# Euroopa Liidu C 45E/23.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 45E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide23. veebruar 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 45E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide23. veebruar 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Ι   (Teatis) |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | 2005-2006 ISTUNGJÄRK |
| | Kolmapäev, 27. aprill 2005 |
| 2006/C 045E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungjärgu jätkamine


  Tervitus


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Esitatud dokumendid


  Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid


  Päevakord


  Inimõigused maailmas (2004) ja ELi poliitika (arutelu)


  Romide olukord Euroopa Liidus (arutelu)


  Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel


  Sotsiaalkaitse ja kvaliteetne tervishoid (arutelu)


  Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur * (arutelu)


  Finantsturud (arutelu)


  Vastastikkuse mehhanism * (arutelu)


  Sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääs Schengeni infosüsteemile ***II (arutelu)


  Püsivad orgaanilised saasteained (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 10 |
| | Neljapäev, 28. aprill 2005 |
| 2006/C 045E/2 | PROTOKOLL | 11 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Esitatud dokumendid


  Volituste kontrollimine


  Teatud arvu parlamendiliikmete mandaadi õigsuse vaidlustamine


  Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis


  Põhjavee kaitse reostuse eest ***I (arutelu)


  Siseturg uutes liikmesriikides (arutelu)


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Hääletused


  Naised ja vaesus Euroopa Liidus (kodukorra artikkel 117) (hääletus)


  Naised ja vaesus Euroopa Liidus (kodukorra artikkel 118) (hääletus)


  Ühenduse abi kasutamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  EÜ ja Brasiilia vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  EÜ ja Mehhiko vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Šveitsiga sõlmitud isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll *** (hääletus)


  Sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääs Schengeni infosüsteemile ***II (hääletus)


  Põhjavee kaitse reostuse eest ***I (hääletus)


  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond * (hääletus)


  Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur * (hääletus)


  Vastastikkuse mehhanism * (hääletus)


  Siseturg uutes liikmesriikides (hääletus)


  Inimõigused maailmas (2004) ja ELi poliitika (hääletus)


  Romide olukord Euroopa Liidus (hääletus)


  Sotsiaalkaitse ja kvaliteetne tervishoid (hääletus)


  Finantsturud (hääletus)


  Püsivad orgaanilised saasteained (hääletus)


