikacija podeželja. |
| --- | --- |

3.4.2

Pomen za električne sisteme in omrežja. Najbolj razširjena oblika sončnega fotovoltaičnega sistema za zasebna gospodinjstva in podjetja v razvitem svetu je priključena na omrežje. Priključitev na lokalno električno omrežje omogoča, da se celotna tako proizvedena energija proda dobaviteljem energije.

Sistem, ki ni priključen na omrežje, potrebuje akumulator, na katerega je priklopljen in ki omogoča uporabo običajnih naprav brez električnega omrežja. Naprave, ki niso priključene na omrežje, se pravilom uporabljajo v industrijske namene, kot denimo vmesniki za prenosne telefone ali elektrifikacija podeželja.

| 3.4.3 | Ekonomika, vključno s sistemi podpore. Še vedno razmeroma visoki naložbeni stroški so trenutno ena od glavnih ovir za kratkoročni do srednjeročni razvoj fotovoltaičnih trgov, čeprav je zaradi naraščajočega obsega proizvodnje in nenehnih inovacij, povezanih z energetskim izkoristkom, opaziti stalen trend padanja cen sistemov. V povprečju pa je cena modulov v zadnjih 20 letih že padla za ~5 % letno in še naprej pada, čeprav je že dosegla 0,5 EUR/kWh. Sedanji investicijski stroški običajnega fotovoltaičnega sistema znašajo od 5 EUR/W do 8 EUR/W, zaradi česar je fotovoltaična električna energija trenutno zdaleč najdražja oblika obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

3.4.3

Ekonomika, vključno s sistemi podpore. Še vedno razmeroma visoki naložbeni stroški so trenutno ena od glavnih ovir za kratkoročni do srednjeročni razvoj fotovoltaičnih trgov, čeprav je zaradi naraščajočega obsega proizvodnje in nenehnih inovacij, povezanih z energetskim izkoristkom, opaziti stalen trend padanja cen sistemov. V povprečju pa je cena modulov v zadnjih 20 letih že padla za ~5 % letno in še naprej pada, čeprav je že dosegla 0,5 EUR/kWh. Sedanji investicijski stroški običajnega fotovoltaičnega sistema znašajo od 5 EUR/W do 8 EUR/W, zaradi česar je fotovoltaična električna energija trenutno zdaleč najdražja oblika obnovljivih virov energije.

| 3.4.4 | Razpoložljivost in zanesljivost oskrbe. Zemlja dobiva s sončnim sevanjem ogromne količine energije. Skupna količina energije, ki jo zemeljska površina letno sprejme od sonca, je enaka približno 10 000-kratni letni svetovni porabi energije. Fotovoltaika lahko prispeva k povečanju zanesljivosti oskrbe z električno energijo pri vseh oblikah sistemov: sistemih, povezanih na omrežje, samostojnih sistemih ali hibridnih sistemih. |
| --- | --- |

3.4.4

Razpoložljivost in zanesljivost oskrbe. Zemlja dobiva s sončnim sevanjem ogromne količine energije. Skupna količina energije, ki jo zemeljska površina letno sprejme od sonca, je enaka približno 10 000-kratni letni svetovni porabi energije. Fotovoltaika lahko prispeva k povečanju zanesljivosti oskrbe z električno energijo pri vseh oblikah sistemov: sistemih, povezanih na omrežje, samostojnih sistemih ali hibridnih sistemih.

| 3.4.5 | Okolju prijazno delovanje. Čeprav proizvodnja sončne energije ne povzroča emisij škodljivih snovi ali skrbi zaradi varnosti okolja, ki so povezane s konvencionalnimi tehnologijami proizvodnje, se pri proizvodnji fotovoltaičnih celic uporabljajo tehnologije, ki uporabljajo tudi strupene snovi. Velike naprave na prostem lahko povzročajo določene težave, povezane z izgledom krajine in okoljem. Takšnih težav pri napravah, instaliranih na ali ob zgradbah, ni. |
| --- | --- |

3.4.5

Okolju prijazno delovanje. Čeprav proizvodnja sončne energije ne povzroča emisij škodljivih snovi ali skrbi zaradi varnosti okolja, ki so povezane s konvencionalnimi tehnologijami proizvodnje, se pri proizvodnji fotovoltaičnih celic uporabljajo tehnologije, ki uporabljajo tudi strupene snovi. Velike naprave na prostem lahko povzročajo določene težave, povezane z izgledom krajine in okoljem. Takšnih težav pri napravah, instaliranih na ali ob zgradbah, ni.

| 3.4.6 | Možnosti za nadaljnjo rast in pomen. Po pričakovanjih naj bi bila v Evropski uniji skupna zmogljivost konec leta 2003 520 MWp. V Nemčiji je bila konec leta 2004 zmogljivost 800 MWp, po 94 % letni rasti. S tem je bil cilj „Kampanje za uvajanje obnovljivih energij“ 650 MWp v veliki meri presežen. Po ocenah naj bi inštalirana zmogljivost naprav v Evropski uniji v letu 2010 znašala približno 1400 MWp. Napovedi EPIA (Evropskega industrijskega združenja za fotovoltaiko) so veliko bolj optimistične. Cilj, ki ga predvideva Evropska komisija do konca leta 2010 in znaša 3000 MWp, je v celoti dosegljiv, vendar pa je uspeh odvisen zlasti od politične volje posamezne države članice. |
| --- | --- |

3.4.6

Možnosti za nadaljnjo rast in pomen. Po pričakovanjih naj bi bila v Evropski uniji skupna zmogljivost konec leta 2003 520 MWp. V Nemčiji je bila konec leta 2004 zmogljivost 800 MWp, po 94 % letni rasti. S tem je bil cilj „Kampanje za uvajanje obnovljivih energij“ 650 MWp v veliki meri presežen. Po ocenah naj bi inštalirana zmogljivost naprav v Evropski uniji v letu 2010 znašala približno 1400 MWp. Napovedi EPIA (Evropskega industrijskega združenja za fotovoltaiko) so veliko bolj optimistične. Cilj, ki ga predvideva Evropska komisija do konca leta 2010 in znaša 3000 MWp, je v celoti dosegljiv, vendar pa je uspeh odvisen zlasti od politične volje posamezne države članice.

3.5   Sončna toplota

3.5.1   Rast in razvoj v zadnjem času.

Ogromen potencial sončne energije je glavno vprašanje pri približevanju sektorja za ogrevanje in hlajenje trajnostnemu razvoju ter zmanjšanju vpliva na okolje in uvoza energije. Celotni tehnični potencial znaša 1,4 milijarde m2 površine sprejemnikov sončne energije (kolektorske površine), pri čemer letna proizvodnja sončne energije znaša skoraj 700 TWh letno. Trg EU se je v primerjavi s sredino 90. let podvojil in je trikrat večji kot v poznih 80. letih. Med letoma 1990 in 2001 je povprečna letna rast trga znašala 13,6 %. Od leta 2000 je trg presegel raven 1 milijona m2 novih sprejemnikov sončne energije letno. Po precejšnjem zmanjšanju leta 2002 predvsem v Nemčiji, je leta 2003 ta raven dosegla 1,4 milijona m2. Uporaba sončne toplotne energije je v EU zaenkrat razporejena zelo nesorazmerno; v Avstriji je zelo razvita, v nekaterih mediteranskih državah pa je njen razvoj majhen, čeprav imajo prav te države zaradi podnebja na tem področju prednost; v nekaterih drugih državah (npr. Grčiji) pa je uporaba sončne toplotne energije spet zelo razširjena. Vzroka za to ne moremo iskati v premajhni ekonomičnosti.

3.5.2   Pomen za električne sisteme in omrežja. Prenos toplotne energije je mogoč le tam, kjer so nameščeni daljinski ogrevalni sistemi.

Zaenkrat sončni toplotni sistemi neposredno še ne vplivajo na električni sistem. Pretvarjanje sončne toplote v električno energijo s koncentriranimi sončnimi toplotnimi energijski sistemi („korito za sončno energijo“ ali „stolpi za sončno energijo“, velika ogledala in usmerjanje tehnologije k proizvajanju pretvarjanja visokotemperaturne toplote v električno energijo) je že preseglo raziskovalno in razvojno obdobje (5) ter z nekaj elektrarnami v Španiji vstopa v predstavitveno in trgovinsko fazo.

3.5.3   Ekonomika, vključno s sistemi podpore.

Sončna toplota tekmuje zlasti s konvencionalnimi ogrevalnimi sistemi, ki temeljijo na fosilnih gorivih ali elektriki. V primerjavi z njimi so naložbeni stroški visoki (90–99 % celotnih stroškov), tekoči stroški pa precej nizki. Celotni stroški značilnega domačega sistema za ogrevanje vode s sončno energijo za enodružinsko hišo se gibljejo med 700 in 5 000 EUR. Dobro oblikovani sončni toplotni sistemi zdaj proizvajajo/izmenjujejo toploto za 3 do 9 centov EUR/kWh. Glede na trenutne cene električne energije, olje in plin ter pričakovana povišanja bi se lahko takšni sistemi, posodobljeni z dobro izoliranimi shranjevanim sistemom, uporabljali za proizvodnjo tople vode in toplote.

3.5.4   Razpoložljivost in zanesljivost oskrbe.

Teoretični potencial sončne energije je ogromen. Praktični potencial sončne toplotne energije pa je omejen s tehničnimi in socialno-gospodarskimi dejavniki. Razen tega je razpoložljivost energije najmanjša med oblačnimi zimskimi dnevi, ko je potreba po toploti največja.

3.5.5   Okolju prijazno delovanje.

Sončna toplotna energija povzroča le neznatno onesnaževanje ali emisije. Vpliv na okolje je večji med proizvajanjem, namestitvijo, vzdrževanjem in odstranjevanjem sistemov. Čeprav je pridobivanje sončne toplotne energije čista tehnologija, pa vseeno vpliva na okolje.

3.5.6   Možnosti za nadaljnjo rast in pomen.

Če bo intenzivnost politik za podporo sončne toplote ostala nespremenjena, se predvideva, da bo področje dejavnosti na ravni EU raslo za skoraj 12 % na leto. Ob predvidevanju enakomernih stopenj rasti bo sredina absolutne rasti dosežena med letoma 2010 in 2015. Razvoj sončne toplotne energije bo najhitrejši v pasovih Azije in Afrike, ki prejmejo največ sončne toplote, če cena nafte ostane na današnji visoki ravni (približno 60 USD na sod).

3.6   Geotermalna energija

3.6.1   Rast in razvoj v zadnjem času

3.6.1.1   Električna energija

Le pet evropskih držav ima naravne vire, ki so potrebni za dovolj učinkovito proizvodnjo električne energije iz geotermalne energije. Konec leta 2003 je obstoječa geotermalna zmogljivost v Evropski uniji za proizvodnjo električne energije znašala 820 MWe. Več kot 96 % (790 MWe) obstoječe zmogljivosti je v Italiji.

3.6.1.2   Toplota

Proizvodnja toplote iz geotermalne energije se lahko doseže na dva različna načina. Prvi je neposredno izkoriščanje vodonosnikov, katerih temperatura se giblje med 30 in 150oC (tako imenovana uporaba nizkotemperaturne in srednjetemperaturne energije). Drugi način proizvajanja toplote je uporaba geotermalnih toplotnih črpalk. Celotna obstoječa zmogljivost geotermičnega sektorja nizkotemperaturne energije v Evropski uniji znaša 1130 MWth, tj. 7,5 % rast v primerjavi z letom 2002.

| 3.6.2 | Pomen za električne sisteme in omrežja. Trenutno lahko geotermalna električna energija prispeva k pridobivanju elektrike le na območjih, ki imajo geotermalni potencial. |
| --- | --- |

3.6.2

Pomen za električne sisteme in omrežja. Trenutno lahko geotermalna električna energija prispeva k pridobivanju elektrike le na območjih, ki imajo geotermalni potencial.

| 3.6.3 | Ekonomika, vključno s sistemi podpore. Naložba v izkoriščanje geotermalne energije je zelo tvegana. V primeru naložbe v elektrarno lahko na razmerje vlaganja v posamezno fazo močno vplivajo razmere posameznega območja.
  Naložbeni in tekoči stroški proizvodnje toplote se znatno razlikujejo med državami in načini uporabe, odvisni pa so tudi od lastnosti vira energije (lokalne geološke razmere), vzorca lokalne potrebe po toploti in porabe toplote (kot so daljinski ogrevalni sistemi ali posamezni ali stavbni sistemi geotermalnih toplotnih črpalk). Zadevni stroški v evropskih državah so v naslednjih razponih:






  — | naložbeni stroški se gibljejo med 0,2 in 1,2 milijona EUR/MW, |
| --- | --- | --- |

3.6.3

Ekonomika, vključno s sistemi podpore. Naložba v izkoriščanje geotermalne energije je zelo tvegana. V primeru naložbe v elektrarno lahko na razmerje vlaganja v posamezno fazo močno vplivajo razmere posameznega območja.

Naložbeni in tekoči stroški proizvodnje toplote se znatno razlikujejo med državami in načini uporabe, odvisni pa so tudi od lastnosti vira energije (lokalne geološke razmere), vzorca lokalne potrebe po toploti in porabe toplote (kot so daljinski ogrevalni sistemi ali posamezni ali stavbni sistemi geotermalnih toplotnih črpalk). Zadevni stroški v evropskih državah so v naslednjih razponih:

—

naložbeni stroški se gibljejo med 0,2 in 1,2 milijona EUR/MW,

| — | proizvodni stroški se gibljejo med 5 in 45 EUR/MW. |
| --- | --- |

—

proizvodni stroški se gibljejo med 5 in 45 EUR/MW.

| 3.6.4 | Razpoložljivost in zanesljivost oskrbe. Toplotna energija zemlje je ogromna, toda brez zelo globokega vrtanja (tehnologija, stroški) je mogoče izkoriščati le delček te energije. Zaenkrat je izkoriščanje te energije omejeno zlasti na območja z geotermalnimi anomalijami oz. geološkimi razmerami, ki medijem dopuščajo, da toploto prenesejo iz toplih con na površje. Vroče suhe kamninske formacije (HDR) ali druge tehnologije globokega vrtanja (3 do 5 km) (glej 3.6.6), o katerih zdaj potekajo raziskave, naj bi v naslednjem desetletju odprle nova področja proizvodnje električne energije. |
| --- | --- |

3.6.4

Razpoložljivost in zanesljivost oskrbe. Toplotna energija zemlje je ogromna, toda brez zelo globokega vrtanja (tehnologija, stroški) je mogoče izkoriščati le delček te energije. Zaenkrat je izkoriščanje te energije omejeno zlasti na območja z geotermalnimi anomalijami oz. geološkimi razmerami, ki medijem dopuščajo, da toploto prenesejo iz toplih con na površje. Vroče suhe kamninske formacije (HDR) ali druge tehnologije globokega vrtanja (3 do 5 km) (glej 3.6.6), o katerih zdaj potekajo raziskave, naj bi v naslednjem desetletju odprle nova področja proizvodnje električne energije.

| 3.6.5 | Okolju prijazno delovanje. Večji razvoj geotermalne energije bi v primerjavi z razvojem fosilnih goriv lahko imel velik pozitiven neto učinek na okolje. Okoljske težave nastanejo med obratovanjem geotermalne elektrarne. Geotermalne tekočine (para ali vroča voda) navadno vsebujejo pline, kot so ogljikov dioksid (CO2), vodikov sulfid (H2S), amoniak (NH3), metan (CH4) in druge pline v sledeh ter topljive snovi, katerih koncentracije se s temperaturo povečajo. Natrijev klorid (NaCl), bor (B), arzen (As) in živo srebro (Hg) so na primer viri onesnaževanja, če se odlagajo v okolje. Hermetično zaprte toplotne cevi preprečujejo prenos teh snovi na površje. |
| --- | --- |

3.6.5

Okolju prijazno delovanje. Večji razvoj geotermalne energije bi v primerjavi z razvojem fosilnih goriv lahko imel velik pozitiven neto učinek na okolje. Okoljske težave nastanejo med obratovanjem geotermalne elektrarne. Geotermalne tekočine (para ali vroča voda) navadno vsebujejo pline, kot so ogljikov dioksid (CO2), vodikov sulfid (H2S), amoniak (NH3), metan (CH4) in druge pline v sledeh ter topljive snovi, katerih koncentracije se s temperaturo povečajo. Natrijev klorid (NaCl), bor (B), arzen (As) in živo srebro (Hg) so na primer viri onesnaževanja, če se odlagajo v okolje. Hermetično zaprte toplotne cevi preprečujejo prenos teh snovi na površje.

| 3.6.6 | Možnosti za nadaljnjo rast in pomen. Kot prvo je treba celotno evropsko zmogljivost predvsem v Avstriji dvigniti na okoli 1 GWe. Za oskrbo z energijo, ki je tehnično uporabna zlasti za pridobivanje električne energije, je treba zlasti geotermalne zbiralnike namestiti dovolj globoko. Ker to zahteva globino najmanj 2,5 km, a raje 4–5 km ali več, je potrebno drago globoko vrtanje.
  Razen tega je evropski cilj usmerjen v proizvodnjo toplote. Napovedi temeljijo na povprečni rasti 50 MWth na leto. Vsa ta prizadevanja naj bi omogočila, da bo ta sektor dosegel 82000 MWth, kar je bistveno več od ciljnih 5 000 MWth. Toplotne črpalke, ki so globoko pod površjem, spadajo pod naslov „geotermalna energija“ in imajo vseeno velik potencial za učinkovito uporabo nizkotemperaturne toplote, kot je ogrevanje stavb ipd.
  Strategija mora ustrezno pozornost posvetiti raziskovalnim in razvojnim ukrepom, ki so potrebni za razvoj geotermalne energije, dokler v okviru spreminjajočega se energetskega trga ne bo mogoče zagotoviti natančnejše ocene in vrednotenja dolgoročnih stroškov ter dosegljivega potenciala takšne tehnologije. |
| --- | --- |

3.6.6

Možnosti za nadaljnjo rast in pomen. Kot prvo je treba celotno evropsko zmogljivost predvsem v Avstriji dvigniti na okoli 1 GWe. Za oskrbo z energijo, ki je tehnično uporabna zlasti za pridobivanje električne energije, je treba zlasti geotermalne zbiralnike namestiti dovolj globoko. Ker to zahteva globino najmanj 2,5 km, a raje 4–5 km ali več, je potrebno drago globoko vrtanje.

Razen tega je evropski cilj usmerjen v proizvodnjo toplote. Napovedi temeljijo na povprečni rasti 50 MWth na leto. Vsa ta prizadevanja naj bi omogočila, da bo ta sektor dosegel 82000 MWth, kar je bistveno več od ciljnih 5 000 MWth. Toplotne črpalke, ki so globoko pod površjem, spadajo pod naslov „geotermalna energija“ in imajo vseeno velik potencial za učinkovito uporabo nizkotemperaturne toplote, kot je ogrevanje stavb ipd.

Strategija mora ustrezno pozornost posvetiti raziskovalnim in razvojnim ukrepom, ki so potrebni za razvoj geotermalne energije, dokler v okviru spreminjajočega se energetskega trga ne bo mogoče zagotoviti natančnejše ocene in vrednotenja dolgoročnih stroškov ter dosegljivega potenciala takšne tehnologije.

4.   Vidiki prihodnje vloge obnovljivih virov energije do leta 2030–2040

| 4.1 | Komisija EU je začrtala predviden potek na področju energetike do leta 2030. Po poročilu Komisije z naslovom „Energetika in promet v Evropi — trendi do leta 2030“ (6) bo delež obnovljivih virov v izhodiščnih razmerah, vključno z vetrnimi, vodnimi in drugimi obnovljivimi viri ter biomaso v grobem dosegel 8,6 % porabe primarne energije in 17 % pridobivanja elektrike do leta 2030. Ta potek ne upošteva učinkov politik EU o obnovljivih virih, predstavljenih v prvih letih tega stoletja. |
| --- | --- |

4.1

Komisija EU je začrtala predviden potek na področju energetike do leta 2030. Po poročilu Komisije z naslovom „Energetika in promet v Evropi — trendi do leta 2030“ (6) bo delež obnovljivih virov v izhodiščnih razmerah, vključno z vetrnimi, vodnimi in drugimi obnovljivimi viri ter biomaso v grobem dosegel 8,6 % porabe primarne energije in 17 % pridobivanja elektrike do leta 2030. Ta potek ne upošteva učinkov politik EU o obnovljivih virih, predstavljenih v prvih letih tega stoletja.

| 4.2 | Mednarodna agencija za energijo IEA napoveduje podvojitev povpraševanja po električni energiji v svetu do leta 2030, večinoma v državah v razvoju. Prispevek obnovljivih virov energije se bo do leta 2030 globalno povečal z 2 na 6 %. V državah OECD se bo delež obnovljivih virov energije povečal s 6,4 % v letu 2000 na 8 % do leta 2030. |
| --- | --- |

4.2

Mednarodna agencija za energijo IEA napoveduje podvojitev povpraševanja po električni energiji v svetu do leta 2030, večinoma v državah v razvoju. Prispevek obnovljivih virov energije se bo do leta 2030 globalno povečal z 2 na 6 %. V državah OECD se bo delež obnovljivih virov energije povečal s 6,4 % v letu 2000 na 8 % do leta 2030.

| 4.3 | IEA je pripravila tudi napoved proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije, ki predvidevajo, da bo Evropa prva v industrijsko razvitem svetu pri razvoju obnovljivih virov. Po njihovem „referenčnem scenariju“ bi delež električne energije iz obnovljivih virov v evropskih državah OECD do leta 2030 znašal približno 20 %. Če bi se v Evropi uporabili vsi politični instrumenti, ki so danes v pripravi, bi se delež električne energije iz obnovljivih virov energije do leta 2030 lahko približal 33 % („nadomestni scenarij“). To bi vsekakor zahtevalo celovito uporabo vseh politik podpore. |
| --- | --- |

4.3

IEA je pripravila tudi napoved proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije, ki predvidevajo, da bo Evropa prva v industrijsko razvitem svetu pri razvoju obnovljivih virov. Po njihovem „referenčnem scenariju“ bi delež električne energije iz obnovljivih virov v evropskih državah OECD do leta 2030 znašal približno 20 %. Če bi se v Evropi uporabili vsi politični instrumenti, ki so danes v pripravi, bi se delež električne energije iz obnovljivih virov energije do leta 2030 lahko približal 33 % („nadomestni scenarij“). To bi vsekakor zahtevalo celovito uporabo vseh politik podpore.

| 4.4 | Evropsko elektrogospodarsko združenje EURELECTRIC pripravlja scenarije, po katerih bi delež obnovljivih virov, vključno s hidroenergijo, narasel s približno 16 % v letu 2000 (v EU-15) na 22,5 % do leta 2020 (EU-25), pri čemer sta upoštevani tudi Norveška in Švica. |
| --- | --- |

4.4

Evropsko elektrogospodarsko združenje EURELECTRIC pripravlja scenarije, po katerih bi delež obnovljivih virov, vključno s hidroenergijo, narasel s približno 16 % v letu 2000 (v EU-15) na 22,5 % do leta 2020 (EU-25), pri čemer sta upoštevani tudi Norveška in Švica.

| 4.5 | Evropski svet za obnovljive vire energije EREC je nedavno objavil svojo vizijo, ki predvideva 50 % delež obnovljivih virov v globalni porabi primarne energije do leta 2040. EREC tudi predvideva, da bo do leta 2040 80 % proizvodnje električne energije v svetu temeljilo na obnovljivih virih energije. |
| --- | --- |

4.5

Evropski svet za obnovljive vire energije EREC je nedavno objavil svojo vizijo, ki predvideva 50 % delež obnovljivih virov v globalni porabi primarne energije do leta 2040. EREC tudi predvideva, da bo do leta 2040 80 % proizvodnje električne energije v svetu temeljilo na obnovljivih virih energije.

| 4.6 | Svetovni energetski svet ocenjuje, da bodo obnovljivi viri kratkoročno imeli globalno precej obrobno vlogo, dolgoročno pa bodo pridobili na pomenu. Svetovni energetski svet ne podpira obveznih ciljev za obnovljive vire energije. |
| --- | --- |

4.6

Svetovni energetski svet ocenjuje, da bodo obnovljivi viri kratkoročno imeli globalno precej obrobno vlogo, dolgoročno pa bodo pridobili na pomenu. Svetovni energetski svet ne podpira obveznih ciljev za obnovljive vire energije.

| 4.7 | Iz povzetka zgoraj opisanih scenarijev lahko sklepamo, da različni organi navadno napovedujejo zelo postopno spreminjanje porabe goriva, z izjemo EREC, ki za prihodnost napoveduje precej revolucionarno spremembo. |
| --- | --- |

4.7

Iz povzetka zgoraj opisanih scenarijev lahko sklepamo, da različni organi navadno napovedujejo zelo postopno spreminjanje porabe goriva, z izjemo EREC, ki za prihodnost napoveduje precej revolucionarno spremembo.

| 4.8 | Evropski parlament je (na septembrskem plenarnem zasedanju) glasoval o poročilu v zvezi z obnovljivimi viri energije, ki vključuje predlog cilja EU, da bo leta 2020 njihov delež 20 %. |
| --- | --- |

4.8

Evropski parlament je (na septembrskem plenarnem zasedanju) glasoval o poročilu v zvezi z obnovljivimi viri energije, ki vključuje predlog cilja EU, da bo leta 2020 njihov delež 20 %.

| 4.9 | Komisija bo ob koncu leta 2005 objavila sporočilo o stanju direktive OVE-E. Vključevalo bo oceno doseganja zastavljenih ciljev do leta 2010 in morebitne predloge za nadaljnje ukrepanje, vključno z usklajevanjem podpornih mehanizmov v državah članicah. |
| --- | --- |

4.9

Komisija bo ob koncu leta 2005 objavila sporočilo o stanju direktive OVE-E. Vključevalo bo oceno doseganja zastavljenih ciljev do leta 2010 in morebitne predloge za nadaljnje ukrepanje, vključno z usklajevanjem podpornih mehanizmov v državah članicah.

5.   Zaključki

| 5.1 | Prejšnja poglavja so pokazala, da imajo obnovljivi viri energije pomembno vlogo v kombiniranem izkoriščanju energetskih virov v Evropi in znaten potencial za povečanje njihovega deleža v skupni porabi in proizvodnji energije v Evropi. Veliko oblik obnovljivih virov energije je zelo primernih zlasti za manjše lokalne skupnosti. |
| --- | --- |

5.1

Prejšnja poglavja so pokazala, da imajo obnovljivi viri energije pomembno vlogo v kombiniranem izkoriščanju energetskih virov v Evropi in znaten potencial za povečanje njihovega deleža v skupni porabi in proizvodnji energije v Evropi. Veliko oblik obnovljivih virov energije je zelo primernih zlasti za manjše lokalne skupnosti.

| 5.2 | Nobena oblika ali sektor energije ne more sam kriti celotnega povpraševanja razširjene Evropske unije in rastočega svetovnega povpraševanja. EU potrebuje uravnoteženo kombinacijo energetskih virov, ki ustreza ciljem trajnostne strategije. Obnovljivi viri energije imajo potencial, da postanejo pomemben del prihodnje kombinacije energetskih virov, vendar je za razvoj tega potenciala, ki ga predvidevata Komisija in Parlament, treba rešiti še mnoge težave. EESO trenutno pripravlja lastno mnenje o kombinaciji energetskih virov. |
| --- | --- |

5.2

Nobena oblika ali sektor energije ne more sam kriti celotnega povpraševanja razširjene Evropske unije in rastočega svetovnega povpraševanja. EU potrebuje uravnoteženo kombinacijo energetskih virov, ki ustreza ciljem trajnostne strategije. Obnovljivi viri energije imajo potencial, da postanejo pomemben del prihodnje kombinacije energetskih virov, vendar je za razvoj tega potenciala, ki ga predvidevata Komisija in Parlament, treba rešiti še mnoge težave. EESO trenutno pripravlja lastno mnenje o kombinaciji energetskih virov.

| 5.3 | Razvoj OVE v Evropi temelji zlasti na nestalnih virih energije, kot so vetrna energija in fotovoltaične celice, ki prispevajo k proizvodni zmogljivosti in potrebam omrežja. To sproži vprašanja v zvezi s krepitvijo prenosa in operativnimi vidiki zagotavljanja zanesljivosti oskrbe z električno energijo. Ker še ni splošnega soglasja o morebitnem obsegu nestalnih virov, ki jih lahko absorbira sistem električne energije, se pogosto navaja mejna vrednost 15 % do 20 % celotne distribucije električne energije. Nad to mejno vrednostjo se lahko uporabljajo dodatne tehnologije za skladiščenje (npr. vodik). |
| --- | --- |

5.3

Razvoj OVE v Evropi temelji zlasti na nestalnih virih energije, kot so vetrna energija in fotovoltaične celice, ki prispevajo k proizvodni zmogljivosti in potrebam omrežja. To sproži vprašanja v zvezi s krepitvijo prenosa in operativnimi vidiki zagotavljanja zanesljivosti oskrbe z električno energijo. Ker še ni splošnega soglasja o morebitnem obsegu nestalnih virov, ki jih lahko absorbira sistem električne energije, se pogosto navaja mejna vrednost 15 % do 20 % celotne distribucije električne energije. Nad to mejno vrednostjo se lahko uporabljajo dodatne tehnologije za skladiščenje (npr. vodik).

| 5.4 | Rešitev vprašanja svetovne odvisnosti od nafte je izrednega političnega pomena. Odbor zato priporoča nadaljnjo raziskavo vprašanj neto pridobljene energije in neto koristi za okolje iz tekočih biogoriv na osnovi različnih kmetijskih pridelkov. Posebno pozornost je treba nameniti tudi vprašanjem v zvezi z zanesljivostjo oskrbe v Evropi ter s tem povezanim gospodarskim in trgovinskim vidikom povečane rabe tekočih biogoriv. |
| --- | --- |

5.4

Rešitev vprašanja svetovne odvisnosti od nafte je izrednega političnega pomena. Odbor zato priporoča nadaljnjo raziskavo vprašanj neto pridobljene energije in neto koristi za okolje iz tekočih biogoriv na osnovi različnih kmetijskih pridelkov. Posebno pozornost je treba nameniti tudi vprašanjem v zvezi z zanesljivostjo oskrbe v Evropi ter s tem povezanim gospodarskim in trgovinskim vidikom povečane rabe tekočih biogoriv.

| 5.5 | Tehnološki razvoj mora izkoristiti celoten potencial obnovljivih virov energije. Pridobivanje toplote ali hlajenja iz okolja s toplotnimi črpalkami — tehnologija z ogromnim potencialom — skoraj ni deležno pozornosti v politiki EU v zvezi z obnovljivimi viri energije. Prav tako je pri razvoju OVE presenetljivo malo pozornosti posvečeno sončnim kolektorjem za ogrevanje vode — tehnologiji, ki je zelo blizu tržnih razmer v številnih delih Evrope. Ravno na področju pridobivanja toplote EESO vidi že danes veliko uporabnih področij, na katerih lahko fosilne vire energije ekonomično nadomestijo obnovljivi. |
| --- | --- |

5.5

Tehnološki razvoj mora izkoristiti celoten potencial obnovljivih virov energije. Pridobivanje toplote ali hlajenja iz okolja s toplotnimi črpalkami — tehnologija z ogromnim potencialom — skoraj ni deležno pozornosti v politiki EU v zvezi z obnovljivimi viri energije. Prav tako je pri razvoju OVE presenetljivo malo pozornosti posvečeno sončnim kolektorjem za ogrevanje vode — tehnologiji, ki je zelo blizu tržnih razmer v številnih delih Evrope. Ravno na področju pridobivanja toplote EESO vidi že danes veliko uporabnih področij, na katerih lahko fosilne vire energije ekonomično nadomestijo obnovljivi.

| 5.6 | Obnovljivi viri zahtevajo gospodarsko podporo, ker veliko tehnologij OVE zdaj ne more konkurirati na trgu. Vendar pa spremembe na svetovnih energetskih trgih, zlasti višje cene in spremenljivost cen, predvsem nafte, in zaskrbljenost nad zanesljivostjo oskrbe spreminjajo položaj obnovljivih virov energije. Možnosti, ki jih ponujajo na področju inovacij, in — po uspešnem vstopu na trg — za nova podjetja in delovna mesta, so zelo pomembne. EU lahko kot vodilna sila v tehnologiji obnovljivih virov spodbudi globalni uspeh poslovanja v tem sektorju. |
| --- | --- |

5.6

Obnovljivi viri zahtevajo gospodarsko podporo, ker veliko tehnologij OVE zdaj ne more konkurirati na trgu. Vendar pa spremembe na svetovnih energetskih trgih, zlasti višje cene in spremenljivost cen, predvsem nafte, in zaskrbljenost nad zanesljivostjo oskrbe spreminjajo položaj obnovljivih virov energije. Možnosti, ki jih ponujajo na področju inovacij, in — po uspešnem vstopu na trg — za nova podjetja in delovna mesta, so zelo pomembne. EU lahko kot vodilna sila v tehnologiji obnovljivih virov spodbudi globalni uspeh poslovanja v tem sektorju.

| 5.7 | Povečanje rabe obnovljivih virov energije ustvarja pozitivne možnosti za nova podjetja in posebne zaposlitve, čeprav lahko zaradi napačne uporabe postane breme za večja področja gospodarstva, zlasti za potrošnike in energetsko intenzivne industrije. Politike, ki prispevajo k najvišjim cenam energije, so lahko nevarne v razmerah, v katerih morajo biti vsa prizadevanja v skladu z lizbonsko strategijo, t.j. konkurenčnost, gospodarska rast in splošna stopnja zaposlenosti v Evropi na trajnostni osnovi. Medtem ko visoke cene nafte prizadenejo svetovna gospodarstva, pretirano visoke cene električne energije lahko škodujejo zlasti EU-25. |
| --- | --- |

5.7

Povečanje rabe obnovljivih virov energije ustvarja pozitivne možnosti za nova podjetja in posebne zaposlitve, čeprav lahko zaradi napačne uporabe postane breme za večja področja gospodarstva, zlasti za potrošnike in energetsko intenzivne industrije. Politike, ki prispevajo k najvišjim cenam energije, so lahko nevarne v razmerah, v katerih morajo biti vsa prizadevanja v skladu z lizbonsko strategijo, t.j. konkurenčnost, gospodarska rast in splošna stopnja zaposlenosti v Evropi na trajnostni osnovi. Medtem ko visoke cene nafte prizadenejo svetovna gospodarstva, pretirano visoke cene električne energije lahko škodujejo zlasti EU-25.

| 5.8 | Nekateri sedanji nacionalni programi podpore so zelo dragi in ogrožajo interese potrošnikov in konkurenčnost evropskih industrij. Stroški programov podpore in podpornih mrež, ob upoštevanju, da bodo cilji obnovljivih virov energije v EU doseženi leta 2010, predvidevajo povečanje veleprodajnih cen električne energije za 13 %, ali celo 25 %, če so bile ravni podpore — ki se že uporabljajo v Nemčiji — dejansko potrebne za dosego cilja. Vključitev ocenjenih stroškov podpornih mrež in ureditve povečuje delež na 34 %. Ustrezni stroški na tono ogljikovega dioksida, ki ni spuščen v okolje, po ocenah posamezno znašajo 88 EUR, 109 EUR in 150 EUR. |
| --- | --- |

5.8

Nekateri sedanji nacionalni programi podpore so zelo dragi in ogrožajo interese potrošnikov in konkurenčnost evropskih industrij. Stroški programov podpore in podpornih mrež, ob upoštevanju, da bodo cilji obnovljivih virov energije v EU doseženi leta 2010, predvidevajo povečanje veleprodajnih cen električne energije za 13 %, ali celo 25 %, če so bile ravni podpore — ki se že uporabljajo v Nemčiji — dejansko potrebne za dosego cilja. Vključitev ocenjenih stroškov podpornih mrež in ureditve povečuje delež na 34 %. Ustrezni stroški na tono ogljikovega dioksida, ki ni spuščen v okolje, po ocenah posamezno znašajo 88 EUR, 109 EUR in 150 EUR.

| 5.9 | Podporne mehanizme je zato treba previdno obravnavati in načrtovati. Morajo biti uspešni in stroškovno učinkoviti ter prinašati želene rezultate ob najnižjih stroških. Nekatere oblike obnovljivih virov energije, ki so že blizu tržnih cen, skoraj ne potrebujejo podpore, druge oblike pa potrebujejo podporo v okviru raziskovalnih in razvojnih ukrepov. V primeru biomase je treba upoštevati uporabo proizvodov z omejenih površin, za katere ni zagotovljena nikakršna pomoč. Dvig cen proizvedene energije (zlasti fosilnih virov energije) opravičuje ponovno oceno potreb in ravni podpore. Zlasti pomembni so vplivi na trgovanje z emisijami v EU, ki je že povzročilo dvig cen električne energije. Za dosego enakega cilja se je treba izogniti dvojnim ali prekrivajočim se ukrepom. |
| --- | --- |

5.9

Podporne mehanizme je zato treba previdno obravnavati in načrtovati. Morajo biti uspešni in stroškovno učinkoviti ter prinašati želene rezultate ob najnižjih stroških. Nekatere oblike obnovljivih virov energije, ki so že blizu tržnih cen, skoraj ne potrebujejo podpore, druge oblike pa potrebujejo podporo v okviru raziskovalnih in razvojnih ukrepov. V primeru biomase je treba upoštevati uporabo proizvodov z omejenih površin, za katere ni zagotovljena nikakršna pomoč. Dvig cen proizvedene energije (zlasti fosilnih virov energije) opravičuje ponovno oceno potreb in ravni podpore. Zlasti pomembni so vplivi na trgovanje z emisijami v EU, ki je že povzročilo dvig cen električne energije. Za dosego enakega cilja se je treba izogniti dvojnim ali prekrivajočim se ukrepom.

| 5.10 | Čeprav so programi podpore potrebni za pripravo novih tehnologij za vstop na trg, se ne smejo uporabljati za nedoločen čas. Vplive na zaposlovanje je treba previdno obravnavati zaradi ustvarjanja delovnih mest, ki ne bodo odprta le v času trajanja programa podpore. |
| --- | --- |

5.10

Čeprav so programi podpore potrebni za pripravo novih tehnologij za vstop na trg, se ne smejo uporabljati za nedoločen čas. Vplive na zaposlovanje je treba previdno obravnavati zaradi ustvarjanja delovnih mest, ki ne bodo odprta le v času trajanja programa podpore.

| 5.11 | Direktiva EU OVE-E organizacijo te podpore prepušča državam članicam. To je povzročilo celo vrsto podpornih mehanizmov, ki so neskladni in v nekaterih primerih izkrivljajo razmere na trgu. Rezultat je izguba sinergij ter pomanjkanje tržnih pobud in gonilnih sil v nekaterih delih EU, ponekod pa nastajajo nepotrebno visoki stroški. Temu se večinoma lahko izognemo s skupnim evropskim pristopom. EESO je to težavo obravnaval že v svojem mnenju o direktivi OVE-E (glej opombo pod črto 1). Medtem ko skupna evropska rešitev še ni na voljo, se zdi, da je izbira nacionalnih programov podpore usmerjena k večji uporabi zelenih certifikatov. Ker se izkušnje povečujejo, je treba to vprašanje nadalje obravnavati in razvijati. |
| --- | --- |

5.11

Direktiva EU OVE-E organizacijo te podpore prepušča državam članicam. To je povzročilo celo vrsto podpornih mehanizmov, ki so neskladni in v nekaterih primerih izkrivljajo razmere na trgu. Rezultat je izguba sinergij ter pomanjkanje tržnih pobud in gonilnih sil v nekaterih delih EU, ponekod pa nastajajo nepotrebno visoki stroški. Temu se večinoma lahko izognemo s skupnim evropskim pristopom. EESO je to težavo obravnaval že v svojem mnenju o direktivi OVE-E (glej opombo pod črto 1). Medtem ko skupna evropska rešitev še ni na voljo, se zdi, da je izbira nacionalnih programov podpore usmerjena k večji uporabi zelenih certifikatov. Ker se izkušnje povečujejo, je treba to vprašanje nadalje obravnavati in razvijati.

| 5.12 | Po začetni fazi je očitna potreba po ponovni oceni politik EU v zvezi z obnovljivimi viri energije. Previdno je treba upoštevati spremenjene razmere na svetovnem energetskem trgu z visokimi in spremenljivimi cenami, vplive sorodnih politik in ukrepov EU, zlasti trgovanje z emisijami, in cilje lizbonske strategije. Poudarek mora biti na zagotavljanju stalnega trajnostnega razvoja, ki temelji na razvoju R&R in tehnološkem razvoju. |
| --- | --- |

5.12

Po začetni fazi je očitna potreba po ponovni oceni politik EU v zvezi z obnovljivimi viri energije. Previdno je treba upoštevati spremenjene razmere na svetovnem energetskem trgu z visokimi in spremenljivimi cenami, vplive sorodnih politik in ukrepov EU, zlasti trgovanje z emisijami, in cilje lizbonske strategije. Poudarek mora biti na zagotavljanju stalnega trajnostnega razvoja, ki temelji na razvoju R&R in tehnološkem razvoju.

V Bruslju, 15. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Glej: Spodbujanje obnovljivih virov energije: Možnost delovanja in instrumenti za financiranje (UL C 108 z dne 30.4.2004), Fuzijska energija (UL C 302 z dne 7.12.2004), Izkoriščanje geotermalne energije – toplota iz zemlje (UL C 108 z dne 30.4.2004).

1

(2)  Energija se dejansko ne potroši, temveč pretvarja in tako izkorišča. Nastane v procesih pretvarjanja kot npr. pri sežiganju premoga, pretvorbi vetrne v električno energijo ali z jedrsko cepitvijo (energija se ne uniči; E = mc2). Govorimo tudi o „oskrbi z energijo“, „proizvodnji energije“ ali „porabi energije“.

2

2

(3)  V nekaterih državah članicah (Nemčija) je vsa uporaba energije – z nekaj izjemami – obdavčena (Öko-Steuer).

3

(4)  David Pimentel in Ted. W. Patzek, Raziskava naravnih virov, zv. 14, št. 1, 2005.

4

(5)  http://europa.eu.int/comm/research/energy/pdf/cst_en.pdf.

5

(6)  Evropska Komisija, Generalni direktorat za energetiko in promet, januar 2003

6

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/113 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/113

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi Hipotekarni krediti v EU

KOM(2005) 327 končno

(2006/C 65/21)

Evropska komisija je 19. julija 2004 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu: zelena knjiga Hipotekarni krediti v EU

Strokovna skupina za notranji trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. novembra 2005. Poročevalec je bil g. BURANI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 15. decembra) s 97 glasovi za, nobenim glasom proti in 1 vzdržanim glasom.

1.   Povzetek sprejetega stališča

| 1.1 | Zelena knjiga o hipotekarnih kreditih v EU je del politike za integriranje finančnih storitev na evropski ravni. Trenutno jo preučujejo zadevni sektorji. |
| --- | --- |

1.1

Zelena knjiga o hipotekarnih kreditih v EU je del politike za integriranje finančnih storitev na evropski ravni. Trenutno jo preučujejo zadevni sektorji.

| 1.2 | Odbor se sicer strinja s cilji, ki jih predlaga Komisija, vendar meni, da bo popolno integracijo kratkoročno težko doseči. Upoštevati je treba, da se trgi hipotekarnih kreditov v EU med seboj zelo razlikujejo in da ima vsak od njih svoje značilnosti. |
| --- | --- |

1.2

Odbor se sicer strinja s cilji, ki jih predlaga Komisija, vendar meni, da bo popolno integracijo kratkoročno težko doseči. Upoštevati je treba, da se trgi hipotekarnih kreditov v EU med seboj zelo razlikujejo in da ima vsak od njih svoje značilnosti.

| 1.3 | Komisija v zeleni knjigi zastavlja nekaj vprašanj, na katera poskuša Odbor odgovoriti. Prvi sklop vprašanj zadeva varstvo potrošnikov: v zvezi s tem EESO zahteva, da združenja evropskih finančnih institucij v posvetovanju s potrošniškimi organizacijami pripravijo kodekse ravnanja, ki jih pregledajo nacionalni varuhi človekovih pravic in ki se jih vpiše v registre na sodiščih ali gospodarskih zbornicah. Predlaga tudi zagotovitev informacij (vključno s predpogodbeno informacijo) z jasno in pregledno vsebino, ki bi morda še bolj strogo veljala za kreditne posrednike. V zvezi s predčasnim odplačilom EESO meni, da bi moral izračun temeljiti na formulah finančne matematike, ki upoštevajo sedanjo obremenitev ponudnika. V zvezi z vprašanjem, ali naj se uvede evropski standard, ki bi zajemal tako način izračuna kot stroškovne elemente, EESO meni, da bi lahko najnižji skupni imenovalec zajemal stroške za pripravo datoteke, določitev hipoteke, jasno razmejene administrativne stroške in stroške zavarovanja. Toda poudarja, da predlog za standardizacijo hipotekarnih pogodb ne sme ovirati ponudbe novih proizvodov, ker bi to pomenilo zaviranje inovacij. EESO podpira oblikovanje struktur mediacije, ne pa struktur arbitraže, ker slednja ne sodi na področje dejavnosti varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

1.3

Komisija v zeleni knjigi zastavlja nekaj vprašanj, na katera poskuša Odbor odgovoriti. Prvi sklop vprašanj zadeva varstvo potrošnikov: v zvezi s tem EESO zahteva, da združenja evropskih finančnih institucij v posvetovanju s potrošniškimi organizacijami pripravijo kodekse ravnanja, ki jih pregledajo nacionalni varuhi človekovih pravic in ki se jih vpiše v registre na sodiščih ali gospodarskih zbornicah. Predlaga tudi zagotovitev informacij (vključno s predpogodbeno informacijo) z jasno in pregledno vsebino, ki bi morda še bolj strogo veljala za kreditne posrednike. V zvezi s predčasnim odplačilom EESO meni, da bi moral izračun temeljiti na formulah finančne matematike, ki upoštevajo sedanjo obremenitev ponudnika. V zvezi z vprašanjem, ali naj se uvede evropski standard, ki bi zajemal tako način izračuna kot stroškovne elemente, EESO meni, da bi lahko najnižji skupni imenovalec zajemal stroške za pripravo datoteke, določitev hipoteke, jasno razmejene administrativne stroške in stroške zavarovanja. Toda poudarja, da predlog za standardizacijo hipotekarnih pogodb ne sme ovirati ponudbe novih proizvodov, ker bi to pomenilo zaviranje inovacij. EESO podpira oblikovanje struktur mediacije, ne pa struktur arbitraže, ker slednja ne sodi na področje dejavnosti varstva potrošnikov.

| 1.4 | Drugi sklop vprašanj zadeva pravne zadeve. EESO se omejuje na nekaj ugotovitev v zvezi z njimi. Kot prvo in najpomembnejše izpostavlja dejstvo, da pravilo o sodni oblasti potrošnikove države bivališča bistveno omejuje dobavo; poleg tega poudarja potrebo po jasni opredelitvi jezika, ki se bo uporabljal v pogodbi, za stike in korespondenco. |
| --- | --- |

1.4

Drugi sklop vprašanj zadeva pravne zadeve. EESO se omejuje na nekaj ugotovitev v zvezi z njimi. Kot prvo in najpomembnejše izpostavlja dejstvo, da pravilo o sodni oblasti potrošnikove države bivališča bistveno omejuje dobavo; poleg tega poudarja potrebo po jasni opredelitvi jezika, ki se bo uporabljal v pogodbi, za stike in korespondenco.

| 1.5 | Tretji sklop vprašanj zadeva hipotekarno zavarovanje s premoženjem. EESO zavzema stališče, da bi morala Komisija nadaljevati spodbujanje sodelovanja med lastniki nepremičnin in nadzorniki državnih registrov (tudi s pripravo letnega poročila o doseženih rezultatih). Na splošno EESO podpira zamisel o evrohipoteki in meni, da jo je vredno spodbujati. |
| --- | --- |

1.5

Tretji sklop vprašanj zadeva hipotekarno zavarovanje s premoženjem. EESO zavzema stališče, da bi morala Komisija nadaljevati spodbujanje sodelovanja med lastniki nepremičnin in nadzorniki državnih registrov (tudi s pripravo letnega poročila o doseženih rezultatih). Na splošno EESO podpira zamisel o evrohipoteki in meni, da jo je vredno spodbujati.

| 1.6 | Zadnje vprašanje obravnava financiranje hipotekarnega kredita. V zvezi s tem se EESO strinja s konceptom vseevropskega finančnega sistema, kot predlaga Komisija, vendar meni, da bi bilo ta cilj mogoče doseči le dolgoročno, svoje stališče o tem pa namerava pojasniti pozneje. |
| --- | --- |

1.6

Zadnje vprašanje obravnava financiranje hipotekarnega kredita. V zvezi s tem se EESO strinja s konceptom vseevropskega finančnega sistema, kot predlaga Komisija, vendar meni, da bi bilo ta cilj mogoče doseči le dolgoročno, svoje stališče o tem pa namerava pojasniti pozneje.

2.   Ozadje

| 2.1 | Komisija obravnava stanovanjske hipotekarne kredite v EU kot del politike za integracijo finančnih storitev in predlaga, da se preide k praktičnim ureditvenim ukrepom, če bi sedanje študije in stiki pokazali, da bi bil rezultat takih ukrepov integrirani trg, ki bi povečal „njihovo učinkovitost in konkurenčnost, kar bi bilo koristno za vse“. Sedanja zelena knjiga temelji na študiji Integracija trgov hipotekarnih kreditov EU (The Integration of the EU Mortgage Credit Markets), ki jo je po naročilu Komisije pripravila Forumska skupina o hipotekarnih kreditih (Forum Group on Mortgage Credit), tudi če študija ne sledi zmeraj isti smernici. |
| --- | --- |

2.1

Komisija obravnava stanovanjske hipotekarne kredite v EU kot del politike za integracijo finančnih storitev in predlaga, da se preide k praktičnim ureditvenim ukrepom, če bi sedanje študije in stiki pokazali, da bi bil rezultat takih ukrepov integrirani trg, ki bi povečal „njihovo učinkovitost in konkurenčnost, kar bi bilo koristno za vse“. Sedanja zelena knjiga temelji na študiji Integracija trgov hipotekarnih kreditov EU (The Integration of the EU Mortgage Credit Markets), ki jo je po naročilu Komisije pripravila Forumska skupina o hipotekarnih kreditih (Forum Group on Mortgage Credit), tudi če študija ne sledi zmeraj isti smernici.

| 2.2 | Odgovore na zeleno knjigo iz vseh zadevnih sektorjev se pričakuje do konca novembra 2005, decembra bo sledilo zaslišanje. Komisija bo nato ocenila, ali je sploh potrebno, da ukrepa, in če je, kakšni ukrepi so potrebni. |
| --- | --- |

2.2

Odgovore na zeleno knjigo iz vseh zadevnih sektorjev se pričakuje do konca novembra 2005, decembra bo sledilo zaslišanje. Komisija bo nato ocenila, ali je sploh potrebno, da ukrepa, in če je, kakšni ukrepi so potrebni.

3.   Zelena knjiga: ugotovitve Odbora

3.1   Presoja primernosti za ukrepanje Komisije (točka I zelene knjige)

| 3.1.1 | Komisija poudarja, da je trg hipotekarnih kreditov med najbolj kompleksnimi finančnimi trgi, tako zaradi velikega števila udeležencev kot zaradi možnosti raznolikih tehničnih oblik. Trg hipotekarnih kreditov in makroekonomija sta neposredno povezana v smislu, da vsaka sprememba gospodarskih ciklov in obrestnih mer vpliva na obseg in usmeritev hipotekarnih kreditov. Praktično to pomeni, da na rast obsega kreditov v EU vplivajo makroekonomski dejavniki (zmanjšanje obrestnih mer in hitra rast cen nepremičnin v mnogih državah) in strukturni dejavniki (vedno večja liberalizacija in integracija finančnih trgov). |
| --- | --- |

3.1.1

Komisija poudarja, da je trg hipotekarnih kreditov med najbolj kompleksnimi finančnimi trgi, tako zaradi velikega števila udeležencev kot zaradi možnosti raznolikih tehničnih oblik. Trg hipotekarnih kreditov in makroekonomija sta neposredno povezana v smislu, da vsaka sprememba gospodarskih ciklov in obrestnih mer vpliva na obseg in usmeritev hipotekarnih kreditov. Praktično to pomeni, da na rast obsega kreditov v EU vplivajo makroekonomski dejavniki (zmanjšanje obrestnih mer in hitra rast cen nepremičnin v mnogih državah) in strukturni dejavniki (vedno večja liberalizacija in integracija finančnih trgov).

| 3.1.2 | Kljub tem skupnim trendom pa se trgi hipotekarnih kreditov zelo razlikujejo: vsak ima svoje značilnosti v smislu izdelkov, profila posojilodajalcev, distribucijskih struktur, roka odplačevanja posojil, obdavčenja premoženja in mehanizmov refinanciranja. Te razlike so posledica različnih odnosov držav članic do ureditve, pa tudi zgodovinskih, gospodarskih in družbenih dejavnikov. Ti dejavniki včasih zajemajo značilnosti, ki jih ni mogoče preprosto dati na skupni imenovalec. Zadevo nadalje zapletajo državni posegi v socialno gradnjo stanovanj, davčni sistemi in bonitetna pravila, raven konkurence in tveganje plačilne nesposobnosti, ki se od države do države razlikujejo. |
| --- | --- |

3.1.2

Kljub tem skupnim trendom pa se trgi hipotekarnih kreditov zelo razlikujejo: vsak ima svoje značilnosti v smislu izdelkov, profila posojilodajalcev, distribucijskih struktur, roka odplačevanja posojil, obdavčenja premoženja in mehanizmov refinanciranja. Te razlike so posledica različnih odnosov držav članic do ureditve, pa tudi zgodovinskih, gospodarskih in družbenih dejavnikov. Ti dejavniki včasih zajemajo značilnosti, ki jih ni mogoče preprosto dati na skupni imenovalec. Zadevo nadalje zapletajo državni posegi v socialno gradnjo stanovanj, davčni sistemi in bonitetna pravila, raven konkurence in tveganje plačilne nesposobnosti, ki se od države do države razlikujejo.

| 3.1.3 | Glede na tak položaj ni presenetljivo, da trgi niso dovolj integrirani, vendar je treba upoštevati dejstvo, da čezmejna prodaja premoženja predstavlja komaj 1 % celotnega trga za stanovanjske objekte. Komisija domneva, da bi bile prednosti integracije zmanjšanje stroškov hipotekarnega kredita, višja stopnja varstva potrošnikov, zajamčena z zakonom, in povečanje števila morebitnih uporabnikov takega kredita, ker bi bili vključeni tudi taki z nizkim ali nepopolnim kreditnim profilom. |
| --- | --- |

3.1.3

Glede na tak položaj ni presenetljivo, da trgi niso dovolj integrirani, vendar je treba upoštevati dejstvo, da čezmejna prodaja premoženja predstavlja komaj 1 % celotnega trga za stanovanjske objekte. Komisija domneva, da bi bile prednosti integracije zmanjšanje stroškov hipotekarnega kredita, višja stopnja varstva potrošnikov, zajamčena z zakonom, in povečanje števila morebitnih uporabnikov takega kredita, ker bi bili vključeni tudi taki z nizkim ali nepopolnim kreditnim profilom.

| 3.1.4 | Odbor se strinja s cilji, ki jih predlaga Komisija, vendar meni, da so razlike med različnimi trgi, ki jih navaja Komisija (in druge razlike, navedene v tem dokumentu), tako številne in takšne, da je mogoče domnevati, da bo popolno integracijo kratkoročno zelo težko doseči. Najprej bo treba sprejeti ukrepe v sektorjih, kjer usklajevanje ne predstavlja prevelikih težav, in se vsakič vprašati, ali je vredno truda, ne da bi pri tem obstajala želja po postavljanju — ali spreminjanju — pravil, da bi ustregli programskim ali ideološkim zahtevam. |
| --- | --- |

3.1.4

Odbor se strinja s cilji, ki jih predlaga Komisija, vendar meni, da so razlike med različnimi trgi, ki jih navaja Komisija (in druge razlike, navedene v tem dokumentu), tako številne in takšne, da je mogoče domnevati, da bo popolno integracijo kratkoročno zelo težko doseči. Najprej bo treba sprejeti ukrepe v sektorjih, kjer usklajevanje ne predstavlja prevelikih težav, in se vsakič vprašati, ali je vredno truda, ne da bi pri tem obstajala želja po postavljanju — ali spreminjanju — pravil, da bi ustregli programskim ali ideološkim zahtevam.

| 3.1.5 | Upoštevati je treba predvsem, da, kot rečeno, čezmejni nakupi premoženja znašajo le 1 % trga in skoraj izključno zadevajo počitniške objekte in nepremičnine na obmejnih območjih; zato se zdi malo verjetno, da je bil ta majhen delež glavni cilj Komisije, temveč strateški cilj, naveden v točki 3.1.3 zgoraj. Povedano drugače, Komisija načrtuje integracijo, ki bo kateremu koli državljanu Unije omogočila, da z uporabo storitev finančnega posrednika v svoji državi, v državi, kjer se premoženje nahaja, ali v tretji državi pridobi nepremičnino v svoji ali drugi državi. |
| --- | --- |

3.1.5

Upoštevati je treba predvsem, da, kot rečeno, čezmejni nakupi premoženja znašajo le 1 % trga in skoraj izključno zadevajo počitniške objekte in nepremičnine na obmejnih območjih; zato se zdi malo verjetno, da je bil ta majhen delež glavni cilj Komisije, temveč strateški cilj, naveden v točki 3.1.3 zgoraj. Povedano drugače, Komisija načrtuje integracijo, ki bo kateremu koli državljanu Unije omogočila, da z uporabo storitev finančnega posrednika v svoji državi, v državi, kjer se premoženje nahaja, ali v tretji državi pridobi nepremičnino v svoji ali drugi državi.

3.2   Varstvo potrošnikov (točka II zelene knjige)

| 3.2.1 | Komisija v zvezi z informiranjem zastavlja štiri vprašanja. Ob prvem, ki zadeva kodekse ravnanja
   (1), EESO poudarja, da so zmeraj prostovoljni; problem je v vsebinah, ki bi jih morala združenja evropskih finančnih institucij v posvetovanju z združenji potrošnikov pripraviti tako, da ali neposredno vključujejo sankcijske mehanizme ali da jih morajo pregledati nacionalni varuhi človekovih pravic, sodišča ali gospodarske zbornice pa jih vpisati v svoj register. Take kodekse bi morala podpisati vsa podjetja, ki se udeležujejo trgovine, pogodbe in informativni dokumenti pa bi morali izrecno navajati, da je ponudnik storitve podpisal kodeks ravnanja. |
| --- | --- |

3.2.1

Komisija v zvezi z informiranjem zastavlja štiri vprašanja. Ob prvem, ki zadeva kodekse ravnanja
   (1), EESO poudarja, da so zmeraj prostovoljni; problem je v vsebinah, ki bi jih morala združenja evropskih finančnih institucij v posvetovanju z združenji potrošnikov pripraviti tako, da ali neposredno vključujejo sankcijske mehanizme ali da jih morajo pregledati nacionalni varuhi človekovih pravic, sodišča ali gospodarske zbornice pa jih vpisati v svoj register. Take kodekse bi morala podpisati vsa podjetja, ki se udeležujejo trgovine, pogodbe in informativni dokumenti pa bi morali izrecno navajati, da je ponudnik storitve podpisal kodeks ravnanja.

| 3.2.2 | Drugo vprašanje zadeva vsebino informacij, ki je bistveni element: potrošnik mora razumeti vse vidike pogodbe — pravne, tehnične in računovodske — vendar ni preprosto najti kompromisa med preglednostjo, natančnostjo in preprostim razumevanjem. Kadar je treba razložiti tehnične izraze, so besedila daljša in morda ne ravno jasnejša. Raziskave neuspešnosti pri izpolnjevanju pogodbenih obveznosti in posledice take neuspešnosti bi prav tako morale biti sestavni del te informacije: EESO predlaga, da se informacije o najbolj pogostih vidikih v obliki standardiziranega besedila vključijo v kodeks ravnanja. |
| --- | --- |

3.2.2

Drugo vprašanje zadeva vsebino informacij, ki je bistveni element: potrošnik mora razumeti vse vidike pogodbe — pravne, tehnične in računovodske — vendar ni preprosto najti kompromisa med preglednostjo, natančnostjo in preprostim razumevanjem. Kadar je treba razložiti tehnične izraze, so besedila daljša in morda ne ravno jasnejša. Raziskave neuspešnosti pri izpolnjevanju pogodbenih obveznosti in posledice take neuspešnosti bi prav tako morale biti sestavni del te informacije: EESO predlaga, da se informacije o najbolj pogostih vidikih v obliki standardiziranega besedila vključijo v kodeks ravnanja.

| 3.2.3 | Tretje vprašanje: točke zgoraj vsaj deloma veljajo za predpogodbene informacije; to bi omogočilo primerjave z drugimi ponudbami in prispevalo k izbiri na podlagi prejetih informacij na nacionalni ravni, toda na tej stopnji je malo verjetno, da bi to pomagalo pri primerjavi kreditov, ponujenih v drugih državah. V zvezi s tem obstaja tudi evropska pobuda poslovnih združenj, ki so s pomočjo združenj potrošnikov pripravila in sprejela „evropski informativni list“(European Information Sheet). Čeprav to pobudo podpira večina finančnih institucij, nekateri menijo, da morda daje vtis, da v mnogih državah v praksi ni zelo prepričljiva. Komisija preiskuje zadevo in bi lahko po potrebi sprejela prisilne ukrepe, kar bi lahko pomenilo spremembo sporazuma v uredbo. |
| --- | --- |

3.2.3

Tretje vprašanje: točke zgoraj vsaj deloma veljajo za predpogodbene informacije; to bi omogočilo primerjave z drugimi ponudbami in prispevalo k izbiri na podlagi prejetih informacij na nacionalni ravni, toda na tej stopnji je malo verjetno, da bi to pomagalo pri primerjavi kreditov, ponujenih v drugih državah. V zvezi s tem obstaja tudi evropska pobuda poslovnih združenj, ki so s pomočjo združenj potrošnikov pripravila in sprejela „evropski informativni list“(European Information Sheet). Čeprav to pobudo podpira večina finančnih institucij, nekateri menijo, da morda daje vtis, da v mnogih državah v praksi ni zelo prepričljiva. Komisija preiskuje zadevo in bi lahko po potrebi sprejela prisilne ukrepe, kar bi lahko pomenilo spremembo sporazuma v uredbo.

| 3.2.4 | Četrto vprašanje: nedvomno je treba uporabiti določbe glede informiranja, morda še bolj strogo za kreditne posrednike (agente in druge). |
| --- | --- |

3.2.4

Četrto vprašanje: nedvomno je treba uporabiti določbe glede informiranja, morda še bolj strogo za kreditne posrednike (agente in druge).

| 3.2.5 | V zvezi s svetovanji posojilojemalcem Komisija zastavlja dve vprašanji. O prvem se je dolgo razpravljalo: ali bi moralo biti obvezno, da ponudnik svetuje, katera bi bila najboljša oblika posojila, časovno obdobje, cena itd.? Komisija poudarja, da pisni nasvet — kot so zahtevali potrošniki — ponudnika izpostavlja pravnemu tveganju in odškodninskemu zahtevku. Malo verjetno je, da bi bil ponudnik pripravljen prevzeti to breme, zlasti z vidika dejstva, da bi a posteriori težko dokazal, da ni imel na razpolago vseh elementov, potrebnih za oceno, ali da je upošteval možne prihodnje okoliščine. Obvezno svetovanje bi zato občutno zmanjšalo ponudbo kreditov in zato ni zaželeno. Vendar ni mogoče izključiti, da pod pritiskom konkurence nekateri ponudniki ali posredniki ne bodo ponudili te storitve, morda brezplačno, morda proti plačilu. |
| --- | --- |

3.2.5

V zvezi s svetovanji posojilojemalcem Komisija zastavlja dve vprašanji. O prvem se je dolgo razpravljalo: ali bi moralo biti obvezno, da ponudnik svetuje, katera bi bila najboljša oblika posojila, časovno obdobje, cena itd.? Komisija poudarja, da pisni nasvet — kot so zahtevali potrošniki — ponudnika izpostavlja pravnemu tveganju in odškodninskemu zahtevku. Malo verjetno je, da bi bil ponudnik pripravljen prevzeti to breme, zlasti z vidika dejstva, da bi a posteriori težko dokazal, da ni imel na razpolago vseh elementov, potrebnih za oceno, ali da je upošteval možne prihodnje okoliščine. Obvezno svetovanje bi zato občutno zmanjšalo ponudbo kreditov in zato ni zaželeno. Vendar ni mogoče izključiti, da pod pritiskom konkurence nekateri ponudniki ali posredniki ne bodo ponudili te storitve, morda brezplačno, morda proti plačilu.

| 3.2.6 | Pri drugem vprašanju v zvezi z odgovornostjo za pisni nasvet ali informacijo, bodisi prostovoljno bodisi obvezno, je treba razlikovati med

  nasvetom in informacijo
  . Odgovor v zvezi z nasvetom je podan v prejšnji točki. Po drugi strani pa informacije, ki so nepravilne ali prikrite — namerno ali nenamerno — vključujejo odgovornost ponudnika. Toda obseg informacij mora biti jasen: ne more biti omejen na tehnične vidike, temveč mora — ali bi moral — zagotoviti, da lahko potrošnik za neodvisno, premišljeno končno izbiro uporabi vse druge uporabne elemente. Kodeksi ravnanja — ali, če je potrebno, civilni zakonik — bi morali zagotoviti smernice za poravnavanje sporov. |
| --- | --- |

3.2.6

Pri drugem vprašanju v zvezi z odgovornostjo za pisni nasvet ali informacijo, bodisi prostovoljno bodisi obvezno, je treba razlikovati med

  nasvetom in informacijo
  . Odgovor v zvezi z nasvetom je podan v prejšnji točki. Po drugi strani pa informacije, ki so nepravilne ali prikrite — namerno ali nenamerno — vključujejo odgovornost ponudnika. Toda obseg informacij mora biti jasen: ne more biti omejen na tehnične vidike, temveč mora — ali bi moral — zagotoviti, da lahko potrošnik za neodvisno, premišljeno končno izbiro uporabi vse druge uporabne elemente. Kodeksi ravnanja — ali, če je potrebno, civilni zakonik — bi morali zagotoviti smernice za poravnavanje sporov.

| 3.2.7 | Kar zadeva predčasno odplačilo, Komisija zastavlja tri vprašanja. Prvo oživlja vprašanje, o katerem se je že dolgo razpravljalo: ali bi moralo biti predčasno odplačilo zakonita pravica potrošnika ali izbira obeh strani? Na splošno potrošnik zaprosi za predčasno odplačilo v primeru spreminjanja obrestne mere, ki je zanj neugodno, bodisi za posojila s fiksno bodisi z variabilno obrestno mero, kot so se v preteklosti spreminjale obrestne mere v nekaterih državah z visoko inflacijo. Na vsak način zmeraj potrošnik zaprosi za predčasno odplačilo, ponudnik ga pa zelo redko zavrne, ne glede na to, ali je zajeto v pogodbi al ne. Problem ni toliko v tem, ali je predčasno odplačilo mogoče ali ne, temveč bolj v tem, kar zastavlja naslednje vprašanje. |
| --- | --- |

3.2.7

Kar zadeva predčasno odplačilo, Komisija zastavlja tri vprašanja. Prvo oživlja vprašanje, o katerem se je že dolgo razpravljalo: ali bi moralo biti predčasno odplačilo zakonita pravica potrošnika ali izbira obeh strani? Na splošno potrošnik zaprosi za predčasno odplačilo v primeru spreminjanja obrestne mere, ki je zanj neugodno, bodisi za posojila s fiksno bodisi z variabilno obrestno mero, kot so se v preteklosti spreminjale obrestne mere v nekaterih državah z visoko inflacijo. Na vsak način zmeraj potrošnik zaprosi za predčasno odplačilo, ponudnik ga pa zelo redko zavrne, ne glede na to, ali je zajeto v pogodbi al ne. Problem ni toliko v tem, ali je predčasno odplačilo mogoče ali ne, temveč bolj v tem, kar zastavlja naslednje vprašanje.

| 3.2.8 | Kako se izračuna odškodnina za predčasno odplačilo? Načini financiranja hipotekarnega kredita se razlikujejo od ene države do druge, toda načeloma ponudnik prejme sredstva, ko izda obveznice, za katere jamčijo hipoteke na nepremičnino, ki jo prodaja na primarnem ali sekundarnem trgu. Tehnike in proizvodi, med njimi popolnoma novi — namreč hipotekarno zavarovani potrošniški krediti (equity release) –, se znatno razlikujejo glede na rok odplačevanja posojila, glede na to, ali so obrestne mere fiksne ali variabilne, glede na plačila, tehnike in tržne postopke. Predčasno odplačilo poleg prednosti za potrošnika vključuje breme za ponudnika, ki mora — zelo približno in preprosto povedano — vnaprej porabiti prejeto vsoto za odkup obveznic, katerim je poteklo jamstvo. Finančna matematika zagotavlja formule za izračunavanje obremenitve ponudnika, obremenitve, ki se spreminja v skladu s preostalim obdobjem, razvojem obrestnih mer in položajem na trgu. EESO meni, da bi bil eden od odgovorov na to vprašanje uporaba načela enakopravnosti: poleg koristi za potrošnika je treba izračunati tudi obremenitev, ki jo kot posledico predčasnega odplačila efektivno nosi ponudnik. |
| --- | --- |

3.2.8

Kako se izračuna odškodnina za predčasno odplačilo? Načini financiranja hipotekarnega kredita se razlikujejo od ene države do druge, toda načeloma ponudnik prejme sredstva, ko izda obveznice, za katere jamčijo hipoteke na nepremičnino, ki jo prodaja na primarnem ali sekundarnem trgu. Tehnike in proizvodi, med njimi popolnoma novi — namreč hipotekarno zavarovani potrošniški krediti (equity release) –, se znatno razlikujejo glede na rok odplačevanja posojila, glede na to, ali so obrestne mere fiksne ali variabilne, glede na plačila, tehnike in tržne postopke. Predčasno odplačilo poleg prednosti za potrošnika vključuje breme za ponudnika, ki mora — zelo približno in preprosto povedano — vnaprej porabiti prejeto vsoto za odkup obveznic, katerim je poteklo jamstvo. Finančna matematika zagotavlja formule za izračunavanje obremenitve ponudnika, obremenitve, ki se spreminja v skladu s preostalim obdobjem, razvojem obrestnih mer in položajem na trgu. EESO meni, da bi bil eden od odgovorov na to vprašanje uporaba načela enakopravnosti: poleg koristi za potrošnika je treba izračunati tudi obremenitev, ki jo kot posledico predčasnega odplačila efektivno nosi ponudnik.

| 3.2.9 | Pravila za izračunavanje bi bilo treba vključiti v kodeks ravnanja ali, še bolje, v vsako posamezno pogodbo. Edina možna standardizirana pravila na tem področju so ista kot v finančni matematiki: ni posebej težko izračunati prednosti in neugodnosti na osnovi minulega in preostalega obdobja ter uporabljenih in tekočih obrestnih mer. Rezultat čiste finančne matematike bi moral dopolnjevati izračun koristi ali neugodnosti, ki jih finančna institucija v pregledanem obdobju pridobi iz ponovne naložbe vnaprej pridobljenih tekočih sredstev. Vsekakor je treba izključiti plačilo kazni. |
| --- | --- |

3.2.9

Pravila za izračunavanje bi bilo treba vključiti v kodeks ravnanja ali, še bolje, v vsako posamezno pogodbo. Edina možna standardizirana pravila na tem področju so ista kot v finančni matematiki: ni posebej težko izračunati prednosti in neugodnosti na osnovi minulega in preostalega obdobja ter uporabljenih in tekočih obrestnih mer. Rezultat čiste finančne matematike bi moral dopolnjevati izračun koristi ali neugodnosti, ki jih finančna institucija v pregledanem obdobju pridobi iz ponovne naložbe vnaprej pridobljenih tekočih sredstev. Vsekakor je treba izključiti plačilo kazni.

| 3.2.10 | Odgovor na tretje vprašanje, kako bi bilo treba potrošnika poučiti o možnosti predčasnega odplačila, je deloma podan že v prejšnji točki: ni razloga, da možnost predčasnega odplačila ne bi bila vključena bodisi v predhodne informacije bodisi v tekoče informacije ali, še bolje, kar v pogodbo. |
| --- | --- |

3.2.10

Odgovor na tretje vprašanje, kako bi bilo treba potrošnika poučiti o možnosti predčasnega odplačila, je deloma podan že v prejšnji točki: ni razloga, da možnost predčasnega odplačila ne bi bila vključena bodisi v predhodne informacije bodisi v tekoče informacije ali, še bolje, kar v pogodbo.

| 3.2.11 | Štiri vprašanja obravnavajo skupno letno efektivno obrestno mero

  (annual percentage rate, APR)

  . Prvo se nanaša na vprašanje, o katerem se je dosledno razpravljalo že v predhodnih fazah, ki so pripeljale do sprejetja direktive, in sicer, ali je namen skupne letne efektivne obrestne mere informirati ali zagotoviti primerjavo ali oboje. Ker Komisija po nekaj letih znova načenja to vprašanje, kaže, da dvomi o stvari še ostajajo. Formula, sprejeta za izračunavanje skupne letne efektivne obrestne mere, je razvita v skladu z natančno matematično in ekonomsko logiko, zakonodajalec pa je z njo hotel izpolniti merila informiranja, preglednosti in primerljivosti. Toda v praksi potrošnik, ki ni strokovnjak na področju finančne matematike, ne more storiti nič drugega kot sprejeti število, ki mu je sporočeno: zato se informiranje in preglednost upoštevata le kot formalnost. Primerjave z drugimi ponudbami so možne pod pogojem, da različni ponudniki ponudijo

  povsem

  enak proizvod, pri katerem so upoštevali isto metodo izračuna, in da se števila, ki se uporabijo za izračun, podrobno navedejo. |
| --- | --- |

3.2.11

Štiri vprašanja obravnavajo skupno letno efektivno obrestno mero

  (annual percentage rate, APR)

  . Prvo se nanaša na vprašanje, o katerem se je dosledno razpravljalo že v predhodnih fazah, ki so pripeljale do sprejetja direktive, in sicer, ali je namen skupne letne efektivne obrestne mere informirati ali zagotoviti primerjavo ali oboje. Ker Komisija po nekaj letih znova načenja to vprašanje, kaže, da dvomi o stvari še ostajajo. Formula, sprejeta za izračunavanje skupne letne efektivne obrestne mere, je razvita v skladu z natančno matematično in ekonomsko logiko, zakonodajalec pa je z njo hotel izpolniti merila informiranja, preglednosti in primerljivosti. Toda v praksi potrošnik, ki ni strokovnjak na področju finančne matematike, ne more storiti nič drugega kot sprejeti število, ki mu je sporočeno: zato se informiranje in preglednost upoštevata le kot formalnost. Primerjave z drugimi ponudbami so možne pod pogojem, da različni ponudniki ponudijo

  povsem

  enak proizvod, pri katerem so upoštevali isto metodo izračuna, in da se števila, ki se uporabijo za izračun, podrobno navedejo.

| 3.2.12 | Odgovor na drugo vprašanje, ali naj se določi standard EU, ki bo zajemal tako metodo izračuna kot stroškovne elemente, bi moral biti nedvomno načeloma pozitiven. Toda v praksi ne bo mogoče opredeliti takega standarda, dokler ne bo usklajenih sistemov, natančno primerljivih proizvodov in standardiziranih administrativnih postopkov: cilj, ki ga kratkoročno ne bo lahko doseči. |
| --- | --- |

3.2.12

Odgovor na drugo vprašanje, ali naj se določi standard EU, ki bo zajemal tako metodo izračuna kot stroškovne elemente, bi moral biti nedvomno načeloma pozitiven. Toda v praksi ne bo mogoče opredeliti takega standarda, dokler ne bo usklajenih sistemov, natančno primerljivih proizvodov in standardiziranih administrativnih postopkov: cilj, ki ga kratkoročno ne bo lahko doseči.

| 3.2.13 | O tretjem vprašanju, katere vrste stroškovnih elementov naj vključuje takšen standard EU, EESO meni, da bi lahko najnižji skupni imenovalec zajemal stroške za pripravo datoteke, določitev hipoteke, jasno razmejene administrativne stroške in stroške zavarovanja. Kot začetni približek bi to moralo zadostovati, da bi potrošnik lahko primerjal različne ponudbe; vendar bi moral vsak ponudnik potrošnike jasno posvariti pred preveč preprosto izbiro, ki bi temeljila le na skupni letni efektivni obrestni meri, izračunani na ta način. |
| --- | --- |

3.2.13

O tretjem vprašanju, katere vrste stroškovnih elementov naj vključuje takšen standard EU, EESO meni, da bi lahko najnižji skupni imenovalec zajemal stroške za pripravo datoteke, določitev hipoteke, jasno razmejene administrativne stroške in stroške zavarovanja. Kot začetni približek bi to moralo zadostovati, da bi potrošnik lahko primerjal različne ponudbe; vendar bi moral vsak ponudnik potrošnike jasno posvariti pred preveč preprosto izbiro, ki bi temeljila le na skupni letni efektivni obrestni meri, izračunani na ta način.

| 3.2.14 | Na zadnje vprašanje, ali je zaželeno, da ponudnik ločeno zagotovi informacijo o vseh stroških, ki niso posebej navedeni v skupni letni efektivni obrestni meri, in o predstavitvi učinkov skupne letne efektivne obrestne mere v konkretnih številkah, kot je strošek na mesec ali celoten strošek posojila, sta primerna dva različna odgovora. EESO na prvi del vprašanja odgovarja pritrdilno, deloma zato, ker bi predstavitev vključenosti stroškov, ki niso vključeni v skupno letno efektivno obrestno mero, med drugim pomagala odstraniti pomisleke o primerjavi pogojev, navedenih v prejšnji točki. O predstavitvi učinkov skupne letne efektivne obrestne mere v konkretnih številkah v smislu, ki ga je navedla Komisija, EESO meni, da je to nedvomno izvedljivo in da za to zahtevo obstajajo računalniški programi — če zares gre za zahtevo. Dvom se poraja iz razlogov, ki jih določa točka 3.2.11: obstaja tveganje, da bo potrošnik še vedno zmeden, če se bo hkrati soočil s finančnim odplačevalnim načrtom — ki je zanj zares uporaben — in drugim načrtom, ki je z vidika finančne matematike sicer pravilen, a se od prvega razlikuje. |
| --- | --- |

3.2.14

Na zadnje vprašanje, ali je zaželeno, da ponudnik ločeno zagotovi informacijo o vseh stroških, ki niso posebej navedeni v skupni letni efektivni obrestni meri, in o predstavitvi učinkov skupne letne efektivne obrestne mere v konkretnih številkah, kot je strošek na mesec ali celoten strošek posojila, sta primerna dva različna odgovora. EESO na prvi del vprašanja odgovarja pritrdilno, deloma zato, ker bi predstavitev vključenosti stroškov, ki niso vključeni v skupno letno efektivno obrestno mero, med drugim pomagala odstraniti pomisleke o primerjavi pogojev, navedenih v prejšnji točki. O predstavitvi učinkov skupne letne efektivne obrestne mere v konkretnih številkah v smislu, ki ga je navedla Komisija, EESO meni, da je to nedvomno izvedljivo in da za to zahtevo obstajajo računalniški programi — če zares gre za zahtevo. Dvom se poraja iz razlogov, ki jih določa točka 3.2.11: obstaja tveganje, da bo potrošnik še vedno zmeden, če se bo hkrati soočil s finančnim odplačevalnim načrtom — ki je zanj zares uporaben — in drugim načrtom, ki je z vidika finančne matematike sicer pravilen, a se od prvega razlikuje.

| 3.2.15 | Komisija zastavlja štiri vprašanja o pravilih v zvezi z oderuštvom in variabilno obrestno mero. V zvezi s prvim izmed njih, t. j. o posledicah pravil za boj proti oderuštvu (ki obstajajo v nekaterih državah) za integracijo trgov, je treba predhodno navesti naslednje: v državi članici, kjer zakon določa obvezujoče omejitve obrestnih mer, so take omejitve očitno določene glede na potrošniški kredit, prekoračitve pozitivnega stanja na tekočih računih in osebne kredite, ne pa — po mnenju EESO — glede na hipotekarni kredit. V vsakem primeru je težava kočljiva: država članica, ki je določila omejitve, bi lahko ukrepala zoper ponudnika v drugi državi, ki je nasprotovala pravilu, katerega okvir sicer ne zajema ponudnika, zadeva pa pogodbo, ki velja na njenem ozemlju. Nacionalna pravila o oderuštvu na vsak način predstavljajo oviro za integracijo trgov. |
| --- | --- |

3.2.15

Komisija zastavlja štiri vprašanja o pravilih v zvezi z oderuštvom in variabilno obrestno mero. V zvezi s prvim izmed njih, t. j. o posledicah pravil za boj proti oderuštvu (ki obstajajo v nekaterih državah) za integracijo trgov, je treba predhodno navesti naslednje: v državi članici, kjer zakon določa obvezujoče omejitve obrestnih mer, so take omejitve očitno določene glede na potrošniški kredit, prekoračitve pozitivnega stanja na tekočih računih in osebne kredite, ne pa — po mnenju EESO — glede na hipotekarni kredit. V vsakem primeru je težava kočljiva: država članica, ki je določila omejitve, bi lahko ukrepala zoper ponudnika v drugi državi, ki je nasprotovala pravilu, katerega okvir sicer ne zajema ponudnika, zadeva pa pogodbo, ki velja na njenem ozemlju. Nacionalna pravila o oderuštvu na vsak način predstavljajo oviro za integracijo trgov.

| 3.2.16 | Drugo vprašanje zadeva možnost preučitve oderuških obrestnih mer v širšem smislu, ki ni posebej povezan s hipotekarnim kreditom. EESO na to vprašanje odgovarja pritrdilno; če bi nadaljnje preučevanje pokazalo, da je to potrebno, bi bilo mogoče sedanja nacionalna pravila nadomestiti z zakonodajo Skupnosti. Toda EESO svari pred površinskimi rešitvami: enotna oderuška obrestna mera bi pomenila tveganje, da se ne bi upoštevale individualne značilnosti trgov. Posebej nesmiselno bi bilo določiti enotno obrestno mero. O njej bi morale odločati posamezne države članice, ko se reši problem iz zadnjega dela točke 3.2.15. |
| --- | --- |

3.2.16

Drugo vprašanje zadeva možnost preučitve oderuških obrestnih mer v širšem smislu, ki ni posebej povezan s hipotekarnim kreditom. EESO na to vprašanje odgovarja pritrdilno; če bi nadaljnje preučevanje pokazalo, da je to potrebno, bi bilo mogoče sedanja nacionalna pravila nadomestiti z zakonodajo Skupnosti. Toda EESO svari pred površinskimi rešitvami: enotna oderuška obrestna mera bi pomenila tveganje, da se ne bi upoštevale individualne značilnosti trgov. Posebej nesmiselno bi bilo določiti enotno obrestno mero. O njej bi morale odločati posamezne države članice, ko se reši problem iz zadnjega dela točke 3.2.15.

| 3.2.17 | Tretje vprašanje je, ali omejitve, ki jih nekatere države članice določajo za sestavljene obrestne mere, predstavljajo oviro za integracijo trga. Odgovor EESO je lahko le isti kot v zvezi z oderuškimi obrestnimi merami iz prejšnje točke. Razen tega bi morala Komisija preveriti raven linearne obrestne mere v državah, ki ne uporabljajo sestavljene obrestne mere: če bi bila za primerljive transakcije v povprečju višja kot v drugih državah, bi se porajal sum, da je izgubo sestavljene obrestne mere nadomestila višja linearna obrestna mera, kar bi pomenilo nepregledno tržno logiko, ki potrošniku ne more ponuditi prednosti. |
| --- | --- |

3.2.17

Tretje vprašanje je, ali omejitve, ki jih nekatere države članice določajo za sestavljene obrestne mere, predstavljajo oviro za integracijo trga. Odgovor EESO je lahko le isti kot v zvezi z oderuškimi obrestnimi merami iz prejšnje točke. Razen tega bi morala Komisija preveriti raven linearne obrestne mere v državah, ki ne uporabljajo sestavljene obrestne mere: če bi bila za primerljive transakcije v povprečju višja kot v drugih državah, bi se porajal sum, da je izgubo sestavljene obrestne mere nadomestila višja linearna obrestna mera, kar bi pomenilo nepregledno tržno logiko, ki potrošniku ne more ponuditi prednosti.

| 3.2.18 | Četrto vprašanje zadeva proizvod „sprostitve lastniškega kapitala“ in sprašuje, kakšen vpliv lahko imajo omejitve določitve sestavljene obrestne mere na njegov razvoj. Ker je to nov proizvod, za katerega še ni dovolj izkušenj, se EESO raje vzdrži stališča in odgovor prepušča strokovnjakom z ustreznimi izkušnjami na trgu. |
| --- | --- |

3.2.18

Četrto vprašanje zadeva proizvod „sprostitve lastniškega kapitala“ in sprašuje, kakšen vpliv lahko imajo omejitve določitve sestavljene obrestne mere na njegov razvoj. Ker je to nov proizvod, za katerega še ni dovolj izkušenj, se EESO raje vzdrži stališča in odgovor prepušča strokovnjakom z ustreznimi izkušnjami na trgu.

| 3.2.19 | Kar zadeva standardizacijo pogojev kreditne pogodbe, Komisija poudarja, da je ta tema predmet širšega okvira pobude za evropsko pogodbeno pravo; standardizacijo bi bilo mogoče doseči s klasično uskladitvijo ali s t. i. 26. režimom, tj. pravnim instrumentom, vzporednim nacionalni zakonodaji, ki ga je mogoče uporabiti kot alternativo navedeni zakonodaji, če je to v skladu z dogovorom pogodbenih strank. EESO zavzema stališče, da je prva alternativa trenutno prezgodnja in da bi bilo mogoče drugo uporabiti kot možnost šele, ko bi celovita študija zakonov in pogodb v vseh 25 državah pokazala, da „vzporedni“ instrument ne nasprotuje predpisom in zakonom v nobeni izmed držav članic. Na vsak način je nujno, da pravila standardizacije ne ovirajo dobave novih izdelkov in tako zavirajo inovacijo. Toda med čakanjem na rešitev različnih problemov ne bi smelo biti težko doseči sporazuma o osnovnem osnutku pogodbe med finančnimi institucijami, potrošniki in Komisijo, ki bi vključeval vsaj klavzule, ki se trenutno najbolj uporabljajo in so skupne vsem vrstam pogodb. |
| --- | --- |

3.2.19

Kar zadeva standardizacijo pogojev kreditne pogodbe, Komisija poudarja, da je ta tema predmet širšega okvira pobude za evropsko pogodbeno pravo; standardizacijo bi bilo mogoče doseči s klasično uskladitvijo ali s t. i. 26. režimom, tj. pravnim instrumentom, vzporednim nacionalni zakonodaji, ki ga je mogoče uporabiti kot alternativo navedeni zakonodaji, če je to v skladu z dogovorom pogodbenih strank. EESO zavzema stališče, da je prva alternativa trenutno prezgodnja in da bi bilo mogoče drugo uporabiti kot možnost šele, ko bi celovita študija zakonov in pogodb v vseh 25 državah pokazala, da „vzporedni“ instrument ne nasprotuje predpisom in zakonom v nobeni izmed držav članic. Na vsak način je nujno, da pravila standardizacije ne ovirajo dobave novih izdelkov in tako zavirajo inovacijo. Toda med čakanjem na rešitev različnih problemov ne bi smelo biti težko doseči sporazuma o osnovnem osnutku pogodbe med finančnimi institucijami, potrošniki in Komisijo, ki bi vključeval vsaj klavzule, ki se trenutno najbolj uporabljajo in so skupne vsem vrstam pogodb.

| 3.2.20 | Zadnji dve vprašanji zadevata pravne strukture za zaščito potrošniških pravic. V vsaki državi obstajajo strukture za mediacijo ali arbitražo, ki se razlikujejo od pravnih poti, ki so za potrošnika pogosto prepočasne in predrage: Komisija prosi predvsem za mnenja o možnosti, da se države članice obveže, da za hipotekarni kredit oblikujejo posebne strukture mediacije ali arbitraže. EESO načeloma podpira oblikovanje struktur mediacije, ne pa struktur arbitraže, ker slednje ne sodi v področje dejavnosti varstva potrošnikov. Razen tega poudarja, da je hipotekarno pravo po svoji naravi povezano z vrsto drugih pravnih ali administrativnih predpisov: postopki civilnega prava, zakoni o dedovanju, zakoni o stečajnem postopku, lastninskim pravom, zakoni o zemljiški knjigi in davčnim pravom. Drugo sodiščem alternativno strukturo, ki bi verjetno lahko služila za odločanje v enostavnih sporih, je mogoče najti v razvoju struktur in virov, ki so podobna tistim na sodiščih. Ker so nekatere države naklonjene tej možnosti, bi lahko po ustrezno dolgem poskusnem obdobju o tem poročale in tako zagotovile praktične izkušnje za morebitno splošno sprejetje. |
| --- | --- |

3.2.20

Zadnji dve vprašanji zadevata pravne strukture za zaščito potrošniških pravic. V vsaki državi obstajajo strukture za mediacijo ali arbitražo, ki se razlikujejo od pravnih poti, ki so za potrošnika pogosto prepočasne in predrage: Komisija prosi predvsem za mnenja o možnosti, da se države članice obveže, da za hipotekarni kredit oblikujejo posebne strukture mediacije ali arbitraže. EESO načeloma podpira oblikovanje struktur mediacije, ne pa struktur arbitraže, ker slednje ne sodi v področje dejavnosti varstva potrošnikov. Razen tega poudarja, da je hipotekarno pravo po svoji naravi povezano z vrsto drugih pravnih ali administrativnih predpisov: postopki civilnega prava, zakoni o dedovanju, zakoni o stečajnem postopku, lastninskim pravom, zakoni o zemljiški knjigi in davčnim pravom. Drugo sodiščem alternativno strukturo, ki bi verjetno lahko služila za odločanje v enostavnih sporih, je mogoče najti v razvoju struktur in virov, ki so podobna tistim na sodiščih. Ker so nekatere države naklonjene tej možnosti, bi lahko po ustrezno dolgem poskusnem obdobju o tem poročale in tako zagotovile praktične izkušnje za morebitno splošno sprejetje.

| 3.2.21 | Komisija poziva k predlogom za okrepitev verodostojnosti sedanjih alternativnih odškodninskih sistemov, predvsem na področju hipotekarnih kreditov. EESO se zaveda, da sedanji sistemi dajejo relativno dobre rezultate, ki bi jih bilo v mnogih primerih mogoče izboljšati, če bi postopki odločanja potekali pospešeno. S posebnimi referencami na hipotekarni kredit in v luči prejšnje točke je treba poudariti, da bi morale strukture mediacije ali arbitraže biti verodostojne za obe strani, ne le za potrošnika: visoka povprečna vrednost vsakega spora zahteva, da so odločbe pravične in pravno neizpodbitne, da se je mogoče izogniti poznejšim pritožbam na sodišče. |
| --- | --- |

3.2.21

Komisija poziva k predlogom za okrepitev verodostojnosti sedanjih alternativnih odškodninskih sistemov, predvsem na področju hipotekarnih kreditov. EESO se zaveda, da sedanji sistemi dajejo relativno dobre rezultate, ki bi jih bilo v mnogih primerih mogoče izboljšati, če bi postopki odločanja potekali pospešeno. S posebnimi referencami na hipotekarni kredit in v luči prejšnje točke je treba poudariti, da bi morale strukture mediacije ali arbitraže biti verodostojne za obe strani, ne le za potrošnika: visoka povprečna vrednost vsakega spora zahteva, da so odločbe pravične in pravno neizpodbitne, da se je mogoče izogniti poznejšim pritožbam na sodišče.

3.3   Pravne zadeve (točka III zelene knjige)

| 3.3.1 | Komisija ocenjuje, da je primerno upoštevati pravne vidike hipotekarnih kreditov v luči sedanje revizije Rimske konvencije iz leta 1980, ki se bo preoblikovala v uredbo EU. Na področju veljavnega prava se trenutno pregleduje:






  — | uvedba posebnih ureditev za določitev prava, ki se bo uporabljalo za hipotekarne kredite: pravo, ki velja za take kredite, bi lahko uskladili s pravom države, v kateri se nahaja nepremičnina; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Komisija ocenjuje, da je primerno upoštevati pravne vidike hipotekarnih kreditov v luči sedanje revizije Rimske konvencije iz leta 1980, ki se bo preoblikovala v uredbo EU. Na področju veljavnega prava se trenutno pregleduje:

—

uvedba posebnih ureditev za določitev prava, ki se bo uporabljalo za hipotekarne kredite: pravo, ki velja za take kredite, bi lahko uskladili s pravom države, v kateri se nahaja nepremičnina;

| — | nadaljnje zagotavljanje skladnosti s splošnimi načeli Rimske konvencije in s tem odobritev proste izbire, da zadevne stranke izberejo veljavno pravo pod pogojem, da se uporabijo obvezna pravila v potrošnikovi državi stalnega prebivališča; |
| --- | --- |

—

nadaljnje zagotavljanje skladnosti s splošnimi načeli Rimske konvencije in s tem odobritev proste izbire, da zadevne stranke izberejo veljavno pravo pod pogojem, da se uporabijo obvezna pravila v potrošnikovi državi stalnega prebivališča;

| — | izvzetje hipotekarnih pogodb iz obveznih pravil o varstvu potrošnikov, ki veljajo v potrošnikovi državi stalnega prebivališča pod pogojem, da je v Evropski uniji zagotovljena visoka raven varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

—

izvzetje hipotekarnih pogodb iz obveznih pravil o varstvu potrošnikov, ki veljajo v potrošnikovi državi stalnega prebivališča pod pogojem, da je v Evropski uniji zagotovljena visoka raven varstva potrošnikov;

| — | kar zadeva zavarovanje s premoženjem (premoženje pod hipoteko, collateral), Komisija ne vidi razloga za odstopanje od uveljavljenega načela — kar EESO popolnoma podpira — in ki predvideva, da velja zakonodaja države, v kateri se nepremičnina nahaja. |
| --- | --- |

—

kar zadeva zavarovanje s premoženjem (premoženje pod hipoteko, collateral), Komisija ne vidi razloga za odstopanje od uveljavljenega načela — kar EESO popolnoma podpira — in ki predvideva, da velja zakonodaja države, v kateri se nepremičnina nahaja.

| 3.3.1.1 | O treh orisanih pristopih se bo nadalje razpravljajo v posebnem mnenju: predmet je kompleksen, poleg tega pa vsak pristop vsebuje prednosti in slabosti. Na tem mestu se EESO omejuje na nekatere osnovne ugotovitve:






  a) | vsak izmed treh pristopov ima svoje neugodnosti v primeru, da je potrošnik rezident države A, posojilodajalec rezident države B, nepremičnina pa se nahaja v državi C (ki se lahko nahaja tudi izven EU); |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1

O treh orisanih pristopih se bo nadalje razpravljajo v posebnem mnenju: predmet je kompleksen, poleg tega pa vsak pristop vsebuje prednosti in slabosti. Na tem mestu se EESO omejuje na nekatere osnovne ugotovitve:

a)

vsak izmed treh pristopov ima svoje neugodnosti v primeru, da je potrošnik rezident države A, posojilodajalec rezident države B, nepremičnina pa se nahaja v državi C (ki se lahko nahaja tudi izven EU);

| b) | ponudba je resno omejena z zakonodajo potrošnikove države stalnega bivališča — ali z drugimi besedami — možnost, da potrošnik uporabi storitve, ki jih zagotavlja posojilodajalec v drugi državi: posojilodajalci ponavadi niso naklonjeni sklepanju pogodb, ki so predmet zakonodaje, ki je ne poznajo, ker vedo, da bodo morali v primeru nesoglasja poiskati pravni nasvet v tujini in uporabiti tuj jezik; |
| --- | --- |

b)

ponudba je resno omejena z zakonodajo potrošnikove države stalnega bivališča — ali z drugimi besedami — možnost, da potrošnik uporabi storitve, ki jih zagotavlja posojilodajalec v drugi državi: posojilodajalci ponavadi niso naklonjeni sklepanju pogodb, ki so predmet zakonodaje, ki je ne poznajo, ker vedo, da bodo morali v primeru nesoglasja poiskati pravni nasvet v tujini in uporabiti tuj jezik;

| c) | jezik, ki se bo uporabil za pogodbo, stike in korespondenco, je treba jasno opredeliti: če je izbran potrošnikov jezik, bo to poleg opisanega v točki b) še dodatna neugodnost za posojilodajalca. |
| --- | --- |

c)

jezik, ki se bo uporabil za pogodbo, stike in korespondenco, je treba jasno opredeliti: če je izbran potrošnikov jezik, bo to poleg opisanega v točki b) še dodatna neugodnost za posojilodajalca.

| 3.3.2 | Komisija je nekaj vprašanj posvetila kreditni sposobnosti stranke, ki je bila prej zajeta v podobno področje (potrošniški kredit) in meni, da je najnujnejše vprašanje zagotoviti nediskriminatoren čezmejni dostop do podatkovnih zbirk. Po mnenju EESO je potrebna
  pravica do dostopa
  , vendar so potrebna primerna pravila, da se določi, kdo lahko uživa pravico, pod kakšnimi pogoji in kakšne so potrošnikove garancije. Nadalje bi EESO želel načeti vprašanje, o katerem se še ni razpravljalo: kupec nepremičnine, ne glede na to, ali se nepremičnina kupuje kot glavno ali počitniško bivališče, pogosto ni vključen v podatkovno bazo, ker pred tem ni najel kredita; iskanje zanesljive informacije bo v tem primeru problematično, zamudno in drago. |
| --- | --- |

3.3.2

Komisija je nekaj vprašanj posvetila kreditni sposobnosti stranke, ki je bila prej zajeta v podobno področje (potrošniški kredit) in meni, da je najnujnejše vprašanje zagotoviti nediskriminatoren čezmejni dostop do podatkovnih zbirk. Po mnenju EESO je potrebna
  pravica do dostopa
  , vendar so potrebna primerna pravila, da se določi, kdo lahko uživa pravico, pod kakšnimi pogoji in kakšne so potrošnikove garancije. Nadalje bi EESO želel načeti vprašanje, o katerem se še ni razpravljalo: kupec nepremičnine, ne glede na to, ali se nepremičnina kupuje kot glavno ali počitniško bivališče, pogosto ni vključen v podatkovno bazo, ker pred tem ni najel kredita; iskanje zanesljive informacije bo v tem primeru problematično, zamudno in drago.

| 3.3.3 | Zato Komisija obravnava vprašanje vrednotenja premoženja, in se sprašuje, ali naj upošteva prednosti enotnega standarda EU ali so potrebni ukrepi za zagotovitev medsebojnega priznavanja nacionalnih standardov vrednotenja. EESO je prepričan, da bi bilo treba prvo možnost a priori zavrniti, ne da bi se o njej sploh razpravljalo. V zvezi z drugo pa strokovnjaki poudarjajo, da so nacionalni ali celo samo regionalni standardi utopija, na katero bi morali biti pozorni; trg nepremičnin oblikuje mnogo spremenljivk, njegove značilnosti pa so predvsem lokalne. Vsak poskus standardizacije bi se lahko izkazal za izkrivljanje. EESO podpira to stališče. |
| --- | --- |

3.3.3

Zato Komisija obravnava vprašanje vrednotenja premoženja, in se sprašuje, ali naj upošteva prednosti enotnega standarda EU ali so potrebni ukrepi za zagotovitev medsebojnega priznavanja nacionalnih standardov vrednotenja. EESO je prepričan, da bi bilo treba prvo možnost a priori zavrniti, ne da bi se o njej sploh razpravljalo. V zvezi z drugo pa strokovnjaki poudarjajo, da so nacionalni ali celo samo regionalni standardi utopija, na katero bi morali biti pozorni; trg nepremičnin oblikuje mnogo spremenljivk, njegove značilnosti pa so predvsem lokalne. Vsak poskus standardizacije bi se lahko izkazal za izkrivljanje. EESO podpira to stališče.

| 3.3.4 | Nato sledi drugo pomembno vprašanje — prisilna prodaja premoženja pod hipoteko. V zeleni knjigi je navedeno, da je značilnost tega področja veliko število postopkov, časovnih načrtov in stroškov ter da bi to oviralo čezmejno posojilno dejavnost. Zato Komisija predlaga postopni pristop k spodbujanju izboljšav na področju postopkov prisilne prodaje: najprej je treba zbrati informacije o stroških in trajanju teh postopkov ter jih nato objaviti in redno posodabljati. Če se to ne bi obneslo, zelena knjiga predlaga sprejetje „temeljitejših“ ukrepov. EESO meni, da bi zbiranje informacij in njihovo objavljanje predstavljalo moralno spodbudo državam članicam, ki imajo relativno neučinkovite ali cenene postopke; to bi posojilodajalcem in potrošniškim združenjem dalo dober razlog za pritisk na nacionalne organe, dokler se ne vzpostavijo ustrezni popravni ukrepi. Nadaljnji posegi in grožnje s „temeljitejšimi“ ukrepi se zdijo nerealistični: možnosti, da bi države članice soglašale z ukrepom te vrste, so zelo majhne. Razen tega bi razveljavitev celotnega sodnega sistema zaradi spodbude čezmejnih hipotekarnih kreditov (ki sedaj predstavljajo le 1,1 % skupnih poslov EU — v najboljšem primeru bi to pomenilo, da ocene za prihodnost ne presegajo 5 %) pomenila pomanjkanje normalnega smisla za sorazmerje. |
| --- | --- |

3.3.4

Nato sledi drugo pomembno vprašanje — prisilna prodaja premoženja pod hipoteko. V zeleni knjigi je navedeno, da je značilnost tega področja veliko število postopkov, časovnih načrtov in stroškov ter da bi to oviralo čezmejno posojilno dejavnost. Zato Komisija predlaga postopni pristop k spodbujanju izboljšav na področju postopkov prisilne prodaje: najprej je treba zbrati informacije o stroških in trajanju teh postopkov ter jih nato objaviti in redno posodabljati. Če se to ne bi obneslo, zelena knjiga predlaga sprejetje „temeljitejših“ ukrepov. EESO meni, da bi zbiranje informacij in njihovo objavljanje predstavljalo moralno spodbudo državam članicam, ki imajo relativno neučinkovite ali cenene postopke; to bi posojilodajalcem in potrošniškim združenjem dalo dober razlog za pritisk na nacionalne organe, dokler se ne vzpostavijo ustrezni popravni ukrepi. Nadaljnji posegi in grožnje s „temeljitejšimi“ ukrepi se zdijo nerealistični: možnosti, da bi države članice soglašale z ukrepom te vrste, so zelo majhne. Razen tega bi razveljavitev celotnega sodnega sistema zaradi spodbude čezmejnih hipotekarnih kreditov (ki sedaj predstavljajo le 1,1 % skupnih poslov EU — v najboljšem primeru bi to pomenilo, da ocene za prihodnost ne presegajo 5 %) pomenila pomanjkanje normalnega smisla za sorazmerje.

| 3.3.5 | Druga — še vedno nepremagljiva — ovira za celovito integracijo trga je obdavčenje; Komisija je realistična in zato ne načrtuje uskladitve na tem področju. Toda obstaja nekaj drugih ovir, ki jih je mogoče odstraniti. Nekatere države članice so zavrnile odbitek davka za obresti, plačane tujim posojilodajalcem; v drugih primerih se obresti, ki jih prejmejo domači ponudniki, obdavčijo brez obresti za refinanciranje posojil, medtem ko se tujim posojilodajalcem obdavči bruto vsota, ki so jo plačali nacionalni dolžniki. Oboje je v nasprotju s pogodbami ali zakonodajo Skupnosti: prvo je v nasprotju s členoma 49 in 56 Pogodbe, kot je že bilo ugotovljeno v dveh sodbah Sodišča Evropskih skupnosti; Komisija namerava — z vso podporo EESO — neposredno ukrepati proti drugemu primeru. |
| --- | --- |

3.3.5

Druga — še vedno nepremagljiva — ovira za celovito integracijo trga je obdavčenje; Komisija je realistična in zato ne načrtuje uskladitve na tem področju. Toda obstaja nekaj drugih ovir, ki jih je mogoče odstraniti. Nekatere države članice so zavrnile odbitek davka za obresti, plačane tujim posojilodajalcem; v drugih primerih se obresti, ki jih prejmejo domači ponudniki, obdavčijo brez obresti za refinanciranje posojil, medtem ko se tujim posojilodajalcem obdavči bruto vsota, ki so jo plačali nacionalni dolžniki. Oboje je v nasprotju s pogodbami ali zakonodajo Skupnosti: prvo je v nasprotju s členoma 49 in 56 Pogodbe, kot je že bilo ugotovljeno v dveh sodbah Sodišča Evropskih skupnosti; Komisija namerava — z vso podporo EESO — neposredno ukrepati proti drugemu primeru.