  Hääletuse kohta selgituste andmine


  Hääletuse parandused


  Teatud dokumente puudutavad otsused


  Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine


  Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava


  Istungjärgu vaheaeg |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 21 |
| I LISA | 23 |
| II LISA | 39 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 68 |
| P6_TA(2005)0140Ühenduse abi kasutamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2500/2001, et võimaldada ühenduse abi kasutamist vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c (KOM(2004)0814 - C6-0026/2005 - 2004/0285(CNS)) | 68 |
| P6_TA(2005)0141Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (KOM(2004)0625 - C6-0009/2005 - 2004/0216(CNS)) | 68 |
| P6_TA(2005)0142Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (KOM(2004)0802 - C6-0035/2005 - 2004/0274(CNS)) | 69 |
| P6_TA(2005)0143Šveitsiga sõlmitud isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli sõlmimise kohta seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise tõttu Euroopa Liiduga (12585/2004 - KOM(2004)0596 - C6-0247/2004 - 2004/0201(AVC)) | 70 |
| P6_TA(2005)0144Sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääs Schengeni infosüsteemile ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile (14238/1/2004 - C6-0007/2005 - 2003/0198(COD)) | 70 |
| P6_TC2-COD(2003)0198Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud teisel lugemisel 28. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr.../2005, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile | 71 |
| P6_TA(2005)0145Põhjavee kaitse reostuse eest ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põhjavee kaitse kohta reostuse eest (KOM(2003)0550 - C5-0447/2003 - 2003/0210(COD)) | 74 |
| P6_TC1-COD(2003)0210Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ põhjavee kaitsmise kohta keemilise reostamise ja halvenemise eest | 75 |
| I LISAHEA KEEMILINE SEISUND - PÕHJAVEE KVALITEEDISTANDARDID | 83 |
| II LISAÜHTSED KRITEERIUMID KVALITEEDISTANDARDITE KEHTESTAMISEKS PÕHJAVEE KEEMILISE SEISUNDI HINDAMISEKS | 83 |
| III LISAPÕHJAVEE SAASTEAINETE KVALITEEDISTANDARDID | 84 |
| IV LISAOLULISTE JA PÜSIVATE KASVUTENDENTSIDE KINDLAKSTEGEMINE JA LANGUSELE PÖÖRDUMINE | 85 |
| P6_TA(2005)0146Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta (KOM(2004)0057 - C6-0040/2004 - 2004/0026(CNS)) | 87 |
| P6_TA(2005)0147Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta (KOM(2004)0050 - C6-0014/2004 - 2004/0014(CNS)) | 92 |
| P6_TA(2005)0148Vastastikkuse mehhanism *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001 seoses vastastikkuse mehhanismiga (KOM(2004)0437 - C6-0097/2004 - 2004/0141(CNS)) | 99 |
| P6_TA(2005)0149Siseturg uutes liikmesriikidesEuroopa Parlamendi resolutsioon siseturu kohta uutes liikmesriikides: olukord, võimalused ja õppetunnid (2004/2155(INI)) | 104 |
| P6_TA(2005)0150Inimõigused maailmasAastaaruanne inimõiguste kohta maailmas 2004. aastal ja ELi poliitika kohta antud küsimuses (2004/2151(INI)) | 107 |
| P6_TA(2005)0151Romide olukord Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi resolutsioon romide olukorra kohta Euroopa Liidus | 129 |
| P6_TA(2005)0152Sotsiaalkaitse ja kvaliteetne tervishoidEuroopa Parlamendi resolutsioon sotsiaalkaitse kaasajastamise ja kvaliteetse tervishoiu arendamise kohta (2004/2189(INI)) | 134 |
| P6_TA(2005)0153FinantsturudEuroopa Parlamendi resolutsioon ELi finantsturgude integratsiooni hetkeolukorra kohta (2005/2026(INI)) | 140 |
| P6_TA(2005)0154Püsivad orgaanilised saasteainedEuroopa Parlamendi resolutsioon ELi strateegia kohta Punta del Estes toimuval püsivate orgaaniliste saasteainete konverentsil | 146 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Ι   (Teatis)

EUROOPA PARLAMENT

2005-2006 ISTUNGJÄRK

Kolmapäev, 27. aprill 2005

2006/C 045E/1

PROTOKOLL

1

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungjärgu jätkamine

Tervitus

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Esitatud dokumendid

Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid

Päevakord

Inimõigused maailmas (2004) ja ELi poliitika (arutelu)

Romide olukord Euroopa Liidus (arutelu)

Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Sotsiaalkaitse ja kvaliteetne tervishoid (arutelu)

Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur * (arutelu)

Finantsturud (arutelu)

Vastastikkuse mehhanism * (arutelu)

Sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääs Schengeni infosüsteemile ***II (arutelu)

Püsivad orgaanilised saasteained (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

10

Neljapäev, 28. aprill 2005

2006/C 045E/2

PROTOKOLL

11

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Esitatud dokumendid

Volituste kontrollimine

Teatud arvu parlamendiliikmete mandaadi õigsuse vaidlustamine

Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Põhjavee kaitse reostuse eest ***I (arutelu)

Siseturg uutes liikmesriikides (arutelu)

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hääletused

Naised ja vaesus Euroopa Liidus (kodukorra artikkel 117) (hääletus)

Naised ja vaesus Euroopa Liidus (kodukorra artikkel 118) (hääletus)

Ühenduse abi kasutamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

EÜ ja Brasiilia vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

EÜ ja Mehhiko vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Šveitsiga sõlmitud isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll *** (hääletus)

Sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääs Schengeni infosüsteemile ***II (hääletus)

Põhjavee kaitse reostuse eest ***I (hääletus)

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond * (hääletus)

Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur * (hääletus)

Vastastikkuse mehhanism * (hääletus)

Siseturg uutes liikmesriikides (hääletus)

Inimõigused maailmas (2004) ja ELi poliitika (hääletus)

Romide olukord Euroopa Liidus (hääletus)

Sotsiaalkaitse ja kvaliteetne tervishoid (hääletus)

Finantsturud (hääletus)