3.4   Hipotekarno zavarovanje s premoženjem (točka IV zelene knjige)

| 3.4.1 | Zemljiška knjiga je ključni element pri ugotavljanju lastninske pravice; vendar pa obstaja sum, da zemljiške knjige ne zajemajo zmeraj lastninskih pravic tretjih strank. Da bi čezmejna hipotekarna dejavnost potekala gladko (vključno s financiranjem), je treba jasno razumeti vsebino in vodenje zemljiške knjige. Komisija je financirala pilotni projekt (EULIS) s ciljem okrepiti sodelovanje med lastniki in nadzorniki zemljiških knjig ter poenostaviti čezmejni dostop do njih; ta projekt bi lahko bil med drugim zelo uporaben za mnoge nove države članice. Sedaj se sprašuje, ali naj še naprej igra dejavno vlogo v tej pobudi in ali naj glede na to, da so zemljiške knjige zelo uporabne za posojilodajalce in investitorje, od njih zahteva, da prispevajo in investirajo v take pobude. EESO meni, da bi Komisija morala še naprej imeti dragoceno vlogo pri spodbujanju te vrste sodelovanja in bi morala poleg tega pripraviti letno poročilo o prejetih rezultatih. Meni pa, da financiranje skupnih projektov ne bi smelo biti prepuščeno eni skupini uporabnikov (ki niti ni glavni uporabnik) zaradi dejstva, da je v interesu države in skupnosti, da bi obstajale zemljiške knjige in da je sedaj treba plačati tako vpis v zemljiško knjigo kot dostop do nje. |
| --- | --- |

3.4.1

Zemljiška knjiga je ključni element pri ugotavljanju lastninske pravice; vendar pa obstaja sum, da zemljiške knjige ne zajemajo zmeraj lastninskih pravic tretjih strank. Da bi čezmejna hipotekarna dejavnost potekala gladko (vključno s financiranjem), je treba jasno razumeti vsebino in vodenje zemljiške knjige. Komisija je financirala pilotni projekt (EULIS) s ciljem okrepiti sodelovanje med lastniki in nadzorniki zemljiških knjig ter poenostaviti čezmejni dostop do njih; ta projekt bi lahko bil med drugim zelo uporaben za mnoge nove države članice. Sedaj se sprašuje, ali naj še naprej igra dejavno vlogo v tej pobudi in ali naj glede na to, da so zemljiške knjige zelo uporabne za posojilodajalce in investitorje, od njih zahteva, da prispevajo in investirajo v take pobude. EESO meni, da bi Komisija morala še naprej imeti dragoceno vlogo pri spodbujanju te vrste sodelovanja in bi morala poleg tega pripraviti letno poročilo o prejetih rezultatih. Meni pa, da financiranje skupnih projektov ne bi smelo biti prepuščeno eni skupini uporabnikov (ki niti ni glavni uporabnik) zaradi dejstva, da je v interesu države in skupnosti, da bi obstajale zemljiške knjige in da je sedaj treba plačati tako vpis v zemljiško knjigo kot dostop do nje.

| 3.4.2 | Zamisel o evrohipoteki ni nova, na trgu pa še ni bila preizkušena niti kot pilotni projekt. Bistveni cilj evrohipoteke je oslabiti zvezo med hipotekarnimi krediti in hipotekarnim zavarovanjem s premoženjem: slednje bo predstavljalo del evropskega bazena jamstev za vrednostne papirje na evropskem trgu. Koncept se zdi zanimiv in odseva zamisel integriranega evropskega trga nepremičnin; EESO je prepričan, da projekt zasluži spodbudo. Če bo uresničen, bo to prvi korak na poti do integracije trgov, ki bo narejen zaradi trga samega in ne zaradi regulativnega pritiska. |
| --- | --- |

3.4.2

Zamisel o evrohipoteki ni nova, na trgu pa še ni bila preizkušena niti kot pilotni projekt. Bistveni cilj evrohipoteke je oslabiti zvezo med hipotekarnimi krediti in hipotekarnim zavarovanjem s premoženjem: slednje bo predstavljalo del evropskega bazena jamstev za vrednostne papirje na evropskem trgu. Koncept se zdi zanimiv in odseva zamisel integriranega evropskega trga nepremičnin; EESO je prepričan, da projekt zasluži spodbudo. Če bo uresničen, bo to prvi korak na poti do integracije trgov, ki bo narejen zaradi trga samega in ne zaradi regulativnega pritiska.

3.5   Financiranje hipotekarnega kredita (točka V zelene knjige)

| 3.5.1 | Posamezne države imajo različne sisteme financiranja, vendar v glavnem temeljijo na obveznicah, pri katerih investitorju varnost zagotavlja premoženje pod hipoteko. V zadevnih sektorjih se vse bolj uveljavlja zamisel, da bi vseevropski trg vrednostnih papirjev še bolj pospešil integracijo trgov. Komisija se s tem sicer strinja, vendar ugotavlja, da je vprašanje treba še nadalje preučiti. Komisija meni, da bi bila prednost vseevropskega sistema refinanciranja povečati vire financiranja, izboljšati likvidnost trga, na splošno pa bi to pomenilo diverzifikacijo tveganja. Nadalje bi to spodbudilo integracijo sekundarnih trgov, ki je na vsak način odvisna od integracije primarnih trgov. EESO to podpira, vendar se strinja s tistimi, ki menijo, da je to dolgoročni cilj. |
| --- | --- |

3.5.1

Posamezne države imajo različne sisteme financiranja, vendar v glavnem temeljijo na obveznicah, pri katerih investitorju varnost zagotavlja premoženje pod hipoteko. V zadevnih sektorjih se vse bolj uveljavlja zamisel, da bi vseevropski trg vrednostnih papirjev še bolj pospešil integracijo trgov. Komisija se s tem sicer strinja, vendar ugotavlja, da je vprašanje treba še nadalje preučiti. Komisija meni, da bi bila prednost vseevropskega sistema refinanciranja povečati vire financiranja, izboljšati likvidnost trga, na splošno pa bi to pomenilo diverzifikacijo tveganja. Nadalje bi to spodbudilo integracijo sekundarnih trgov, ki je na vsak način odvisna od integracije primarnih trgov. EESO to podpira, vendar se strinja s tistimi, ki menijo, da je to dolgoročni cilj.

| 3.5.2 | Prenosljivost hipotekarnih kreditov je ključni vidik. Komisija namerava oblikovati začasno delovno skupino udeležencev, ki bo odgovorna za oceno potrebe po ukrepih in naravo ukrepov na področju financiranja, in bo izrazila pripravljenost za oceno, ali bi bilo mogoče s tržno usmerjenimi pobudami spodbuditi vseevropski trg hipotekarnega financiranja (npr. pobude o dokumentacijskih in opredelitvenih standardih za uporabo v dejavnostih čezmejnega financiranja). EESO prepušča udeležencem trga, da se odzovejo na ta vprašanja, ker so edini, ki imajo potrebno strokovno znanje, na osnovi katerega je mogoče pripraviti utemeljeno oceno. |
| --- | --- |

3.5.2

Prenosljivost hipotekarnih kreditov je ključni vidik. Komisija namerava oblikovati začasno delovno skupino udeležencev, ki bo odgovorna za oceno potrebe po ukrepih in naravo ukrepov na področju financiranja, in bo izrazila pripravljenost za oceno, ali bi bilo mogoče s tržno usmerjenimi pobudami spodbuditi vseevropski trg hipotekarnega financiranja (npr. pobude o dokumentacijskih in opredelitvenih standardih za uporabo v dejavnostih čezmejnega financiranja). EESO prepušča udeležencem trga, da se odzovejo na ta vprašanja, ker so edini, ki imajo potrebno strokovno znanje, na osnovi katerega je mogoče pripraviti utemeljeno oceno.

| 3.5.3 | Nazadnje Komisija načenja bistveno vprašanje za prihodnost trgov: ali naj bodo hipotekarna posojila dejavnost, ki je nujno omejena na kreditne institucije, ali naj tako dejavnost, in pod katerimi pogoji, opravljajo institucije, ki ne sprejemajo vlog ali drugih vračljivih zneskov, in torej ne sodijo v obseg opredelitve kreditne institucije EU ter s tem tudi ne v obseg uporabe bonitetnih pravil. EESO uvodoma ugotavlja, da za zagotovitev stabilnih in solidnih trgov ne zadostuje le nadzorni organ za spremljanje trgov z nepremičninami; učinkovito je treba spremljati vse udeležene finančne institucije, ne glede na njihovo vrsto. Dejavnik varstva potrošnikov je sprožil oblikovanje bonitetnih pravil in vsak nov predlog je treba obravnavati s tega vidika. |
| --- | --- |

3.5.3

Nazadnje Komisija načenja bistveno vprašanje za prihodnost trgov: ali naj bodo hipotekarna posojila dejavnost, ki je nujno omejena na kreditne institucije, ali naj tako dejavnost, in pod katerimi pogoji, opravljajo institucije, ki ne sprejemajo vlog ali drugih vračljivih zneskov, in torej ne sodijo v obseg opredelitve kreditne institucije EU ter s tem tudi ne v obseg uporabe bonitetnih pravil. EESO uvodoma ugotavlja, da za zagotovitev stabilnih in solidnih trgov ne zadostuje le nadzorni organ za spremljanje trgov z nepremičninami; učinkovito je treba spremljati vse udeležene finančne institucije, ne glede na njihovo vrsto. Dejavnik varstva potrošnikov je sprožil oblikovanje bonitetnih pravil in vsak nov predlog je treba obravnavati s tega vidika.

| 3.5.4 | Institucije predvidene vrste se morajo financirati

  popolnoma

  same: to je težko doseči in poleg tega bi bilo potrebno stalno spremljanje, da se veljavnost začetnih pogojev zagotovi dalj časa. V drugih primerih pa se uporabi zunanjih sredstev — ne glede na to, kako je to dogovorjeno — ni mogoče izogniti. EESO zaključuje, da
  morajo

  biti institucije, ki jih opisuje Komisija, predmet bonitetnih nadzorov, ne glede na to, ali na zahtevo bank ali drugih agencij; drugič,
  vzdrževati je treba raven manevrskega prostora in pravila, ki veljajo za kreditne institucije
  —
  zlasti pravila o solventnosti in likvidnosti
  — morajo veljati tudi za vse druge institucije. Če so smernice za bonitetni nadzor smiselne, izjem ne bi smeli dopuščati. |
| --- | --- |

3.5.4

Institucije predvidene vrste se morajo financirati

  popolnoma

  same: to je težko doseči in poleg tega bi bilo potrebno stalno spremljanje, da se veljavnost začetnih pogojev zagotovi dalj časa. V drugih primerih pa se uporabi zunanjih sredstev — ne glede na to, kako je to dogovorjeno — ni mogoče izogniti. EESO zaključuje, da
  morajo

  biti institucije, ki jih opisuje Komisija, predmet bonitetnih nadzorov, ne glede na to, ali na zahtevo bank ali drugih agencij; drugič,
  vzdrževati je treba raven manevrskega prostora in pravila, ki veljajo za kreditne institucije
  —
  zlasti pravila o solventnosti in likvidnosti
  — morajo veljati tudi za vse druge institucije. Če so smernice za bonitetni nadzor smiselne, izjem ne bi smeli dopuščati.

V Bruslju, 15. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Mnenje UL C 221 z dne 8. septembra 2005.

1

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/120 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/120

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Haaški program: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let — Partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice“

KOM(2005) 184 končno

(2006/C 65/22)

Komisija je 10. maja 2005 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zaprosi Evropski ekonomsko-socialni odbor za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 14. novembra 2005. Poročevalec je bil g. Pariza.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 15. decembra 2005) z 98 glasovi za, 2 proti in 7 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Evropski svet je 4. in 5. novembra 2004 sprejel drugi večletni program za oblikovanje skupnega območja svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, t.i. haaški program (1). Program glede na politike, ki se razvijajo na območju svobode, varnosti in pravice, določa splošne in posebne usmeritve za naslednjih pet let (2005–2009). |
| --- | --- |

1.1

Evropski svet je 4. in 5. novembra 2004 sprejel drugi večletni program za oblikovanje skupnega območja svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, t.i. haaški program (1). Program glede na politike, ki se razvijajo na območju svobode, varnosti in pravice, določa splošne in posebne usmeritve za naslednjih pet let (2005–2009).

| 1.2 | Evropski svet je zaprosil Komisijo, da sestavi akcijski načrt, ki bi usmeritve iz haaškega programa spremenil v konkretne ukrepe. 10. maja 2005 je Evropska komisija objavila sporočilo z naslovom Haaški program: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let — Partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice
   (2), ki določa strateške cilje za naslednjih pet let in vključuje časovni razpored za sprejetje političnih smernic in zakonodajnih pobud na teh območjih. |
| --- | --- |

1.2

Evropski svet je zaprosil Komisijo, da sestavi akcijski načrt, ki bi usmeritve iz haaškega programa spremenil v konkretne ukrepe. 10. maja 2005 je Evropska komisija objavila sporočilo z naslovom Haaški program: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let — Partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice
   (2), ki določa strateške cilje za naslednjih pet let in vključuje časovni razpored za sprejetje političnih smernic in zakonodajnih pobud na teh območjih.

2.   Sklepi

| 2.1 | Pet let po Tampereju cilji še zmeraj niso doseženi. EU ni skupno območje svobode, varnosti in pravice. Haaški program je premalo ambiciozen, čeprav so njegovi cilji zelo pomembni. |
| --- | --- |

2.1

Pet let po Tampereju cilji še zmeraj niso doseženi. EU ni skupno območje svobode, varnosti in pravice. Haaški program je premalo ambiciozen, čeprav so njegovi cilji zelo pomembni.

| 2.2 | Vzpostavitev skupnega območja svobode, varnosti in pravice mora vzpostaviti pravo ravnovesje med tremi dimenzijami. Haaški program tega ne izpolnjuje. Ukrepi, ki se izvajajo na območju svobode, varnosti in pravice morajo varovati vrednote svobode in pravice. EESO meni, da je zaščita temeljnih svoboščin in pravic zagotovljena z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah ter da mora biti Listina EU o temeljnih pravicah podlaga za te politike. |
| --- | --- |

2.2

Vzpostavitev skupnega območja svobode, varnosti in pravice mora vzpostaviti pravo ravnovesje med tremi dimenzijami. Haaški program tega ne izpolnjuje. Ukrepi, ki se izvajajo na območju svobode, varnosti in pravice morajo varovati vrednote svobode in pravice. EESO meni, da je zaščita temeljnih svoboščin in pravic zagotovljena z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah ter da mora biti Listina EU o temeljnih pravicah podlaga za te politike.

| 2.3 | EESO meni, da mora biti varnostna politika učinkovita, da mora varovati državljane v svobodni in odprti družbi v okviru pravice, v skladu s pravno državo. Dan, ko bo sprejeta zakonodaja v imenu boja proti terorizmu, z žrtvovanjem človekovih pravic za varnost, je dan, ko bomo teroristom podelili prvo zmago. Evropska civilna družba mora imeti pri tem kritično in aktivno vlogo. |
| --- | --- |

2.3

EESO meni, da mora biti varnostna politika učinkovita, da mora varovati državljane v svobodni in odprti družbi v okviru pravice, v skladu s pravno državo. Dan, ko bo sprejeta zakonodaja v imenu boja proti terorizmu, z žrtvovanjem človekovih pravic za varnost, je dan, ko bomo teroristom podelili prvo zmago. Evropska civilna družba mora imeti pri tem kritično in aktivno vlogo.

| 2.4 | EESO si prizadeva za razvoj državljanstva Evropske unije, aktivno državljanstvo Unije. Predlagamo bolj kakovostno, odprto, enakopravno in vključujoče državljanstvo, brez diskriminacije. |
| --- | --- |

2.4

EESO si prizadeva za razvoj državljanstva Evropske unije, aktivno državljanstvo Unije. Predlagamo bolj kakovostno, odprto, enakopravno in vključujoče državljanstvo, brez diskriminacije.

| 2.5 | Nujno je, da Evropska unija na podlagi Ženevske konvencije oblikuje skupni azilni postopek in enotni status. |
| --- | --- |

2.5

Nujno je, da Evropska unija na podlagi Ženevske konvencije oblikuje skupni azilni postopek in enotni status.

| 2.6 | EU mora sestaviti skupno politiko priseljevanja z usklajenimi zakoni, ne le za preprečevanje nezakonitega priseljevanja in boja proti kriminalnim združbam, ki trgujejo z ljudmi, ampak tudi za sprejem zakonitih priseljencev s preglednimi in prožnimi pravnimi postopki. |
| --- | --- |

2.6

EU mora sestaviti skupno politiko priseljevanja z usklajenimi zakoni, ne le za preprečevanje nezakonitega priseljevanja in boja proti kriminalnim združbam, ki trgujejo z ljudmi, ampak tudi za sprejem zakonitih priseljencev s preglednimi in prožnimi pravnimi postopki.

| 2.7 | Priseljencem in prosilcem za azil je treba zagotoviti pravično obravnavo v skladu s humanitarnim pravom, Listino EU o temeljnih pravicah in protidiskriminacijsko zakonodajo. Razviti je treba politike sprejema in integracije. |
| --- | --- |

2.7

Priseljencem in prosilcem za azil je treba zagotoviti pravično obravnavo v skladu s humanitarnim pravom, Listino EU o temeljnih pravicah in protidiskriminacijsko zakonodajo. Razviti je treba politike sprejema in integracije.

| 2.8 | Haaški program mora krepiti svobodo, varnost in pravico ter utrjevati učinkovitost, legitimnost, medsebojno zaupanje, enakost in sorazmernost. Zato je treba uporabiti evropsko pravo in vse razpoložljive institucionalne instrumente. |
| --- | --- |

2.8

Haaški program mora krepiti svobodo, varnost in pravico ter utrjevati učinkovitost, legitimnost, medsebojno zaupanje, enakost in sorazmernost. Zato je treba uporabiti evropsko pravo in vse razpoložljive institucionalne instrumente.

| 2.9 | Nujno se je treba odzvati na sedanjo pravosodno in institucionalno zapletenost teh politik. Obstojnost te zapletenosti na medvladni ravni (tretji steber) omejuje učinkovitost in področje uporabe metod Skupnosti. Osnutek Pogodbe za Ustavo Evrope ponuja učinkovit in koherenten odgovor na številne težave, ki se pojavljajo na področju sodelovanja pri vprašanjih svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

2.9

Nujno se je treba odzvati na sedanjo pravosodno in institucionalno zapletenost teh politik. Obstojnost te zapletenosti na medvladni ravni (tretji steber) omejuje učinkovitost in področje uporabe metod Skupnosti. Osnutek Pogodbe za Ustavo Evrope ponuja učinkovit in koherenten odgovor na številne težave, ki se pojavljajo na področju sodelovanja pri vprašanjih svobode, varnosti in pravice.

| 2.10 | Res da osnutek Pogodbe o Ustavi za Evropo določa pravno podlago za razvoj teh političnih področij, vendar pa tudi trenutna pogodba vsebuje ustrezne instrumente, ki jih je treba uporabiti. |
| --- | --- |

2.10

Res da osnutek Pogodbe o Ustavi za Evropo določa pravno podlago za razvoj teh političnih področij, vendar pa tudi trenutna pogodba vsebuje ustrezne instrumente, ki jih je treba uporabiti.

| 2.11 | Evropsko območje pravice je treba zgraditi na zaupanju in medsebojnem priznavanju sodb sodišč. Razen tega so potrebni novi pravni instrumenti. |
| --- | --- |

2.11

Evropsko območje pravice je treba zgraditi na zaupanju in medsebojnem priznavanju sodb sodišč. Razen tega so potrebni novi pravni instrumenti.

| 2.12 | Vse zakonodajne ukrepe v zvezi z varnostjo je treba natančno in redno oceniti, ter tudi demokratično spremljanje Evropskega parlamenta in Sodišča Evropskih skupnosti. Le tako se lahko vzpostavi pravo skupno območje svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

2.12

Vse zakonodajne ukrepe v zvezi z varnostjo je treba natančno in redno oceniti, ter tudi demokratično spremljanje Evropskega parlamenta in Sodišča Evropskih skupnosti. Le tako se lahko vzpostavi pravo skupno območje svobode, varnosti in pravice.

| 2.13 | Brez zadostnih sredstev ni mogoče doseči nobenega cilja iz haaškega programa in Akcijskega načrta Evropske komisije. Evropska komisija je predložila predloge za tri okvirne programe (april 2005); EESO o tem oblikuje mnenja (3). |
| --- | --- |

2.13

Brez zadostnih sredstev ni mogoče doseči nobenega cilja iz haaškega programa in Akcijskega načrta Evropske komisije. Evropska komisija je predložila predloge za tri okvirne programe (april 2005); EESO o tem oblikuje mnenja (3).

3.   Splošne pripombe

| 3.1 | Po vključitvi pravosodja in notranjih zadev v komunitarni sistem z začetkom veljavnosti Amsterdamske pogodbe je Evropski svet v Tampereju (15. in 16. oktobra 1999) na področju teh politik sprejel prvi večletni program, t.i. program iz Tampereja. |
| --- | --- |

3.1

Po vključitvi pravosodja in notranjih zadev v komunitarni sistem z začetkom veljavnosti Amsterdamske pogodbe je Evropski svet v Tampereju (15. in 16. oktobra 1999) na področju teh politik sprejel prvi večletni program, t.i. program iz Tampereja.

| 3.2 | Pet let pozneje je bil dosežen znaten napredek pri oblikovanju skupnega območja svobode, varnosti in pravice. Po mnenju Sveta„so bili položeni temelji za skupno politiko o azilu in priseljevanju, pripravljeno je bilo usklajevanje mejnih kontrol, izboljšano je bilo policijsko sodelovanje, pomembno so napredovale tudi priprave za pravosodno sodelovanje po načelu vzajemnega priznavanja sodnih odločb in sodb“
   (4). |
| --- | --- |

3.2

Pet let pozneje je bil dosežen znaten napredek pri oblikovanju skupnega območja svobode, varnosti in pravice. Po mnenju Sveta„so bili položeni temelji za skupno politiko o azilu in priseljevanju, pripravljeno je bilo usklajevanje mejnih kontrol, izboljšano je bilo policijsko sodelovanje, pomembno so napredovale tudi priprave za pravosodno sodelovanje po načelu vzajemnega priznavanja sodnih odločb in sodb“
   (4).

| 3.3 | Vseeno najnovejše dveletno poročilo Evropske komisije ali „pregled napredka“, ki ocenjuje napredek, dosežen v prvi polovici leta 2004 (5), omenja, da je raven dosežene konvergence med različnimi področji politik manjša od pričakovane. |
| --- | --- |

3.3

Vseeno najnovejše dveletno poročilo Evropske komisije ali „pregled napredka“, ki ocenjuje napredek, dosežen v prvi polovici leta 2004 (5), omenja, da je raven dosežene konvergence med različnimi področji politik manjša od pričakovane.

| 3.4 | Pri sprejemanju skupnih politik in usklajenih standardov na področju svobode, varnosti in pravice se je treba zavedati, da obstajajo precejšnje ovire, kot so denimo različni pravni sistemi, politične usmerjenosti držav članic in včasih tudi različni nacionalni interesi. Izkušnje evropske integracije na drugih političnih področjih so pokazale, da se te ovire lahko premagajo z močno politično voljo držav članic in jasnim usmerjanjem Komisije. |
| --- | --- |

3.4

Pri sprejemanju skupnih politik in usklajenih standardov na področju svobode, varnosti in pravice se je treba zavedati, da obstajajo precejšnje ovire, kot so denimo različni pravni sistemi, politične usmerjenosti držav članic in včasih tudi različni nacionalni interesi. Izkušnje evropske integracije na drugih političnih področjih so pokazale, da se te ovire lahko premagajo z močno politično voljo držav članic in jasnim usmerjanjem Komisije.

| 3.5 | EESO ugotavlja, da je bil v celoti dosežen premajhen napredek. Veliko posebnih ciljev, dogovorjenih v Tampereju, ni bilo doseženih in veliko sprejetih politik je bilo slabe kakovosti. |
| --- | --- |

3.5

EESO ugotavlja, da je bil v celoti dosežen premajhen napredek. Veliko posebnih ciljev, dogovorjenih v Tampereju, ni bilo doseženih in veliko sprejetih politik je bilo slabe kakovosti.

| 3.6 | Haaški program ima zdaj težko nalogo utrjevanja in spodbujanja oblikovanja skupnega območja svobode, varnosti in pravice (6). To je obsežen in zapleten izziv. |
| --- | --- |

3.6

Haaški program ima zdaj težko nalogo utrjevanja in spodbujanja oblikovanja skupnega območja svobode, varnosti in pravice (6). To je obsežen in zapleten izziv.

| 3.7 | V nasprotju s Programom iz Tampereja haaški program ne predlaga nobene inovativne politike. Preprosto področje uporabe programa temelji na potrebi po bolj učinkovitem izvajanju in ocenjevanju sedanjih politik v zvezi s svobodo, varnostjo in pravico. |
| --- | --- |

3.7

V nasprotju s Programom iz Tampereja haaški program ne predlaga nobene inovativne politike. Preprosto področje uporabe programa temelji na potrebi po bolj učinkovitem izvajanju in ocenjevanju sedanjih politik v zvezi s svobodo, varnostjo in pravico.

| 3.8 | Razen tega nima nobenih določb za instrumente, potrebne za uspešno premagovanje ovir, ki so znatno preprečile večjo konvergenco politik. EESO verjame, da bo zaradi preprostega haaškega programa nemogoče oblikovati stalen, visoko kakovosten, obsežen in učinkovit zakonodajni okvir, ki bi vzpostavil pravo ravnovesje med svobodo, varnostjo in pravico. |
| --- | --- |

3.8

Razen tega nima nobenih določb za instrumente, potrebne za uspešno premagovanje ovir, ki so znatno preprečile večjo konvergenco politik. EESO verjame, da bo zaradi preprostega haaškega programa nemogoče oblikovati stalen, visoko kakovosten, obsežen in učinkovit zakonodajni okvir, ki bi vzpostavil pravo ravnovesje med svobodo, varnostjo in pravico.

| 3.9 | Te ovire še naprej izhajajo iz politik držav članic, ki jim primanjkuje učinkovitosti, solidarnosti, preglednosti, medsebojnega zaupanja, sorazmernosti in ravnovesja med svobodo, varnostjo in pravico. |
| --- | --- |

3.9

Te ovire še naprej izhajajo iz politik držav članic, ki jim primanjkuje učinkovitosti, solidarnosti, preglednosti, medsebojnega zaupanja, sorazmernosti in ravnovesja med svobodo, varnostjo in pravico.

| 3.10 | EESO pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija zaščitila in upoštevala temeljne pravice in državljanstvo kot prvo od desetih prednostnih nalog za naslednjih pet let, določenih v akcijskem načrtu za razvoj območja svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

3.10

EESO pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija zaščitila in upoštevala temeljne pravice in državljanstvo kot prvo od desetih prednostnih nalog za naslednjih pet let, določenih v akcijskem načrtu za razvoj območja svobode, varnosti in pravice.

| 3.11 | Bolj vzpodbudno je dejstvo — in to je treba poudariti — da je bila ob sprejetju haaškega programa sprejeta odločitev za uporabo postopka soodločanja in kvalificirane večine za vse ukrepe iz naslova IV, kar omogoča odpravo najmanj ene od najpomembnejših ovir do danes. Vseeno obžalujemo, da je bilo zakonito priseljevanje izključeno iz teh ukrepov. |
| --- | --- |

3.11

Bolj vzpodbudno je dejstvo — in to je treba poudariti — da je bila ob sprejetju haaškega programa sprejeta odločitev za uporabo postopka soodločanja in kvalificirane večine za vse ukrepe iz naslova IV, kar omogoča odpravo najmanj ene od najpomembnejših ovir do danes. Vseeno obžalujemo, da je bilo zakonito priseljevanje izključeno iz teh ukrepov.

| 3.12 | V posebnih usmeritvah haaški program zamenja vidike v zvezi z „varnostjo“ z vidiki v zvezi s „svobodo“. Politike, ki so neposredno povezane z varnostjo, imajo jasno prednost in posegajo v vidike v zvezi s svobodo in pravico. Takšen je na primer s pobudami, ki temeljijo na uvedbi biometričnih sistemov in novih tehnologij, medsebojnega delovanja podatkovnih baz, večjem nadzoru nad notranjimi in zunanjimi mejami in bolj učinkovitem boju proti nepravilnemu priseljevanju, kar je vse presenetljivo vključeno v naslov „Krepitev svobode“. |
| --- | --- |

3.12

V posebnih usmeritvah haaški program zamenja vidike v zvezi z „varnostjo“ z vidiki v zvezi s „svobodo“. Politike, ki so neposredno povezane z varnostjo, imajo jasno prednost in posegajo v vidike v zvezi s svobodo in pravico. Takšen je na primer s pobudami, ki temeljijo na uvedbi biometričnih sistemov in novih tehnologij, medsebojnega delovanja podatkovnih baz, večjem nadzoru nad notranjimi in zunanjimi mejami in bolj učinkovitem boju proti nepravilnemu priseljevanju, kar je vse presenetljivo vključeno v naslov „Krepitev svobode“.

| 3.13 | Pri krepitvi svobode, varnosti in pravice je treba nujno upoštevati pravilno ravnovesje med tremi dimenzijami, da ne bi zlorabili temeljnih vrednot (človekove pravice in državljanske svoboščine) in demokratičnih načel (pravna država), ki so skupne vsem državam članicam EU. Varnost ne sme biti pomembnejša od svobode. Nekateri politični predlogi zgolj ponavljajo napake iz preteklosti: žrtvovanje svobode na račun večje varnosti. Zgodovina je pokazala, da so odprte in svobodne družbe najuspešneje pri varovanju varnosti. Zaščita temeljnih človekovih pravic je osrednja vrednota, ki je danes skupna vsem Evropejcem. Dan, ko bomo sprejeli nesorazmerno zakonodajo v imenu boja proti terorizmu, žrtvovali človekove pravice za varnost, bo dan, ko bomo teroristom podelili njihovo prvo zmago. Moč za boj proti terorizmu črpamo prav iz vrednot svobode. Evropska politika mora učinkoviteje zagotavljati in varovati temeljne pravice in svoboščine. |
| --- | --- |

3.13

Pri krepitvi svobode, varnosti in pravice je treba nujno upoštevati pravilno ravnovesje med tremi dimenzijami, da ne bi zlorabili temeljnih vrednot (človekove pravice in državljanske svoboščine) in demokratičnih načel (pravna država), ki so skupne vsem državam članicam EU. Varnost ne sme biti pomembnejša od svobode. Nekateri politični predlogi zgolj ponavljajo napake iz preteklosti: žrtvovanje svobode na račun večje varnosti. Zgodovina je pokazala, da so odprte in svobodne družbe najuspešneje pri varovanju varnosti. Zaščita temeljnih človekovih pravic je osrednja vrednota, ki je danes skupna vsem Evropejcem. Dan, ko bomo sprejeli nesorazmerno zakonodajo v imenu boja proti terorizmu, žrtvovali človekove pravice za varnost, bo dan, ko bomo teroristom podelili njihovo prvo zmago. Moč za boj proti terorizmu črpamo prav iz vrednot svobode. Evropska politika mora učinkoviteje zagotavljati in varovati temeljne pravice in svoboščine.

| 3.14 | Neravnovesje med politikami Skupnosti je razvidno tudi iz finančnih perspektiv; varnosti je namenjena večina proračuna (7). |
| --- | --- |

3.14

Neravnovesje med politikami Skupnosti je razvidno tudi iz finančnih perspektiv; varnosti je namenjena večina proračuna (7).

| 3.15 | Haaški program mora spodbujati, krepiti in utrjevati učinkovitost, legitimnost, medsebojno zaupanje, enakost in sorazmernost ter vzpostaviti pravo ravnovesje med svobodo, varnostjo in pravico. Bistvenega pomena je odpraviti trenutno pravosodno in institucionalno zapletenost ter nad varnostnimi ukrepi zagotoviti ustrezen demokratični nadzor Evropskega parlamenta in pravosodni nadzor Sodišča Evropskih skupnosti v Luksemburgu. |
| --- | --- |

3.15

Haaški program mora spodbujati, krepiti in utrjevati učinkovitost, legitimnost, medsebojno zaupanje, enakost in sorazmernost ter vzpostaviti pravo ravnovesje med svobodo, varnostjo in pravico. Bistvenega pomena je odpraviti trenutno pravosodno in institucionalno zapletenost ter nad varnostnimi ukrepi zagotoviti ustrezen demokratični nadzor Evropskega parlamenta in pravosodni nadzor Sodišča Evropskih skupnosti v Luksemburgu.

| 3.16 | Spodbujanje in stroga zaščita svobode sta najbolj učinkovit način za sprejemanje izzivov Evropske unije v 21. stoletju, vključno z grožnjami terorizma. |
| --- | --- |

3.16

Spodbujanje in stroga zaščita svobode sta najbolj učinkovit način za sprejemanje izzivov Evropske unije v 21. stoletju, vključno z grožnjami terorizma.

| 3.17 | Organizacije za človekove pravice in vse organizacije civilne družbe imajo pri razvoju politik, ki izhajajo iz haaškega programa, zelo pomembno vlogo.. |
| --- | --- |

3.17

Organizacije za človekove pravice in vse organizacije civilne družbe imajo pri razvoju politik, ki izhajajo iz haaškega programa, zelo pomembno vlogo..

| 3.18 | EESO bo še naprej spodbujal politiko sodelovanja socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe ter si prizadeval za razvoj ravnovesja v EU, kot ga predvideva haaški program, kajti svoboda, varnost in pravica so del skupnega interesa družbe, podjetij, socialnih partnerjev in nevladnih organizacij. |
| --- | --- |

3.18

EESO bo še naprej spodbujal politiko sodelovanja socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe ter si prizadeval za razvoj ravnovesja v EU, kot ga predvideva haaški program, kajti svoboda, varnost in pravica so del skupnega interesa družbe, podjetij, socialnih partnerjev in nevladnih organizacij.

| 3.19 | Obdobje negotovosti po referendumih v Franciji in na Nizozemskem pomeni nov izziv za oblikovanje politik o azilu in priseljevanju in za vsa druga vprašanja iz akcijskega načrta za izvajanje haaškega programa. Osnutek Pogodbe o Ustavi za Evropo vsebuje sicer novo pravno podlago za razvoj teh političnih področij, vendar zajema tudi instrumente, ki jih predvideva trenutno veljavna pogodba in ki jih je treba uporabiti. |
| --- | --- |

3.19

Obdobje negotovosti po referendumih v Franciji in na Nizozemskem pomeni nov izziv za oblikovanje politik o azilu in priseljevanju in za vsa druga vprašanja iz akcijskega načrta za izvajanje haaškega programa. Osnutek Pogodbe o Ustavi za Evropo vsebuje sicer novo pravno podlago za razvoj teh političnih področij, vendar zajema tudi instrumente, ki jih predvideva trenutno veljavna pogodba in ki jih je treba uporabiti.

4.   Posebne ugotovitve o krepitvi svobode, varnosti in pravice

4.1   Krepitev svobode

| 4.1.1 | Spoštovanje temeljnih pravic in državljanskih svoboščin je eden od stebrov evropskega združevanja in glavni cilj Unije. Za vzpostavitev skupnega območja svobode, varnosti in pravice je treba upoštevati celotno razsežnost svobode, ki med drugimi ključnimi elementi vključuje Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Listino EU o temeljnih pravicah in Ženevsko konvencijo o statusu beguncev. |
| --- | --- |

4.1.1

Spoštovanje temeljnih pravic in državljanskih svoboščin je eden od stebrov evropskega združevanja in glavni cilj Unije. Za vzpostavitev skupnega območja svobode, varnosti in pravice je treba upoštevati celotno razsežnost svobode, ki med drugimi ključnimi elementi vključuje Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Listino EU o temeljnih pravicah in Ženevsko konvencijo o statusu beguncev.

| 4.1.2 | Haaški program navaja, da je Evropski svet pozdravil razširitev mandata Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije na Agencijo za temeljne pravice, da se zaščitijo in spodbudijo temeljne pravice. Konec junija 2005 je Evropska komisija objavila predlog uredbe (8) o ustanovitvi agencije. Agencija bo imela ključno vlogo v okviru vprašanj svobode in bo institucije Skupnosti in države članice podpirala pri zagotavljanju spoštovanja temeljnih pravic v okviru oblikovanja in izvajanja politik Skupnosti. Razen tega bo imela agencija vlogo stične točke s civilno družbo. |
| --- | --- |

4.1.2

Haaški program navaja, da je Evropski svet pozdravil razširitev mandata Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije na Agencijo za temeljne pravice, da se zaščitijo in spodbudijo temeljne pravice. Konec junija 2005 je Evropska komisija objavila predlog uredbe (8) o ustanovitvi agencije. Agencija bo imela ključno vlogo v okviru vprašanj svobode in bo institucije Skupnosti in države članice podpirala pri zagotavljanju spoštovanja temeljnih pravic v okviru oblikovanja in izvajanja politik Skupnosti. Razen tega bo imela agencija vlogo stične točke s civilno družbo.

4.1.3   Državljanstvo Unije

| 4.1.3.1 | Za razvoj boljšega, aktivnejšega, odprtega, skupnega in enakopravnega evropskega državljanstva je treba odpraviti ovire za izvajanje pridobljenih pravic ter v nekaterih pogledih te pravice tudi razširiti. |
| --- | --- |

4.1.3.1

Za razvoj boljšega, aktivnejšega, odprtega, skupnega in enakopravnega evropskega državljanstva je treba odpraviti ovire za izvajanje pridobljenih pravic ter v nekaterih pogledih te pravice tudi razširiti.

| 4.1.3.2 | Pri izvajanju določenih pravic, povezanih z evropskim državljanstvom, kot so denimo pravica do prostega gibanja v EU ali pravica do volilne pravice in do kandidiranja na lokalnih in evropskih volitvah se še zmeraj pojavljajo težave. Za njihovo odpravo je treba določiti ustrezne ukrepe. Razen tega se protidiskriminacijske direktive niso ustrezno prenesle v nekatere nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

4.1.3.2

Pri izvajanju določenih pravic, povezanih z evropskim državljanstvom, kot so denimo pravica do prostega gibanja v EU ali pravica do volilne pravice in do kandidiranja na lokalnih in evropskih volitvah se še zmeraj pojavljajo težave. Za njihovo odpravo je treba določiti ustrezne ukrepe. Razen tega se protidiskriminacijske direktive niso ustrezno prenesle v nekatere nacionalne zakonodaje.

| 4.1.3.3 | Državljanom novih držav članic je treba nemudoma dodeliti vse pridobljene pravice do državljanstva Unije. Krivično je začasno omejiti njihove pravice, zato je treba te omejitve čim hitreje odpraviti. Te omejitve državljanom povzročajo številne težave pri zaposlovanju in socialne težave, njihova obravnava kot „drugorazrednih državljanov“ pa pomeni nesprejemljivo diskriminacijo. |
| --- | --- |

4.1.3.3

Državljanom novih držav članic je treba nemudoma dodeliti vse pridobljene pravice do državljanstva Unije. Krivično je začasno omejiti njihove pravice, zato je treba te omejitve čim hitreje odpraviti. Te omejitve državljanom povzročajo številne težave pri zaposlovanju in socialne težave, njihova obravnava kot „drugorazrednih državljanov“ pa pomeni nesprejemljivo diskriminacijo.

| 4.1.3.4 | EESO je predlagal (9) nova merila za dodelitev državljanstva Unije: državljanom tretjih držav, ki že dolgo živijo v EU in imajo v EU stalno bivališče, se dodeli državljanstvo. Državljanske pravice, še zlasti politične pravice v okviru lokalnih volitev, so bistvene za integracijo priseljencev. |
| --- | --- |

4.1.3.4

EESO je predlagal (9) nova merila za dodelitev državljanstva Unije: državljanom tretjih držav, ki že dolgo živijo v EU in imajo v EU stalno bivališče, se dodeli državljanstvo. Državljanske pravice, še zlasti politične pravice v okviru lokalnih volitev, so bistvene za integracijo priseljencev.

| 4.1.3.5 | Integracija priseljencev je ključnega pomena za socialno kohezijo v državah članicah. Sicer pa obstaja tveganje socialne izključenosti in odtujitve teh priseljencev in njihovih otrok ter vnukov, ki so rojeni in odraščajo v Evropski uniji. |
| --- | --- |

4.1.3.5

Integracija priseljencev je ključnega pomena za socialno kohezijo v državah članicah. Sicer pa obstaja tveganje socialne izključenosti in odtujitve teh priseljencev in njihovih otrok ter vnukov, ki so rojeni in odraščajo v Evropski uniji.

4.1.4   Skupno azilno območje (10)

| 4.1.4.1 | Evropska unija je določila nadaljnjih pet let za uresničitev cilja, ki je bil določen že pred petimi leti: vzpostaviti skupni azilni postopek in enotni status oseb, ki jim je bil dodeljen azil ali subsidiarna zaščita. Pet let deluje kot dovolj dolga doba za uresničitev tega cilja. Jasno pa je, da je pred sprejetjem ustreznih ukrepov še vedno treba premagati nekaj odpora. Sicer si moramo prizadevati za čim hitrejši napredek, vendar mora ta napredek temeljiti na določbah, ki so v skladu s temeljnimi pravicami glede azila. S sistemom kvalificirane večine v Svetu in soodločanjem Parlamenta bodo sprejeti pravni predpisi kvalitativno ocenjeni. |
| --- | --- |

4.1.4.1

Evropska unija je določila nadaljnjih pet let za uresničitev cilja, ki je bil določen že pred petimi leti: vzpostaviti skupni azilni postopek in enotni status oseb, ki jim je bil dodeljen azil ali subsidiarna zaščita. Pet let deluje kot dovolj dolga doba za uresničitev tega cilja. Jasno pa je, da je pred sprejetjem ustreznih ukrepov še vedno treba premagati nekaj odpora. Sicer si moramo prizadevati za čim hitrejši napredek, vendar mora ta napredek temeljiti na določbah, ki so v skladu s temeljnimi pravicami glede azila. S sistemom kvalificirane večine v Svetu in soodločanjem Parlamenta bodo sprejeti pravni predpisi kvalitativno ocenjeni.

| 4.1.4.2 | Akcijski načrt za leto 2007 predvideva oceno prenosa in izvajanja obstoječih instrumentov v zvezi z azilom. Ta ocena nedvomno postaja bistvena zaradi neskladij, ki se pojavljajo pri prenosu in izvajanju veljavnih direktiv (začasna zaščita; minimalni standardi za pogoje za sprejem; Dublin II itd.). Ocena se mora osredotočiti na cilj zagotavljanja izvajanja sedanjih instrumentov v skladu z obveznostmi iz mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in Ženevske konvencije iz leta 1950. |
| --- | --- |

4.1.4.2

Akcijski načrt za leto 2007 predvideva oceno prenosa in izvajanja obstoječih instrumentov v zvezi z azilom. Ta ocena nedvomno postaja bistvena zaradi neskladij, ki se pojavljajo pri prenosu in izvajanju veljavnih direktiv (začasna zaščita; minimalni standardi za pogoje za sprejem; Dublin II itd.). Ocena se mora osredotočiti na cilj zagotavljanja izvajanja sedanjih instrumentov v skladu z obveznostmi iz mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in Ženevske konvencije iz leta 1950.

| 4.1.4.3 | EESO meni, da so novi predlagani instrumenti pozitiven korak k usklajevanju ravnanja v zvezi z azilom med državami članicami, razvoju dolgoročnega statusa bivanja za begunce, ocenjevanju izvajanja Evropskega sklada za begunce itd. |
| --- | --- |

4.1.4.3

EESO meni, da so novi predlagani instrumenti pozitiven korak k usklajevanju ravnanja v zvezi z azilom med državami članicami, razvoju dolgoročnega statusa bivanja za begunce, ocenjevanju izvajanja Evropskega sklada za begunce itd.

| 4.1.4.4 | Vendar ne moremo pričakovati, da se bodo vloge za azil obravnavale izven EU. EESO se strinja, da mora EU spodbujati izboljšanje standardov humanitarne zaščite v tretjih državah, vendar mednarodno priznana pravica oseb, ki potrebujejo zaščito za vstop v EU, da vložijo svojo vlogo za azil, ne sme biti omejena ali ovirana. |
| --- | --- |

4.1.4.4

Vendar ne moremo pričakovati, da se bodo vloge za azil obravnavale izven EU. EESO se strinja, da mora EU spodbujati izboljšanje standardov humanitarne zaščite v tretjih državah, vendar mednarodno priznana pravica oseb, ki potrebujejo zaščito za vstop v EU, da vložijo svojo vlogo za azil, ne sme biti omejena ali ovirana.

4.1.5   Zakonito priseljevanje in postopki za dovolitev vstopa

| 4.1.5.1 | Od zasedanja Evropskega sveta v Tampereju je minilo pet let, vendar cilj izvajanja skupne politike priseljevanja Evropske unije še ni bil uresničen. Kljub temu je mogoče zaznati napredek: Komisija je pripravila več političnih in zakonodajnih predlogov, Parlament je sprejel mnoge resolucije in pobude, vendar jih Svet ni ustrezno obravnaval. EESO je aktivno sodeloval s Komisijo in Parlamentom ter oblikoval več mnenj s ciljem prispevati k resnični skupni politiki in usklajeni zakonodaji. |
| --- | --- |

4.1.5.1

Od zasedanja Evropskega sveta v Tampereju je minilo pet let, vendar cilj izvajanja skupne politike priseljevanja Evropske unije še ni bil uresničen. Kljub temu je mogoče zaznati napredek: Komisija je pripravila več političnih in zakonodajnih predlogov, Parlament je sprejel mnoge resolucije in pobude, vendar jih Svet ni ustrezno obravnaval. EESO je aktivno sodeloval s Komisijo in Parlamentom ter oblikoval več mnenj s ciljem prispevati k resnični skupni politiki in usklajeni zakonodaji.

| 4.1.5.2 | Skupna politika priseljevanja Evropske unije mora biti koristna za:






  — | ljudi, ki prihajajo v EU, da bi imeli možnosti in bili pravično obravnavani; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.2

Skupna politika priseljevanja Evropske unije mora biti koristna za:

—

ljudi, ki prihajajo v EU, da bi imeli možnosti in bili pravično obravnavani;

| — | evropske države gostiteljice in |
| --- | --- |

—

evropske države gostiteljice in

| — | razvoj matičnih držav. |
| --- | --- |

—

razvoj matičnih držav.

| 4.1.5.3 | V prihodnjih letih bodo Evropejci potrebovali nove ekonomske priseljence, ki bodo prispevali k družbenemu in gospodarskemu razvoju (11). Demografske razmere kažejo, da lahko lizbonska strategija propade, če ne bomo spremenili politike priseljevanja. Potrebujemo aktivno politiko za sprejem visokokvalificiranih in nizkokvalificiranih delavcev. Vsaka država članica ima sicer svoje potrebe in značilnosti, vendar je vsem državam članicam skupno pomanjkanje političnih in zakonodajnih instrumentov, ki bi novim priseljencem omogočili zakonit vstop in ohranjali ravnotežje na trgu delovne sile. |
| --- | --- |

4.1.5.3

V prihodnjih letih bodo Evropejci potrebovali nove ekonomske priseljence, ki bodo prispevali k družbenemu in gospodarskemu razvoju (11). Demografske razmere kažejo, da lahko lizbonska strategija propade, če ne bomo spremenili politike priseljevanja. Potrebujemo aktivno politiko za sprejem visokokvalificiranih in nizkokvalificiranih delavcev. Vsaka država članica ima sicer svoje potrebe in značilnosti, vendar je vsem državam članicam skupno pomanjkanje političnih in zakonodajnih instrumentov, ki bi novim priseljencem omogočili zakonit vstop in ohranjali ravnotežje na trgu delovne sile.

| 4.1.5.4 | Neverjetno je, da so nekatere vlade držav članic v Svetu Evropske unije dale veto na zakonodajne predloge Komisije in da se oprijemajo starih restriktivnih politik. Medtem pa se večata siva ekonomija in nezakonito zaposlovanje, ki sta pravi magnet za priseljence brez dokumentov. Ker nimamo skupne evropske zakonodaje, države članice sprejemajo novo zakonodajo z zelo različnimi političnimi težišči, ki so dodatna ovira pri usklajevanju. Ti različni politični pristopi in neskladja v zakonodajah pa ustvarjajo zmedo in negotovost državljanov. |
| --- | --- |

4.1.5.4

Neverjetno je, da so nekatere vlade držav članic v Svetu Evropske unije dale veto na zakonodajne predloge Komisije in da se oprijemajo starih restriktivnih politik. Medtem pa se večata siva ekonomija in nezakonito zaposlovanje, ki sta pravi magnet za priseljence brez dokumentov. Ker nimamo skupne evropske zakonodaje, države članice sprejemajo novo zakonodajo z zelo različnimi političnimi težišči, ki so dodatna ovira pri usklajevanju. Ti različni politični pristopi in neskladja v zakonodajah pa ustvarjajo zmedo in negotovost državljanov.

| 4.1.5.5 | Svet Evropske unije mora opustiti postopek sprejemanja odločitev s soglasjem in ga nadomestiti s postopkom kvalificirane večine in soodločanja s Parlamentom. Le tako se lahko oblikuje dobra zakonodaja. Do te spremembe pa mora priti čim hitreje in še pred obravnavo novih zakonodajnih predlogov. Pri sprejemanju zakonodaje pa si je treba prizadevati za visoko stopnjo usklajenosti. Evropska zakonodaja, ki uporablja minimalističen pristop in prenaša ključne vidike na nacionalno zakonodajo, bo še naprej povzročala težave, s katerimi se soočamo danes. |
| --- | --- |

4.1.5.5

Svet Evropske unije mora opustiti postopek sprejemanja odločitev s soglasjem in ga nadomestiti s postopkom kvalificirane večine in soodločanja s Parlamentom. Le tako se lahko oblikuje dobra zakonodaja. Do te spremembe pa mora priti čim hitreje in še pred obravnavo novih zakonodajnih predlogov. Pri sprejemanju zakonodaje pa si je treba prizadevati za visoko stopnjo usklajenosti. Evropska zakonodaja, ki uporablja minimalističen pristop in prenaša ključne vidike na nacionalno zakonodajo, bo še naprej povzročala težave, s katerimi se soočamo danes.

| 4.1.5.6 | Za novo zakonodajo za dovolitev vstopa je bolje uporabiti splošni horizontalni zakonodajni okvir kot sektorsko zakonodajo (12). Predlog direktive o dovolitvi vstopa, ki ga je pripravila Komisija in podprl EESO z določenimi spremembami (13), ostaja dober zakonodajni predlog. Razen tega bi lahko oblikovali posebne predpise za sektorska vprašanja in posebne razmere. Odločitev Sveta Evropske unije za sektorski pristop, ki predvideva le sprejem visokokvalificiranih priseljencev, ne bi imela nikakršnih koristi za večji del priseljevanja in bi bila zato diskriminacijska. Ta možnost bi bila sicer bolj preprosta za Svet, vendar ne ustreza evropskim potrebam. |
| --- | --- |

4.1.5.6

Za novo zakonodajo za dovolitev vstopa je bolje uporabiti splošni horizontalni zakonodajni okvir kot sektorsko zakonodajo (12). Predlog direktive o dovolitvi vstopa, ki ga je pripravila Komisija in podprl EESO z določenimi spremembami (13), ostaja dober zakonodajni predlog. Razen tega bi lahko oblikovali posebne predpise za sektorska vprašanja in posebne razmere. Odločitev Sveta Evropske unije za sektorski pristop, ki predvideva le sprejem visokokvalificiranih priseljencev, ne bi imela nikakršnih koristi za večji del priseljevanja in bi bila zato diskriminacijska. Ta možnost bi bila sicer bolj preprosta za Svet, vendar ne ustreza evropskim potrebam.

| 4.1.5.7 | Osnutek Ustavne pogodbe določa omejitve skupne zakonodaje, vključno s pravico držav članic, da „določijo obseg sprejema“ priseljencev v svojo državo. Ta omejitev ne onemogoča doseganja visoke stopnje usklajenosti zakonodaje. Nasprotno, predstavlja spodbudo za uporabo preglednih postopkov pri upravljanju gospodarske migracije na nacionalni ravni. Pristojnost izdaje delovnih dovoljenj in dovoljenj za bivanje bo v rokah organov držav članic, ki bodo ravnale v okviru zakonodaje Skupnosti. Tako se bo lahko vsaka država članica v sodelovanju s socialnimi partnerji odločila, kakšne priseljence potrebuje: visokokvalificirane ali nizkokvalificirane, samo za industrijski sektor, kmetijstvo, gradbeništvo ali storitve ali za vse navedene sektorje. |
| --- | --- |

4.1.5.7

Osnutek Ustavne pogodbe določa omejitve skupne zakonodaje, vključno s pravico držav članic, da „določijo obseg sprejema“ priseljencev v svojo državo. Ta omejitev ne onemogoča doseganja visoke stopnje usklajenosti zakonodaje. Nasprotno, predstavlja spodbudo za uporabo preglednih postopkov pri upravljanju gospodarske migracije na nacionalni ravni. Pristojnost izdaje delovnih dovoljenj in dovoljenj za bivanje bo v rokah organov držav članic, ki bodo ravnale v okviru zakonodaje Skupnosti. Tako se bo lahko vsaka država članica v sodelovanju s socialnimi partnerji odločila, kakšne priseljence potrebuje: visokokvalificirane ali nizkokvalificirane, samo za industrijski sektor, kmetijstvo, gradbeništvo ali storitve ali za vse navedene sektorje.

| 4.1.5.8 | Ker je ekonomsko priseljevanje odvisno od trgov delovne sile, morajo tudi socialni partnerji ustrezno sodelovati pri določitvi teh ukrepov in pri upravljanju z njimi. |
| --- | --- |

4.1.5.8

Ker je ekonomsko priseljevanje odvisno od trgov delovne sile, morajo tudi socialni partnerji ustrezno sodelovati pri določitvi teh ukrepov in pri upravljanju z njimi.

| 4.1.5.9 | Šele ko bo v Evropski uniji veljala skupna zakonodaja za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav zaradi zaposlitve, se bo izboljšalo sodelovanje med vsemi državami članicami na področju upravljanja migracijskih tokov in preglednejših postopkov. |
| --- | --- |

4.1.5.9

Šele ko bo v Evropski uniji veljala skupna zakonodaja za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav zaradi zaposlitve, se bo izboljšalo sodelovanje med vsemi državami članicami na področju upravljanja migracijskih tokov in preglednejših postopkov.

| 4.1.5.10 | Postopki za dovolitev vstopa morajo temeljiti na dvojnem pristopu: preverjanju gospodarskih potreb in šestmesečnem do enoletnem začasnem dovoljenju za iskanje zaposlitve, ki bi ju vsaka država članica urejala v sodelovanju s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

4.1.5.10

Postopki za dovolitev vstopa morajo temeljiti na dvojnem pristopu: preverjanju gospodarskih potreb in šestmesečnem do enoletnem začasnem dovoljenju za iskanje zaposlitve, ki bi ju vsaka država članica urejala v sodelovanju s socialnimi partnerji.

| 4.1.5.11 | Ljudje, ki pridejo v Evropo, si zaslužijo pravično obravnavo. Zakonodaja Skupnosti za dovolitev vstopa mora vključevati pravice priseljencev. Zakonodaja za priseljevanje mora biti v skladu z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah, standardi ILO in Listino EU o temeljnih pravicah. V skladu s protidiskriminacijskimi direktivami morajo imeti delavci migranti enake gospodarske, delavske in socialne pravice (vključno s socialno varnostjo) kot delavci Skupnosti. |
| --- | --- |

4.1.5.11

Ljudje, ki pridejo v Evropo, si zaslužijo pravično obravnavo. Zakonodaja Skupnosti za dovolitev vstopa mora vključevati pravice priseljencev. Zakonodaja za priseljevanje mora biti v skladu z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah, standardi ILO in Listino EU o temeljnih pravicah. V skladu s protidiskriminacijskimi direktivami morajo imeti delavci migranti enake gospodarske, delavske in socialne pravice (vključno s socialno varnostjo) kot delavci Skupnosti.

| 4.1.5.12 | Direktiva o dolgoročnem statusu bivanja za begunce zajema širši izbor pravic v zvezi z varnostjo statusa in mobilnosti v EU. EESO je predlagal, da se tem ljudem podelijo tudi državljanske pravice. Odbor je oblikoval mnenje na lastno pobudo, naslovljeno na Konvencijo, v katerem predlaga podelitev državljanstva EU državljanom tretjih držav s stalnim prebivališčem ali dolgoročnim statusom bivanja. |
| --- | --- |

4.1.5.12

Direktiva o dolgoročnem statusu bivanja za begunce zajema širši izbor pravic v zvezi z varnostjo statusa in mobilnosti v EU. EESO je predlagal, da se tem ljudem podelijo tudi državljanske pravice. Odbor je oblikoval mnenje na lastno pobudo, naslovljeno na Konvencijo, v katerem predlaga podelitev državljanstva EU državljanom tretjih držav s stalnim prebivališčem ali dolgoročnim statusom bivanja.

| 4.1.5.13 | Nujno je treba okrepiti sodelovanje z matičnimi državami, ne le zaradi preprečevanja nezakonitega priseljevanja, ampak da bi priseljevanje lahko postalo dejavnik za gospodarski in družbeni razvoj teh držav. EESO se strinja z besedami generalnega sekretarja ZN Kofija Annana, ki je lani v Evropskem parlamentu predlagal, naj mednarodna skupnost pri obravnavi vprašanja priseljevanja uporabi večstranski pristop. |
| --- | --- |

4.1.5.13

Nujno je treba okrepiti sodelovanje z matičnimi državami, ne le zaradi preprečevanja nezakonitega priseljevanja, ampak da bi priseljevanje lahko postalo dejavnik za gospodarski in družbeni razvoj teh držav. EESO se strinja z besedami generalnega sekretarja ZN Kofija Annana, ki je lani v Evropskem parlamentu predlagal, naj mednarodna skupnost pri obravnavi vprašanja priseljevanja uporabi večstranski pristop.

| 4.1.5.14 | EESO je oblikoval mnenje na lastno pobudo (14), v katerem je predlagal, da države članice podpišejo Mednarodno konvencijo o zaščiti pravic vseh priseljenih delavcev in članov njihovih družin. To konvencijo je leta 1990 sprejela Generalna skupščina ZN, veljati je začela leta 2003, vendar je države članice EU še niso ratificirale. |
| --- | --- |

4.1.5.14

EESO je oblikoval mnenje na lastno pobudo (14), v katerem je predlagal, da države članice podpišejo Mednarodno konvencijo o zaščiti pravic vseh priseljenih delavcev in članov njihovih družin. To konvencijo je leta 1990 sprejela Generalna skupščina ZN, veljati je začela leta 2003, vendar je države članice EU še niso ratificirale.

| 4.1.5.15 | Skupna politika priseljevanja, za katero si prizadeva EESO, presega zakonodajo za dovolitev vstopa. Treba je izvajati metodo koordinacije Skupnosti, da bi izboljšali:






  — | boj proti sivi ekonomiji in nezakonitemu zaposlovanju; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.15

Skupna politika priseljevanja, za katero si prizadeva EESO, presega zakonodajo za dovolitev vstopa. Treba je izvajati metodo koordinacije Skupnosti, da bi izboljšali:

—

boj proti sivi ekonomiji in nezakonitemu zaposlovanju;

| — | mejno kontrolo in boj proti kriminalnim združbam, ki trgujejo z ljudmi; |
| --- | --- |

—

mejno kontrolo in boj proti kriminalnim združbam, ki trgujejo z ljudmi;

| — | politike vključevanja, na podlagi katerih je EESO oblikoval več predlogov. |
| --- | --- |

—

politike vključevanja, na podlagi katerih je EESO oblikoval več predlogov.

| 4.1.5.16 | Napačno je pričakovati, da bodo priseljeni delavci v Evropi ostali le začasno. Nekateri se bodo odločili za vrnitev v svojo državo, drugi pa se bodo v državi gostiteljici naselili za daljši čas ali celo za stalno. Leta 2002 je EESO organiziral konferenco s ciljem, da bi vključevanje postalo temeljni vidik nove evropske politike priseljevanja. Na konferenci so sodelovali številni strokovnjaki, socialni partnerji in največje nevladne organizacije 25 držav članic. Sklepi konference predlagajo, naj Evropska komisija oblikuje program vključevanja. |
| --- | --- |

4.1.5.16

Napačno je pričakovati, da bodo priseljeni delavci v Evropi ostali le začasno. Nekateri se bodo odločili za vrnitev v svojo državo, drugi pa se bodo v državi gostiteljici naselili za daljši čas ali celo za stalno. Leta 2002 je EESO organiziral konferenco s ciljem, da bi vključevanje postalo temeljni vidik nove evropske politike priseljevanja. Na konferenci so sodelovali številni strokovnjaki, socialni partnerji in največje nevladne organizacije 25 držav članic. Sklepi konference predlagajo, naj Evropska komisija oblikuje program vključevanja.

| 4.1.5.17 | EESO pozdravlja predlog Evropske komisije za evropski okvir o vključevanju in vključitev ciljev vključevanja v haaški program. Prav tako podpira vključitev večjega dela proračuna za politike vključevanja v finančno perspektivo 2007–2013. |
| --- | --- |

4.1.5.17

EESO pozdravlja predlog Evropske komisije za evropski okvir o vključevanju in vključitev ciljev vključevanja v haaški program. Prav tako podpira vključitev večjega dela proračuna za politike vključevanja v finančno perspektivo 2007–2013.

| 4.1.5.18 | Integracija (15) je sicer dvosmeren proces med državo gostiteljico in priseljenci, vendar pa so politični in proračunski instrumenti v rokah vlad, lokalnih in regionalnih organov in Evropske unije. |
| --- | --- |

4.1.5.18

Integracija (15) je sicer dvosmeren proces med državo gostiteljico in priseljenci, vendar pa so politični in proračunski instrumenti v rokah vlad, lokalnih in regionalnih organov in Evropske unije.

| 4.1.5.19 | Program integracije bi moral med drugim vključevati:






  — | uvodni sprejem: informiranje in svetovanje, učenje jezika in navad; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.19

Program integracije bi moral med drugim vključevati:

—

uvodni sprejem: informiranje in svetovanje, učenje jezika in navad;

| — | vključevanje na trg delovne sile z enako obravnavo. Pri tem je bistvena vloga socialnih partnerjev, zato so bili evropski socialni partnerji pozvani, da to vprašanje vključijo v program socialnega dialoga; |
| --- | --- |

—

vključevanje na trg delovne sile z enako obravnavo. Pri tem je bistvena vloga socialnih partnerjev, zato so bili evropski socialni partnerji pozvani, da to vprašanje vključijo v program socialnega dialoga;

| — | nediskriminatoren dostop do izobraževanja; |
| --- | --- |

—

nediskriminatoren dostop do izobraževanja;

| — | vključevanje v mesta ob izogibanju osiromašenim, mestnim getom, ki spodbujajo segregacijo. Lokalni in regionalni organi morajo prevzeti nove politične obveznosti; |
| --- | --- |

—

vključevanje v mesta ob izogibanju osiromašenim, mestnim getom, ki spodbujajo segregacijo. Lokalni in regionalni organi morajo prevzeti nove politične obveznosti;

| — | dostop do zdravstvenega varstva in drugih javnih storitev z enako obravnavo; |
| --- | --- |

—

dostop do zdravstvenega varstva in drugih javnih storitev z enako obravnavo;

| — | nova evropska družba je večkulturna; kulturna identiteta se ne sme uporabljati za namene segregacije ali ksenofobije. |
| --- | --- |

—

nova evropska družba je večkulturna; kulturna identiteta se ne sme uporabljati za namene segregacije ali ksenofobije.

| 4.1.5.20 | Sprejete protidiskriminacijske direktive so odlični pravni instrumenti, vendar ne rešujejo vseh težav. Civilna družba mora sprejeti aktivne politike in nove obveznosti za spodbujanje družbe, ki podpira integracijo. EESO si bo še naprej prizadeval za dialog med organizacijami civilne družbe in v naslednjih mesecih oblikoval novo mnenje na lastno pobudo, ki bo spodbujalo nova prizadevanja lokalnih in regionalnih organov za integracijo. |
| --- | --- |

4.1.5.20

Sprejete protidiskriminacijske direktive so odlični pravni instrumenti, vendar ne rešujejo vseh težav. Civilna družba mora sprejeti aktivne politike in nove obveznosti za spodbujanje družbe, ki podpira integracijo. EESO si bo še naprej prizadeval za dialog med organizacijami civilne družbe in v naslednjih mesecih oblikoval novo mnenje na lastno pobudo, ki bo spodbujalo nova prizadevanja lokalnih in regionalnih organov za integracijo.

4.1.6   Boj proti nezakonitemu priseljevanju

| 4.1.6.1 | Haaški program v poglavju o mejni kontroli obravnava boj proti nezakonitemu priseljevanju. EESO podpira ustanovitev Agencije za upravljanje mej (16), srednjeročno oblikovanje evropskega sistema enot mejne policije in izboljšano koordinacijo nacionalnih mejnih organov. Slediti je treba dvema ciljema: večji učinkovitosti v boju proti kriminalnim mrežam, ki trgujejo z ljudmi, ter humanemu in pravičnemu ravnanju z ljudmi. |
| --- | --- |

4.1.6.1

Haaški program v poglavju o mejni kontroli obravnava boj proti nezakonitemu priseljevanju. EESO podpira ustanovitev Agencije za upravljanje mej (16), srednjeročno oblikovanje evropskega sistema enot mejne policije in izboljšano koordinacijo nacionalnih mejnih organov. Slediti je treba dvema ciljema: večji učinkovitosti v boju proti kriminalnim mrežam, ki trgujejo z ljudmi, ter humanemu in pravičnemu ravnanju z ljudmi.

| 4.1.6.2 | EESO popolnoma podpira instrumente Evropske unije za boj proti trgovanju in tihotapljenju z ljudmi, predvsem direktivo Sveta, ki določa pomoč pri nezakonitem priseljevanju (17), okvirni sklep o boju proti trgovanju in tihotapljenju ljudi (18) in direktivo o vprašanjih dovoljenja za bivanje pripadnike tretjih držav, ki sodelujejo s pravosodnimi organi (19). Čeprav EESO določene vidike navedenih instrumentov kritično obravnava, podpira njihov splošen pristop. |
| --- | --- |

4.1.6.2

EESO popolnoma podpira instrumente Evropske unije za boj proti trgovanju in tihotapljenju z ljudmi, predvsem direktivo Sveta, ki določa pomoč pri nezakonitem priseljevanju (17), okvirni sklep o boju proti trgovanju in tihotapljenju ljudi (18) in direktivo o vprašanjih dovoljenja za bivanje pripadnike tretjih držav, ki sodelujejo s pravosodnimi organi (19). Čeprav EESO določene vidike navedenih instrumentov kritično obravnava, podpira njihov splošen pristop.

| 4.1.6.3 | Vendar so za preprečevanje nezakonitega priseljevanja potrebni ukrepi na drugih področjih. Pomembno je, da so priseljencem na voljo zakoniti, pregledni in prožni postopki za dovolitev vstopa. Boriti se moramo tudi proti sivi ekonomiji in nezakonitemu zaposlovanju ter odstraniti izkoriščevalske delovne pogoje, ki so jim pogosto podvrženi mnogi nezakoniti priseljenci. |
| --- | --- |

4.1.6.3

Vendar so za preprečevanje nezakonitega priseljevanja potrebni ukrepi na drugih področjih. Pomembno je, da so priseljencem na voljo zakoniti, pregledni in prožni postopki za dovolitev vstopa. Boriti se moramo tudi proti sivi ekonomiji in nezakonitemu zaposlovanju ter odstraniti izkoriščevalske delovne pogoje, ki so jim pogosto podvrženi mnogi nezakoniti priseljenci.

| 4.1.6.4 | Za preprečevanje nezakonitega priseljevanja in boj proti trgovanju z ljudmi je prav tako treba izboljšati sodelovanje s sosednjimi in tranzitnimi državami. |
| --- | --- |

4.1.6.4

Za preprečevanje nezakonitega priseljevanja in boj proti trgovanju z ljudmi je prav tako treba izboljšati sodelovanje s sosednjimi in tranzitnimi državami.

4.2   Krepitev varnosti

| 4.2.1 | Haaški program navaja, da je varnost Evropske unije in njenih držav članic vse pomembnejša, če upoštevamo teroristične napade v ZDA 11. septembra 2001 in Španiji 11. marca 2004. Program predlaga usklajeno ukrepanje proti skupnim čezmejnim težavam, zlasti na področju varnosti. |
| --- | --- |

4.2.1

Haaški program navaja, da je varnost Evropske unije in njenih držav članic vse pomembnejša, če upoštevamo teroristične napade v ZDA 11. septembra 2001 in Španiji 11. marca 2004. Program predlaga usklajeno ukrepanje proti skupnim čezmejnim težavam, zlasti na področju varnosti.

| 4.2.2 | Evropska varnostna strategija z dne 12. decembra 2003 (20), ki določa vlogo in odgovornost EU v novem svetovnem varnostnem položaju, prepoznava terorizem kot eno največjih groženj tega stoletja. Strategija prav tako poudarja stalno povezavo med notranjimi in zunanjimi varnostnimi vidiki, ki jo v Evropi predstavljajo skupne zunanje meje in prost pretok oseb v EU brez notranjih meja. |
| --- | --- |

4.2.2

Evropska varnostna strategija z dne 12. decembra 2003 (20), ki določa vlogo in odgovornost EU v novem svetovnem varnostnem položaju, prepoznava terorizem kot eno največjih groženj tega stoletja. Strategija prav tako poudarja stalno povezavo med notranjimi in zunanjimi varnostnimi vidiki, ki jo v Evropi predstavljajo skupne zunanje meje in prost pretok oseb v EU brez notranjih meja.

| 4.2.3 | Terorizem pomeni napad na temelje demokracije in pravno državo: državljanske človekove pravice in svoboščine — vključno s pravico do življenja. Skupno ukrepanje EU je nujno potrebno. Da se zagotovi popolno izvajanje pravic in svoboščin, mora Evropska unija zagotoviti visoko raven varnosti. V skladu s členom 29 PEU mora Unija „državljanom zagotoviti visoko stopnjo varnosti, v skladu s področjem svobode, varnosti in pravice“. Nobena država članica se ne more sama boriti proti pojavu „terorizma“. Evropsko sodelovanje pri boju proti kriminalu in čezmejnemu organiziranemu kriminalu mora biti okrepljeno z vzpostavitvijo skupne strategije. |
| --- | --- |

4.2.3

Terorizem pomeni napad na temelje demokracije in pravno državo: državljanske človekove pravice in svoboščine — vključno s pravico do življenja. Skupno ukrepanje EU je nujno potrebno. Da se zagotovi popolno izvajanje pravic in svoboščin, mora Evropska unija zagotoviti visoko raven varnosti. V skladu s členom 29 PEU mora Unija „državljanom zagotoviti visoko stopnjo varnosti, v skladu s področjem svobode, varnosti in pravice“. Nobena država članica se ne more sama boriti proti pojavu „terorizma“. Evropsko sodelovanje pri boju proti kriminalu in čezmejnemu organiziranemu kriminalu mora biti okrepljeno z vzpostavitvijo skupne strategije.

| 4.2.4 | Teroristični napadi julija 2005 v Londonu so še enkrat poudarili največje izzive našega časa: kako preprečiti terorizem in se učinkovito boriti proti njemu ter hkrati v celoti spoštovati osnovne pravice in svoboščine in krepiti demokracijo in pravno državo. |
| --- | --- |

4.2.4

Teroristični napadi julija 2005 v Londonu so še enkrat poudarili največje izzive našega časa: kako preprečiti terorizem in se učinkovito boriti proti njemu ter hkrati v celoti spoštovati osnovne pravice in svoboščine in krepiti demokracijo in pravno državo.

| 4.2.5 | Svet Evropske unije je 13. julija 2005 na izredni seji sprejel Deklaracijo o odzivu EU na teroristične napade v Londonu, ki poudarja potrebo po hitrejšem izvajanju Akcijskega načrta EU v boju proti terorizmu, sprejetega 21. septembra 2001. Veliko zakonodajnih pobud, ki jih deklaracija predlaga, so Evropski parlament, nevladne organizacije in civilna družba kritično ocenili. Kritika izhaja iz dvomov glede združljivosti načel legitimnosti, sorazmernosti in učinkovitosti (21). |
| --- | --- |

4.2.5

Svet Evropske unije je 13. julija 2005 na izredni seji sprejel Deklaracijo o odzivu EU na teroristične napade v Londonu, ki poudarja potrebo po hitrejšem izvajanju Akcijskega načrta EU v boju proti terorizmu, sprejetega 21. septembra 2001. Veliko zakonodajnih pobud, ki jih deklaracija predlaga, so Evropski parlament, nevladne organizacije in civilna družba kritično ocenili. Kritika izhaja iz dvomov glede združljivosti načel legitimnosti, sorazmernosti in učinkovitosti (21).

| 4.2.6 | K neučinkovitosti skupne Evropske varnostne strategije prispeva več dejavnikov: neučinkovit sodni okvir, ki določa razvoj teh politik; izključitev Evropskega parlamenta in Evropskega sodišča; zapletenost korenin, vzrokov in načinov mednarodnega terorizma in organiziranega kriminala; pomanjkanje pripravljenosti prepoznavanja in preučevanja posebnosti s strani nekaterih držav članic; odsotnost skupne evropske/mednarodne opredelitve terorizma; pomanjkanje vzajemnega zaupanja med organi kazenskega pregona in sodnimi organi držav članic. |
| --- | --- |

4.2.6

K neučinkovitosti skupne Evropske varnostne strategije prispeva več dejavnikov: neučinkovit sodni okvir, ki določa razvoj teh politik; izključitev Evropskega parlamenta in Evropskega sodišča; zapletenost korenin, vzrokov in načinov mednarodnega terorizma in organiziranega kriminala; pomanjkanje pripravljenosti prepoznavanja in preučevanja posebnosti s strani nekaterih držav članic; odsotnost skupne evropske/mednarodne opredelitve terorizma; pomanjkanje vzajemnega zaupanja med organi kazenskega pregona in sodnimi organi držav članic.

| 4.2.7 | Napačno je izvajati varnostno politiko, ki ni v ustreznem ravnotežju s spoštovanjem človekovih pravic. Takšen način lahko kvečjemu zmanjšuje učinkovitost boja proti terorizmu. |
| --- | --- |

4.2.7

Napačno je izvajati varnostno politiko, ki ni v ustreznem ravnotežju s spoštovanjem človekovih pravic. Takšen način lahko kvečjemu zmanjšuje učinkovitost boja proti terorizmu.

| 4.2.8 | Ena najšibkejših točk evropskega sodelovanja na področju varnosti je dejstvo, da te politike ostajajo zunaj okvira Skupnosti in se večinoma izvajajo z medvladnimi metodami (tretji steber EU). Vloga Evropske unije je pri tem omejena. To je povzročilo že več negativnih posledic, kot so denimo pomanjkanje učinkovitosti (v glavnem zaradi uporabe pravila soglasnosti pri sprejemanju odločitev) in preglednosti v postopku odločanja ter izključitev udeležbe Evropskega parlamenta in Sodišča. Pristojnost Evropskega sodišča v okviru tretjega stebra bi države članice morale upoštevati z ustrezno deklaracijo (22). |
| --- | --- |

4.2.8

Ena najšibkejših točk evropskega sodelovanja na področju varnosti je dejstvo, da te politike ostajajo zunaj okvira Skupnosti in se večinoma izvajajo z medvladnimi metodami (tretji steber EU). Vloga Evropske unije je pri tem omejena. To je povzročilo že več negativnih posledic, kot so denimo pomanjkanje učinkovitosti (v glavnem zaradi uporabe pravila soglasnosti pri sprejemanju odločitev) in preglednosti v postopku odločanja ter izključitev udeležbe Evropskega parlamenta in Sodišča. Pristojnost Evropskega sodišča v okviru tretjega stebra bi države članice morale upoštevati z ustrezno deklaracijo (22).

| 4.2.9 | Jasen primer dejstva, da se razsežnosti „svobode, varnosti in pravice“ še naprej razvijajo po povsem vladnih virih, je Pogodba iz Prüma (Schengen III) z dne 27. maja 2005 o pospeševanju čezmejnega sodelovanja in boja proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakonitemu preseljevanju. O pogodbi se je pogajalo in jo sprejelo izključno sedem držav članic (23). Postopek odločanja ni bil pregleden kljub pomembnosti naslovljenih politik in tem (24). |
| --- | --- |

4.2.9

Jasen primer dejstva, da se razsežnosti „svobode, varnosti in pravice“ še naprej razvijajo po povsem vladnih virih, je Pogodba iz Prüma (Schengen III) z dne 27. maja 2005 o pospeševanju čezmejnega sodelovanja in boja proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakonitemu preseljevanju. O pogodbi se je pogajalo in jo sprejelo izključno sedem držav članic (23). Postopek odločanja ni bil pregleden kljub pomembnosti naslovljenih politik in tem (24).

| 4.2.10 | Izključno medvladno sodelovanje je oslabilo evropski projekt in celotno območje svobode, varnosti in pravice, ki pelje k „manj Evrope“. V teh politikah je treba z uporabo metode Skupnosti in ustreznih institucionalnih okvirov spodbujati in zagotoviti „več Evrope“. Ureditve Skupnosti omogočajo bolj celovit, učinkovit, razumljiv in usklajen pristop ter sistem, s katerim lahko sprejmemo izzive današnjega časa. |
| --- | --- |

4.2.10

Izključno medvladno sodelovanje je oslabilo evropski projekt in celotno območje svobode, varnosti in pravice, ki pelje k „manj Evrope“. V teh politikah je treba z uporabo metode Skupnosti in ustreznih institucionalnih okvirov spodbujati in zagotoviti „več Evrope“. Ureditve Skupnosti omogočajo bolj celovit, učinkovit, razumljiv in usklajen pristop ter sistem, s katerim lahko sprejmemo izzive današnjega časa.

| 4.2.11 | Vključevanje Evropskega parlamenta v postopek odločanja in dodelitev pristojnosti v zvezi s tema politikama Evropskemu sodišču sta nujna za spoštovanje demokratičnih vrednot in pravne države. Obstaja potreba po parlamentarnem in sodnem nadzorovanju vseh zakonodajnih dejanj, povezanih z varnostjo, sprejetih in predlaganih v okviru tretjega stebra EU, in tudi dejavnosti evropskih agencij (Europol, Eurojust, Evropska policijska akademija — CEPOL, Delovna skupina policijskih nadzornikov EU, Evropska agencija za meje itd.). |
| --- | --- |

4.2.11

Vključevanje Evropskega parlamenta v postopek odločanja in dodelitev pristojnosti v zvezi s tema politikama Evropskemu sodišču sta nujna za spoštovanje demokratičnih vrednot in pravne države. Obstaja potreba po parlamentarnem in sodnem nadzorovanju vseh zakonodajnih dejanj, povezanih z varnostjo, sprejetih in predlaganih v okviru tretjega stebra EU, in tudi dejavnosti evropskih agencij (Europol, Eurojust, Evropska policijska akademija — CEPOL, Delovna skupina policijskih nadzornikov EU, Evropska agencija za meje itd.).

| 4.2.12 | Varnost je osrednja tema haaškega programa in je glavni strateški cilj za naslednjih pet let za področje svobode, varnosti in pravice. V del progama o svobodi in pravici je vključena tudi varnost. Zato je napačno, če naslov „Krepitev svobode“ vključuje: boj proti nezakonitemu priseljevanju, biometrične in informacijske sisteme (razvoj in sinergija zbirk podatkov), politiko vračanja in ponovnega sprejemanja, izboljšan mejni nadzor, vizumsko politiko itd. |
| --- | --- |

4.2.12

Varnost je osrednja tema haaškega programa in je glavni strateški cilj za naslednjih pet let za področje svobode, varnosti in pravice. V del progama o svobodi in pravici je vključena tudi varnost. Zato je napačno, če naslov „Krepitev svobode“ vključuje: boj proti nezakonitemu priseljevanju, biometrične in informacijske sisteme (razvoj in sinergija zbirk podatkov), politiko vračanja in ponovnega sprejemanja, izboljšan mejni nadzor, vizumsko politiko itd.

| 4.2.13 | Razen tega haaški program na prvo mesto postavlja potrebo po bolj učinkovitem in ustreznejšem izvajanju in ocenjevanju ukrepov, ki se že izvajajo v zvezi s svobodo, varnostjo in pravico (25). Pred oblikovanjem in spodbujanjem politike v zvezi s temi tremi področji je treba izvesti študijo o učinkovitosti, sorazmernosti in zakonitosti teh zadev, kajti potrebujemo zelo kakovostno zakonodajo. |
| --- | --- |

4.2.13

Razen tega haaški program na prvo mesto postavlja potrebo po bolj učinkovitem in ustreznejšem izvajanju in ocenjevanju ukrepov, ki se že izvajajo v zvezi s svobodo, varnostjo in pravico (25). Pred oblikovanjem in spodbujanjem politike v zvezi s temi tremi področji je treba izvesti študijo o učinkovitosti, sorazmernosti in zakonitosti teh zadev, kajti potrebujemo zelo kakovostno zakonodajo.

| 4.2.14 | Nujen je jasen in usklajen zakonodajni okvir za popolno zaščito osebnih podatkov ter za spremljanje pravnega in parlamentarnega delovanja. Predlog Evropske komisije, ki njenim oddelkom dovoljuje sistematično, redno in temeljito preverjanje (s presojo vpliva) usklajenosti zakonodaje z Listino EU o temeljnih pravicah, je zato zelo pozitiven (26). Vseeno mora biti ta študija izvedena za zadnjo različico ukrepov, ki jih sprejme Svet. Usklajenost med spoštovanjem pravice do zasebnosti, zaščite podatkov (svobode) — člen 8 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Direktiva 95/46/EC (27) — in varnosti pri razdeljevanju podatkov med policijskimi organi in ostalimi varnostnimi organi je treba spoštovati na vseh ravneh postopka odločanja in praktičnega izvajanja. |
| --- | --- |

4.2.14

Nujen je jasen in usklajen zakonodajni okvir za popolno zaščito osebnih podatkov ter za spremljanje pravnega in parlamentarnega delovanja. Predlog Evropske komisije, ki njenim oddelkom dovoljuje sistematično, redno in temeljito preverjanje (s presojo vpliva) usklajenosti zakonodaje z Listino EU o temeljnih pravicah, je zato zelo pozitiven (26). Vseeno mora biti ta študija izvedena za zadnjo različico ukrepov, ki jih sprejme Svet. Usklajenost med spoštovanjem pravice do zasebnosti, zaščite podatkov (svobode) — člen 8 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Direktiva 95/46/EC (27) — in varnosti pri razdeljevanju podatkov med policijskimi organi in ostalimi varnostnimi organi je treba spoštovati na vseh ravneh postopka odločanja in praktičnega izvajanja.

| 4.2.15 | Razširiti pristojnosti Agencije Evropske unije na temeljne pravice tako, da je vključen tudi tretji steber EU (naslov VI PEU), je ključni element pri vzdrževanju ustreznega ravnovesja med svobodo, varnostjo in pravico v politikah, ki jih razvija Unija (28). |
| --- | --- |

4.2.15

Razširiti pristojnosti Agencije Evropske unije na temeljne pravice tako, da je vključen tudi tretji steber EU (naslov VI PEU), je ključni element pri vzdrževanju ustreznega ravnovesja med svobodo, varnostjo in pravico v politikah, ki jih razvija Unija (28).

| 4.2.16 | Haaški program veliko pomembnost namenja ukrepom v zvezi s terorizmom, ki so zlasti usmerjeni h krepitvi izmenjave podatkov o grožnjah notranji in zunanji varnosti, med obveščevalnimi in varnostnimi službami držav članic; boj proti financiranju terorizma; strateška analiza terorističnih groženj s strani obveščevalnih in varnostnih služb ter Europola; zaščita kritične infrastrukture in obvladovanje posledic. |
| --- | --- |

4.2.16

Haaški program veliko pomembnost namenja ukrepom v zvezi s terorizmom, ki so zlasti usmerjeni h krepitvi izmenjave podatkov o grožnjah notranji in zunanji varnosti, med obveščevalnimi in varnostnimi službami držav članic; boj proti financiranju terorizma; strateška analiza terorističnih groženj s strani obveščevalnih in varnostnih služb ter Europola; zaščita kritične infrastrukture in obvladovanje posledic.

| 4.2.17 | Eden od inovativnejših predlogov v haaškem programu, v poglavju „Krepitev varnosti“, je načelo razpoložljivosti podatkov. To načelo označuje nov pristop k izboljšanju čezmejne izmenjave podatkov kazenskega pregona v EU, ki temelji na tem, da lahko policist ene države članice od druge države članice dobi vse podatke, ki jih potrebuje za izvajanje preiskav (29). Dejanska vsebina, vpliv, obseg in pogoji uporabe tega revolucionarnega načela še niso jasni. Za njegovo delovanje bo potrebno veliko zaupanja med organi pregona zadevnih držav članic. Pomanjkanje zaupanja je ena od največjih ovir pri evropskem sodelovanju. Treba je okrepiti sodelovanje med agencijami, institucijami in akterji EU, ki obravnavajo teme varnosti, svobode in pravice. Razen tega je treba zagotoviti sodno nadzorovanje dejavnosti, ki izhaja iz načela razpoložljivosti. EESO podpira predlog Evropske komisije o varstvu osebnih podatkov, ki se obravnavajo v okviru policijskega sodelovanja in sodelovanja sodstva v kazenskih zadevah (30). |
| --- | --- |

4.2.17

Eden od inovativnejših predlogov v haaškem programu, v poglavju „Krepitev varnosti“, je načelo razpoložljivosti podatkov. To načelo označuje nov pristop k izboljšanju čezmejne izmenjave podatkov kazenskega pregona v EU, ki temelji na tem, da lahko policist ene države članice od druge države članice dobi vse podatke, ki jih potrebuje za izvajanje preiskav (29). Dejanska vsebina, vpliv, obseg in pogoji uporabe tega revolucionarnega načela še niso jasni. Za njegovo delovanje bo potrebno veliko zaupanja med organi pregona zadevnih držav članic. Pomanjkanje zaupanja je ena od največjih ovir pri evropskem sodelovanju. Treba je okrepiti sodelovanje med agencijami, institucijami in akterji EU, ki obravnavajo teme varnosti, svobode in pravice. Razen tega je treba zagotoviti sodno nadzorovanje dejavnosti, ki izhaja iz načela razpoložljivosti. EESO podpira predlog Evropske komisije o varstvu osebnih podatkov, ki se obravnavajo v okviru policijskega sodelovanja in sodelovanja sodstva v kazenskih zadevah (30).

| 4.2.18 | EESO poziva, da evropske agencije na ustrezen način sodelujejo na področju svobode, varnosti in pravice. Haaški program zahteva tesnejše praktično sodelovanje in usklajevanje na nacionalni ravni med organi pregona, pravnimi in carinskimi oblastmi ter med njimi in Europolom. Države članice morajo spodbuditi Europol kot evropsko agencijo in mu omogočiti odločujočo vlogo, skupaj z Eurojustom, v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. Nesprejemljivo je, da protokolov, ki spreminjajo Konvencijo o Europolu, še vedno niso ratificirale vse države članice. To je predvsem nujno potrebno, če Europol kot temeljni kamen sodelovanja med organi pregona prejema podporo in sredstva, ki jih potrebuje za učinkovito delovanje. Pred ponovno opredelitvijo Europolove pristojnosti morajo biti države članice prepričane o njegovih koristih in potrebi po popolnem sodelovanju z njim. Razen tega program navaja, da bo od 1. januarja 2006 Europol nadomestil letno poročilo o položaju kriminala v EU z „oceno groženj“ o resnih oblikah organiziranega kriminala. To povečanje praktične ustreznosti vloge, ki jo ima Europol, mora spremljati razumljivo demokratično ocenjevanje njegovih dejavnosti. Evropski parlament in nacionalni parlamenti morajo imeti skupaj z Evropskih sodiščem osrednjo vlogo v demokratičnem nadzoru in sodnem spremljanju dejavnosti. |
| --- | --- |

4.2.18

EESO poziva, da evropske agencije na ustrezen način sodelujejo na področju svobode, varnosti in pravice. Haaški program zahteva tesnejše praktično sodelovanje in usklajevanje na nacionalni ravni med organi pregona, pravnimi in carinskimi oblastmi ter med njimi in Europolom. Države članice morajo spodbuditi Europol kot evropsko agencijo in mu omogočiti odločujočo vlogo, skupaj z Eurojustom, v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. Nesprejemljivo je, da protokolov, ki spreminjajo Konvencijo o Europolu, še vedno niso ratificirale vse države članice. To je predvsem nujno potrebno, če Europol kot temeljni kamen sodelovanja med organi pregona prejema podporo in sredstva, ki jih potrebuje za učinkovito delovanje. Pred ponovno opredelitvijo Europolove pristojnosti morajo biti države članice prepričane o njegovih koristih in potrebi po popolnem sodelovanju z njim. Razen tega program navaja, da bo od 1. januarja 2006 Europol nadomestil letno poročilo o položaju kriminala v EU z „oceno groženj“ o resnih oblikah organiziranega kriminala. To povečanje praktične ustreznosti vloge, ki jo ima Europol, mora spremljati razumljivo demokratično ocenjevanje njegovih dejavnosti. Evropski parlament in nacionalni parlamenti morajo imeti skupaj z Evropskih sodiščem osrednjo vlogo v demokratičnem nadzoru in sodnem spremljanju dejavnosti.

| 4.2.19 | Druga vrsta težav, ki jim je v okviru političnega programa treba nameniti prednost, so težave, povezane z biometrijo in informacijskimi sistemi. Neskladnost večine teh ukrepov z načeli legitimnosti, sorazmernosti in učinkovitosti so poleg odbora Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (31) redno kritizirale tudi organizacije za človekove pravice. Pomanjkanje ustreznega varovanja in učinkovitih sredstev pravnega varstva krepi te argumente. Kljub kritikam instrumentov je Deklaracija o odzivu EU na teroristične napade v Londonu, sprejeta na izredni seji 13. julija 2005, poudarila potrebo po njihovem takojšnjem sprejetju (32). |
| --- | --- |

4.2.19

Druga vrsta težav, ki jim je v okviru političnega programa treba nameniti prednost, so težave, povezane z biometrijo in informacijskimi sistemi. Neskladnost večine teh ukrepov z načeli legitimnosti, sorazmernosti in učinkovitosti so poleg odbora Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (31) redno kritizirale tudi organizacije za človekove pravice. Pomanjkanje ustreznega varovanja in učinkovitih sredstev pravnega varstva krepi te argumente. Kljub kritikam instrumentov je Deklaracija o odzivu EU na teroristične napade v Londonu, sprejeta na izredni seji 13. julija 2005, poudarila potrebo po njihovem takojšnjem sprejetju (32).

| 4.2.20 | Haaški program za prednostno nalogo določa ureditev za ocenjevanje obstoječih politik. Pred sprejetjem teh pobud je treba izvesti podrobno neodvisno študijo o njihovi učinkovitosti, dodani vrednosti in legitimnosti (usklajenost s človekovimi pravicami in svoboščinami). Boj proti terorizmu ni opravičilo za ustvarjanje politike, ki bi lahko povzročila nepopravljivo škodo varovanju svobode in demokracije ter posledično ustvarila več nevarnosti za vse. |
| --- | --- |

4.2.20

Haaški program za prednostno nalogo določa ureditev za ocenjevanje obstoječih politik. Pred sprejetjem teh pobud je treba izvesti podrobno neodvisno študijo o njihovi učinkovitosti, dodani vrednosti in legitimnosti (usklajenost s človekovimi pravicami in svoboščinami). Boj proti terorizmu ni opravičilo za ustvarjanje politike, ki bi lahko povzročila nepopravljivo škodo varovanju svobode in demokracije ter posledično ustvarila več nevarnosti za vse.

| 4.2.21 | V zvezi z ukrepi proti financiranju terorizma in pranju denarja kriminalnih organizacij je potreben bolj usmerjen pristop in prenos zakonodajnih aktov, ki omogočajo bolj učinkovito spremljanje sumljivih finančnih tokov, ki bi lahko financirali kriminalne dejavnosti, še zlasti kot del pranja denarja (33). |
| --- | --- |

4.2.21

V zvezi z ukrepi proti financiranju terorizma in pranju denarja kriminalnih organizacij je potreben bolj usmerjen pristop in prenos zakonodajnih aktov, ki omogočajo bolj učinkovito spremljanje sumljivih finančnih tokov, ki bi lahko financirali kriminalne dejavnosti, še zlasti kot del pranja denarja (33).

| 4.2.22 | Evropska komisija je pred kratkim predlagala kodeks dobrega vodenja za preprečevanje uporabe nevladnih organizacij pri financiranju kriminalnih organizacij. EESO pozdravlja uvedbo postopka posvetovanja Komisije s civilno družbo in nevladnimi organizacijami o tej temi in je zaskrbljen zaradi povezav med nevladnimi organizacijami in terorizmom, ki jih je navedla Komisija, ker to povzroča zmedo in nepravične predsodke. Nevladne organizacije in organizirana civilna družba imajo osrednjo vlogo v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu (34). |
| --- | --- |

4.2.22

Evropska komisija je pred kratkim predlagala kodeks dobrega vodenja za preprečevanje uporabe nevladnih organizacij pri financiranju kriminalnih organizacij. EESO pozdravlja uvedbo postopka posvetovanja Komisije s civilno družbo in nevladnimi organizacijami o tej temi in je zaskrbljen zaradi povezav med nevladnimi organizacijami in terorizmom, ki jih je navedla Komisija, ker to povzroča zmedo in nepravične predsodke. Nevladne organizacije in organizirana civilna družba imajo osrednjo vlogo v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu (34).

| 4.2.23 | V skladu z Evropsko varnostno strategijo in kot njen bistven dodatek ter v skladu s prednostjo, dodeljeno razvoju usklajene zunanje razsežnosti varnostne politike, določa haaški program razvoj celostnih in usklajenih sporazumov za krizno upravljanje za krize s čezmejnimi vplivi, ki naj se izvede do 1. julija 2006. Ti sporazumi morajo vključevati oceno zmogljivosti držav članic, kopičenje zalog, usposabljanje, skupne vaje in operativne načrte za civilno krizno upravljanje. Do konca leta 2005 bo Evropska komisija predložila sklep, ki bo vzpostavil varen splošni sistem hitrega obveščanja (ARGUS), in krizni center, ki bo usklajeval obstoječe sisteme obveščanja, ter predlog, ki bo vzpostavil informacijsko mrežo Evropske unije za opozorila o kritični infrastrukturi. |
| --- | --- |

4.2.23

V skladu z Evropsko varnostno strategijo in kot njen bistven dodatek ter v skladu s prednostjo, dodeljeno razvoju usklajene zunanje razsežnosti varnostne politike, določa haaški program razvoj celostnih in usklajenih sporazumov za krizno upravljanje za krize s čezmejnimi vplivi, ki naj se izvede do 1. julija 2006. Ti sporazumi morajo vključevati oceno zmogljivosti držav članic, kopičenje zalog, usposabljanje, skupne vaje in operativne načrte za civilno krizno upravljanje. Do konca leta 2005 bo Evropska komisija predložila sklep, ki bo vzpostavil varen splošni sistem hitrega obveščanja (ARGUS), in krizni center, ki bo usklajeval obstoječe sisteme obveščanja, ter predlog, ki bo vzpostavil informacijsko mrežo Evropske unije za opozorila o kritični infrastrukturi.

| 4.2.24 | EESO verjame, da EU potrebuje nov, učinkovit, legitimen in sorazmeren pristop k Skupni varnostni strategiji. Različne oblike terorizma zahtevajo različne rešitve in instrumente, prilagojene naravi zločina. |
| --- | --- |

4.2.24

EESO verjame, da EU potrebuje nov, učinkovit, legitimen in sorazmeren pristop k Skupni varnostni strategiji. Različne oblike terorizma zahtevajo različne rešitve in instrumente, prilagojene naravi zločina.

| 4.2.25 | Razen tega moramo preučiti več izvorov nasilnega radikalizma ranljivih skupin in metod rekrutiranja za teroristične dejavnosti, da bi preprečili njihovo širjenje. To mora potekati skupaj s spodbujanjem in politično zavezanostjo odprtega dialoga med religijo in kulturo, bojem proti nestrpnosti, ksenofobiji in nasilnemu ekstremizmu. |
| --- | --- |

4.2.25

Razen tega moramo preučiti več izvorov nasilnega radikalizma ranljivih skupin in metod rekrutiranja za teroristične dejavnosti, da bi preprečili njihovo širjenje. To mora potekati skupaj s spodbujanjem in politično zavezanostjo odprtega dialoga med religijo in kulturo, bojem proti nestrpnosti, ksenofobiji in nasilnemu ekstremizmu.

| 4.2.26 | Komisija mora preučiti možnost vključevanja terorizma v tiste zločine, ki spadajo pod pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča. |
| --- | --- |

4.2.26

Komisija mora preučiti možnost vključevanja terorizma v tiste zločine, ki spadajo pod pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča.