Püsivad orgaanilised saasteained (hääletus)

Hääletuse kohta selgituste andmine

Hääletuse parandused

Teatud dokumente puudutavad otsused

Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava

Istungjärgu vaheaeg

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

21

I LISA

23

II LISA

39

VASTUVÕETUD TEKSTID

68

P6_TA(2005)0140Ühenduse abi kasutamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2500/2001, et võimaldada ühenduse abi kasutamist vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c (KOM(2004)0814 - C6-0026/2005 - 2004/0285(CNS))

68

P6_TA(2005)0141Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (KOM(2004)0625 - C6-0009/2005 - 2004/0216(CNS))

68

P6_TA(2005)0142Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (KOM(2004)0802 - C6-0035/2005 - 2004/0274(CNS))

69

P6_TA(2005)0143Šveitsiga sõlmitud isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli sõlmimise kohta seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise tõttu Euroopa Liiduga (12585/2004 - KOM(2004)0596 - C6-0247/2004 - 2004/0201(AVC))

70

P6_TA(2005)0144Sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääs Schengeni infosüsteemile ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile (14238/1/2004 - C6-0007/2005 - 2003/0198(COD))

70

P6_TC2-COD(2003)0198Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud teisel lugemisel 28. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr.../2005, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile

71

P6_TA(2005)0145Põhjavee kaitse reostuse eest ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põhjavee kaitse kohta reostuse eest (KOM(2003)0550 - C5-0447/2003 - 2003/0210(COD))

74

P6_TC1-COD(2003)0210Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ põhjavee kaitsmise kohta keemilise reostamise ja halvenemise eest

75

I LISAHEA KEEMILINE SEISUND - PÕHJAVEE KVALITEEDISTANDARDID

83

II LISAÜHTSED KRITEERIUMID KVALITEEDISTANDARDITE KEHTESTAMISEKS PÕHJAVEE KEEMILISE SEISUNDI HINDAMISEKS

83

III LISAPÕHJAVEE SAASTEAINETE KVALITEEDISTANDARDID

84

IV LISAOLULISTE JA PÜSIVATE KASVUTENDENTSIDE KINDLAKSTEGEMINE JA LANGUSELE PÖÖRDUMINE

85

P6_TA(2005)0146Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta (KOM(2004)0057 - C6-0040/2004 - 2004/0026(CNS))

87

P6_TA(2005)0147Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta (KOM(2004)0050 - C6-0014/2004 - 2004/0014(CNS))

92

P6_TA(2005)0148Vastastikkuse mehhanism *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001 seoses vastastikkuse mehhanismiga (KOM(2004)0437 - C6-0097/2004 - 2004/0141(CNS))

99

P6_TA(2005)0149Siseturg uutes liikmesriikidesEuroopa Parlamendi resolutsioon siseturu kohta uutes liikmesriikides: olukord, võimalused ja õppetunnid (2004/2155(INI))

104

P6_TA(2005)0150Inimõigused maailmasAastaaruanne inimõiguste kohta maailmas 2004. aastal ja ELi poliitika kohta antud küsimuses (2004/2151(INI))

107

P6_TA(2005)0151Romide olukord Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi resolutsioon romide olukorra kohta Euroopa Liidus

129

P6_TA(2005)0152Sotsiaalkaitse ja kvaliteetne tervishoidEuroopa Parlamendi resolutsioon sotsiaalkaitse kaasajastamise ja kvaliteetse tervishoiu arendamise kohta (2004/2189(INI))

134

P6_TA(2005)0153FinantsturudEuroopa Parlamendi resolutsioon ELi finantsturgude integratsiooni hetkeolukorra kohta (2005/2026(INI))

140

P6_TA(2005)0154Püsivad orgaanilised saasteainedEuroopa Parlamendi resolutsioon ELi strateegia kohta Punta del Estes toimuval püsivate orgaaniliste saasteainete konverentsil

146

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Ι (Teatis)

EUROOPA PARLAMENT

2005-2006 ISTUNGJÄRK

Kolmapäev, 27. aprill 2005

| 23.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 45/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 45 E/01)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungjärgu jätkamine

Istung algas kell 15.05.

2.   Tervitus

President tervitas parlamendi nimel Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa delegatsiooni, kes viibis külaliste loožis.