4.3   Povečane pristojnosti pravosodja

| 4.3.1 | V skladu s filozofijo, predstavljeno v zaključkih zasedanja Evropskega sveta v Tampereju leta 1999, daje haaški program prednost ustvarjanju skupnega evropskega območja pravice, ki temelji na načelu medsebojnega priznavanja sodnih odločb in dostopa do pravnega varstva. |
| --- | --- |

4.3.1

V skladu s filozofijo, predstavljeno v zaključkih zasedanja Evropskega sveta v Tampereju leta 1999, daje haaški program prednost ustvarjanju skupnega evropskega območja pravice, ki temelji na načelu medsebojnega priznavanja sodnih odločb in dostopa do pravnega varstva.

| 4.3.2 | Na mnogih območjih (35) je postalo jasno, da je razvoj medsebojnega zaupanja med različnimi sodnimi organi in sistemi nujno potreben. To je eden od večjih predpogojev za daljnosežnejšo pravosodno sodelovanje v kazenskih in civilnih zadevah. Sodni organi in vsi organi, vključeni v sodne postopke, morajo upoštevati odločitve organov drugih držav članic. Niti sodna pristojnost in kakovost niti pravica do pravičnega sojenja ne smeta biti vprašljiva. Pomanjkanje zaupanja, razlike med pravnimi sistemi posameznih držav članic v kazenskem in civilnem pravu ter pomanjkanje obširnega in vzajemnega poznavanja teh sistemov pa še naprej predstavljajo oviro razvoju čezmejnega pristopa v teh politikah ter krepitvi pravosodnega sodelovanja na evropski ravni. |
| --- | --- |

4.3.2

Na mnogih območjih (35) je postalo jasno, da je razvoj medsebojnega zaupanja med različnimi sodnimi organi in sistemi nujno potreben. To je eden od večjih predpogojev za daljnosežnejšo pravosodno sodelovanje v kazenskih in civilnih zadevah. Sodni organi in vsi organi, vključeni v sodne postopke, morajo upoštevati odločitve organov drugih držav članic. Niti sodna pristojnost in kakovost niti pravica do pravičnega sojenja ne smeta biti vprašljiva. Pomanjkanje zaupanja, razlike med pravnimi sistemi posameznih držav članic v kazenskem in civilnem pravu ter pomanjkanje obširnega in vzajemnega poznavanja teh sistemov pa še naprej predstavljajo oviro razvoju čezmejnega pristopa v teh politikah ter krepitvi pravosodnega sodelovanja na evropski ravni.

| 4.3.3 | Haaški program predlaga oblikovanje „evropske pravosodne kulture“ na podlagi pripadajočih različnosti nacionalnih pravnih sistemov in navad. Ob tem program poziva k dodatnim prizadevanjem za omogočanje lažjega dostopa do pravice in sodnega sodelovanja. Razen tega mora medsebojno zaupanje (36) temeljiti na zagotovljenem dostopu do pravosodnega sistema visoke kakovosti (37) za vse evropske državljane. |
| --- | --- |

4.3.3

Haaški program predlaga oblikovanje „evropske pravosodne kulture“ na podlagi pripadajočih različnosti nacionalnih pravnih sistemov in navad. Ob tem program poziva k dodatnim prizadevanjem za omogočanje lažjega dostopa do pravice in sodnega sodelovanja. Razen tega mora medsebojno zaupanje (36) temeljiti na zagotovljenem dostopu do pravosodnega sistema visoke kakovosti (37) za vse evropske državljane.

| 4.3.4 | Haaški program je na splošno manj ambiciozen kot večletni programa iz Tampereja. Namesto ponudbe številnih novih ukrepov in pravnih predlogov imata prednost oblikovanje sistema objektivnega in nepristranskega ocenjevanja ter izvajanje sedanjih ukrepov na področju pravosodja, ob upoštevanju neodvisnosti sodstva. |
| --- | --- |

4.3.4

Haaški program je na splošno manj ambiciozen kot večletni programa iz Tampereja. Namesto ponudbe številnih novih ukrepov in pravnih predlogov imata prednost oblikovanje sistema objektivnega in nepristranskega ocenjevanja ter izvajanje sedanjih ukrepov na področju pravosodja, ob upoštevanju neodvisnosti sodstva.

| 4.3.5 | Razen pomanjkanja medsebojnega zaupanja med pravosodnimi organi držav članic je druga najpomembnejša ovira za sodno sodelovanje v kazenskih zadevah to, da spada pod tretji steber EU in zato ni v pristojnosti Skupnosti (postopek Skupnosti). Zato je vloga EU nekoliko omejena. To je povzročilo več negativnih posledic, kot so pomanjkanje učinkovitosti in preglednosti ter izključitev Evropskega parlamenta iz zakonodajnega postopka. Razen tega Evropsko sodišče nima celotne pristojnosti. V skladu s tretjim stebrom morajo države članice sprejeti pristojnost Sodišča za izdajo sklepa o razlagi in veljavnosti razvitih politik prek izjave v ta namen. |
| --- | --- |

4.3.5

Razen pomanjkanja medsebojnega zaupanja med pravosodnimi organi držav članic je druga najpomembnejša ovira za sodno sodelovanje v kazenskih zadevah to, da spada pod tretji steber EU in zato ni v pristojnosti Skupnosti (postopek Skupnosti). Zato je vloga EU nekoliko omejena. To je povzročilo več negativnih posledic, kot so pomanjkanje učinkovitosti in preglednosti ter izključitev Evropskega parlamenta iz zakonodajnega postopka. Razen tega Evropsko sodišče nima celotne pristojnosti. V skladu s tretjim stebrom morajo države članice sprejeti pristojnost Sodišča za izdajo sklepa o razlagi in veljavnosti razvitih politik prek izjave v ta namen.

| 4.3.6 | Ob upoštevanju sodnega sodelovanja v kazenskih zadevah so prednost očitno dobili ukrepi, namenjeni krepitvi tega načela (varnost) na račun kakršnekoli zaščite najmanjših postopkovnih pravic na evropski ravni (svoboda). Dober primer tega neravnovesja med svobodo in varnostjo je evropski priporni nalog, ki je na področju kazenskega prava prvi korak k razvoju načela medsebojnega priznavanja sodnih odločb (38). Kljub neposrednemu vplivu „evropskega naloga“ tri leta po njegovem sprejetju še vedno ni vzporednega zakonodajnega okvira za zaščito postopkovnih pravic osumljencev in obtožencev v kazenskih postopkih v EU. |
| --- | --- |

4.3.6

Ob upoštevanju sodnega sodelovanja v kazenskih zadevah so prednost očitno dobili ukrepi, namenjeni krepitvi tega načela (varnost) na račun kakršnekoli zaščite najmanjših postopkovnih pravic na evropski ravni (svoboda). Dober primer tega neravnovesja med svobodo in varnostjo je evropski priporni nalog, ki je na področju kazenskega prava prvi korak k razvoju načela medsebojnega priznavanja sodnih odločb (38). Kljub neposrednemu vplivu „evropskega naloga“ tri leta po njegovem sprejetju še vedno ni vzporednega zakonodajnega okvira za zaščito postopkovnih pravic osumljencev in obtožencev v kazenskih postopkih v EU.

| 4.3.7 | Glede na obstoj te zakonodajne vrzeli je Evropska komisija aprila 2004 predložila predlog okvirnega sklepa Sveta o določenih procesnih pravicah pri kazenskih postopkih na celotnem območju Evropske unije (2004/328). Sklep predpisuje skupne minimalne standarde v zvezi s pravicami, ki se uporabljajo v vseh postopkih v EU, za ugotovitev krivde ali nedolžnosti osebe, osumljene storitve kaznivega dejanja, ali za odločitev o izidu po priznanju krivde, ob upoštevanju kazenske obtožbe. To vključuje tudi pritožbe, ki izhajajo iz teh postopkov (39). Čeprav se lahko pojavijo kritike v zvezi z omejitvami, ki jih uvaja sklep o procesnih pravicah, bo njegovo sprejetje okrepilo medsebojno zaupanje in zaščito temeljnih pravic državljanov, vključno s pravico do pravičnega sojenja. Ovire pri doseganju političnega sporazuma znotraj Sveta so nedvomno ogromne. Nesprejemljivo je, da se predstavniki držav članic o tej pobudi niso dogovorili (40). Vseeno je treba posebej upoštevati, da nujna potreba za dosego sporazuma ni opravičilo za nadaljnje zmanjšanje ravni zaščite osumljencev in obtožencev v sodnih postopkih kazenskih zadev, kot del sklopa pravic, določenih v predlogu. |
| --- | --- |

4.3.7

Glede na obstoj te zakonodajne vrzeli je Evropska komisija aprila 2004 predložila predlog okvirnega sklepa Sveta o določenih procesnih pravicah pri kazenskih postopkih na celotnem območju Evropske unije (2004/328). Sklep predpisuje skupne minimalne standarde v zvezi s pravicami, ki se uporabljajo v vseh postopkih v EU, za ugotovitev krivde ali nedolžnosti osebe, osumljene storitve kaznivega dejanja, ali za odločitev o izidu po priznanju krivde, ob upoštevanju kazenske obtožbe. To vključuje tudi pritožbe, ki izhajajo iz teh postopkov (39). Čeprav se lahko pojavijo kritike v zvezi z omejitvami, ki jih uvaja sklep o procesnih pravicah, bo njegovo sprejetje okrepilo medsebojno zaupanje in zaščito temeljnih pravic državljanov, vključno s pravico do pravičnega sojenja. Ovire pri doseganju političnega sporazuma znotraj Sveta so nedvomno ogromne. Nesprejemljivo je, da se predstavniki držav članic o tej pobudi niso dogovorili (40). Vseeno je treba posebej upoštevati, da nujna potreba za dosego sporazuma ni opravičilo za nadaljnje zmanjšanje ravni zaščite osumljencev in obtožencev v sodnih postopkih kazenskih zadev, kot del sklopa pravic, določenih v predlogu.

| 4.3.8 | Evropski priporni nalog je prav tako dober primer za pomanjkanje medsebojnega zaupanja v EU in pravno zapletenost pri sodelovanju v kazenskih in civilnih zadevah. Medtem ko je bil okvirni sklep izpostavljen težavnemu postopku prenosa v večino držav članic, so akte o evropskem nalogu za prenos v nacionalno zakonodajo spodbijali na ustavnih sodiščih v Nemčiji in na Poljskem zaradi domnevne neusklajenosti z njihovimi ustavnimi določbami. Ustavno sodišče Zvezne republike Nemčije (Bundesverfassungsgericht) je v sodbi z dne 18. julija 2005 (41) končno razglasilo, da je zakon, ki prenaša evropski nalog v nemški pravni sistem, ničen, ker krši nemška ustavna jamstva, saj nima možnosti izpodbijanja sodne odločitve, ki zagotavlja izročitev. |
| --- | --- |

4.3.8

Evropski priporni nalog je prav tako dober primer za pomanjkanje medsebojnega zaupanja v EU in pravno zapletenost pri sodelovanju v kazenskih in civilnih zadevah. Medtem ko je bil okvirni sklep izpostavljen težavnemu postopku prenosa v večino držav članic, so akte o evropskem nalogu za prenos v nacionalno zakonodajo spodbijali na ustavnih sodiščih v Nemčiji in na Poljskem zaradi domnevne neusklajenosti z njihovimi ustavnimi določbami. Ustavno sodišče Zvezne republike Nemčije (Bundesverfassungsgericht) je v sodbi z dne 18. julija 2005 (41) končno razglasilo, da je zakon, ki prenaša evropski nalog v nemški pravni sistem, ničen, ker krši nemška ustavna jamstva, saj nima možnosti izpodbijanja sodne odločitve, ki zagotavlja izročitev.

| 4.3.9 | Predlog Evropske komisije za okvirni sklep Sveta o evropskem dokaznem nalogu je tudi del zapletene sestavljanke, ki predstavlja sistem za sodno sodelovanje v EU (42). Cilj tega sklepa bi bil nadomestiti sedanje dogovore o medsebojni pomoči z načelom medsebojnega priznavanja. Pobuda določa možnost izdaje „evropskega naloga“ za pridobitev predmetov, dokumentov in podatkov za namene postopkov v kazenskopravnih primerih. Predlog je bil odkrito kritiziran in označen kot prenagljen zaradi pomanjkanja vzporednega zakonodajnega okvira, ki bi omogočal učinkovito pravno zaščito temeljnih pravic. |
| --- | --- |

4.3.9

Predlog Evropske komisije za okvirni sklep Sveta o evropskem dokaznem nalogu je tudi del zapletene sestavljanke, ki predstavlja sistem za sodno sodelovanje v EU (42). Cilj tega sklepa bi bil nadomestiti sedanje dogovore o medsebojni pomoči z načelom medsebojnega priznavanja. Pobuda določa možnost izdaje „evropskega naloga“ za pridobitev predmetov, dokumentov in podatkov za namene postopkov v kazenskopravnih primerih. Predlog je bil odkrito kritiziran in označen kot prenagljen zaradi pomanjkanja vzporednega zakonodajnega okvira, ki bi omogočal učinkovito pravno zaščito temeljnih pravic.

| 4.3.10 | Premajhna prizadevnost haaškega programa, v zvezi z dimenzijo pravice, se lahko izboljša s priznanjem splošne pristojnosti Evropskega sodišča nad temi političnimi področji, ki predstavljajo za države članice tako občutljiva vprašanja. Evropsko sodišče je na splošno zavzelo inovativno in proaktivno stališče o razlagi in razvoju evropskih politik. Zlasti v zvezi z organi kazenskega pregona in sodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah moramo poudariti eno od najnovejših in pomembnejših sodb Sodišča — primer Pupino C-105/03, 16. junija 2005 (43). |
| --- | --- |

4.3.10

Premajhna prizadevnost haaškega programa, v zvezi z dimenzijo pravice, se lahko izboljša s priznanjem splošne pristojnosti Evropskega sodišča nad temi političnimi področji, ki predstavljajo za države članice tako občutljiva vprašanja. Evropsko sodišče je na splošno zavzelo inovativno in proaktivno stališče o razlagi in razvoju evropskih politik. Zlasti v zvezi z organi kazenskega pregona in sodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah moramo poudariti eno od najnovejših in pomembnejših sodb Sodišča — primer Pupino C-105/03, 16. junija 2005 (43).

| 4.3.11 | V zvezi s sodnim sodelovanjem v civilnih zadevah haaški program ponovno navaja pomen meja med državami, da ne bi več predstavljale ovire pri reševanju zadev na področju civilnega prava ali izvajanju sodnih postopkov in izvrševanju odločb v civilnih zadevah. Nujno je treba odpraviti pravne in sodne ovire v sporu v civilnih in družinskih zadevah s čezmejnimi posledicami, da bi zagotovili zaščito in izvajanje državljanskih pravic. Program spodbuja nadaljevanje dela o navzkrižju zakonov glede nepogodbenih obveznosti (Rim II) in pogodbenih obveznosti (Rim I), Evropskega plačilnega naloga in instrumentov za alternativno reševanje sporov ter za reševanje sporov, povezanih z malimi zahtevki. |
| --- | --- |

4.3.11

V zvezi s sodnim sodelovanjem v civilnih zadevah haaški program ponovno navaja pomen meja med državami, da ne bi več predstavljale ovire pri reševanju zadev na področju civilnega prava ali izvajanju sodnih postopkov in izvrševanju odločb v civilnih zadevah. Nujno je treba odpraviti pravne in sodne ovire v sporu v civilnih in družinskih zadevah s čezmejnimi posledicami, da bi zagotovili zaščito in izvajanje državljanskih pravic. Program spodbuja nadaljevanje dela o navzkrižju zakonov glede nepogodbenih obveznosti (Rim II) in pogodbenih obveznosti (Rim I), Evropskega plačilnega naloga in instrumentov za alternativno reševanje sporov ter za reševanje sporov, povezanih z malimi zahtevki.

| 4.3.12 | Spodbujanje in krepitev sodelovanja z medsebojnim priznavanjem procesnih pravic ter družinskega in dednega prava je tudi ena od prednostnih nalog za naslednjih pet let. To je vendarle območje, kjer raznolikost pravnih tradicij in kultur ovira dejanski in pravi napredek k skupnemu območju pravice. Zato je še zlasti pomembno podrobno preučiti različne ukrepe, ki bi spodbujali medsebojno zaupanje in zamisel o skupni pravni kulturi v EU (44). |
| --- | --- |

4.3.12

Spodbujanje in krepitev sodelovanja z medsebojnim priznavanjem procesnih pravic ter družinskega in dednega prava je tudi ena od prednostnih nalog za naslednjih pet let. To je vendarle območje, kjer raznolikost pravnih tradicij in kultur ovira dejanski in pravi napredek k skupnemu območju pravice. Zato je še zlasti pomembno podrobno preučiti različne ukrepe, ki bi spodbujali medsebojno zaupanje in zamisel o skupni pravni kulturi v EU (44).

| 4.3.13 | Haaški program navaja, da „učinkovit boj proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in drugim težjim kaznivim dejanjem ter terorizmu zahteva sodelovanje in povezovanje preiskav in, če je to mogoče, intenzivne pregone s strani Eurojusta v sodelovanju z Europolom“. Svet mora sprejeti Evropski zakon o Eurojustu, ob upoštevanju vseh nalog, ki so mu zaupane. Odnos (sodelovanje) med Eurojustom in Europolom je treba prav tako pojasniti. |
| --- | --- |

4.3.13

Haaški program navaja, da „učinkovit boj proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in drugim težjim kaznivim dejanjem ter terorizmu zahteva sodelovanje in povezovanje preiskav in, če je to mogoče, intenzivne pregone s strani Eurojusta v sodelovanju z Europolom“. Svet mora sprejeti Evropski zakon o Eurojustu, ob upoštevanju vseh nalog, ki so mu zaupane. Odnos (sodelovanje) med Eurojustom in Europolom je treba prav tako pojasniti.

Bruselj, 15. december 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Haaški program: krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, Svet, UL C 53, 3.3.2005.

1

(2)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Haaški program: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let – Partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice. KOM (2005) 184 končno, Bruselj, 10.5.2005.

2

(3)  Glej mnenja SOC/210, 211 in 212 (poročevalci: ga. King, ga. Le Nouail Marlière in g. Cabra de Luna).

3

(4)  Haaški program: op.cit. Uvod.

4

(5)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Območje svobode, varnosti in pravice: ocena programa Tampere in prihodnje usmeritve KOM(2004) 401 končno, Bruselj, 2.6.2004.

5

(6)  Danska, Irska in Velika Britanija so se dogovorile o posebnih protokolih k Amsterdamski pogodbi, ki bi jim omogočili zavrnitev sprejetih politik iz naslova IV Pogodbe ES.

6

(7)  Glej mnenja SOC/210-211-212 (poročevalci: ga. King, ga. Le Nouail Marlière, g. Cabra de Luna).

7

(8)  Glej Sporočilo Komisije KOM(2005) 280 končno, na podlagi katerega EESO oblikuje mnenje (SOC/216).

8

(9)  Glej mnenje o Dostopu do državljanstva Evropske unije, v UL C 208, 3.9.2003 (poročevalec: g. Pariza Castaños).

9

(10)  Glej mnenja EESO o azilu (ki so nastala po zasedanju v Tampereju).

10

(11)  Glej mnenje o sporočilu Komisije o migraciji, vključevanju in zaposlovanju (KOM(2003) 336) v UL C 80 z dne 30.3.2004 (poročevalec: g. Pariza Castaños).

11

(12)  Glej mnenje o Zeleni knjigi o pristopu EU do urejanja ekonomske migracije (KOM(2004) 811 končno), UL C 286 z dne 17. 11. 2005 (poročevalec: g. Pariza Castaños).

12

(13)  Glej mnenje EESO o Direktivi o pogojih vstopa in prebivanju (KOM(2001) 386 končno, UL C 80 z dne 3.4.2002 (poročevalec: g. Pariza Castaños).

13

(14)  Glej mnenje EESO o Mednarodni konvenciji o priseljencih, UL C 302 z dne 7.12.2004 (poročevalec: g. Pariza Castaños).

14

(15)  Glej mnenja o priseljevanju, vključevanju in vlogi organizirane civilne družbe v UL C 125 z dne 27.5.2002 (poročevalec: g. Pariza Castaños) in o priseljevanju, vključevanju in zaposlovanju v UL C 80 z dne 30.3.2004 (poročevalec: g. Pariza Castaños).

15

(16)  Glej mnenje o Agenciji v UL C 108 z dne 30.4.2004 (poročevalec: g. Pariza Castaños).

16

(17)  Direktiva Sveta 2002/90/ES z dne 28. novembra 2002.

17

(18)  Okvirni sklep Sveta z dne 19. julija 2002.

18

(19)  Direktiva 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004.

19

(20)  Glej Varna Evropa v boljšem svetu: Evropska varnostna strategija, Bruselj, 1. december 2003, Javier Solana, visoki predstavnik EU za skupno zunanjo in varnostno politiko

20

Varna Evropa v boljšem svetu: Evropska varnostna strategija,

(21)  Med drugim predlog o zadržanju obdelanih podatkov v zvezi z dobavo javnih elektronskih komunikacijskih storitev, preiskovanjem in preganjanjem kaznivih dejanj 2004/8958 z dne 28. aprila 2004.

21

(22)  Glej člen 35 PEU. Do tega datuma je naslednjih 14 držav članic sprejelo pristojnost Evropskega sodišča za zadeve, povezane s tretjim stebrom EU: Nemčija, Avstrija, Belgija, Grčija, Luksemburg, Nizozemska, Švedska, Finska, Španija, Portugalska, Italija, Francija, Češka in Madžarska.

22

(23)  Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Luksemburg, Nizozemska in Avstrija

23

(24)  Med drugim: ukrepi za preprečevanje terorističnih napadov, zbirke DNA, namestitev zračnih šerifov, čezmejno sodelovanje v povezavi z večjimi dogodki, krizami, katastrofami in težjimi nesrečami ter pomoč pri vračanju nezakonitih priseljencev.

24

Med drugim

(25)  Odločba Sveta o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah 2001/470/ES, 28. maj 2001, UL L 174, 27.6.2001.

25

(26)  Sporočilo Komisije Spoštovanje Listine o temeljnih pravicah v zakonodajnih predlogih Komisije – Metodologija za sistematičen in strog nadzor, KOM(2005) 172 končno z dne 27.4.2005.

26

(27)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, UL L 281 z dne 23. oktobra 1995.

27

(28)  Predlog sklepa Sveta o pooblastitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice za izvajanje dejavnosti na področjih iz naslova VI Pogodbe o Evropski uniji (KOM(2005) 280 končno z dne 30. 6.2005, 2005/0125 (CNS)).

28

(29)  Evropska komisija bo do 12. oktobra 2005 predložila predlog za okvirni sklep Sveta o izmenjavi informacijah ob upoštevanju načela o razpoložljivosti (KOM (2005) 490 končno z dne 12.10.2005).

29

(30)  Predlog za okvirni sklep Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obravnavajo v okviru policijskega sodelovanja in sodelovanja sodstva v kazenskih zadevah (KOM (2005) 475 končno z dne 4.10.2005)

30

(31)  Osnutek poročila o pobudi Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske ter Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za okvirni sklep Sveta o hrambi obdelanih in shranjenih podatkov v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali podatkov o javnih komunikacijskih omrežjih za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon kriminala in kaznivih dejanj, vključno s terorizmom (8958/2004 – C6-0198/2004 – 2004/0813(CNS)). Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, poročevalec: Alexander Nuno Alvaro, 31.5.2005.

31

(32)  Ti predlogi, ki sestavljajo razvoj Schengenskega pravnega reda, vključujejo: izboljšanje medsebojnega delovanja in sinergije med zbirkami podatkov, ustvarjenih za drugo generacijo Schengenskega informacijskega sistema (SIS II), vizumskega informacijskega sistema (VIS) in Uredbe EURODAC; vključevanje biometričnih identifikatorjev v potovalne dokumente, vizume, dovoljenja za bivanje in informacijske sisteme; zadrževanje podatkov, obdelanih v povezavi z dobavo javnih elektronskih komunikacijskih storitev, preiskovanjem in preganjanjem terorističnih dejanj; uporaba podatkov o letalskih potnikih (PNR) za varnost letalstva v ZDA, Kanadi in Avstraliji; skupna posvetovalna zbirka DNA in prstnih odtisov ipd.

32

(33)  Mnenje EESO o predlogu direktive o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma (KOM (2004) 448), UL C 267 z dne 27.10.2005 (poročevalec: g. Simpson).

33

(34)  Glej mnenje strokovne skupine za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo v zvezi s Predlogom Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za preprečevanje, pripravljenost in upravljanje posledic terorizma za obdobje 2007–2013. Splošni program za varnost in varovanje svoboščin SOC (212), poročevalec, Bruselj, 14. december 2005.

34

Predlogom Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za preprečevanje, pripravljenost in upravljanje posledic terorizma za obdobje 2007–2013. Splošni program za varnost in varovanje svoboščin

(35)  Glej Uredbo Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1–50).

35

(36)  Haaški program, op.cit. 1, odstavek 3(2). Krepitev medsebojnega zaupanja.

36

(37)  V akcijskem načrtu za izvajanje programa Evropska komisija navaja, da „mora Unija predvideti ne samo pravila o sodni pristojnosti, priznavanju in o koliziji zakonov, temveč tudi ukrepe, ki gradijo medsebojno zaupanje med državami članicami in ustvarjajo minimalne postopkovne standarde ter zagotavljajo visoke standarde kakovosti pravosodnih sistemov, predvsem kar zadeva pravičnost in spoštovanje pravice do obrambe“.

37

(38)  Okvirni sklep Sveta z dne 13. junija 2002 o Evropskem pripornem nalogu in postopkih predaje med državami članicami, 2002/584/JHA, UL L 190, 18.7.2002, str. 1.

38

(39)  Predlog okvirnega sklepa Sveta o določenih procesnih pravicah pri kazenskih postopkih na celotnem območju Evropske unije (KOM(2004) 328 končno, 28.4.2004.

39

(40)  Predlog vključuje naslednje pravice: pravico do pravnega svetovanja, pravico do brezplačnega tolmačenja in prevoda, pravico do posebne obravnave za osebe, ki niso sposobne razumeti ali spremljati postopkov, pravico do komuniciranja s konzularnimi predstavništvi v primeru tujih osumljencev in dolžnost obveščanja osumljencev o pravicah (s pisnim „Obvestilom o pravicah“), členi 2–16 Predloga.

40

(41)  Sodba z dne 18. julija 2005, 2 BvR 2236/04, Bundesverfassungsgericht.

41

(42)  Predlog Okvirnega sklepa Sveta o Evropskem dokaznem nalogu za pridobitev predmetov, dokumentov in podatkov za namene postopkov v kazenskopravnih primerih KOM/2003/0688 končno, 14. november 2003, CNS 2003/0270.

42

(43)  Sklicevanje na predhodno odločanje v zvezi z razlago več členov Okvirnega sklepa 2001/220/JHA z dne 15. marca 2001 o položaju žrtev v kazenskem postopku. Sodba je bila predstavljena v smislu kazenskih postopkov proti ge. Pupino, vzgojiteljici v vrtcu v Italiji, obdolženi za povzročitev poškodb otrok mlajših od pet let. Primer Pupino je revolucionarni korak pri oblikovanju območja svobode, varnosti in pravice, ker je prvič, da je Evropsko sodišče odkrito priznalo neposreden vpliv Okvirnega sklepa in da zavezujoča narava tega sklepa obvezuje nacionalna sodišča, da razlagajo nacionalno zakonodajo v skladu z zakonodajo Skupnosti. Razen tega je Sodišče izjavilo, da „bi bilo za Unijo težko izvajati naloge učinkovito, če načelo zanesljivega sodelovanja, ki zahteva še zlasti od držav članic, da sprejmejo ustrezne ukrepe, splošne ali posebne, za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz zakonodaje Evropske unije, ne bi bilo zavezujoče na področju policije in sodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, kar v celoti temelji na sodelovanju med državami članicami“. Razmerje (in združljivost) med to sodbo Evropskega sodišča in sodbo nemškega Ustavnega sodišča, ki razveljavlja zakonodajo za prenos evropskega pripornega naloga, je odprto za razlago.

43

„bi bilo za Unijo težko izvajati naloge učinkovito, če načelo zanesljivega sodelovanja, ki zahteva še zlasti od držav članic, da sprejmejo ustrezne ukrepe, splošne ali posebne, za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz zakonodaje Evropske unije, ne bi bilo zavezujoče na področju policije in sodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, kar v celoti temelji na sodelovanju med državami članicami“

(44)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Predlogu odločbe Sveta, ki vzpostavlja Evropsko pravosodno mrežo v civilnih in gospodarskih zadevah (UL C 139 z dne 11. maja 2001) in Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o pobudi Zvezne republike Nemčije za sprejetje Uredbe Sveta o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (UL C 139 z dne 11. maja 2001).

44

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/131 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/131

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o

| — | predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 40/94 glede mandata predsednika Urada za harmonizacijo na notranjem trgu |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 40/94 glede mandata predsednika Urada za harmonizacijo na notranjem trgu

| — | predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2100/94 glede mandata predsednika Urada Skupnosti za rastlinske sorte |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2100/94 glede mandata predsednika Urada Skupnosti za rastlinske sorte

| — | predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2007/2004 glede mandata izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2007/2004 glede mandata izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

| — | predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2062/94 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu glede mandata direktorja |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2062/94 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu glede mandata direktorja

| — | predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost glede mandata izvršnega direktorja |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost glede mandata izvršnega direktorja

| — | predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1592/2002 glede mandata izvršnega direktorja in direktorjev Evropske agencije za varnost v letalstvu |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1592/2002 glede mandata izvršnega direktorja in direktorjev Evropske agencije za varnost v letalstvu

| — | predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za železniški promet glede mandata izvršnega direktorja |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za železniški promet glede mandata izvršnega direktorja

| — | predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1035/97 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije glede mandata direktorja |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1035/97 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije glede mandata direktorja

| — | predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 1210/90 o ustanovitvi evropske agencije za okolje in evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja glede mandata izvršnega direktorja |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 1210/90 o ustanovitvi evropske agencije za okolje in evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja glede mandata izvršnega direktorja

| — | predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 337/75 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja glede mandata direktorja |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 337/75 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja glede mandata direktorja

| — | predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 1365/75 o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer glede mandata direktorja in namestnika direktorja |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 1365/75 o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer glede mandata direktorja in namestnika direktorja

| — | predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 1360/90 o ustanovitvi Evropske ustanove za usposabljanje glede mandata direktorja |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 1360/90 o ustanovitvi Evropske ustanove za usposabljanje glede mandata direktorja

| — | predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 302/93 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje drog in odvisnosti glede mandata direktorja |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 302/93 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje drog in odvisnosti glede mandata direktorja

| — | predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 178/2002 glede mandata izvršnega direktorja Evropske agencije za varnost hrane |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 178/2002 glede mandata izvršnega direktorja Evropske agencije za varnost hrane

| — | predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o vzpostavitvi Evropskega centra za preprečevanje in nadziranje bolezni glede mandata direktorja |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o vzpostavitvi Evropskega centra za preprečevanje in nadziranje bolezni glede mandata direktorja

| — | predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2002 glede mandata izvršnega direktorja Evropske agencije za zdravila |
| --- | --- |

—

predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2002 glede mandata izvršnega direktorja Evropske agencije za zdravila

KOM((2005) 190 končno– 2005/0077(CNS) — 2005/0078(CNS) — 2005/0089(CNS) — 2005/0085(COD) — 2005/0086(COD) — 2005/0087(COD) — 2005/0088(COD) — 2005/0080(CNS) — 2005/0072(COD) — 2005/0073(COD) — 2005/0074(COD) — 2005/0075(COD) — 2005/0076(COD) — 2005/0081(COD) — 2005/0082(COD) — 2005/0083(COD)

(2006/C 65/23)

Svet je 17. junija 2005 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialno odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentih.

Predsedstvo je 12. julija 2005 strokovno skupino za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo zadolžilo za pripravo del Odbora na tem področju.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 15. decembra 2005). Cser imenoval za glavno poročevalko ter sprejel naslednje mnenje s 93 glasovi za, nobenim glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Povzetek predloga uredbe

| 1.1 | Evropska komisija je predstavila predlog uredbe za poenotenje postopkov imenovanja direktorjev in namestnikov direktorjev agencij, ki med drugim spreminja Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004.
  Predlog uredbe, s katerim se želi spremeniti obstoječe uredbe, se nanaša na 18 agencij in na določbe v zvezi z mandatom izvršnih direktorjev in namestnikov direktorjev agencij.
  Ta predlog ne zajema Uredbe Sveta (ES) št. 2667/2000 o Evropski agenciji za obnovo niti Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 460/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij, ker sta bili ti dve agenciji ustanovljeni za določen čas in ne vsebujeta določb v zvezi s podaljšanjem mandata svojih direktorjev in njihovih namestnikov.
  Predlagani uredbi o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in Agencije Skupnosti za nadzor ribištva še nista sprejeti; spremembe za uskladitev njunih določb so predvidene. |
| --- | --- |

1.1

Evropska komisija je predstavila predlog uredbe za poenotenje postopkov imenovanja direktorjev in namestnikov direktorjev agencij, ki med drugim spreminja Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004.

Predlog uredbe, s katerim se želi spremeniti obstoječe uredbe, se nanaša na 18 agencij in na določbe v zvezi z mandatom izvršnih direktorjev in namestnikov direktorjev agencij.

Ta predlog ne zajema Uredbe Sveta (ES) št. 2667/2000 o Evropski agenciji za obnovo niti Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 460/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij, ker sta bili ti dve agenciji ustanovljeni za določen čas in ne vsebujeta določb v zvezi s podaljšanjem mandata svojih direktorjev in njihovih namestnikov.

Predlagani uredbi o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in Agencije Skupnosti za nadzor ribištva še nista sprejeti; spremembe za uskladitev njunih določb so predvidene.

| 1.2 | Predlagane spremembe se nanašajo na uredbe o ustanovitvi 18 agencij in na enak način spreminjajo preambulo uredb.
  Standardni predlog sprememb določa, da agencijo vodi direktor, ki je na podlagi predloga Komisije imenovan za obdobje petih let. Na predlog Komisije in po oceni se mandat lahko enkrat podaljša za največ pet let.
  Pri oceni Komisija upošteva rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, kako so bili doseženi, ter naloge in potrebe agencije v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

1.2

Predlagane spremembe se nanašajo na uredbe o ustanovitvi 18 agencij in na enak način spreminjajo preambulo uredb.

Standardni predlog sprememb določa, da agencijo vodi direktor, ki je na podlagi predloga Komisije imenovan za obdobje petih let. Na predlog Komisije in po oceni se mandat lahko enkrat podaljša za največ pet let.

Pri oceni Komisija upošteva rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, kako so bili doseženi, ter naloge in potrebe agencije v prihodnjih letih.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO pozdravlja Komisijine predloge sprememb uredb Sveta v zvezi z uskladitvijo sedanjih različnih postopkov imenovanja in podaljševanja mandatov izvršnih direktorjev 18 evropskih agencij in njihovih namestnikov. |
| --- | --- |

2.1

EESO pozdravlja Komisijine predloge sprememb uredb Sveta v zvezi z uskladitvijo sedanjih različnih postopkov imenovanja in podaljševanja mandatov izvršnih direktorjev 18 evropskih agencij in njihovih namestnikov.

| 2.2 | Odbor pozdravlja in podpira prizadevanje Komisije za poenotenje postopkov, saj bo s tem evropska zakonodaja postala bolj jasna in uporabna. Ne samo zakonodaja, tudi delovanje samih evropskih agencij bo s tem poenoteno in poenostavljeno, ravno tako naloga Komisije glede vodenja agencij.
  Ta jasnost in poenostavitev bosta koristni tudi za izvršne direktorje agencij in njihove namestnike, saj bodo bolj jasne naloge in pristojnosti posameznih agencij. Terminologija uredb o ustanovitvi posameznih agencij ni konsistentna, zlasti terminologija v zvezi z imenovanjem izvršnih direktorjev, direktorjev in namestnikov direktorjev, v zvezi z obnovitvijo, podaljšanjem in nadaljevanjem njihovega mandata. Nekonsistentnost je prisotna tudi pri trajanju mandatov. Vse to pa vodi v zmedo pri uporabi pravnih določb v zvezi z imenovanjem in mandati. |
| --- | --- |

2.2

Odbor pozdravlja in podpira prizadevanje Komisije za poenotenje postopkov, saj bo s tem evropska zakonodaja postala bolj jasna in uporabna. Ne samo zakonodaja, tudi delovanje samih evropskih agencij bo s tem poenoteno in poenostavljeno, ravno tako naloga Komisije glede vodenja agencij.

Ta jasnost in poenostavitev bosta koristni tudi za izvršne direktorje agencij in njihove namestnike, saj bodo bolj jasne naloge in pristojnosti posameznih agencij. Terminologija uredb o ustanovitvi posameznih agencij ni konsistentna, zlasti terminologija v zvezi z imenovanjem izvršnih direktorjev, direktorjev in namestnikov direktorjev, v zvezi z obnovitvijo, podaljšanjem in nadaljevanjem njihovega mandata. Nekonsistentnost je prisotna tudi pri trajanju mandatov. Vse to pa vodi v zmedo pri uporabi pravnih določb v zvezi z imenovanjem in mandati.

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO sicer pozdravlja cilj, ki se ga s spremembo uredb želi doseči, vendar ugotavlja, da je treba te spremembe predvideti tudi za Evropsko ustanovo za usposabljanje, v nasprotju s predlogom Komisije. Člen 7(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1360/60 z dne 7. maja 1990 namreč določa, da: „Direktorja ustanove imenuje upravni odbor na predlog Komisije za petletni mandat. Direktor je lahko ponovno imenovan.“
  V predlogu uredbe o spremembi sedaj veljavnih uredb Komisija povsod uporablja glagol „podaljšati“ in ne „ponovno imenovati“. |
| --- | --- |

3.1

EESO sicer pozdravlja cilj, ki se ga s spremembo uredb želi doseči, vendar ugotavlja, da je treba te spremembe predvideti tudi za Evropsko ustanovo za usposabljanje, v nasprotju s predlogom Komisije. Člen 7(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1360/60 z dne 7. maja 1990 namreč določa, da: „Direktorja ustanove imenuje upravni odbor na predlog Komisije za petletni mandat. Direktor je lahko ponovno imenovan.“

V predlogu uredbe o spremembi sedaj veljavnih uredb Komisija povsod uporablja glagol „podaljšati“ in ne „ponovno imenovati“.

| 3.2 | EESO obžaluje, da členi Pogodbe ES v zvezi z imenovanjem sodnikov, ki jih Komisija navaja, niso citirani tako, kot bi bilo treba. Gre za člena 223 in 225. Navesti bi bilo treba člen 224 in ne člen 225. |
| --- | --- |

3.2

EESO obžaluje, da členi Pogodbe ES v zvezi z imenovanjem sodnikov, ki jih Komisija navaja, niso citirani tako, kot bi bilo treba. Gre za člena 223 in 225. Navesti bi bilo treba člen 224 in ne člen 225.

| 3.3 | Odbor se ne strinja z ugotovitvijo, da Uredba Sveta (ES) št. 2667/2000 o ustanovitvi Evropske agencije za obnovo, ki določa 30-mesečni mandat direktorja, in Uredba Sveta (ES) št. 2068/2004 o spremembi prejšnje, ki podaljšuje delovanje te agencije do 31. decembra 2006, ne ustrezata navedenim ciljem za uskladitev. |
| --- | --- |

3.3

Odbor se ne strinja z ugotovitvijo, da Uredba Sveta (ES) št. 2667/2000 o ustanovitvi Evropske agencije za obnovo, ki določa 30-mesečni mandat direktorja, in Uredba Sveta (ES) št. 2068/2004 o spremembi prejšnje, ki podaljšuje delovanje te agencije do 31. decembra 2006, ne ustrezata navedenim ciljem za uskladitev.

| 3.4 | EESO ne razume, zakaj Komisija — če si že prizadeva za poenotenje — ne uporablja tega načela tudi pri terminologiji nazivov teh delovnih mest.
  Komisiji sporoča, da je nerealno in nesprejemljivo, da se tako draga agencija, kot je Evropska agencija za varnost omrežij in informacij, ustanavlja za samo pet let. Predvidevamo lahko, da bo tudi mandat te agencije podaljšan podobno kot mandat drugih agencij, ki so bile v začetku ustanovljene za določen čas, zato je treba že sedaj pripraviti tudi spremembo uredbe.
  Cilji in naloge, ki jih določa Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 460/2004 z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij, sami po sebi opravičujejo priporočila Odbora. |
| --- | --- |

3.4

EESO ne razume, zakaj Komisija — če si že prizadeva za poenotenje — ne uporablja tega načela tudi pri terminologiji nazivov teh delovnih mest.

Komisiji sporoča, da je nerealno in nesprejemljivo, da se tako draga agencija, kot je Evropska agencija za varnost omrežij in informacij, ustanavlja za samo pet let. Predvidevamo lahko, da bo tudi mandat te agencije podaljšan podobno kot mandat drugih agencij, ki so bile v začetku ustanovljene za določen čas, zato je treba že sedaj pripraviti tudi spremembo uredbe.

Cilji in naloge, ki jih določa Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 460/2004 z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij, sami po sebi opravičujejo priporočila Odbora.

| 3.5 | EESO pozdravlja cilje Komisije glede poenotenja, večje jasnosti in poenostavitve. Ne razume pa, zakaj Komisija ne upošteva člena 27(77) poglavja 1 naslova III (Kariera uradnika) Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti, ki določa:
  „Zaposlovanje mora instituciji zagotoviti najboljše, najbolj učinkovite in poštene uradnike, ki so bili izbrani iz čim večjega geografskega območja med državljani držav članic Skupnosti“.
  Predlog uredbe o spremembi sedanjih uredb, ki ga je predložila Komisija, grobo krši to zahtevo, saj zaradi proračunskega varčevanja odpravlja objavo uradnega razpisa, se pravi izbirnega postopka, ki ga določa Pogodba ES. V obrazložitvi predloga uredbe se je Komisija namerno izognila objavi uradnega razpisa, kot ga določa Pogodba, in meni, da obstaja boljša rešitev.
  EESO se ne more strinjati z odmikanjem od zahtev, določenih v Pogodbi ES in Kadrovskih predpisih uradnikov Evropskih skupnosti, saj s tem nihče iz novih držav članic ne bi mogel biti imenovan za direktorja, izvršnega direktorja ali namestnika direktorja katere od agencij.
  Odbor se ne strinja s tem, da bi pristojni organi izbirali o podaljšanju mandata ali začetkom novega izbirnega postopka.
  Po mnenju Odbora je treba okrepiti zaupanje državljanov Evropske unije v evropske institucije. To zaupanje pa bo zelo majhno, če bodo državljani iz desetih novih držav članic ugotovili, da so jim vodilne funkcije dejansko nedostopne.
  Izmed dvajsetih evropskih agencij ima samo ena direktorja iz nove države članice.
  EESO priporoča, da Komisija ob upoštevanju zgornjih ugotovitev in evropske zakonodaje o enakih možnostih natančno pregleda svoje predloge sprememb sedanjih uredb. |
| --- | --- |

3.5

EESO pozdravlja cilje Komisije glede poenotenja, večje jasnosti in poenostavitve. Ne razume pa, zakaj Komisija ne upošteva člena 27(77) poglavja 1 naslova III (Kariera uradnika) Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti, ki določa:

„Zaposlovanje mora instituciji zagotoviti najboljše, najbolj učinkovite in poštene uradnike, ki so bili izbrani iz čim večjega geografskega območja med državljani držav članic Skupnosti“.

Predlog uredbe o spremembi sedanjih uredb, ki ga je predložila Komisija, grobo krši to zahtevo, saj zaradi proračunskega varčevanja odpravlja objavo uradnega razpisa, se pravi izbirnega postopka, ki ga določa Pogodba ES. V obrazložitvi predloga uredbe se je Komisija namerno izognila objavi uradnega razpisa, kot ga določa Pogodba, in meni, da obstaja boljša rešitev.

EESO se ne more strinjati z odmikanjem od zahtev, določenih v Pogodbi ES in Kadrovskih predpisih uradnikov Evropskih skupnosti, saj s tem nihče iz novih držav članic ne bi mogel biti imenovan za direktorja, izvršnega direktorja ali namestnika direktorja katere od agencij.

Odbor se ne strinja s tem, da bi pristojni organi izbirali o podaljšanju mandata ali začetkom novega izbirnega postopka.

Po mnenju Odbora je treba okrepiti zaupanje državljanov Evropske unije v evropske institucije. To zaupanje pa bo zelo majhno, če bodo državljani iz desetih novih držav članic ugotovili, da so jim vodilne funkcije dejansko nedostopne.

Izmed dvajsetih evropskih agencij ima samo ena direktorja iz nove države članice.

EESO priporoča, da Komisija ob upoštevanju zgornjih ugotovitev in evropske zakonodaje o enakih možnostih natančno pregleda svoje predloge sprememb sedanjih uredb.

V Bruslju, 15. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/134 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/134

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi o politiki finančnih storitev (2005-2010)

KOM(2005) 177 končno

(2006/C 65/24)

Evropska komisija je 3. maja 2005 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu: Zelena knjiga o politiki finančnih storitev (2005-2010)

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 20. oktobra 2005. Poročevalec je bil g. Ravoet..

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 15. decembra 2005) s 115 glasovi za in 1 vzdržanim glasom.

1.   Obrazložitev

| 1.1 | Zelena knjiga Evropske komisije o finančnih storitvah prinaša ideje za nadaljnje integracije finančnih trgov EU. Bolj kot na oblikovanje novih predpisov je osredotočena na izvajanje že obstoječih predpisov, ki jih določa akcijski načrt za finančne storitve (Financial Services Action Plan — FSAP), in na sodelovanje. Nadalje raziskuje možnosti izboljšanja čezmejnega dostopa do maloprodajnih finančnih storitev in upravljanja s sredstvi. |
| --- | --- |

1.1

Zelena knjiga Evropske komisije o finančnih storitvah prinaša ideje za nadaljnje integracije finančnih trgov EU. Bolj kot na oblikovanje novih predpisov je osredotočena na izvajanje že obstoječih predpisov, ki jih določa akcijski načrt za finančne storitve (Financial Services Action Plan — FSAP), in na sodelovanje. Nadalje raziskuje možnosti izboljšanja čezmejnega dostopa do maloprodajnih finančnih storitev in upravljanja s sredstvi.

| 1.2 | Zelena knjiga poudarja kratkoročno potrebo po dokončanju nalog in zakonodaje, o kateri trenutno potekajo pogajanja v Evropskem parlamentu in Svetu. Poudarja tudi, da je treba obstoječo zakonodajo izvajati učinkovito in sicer v naslednjih treh korakih: predpise EU je treba uspešno vključiti v nacionalno zakonodajo; nadzorni organi morajo poskrbeti za bolj dosledno uveljavljanje predpisov; potrebno je stalno naknadno ocenjevanje izvajanja. Komisija se je odločila, da bo na vseh stopnjah prihodnjih zakonodajnih postopkov dosledno uporabila pristop „boljše ureditve“, ki bo vključeval natančno presojo vpliva in obširno posvetovanje. |
| --- | --- |

1.2

Zelena knjiga poudarja kratkoročno potrebo po dokončanju nalog in zakonodaje, o kateri trenutno potekajo pogajanja v Evropskem parlamentu in Svetu. Poudarja tudi, da je treba obstoječo zakonodajo izvajati učinkovito in sicer v naslednjih treh korakih: predpise EU je treba uspešno vključiti v nacionalno zakonodajo; nadzorni organi morajo poskrbeti za bolj dosledno uveljavljanje predpisov; potrebno je stalno naknadno ocenjevanje izvajanja. Komisija se je odločila, da bo na vseh stopnjah prihodnjih zakonodajnih postopkov dosledno uporabila pristop „boljše ureditve“, ki bo vključeval natančno presojo vpliva in obširno posvetovanje.

| 1.3 | Na nekaj področjih bo Komisija mogoče predlagala nove pobude. Zeleni knjigi o upravljanju s sredstvi in hipotekarnih posojilih sta bili objavljeni julija 2005. |
| --- | --- |

1.3

Na nekaj področjih bo Komisija mogoče predlagala nove pobude. Zeleni knjigi o upravljanju s sredstvi in hipotekarnih posojilih sta bili objavljeni julija 2005.

| 1.4 | Komisija opaža, da je trg maloprodajnih finančnih storitev še vedno razdrobljen. Zato je sklenila med drugim raziskati možnosti za takšno organizacijo čezmejne uporabe bančnih računov, ki bi bila uporabnikom prijaznejša in bi odstranila ovire, tako da bi stranke lahko znotraj celotne EU na osnovi jasnih informacij, ki omogočajo neposredno primerjavo različnih ponudb, izbrale najboljšo s področja hranilnih vlog, posojil, zavarovanj in pokojnin. |
| --- | --- |

1.4

Komisija opaža, da je trg maloprodajnih finančnih storitev še vedno razdrobljen. Zato je sklenila med drugim raziskati možnosti za takšno organizacijo čezmejne uporabe bančnih računov, ki bi bila uporabnikom prijaznejša in bi odstranila ovire, tako da bi stranke lahko znotraj celotne EU na osnovi jasnih informacij, ki omogočajo neposredno primerjavo različnih ponudb, izbrale najboljšo s področja hranilnih vlog, posojil, zavarovanj in pokojnin.

| 1.5 | Ostale teme, ki jih obravnava zelena knjiga, so: zagotavljanje enotnih nadzornih postopkov in standardov po vsej Evropi, pospeševanje čezmejnih vlaganj in izkoriščanje strateške možnosti EU, da sooblikuje regulativne parametre nastajajočega globalnega finančnega trga. Komisija predlaga okrepitev finančnih odnosov z ZDA, Japonsko in Kitajsko. |
| --- | --- |

1.5

Ostale teme, ki jih obravnava zelena knjiga, so: zagotavljanje enotnih nadzornih postopkov in standardov po vsej Evropi, pospeševanje čezmejnih vlaganj in izkoriščanje strateške možnosti EU, da sooblikuje regulativne parametre nastajajočega globalnega finančnega trga. Komisija predlaga okrepitev finančnih odnosov z ZDA, Japonsko in Kitajsko.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO pozdravlja priložnost, da lahko pripravi mnenje o prednostnih nalogah Evropske komisije, povezanih s politiko finančnih storitev v obdobju 2005-2010. Ker prihajamo v obdobje po akcijskem načrtu na finančne storitve, je smiselno, da Komisija oceni doseženo in določi prihodnje prednostne naloge. |
| --- | --- |

2.1

EESO pozdravlja priložnost, da lahko pripravi mnenje o prednostnih nalogah Evropske komisije, povezanih s politiko finančnih storitev v obdobju 2005-2010. Ker prihajamo v obdobje po akcijskem načrtu na finančne storitve, je smiselno, da Komisija oceni doseženo in določi prihodnje prednostne naloge.

| 2.2 | Komisija upravičeno meni, da je akcijski načrt za finančne storitve eden od uspehov prve faze lizbonske strategije. V drugi, odločilni in zadnji fazi strategije do leta 2010 bo zagotavljanje uresničevanja lizbonskih ciljev za rast in delovna mesta s pomočjo politike finančnih sredstev še pomembneje kot kdajkoli prej. |
| --- | --- |

2.2

Komisija upravičeno meni, da je akcijski načrt za finančne storitve eden od uspehov prve faze lizbonske strategije. V drugi, odločilni in zadnji fazi strategije do leta 2010 bo zagotavljanje uresničevanja lizbonskih ciljev za rast in delovna mesta s pomočjo politike finančnih sredstev še pomembneje kot kdajkoli prej.

| 2.3 | EESO se strinja s ciljem Komisije, da podpira razvoj aktivnih, likvidnih in dinamičnih finančnih trgov in tako zagotovi učinkovito porazdelitev kapitala in finančnih storitev na vsa področja gospodarstva. Stabilen, integralen in konkurenčen finančni sektor, ki mu potrošniki zaradi učinkovitih ukrepov za njihovo varstvo močno zaupajo, je nujen pogoj za uspešno evropsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.3

EESO se strinja s ciljem Komisije, da podpira razvoj aktivnih, likvidnih in dinamičnih finančnih trgov in tako zagotovi učinkovito porazdelitev kapitala in finančnih storitev na vsa področja gospodarstva. Stabilen, integralen in konkurenčen finančni sektor, ki mu potrošniki zaradi učinkovitih ukrepov za njihovo varstvo močno zaupajo, je nujen pogoj za uspešno evropsko gospodarstvo.

| 2.4 | EESO tudi podpira predlog Komisije, da svoja prizadevanja v naslednjih petih letih bolj osredotoči na postavljene cilje in na uresničevanje že obstoječih pobud, ki bi jih bilo treba v tej fazi preveriti in oceniti, nove pobude pa je treba uvesti previdno in ob primernem upoštevanju vidikov potrošnika. Analiza stroškov in koristi bi morala samodejno postati sestavni del nove zakonodaje, ki mora biti oblikovana dovolj jasno, če želimo preprečiti, da bi države članice preveč natančno izvajale predpise oz. regulativne dodatke (t.i. „gold-plating“). |
| --- | --- |

2.4

EESO tudi podpira predlog Komisije, da svoja prizadevanja v naslednjih petih letih bolj osredotoči na postavljene cilje in na uresničevanje že obstoječih pobud, ki bi jih bilo treba v tej fazi preveriti in oceniti, nove pobude pa je treba uvesti previdno in ob primernem upoštevanju vidikov potrošnika. Analiza stroškov in koristi bi morala samodejno postati sestavni del nove zakonodaje, ki mora biti oblikovana dovolj jasno, če želimo preprečiti, da bi države članice preveč natančno izvajale predpise oz. regulativne dodatke (t.i. „gold-plating“).

3.   Posebne pripombe

| 3.1 | EESO čestita Komisiji za zelo dobre predloge v zeleni knjigi. Z večino predlogov se Odbor strinja. V svojem mnenju o zeleni knjigi torej želi poudariti tista področja, ki so za organizirano civilno družbo v EU posebej pomembna, hkrati pa prosi Komisijo za natančnejše informacije o načrtovanih predlogih o vrsti ključnih vprašanj. |
| --- | --- |

3.1

EESO čestita Komisiji za zelo dobre predloge v zeleni knjigi. Z večino predlogov se Odbor strinja. V svojem mnenju o zeleni knjigi torej želi poudariti tista področja, ki so za organizirano civilno družbo v EU posebej pomembna, hkrati pa prosi Komisijo za natančnejše informacije o načrtovanih predlogih o vrsti ključnih vprašanj.

3.2   Temeljna politična usmeritev zelene knjige

| 3.2.1 | EESO se strinja s splošnimi cilji politike Komisije za naslednjih pet let in s predloženo temeljno politično usmeritvijo. |
| --- | --- |

3.2.1

EESO se strinja s splošnimi cilji politike Komisije za naslednjih pet let in s predloženo temeljno politično usmeritvijo.

| 3.2.2 | EESO podpira splošni cilj Evropske komisije, da oblikuje odprt in gospodarsko učinkovit evropski finančni trg, za katerega bodo veljala primerna pravila za nadzor, ki bodo zagotavljala ustrezno raven varstva potrošnikov. Pri tem mora Komisija upoštevati, da sta varstvo potrošnikov in njihovo zaupanje močno povezana. Odbor je mnenja, da so cilji Komisije usmerjeni v primerno ravnotežje med priznavanjem vloge delodajalcev in delojemalcev ali finančnih institucij in potrošnikov v organizirani civilni družbi, vendar bi bilo treba priznati tudi pomembnost vloge, ki jo ima učinkovita politika za varstvo potrošnikov. Sposobno in dovolj številno osebje je bistveno za ustvarjanje zaupanja potrošnikov in omogočanje njihovega izobraževanja. |
| --- | --- |

3.2.2

EESO podpira splošni cilj Evropske komisije, da oblikuje odprt in gospodarsko učinkovit evropski finančni trg, za katerega bodo veljala primerna pravila za nadzor, ki bodo zagotavljala ustrezno raven varstva potrošnikov. Pri tem mora Komisija upoštevati, da sta varstvo potrošnikov in njihovo zaupanje močno povezana. Odbor je mnenja, da so cilji Komisije usmerjeni v primerno ravnotežje med priznavanjem vloge delodajalcev in delojemalcev ali finančnih institucij in potrošnikov v organizirani civilni družbi, vendar bi bilo treba priznati tudi pomembnost vloge, ki jo ima učinkovita politika za varstvo potrošnikov. Sposobno in dovolj številno osebje je bistveno za ustvarjanje zaupanja potrošnikov in omogočanje njihovega izobraževanja.

| 3.2.3 | EESO se strinja s Komisijo, da ključni pojmi, kot so čezmejna konkurenca, dostop do trga, večja preglednost, integriteta trga, finančna stabilnost, mednarodna konkurenčnost finančnega sektorja EU in učinkovitost, veljajo še danes, vendar bi Komisija morala priznati, da je pri določanju merila za pobude, ki jih predlaga, treba upoštevati tudi potrebe potrošnika. Zaupanje potrošnika v finančne storitve bi bilo lahko primerno merilo, s katerim bi lahko Komisija ocenjevala uspešnost izpolnjevanja potreb potrošnikov. |
| --- | --- |

3.2.3

EESO se strinja s Komisijo, da ključni pojmi, kot so čezmejna konkurenca, dostop do trga, večja preglednost, integriteta trga, finančna stabilnost, mednarodna konkurenčnost finančnega sektorja EU in učinkovitost, veljajo še danes, vendar bi Komisija morala priznati, da je pri določanju merila za pobude, ki jih predlaga, treba upoštevati tudi potrebe potrošnika. Zaupanje potrošnika v finančne storitve bi bilo lahko primerno merilo, s katerim bi lahko Komisija ocenjevala uspešnost izpolnjevanja potreb potrošnikov.

| 3.2.4 | Mala in srednja podjetja so ena izmed gonilnih sil v gospodarstvu. Njihove potrebe bi morale biti središče oblikovanja politike EU. EESO je trdno prepričan, da je gospodarska klima, ki vzpodbuja podjetništvo in jo podpira dobro delujoč trg tveganega kapitala, bistvenega pomena za spodbujanje novih in inovativnih podjetij in tako prispeva k višji produktivnosti in trajnostni gospodarski rasti v EU. Politika finančnih storitev EU je — med drugim z Direktivo o prospektu (1) — izboljšala pravni okvir, v katerem lahko mala in srednja podjetja zbirajo kapital. Primerne bi bile mogoče tudi pobude izven ureditvenega okvira. |
| --- | --- |

3.2.4

Mala in srednja podjetja so ena izmed gonilnih sil v gospodarstvu. Njihove potrebe bi morale biti središče oblikovanja politike EU. EESO je trdno prepričan, da je gospodarska klima, ki vzpodbuja podjetništvo in jo podpira dobro delujoč trg tveganega kapitala, bistvenega pomena za spodbujanje novih in inovativnih podjetij in tako prispeva k višji produktivnosti in trajnostni gospodarski rasti v EU. Politika finančnih storitev EU je — med drugim z Direktivo o prospektu (1) — izboljšala pravni okvir, v katerem lahko mala in srednja podjetja zbirajo kapital. Primerne bi bile mogoče tudi pobude izven ureditvenega okvira.

| 3.2.5 | Ker se EESO močno zavzema za globalno konkurenčnost EU in prosto konkurenco na trgu, se strinja s Komisijo, da je treba pristop, usmerjen v „boljšo ureditev“, brez izjeme upoštevati pri vseh pobudah. Kljub temu se EESO zavzema za to, da se pred nadaljnjim razvojem pristopa za boljšo ureditev upošteva vrsto dejavnikov. Kot prvo EESO pričakuje, da bodo neodvisne in za to usposobljene organizacije izvedle presojo vplivov. Samo vključevanje finančnih storitev, brez upoštevanja interesov potrošnikov, ne bi smelo imeti prevelike teže: upoštevati je treba obe plati medalje. Socialne vidike in vidike zaposlovanja je treba vključiti v vse presoje. Pred pripravo presoje vplivov so potrebni obširno posvetovanje in usklajen, na dokazih temelječ pristop. Nadalje je treba upoštevati, da so viri različnih potrošniških organizacij praviloma bolj omejeni kot viri, ki jih ima na voljo industrija. Udeležba na različnih forumih za določene maloprodajne izdelke lahko na primer močno obremeni njihove kadrovske zmogljivosti. |
| --- | --- |

3.2.5

Ker se EESO močno zavzema za globalno konkurenčnost EU in prosto konkurenco na trgu, se strinja s Komisijo, da je treba pristop, usmerjen v „boljšo ureditev“, brez izjeme upoštevati pri vseh pobudah. Kljub temu se EESO zavzema za to, da se pred nadaljnjim razvojem pristopa za boljšo ureditev upošteva vrsto dejavnikov. Kot prvo EESO pričakuje, da bodo neodvisne in za to usposobljene organizacije izvedle presojo vplivov. Samo vključevanje finančnih storitev, brez upoštevanja interesov potrošnikov, ne bi smelo imeti prevelike teže: upoštevati je treba obe plati medalje. Socialne vidike in vidike zaposlovanja je treba vključiti v vse presoje. Pred pripravo presoje vplivov so potrebni obširno posvetovanje in usklajen, na dokazih temelječ pristop. Nadalje je treba upoštevati, da so viri različnih potrošniških organizacij praviloma bolj omejeni kot viri, ki jih ima na voljo industrija. Udeležba na različnih forumih za določene maloprodajne izdelke lahko na primer močno obremeni njihove kadrovske zmogljivosti.

| 3.2.6 | EESO je mnenja, da je pristop Komisije, usmerjen k oblikovanju politike na osnovi dejstev, pravilen, vendar le, če primerno upošteva vidik potrošnika. Poleg tega Komisijo poziva, naj jasno navede, da njena usmerjenost ne velja le za ukrepe, ki jih pripravi Generalni direktorat za notranji trg in storitve, temveč tudi za ukrepe, ki jih predlagajo drugi generalni direktorati. EESO bi v celoti podprl Komisijo, če bi le-ta pozvala Evropski parlament in — po mnenju Odbora še pomembneje — Svet, da upoštevata zgoraj omenjena načela „boljše ureditve“. Tako bi preprečili, da predlogi Komisije med postopkom soodločanja postanejo preveč zapleteni. EESO opaža, da morajo pristop „boljše ureditve“ uporabiti tudi odbori 3. stopnje (2) in forumi, ki določajo globalne standarde (3). |
| --- | --- |

3.2.6

EESO je mnenja, da je pristop Komisije, usmerjen k oblikovanju politike na osnovi dejstev, pravilen, vendar le, če primerno upošteva vidik potrošnika. Poleg tega Komisijo poziva, naj jasno navede, da njena usmerjenost ne velja le za ukrepe, ki jih pripravi Generalni direktorat za notranji trg in storitve, temveč tudi za ukrepe, ki jih predlagajo drugi generalni direktorati. EESO bi v celoti podprl Komisijo, če bi le-ta pozvala Evropski parlament in — po mnenju Odbora še pomembneje — Svet, da upoštevata zgoraj omenjena načela „boljše ureditve“. Tako bi preprečili, da predlogi Komisije med postopkom soodločanja postanejo preveč zapleteni. EESO opaža, da morajo pristop „boljše ureditve“ uporabiti tudi odbori 3. stopnje (2) in forumi, ki določajo globalne standarde (3).

| 3.2.7 | EESO ugotavlja, da se bodo možnosti EU za dejansko dosego lizbonskih ciljev močno zmanjšale, če ne bo preverjena konkurenčnost predlaganih predpisov in standardov. To bi omajalo globalno konkurenčnost EU, njeno finančno stabilnost in zmožnost ustvarjanja novih delovnih mest. EESO je mnenja, da takšne velike priložnosti v EU ne bi smeli izpustiti. Poleg preverjanja konkurenčnosti novih pobud mora Komisija preveriti tudi, ali te pobude lahko pomagajo reševati morebitne težave potrošnikov in ponudnikov na trgu. |
| --- | --- |

3.2.7

EESO ugotavlja, da se bodo možnosti EU za dejansko dosego lizbonskih ciljev močno zmanjšale, če ne bo preverjena konkurenčnost predlaganih predpisov in standardov. To bi omajalo globalno konkurenčnost EU, njeno finančno stabilnost in zmožnost ustvarjanja novih delovnih mest. EESO je mnenja, da takšne velike priložnosti v EU ne bi smeli izpustiti. Poleg preverjanja konkurenčnosti novih pobud mora Komisija preveriti tudi, ali te pobude lahko pomagajo reševati morebitne težave potrošnikov in ponudnikov na trgu.

| 3.2.8 | EESO podpira pripravljenost Komisije, da bolje izkoristi vse svoje pristojnosti na področju konkurence, s čimer bo zagotovila, da kakršno koli protikonkurenčno obnašanje ne bo oviralo uresničevanja širših ciljev akcijskega načrta za finančne storitve za nadaljnjo integracijo trga finančnih storitev. Vendar Odbor poziva Komisijo, da poskrbi za pravno gotovost, na primer s pomočjo oblikovanja nekakšnega „varnega pristana“ za pogoje, v okviru katerih samoregulacija ne bo pomenila kršitve konkurenčnega prava. |
| --- | --- |

3.2.8

EESO podpira pripravljenost Komisije, da bolje izkoristi vse svoje pristojnosti na področju konkurence, s čimer bo zagotovila, da kakršno koli protikonkurenčno obnašanje ne bo oviralo uresničevanja širših ciljev akcijskega načrta za finančne storitve za nadaljnjo integracijo trga finančnih storitev. Vendar Odbor poziva Komisijo, da poskrbi za pravno gotovost, na primer s pomočjo oblikovanja nekakšnega „varnega pristana“ za pogoje, v okviru katerih samoregulacija ne bo pomenila kršitve konkurenčnega prava.

| 3.2.9 | EESO podpira nadaljnjo uporabo pristopa Lamfalussy. Zato EESO na 2. stopnji postopka Lamfalussy poziva institucije EU, da sklenejo (medinstitucionalni) dogovor, s katerim bodo Evropskemu parlamentu kot so-zakonodajnemu organu dodelile isto vlogo, kot bi jo imel v skladu s členom I-36 Pogodbe o ustavi. Med drugim bo to preprečilo, da ukrepi z aprilom 2007 postanejo neučinkoviti (kot je to predvideno za direktivo o zlorabi trga). (4) |
| --- | --- |

3.2.9

EESO podpira nadaljnjo uporabo pristopa Lamfalussy. Zato EESO na 2. stopnji postopka Lamfalussy poziva institucije EU, da sklenejo (medinstitucionalni) dogovor, s katerim bodo Evropskemu parlamentu kot so-zakonodajnemu organu dodelile isto vlogo, kot bi jo imel v skladu s členom I-36 Pogodbe o ustavi. Med drugim bo to preprečilo, da ukrepi z aprilom 2007 postanejo neučinkoviti (kot je to predvideno za direktivo o zlorabi trga). (4)

| 3.2.10 | Trditev Komisije, da so „Evropsko odločanje in regulativne strukture postali bolj racionalni in učinkoviti zaradi postopka Lamfalussy“, sicer drži, vendar se postavljajo vprašanja glede učinkovitosti in hitrosti tega postopka. Oblikovanje zakonodaje gotovo ne poteka hitreje in učinkoviteje, saj posvetovanje, nujno za izvajanje ukrepov, vpliva na trajanje pogajanj o končnih ukrepih. Zato morajo vse strani najti pravo ravnotežje med zadostnim posvetovanjem na eni strani, in ustrezno učinkovitostjo na drugi strani. Poleg tega EESO ne želi v celoti podpreti uporabe postopka Lamfalussy pri vprašanjih, povezanih z maloprodajnimi finančnimi storitvami, če bi zaradi tega nastal dvom o diskrecijskih pooblastilih držav članic na področju varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

3.2.10

Trditev Komisije, da so „Evropsko odločanje in regulativne strukture postali bolj racionalni in učinkoviti zaradi postopka Lamfalussy“, sicer drži, vendar se postavljajo vprašanja glede učinkovitosti in hitrosti tega postopka. Oblikovanje zakonodaje gotovo ne poteka hitreje in učinkoviteje, saj posvetovanje, nujno za izvajanje ukrepov, vpliva na trajanje pogajanj o končnih ukrepih. Zato morajo vse strani najti pravo ravnotežje med zadostnim posvetovanjem na eni strani, in ustrezno učinkovitostjo na drugi strani. Poleg tega EESO ne želi v celoti podpreti uporabe postopka Lamfalussy pri vprašanjih, povezanih z maloprodajnimi finančnimi storitvami, če bi zaradi tega nastal dvom o diskrecijskih pooblastilih držav članic na področju varstva potrošnikov.

3.3   Boljša ureditev, prenos, uveljavljanje in stalno ocenjevanje

| 3.3.1 | EESO se načeloma strinja s prednostnimi ukrepi, ki jih je določila Komisija. Sedaj je ravno tako pomembno, da Komisija natančno pojasni, kako namerava svoje dobronamerne izjave o boljši ureditvi pretvoriti v praktične in otipljive ukrepe za realizacijo lastnih ciljev. Pri tem je še posebej pomembno, da Komisija svoje ideje razloži jasno, tako da bodo zainteresirane strani dobile jasno sliko o tem, kako namerava uresničiti svoje cilje in kako se zainteresirane strani lahko vključijo v postopek. |
| --- | --- |

3.3.1

EESO se načeloma strinja s prednostnimi ukrepi, ki jih je določila Komisija. Sedaj je ravno tako pomembno, da Komisija natančno pojasni, kako namerava svoje dobronamerne izjave o boljši ureditvi pretvoriti v praktične in otipljive ukrepe za realizacijo lastnih ciljev. Pri tem je še posebej pomembno, da Komisija svoje ideje razloži jasno, tako da bodo zainteresirane strani dobile jasno sliko o tem, kako namerava uresničiti svoje cilje in kako se zainteresirane strani lahko vključijo v postopek.

| 3.3.2 | EU potrebuje najučinkovitejšo strategijo za pospešitev rasti in ustvarjanje novih delovnih mest, ki bo tako koristila celotni družbi. Preveč birokratska in neprimerna zakonodaja le ovira gospodarsko rast in ustvarjanje novih delovnih mest. EESO zato z zanimanjem opaža, da namerava Komisija preverjati, ali obstoječe direktive in uredbe prinašajo pričakovane gospodarske koristi, in se strinja z njenim namenom, da spremeni ali razveljavi ukrepe, ki nedvomno ne izpolnjujejo pričakovanj. Odbor upa, da bodo besede dosledno postajale dejanja. Vseeno je EESO mnenja, da morajo igrati želje potrošnikov večjo vlogo pri takšnem ocenjevanju. Zato je treba upoštevati ne le gospodarske koristi kot take, temveč še posebej gospodarske koristi, pa tudi morebitno škodo, ki jo ukrepi prinašajo potrošnikom. |
| --- | --- |

3.3.2

EU potrebuje najučinkovitejšo strategijo za pospešitev rasti in ustvarjanje novih delovnih mest, ki bo tako koristila celotni družbi. Preveč birokratska in neprimerna zakonodaja le ovira gospodarsko rast in ustvarjanje novih delovnih mest. EESO zato z zanimanjem opaža, da namerava Komisija preverjati, ali obstoječe direktive in uredbe prinašajo pričakovane gospodarske koristi, in se strinja z njenim namenom, da spremeni ali razveljavi ukrepe, ki nedvomno ne izpolnjujejo pričakovanj. Odbor upa, da bodo besede dosledno postajale dejanja. Vseeno je EESO mnenja, da morajo igrati želje potrošnikov večjo vlogo pri takšnem ocenjevanju. Zato je treba upoštevati ne le gospodarske koristi kot take, temveč še posebej gospodarske koristi, pa tudi morebitno škodo, ki jo ukrepi prinašajo potrošnikom.

| 3.3.3 | EESO se strinja s močnim poudarkom, ki ga Komisija daje pravilnemu prenosu, izvajanju in uveljavljanju ukrepov akcijskega načrta za področje finančnih storitev (FSAP) in je mnenja, da je to osnovni pogoj za učinkovito izvajanje ciljev, določenih v postopku FSAP. EESO pa tudi opozarja, da sta vključitev držav članic in odborov 3. stopnje postopka Lamfalussy, pa tudi njihova brezpogojna in nepreklicna zavezanost odločilnega pomena za celoten postopek, saj brez tega Komisija — kljub trdni odločenosti in dobrim nameram — ne bo mogla doseči ničesar. |
| --- | --- |

3.3.3

EESO se strinja s močnim poudarkom, ki ga Komisija daje pravilnemu prenosu, izvajanju in uveljavljanju ukrepov akcijskega načrta za področje finančnih storitev (FSAP) in je mnenja, da je to osnovni pogoj za učinkovito izvajanje ciljev, določenih v postopku FSAP. EESO pa tudi opozarja, da sta vključitev držav članic in odborov 3. stopnje postopka Lamfalussy, pa tudi njihova brezpogojna in nepreklicna zavezanost odločilnega pomena za celoten postopek, saj brez tega Komisija — kljub trdni odločenosti in dobrim nameram — ne bo mogla doseči ničesar.

| 3.3.4 | EESO zato poziva Komisijo, da na vsak način ohrani sedanjo dinamiko in obdrži zavezanost voditeljev držav ali vlad, članov Sveta ECOFIN in odborov 3. stopnje, saj je pomembno, da le-ti prevzamejo odgovornost za enotni trg. Poleg tega je EESO mnenja, da mora Komisija v trenutnem vzdušju, za katero je značilno razmišljanje o vlogi in usodi Evropske unije, spodbujati države članice, da svojim državljanom jasno sporočajo namen odločitev, sprejetih na evropski ravni, in vzroke zanje. Pomembno je, da se družba zaveda, kako se lahko in bi se tudi morala vključiti v oblikovanje splošnih evropskih politik, še posebej pa v oblikovanje enotnega trga. |
| --- | --- |

3.3.4

EESO zato poziva Komisijo, da na vsak način ohrani sedanjo dinamiko in obdrži zavezanost voditeljev držav ali vlad, članov Sveta ECOFIN in odborov 3. stopnje, saj je pomembno, da le-ti prevzamejo odgovornost za enotni trg. Poleg tega je EESO mnenja, da mora Komisija v trenutnem vzdušju, za katero je značilno razmišljanje o vlogi in usodi Evropske unije, spodbujati države članice, da svojim državljanom jasno sporočajo namen odločitev, sprejetih na evropski ravni, in vzroke zanje. Pomembno je, da se družba zaveda, kako se lahko in bi se tudi morala vključiti v oblikovanje splošnih evropskih politik, še posebej pa v oblikovanje enotnega trga.

| 3.3.5 | EESO še posebno podpira priporočilo Komisije št. 6 (5) za pospešitev globalne konkurenčnosti in finančne stabilnosti, ki sta cilja enotnega trga. Kar se tiče preveč natančnega izvajanja predpisov, poznanega kot „gold-plating“, priporočilo navaja, da bi se države članice „morale zlasti izogibati nenehnim regulativnim dodatkom, ki posegajo na področja izven samih direktiv, s katerimi onemogočajo ugodnosti, ki jih omogoča en sam sklop pravil EU.“ |
| --- | --- |

3.3.5

EESO še posebno podpira priporočilo Komisije št. 6 (5) za pospešitev globalne konkurenčnosti in finančne stabilnosti, ki sta cilja enotnega trga. Kar se tiče preveč natančnega izvajanja predpisov, poznanega kot „gold-plating“, priporočilo navaja, da bi se države članice „morale zlasti izogibati nenehnim regulativnim dodatkom, ki posegajo na področja izven samih direktiv, s katerimi onemogočajo ugodnosti, ki jih omogoča en sam sklop pravil EU.“

| 3.3.6 | EESO spodbuja Komisijo, da zagotovi zadostno jasnost jezika, uporabljenega v evropski zakonodaji. EESO pravzaprav ugotavlja, da je to, kar se včasih opisuje kot „gold-plating“, mogoče le poskus držav članic, da bi besedila EU naredile jasnejša in gospodarstvu odvzela, ne pa mu naložila dodatno breme. A ne glede na to, ali države članice res preveč natančno izvajajo zakonodajo ali le poskušajo pojasniti pravna besedila EU, breme ostaja. Ker imajo takšna bremena pogosto nesorazmerno velik vpliv na mala in srednja podjetja, mora Komisija paziti, da birokracija in zakoni ne zadušijo podjetniškega duha in kreativnih moči v družbi. |
| --- | --- |

3.3.6

EESO spodbuja Komisijo, da zagotovi zadostno jasnost jezika, uporabljenega v evropski zakonodaji. EESO pravzaprav ugotavlja, da je to, kar se včasih opisuje kot „gold-plating“, mogoče le poskus držav članic, da bi besedila EU naredile jasnejša in gospodarstvu odvzela, ne pa mu naložila dodatno breme. A ne glede na to, ali države članice res preveč natančno izvajajo zakonodajo ali le poskušajo pojasniti pravna besedila EU, breme ostaja. Ker imajo takšna bremena pogosto nesorazmerno velik vpliv na mala in srednja podjetja, mora Komisija paziti, da birokracija in zakoni ne zadušijo podjetniškega duha in kreativnih moči v družbi.

| 3.3.7 | Z razveljavitvijo obstoječih nacionalnih določb s področja varstva potrošnika notranji trg poleg tega ne sme povečati tveganj, ki so jim izpostavljeni potrošniki. Nacionalna pravila in predpisi za varstvo potrošnikov so bili oblikovani za reševanje težav na nacionalnih trgih in zato ne predstavljajo nujno ovire za notranji trg. EESO ni prepričan v to, da sedanje nacionalne določbe za varstvo potrošnika običajno izkrivljajo konkurenco in samo inovativnost ali ovirajo razvoj čezmejnega trga. Ni mogoče kar tako predpostavljati, da bo odstranitev teh domnevnih ovir vodila k delujočemu in učinkovitemu čezmejnemu potrošniškemu trgu. Kljub temu morajo države članice paziti, da ne uvedejo dodatnih ukrepov za varstvo potrošnikov, ki bi povzročili nekakšno zaščito njihovih lokalih trgov pred konkurenco drugih evropskih trgov. Za EESO je popolna uskladitev ključnih elementov bančnega poslovanja na področju maloprodajnih finančnih storitev (kot so informacije pred sklenitvijo pogodbe, letni odstotek obresti ipd.), t.i. ciljna popolna uskladitev, najučinkovitejše sredstvo za oblikovanje pravega evropskega notranjega trga za bančne storitve na področju maloprodajnih finančnih storitev, ob hkratnem zagotavljanju primerne ravni varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

3.3.7

Z razveljavitvijo obstoječih nacionalnih določb s področja varstva potrošnika notranji trg poleg tega ne sme povečati tveganj, ki so jim izpostavljeni potrošniki. Nacionalna pravila in predpisi za varstvo potrošnikov so bili oblikovani za reševanje težav na nacionalnih trgih in zato ne predstavljajo nujno ovire za notranji trg. EESO ni prepričan v to, da sedanje nacionalne določbe za varstvo potrošnika običajno izkrivljajo konkurenco in samo inovativnost ali ovirajo razvoj čezmejnega trga. Ni mogoče kar tako predpostavljati, da bo odstranitev teh domnevnih ovir vodila k delujočemu in učinkovitemu čezmejnemu potrošniškemu trgu. Kljub temu morajo države članice paziti, da ne uvedejo dodatnih ukrepov za varstvo potrošnikov, ki bi povzročili nekakšno zaščito njihovih lokalih trgov pred konkurenco drugih evropskih trgov. Za EESO je popolna uskladitev ključnih elementov bančnega poslovanja na področju maloprodajnih finančnih storitev (kot so informacije pred sklenitvijo pogodbe, letni odstotek obresti ipd.), t.i. ciljna popolna uskladitev, najučinkovitejše sredstvo za oblikovanje pravega evropskega notranjega trga za bančne storitve na področju maloprodajnih finančnih storitev, ob hkratnem zagotavljanju primerne ravni varstva potrošnikov.

3.4   Konsolidacija zakonodaje o finančnih storitvah za obdobje 2005-2010

3.4.1   Dokončanje preostalih ukrepov

| 3.4.1.1 | Logično je, da je treba obstoječe pobude dokončati in utrditi pred začetkom novih nalog. Zato se EESO strinja s Komisijo, da je dokončanje manjkajočih elementov akcijskega načrta za področje bančnih storitev absolutna prednostna naloga za naslednjih 12 mesecev. To pomeni, da je treba dokončati pogajanja z Evropskim parlamentom in Svetom, dokončno oblikovati ukrepe za izvajanje, ki jih pripravlja Komisija, ter — ob upoštevanju prepričljive in temeljite presoje vplivov — pripraviti okvirno direktivo za obračun in poravnavo vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Logično je, da je treba obstoječe pobude dokončati in utrditi pred začetkom novih nalog. Zato se EESO strinja s Komisijo, da je dokončanje manjkajočih elementov akcijskega načrta za področje bančnih storitev absolutna prednostna naloga za naslednjih 12 mesecev. To pomeni, da je treba dokončati pogajanja z Evropskim parlamentom in Svetom, dokončno oblikovati ukrepe za izvajanje, ki jih pripravlja Komisija, ter — ob upoštevanju prepričljive in temeljite presoje vplivov — pripraviti okvirno direktivo za obračun in poravnavo vrednostnih papirjev.

3.4.2   Uspešen in učinkovit nadzor

| 3.4.2.1 | EESO se sicer strinja z razvojnim pristopom, ki ga priporoča Komisija, vendar je prepričan, da zelena knjiga ni izkoristila priložnosti za postavitev jasnih in ambicioznih ciljev politike bančnega nadzora. Odbor je mnenja, da je izredno pomembno določiti natančno pot, kar pomeni pokazati, kako naj bi se v prihodnjih letih lotili vrste ločenih, vendar povezanih vprašanj. EESO zato upa, da bo bela knjiga prinesla konkretnejše predloge. Predlogi za bačni nadzor bi morali biti uporabni tudi za zavarovalniški sektor. |
| --- | --- |

3.4.2.1

EESO se sicer strinja z razvojnim pristopom, ki ga priporoča Komisija, vendar je prepričan, da zelena knjiga ni izkoristila priložnosti za postavitev jasnih in ambicioznih ciljev politike bančnega nadzora. Odbor je mnenja, da je izredno pomembno določiti natančno pot, kar pomeni pokazati, kako naj bi se v prihodnjih letih lotili vrste ločenih, vendar povezanih vprašanj. EESO zato upa, da bo bela knjiga prinesla konkretnejše predloge. Predlogi za bačni nadzor bi morali biti uporabni tudi za zavarovalniški sektor.

| 3.4.2.2 | Kot prispevek k resnični kulturi varstva potrošnikov, ki najšibkejšim zagotavlja več zaščite kot izkušenim vlagateljem in pri tem krepi globalno konkurenčnost EU ter njeno sposobnost, da spodbuja rast, je EESO ugotovil, da obstaja vrsta vprašanj, ki je jih je treba lotiti na način, pri katerem so interesi potrošnikov v ospredju; ta vprašanja so: odprava dvojnega nadzora;






  — | odprava dvojnega nadzora |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2

Kot prispevek k resnični kulturi varstva potrošnikov, ki najšibkejšim zagotavlja več zaščite kot izkušenim vlagateljem in pri tem krepi globalno konkurenčnost EU ter njeno sposobnost, da spodbuja rast, je EESO ugotovil, da obstaja vrsta vprašanj, ki je jih je treba lotiti na način, pri katerem so interesi potrošnikov v ospredju; ta vprašanja so: odprava dvojnega nadzora;

—

odprava dvojnega nadzora

| — | odprava neskladij med direktivami in zastarelimi izjemami načela matične države; |
| --- | --- |

—

odprava neskladij med direktivami in zastarelimi izjemami načela matične države;

| — | revizija varnostnih mrež in mogoče pregled modelov nadzora; |
| --- | --- |

—

revizija varnostnih mrež in mogoče pregled modelov nadzora;

| — | enotna uporaba preverjeno najboljših postopkov nadzora; |
| --- | --- |

—

enotna uporaba preverjeno najboljših postopkov nadzora;

| — | sodelovanje odborov 3. stopnje (CESR, CEBS in CEIOPS); |
| --- | --- |

—

sodelovanje odborov 3. stopnje (CESR, CEBS in CEIOPS);

| — | sodelovanje vseh zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

—

sodelovanje vseh zainteresiranih strani.

| 3.4.2.3 | V skladu s svojimmnenjem o predlagani Direktivi o kapitalskih zahtevah z dne 9. marca 2005, (6) se EESO strinja s priznanjem Komisije, da je konsolidiran nadzor zakonita zahteva gospodarstva. Pod pogojem, da konsolidiran nadzor nikakor ne zmanjšuje možnosti držav članic, da se odzovejo na pravila, ki kršijo pravice potrošnikov na trgu države, EESO verjame, da bi takšen nadzor zagotovil primerno raven varstva potrošnikov in kar najbolj zmanjšal podvajanje ureditvenih zahtev, kar bi spet povečalo učinkovitost finančnega sektorja EU. EESO je mnenja, da iz zelene knjige Komisije ni jasno razvidno, ali je pred uvedbo konsolidiranega nadzora sploh potrebna konvergenca postopkov nadzora. EESO verjame, da bi cilj in postopna uvedba konsolidiranega nadzora že v kratkem času pospešila konvergenco postopkov. |
| --- | --- |

3.4.2.3

V skladu s svojimmnenjem o predlagani Direktivi o kapitalskih zahtevah z dne 9. marca 2005, (6) se EESO strinja s priznanjem Komisije, da je konsolidiran nadzor zakonita zahteva gospodarstva. Pod pogojem, da konsolidiran nadzor nikakor ne zmanjšuje možnosti držav članic, da se odzovejo na pravila, ki kršijo pravice potrošnikov na trgu države, EESO verjame, da bi takšen nadzor zagotovil primerno raven varstva potrošnikov in kar najbolj zmanjšal podvajanje ureditvenih zahtev, kar bi spet povečalo učinkovitost finančnega sektorja EU. EESO je mnenja, da iz zelene knjige Komisije ni jasno razvidno, ali je pred uvedbo konsolidiranega nadzora sploh potrebna konvergenca postopkov nadzora. EESO verjame, da bi cilj in postopna uvedba konsolidiranega nadzora že v kratkem času pospešila konvergenco postopkov.

3.4.3   Omogočanje čezmejnih vlaganj in konkurence

| 3.4.3.1 | Odstranitev neupravičenih ovir za konsolidacijo bo dejansko prineslo gospodarske koristi. Evropsko gospodarstvo bo tako dobilo nov zagon, kar pomeni, da bo EU lahko ustvarila več novih delovnih mest in dvignila življenjski standard svojih državljanov. EESO podpira cilj Komisije, da odstrani ali zmanjša neupravičene ovire za čezmejne transakcije, kot so na primer združitve in prevzemi podjetij. Čezmejna dejavnost se je v zadnjih letih zelo povečala, vendar združitev in prevzemov na področju bančništva v EU ni bilo veliko, čeprav je bila v zadnjih mesecih dokončana vrsta takšnih transakcij, nekatere pa še čakajo na zaključek. Eden izmed razlogov za relativno majhno število združitev in prevzemov v bančnem sektorju so strukturne ovire na evropskem bančnem trgu. Večine ni mogoče upravičiti z večjo prijaznostjo do potrošnika ali finančno stabilnostjo in bi jih z ustrezno politiko lahko odstranili ali zmanjšali. Prestrukturiranje industrije bo povzročilo velike spremembe za vse vpletene strani — zaposlene, podjetja in potrošnike, zato je potrebna celovita strategija za reševanje posledic sprememb. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Odstranitev neupravičenih ovir za konsolidacijo bo dejansko prineslo gospodarske koristi. Evropsko gospodarstvo bo tako dobilo nov zagon, kar pomeni, da bo EU lahko ustvarila več novih delovnih mest in dvignila življenjski standard svojih državljanov. EESO podpira cilj Komisije, da odstrani ali zmanjša neupravičene ovire za čezmejne transakcije, kot so na primer združitve in prevzemi podjetij. Čezmejna dejavnost se je v zadnjih letih zelo povečala, vendar združitev in prevzemov na področju bančništva v EU ni bilo veliko, čeprav je bila v zadnjih mesecih dokončana vrsta takšnih transakcij, nekatere pa še čakajo na zaključek. Eden izmed razlogov za relativno majhno število združitev in prevzemov v bančnem sektorju so strukturne ovire na evropskem bančnem trgu. Večine ni mogoče upravičiti z večjo prijaznostjo do potrošnika ali finančno stabilnostjo in bi jih z ustrezno politiko lahko odstranili ali zmanjšali. Prestrukturiranje industrije bo povzročilo velike spremembe za vse vpletene strani — zaposlene, podjetja in potrošnike, zato je potrebna celovita strategija za reševanje posledic sprememb.

| 3.4.3.2 | EESO se strinja z mnenjem, izraženim v zeleni knjigi, da konsolidacija ni sama sebi namen, temveč sredstvo za dosego ekonomije obsega in dosega. To pa spet omogoča bankam, da svojim strankam, ne glede na to, ali so to posamezniki, mala in srednja ali velika podjetja, ponudijo širšo paleto storitev po boljši ceni. Opozoriti je treba tudi na dejstvo, da konsolidacija in ustvarjanje sinergij nista vedno povezana z zmanjševanjem števila zaposlenih znotraj združene bančne skupine. Pogosto se pravzaprav zgodi obratno. Zato je EESO mnenja, da je to pomemben dejavnik zaposlovanja. Finančni sektor je namreč že pomemben delodajalec v Evropi. Banke ne bodo pripravljene prevzeti stroškov in tveganj, povezanih z združitvami in prevzemi, če ne bodo prepričane, da je tako mogoče doseči gospodarske koristi ali sinergije. V tej zvezi EESO pričakuje raziskavo Evropske komisije o ovirah za čezmejne združitve in prevzeme podjetij v Evropi. |
| --- | --- |

3.4.3.2

EESO se strinja z mnenjem, izraženim v zeleni knjigi, da konsolidacija ni sama sebi namen, temveč sredstvo za dosego ekonomije obsega in dosega. To pa spet omogoča bankam, da svojim strankam, ne glede na to, ali so to posamezniki, mala in srednja ali velika podjetja, ponudijo širšo paleto storitev po boljši ceni. Opozoriti je treba tudi na dejstvo, da konsolidacija in ustvarjanje sinergij nista vedno povezana z zmanjševanjem števila zaposlenih znotraj združene bančne skupine. Pogosto se pravzaprav zgodi obratno. Zato je EESO mnenja, da je to pomemben dejavnik zaposlovanja. Finančni sektor je namreč že pomemben delodajalec v Evropi. Banke ne bodo pripravljene prevzeti stroškov in tveganj, povezanih z združitvami in prevzemi, če ne bodo prepričane, da je tako mogoče doseči gospodarske koristi ali sinergije. V tej zvezi EESO pričakuje raziskavo Evropske komisije o ovirah za čezmejne združitve in prevzeme podjetij v Evropi.

| 3.4.3.3 | Zato je smiselno, da EESO poziva Komisijo k objavi „zemljevida“ načrtovanih ukrepov na tem področju in pri tem natančno navede, v kakšnem časovnem okviru se namerava lotiti ukrepov. |
| --- | --- |

3.4.3.3

Zato je smiselno, da EESO poziva Komisijo k objavi „zemljevida“ načrtovanih ukrepov na tem področju in pri tem natančno navede, v kakšnem časovnem okviru se namerava lotiti ukrepov.

3.4.4   Zunanja razsežnost

| 3.4.4.1 | Odbor se večinoma strinja s tem delom besedila in v celoti z mnenjem Komisije, da je treba zagotoviti konkurenčnost finančnega sektorja na globalnih trgih. EESO tako še posebej pozdravlja pobude Komisije za poglobitev dialoga na področju finančnih trgov med EU in ZDA, okrepitev finančnih odnosov z Japonsko, Kitajsko in Indijo ter razširitvijo načrtov za omenjeni dialog. Po mnenju EESO so te pobude bistvenega pomena, še posebej z vidika vedno pomembnejše vloge, ki jo v globalnem gospodarstvu igrata Kitajska in Indija. |
| --- | --- |

3.4.4.1

Odbor se večinoma strinja s tem delom besedila in v celoti z mnenjem Komisije, da je treba zagotoviti konkurenčnost finančnega sektorja na globalnih trgih. EESO tako še posebej pozdravlja pobude Komisije za poglobitev dialoga na področju finančnih trgov med EU in ZDA, okrepitev finančnih odnosov z Japonsko, Kitajsko in Indijo ter razširitvijo načrtov za omenjeni dialog. Po mnenju EESO so te pobude bistvenega pomena, še posebej z vidika vedno pomembnejše vloge, ki jo v globalnem gospodarstvu igrata Kitajska in Indija.

| 3.4.4.2 | Zaradi globalizacije kapitalskih trgov in finančnih storitev ter neobstoja resnično mednarodnih organov odločanja imajo globalni forumi, ki določajo standarde, pomembno vlogo pri oblikovanju politike. EESO je mnenja, da EU v marsikaterem izmed teh forumov ne nastopa dovolj odločno, kar lahko v nekaterih primerih zmanjša njene možnosti, da vpliva na standarde. To je seveda v nasprotju z interesi EU. |
| --- | --- |

3.4.4.2

Zaradi globalizacije kapitalskih trgov in finančnih storitev ter neobstoja resnično mednarodnih organov odločanja imajo globalni forumi, ki določajo standarde, pomembno vlogo pri oblikovanju politike. EESO je mnenja, da EU v marsikaterem izmed teh forumov ne nastopa dovolj odločno, kar lahko v nekaterih primerih zmanjša njene možnosti, da vpliva na standarde. To je seveda v nasprotju z interesi EU.

| 3.4.4.3 | Zaradi različne strukture in nalog teh forumov bi bila rešitev za vsak posamezni primer boljša kot enotni pristop po načelu „ena velikost za vse“, pri čemer je treba zagotoviti, da bo Evropa odločno in enotno zagovarjala svoja stališča pri oblikovanju mednarodnih standardov. EESO poudarja, da je cilj na tem področju določitev enotnih globalnih standardov, še posebej na področju računovodstva, kjer so stališča Evrope dobro zastopana, ne pa razvoj ločenih evropskih standardov, ki so v nasprotju z globalnimi standardi. Tak pristop bi zagotovil ne le enotno, odločno zastopanost evropskih ponudnikov finančnih storitev in njihovih potrošnikov na globalnem prizorišču, temveč bi tudi pomagal oblikovati enake globalne možnosti z vsemi gospodarskimi prednostmi tega razvoja. |
| --- | --- |

3.4.4.3

Zaradi različne strukture in nalog teh forumov bi bila rešitev za vsak posamezni primer boljša kot enotni pristop po načelu „ena velikost za vse“, pri čemer je treba zagotoviti, da bo Evropa odločno in enotno zagovarjala svoja stališča pri oblikovanju mednarodnih standardov. EESO poudarja, da je cilj na tem področju določitev enotnih globalnih standardov, še posebej na področju računovodstva, kjer so stališča Evrope dobro zastopana, ne pa razvoj ločenih evropskih standardov, ki so v nasprotju z globalnimi standardi. Tak pristop bi zagotovil ne le enotno, odločno zastopanost evropskih ponudnikov finančnih storitev in njihovih potrošnikov na globalnem prizorišču, temveč bi tudi pomagal oblikovati enake globalne možnosti z vsemi gospodarskimi prednostmi tega razvoja.