3.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hans-Peter Mayer teatas, et andis allkirja kohalolijate nimekirjale, kuid tema nime selles ei ole.

Hääletuse parandused:

Istungi kuupäev: 10.3.2005

Suhkruturu ühine korraldus - B6-0147/2005

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Antoine Duquesne |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Antoine Duquesne

Istungi kuupäev: 12.4.2005

Raport: Ona Juknevičienė - A6-0063/2005

| — | muudatusettepanek 1, 1. osa

  poolt: Margrietus van den Berg |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 1, 1. osa

poolt: Margrietus van den Berg

| — | muudatusettepanek 9

  vastu: Antoine Duquesne, Jeanine Hennis-Plasschaert, Alexander Lambsdorff

  erapooletu: Wolf Klinz |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 9

vastu: Antoine Duquesne, Jeanine Hennis-Plasschaert, Alexander Lambsdorff

erapooletu: Wolf Klinz

| — | muudatusettepanek 10

  vastu: Antoine Duquesne, Jeanine Hennis-Plasschaert |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 10

vastu: Antoine Duquesne, Jeanine Hennis-Plasschaert

Raport: Glenys Kinnock - A6-0075/2005

| — | resolutsioon (terviktekst)

  vastu: Anna Záborská |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

vastu: Anna Záborská

Istungi kuupäev: 13.4.2005

Raport: Geoffrey Van Orden - A6-0078/2005

| — | muudatusettepanek 3

  poolt: Ole Christensen, Dan Jørgensen, Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 3

poolt: Ole Christensen, Dan Jørgensen, Poul Nyrup Rasmussen

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Poul Nyrup Rasmussen

Raport: Helmuth Markov - A6-0076/2005

| — | muudatusettepanek 11

  poolt: Luigi Cocilovo, Paolo Costa, Antonio Di Pietro, Lapo Pistelli, Vittorio Prodi, Patrizia Toia |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 11

poolt: Luigi Cocilovo, Paolo Costa, Antonio Di Pietro, Lapo Pistelli, Vittorio Prodi, Patrizia Toia

Euroopa Ülemkogu - RC-B6-0225/2005

| — | lõige 14

  vastu: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas |
| --- | --- |

—

lõige 14

vastu: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas

| — | muudatusettepanek 4

  vastu: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 4

vastu: Poul Nyrup Rasmussen

| — | resolutsioon (terviktekst)

  vastu: Wolf Klinz |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

vastu: Wolf Klinz

*

- *

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

4.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud

| 1) | nõukogu ja Euroopa Komisjon:







  — | ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ käibemaksukohustuse lihtsustamiseks (KOM(2004)0728 [01] - C6-0024/2005 - 2004/0261(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON
  nõuandev komisjon: IMCO |
| --- | --- | --- | --- |

1)

nõukogu ja Euroopa Komisjon:

—

ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ käibemaksukohustuse lihtsustamiseks (KOM(2004)0728 [01] - C6-0024/2005 - 2004/0261(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

nõuandev komisjon: IMCO

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö korra kehtestamise osas seoses koondsüsteemiga ja käibemaksu tagastamise korraga (KOM(2004)0728 [02] - C6-0025/2005 - 2004/0262(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON
  nõuandev komisjon: IMCO |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö korra kehtestamise osas seoses koondsüsteemiga ja käibemaksu tagastamise korraga (KOM(2004)0728 [02] - C6-0025/2005 - 2004/0262(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

nõuandev komisjon: IMCO

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) (KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ITRE
  nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON, EMPL, ENVI, IMCO |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) (KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ITRE

nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON, EMPL, ENVI, IMCO

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) (KOM(2005)0119 [01] - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ITRE
  nõuandvad komisjonid: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) (KOM(2005)0119 [01] - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ITRE

nõuandvad komisjonid: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ teatavate meetmete osas, mille eesmärgiks on lihtsustada käibemaksustamise menetlust ja aidata ära hoida maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist, ning millega tunnistatakse kehtetuks teatavad erandeid lubavad otsused (KOM(2005)0089 - C6-0100/2005 - 2005/0019(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON
  nõuandev komisjon: CONT |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ teatavate meetmete osas, mille eesmärgiks on lihtsustada käibemaksustamise menetlust ja aidata ära hoida maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist, ning millega tunnistatakse kehtetuks teatavad erandeid lubavad otsused (KOM(2005)0089 - C6-0100/2005 - 2005/0019(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