3.5   Možne nove, ciljno naravnane pobude

| 3.5.1 | V zvezi z možnimi novimi, ciljno naravnanimi pobudami želi EESO poudariti pomembnost pobud na področju maloprodajnih finančnih storitev, saj je prepričan, da je kakovost izbire za potrošnike ravno tako pomembna — če ne še bolj — kot količina. Zato je EESO mnenja, da je prilagoditev lokalnim trgom eno izmed glavnih vprašanj za ponudnike finančnih storitev, ne glede na izbran način prodaje. |
| --- | --- |

3.5.1

V zvezi z možnimi novimi, ciljno naravnanimi pobudami želi EESO poudariti pomembnost pobud na področju maloprodajnih finančnih storitev, saj je prepričan, da je kakovost izbire za potrošnike ravno tako pomembna — če ne še bolj — kot količina. Zato je EESO mnenja, da je prilagoditev lokalnim trgom eno izmed glavnih vprašanj za ponudnike finančnih storitev, ne glede na izbran način prodaje.

| 3.5.2 | Ob upoštevanju priporočil foruma za hipotekarna posojila je EESO prepričan, da bi bil pristop na podlagi konkurence boljši od usklajene ponudbe hipotekarnih posojil, saj bi to pomenilo boljšo izbiro, pa tudi boljšo kakovost izdelkov. EESO priznava temeljito pripravljalno delo Komisije pri reviziji zakonodaje, ki ureja področje upravljanja s sredstvi. Glede vprašanja, ali bi temu delu oz. posvetovanjem Komisije v letu 2006 morale slediti konkretne pobude za hipotekarna posojila in/ali upravljanje s sredstvi, je EESO mnenja, da je pred tem treba izvesti temeljito presojo vplivov, vključno z analizo stroškov in koristi. |
| --- | --- |

3.5.2

Ob upoštevanju priporočil foruma za hipotekarna posojila je EESO prepričan, da bi bil pristop na podlagi konkurence boljši od usklajene ponudbe hipotekarnih posojil, saj bi to pomenilo boljšo izbiro, pa tudi boljšo kakovost izdelkov. EESO priznava temeljito pripravljalno delo Komisije pri reviziji zakonodaje, ki ureja področje upravljanja s sredstvi. Glede vprašanja, ali bi temu delu oz. posvetovanjem Komisije v letu 2006 morale slediti konkretne pobude za hipotekarna posojila in/ali upravljanje s sredstvi, je EESO mnenja, da je pred tem treba izvesti temeljito presojo vplivov, vključno z analizo stroškov in koristi.

| 3.5.3 | EESO je še naprej prepričan o prednostih, ki jih t.i. 26. režim prinaša predvsem potrošnikom. Strinja se s Komisijo, da je prednosti takšnega 26. režima še vedno treba najprej dokazati in da se bo težko dogovoriti o izbirnih evropskih standardih, oblikovanih samo za določene izdelke. Potrošnike lahko zmedejo tudi nacionalni standardi in predpisi, ki veljajo za informiranje in ki se od države do države razlikujejo. 26. režim bo verjetno ravno tako težko uvesti kot skupno evropsko civilno pravo, vključno s postopkovnim pravom, ureditvijo sodišč ipd. Vseeno pa ideja o 26. režimu predstavlja izziv, ki ga je vredno raziskati. |
| --- | --- |

3.5.3

EESO je še naprej prepričan o prednostih, ki jih t.i. 26. režim prinaša predvsem potrošnikom. Strinja se s Komisijo, da je prednosti takšnega 26. režima še vedno treba najprej dokazati in da se bo težko dogovoriti o izbirnih evropskih standardih, oblikovanih samo za določene izdelke. Potrošnike lahko zmedejo tudi nacionalni standardi in predpisi, ki veljajo za informiranje in ki se od države do države razlikujejo. 26. režim bo verjetno ravno tako težko uvesti kot skupno evropsko civilno pravo, vključno s postopkovnim pravom, ureditvijo sodišč ipd. Vseeno pa ideja o 26. režimu predstavlja izziv, ki ga je vredno raziskati.

| 3.5.4 | Jasno pa je, da dodaten, alternativen ali izbiren režim ponudnikov ne bi smel prisiliti k standardizaciji izdelkov, ker bi to zmanjšalo konkurenčnost, inovativnost in sposobnost ponudnikov finančnih storitev, da se prilagajajo spreminjajočim se potrebam svojih strank. |
| --- | --- |

3.5.4

Jasno pa je, da dodaten, alternativen ali izbiren režim ponudnikov ne bi smel prisiliti k standardizaciji izdelkov, ker bi to zmanjšalo konkurenčnost, inovativnost in sposobnost ponudnikov finančnih storitev, da se prilagajajo spreminjajočim se potrebam svojih strank.

| 3.5.5 | Glede na sedanjo razpravo bi torej EESO pozdravil kakršno koli nadaljnje pojasnilo, ki ga lahko Komisija pripravi v zvezi z 26. režimom, zato pozdravlja tudi napovedano študijo izvedljivosti. |
| --- | --- |

3.5.5

Glede na sedanjo razpravo bi torej EESO pozdravil kakršno koli nadaljnje pojasnilo, ki ga lahko Komisija pripravi v zvezi z 26. režimom, zato pozdravlja tudi napovedano študijo izvedljivosti.

| 3.5.6 | Večje upoštevanje različnih forumov na splošno prinaša prednosti. Vendar bi, kot je že omenjeno, oblikovanje forumov za posebne maloprodajne izdelke lahko precej obremenilo vire, ki so na voljo potrošniškim organizacijam. |
| --- | --- |

3.5.6

Večje upoštevanje različnih forumov na splošno prinaša prednosti. Vendar bi, kot je že omenjeno, oblikovanje forumov za posebne maloprodajne izdelke lahko precej obremenilo vire, ki so na voljo potrošniškim organizacijam.

3.5.7   Področja možnega ukrepanja v prihodnosti

| 3.5.7.1 | EESO se strinja z namenom Komisije, da kodificira in po možnosti poenostavi obstoječa pravila glede zahtev obveščanja, vendar se bolj zavzema za poenostavitev kot kodifikacijo. Navajanje poenostavitev je za EESO znak, da Komisija namerava povečati kakovost, in ne količino informacij, namenjenih potrošnikom. Za povečanje zahtev glede kakovosti EESO poziva Komisijo, da preuči sedanje pravne zahteve (na evropski in nacionalni ravni) ter tako ustrezno zmanjša obveznosti obveščanja in poenoti s tem povezane določbe (celo s pomočjo kodifikacije), pri tem pa upošteva medij, ki ga izberejo potrošniki. |
| --- | --- |

3.5.7.1

EESO se strinja z namenom Komisije, da kodificira in po možnosti poenostavi obstoječa pravila glede zahtev obveščanja, vendar se bolj zavzema za poenostavitev kot kodifikacijo. Navajanje poenostavitev je za EESO znak, da Komisija namerava povečati kakovost, in ne količino informacij, namenjenih potrošnikom. Za povečanje zahtev glede kakovosti EESO poziva Komisijo, da preuči sedanje pravne zahteve (na evropski in nacionalni ravni) ter tako ustrezno zmanjša obveznosti obveščanja in poenoti s tem povezane določbe (celo s pomočjo kodifikacije), pri tem pa upošteva medij, ki ga izberejo potrošniki.

| 3.5.7.2 | EESO je mnenja, da bi boljši standardi za posredovanje najpomembnejših informacij — na primer v obliki razumljivih, strukturiranih in primerljivih podatkov o vseh bistvenih vidikih pogodbe — lahko koristili potrošnikom. Zato je treba poskrbeti za visoko raven varstva potrošnikov, ki zagotavlja ustrezne in konkretne informacije ter primerno pravno varstvo. |
| --- | --- |

3.5.7.2

EESO je mnenja, da bi boljši standardi za posredovanje najpomembnejših informacij — na primer v obliki razumljivih, strukturiranih in primerljivih podatkov o vseh bistvenih vidikih pogodbe — lahko koristili potrošnikom. Zato je treba poskrbeti za visoko raven varstva potrošnikov, ki zagotavlja ustrezne in konkretne informacije ter primerno pravno varstvo.

| 3.5.7.3 | Kar se tiče finančnega posredovanja in odnosov finančnih institucij in strank s posredniki, EESO predvsem opaža, da je finančno posredovanje na ravni EU urejeno v različnem obsegu. Direktiva o zavarovalnem posredovanju (7) in Direktiva o trgih in finančnih instrumentih (MiFID) (8) določata različne načine in ravni zakonske ureditve posredovanja finančnih storitev in izdelkov. Spodbujati je treba večjo povezanost in enotnost na tem področju, vendar je EESO mnenja, da je bolje počakati, ali se bo zasnova direktive MiFID, ki zagotavlja obsežnejši pristop, izkazala za učinkovito, preden se sprejmejo nove odločitve glede morebitnih potreb za nadaljnje pravne določbe na področju posredovanja kreditov. |
| --- | --- |

3.5.7.3

Kar se tiče finančnega posredovanja in odnosov finančnih institucij in strank s posredniki, EESO predvsem opaža, da je finančno posredovanje na ravni EU urejeno v različnem obsegu. Direktiva o zavarovalnem posredovanju (7) in Direktiva o trgih in finančnih instrumentih (MiFID) (8) določata različne načine in ravni zakonske ureditve posredovanja finančnih storitev in izdelkov. Spodbujati je treba večjo povezanost in enotnost na tem področju, vendar je EESO mnenja, da je bolje počakati, ali se bo zasnova direktive MiFID, ki zagotavlja obsežnejši pristop, izkazala za učinkovito, preden se sprejmejo nove odločitve glede morebitnih potreb za nadaljnje pravne določbe na področju posredovanja kreditov.

| 3.5.7.4 | Pravila za obnašanje, povezana s posredovanjem poslovnih in prodajnih nasvetov, je treba dodatno prilagoditi. Zato bi bilo treba razmisliti o oblikovanju enakih izhodiščnih možnosti za vse ponudnike finančnih storitev in pri tem upoštevati specifične razmere v posamezni državi. Vsekakor bi bilo koristneje zagotoviti večjo enotnost ali usklajenost tržnih in prodajnih predpisov kot pa sprožiti nove pobude za pravila obnašanja. |
| --- | --- |

3.5.7.4

Pravila za obnašanje, povezana s posredovanjem poslovnih in prodajnih nasvetov, je treba dodatno prilagoditi. Zato bi bilo treba razmisliti o oblikovanju enakih izhodiščnih možnosti za vse ponudnike finančnih storitev in pri tem upoštevati specifične razmere v posamezni državi. Vsekakor bi bilo koristneje zagotoviti večjo enotnost ali usklajenost tržnih in prodajnih predpisov kot pa sprožiti nove pobude za pravila obnašanja.

| 3.5.7.5 | Glede pomena strokovnega in neodvisnega svetovanja, bi bilo treba po mnenju Komisije jasno razlikovati med (i) posredovanjem nasvetov kot ločeno storitvijo, ki se izvede na zahtevo stranke in ki jo stranka tudi plača ter (ii) posredovanjem informacij, ki jih stranka potrebuje za zavestno odločitev. |
| --- | --- |

3.5.7.5

Glede pomena strokovnega in neodvisnega svetovanja, bi bilo treba po mnenju Komisije jasno razlikovati med (i) posredovanjem nasvetov kot ločeno storitvijo, ki se izvede na zahtevo stranke in ki jo stranka tudi plača ter (ii) posredovanjem informacij, ki jih stranka potrebuje za zavestno odločitev.

| 3.5.7.6 | Predvsem je izredno pomembno, da se oblikujejo jasna pravila in standardi za finančne posrednike, ki imajo še posebej na področju vlaganj, vendar tudi pri posredovanju kreditov, osrednjo vlogo. Posredniki morajo dokazati ustrezno poznavanje svoje panoge in njenih izdelkov. Posredniki in neodvisni agenti bi morali jamčiti za pravilne, poštene in zanesljive nasvete, ki jih dajejo strankam. Sprejeti je treba tudi dogovore za hitro in učinkovito reševanje sporov. Strokovno znanje mora biti specifično, lahko bi bilo na primer razdeljeno na različna področja: hranilne vloge, vlaganja, vrednostni papirji, hipotekarna posojila in krediti. Ukvarjanje s temi vprašanji bi bilo tudi v skladu z razvojem na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.5.7.6

Predvsem je izredno pomembno, da se oblikujejo jasna pravila in standardi za finančne posrednike, ki imajo še posebej na področju vlaganj, vendar tudi pri posredovanju kreditov, osrednjo vlogo. Posredniki morajo dokazati ustrezno poznavanje svoje panoge in njenih izdelkov. Posredniki in neodvisni agenti bi morali jamčiti za pravilne, poštene in zanesljive nasvete, ki jih dajejo strankam. Sprejeti je treba tudi dogovore za hitro in učinkovito reševanje sporov. Strokovno znanje mora biti specifično, lahko bi bilo na primer razdeljeno na različna področja: hranilne vloge, vlaganja, vrednostni papirji, hipotekarna posojila in krediti. Ukvarjanje s temi vprašanji bi bilo tudi v skladu z razvojem na nacionalni ravni.

| 3.5.7.7 | EESO opaža in se strinja z namenom Komisije, da natančneje preuči obstoječe ovire za čezmejno odpiranje bančnih računov in vprašanja, povezana z vodenjem, prenosljivostjo in zapiranjem bančnih računov, pri čemer ne smemo spregledati vpliva obstoječih računalniških sistemov. |
| --- | --- |

3.5.7.7

EESO opaža in se strinja z namenom Komisije, da natančneje preuči obstoječe ovire za čezmejno odpiranje bančnih računov in vprašanja, povezana z vodenjem, prenosljivostjo in zapiranjem bančnih računov, pri čemer ne smemo spregledati vpliva obstoječih računalniških sistemov.

| 3.5.7.8 | EESO je mnenja, da bi se Komisija v zeleni knjigi morala izrecno lotiti vprašanj, povezanih z davki. Od sprejetja Šeste direktive o DDV (9) in še posebej v zadnjem desetletju postaja pomanjkanje nepristranskosti v zvezi z DDV za finančne storitve, pa tudi pomanjkanje pravne varnosti, ki je značilno za obstoječi sistem, vedno večja težava. |
| --- | --- |

3.5.7.8

EESO je mnenja, da bi se Komisija v zeleni knjigi morala izrecno lotiti vprašanj, povezanih z davki. Od sprejetja Šeste direktive o DDV (9) in še posebej v zadnjem desetletju postaja pomanjkanje nepristranskosti v zvezi z DDV za finančne storitve, pa tudi pomanjkanje pravne varnosti, ki je značilno za obstoječi sistem, vedno večja težava.

| 3.5.7.9 | Izvedenska skupina za bančništvo (10) je v poročilu o ravni finančnega vključevanja v EU opozorila, da je „manj disciplinska uporaba določb o DDV pri ukrepih, povezanih z izločenimi posli, temeljni pogoj za nadaljnje vključevanje funkcij v centrih odličnosti, ki bodo zagotavljali storitve za različne dele bančnih skupin v EU“. Sedaj bi bilo treba tudi uradno priznati, da obstoječi sistem DDV za področje finančnih storitev ovira učinkovito dokončno oblikovanje enotnega evropskega trga. Takšna uradna izjava bi morala biti na dnevnem redu nalog, ki jih Komisija načrtuje za čas po postopku FSAP. Zato EESO poziva Komisijo, naj na tem področju določi prihodnje naloge. |
| --- | --- |

3.5.7.9

Izvedenska skupina za bančništvo (10) je v poročilu o ravni finančnega vključevanja v EU opozorila, da je „manj disciplinska uporaba določb o DDV pri ukrepih, povezanih z izločenimi posli, temeljni pogoj za nadaljnje vključevanje funkcij v centrih odličnosti, ki bodo zagotavljali storitve za različne dele bančnih skupin v EU“. Sedaj bi bilo treba tudi uradno priznati, da obstoječi sistem DDV za področje finančnih storitev ovira učinkovito dokončno oblikovanje enotnega evropskega trga. Takšna uradna izjava bi morala biti na dnevnem redu nalog, ki jih Komisija načrtuje za čas po postopku FSAP. Zato EESO poziva Komisijo, naj na tem področju določi prihodnje naloge.

| 3.5.7.10 | Končno želi EESO poudariti, da lahko potrošniki bolje ravnajo z finančnimi storitvami, če bodo prejeli bolj strokovne, neodvisne in kakovostne nasvete. Potrošniki morajo dobiti najboljše možne nasvete o izdelkih in storitvah, ki najbolj ustrezajo njihovih potrebam in (finančnim) razmeram. Vendar se ne morejo popolnoma izogniti odgovornosti za tveganje, ki je vedno povezano s sprejemanjem odločitev (bodisi glede izbranega izdelka ali strokovnjaka, ki bo svetoval o izdelku) Torej je treba potrošnikom zagotoviti informacije in možnosti, da bodo lahko sprejemali zavestne odločitve in razumeli njihove posledice. |
| --- | --- |

3.5.7.10

Končno želi EESO poudariti, da lahko potrošniki bolje ravnajo z finančnimi storitvami, če bodo prejeli bolj strokovne, neodvisne in kakovostne nasvete. Potrošniki morajo dobiti najboljše možne nasvete o izdelkih in storitvah, ki najbolj ustrezajo njihovih potrebam in (finančnim) razmeram. Vendar se ne morejo popolnoma izogniti odgovornosti za tveganje, ki je vedno povezano s sprejemanjem odločitev (bodisi glede izbranega izdelka ali strokovnjaka, ki bo svetoval o izdelku) Torej je treba potrošnikom zagotoviti informacije in možnosti, da bodo lahko sprejemali zavestne odločitve in razumeli njihove posledice.

| 3.5.7.11 | EESO zato podpira načelo izobraževanja potrošnikov in višjih standardov za finančno pismenost povsod v EU. EESO je mnenja, da je treba pri izobraževanju potrošnikov posvetiti posebno pozornost zlasti tveganju in dobičku Prav tako se strinja s tem, da morajo biti posredniki dolžni posredovati primerne, poštene in zanesljive nasvete. Navedeno je še toliko nujnejše, ker bodo morali zaposleni vedno bolj sami poskrbeti za finančno varnost po upokojitvi. Potrošnikom je treba dati dovolj informacij in jim tako omogočiti primerjavo različnih izdelkov in storitev ter sprejemanje odločitev na osnovi objektivnih informacij in izbiranje med vrsto konkurenčnih izdelkov in različnih tveganj. |
| --- | --- |

3.5.7.11

EESO zato podpira načelo izobraževanja potrošnikov in višjih standardov za finančno pismenost povsod v EU. EESO je mnenja, da je treba pri izobraževanju potrošnikov posvetiti posebno pozornost zlasti tveganju in dobičku Prav tako se strinja s tem, da morajo biti posredniki dolžni posredovati primerne, poštene in zanesljive nasvete. Navedeno je še toliko nujnejše, ker bodo morali zaposleni vedno bolj sami poskrbeti za finančno varnost po upokojitvi. Potrošnikom je treba dati dovolj informacij in jim tako omogočiti primerjavo različnih izdelkov in storitev ter sprejemanje odločitev na osnovi objektivnih informacij in izbiranje med vrsto konkurenčnih izdelkov in različnih tveganj.

4.   Zaključek

| 4.1 | EESO je mnenja, da je predložena ocena doseženih ciljev in nalog, ki jih je še treba izvesti na področju finančnih storitev, priložnost za pomemben napredek EU v smeri krepitve evropskega gospodarstva, zmanjšanju odvečne birokracije, ustvarjanja novih delovnih mest, doseganja višjega standarda in večjega zaupanja Evropejcev v finančni sistem EU. Z drugimi besedami, je priložnost za resničen napredek pri doseganju ciljev lizbonske strategije. |
| --- | --- |

4.1

EESO je mnenja, da je predložena ocena doseženih ciljev in nalog, ki jih je še treba izvesti na področju finančnih storitev, priložnost za pomemben napredek EU v smeri krepitve evropskega gospodarstva, zmanjšanju odvečne birokracije, ustvarjanja novih delovnih mest, doseganja višjega standarda in večjega zaupanja Evropejcev v finančni sistem EU. Z drugimi besedami, je priložnost za resničen napredek pri doseganju ciljev lizbonske strategije.

| 4.2 | Na področju finančnih storitev se lahko EU močno približa lizbonskim ciljem, če se bo lotila vrste ključnih vprašanj, med katera po mnenju EESO spadajo:






  — | dosledno upoštevanje pristopa boljše ureditve za vso novo in obstoječo zakonodajo; |
| --- | --- | --- |

4.2

Na področju finančnih storitev se lahko EU močno približa lizbonskim ciljem, če se bo lotila vrste ključnih vprašanj, med katera po mnenju EESO spadajo:

—

dosledno upoštevanje pristopa boljše ureditve za vso novo in obstoječo zakonodajo;

| — | ocenjevanje zaupanja potrošnikov na osnovi njihove pripravljenosti sprejeti določen predlog; |
| --- | --- |

—

ocenjevanje zaupanja potrošnikov na osnovi njihove pripravljenosti sprejeti določen predlog;

| — | sodelovanje institucij EU in držav članic pri pravočasnem prenosu in izvajanju zakonodaje v skladu z njenim prvotnim namenom; |
| --- | --- |

—

sodelovanje institucij EU in držav članic pri pravočasnem prenosu in izvajanju zakonodaje v skladu z njenim prvotnim namenom;

| — | osredotočenje na dokončanje preostalih ukrepov, povezanih z FSAP, in pri tem po potrebi izvajanje ciljno naravnanih, popolnoma usklajenih ukrepov; |
| --- | --- |

—

osredotočenje na dokončanje preostalih ukrepov, povezanih z FSAP, in pri tem po potrebi izvajanje ciljno naravnanih, popolnoma usklajenih ukrepov;

| — | prizadevanja za odstranitev težav, ki ovirajo najboljši možni nadzorni okvir za Evropo: konsolidiran nadzor; |
| --- | --- |

—

prizadevanja za odstranitev težav, ki ovirajo najboljši možni nadzorni okvir za Evropo: konsolidiran nadzor;

| — | odstranitev neupravičenih ovir za večjo dejavnost malih in srednjih podjetij v Evropi, še posebej na področju bančništva; in |
| --- | --- |

—

odstranitev neupravičenih ovir za večjo dejavnost malih in srednjih podjetij v Evropi, še posebej na področju bančništva; in

| — | priznanje, da je kakovost za potrošnike ravno tako — če ne še bolj — pomembna kot količina izdelkov na trgu. |
| --- | --- |

—

priznanje, da je kakovost za potrošnike ravno tako — če ne še bolj — pomembna kot količina izdelkov na trgu.

| 4.3 | Zunanja razsežnost politike EU za področje finančnih storitev bo v naslednjih petih letih izredno pomembna tudi za dolgoročno globalno konkurenčnost EU. Zato EESO v celoti podpira prizadevanja za krepitev in poglobitev zakonodajnega dialoga z globalnimi tekmeci EU, to so ZDA, Japonska, Kitajska in Indija. |
| --- | --- |

4.3

Zunanja razsežnost politike EU za področje finančnih storitev bo v naslednjih petih letih izredno pomembna tudi za dolgoročno globalno konkurenčnost EU. Zato EESO v celoti podpira prizadevanja za krepitev in poglobitev zakonodajnega dialoga z globalnimi tekmeci EU, to so ZDA, Japonska, Kitajska in Indija.

| 4.4 | Razmišljanje o prihodnjih prednostnih nalogah na področju finančnih storitev, ki se je začelo 2005, celotni civilni družbi daje priložnost, da sodeluje pri prizadevanjih za dosego lizbonskih ciljev. Te priložnosti civilna družba ne bi smela izpustiti iz rok, saj bi bilo takšno tveganje preveliko, tako za evropsko gospodarstvo, pa tudi — in predvsem — za porabnike storitev, ki jih gospodarstvo ponuja. |
| --- | --- |

4.4

Razmišljanje o prihodnjih prednostnih nalogah na področju finančnih storitev, ki se je začelo 2005, celotni civilni družbi daje priložnost, da sodeluje pri prizadevanjih za dosego lizbonskih ciljev. Te priložnosti civilna družba ne bi smela izpustiti iz rok, saj bi bilo takšno tveganje preveliko, tako za evropsko gospodarstvo, pa tudi — in predvsem — za porabnike storitev, ki jih gospodarstvo ponuja.

V Bruslju, 15. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiva 2003/71/EC, UL L 345, 31. 12. 2003

1

(2)  „Odbori 3. stopnje“ so Odbor evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev (CESR), Odbor evropskih bančnih nadzornikov (CEBS) in Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine (CEIOPS9; ki so bili ustanovljeni v okviru postopka Lamfalussy.

2

(3)  Kot so Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS), Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), Projektna skupina za finančno ukrepanje na področju pranja denarja (FATF) pri OECD in Uprava za mednarodne računovodske standarde (IASB).

3

(4)  Direktiva 2003/6/EC, UL L 96, 12. 4. 2003, str. 4.

4

(5)  SEC(2004) 918

5

(6)  UL L 234, 22. 9. 2005

6

(7)  Direktiva 2002/92/EC, UL L 9, 15. 01 .2004

7

(8)  Direktiva 2004/39/EC, UL L 145, 30. 04. 2004

8

(9)  Šesta direktiva Sveta 77/388/EEC, UL L 145, 13. 06. 1977

9

(10)  Akcijski načrt za področje finančnih storitev: Napredek in obeti, izvedenska skupina za bančništvo, končno poročilo, maj 2004.

10

---

| 17.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/141

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o higienskih predpisih in obrtnih predelovalnih obratih

(2006/C 65/25)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 9./10. februarja 2005 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o Higienski predpisi in obrtni predelovalni obrati.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 9. novembra 2005. Poročevalec je bil g. RIBBE.

Odbor je mnenje sprejel na svojem 422. plenarnem zasedanju dne 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 15. decembra 2005) z 98 glasovi za, 1 glasom proti ter 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Nova zakonodaja EU o higieni živil (1), ki je začela veljati 20. maja 2004, si prizadeva z integriranim pristopom, ki pokriva celotno živilsko verigo (od proizvajalca do potrošnika), zagotoviti visoko raven zaščite potrošnikov glede varnosti živil. Poleg tega naj bi enotna načela zagotovila brezhibno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

1.1

Nova zakonodaja EU o higieni živil (1), ki je začela veljati 20. maja 2004, si prizadeva z integriranim pristopom, ki pokriva celotno živilsko verigo (od proizvajalca do potrošnika), zagotoviti visoko raven zaščite potrošnikov glede varnosti živil. Poleg tega naj bi enotna načela zagotovila brezhibno delovanje notranjega trga.

| 1.2 | Glavno načelo nove zakonodaje je, da so upravljavci živilskih podjetij polno odgovorni za zdravstveno neoporečnost svojih proizvodov. To naj bi dosegli z upoštevanjem osnovnih in posebnih higienskih standardov in uporabo načel sistema analize nevarnosti (HACCP) (2). |
| --- | --- |

1.2

Glavno načelo nove zakonodaje je, da so upravljavci živilskih podjetij polno odgovorni za zdravstveno neoporečnost svojih proizvodov. To naj bi dosegli z upoštevanjem osnovnih in posebnih higienskih standardov in uporabo načel sistema analize nevarnosti (HACCP) (2).

| 1.3 | Nova zakonodaja o higieni živil obsega več uredb:






  — | Uredba (ES) 178/2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje (t. i. osnovna uredba), |
| --- | --- | --- |

1.3

Nova zakonodaja o higieni živil obsega več uredb:

—

Uredba (ES) 178/2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje (t. i. osnovna uredba),

| — | Uredba (ES) 852/2004 o higieni živil, |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) 852/2004 o higieni živil,

| — | Uredba (ES) 853/2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora, |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) 853/2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora,

| — | Uredba (ES) 854/2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi, |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) 854/2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi,

| — | Uredba (ES) 882/2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih in |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) 882/2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih in

| — | Uredba o mikrobioloških merilih (na voljo v obliki osnutka). |
| --- | --- |

—

Uredba o mikrobioloških merilih (na voljo v obliki osnutka).

| 1.4 | Da bi zagotovil enotno uporabo uredb (ES) 852/2004 in 853/2004, je Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov (SANCO) izdelal naslednje smernice v obliki priporočil, ki so naslovljena neposredno na živilska podjetja in na lokalne oblasti:






  — | smernice za izvajanje nekaterih določb Uredbe št. 852/2004, SANCO/1513/2005 REV. 1 z dne 8. septembra 2005; |
| --- | --- | --- |

1.4

Da bi zagotovil enotno uporabo uredb (ES) 852/2004 in 853/2004, je Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov (SANCO) izdelal naslednje smernice v obliki priporočil, ki so naslovljena neposredno na živilska podjetja in na lokalne oblasti:

—

smernice za izvajanje nekaterih določb Uredbe št. 852/2004, SANCO/1513/2005 REV. 1 z dne 8. septembra 2005;

| — | smernice za izvajanje nekaterih določb Uredbe št. 853/2004, SANCO/1514/2005 REV. 1 z dne 8. septembra 2005; |
| --- | --- |

—

smernice za izvajanje nekaterih določb Uredbe št. 853/2004, SANCO/1514/2005 REV. 1 z dne 8. septembra 2005;

| — | smernice za lažje izvajanje načel HACCP v živilskih podjetjih SANCO/1955/2005 z dne 30. avgusta 2005. |
| --- | --- |

—

smernice za lažje izvajanje načel HACCP v živilskih podjetjih SANCO/1955/2005 z dne 30. avgusta 2005.

| 1.5 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je v okviru zakonodajnega postopka med drugim 28./29. marca 2001 pripravil mnenje (3) o uredbah 852/2004 do 854/2004 ter novim uredbam in njihovim temeljnim načelom izrazil jasno podporo. |
| --- | --- |

1.5

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je v okviru zakonodajnega postopka med drugim 28./29. marca 2001 pripravil mnenje (3) o uredbah 852/2004 do 854/2004 ter novim uredbam in njihovim temeljnim načelom izrazil jasno podporo.

| 1.6 | S tem mnenjem na lastno pobudo želi EESO spodbuditi preverjanje, ali so novi higienski predpisi v smislu skladnosti ciljev in ukrepov najboljši prispevek k trajnostnemu razvoju podeželskih območij, za katerega si prizadeva politika. Za gospodarski razvoj teh območij so posebno pomembni mali, obrtni in/ali tradicionalni predelovalni obrati. Izkušnje so večkrat pokazale, da je v preteklih letih prišlo do velikega upada števila teh obratov, predvsem na področju predelovanja in prodaje mesa in mleka. Pristojni organi in prizadeti so pogosto poudarjali, da so za te strukturne spremembe odgovorne stroge higienske zahteve EU. |
| --- | --- |

1.6

S tem mnenjem na lastno pobudo želi EESO spodbuditi preverjanje, ali so novi higienski predpisi v smislu skladnosti ciljev in ukrepov najboljši prispevek k trajnostnemu razvoju podeželskih območij, za katerega si prizadeva politika. Za gospodarski razvoj teh območij so posebno pomembni mali, obrtni in/ali tradicionalni predelovalni obrati. Izkušnje so večkrat pokazale, da je v preteklih letih prišlo do velikega upada števila teh obratov, predvsem na področju predelovanja in prodaje mesa in mleka. Pristojni organi in prizadeti so pogosto poudarjali, da so za te strukturne spremembe odgovorne stroge higienske zahteve EU.

| 1.7 | Zato je treba preveriti, ali je EU zares posredno ali neposredno odgovorna za strukturne spremembe, ki so jih povzročile higienske zahteve. To ne postavlja pod vprašaj temeljnega cilja preprečiti zdravstveno ogroženost ljudi. Vprašati se je treba, ali so za doseganje ciljev EU (higiena ter ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest) potrebne različne zahteve in ali je zagotovljena potrebna prožnost. |
| --- | --- |

1.7

Zato je treba preveriti, ali je EU zares posredno ali neposredno odgovorna za strukturne spremembe, ki so jih povzročile higienske zahteve. To ne postavlja pod vprašaj temeljnega cilja preprečiti zdravstveno ogroženost ljudi. Vprašati se je treba, ali so za doseganje ciljev EU (higiena ter ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest) potrebne različne zahteve in ali je zagotovljena potrebna prožnost.

| 1.8 | V mnenju bomo raziskali ali






  a) | higienski predpisi zavirajo ali spodbujajo delovanje malih živilskih podjetij s pretežno obrtnimi in/ali tradicionalnimi predelovalnimi postopki; |
| --- | --- | --- |

1.8

V mnenju bomo raziskali ali

a)

higienski predpisi zavirajo ali spodbujajo delovanje malih živilskih podjetij s pretežno obrtnimi in/ali tradicionalnimi predelovalnimi postopki;

| b) | morda način izvajanja določb o prožnosti na nacionalni ravni škodi konkurenčnosti obrtnih proizvodov oziroma malih živilskih podjetij. |
| --- | --- |

b)

morda način izvajanja določb o prožnosti na nacionalni ravni škodi konkurenčnosti obrtnih proizvodov oziroma malih živilskih podjetij.

| 1.9 | Ker se posebni higienski predpisi iz uredb 853/2004 in 854/2004 nanašajo izključno na živalske proizvode, je preverjanje osredotočeno na živilska podjetja, ki proizvajajo živalske proizvode. V ocenjevanje zato niso vključeni predelovalci rastlinskih proizvodov (med drugim pekarne, slaščičarne itd.) in drugih živalskih proizvodov (med drugim rib), ki morajo prav tako upoštevati nove higienske predpise (Uredba 852/2004). |
| --- | --- |

1.9

Ker se posebni higienski predpisi iz uredb 853/2004 in 854/2004 nanašajo izključno na živalske proizvode, je preverjanje osredotočeno na živilska podjetja, ki proizvajajo živalske proizvode. V ocenjevanje zato niso vključeni predelovalci rastlinskih proizvodov (med drugim pekarne, slaščičarne itd.) in drugih živalskih proizvodov (med drugim rib), ki morajo prav tako upoštevati nove higienske predpise (Uredba 852/2004).

| 1.10 | EESO želi s tem mnenjem spodbuditi razpravo o standardih varnosti živil in s tem povezanim trajnostnim razvojem podeželskih območjih. Odbor pri tem meni, da so cilji varstva potrošnikov, ohranjanja kulturne raznolikosti, zagotavljanja lojalne konkurence ter ohranjanja in ustvarjanja delovnih mest na podeželskih območjih enako pomembni in jih je treba med seboj uskladiti. |
| --- | --- |

1.10

EESO želi s tem mnenjem spodbuditi razpravo o standardih varnosti živil in s tem povezanim trajnostnim razvojem podeželskih območjih. Odbor pri tem meni, da so cilji varstva potrošnikov, ohranjanja kulturne raznolikosti, zagotavljanja lojalne konkurence ter ohranjanja in ustvarjanja delovnih mest na podeželskih območjih enako pomembni in jih je treba med seboj uskladiti.

2.   Vsebina uredb

| 2.1 | Uredba (ES) 178/2002 poleg splošnih načel in zahtev živilske zakonodaje med drugim določa tudi postopke za zagotavljanje varnosti živil, za izboljšanje delovanja notranjega trga ter prostega pretoka živil in krme. Poleg tega naj bi usklajevanje pojmov, načel in postopkov živilske zakonodaje, ki so bili do sedaj močno nacionalno zaznamovani, na ravni Skupnosti zagotovilo visoko raven varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

2.1

Uredba (ES) 178/2002 poleg splošnih načel in zahtev živilske zakonodaje med drugim določa tudi postopke za zagotavljanje varnosti živil, za izboljšanje delovanja notranjega trga ter prostega pretoka živil in krme. Poleg tega naj bi usklajevanje pojmov, načel in postopkov živilske zakonodaje, ki so bili do sedaj močno nacionalno zaznamovani, na ravni Skupnosti zagotovilo visoko raven varstva potrošnikov.

| 2.2 | Uredba (ES) 852/2004 o higieni živil konkretneje določa cilje Uredbe 178/2002 in vsebuje osnovna pravila za higiensko proizvodnjo vseh živil. Nanaša se na vse faze proizvodnje, predelave in prodaje živil. Prav tako velja za primarno kmetijsko proizvodnjo. V nasprotju z živilskimi podjetji, primarnim kmetijskim proizvajalcem (še) ni treba uporabljati postopkov, ki temeljijo na načelih HACCP, morajo pa upoštevati načela, ki so opredeljena v Dodatku I. Vsa živilska podjetja pa se morajo registrirati in izpolnjevati splošne higienske predpise iz Dodatka II. Postopke za registracijo podjetij določijo nacionalne oblasti na podlagi člena 31 Uredbe 882/2004. |
| --- | --- |

2.2

Uredba (ES) 852/2004 o higieni živil konkretneje določa cilje Uredbe 178/2002 in vsebuje osnovna pravila za higiensko proizvodnjo vseh živil. Nanaša se na vse faze proizvodnje, predelave in prodaje živil. Prav tako velja za primarno kmetijsko proizvodnjo. V nasprotju z živilskimi podjetji, primarnim kmetijskim proizvajalcem (še) ni treba uporabljati postopkov, ki temeljijo na načelih HACCP, morajo pa upoštevati načela, ki so opredeljena v Dodatku I. Vsa živilska podjetja pa se morajo registrirati in izpolnjevati splošne higienske predpise iz Dodatka II. Postopke za registracijo podjetij določijo nacionalne oblasti na podlagi člena 31 Uredbe 882/2004.

| 2.3 | Vsa živilska podjetja morajo po potrebi sprejeti naslednje higienske ukrepe:






  — | izpolnjevanje mikrobioloških meril za živila, |
| --- | --- | --- |

2.3

Vsa živilska podjetja morajo po potrebi sprejeti naslednje higienske ukrepe:

—

izpolnjevanje mikrobioloških meril za živila,

| — | upoštevanje določenih postopkov, ki so potrebni za doseganje ciljev uredbe, |
| --- | --- |

—

upoštevanje določenih postopkov, ki so potrebni za doseganje ciljev uredbe,

| — | izpolnjevanje zahtev za nadzor temperature živil, |
| --- | --- |

—

izpolnjevanje zahtev za nadzor temperature živil,

| — | vzdrževanje hladilne verige, |
| --- | --- |

—

vzdrževanje hladilne verige,

| — | vzorčenje in analize. |
| --- | --- |

—

vzorčenje in analize.

| 2.4 | Področje uporabe uredbe ne zajema:






  — | primarne pridelave za domačo porabo in domače predelave za zasebno porabo, |
| --- | --- | --- |

2.4

Področje uporabe uredbe ne zajema:

—

primarne pridelave za domačo porabo in domače predelave za zasebno porabo,

| — | proizvajalčeve neposredne prodaje manjših količin primarnih proizvodov oz. manjših količin perutnine in zajčjega mesa živali, zaklanih na kmetiji, končnemu porabniku ali lokalnim maloprodajnim podjetjem. |
| --- | --- |

—

proizvajalčeve neposredne prodaje manjših količin primarnih proizvodov oz. manjših količin perutnine in zajčjega mesa živali, zaklanih na kmetiji, končnemu porabniku ali lokalnim maloprodajnim podjetjem.

| 2.5 | Nova zakonodaja o higieni živil ne navaja podrobnih določb o merilih iz točke 2.3 (npr. o vrsti mikrobioloških meril, obsegu vzorčenja in vrsti analiz). Na podlagi člena 4 Uredbe (ES) 852/2004 pa je že pripravljen osnutek samostojne uredbe o mikrobioloških merilih za živila. |
| --- | --- |

2.5

Nova zakonodaja o higieni živil ne navaja podrobnih določb o merilih iz točke 2.3 (npr. o vrsti mikrobioloških meril, obsegu vzorčenja in vrsti analiz). Na podlagi člena 4 Uredbe (ES) 852/2004 pa je že pripravljen osnutek samostojne uredbe o mikrobioloških merilih za živila.

| 2.6 | Ker živila živalskega izvora lahko predstavljajo posebno zdravstveno tveganje, veljata za ta živila dve posebni uredbi:






  — | Uredba (ES) 853/2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora in |
| --- | --- | --- |

2.6

Ker živila živalskega izvora lahko predstavljajo posebno zdravstveno tveganje, veljata za ta živila dve posebni uredbi:

—

Uredba (ES) 853/2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora in

| — | Uredba (ES) 854/2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) 854/2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi.

| 2.7 | Živilska podjetja, ki delajo z živili živalskega izvora, morajo






  — | pridobiti dovoljenje. Postopke, ki jih je treba upoštevati pri odobritvi podjetij, določijo nacionalne oblasti na podlagi člena 31 Uredbe 882/2004; |
| --- | --- | --- |

2.7

Živilska podjetja, ki delajo z živili živalskega izvora, morajo

—

pridobiti dovoljenje. Postopke, ki jih je treba upoštevati pri odobritvi podjetij, določijo nacionalne oblasti na podlagi člena 31 Uredbe 882/2004;

| — | izpolnjevati posebne higienske predpise, navedene v dodatkih k Uredbi 853/2004, ki se med drugim nanašajo na prevoz, zakol živali, razrez in predelavo mesa (rdečega mesa, perutnine, divjih živali), proizvodnjo surovega mleka, predelavo mleka in drugo, pa tudi na jajca, jajčne proizvode, ribe in ribje proizvode ter školjke in druge morske živali; |
| --- | --- |

—

izpolnjevati posebne higienske predpise, navedene v dodatkih k Uredbi 853/2004, ki se med drugim nanašajo na prevoz, zakol živali, razrez in predelavo mesa (rdečega mesa, perutnine, divjih živali), proizvodnjo surovega mleka, predelavo mleka in drugo, pa tudi na jajca, jajčne proizvode, ribe in ribje proizvode ter školjke in druge morske živali;

| — | tudi mala živilska podjetja, ki delajo z živalskimi proizvodi, morajo pridobiti dovoljenje. Pri tem Komisija v točki 4.2 smernice SANCO 1514/2005/REV. 1 jasno določa, da zahteve za pridobitev dovoljenja ne smejo biti dodatno breme za podjetja. |
| --- | --- |

—

tudi mala živilska podjetja, ki delajo z živalskimi proizvodi, morajo pridobiti dovoljenje. Pri tem Komisija v točki 4.2 smernice SANCO 1514/2005/REV. 1 jasno določa, da zahteve za pridobitev dovoljenja ne smejo biti dodatno breme za podjetja.

| 2.8 | Področje uporabe Uredbe 853/2004 poleg tega ne zajema:






  — | prodaje manjših količin mesa, perutnine in zajčjega mesa živali, zaklanih na kmetiji, ki jih proizvajalec neposredno proda končnemu porabniku ali lokalnim maloprodajnim podjetjem, |
| --- | --- | --- |

2.8

Področje uporabe Uredbe 853/2004 poleg tega ne zajema:

—

prodaje manjših količin mesa, perutnine in zajčjega mesa živali, zaklanih na kmetiji, ki jih proizvajalec neposredno proda končnemu porabniku ali lokalnim maloprodajnim podjetjem,

| — | pod določenimi pogoji trgovine na drobno (člen 1, odstavek 5a). |
| --- | --- |

—

pod določenimi pogoji trgovine na drobno (člen 1, odstavek 5a).

| 2.9 | Smernice SANCO 1514/2005 REV. 1 v točki 3.5 določajo, da je trgovina na drobno izvzeta iz področja uporabe Uredbe 853/2004 in spada v okvir Uredbe 852/2004 le v primeru, če gre za (a) neposredno prodajo oz. (b) za neznatno, regionalno in omejeno oskrbo drugih obratov s proizvodi živalskega izvora. Kljub temu je določanje splošnih predpisov za trgovino na drobno prepuščeno državam članicam. |
| --- | --- |

2.9

Smernice SANCO 1514/2005 REV. 1 v točki 3.5 določajo, da je trgovina na drobno izvzeta iz področja uporabe Uredbe 853/2004 in spada v okvir Uredbe 852/2004 le v primeru, če gre za (a) neposredno prodajo oz. (b) za neznatno, regionalno in omejeno oskrbo drugih obratov s proizvodi živalskega izvora. Kljub temu je določanje splošnih predpisov za trgovino na drobno prepuščeno državam članicam.

| 2.10 | Nova zakonodaja o higieni živil pripisuje poseben pomen prožnosti:






  a) | postavljanje ciljev namesto konkretnih podrobnih predpisov. V primerjavi z doslej veljavnimi predpisi nove uredbe, zlasti Uredba 853/2004 o posebnih higienskih pravilih, vsebujejo veliko manj podrobnih določb (npr. glede gradbenih zahtev za klavnice in razsekovalnice); |
| --- | --- | --- |

2.10

Nova zakonodaja o higieni živil pripisuje poseben pomen prožnosti:

a)

postavljanje ciljev namesto konkretnih podrobnih predpisov. V primerjavi z doslej veljavnimi predpisi nove uredbe, zlasti Uredba 853/2004 o posebnih higienskih pravilih, vsebujejo veliko manj podrobnih določb (npr. glede gradbenih zahtev za klavnice in razsekovalnice);

| b) | dovoljenja za sprejetje nacionalnih predpisov (uredbe 852/2004 (člen 13), 853/2004 (člen 10) in 854/2004 (člen 17)) za prilagoditev zahtev uredb, da se omogoči uporaba tradicionalnih metod na vseh stopnjah proizvodnje, predelave in prodaje živil ali da se upoštevajo potrebe živilskih podjetij v regijah v težkem geografskem položaju; |
| --- | --- |

b)

dovoljenja za sprejetje nacionalnih predpisov (uredbe 852/2004 (člen 13), 853/2004 (člen 10) in 854/2004 (člen 17)) za prilagoditev zahtev uredb, da se omogoči uporaba tradicionalnih metod na vseh stopnjah proizvodnje, predelave in prodaje živil ali da se upoštevajo potrebe živilskih podjetij v regijah v težkem geografskem položaju;

| c) | dovoljenja za sprejetje nacionalnih predpisov za urejanje neposrednega trženja (glej točki 2.4 in 2.8) in trgovine na drobno (glej točki 2.8 in 2.9). |
| --- | --- |

c)

dovoljenja za sprejetje nacionalnih predpisov za urejanje neposrednega trženja (glej točki 2.4 in 2.8) in trgovine na drobno (glej točki 2.8 in 2.9).

3.   Mala živilska podjetja in razvoj podeželja

Pojmi in opredelitve

| 3.1 | Veliko držav članic ima še vedno široko paleto živilskih podjetij. Tako velika, industrijska podjetja, ki so osredotočena na mednarodni trg, kot tudi mala živilska podjetja, ki so bolj (a ne izključno!) usmerjena na oskrbo regionalnih trgov, ter mikro podjetja predelujejo kmetijske pridelke in proizvajajo živila. Mikro podjetja so lahko organizacijsko in prostorsko povezana s kmetijskimi podjetji. |
| --- | --- |

3.1

Veliko držav članic ima še vedno široko paleto živilskih podjetij. Tako velika, industrijska podjetja, ki so osredotočena na mednarodni trg, kot tudi mala živilska podjetja, ki so bolj (a ne izključno!) usmerjena na oskrbo regionalnih trgov, ter mikro podjetja predelujejo kmetijske pridelke in proizvajajo živila. Mikro podjetja so lahko organizacijsko in prostorsko povezana s kmetijskimi podjetji.

| 3.2 | S strukturo in obsegom predelave živilskih podjetij so praviloma povezani posebni proizvodni postopki. Tudi ti segajo od industrijskih/serijskih do obrtnih in tradicionalnih postopkov. Prehodi med njimi so zabrisani. |
| --- | --- |

3.2

S strukturo in obsegom predelave živilskih podjetij so praviloma povezani posebni proizvodni postopki. Tudi ti segajo od industrijskih/serijskih do obrtnih in tradicionalnih postopkov. Prehodi med njimi so zabrisani.

| 3.3 | Mnenje se v nadaljevanju osredotoča na mala živilska podjetja in mikro podjetja, ki v večji meri uporabljajo obrtne in/ali tradicionalne postopke. |
| --- | --- |

3.3

Mnenje se v nadaljevanju osredotoča na mala živilska podjetja in mikro podjetja, ki v večji meri uporabljajo obrtne in/ali tradicionalne postopke.

| 3.4 | Poleg tega se mnenje osredotoča tudi na živilska podjetja, ki predelujejo meso (vključno s perutnino in mesom drugih malih živali) in mleko, saj so bili za ti dve področji, ki sta za mnoge države članice pomembni zaradi ustvarjanja dodane vrednosti v kmetijstvu, izdani posebni higienski predpisi (glej tudi točko 1.9). Konkretno gre tu predvsem za regionalne klavnice, mesarje, ki sami opravljajo zakol in predelujejo meso, regionalne mlekarne, male obrtne sirarne, sirarne na kmetijah in alpske sirarne. |
| --- | --- |

3.4

Poleg tega se mnenje osredotoča tudi na živilska podjetja, ki predelujejo meso (vključno s perutnino in mesom drugih malih živali) in mleko, saj so bili za ti dve področji, ki sta za mnoge države članice pomembni zaradi ustvarjanja dodane vrednosti v kmetijstvu, izdani posebni higienski predpisi (glej tudi točko 1.9). Konkretno gre tu predvsem za regionalne klavnice, mesarje, ki sami opravljajo zakol in predelujejo meso, regionalne mlekarne, male obrtne sirarne, sirarne na kmetijah in alpske sirarne.

Mala živilska podjetja, podeželje, delo in kakovost

| 3.5 | Mala živilska podjetja prevladujejo v večini držav EU in so zato zelo pomembna za zagotavljanje delovnih mest. Med mala živilska podjetja spadajo tudi obrtna podjetja. Ta se pogosto nahajajo v mestnih predelih in zagotavljajo veliko raznolikost proizvodov in kulturno raznolikost ter pogosto — tega ne gre spregledati — nudijo delovna mesta etničnim manjšinam. Toda mnenje posveča posebno pozornost živilskim podjetjem na stopnji proizvodnje in predelave, ki so bolj ali manj tesno povezana s primarno kmetijsko pridelavo oziroma pridelavo surovin. Veliko teh podjetij ima sedež na podeželju in so pomembna za ohranjanje in ustvarjanje novih delovnih mest na podeželskih območjih, ki so ponavadi strukturno šibka. |
| --- | --- |

3.5

Mala živilska podjetja prevladujejo v večini držav EU in so zato zelo pomembna za zagotavljanje delovnih mest. Med mala živilska podjetja spadajo tudi obrtna podjetja. Ta se pogosto nahajajo v mestnih predelih in zagotavljajo veliko raznolikost proizvodov in kulturno raznolikost ter pogosto — tega ne gre spregledati — nudijo delovna mesta etničnim manjšinam. Toda mnenje posveča posebno pozornost živilskim podjetjem na stopnji proizvodnje in predelave, ki so bolj ali manj tesno povezana s primarno kmetijsko pridelavo oziroma pridelavo surovin. Veliko teh podjetij ima sedež na podeželju in so pomembna za ohranjanje in ustvarjanje novih delovnih mest na podeželskih območjih, ki so ponavadi strukturno šibka.

| 3.5.1 | Primeri: V Evropi deluje več kot 150 000 samostojnih mesarjev s skupno približno 1 milijonom zaposlenih. Samo v Nemčiji je okrog 18 000 mesarskih podjetij (oz. 29 000 mesnic vključno s podružnicami), ki zaposlujejo okrog 168 000 ljudi. 15 odstotkov teh podjetij še vedno samo opravlja zakol, 10 odstotkov pa zakol svojih živali prepušča klavnicam. Druga mesarska podjetja so v Španiji, ki ima okrog 35 400 samostojnih mesnic (vključno s podružnicami) in okrog 70 000 zaposlenih, in Franciji, ki ima skoraj 35 000 mesnic z več kot 55 000 zaposlenimi. |
| --- | --- |

3.5.1

Primeri: V Evropi deluje več kot 150 000 samostojnih mesarjev s skupno približno 1 milijonom zaposlenih. Samo v Nemčiji je okrog 18 000 mesarskih podjetij (oz. 29 000 mesnic vključno s podružnicami), ki zaposlujejo okrog 168 000 ljudi. 15 odstotkov teh podjetij še vedno samo opravlja zakol, 10 odstotkov pa zakol svojih živali prepušča klavnicam. Druga mesarska podjetja so v Španiji, ki ima okrog 35 400 samostojnih mesnic (vključno s podružnicami) in okrog 70 000 zaposlenih, in Franciji, ki ima skoraj 35 000 mesnic z več kot 55 000 zaposlenimi.

| 3.5.2 | V zadnjih letih se je pojavil trend nakupovanja mesnin v velikih samopostrežnih in diskontnih trgovinah. Toda EESO poudarja izključno pomen malih podjetij, ki ni razviden le iz številk o prodaji (4). |
| --- | --- |

3.5.2

V zadnjih letih se je pojavil trend nakupovanja mesnin v velikih samopostrežnih in diskontnih trgovinah. Toda EESO poudarja izključno pomen malih podjetij, ki ni razviden le iz številk o prodaji (4).

| 3.5.3 | Tudi v mlekarstvu je veliko malih podjetij. Tako je bilo v Nemčiji v zadnjih letih zaradi širitve ekološke pridelave mleka ustanovljenih več kot 500 sirarn na kmetijah z več kot 1.500 novimi delovnimi mesti. Poleg tega so nova delovna mesta nastala v ekoloških mlekarnah in obrtnih ekoloških sirarnah. Na žalost o tem ni evropskih podatkov. |
| --- | --- |

3.5.3

Tudi v mlekarstvu je veliko malih podjetij. Tako je bilo v Nemčiji v zadnjih letih zaradi širitve ekološke pridelave mleka ustanovljenih več kot 500 sirarn na kmetijah z več kot 1.500 novimi delovnimi mesti. Poleg tega so nova delovna mesta nastala v ekoloških mlekarnah in obrtnih ekoloških sirarnah. Na žalost o tem ni evropskih podatkov.

| 3.6 | V okviru Agende 2000 so Komisija in države članice poudarile potrebo ne samo po razvoju konkurenčnosti evropskega kmetijstva na svetovnem trgu ampak tudi po uresničevanju politike kakovosti. Zato je treba ohraniti in spodbujati večnamensko usmerjenost kmetijstva (znano tudi kot evropski model kmetijstva). Pri tem je mišljeno kmetijstvo, ki med drugim zagotavlja visoko kakovostne proizvode in na ta način ohranja delovna mesta ter ustvarja nova. Strategija povečanja dodane vrednosti podeželja je trdno povezana z ohranjanjem in nadaljnjim razvojem naslednjega sektorja v predelovalni verigi živil. K tej politiki kakovosti prispevajo tudi zaščitene oznake porekla. |
| --- | --- |

3.6

V okviru Agende 2000 so Komisija in države članice poudarile potrebo ne samo po razvoju konkurenčnosti evropskega kmetijstva na svetovnem trgu ampak tudi po uresničevanju politike kakovosti. Zato je treba ohraniti in spodbujati večnamensko usmerjenost kmetijstva (znano tudi kot evropski model kmetijstva). Pri tem je mišljeno kmetijstvo, ki med drugim zagotavlja visoko kakovostne proizvode in na ta način ohranja delovna mesta ter ustvarja nova. Strategija povečanja dodane vrednosti podeželja je trdno povezana z ohranjanjem in nadaljnjim razvojem naslednjega sektorja v predelovalni verigi živil. K tej politiki kakovosti prispevajo tudi zaščitene oznake porekla.

| 3.7 | Politika kakovosti naj bi se v prihodnosti uresničevala med drugim z uredbo Evropskega kmetijskega sklada za podeželski razvoj (diverzifikacijska os) in akcijskim načrtom za ekološko kmetovanje. |
| --- | --- |

3.7

Politika kakovosti naj bi se v prihodnosti uresničevala med drugim z uredbo Evropskega kmetijskega sklada za podeželski razvoj (diverzifikacijska os) in akcijskim načrtom za ekološko kmetovanje.

| 3.8 | Mala živilska podjetja in posebej mali, obrtno usmerjeni predelovalci živil so v okviru te politike kakovosti strateškega pomena. Mala živilska podjetja lahko prispevajo k diverzifikaciji in preskrbi potrošnikov z veliko raznolikostjo proizvodov. Povečano povpraševanje kaže na to, da potrošniki to raznolikost vedno bolj cenijo in da so ravno tradicionalni in obrtni proizvodni postopki močno povezani z visoko kakovostjo proizvodov. Poleg tega so tudi del naše kulturne dediščine. Ta živilska podjetja že desetletja dokazujejo, da lahko proizvajajo varne proizvode. |
| --- | --- |

3.8

Mala živilska podjetja in posebej mali, obrtno usmerjeni predelovalci živil so v okviru te politike kakovosti strateškega pomena. Mala živilska podjetja lahko prispevajo k diverzifikaciji in preskrbi potrošnikov z veliko raznolikostjo proizvodov. Povečano povpraševanje kaže na to, da potrošniki to raznolikost vedno bolj cenijo in da so ravno tradicionalni in obrtni proizvodni postopki močno povezani z visoko kakovostjo proizvodov. Poleg tega so tudi del naše kulturne dediščine. Ta živilska podjetja že desetletja dokazujejo, da lahko proizvajajo varne proizvode.

Za različna tveganja so potrebni različni koncepti varnosti

| 3.9 | EESO zato z zadovoljstvom ugotavlja, da so nove uredbe v primerjavi s sedanjimi ureditvami prožnejše. Prožnost ponuja malim živilskim podjetjem, ki uporabljajo obrtne in tradicionalne postopke predelave, nove priložnosti, saj jim enotno dovoljenje v prihodnosti omogoča udeležbo v čezmejni trgovini. Te priložnosti pa morajo države članice tudi izkoristiti. |
| --- | --- |

3.9

EESO zato z zadovoljstvom ugotavlja, da so nove uredbe v primerjavi s sedanjimi ureditvami prožnejše. Prožnost ponuja malim živilskim podjetjem, ki uporabljajo obrtne in tradicionalne postopke predelave, nove priložnosti, saj jim enotno dovoljenje v prihodnosti omogoča udeležbo v čezmejni trgovini. Te priložnosti pa morajo države članice tudi izkoristiti.

| 3.10 | Hkrati pa pomeni prožnost tudi tveganja za mala živilska podjetja. Podjetja, ki so bila prej le „registrirana“, morajo sedaj v postopku odobritve izpolnjevati višje standarde. Poleg tega nekateri posebni higienski ukrepi Uredbe 853/2004 postavljajo občutno višje zahteve kot do sedaj. To predvsem velja za zahteve mikrobiološkega nadzora. |
| --- | --- |

3.10

Hkrati pa pomeni prožnost tudi tveganja za mala živilska podjetja. Podjetja, ki so bila prej le „registrirana“, morajo sedaj v postopku odobritve izpolnjevati višje standarde. Poleg tega nekateri posebni higienski ukrepi Uredbe 853/2004 postavljajo občutno višje zahteve kot do sedaj. To predvsem velja za zahteve mikrobiološkega nadzora.

| 3.11 | Določitev higienskih ciljev namesto togih zahtev in s tem povezana določila prožnosti omogočajo, da se načela HACCP (v skladu z Uredbo 852/2004) in postopki odobritve oblikujejo glede na posebna tveganja različnih oblik podjetij in njihove proizvodne postopke. |
| --- | --- |

3.11

Določitev higienskih ciljev namesto togih zahtev in s tem povezana določila prožnosti omogočajo, da se načela HACCP (v skladu z Uredbo 852/2004) in postopki odobritve oblikujejo glede na posebna tveganja različnih oblik podjetij in njihove proizvodne postopke.

| 3.12 | Prožnost je zelo pomembna za ohranitev raznolikosti živilskih podjetij v Evropi, saj so higienska tveganja in ustrezne higienske zahteve deloma tesno povezane s posebnimi sistemi proizvodnje, predelave in distribucije. Mala in obrtna živilska podjetja s pretežno lokalno distribucijsko mrežo predstavljajo deloma drugačna tveganja kot velika industrijska podjetja z nadregionalno in mednarodno distribucijsko mrežo. Tako je jasno, da so v velikih podjetjih z veliko zaposlenimi, visoko proizvodno zmogljivostjo in omejenimi področji odgovornosti smiselni sistemi sledljivosti in upravljanja kakovosti, serijsko označevanje in dovršena prostorska razporeditev ter mikrobiološke raziskave glede na vložek. V malih živilskih podjetjih, kjer je odgovornost porazdeljena med malo zaposlenimi in ki pogosto ne sodelujejo pri trgovanju znotraj Skupnosti, zadoščajo enostavni koncepti kot nadzor hladilne temperature ali temperature za kuhanje s pomočjo naključnih vzorcev oziroma vizualni pregled (klobas iz kuhanega mesa, obarjenih klobas). Za to so primerni tradicionalni in preverjeni nadzorni postopki. Bolj stroge tehnične ali organizacijske zahteve tu ne izboljšujejo stopnje higiene, ampak prinašajo več stroškov in zahtevajo več časa. |
| --- | --- |

3.12

Prožnost je zelo pomembna za ohranitev raznolikosti živilskih podjetij v Evropi, saj so higienska tveganja in ustrezne higienske zahteve deloma tesno povezane s posebnimi sistemi proizvodnje, predelave in distribucije. Mala in obrtna živilska podjetja s pretežno lokalno distribucijsko mrežo predstavljajo deloma drugačna tveganja kot velika industrijska podjetja z nadregionalno in mednarodno distribucijsko mrežo. Tako je jasno, da so v velikih podjetjih z veliko zaposlenimi, visoko proizvodno zmogljivostjo in omejenimi področji odgovornosti smiselni sistemi sledljivosti in upravljanja kakovosti, serijsko označevanje in dovršena prostorska razporeditev ter mikrobiološke raziskave glede na vložek. V malih živilskih podjetjih, kjer je odgovornost porazdeljena med malo zaposlenimi in ki pogosto ne sodelujejo pri trgovanju znotraj Skupnosti, zadoščajo enostavni koncepti kot nadzor hladilne temperature ali temperature za kuhanje s pomočjo naključnih vzorcev oziroma vizualni pregled (klobas iz kuhanega mesa, obarjenih klobas). Za to so primerni tradicionalni in preverjeni nadzorni postopki. Bolj stroge tehnične ali organizacijske zahteve tu ne izboljšujejo stopnje higiene, ampak prinašajo več stroškov in zahtevajo več časa.

| 3.13 | Primer prenosa ukrepov, ki so smiselni in potrebni na industrijskem področju, na obrtno dejavnost je predpis uporabe sterilizatorjev iz Uredbe 64/433/EG. Na klavni liniji, kjer se trak ponavadi pomika z veliko hitrostjo, ni časa za čiščenje noža, ki na primer zareže v absces. Sterilizator na vsakem mestu za razrez omogoča delavcu, da lahko vsak trenutek pri tekočem traku vzame nov, sterilni nož. Pri samostojnih mesarjih je to drugače, saj tu eno žival razreže ena oseba in vedno je dovolj časa, da si po potrebi vzame nov, sterilen nož. Sterilnost nožev se tako lahko zagotovi z zadostno zalogo nožev, ki so bili sterilizirani prejšnji večer. Tako ni potrebe za sterilizator na vsakem delovnem mestu. Revizija dokumenta SANCO št. 1514 z dne 8. septembra 2005 že upošteva to pripombo EESO. V točki 5.3 je zapisano, da za male klavnice zadošča zadostno število nožev, ki se pred zakolom dezinficirajo. |
| --- | --- |

3.13

Primer prenosa ukrepov, ki so smiselni in potrebni na industrijskem področju, na obrtno dejavnost je predpis uporabe sterilizatorjev iz Uredbe 64/433/EG. Na klavni liniji, kjer se trak ponavadi pomika z veliko hitrostjo, ni časa za čiščenje noža, ki na primer zareže v absces. Sterilizator na vsakem mestu za razrez omogoča delavcu, da lahko vsak trenutek pri tekočem traku vzame nov, sterilni nož. Pri samostojnih mesarjih je to drugače, saj tu eno žival razreže ena oseba in vedno je dovolj časa, da si po potrebi vzame nov, sterilen nož. Sterilnost nožev se tako lahko zagotovi z zadostno zalogo nožev, ki so bili sterilizirani prejšnji večer. Tako ni potrebe za sterilizator na vsakem delovnem mestu. Revizija dokumenta SANCO št. 1514 z dne 8. septembra 2005 že upošteva to pripombo EESO. V točki 5.3 je zapisano, da za male klavnice zadošča zadostno število nožev, ki se pred zakolom dezinficirajo.

| 3.14 | Drugače povedano: če se higienski standardi in varnostne zahteve, ki slonijo enostransko na tveganjih današnje splošne proizvodnje, tj. industrijske predelave in globalizirane trgovine, prenesejo na obrtne strukture, vedno obstaja nevarnost, da bo to v škodo konkurenčnosti obrtno in tradicionalno proizvedenih proizvodov. S tem jim je deloma neposredno, deloma posredno (z višjimi stroški) preprečen dostop do trga. |
| --- | --- |

3.14

Drugače povedano: če se higienski standardi in varnostne zahteve, ki slonijo enostransko na tveganjih današnje splošne proizvodnje, tj. industrijske predelave in globalizirane trgovine, prenesejo na obrtne strukture, vedno obstaja nevarnost, da bo to v škodo konkurenčnosti obrtno in tradicionalno proizvedenih proizvodov. S tem jim je deloma neposredno, deloma posredno (z višjimi stroški) preprečen dostop do trga.

| 3.15 | V nadaljevanju mnenje zahteva higienske koncepte, prilagojene posebnim postopkom in strukturam, pri čemer pa ne gre samo za zagotavljanje enakih možnosti za dostop do trga. Zlasti gre za ohranjanje in spodbujanje inovacij na podeželju. Tako je bila ena najpomembnejših inovacij v preteklih desetletjih razvoj in širitev ekološkega kmetovanja. Brez obstoječe in na novo pridobljene svobode ne bi prišlo do oživitve vrednotenja tradicionalnih postopkov predelave živil. Zato je tudi v prihodnosti potrebna svoboda za regionalne posebnosti, obrtne in tradicionalne postopke, posebne oblike predelave, posebne lastnosti in posebne načine trženja, hkrati pa je treba potrošnikom zagotoviti enotno in visoko raven varnosti živil. |
| --- | --- |

3.15

V nadaljevanju mnenje zahteva higienske koncepte, prilagojene posebnim postopkom in strukturam, pri čemer pa ne gre samo za zagotavljanje enakih možnosti za dostop do trga. Zlasti gre za ohranjanje in spodbujanje inovacij na podeželju. Tako je bila ena najpomembnejših inovacij v preteklih desetletjih razvoj in širitev ekološkega kmetovanja. Brez obstoječe in na novo pridobljene svobode ne bi prišlo do oživitve vrednotenja tradicionalnih postopkov predelave živil. Zato je tudi v prihodnosti potrebna svoboda za regionalne posebnosti, obrtne in tradicionalne postopke, posebne oblike predelave, posebne lastnosti in posebne načine trženja, hkrati pa je treba potrošnikom zagotoviti enotno in visoko raven varnosti živil.

4.   Nove ovire in priložnosti malih obrtnih živilskih podjetij v sektorjih mesa in mleka, ki jih prinašajo novi predpisi o higieni živil

Uredba 852/2004

| 4.1 | Nekatere države članice so izkoristile možnost, ki jo predvideva stara ureditev, in so razlikovale med registriranimi in odobrenimi mesno- in mlečnopredelovalnimi podjetji. Registrirana podjetja niso smela trgovati znotraj Skupnosti, pri čemer ni bila potrebna utemeljitev zaradi različnih higienskih standardov. Smernice SANCO 1513/2005 REV. 1 z dne 8. septembra 2005 v točki 3.4 države članice jasno pozivajo, naj podjetjem, ki neposredno tržijo svoje izdelke, ki niso zajeta v področje uporabe uredb 852/2004 in 853/2004, na mejnih območjih dovolijo trženje preko meja. To bo prineslo podjetjem na mejnih območjih nove tržne priložnosti. |
| --- | --- |

4.1

Nekatere države članice so izkoristile možnost, ki jo predvideva stara ureditev, in so razlikovale med registriranimi in odobrenimi mesno- in mlečnopredelovalnimi podjetji. Registrirana podjetja niso smela trgovati znotraj Skupnosti, pri čemer ni bila potrebna utemeljitev zaradi različnih higienskih standardov. Smernice SANCO 1513/2005 REV. 1 z dne 8. septembra 2005 v točki 3.4 države članice jasno pozivajo, naj podjetjem, ki neposredno tržijo svoje izdelke, ki niso zajeta v področje uporabe uredb 852/2004 in 853/2004, na mejnih območjih dovolijo trženje preko meja. To bo prineslo podjetjem na mejnih območjih nove tržne priložnosti.

| 4.2 | V skladu z Uredbo 852/2004 je treba načela HACCP uporabljati pri postopkih za zagotavljanje varnosti živil. Obvezno uvedbo načel HACCP je treba pozdraviti, saj zagotavljanje kar največje varnosti proizvoda z majhnim številom karseda učinkovitih nadzorov na pravih mestih ustreza obrtni tradiciji. Smernice SANCO 1955/2005 z dne 30. avgusta 2005 vsebujejo tudi smernice za prilagoditev načel HACCP različnim vrstam podjetij. Posamezne države članice so prav tako izdelale ustrezne smernice dobre higienske prakse. Te lahko olajšajo uporabo načel HACCP v malih živilskih podjetjih, saj potem eventualno ni potrebna izvedba lastne analize nevarnosti in tveganj. |
| --- | --- |

4.2

V skladu z Uredbo 852/2004 je treba načela HACCP uporabljati pri postopkih za zagotavljanje varnosti živil. Obvezno uvedbo načel HACCP je treba pozdraviti, saj zagotavljanje kar največje varnosti proizvoda z majhnim številom karseda učinkovitih nadzorov na pravih mestih ustreza obrtni tradiciji. Smernice SANCO 1955/2005 z dne 30. avgusta 2005 vsebujejo tudi smernice za prilagoditev načel HACCP različnim vrstam podjetij. Posamezne države članice so prav tako izdelale ustrezne smernice dobre higienske prakse. Te lahko olajšajo uporabo načel HACCP v malih živilskih podjetjih, saj potem eventualno ni potrebna izvedba lastne analize nevarnosti in tveganj.

| 4.3 | Ali bodo načela HACCP ugodna tudi za obrtna živilska podjetja bo odvisno od oblikovanja nacionalnih smernic HACCP. Če bo preveč pozornosti usmerjeno na dokumentacijo in obširne kontrolne sezname, lahko ta instrument povzroči povečanje stroškov, ne da bi se s tem povečal tudi varnostni standard. |
| --- | --- |

4.3

Ali bodo načela HACCP ugodna tudi za obrtna živilska podjetja bo odvisno od oblikovanja nacionalnih smernic HACCP. Če bo preveč pozornosti usmerjeno na dokumentacijo in obširne kontrolne sezname, lahko ta instrument povzroči povečanje stroškov, ne da bi se s tem povečal tudi varnostni standard.

| 4.4 | Načela HACCP predvidevajo tudi mikrobiološki nadzor, pri čemer pa so merila in obseg še nedoločena (člen 4). Oblika nove uredbe o mikrobioloških merilih bo odločilno vplivala na stroške samonadzora. Od uredbe bo odvisna konkurenčnost malih živilskih podjetij v prihodnosti, saj le-ta lahko na primer prenesejo stroške na veliko manjši obseg predelanih proizvodov in prodaje kot velika podjetja. Zato je treba pozdraviti predvideno pravilo, da je treba pogostost nadzora mletega mesa v malih klavnicah in razsekalnicah oz. mesnicah prilagoditi proizvedeni količini. Za vsa druga podjetja je obvezno vzorčenje enkrat na teden. |
| --- | --- |

4.4

Načela HACCP predvidevajo tudi mikrobiološki nadzor, pri čemer pa so merila in obseg še nedoločena (člen 4). Oblika nove uredbe o mikrobioloških merilih bo odločilno vplivala na stroške samonadzora. Od uredbe bo odvisna konkurenčnost malih živilskih podjetij v prihodnosti, saj le-ta lahko na primer prenesejo stroške na veliko manjši obseg predelanih proizvodov in prodaje kot velika podjetja. Zato je treba pozdraviti predvideno pravilo, da je treba pogostost nadzora mletega mesa v malih klavnicah in razsekalnicah oz. mesnicah prilagoditi proizvedeni količini. Za vsa druga podjetja je obvezno vzorčenje enkrat na teden.

Uredba 853/2004: Tveganja, povezana z uvedbo prožnosti, na primeru predelave mleka

| 4.5 | Prožnost daje državam članicam in zlasti regionalnim veterinarskim organom, ki so odgovorni za odobritev živilskih podjetij, veliko svobode glede pooblastil. Že sedaj obstajajo velike razlike v izvajanju higienskih predpisov, predvsem na področjih, ki jih veterinarji uvrščajo med področja s tveganji, kot so npr. obrtni zakol perutnine, sirarne na kmetijah in pridelava proizvodov iz surovega mleka. |
| --- | --- |

4.5

Prožnost daje državam članicam in zlasti regionalnim veterinarskim organom, ki so odgovorni za odobritev živilskih podjetij, veliko svobode glede pooblastil. Že sedaj obstajajo velike razlike v izvajanju higienskih predpisov, predvsem na področjih, ki jih veterinarji uvrščajo med področja s tveganji, kot so npr. obrtni zakol perutnine, sirarne na kmetijah in pridelava proizvodov iz surovega mleka.

| 4.6 | V veliko državah članicah ima predelava mleka v sir v kmetijskih podjetjih pomembno vlogo pri zagotavljanju obstoja. Regionalne izkušnje Poljske pred in po vstopu v EU kažejo, da so veterinarski organi najprej prepovedali ustanovitev sirarn na kmetijah, sklicujoč se na domnevne zahteve EU. Izkazalo se je, da še niso bili povsem dobro poučeni glede teh novih idej in niso želeli tvegati: kar ne obstaja tudi ne more predstavljati nobenih (higienskih) problemov. Jasno je, da so za tovrstne odločitve odgovorne nacionalne in regionalne oblasti in ne EU. |
| --- | --- |

4.6

V veliko državah članicah ima predelava mleka v sir v kmetijskih podjetjih pomembno vlogo pri zagotavljanju obstoja. Regionalne izkušnje Poljske pred in po vstopu v EU kažejo, da so veterinarski organi najprej prepovedali ustanovitev sirarn na kmetijah, sklicujoč se na domnevne zahteve EU. Izkazalo se je, da še niso bili povsem dobro poučeni glede teh novih idej in niso želeli tvegati: kar ne obstaja tudi ne more predstavljati nobenih (higienskih) problemov. Jasno je, da so za tovrstne odločitve odgovorne nacionalne in regionalne oblasti in ne EU.

| 4.7 | Veliko podrobno določenih predpisov za predelavo mleka iz starih uredb EU sedaj ni več. Nova uredba ponuja ravno malim in obrtnim živilskim podjetjem nove priložnosti. Lahko si zagotovijo priznavanje t. i. alternativnih postopkov, ki pa v uredbi niso konkretno opredeljeni. |
| --- | --- |

4.7

Veliko podrobno določenih predpisov za predelavo mleka iz starih uredb EU sedaj ni več. Nova uredba ponuja ravno malim in obrtnim živilskim podjetjem nove priložnosti. Lahko si zagotovijo priznavanje t. i. alternativnih postopkov, ki pa v uredbi niso konkretno opredeljeni.

| 4.8 | Zato obstaja upravičena zaskrbljenost, da bodo nekatere države članice tolmačile predpise uredb veliko strožje in za mala živilska podjetja neugodneje, kot je to predvidevala Skupnost. |
| --- | --- |

4.8

Zato obstaja upravičena zaskrbljenost, da bodo nekatere države članice tolmačile predpise uredb veliko strožje in za mala živilska podjetja neugodneje, kot je to predvidevala Skupnost.

| 4.9 | Primer 1: Za Nemčijo obstajajo prvi osnutki splošnega upravnega ukrepa (postopek odobritve v skladu s členom 31 Uredbe 882/2004). Ta zahteva, kot že v preteklosti, preverjanje tipa za odobritev obratov za pasterizacijo in centrifug za sterilizacijo. Podjetniki, ki uporabljajo druge naprave ali postopke, nosijo dokazno breme in stroške za pripravo lastnega izvedenskega mnenja. |
| --- | --- |

4.9

Primer 1: Za Nemčijo obstajajo prvi osnutki splošnega upravnega ukrepa (postopek odobritve v skladu s členom 31 Uredbe 882/2004). Ta zahteva, kot že v preteklosti, preverjanje tipa za odobritev obratov za pasterizacijo in centrifug za sterilizacijo. Podjetniki, ki uporabljajo druge naprave ali postopke, nosijo dokazno breme in stroške za pripravo lastnega izvedenskega mnenja.

| 4.10 | Primer 2: V vzhodnoevropskih državah članicah, kot so Češka, Poljska, Slovenija in baltske države, so v postopku prilagajanja nacionalnih zakonov pravnemu redu Skupnosti potekali podobni postopki kot v novih nemških zveznih deželah po združitvi Nemčije. Intenzivnih strukturnih sprememb mlekarn in klavnic in temu ustreznega krčenja delovnih mest niso povzročili le ekonomski problemi, pač pa so tudi interesi velikih predelovalcev za izboljšanje kapacitet svojih obratov pogosto vplivali na postopek odobritve. |
| --- | --- |

4.10

Primer 2: V vzhodnoevropskih državah članicah, kot so Češka, Poljska, Slovenija in baltske države, so v postopku prilagajanja nacionalnih zakonov pravnemu redu Skupnosti potekali podobni postopki kot v novih nemških zveznih deželah po združitvi Nemčije. Intenzivnih strukturnih sprememb mlekarn in klavnic in temu ustreznega krčenja delovnih mest niso povzročili le ekonomski problemi, pač pa so tudi interesi velikih predelovalcev za izboljšanje kapacitet svojih obratov pogosto vplivali na postopek odobritve.

| 4.11 | Zato Skupnost pozivamo, da je pozorna na ohranjanje lojalne konkurence v posameznih državah članicah v tem smislu, da oblasti uporabijo svobodo tolmačenja, ki se prizna za tradicionalne in regionalne kakovostne proizvode, tudi v korist malih živilskih podjetij. |
| --- | --- |

4.11

Zato Skupnost pozivamo, da je pozorna na ohranjanje lojalne konkurence v posameznih državah članicah v tem smislu, da oblasti uporabijo svobodo tolmačenja, ki se prizna za tradicionalne in regionalne kakovostne proizvode, tudi v korist malih živilskih podjetij.

Uredba 853/2004: Ovire za mala živilska podjetja v mesnem sektorju

| 4.12 | Uredba 853/2004 vsebuje nekatere jasno opredeljene zahteve, ki zdaleč presegajo do sedaj veljavne zahteve za mala živilska podjetja v mesnem sektorju in bodo negativno vplivale na stroške in s tem na mala živilska podjetja. Najpomembnejše so naslednje. |
| --- | --- |

4.12

Uredba 853/2004 vsebuje nekatere jasno opredeljene zahteve, ki zdaleč presegajo do sedaj veljavne zahteve za mala živilska podjetja v mesnem sektorju in bodo negativno vplivale na stroške in s tem na mala živilska podjetja. Najpomembnejše so naslednje.

| 4.13 | V skladu z novo uredbo morajo vsa klavnična podjetja zagotoviti hleve
   (5). To bi veljalo tudi za mesarsko obrt, četudi se v malih klavnicah živali ne zadržujejo dolgo in se tam na teden zakolje le nekaj živali. Ta predpis načeloma sili mala podjetja k znatnim vlaganjem brez opaznega izboljšanja higiene. Zato je treba pozdraviti revidirano različico smernic SANCO/1514/2005, ki se loteva tega problema. V točki 5.2. je poudarjeno, da za male klavnice ne smejo veljati zahteve za obsežno infrastrukturo oz. napajalnike in naprave za krmljenje. |
| --- | --- |

4.13

V skladu z novo uredbo morajo vsa klavnična podjetja zagotoviti hleve
   (5). To bi veljalo tudi za mesarsko obrt, četudi se v malih klavnicah živali ne zadržujejo dolgo in se tam na teden zakolje le nekaj živali. Ta predpis načeloma sili mala podjetja k znatnim vlaganjem brez opaznega izboljšanja higiene. Zato je treba pozdraviti revidirano različico smernic SANCO/1514/2005, ki se loteva tega problema. V točki 5.2. je poudarjeno, da za male klavnice ne smejo veljati zahteve za obsežno infrastrukturo oz. napajalnike in naprave za krmljenje.

| 4.14 | Za zakol in razrez morajo biti na voljo ločeni prostori. Če postopka ne potekata hkrati, se lahko za to delo uporabijo isti prostori, ne da bi se s tem zmanjšala varnost. Poleg tega je pri časovni ločenosti postopkov dovolj časa, da se prostori posušijo, kar izboljša higienske pogoje. Hkrati se malim živilskim podjetjem prihranijo vlaganja. Predelana različica smernic bi zato morala predvideti opustitev zahteve po drugem prostoru v primeru zadostne časovne ločenosti zakola in razreza ter ustreznega čiščenja. |
| --- | --- |

4.14

Za zakol in razrez morajo biti na voljo ločeni prostori. Če postopka ne potekata hkrati, se lahko za to delo uporabijo isti prostori, ne da bi se s tem zmanjšala varnost. Poleg tega je pri časovni ločenosti postopkov dovolj časa, da se prostori posušijo, kar izboljša higienske pogoje. Hkrati se malim živilskim podjetjem prihranijo vlaganja. Predelana različica smernic bi zato morala predvideti opustitev zahteve po drugem prostoru v primeru zadostne časovne ločenosti zakola in razreza ter ustreznega čiščenja.

| 4.15 | Nova je zahteva uredbe, da morajo v prihodnosti tudi mala obrtna podjetja, ki so imela do sedaj status registriranih podjetij, v prostorih za razrez vzdrževati temperaturo 12 stopinj Celzija oziroma uvesti alternativne postopke. Poleg tega, da delo pri 12 stopinjah Celzija ni ravno neproblematično, to za mala podjetja predstavlja dodatne stroške za vlaganja in hlajenje (6). Pri tem bi povsem zadostovalo, da se meso za razrez vzame iz hladilnice po kosih. |
| --- | --- |

4.15

Nova je zahteva uredbe, da morajo v prihodnosti tudi mala obrtna podjetja, ki so imela do sedaj status registriranih podjetij, v prostorih za razrez vzdrževati temperaturo 12 stopinj Celzija oziroma uvesti alternativne postopke. Poleg tega, da delo pri 12 stopinjah Celzija ni ravno neproblematično, to za mala podjetja predstavlja dodatne stroške za vlaganja in hlajenje (6). Pri tem bi povsem zadostovalo, da se meso za razrez vzame iz hladilnice po kosih.

| 4.16 | Še posebej problematični so novi predpisi glede temperature in nadzora mletega mesa Uredbe (ES) 853/2004, saj je mleto meso velikega ekonomskega pomena tudi za mikro podjetja in male predelovalce mesa. V Nemčiji so imela ta podjetja do sedaj status „le registriranih podjetij“ in so zato morala upoštevati nacionalne predpise za mleto meso, ki zahtevajo temperaturo 4 stopinje Celzija. Ker bodo v prihodnosti obstajala le podjetja, ki jih bo odobrila EU, morajo tudi obrtni predelovalci mesa izpolnjevati visoke zahteve glede temperature (2 stopinji Celzija) iz nove uredbe (7). Dokler podjetja sveže proizvedejo mleto meso in ga na dan priprave prodajo (kar so zahtevali stari predpisi), predpisi o nižji temperaturi ne prinašajo nobenega izboljšanja higiene. Ker starih naprav ni mogoče enostavno nastaviti na nižjo temperaturo in so potrebne dodatne naprave za odtajanje, morajo podjetja vlagati v nove hladilnice. S stališča konkurenčnosti obrtnih podjetij je problematično, da nova uredba dovoljuje proizvodnjo mletega mesa iz zamrznjenega mesa. To pospešuje nadaljnji damping. |
| --- | --- |

4.16

Še posebej problematični so novi predpisi glede temperature in nadzora mletega mesa Uredbe (ES) 853/2004, saj je mleto meso velikega ekonomskega pomena tudi za mikro podjetja in male predelovalce mesa. V Nemčiji so imela ta podjetja do sedaj status „le registriranih podjetij“ in so zato morala upoštevati nacionalne predpise za mleto meso, ki zahtevajo temperaturo 4 stopinje Celzija. Ker bodo v prihodnosti obstajala le podjetja, ki jih bo odobrila EU, morajo tudi obrtni predelovalci mesa izpolnjevati visoke zahteve glede temperature (2 stopinji Celzija) iz nove uredbe (7). Dokler podjetja sveže proizvedejo mleto meso in ga na dan priprave prodajo (kar so zahtevali stari predpisi), predpisi o nižji temperaturi ne prinašajo nobenega izboljšanja higiene. Ker starih naprav ni mogoče enostavno nastaviti na nižjo temperaturo in so potrebne dodatne naprave za odtajanje, morajo podjetja vlagati v nove hladilnice. S stališča konkurenčnosti obrtnih podjetij je problematično, da nova uredba dovoljuje proizvodnjo mletega mesa iz zamrznjenega mesa. To pospešuje nadaljnji damping.

| 4.17 | V skladu s še eno novo zahtevo je v obrtnih mesnih podjetjih obvezen mikrobiološki nadzor mletega mesa, čeprav le-ta mleto meso prodajo ali na hitro zamrznejo na dan proizvodnje (8). To prinaša občutno stroškovno bremenitev brez vidnega izboljšanja higiene. Ni še znano, kako pogost nadzor bo zahtevan. Predlog uredbe predvideva le, da pri malih podjetjih ni potrebno tedensko preverjanje (glej točke 4.18 — 4.20). |
| --- | --- |

4.17

V skladu s še eno novo zahtevo je v obrtnih mesnih podjetjih obvezen mikrobiološki nadzor mletega mesa, čeprav le-ta mleto meso prodajo ali na hitro zamrznejo na dan proizvodnje (8). To prinaša občutno stroškovno bremenitev brez vidnega izboljšanja higiene. Ni še znano, kako pogost nadzor bo zahtevan. Predlog uredbe predvideva le, da pri malih podjetjih ni potrebno tedensko preverjanje (glej točke 4.18 — 4.20).

Uredba o mikrobioloških merilih

| 4.18 | Oblika uredbe o mikrobioloških merilih, ki je v pripravi, bo zelo pomembna za konkurenčnost malih živilskih podjetij v prihodnosti. Obseg vzorčenja in vzorcev je treba določiti v smiselnem razmerju z obsegom proizvodnje v podjetju in treba je zagotoviti, da je statistično pomemben. |
| --- | --- |

4.18

Oblika uredbe o mikrobioloških merilih, ki je v pripravi, bo zelo pomembna za konkurenčnost malih živilskih podjetij v prihodnosti. Obseg vzorčenja in vzorcev je treba določiti v smiselnem razmerju z obsegom proizvodnje v podjetju in treba je zagotoviti, da je statistično pomemben.

| 4.19 | Do sedaj so morala klavnična podjetja enkrat na leto izvesti mikrobiološke raziskave skupnega števila klic in bakterij (enterobakterij) na klavnem trupu ter desetkrat na leto ustrezne preglede delov opreme in sten itd. Predvideno povečanje pogostosti vzorčenja bo povzročilo bistveno višji dodaten strošek za mala podjetja (za mleto meso glej točko 4.16). |
| --- | --- |

4.19

Do sedaj so morala klavnična podjetja enkrat na leto izvesti mikrobiološke raziskave skupnega števila klic in bakterij (enterobakterij) na klavnem trupu ter desetkrat na leto ustrezne preglede delov opreme in sten itd. Predvideno povečanje pogostosti vzorčenja bo povzročilo bistveno višji dodaten strošek za mala podjetja (za mleto meso glej točko 4.16).

| 4.20 | Poleg tega majhne proizvodne količine ne predstavljajo le statističnih problemov, ampak tudi probleme glede potrebne velikosti vzorca za testiranje. Na to je opozorila konfederacija CGAD (Conféderation Générale de l'Alimentation en Détail), francosko poklicno združenje živilske obrti in trgovcev na drobno. CGAD je opozorila, da če se ohrani predviden obseg vzorčenja, v nekaterih primerih ne bo ostalo nič blaga za prodajo, da ne govorimo o nastalih stroških. |
| --- | --- |

4.20

Poleg tega majhne proizvodne količine ne predstavljajo le statističnih problemov, ampak tudi probleme glede potrebne velikosti vzorca za testiranje. Na to je opozorila konfederacija CGAD (Conféderation Générale de l'Alimentation en Détail), francosko poklicno združenje živilske obrti in trgovcev na drobno. CGAD je opozorila, da če se ohrani predviden obseg vzorčenja, v nekaterih primerih ne bo ostalo nič blaga za prodajo, da ne govorimo o nastalih stroških.

5.   Sklepne ugotovitve

| 5.1 | EESO pozdravlja prožnost novih uredb. Uredbe ponujajo nove priložnosti tradicionalnim in/ali obrtnim regionalnim živilskim podjetjem. |
| --- | --- |

5.1

EESO pozdravlja prožnost novih uredb. Uredbe ponujajo nove priložnosti tradicionalnim in/ali obrtnim regionalnim živilskim podjetjem.

| 5.2 | Toda EESO opozarja, da so te možnosti hkrati povezane s tveganji za obrtna živilska podjetja, saj tako države članice kot tudi lokalne oblasti lahko tolmačijo predpise v škodo teh podjetij. Na to kažejo izkušnje z izvajanjem direktiv EU. Podjetja bi morala imeti načeloma možnost, da sama odločijo, kako bodo dosegla higienske cilje. To v točki 4 poudarjajo tudi smernice SANCO 1513/2005/REV 1 z dne 8. septembra. Komisija mora zato poskrbeti, da države članice ustrezno objavijo te smernice. |
| --- | --- |

5.2

Toda EESO opozarja, da so te možnosti hkrati povezane s tveganji za obrtna živilska podjetja, saj tako države članice kot tudi lokalne oblasti lahko tolmačijo predpise v škodo teh podjetij. Na to kažejo izkušnje z izvajanjem direktiv EU. Podjetja bi morala imeti načeloma možnost, da sama odločijo, kako bodo dosegla higienske cilje. To v točki 4 poudarjajo tudi smernice SANCO 1513/2005/REV 1 z dne 8. septembra. Komisija mora zato poskrbeti, da države članice ustrezno objavijo te smernice.

| 5.3 | V nekaterih točkah EESO vidi konkretno potrebo po spremembah uredb. |
| --- | --- |

5.3

V nekaterih točkah EESO vidi konkretno potrebo po spremembah uredb.

| 5.3.1 | Obrtni posamezni zakol je treba načeloma priznati kot tradicionalni postopek. To se nanaša na vse nacionalne amandmaje v skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) 852/2004, členom 10(4) Uredbe (EG) 853/2004 in členom 17(4) Uredbe (ES) 854/2004. |
| --- | --- |

5.3.1

Obrtni posamezni zakol je treba načeloma priznati kot tradicionalni postopek. To se nanaša na vse nacionalne amandmaje v skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) 852/2004, členom 10(4) Uredbe (EG) 853/2004 in členom 17(4) Uredbe (ES) 854/2004.

| 5.3.2 | Obrati trgovine na drobno, ki se uporabljajo za pripravo in/ali razrez velikih količin živil živalskega izvora, ki se nato posredujejo drugim trgovcem na drobno, morajo biti brez izjeme vključeni v področje uporabe Uredbe 853/2004 (9). |
| --- | --- |

5.3.2

Obrati trgovine na drobno, ki se uporabljajo za pripravo in/ali razrez velikih količin živil živalskega izvora, ki se nato posredujejo drugim trgovcem na drobno, morajo biti brez izjeme vključeni v področje uporabe Uredbe 853/2004 (9).

| 5.3.3 | Glede opremljenosti stavb (Dodatek III k Uredbi (ES) 853/2004) je treba upoštevati priporočila SANCO 1514, kjer je v točki 5.2 navedeno, da obrtnim podjetjem, ki sama opravljajo zakol, ni treba zagotoviti hlevov ter da zadoščajo enostavni napajalniki in naprave za krmo. |
| --- | --- |

5.3.3

Glede opremljenosti stavb (Dodatek III k Uredbi (ES) 853/2004) je treba upoštevati priporočila SANCO 1514, kjer je v točki 5.2 navedeno, da obrtnim podjetjem, ki sama opravljajo zakol, ni treba zagotoviti hlevov ter da zadoščajo enostavni napajalniki in naprave za krmo.

| 5.3.4 | Zahtevo po drugem delovnem prostoru (poglavje II odstavek 2 c) je treba opustiti v primeru jasno časovno ločenega zakola in razreza. |
| --- | --- |

5.3.4

Zahtevo po drugem delovnem prostoru (poglavje II odstavek 2 c) je treba opustiti v primeru jasno časovno ločenega zakola in razreza.

| 5.3.5 | Treba je odpraviti zahtevo o temperaturi za hlajenje prostorov za razrez, če se meso za razrez po kosih jemlje iz hladilnice, kot je v navadi v obrtnih podjetjih. |
| --- | --- |

5.3.5

Treba je odpraviti zahtevo o temperaturi za hlajenje prostorov za razrez, če se meso za razrez po kosih jemlje iz hladilnice, kot je v navadi v obrtnih podjetjih.

| 5.3.6 | Glede predpisov o temperaturi je treba odpraviti zahtevo za hlajenje mletega mesa pri 2 stopinjah Celzija za obrtne predelovalce mesa (razdelek V, poglavje III, odstavek 2 c) in prevzeti staro nemško ureditev za registrirana podjetja (4 stopinje Celzija, če je mleto meso dnevno sveže proizvedeno in se proda na dan priprave). Poleg tega je treba pogostost mikrobioloških pregledov mletega mesa v podjetjih, ki ga proizvajajo v majhnem obsegu in ga na dan proizvodnje hitro zamrznejo ali prodajo, prilagoditi količini dejansko proizvedenega mletega mesa (Uredba (ES) 852/2004, poglavje II, člen 4, odstavek 3 a). |
| --- | --- |

5.3.6

Glede predpisov o temperaturi je treba odpraviti zahtevo za hlajenje mletega mesa pri 2 stopinjah Celzija za obrtne predelovalce mesa (razdelek V, poglavje III, odstavek 2 c) in prevzeti staro nemško ureditev za registrirana podjetja (4 stopinje Celzija, če je mleto meso dnevno sveže proizvedeno in se proda na dan priprave). Poleg tega je treba pogostost mikrobioloških pregledov mletega mesa v podjetjih, ki ga proizvajajo v majhnem obsegu in ga na dan proizvodnje hitro zamrznejo ali prodajo, prilagoditi količini dejansko proizvedenega mletega mesa (Uredba (ES) 852/2004, poglavje II, člen 4, odstavek 3 a).

| 5.3.7 | EESO predlaga tudi pripravo primerjalne študije, ki bi analizirala izvajanje uredbe v državah članicah z različno strukturo obrtnih živilskih podjetij in pripravila predloge za izboljšanje konkurenčnosti obrtnih živilskih podjetij. Predvsem je treba preveriti dostopnost usposabljanja in nadaljnjega izobraževanja za mala živilska podjetja. Treba je preveriti tudi sisteme za objavljanje navodil komisije, da se zagotovi, da so mala podjetja zadostno obveščena o prožnosti, ki jim je na voljo. |
| --- | --- |

5.3.7

EESO predlaga tudi pripravo primerjalne študije, ki bi analizirala izvajanje uredbe v državah članicah z različno strukturo obrtnih živilskih podjetij in pripravila predloge za izboljšanje konkurenčnosti obrtnih živilskih podjetij. Predvsem je treba preveriti dostopnost usposabljanja in nadaljnjega izobraževanja za mala živilska podjetja. Treba je preveriti tudi sisteme za objavljanje navodil komisije, da se zagotovi, da so mala podjetja zadostno obveščena o prožnosti, ki jim je na voljo.

V Bruslju, 15. decembra 2005

Predsednica

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  UL L 226 z dne 25.6.2004.

1

(2)  HACCP (Hazard Analysis Critical Control Points) = analiza nevarnosti in kritičnih kontrolnih točk.

2

(3)  UL C 155 z dne 29.5.2001, str. 39.

3

(4)  V Nemčiji še vedno 45 % prihodkov od prodaje mesnin ustvarijo mesarji. Promet po teži kaže na manjši pomen malih podjetij, ker so cene pri mesarjih nekoliko višje, med drugim zaradi višjih stroškov surovin in plač.

4

(5)  Dodatek III, razdelek I, poglavje II odstavek 1 a in odstavek 2 c.

5

(6)  Dodatek III, razdelek I, poglavje V odstavek 2 a.

6

(7)  Dodatek III, razdelek V, poglavje III odstavek 2 c.

7

(8)  Uredba (ES) 852/2004 poglavje II, člen 4 odstavek 3 a.

8

(9)  Glej tudi mnenje EESO z dne 28. marca 2001 (UL C 155/39).

9

---