nõuandev komisjon: CONT

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 04/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0186 - C6-0102/2005 - 2005/2066(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 04/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0186 - C6-0102/2005 - 2005/2066(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 05/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0187 - C6-0103/2005 - 2005/2067(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 05/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0187 - C6-0103/2005 - 2005/2067(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 06/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0244 - C6-0104/2005 - 2005/2068(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 06/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0244 - C6-0104/2005 - 2005/2068(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 07/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0366 - C6-0105/2005 - 2005/2069(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 07/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0366 - C6-0105/2005 - 2005/2069(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 09/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0367 - C6-0106/2005 - 2005/2070(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 09/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0367 - C6-0106/2005 - 2005/2070(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 10/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0368 - C6-0107/2005 - 2005/2071(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 10/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0368 - C6-0107/2005 - 2005/2071(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3605/93 seoses statistiliste andmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames (KOM(2005)0071 - C6-0108/2005 - 2005/0013(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON
  nõuandev komisjon: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3605/93 seoses statistiliste andmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames (KOM(2005)0071 - C6-0108/2005 - 2005/0013(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

nõuandev komisjon: BUDG

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 11/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0479 - C6-0109/2005 - 2005/2073(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 11/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0479 - C6-0109/2005 - 2005/2073(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 13/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0495 - C6-0110/2005 - 2005/2074(GBD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 13/2005 - III jagu - Komisjon (SEK(2005)0495 - C6-0110/2005 - 2005/2074(GBD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, mis põhinevad EÜ asutamislepingu artiklil 128 (KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: EMPL
  nõuandvad komisjonid: ECON, ITRE, FEMM |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, mis põhinevad EÜ asutamislepingu artiklil 128 (KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: EMPL

nõuandvad komisjonid: ECON, ITRE, FEMM

| 2) | parlamendi komisjonid:







  2.1) | raportid:







  — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põhjavee kaitse kohta reostuse eest (KOM(2003)0550 - C5-0447/2003 - 2003/0210(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör Klaß Christa (A6-0061/2005); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamendi komisjonid:

2.1)

raportid:

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põhjavee kaitse kohta reostuse eest (KOM(2003)0550 - C5-0447/2003 - 2003/0210(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör Klaß Christa (A6-0061/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb teadusliku ja tehnoloogilise koostöö lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahel (KOM(2004)0802 - C6-0035/2005 - 2004/0274(CNS)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.
  Raportöör Chichester Giles (A6-0080/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb teadusliku ja tehnoloogilise koostöö lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahel (KOM(2004)0802 - C6-0035/2005 - 2004/0274(CNS)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör Chichester Giles (A6-0080/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb teadusliku ja tehnoloogilise koostöö lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahel (KOM(2004)0625 - C6-0009/2005 - 2004/0216(CNS)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.
  Raportöör Chichester Giles (A6-0081/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb teadusliku ja tehnoloogilise koostöö lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahel (KOM(2004)0625 - C6-0009/2005 - 2004/0216(CNS)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör Chichester Giles (A6-0081/2005);

| — | raport sotsiaalkaitse moderniseerimise ja kvaliteetse tervishoiu arendamise kohta (2004/2189(INI)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.
  Raportöör Cabrnoch Milan (A6-0085/2005); |
| --- | --- |

—

raport sotsiaalkaitse moderniseerimise ja kvaliteetse tervishoiu arendamise kohta (2004/2189(INI)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör Cabrnoch Milan (A6-0085/2005);

| — | raport 2004. aasta korralise raporti kohta inimõigustest maailmas ja Euroopa Liidu poliitika kohta inimõiguste küsimuses (2004/2151(INI)) - välisasjade komisjon.
  Raportöör Coveney Simon (A6-0086/2005); |
| --- | --- |

—

raport 2004. aasta korralise raporti kohta inimõigustest maailmas ja Euroopa Liidu poliitika kohta inimõiguste küsimuses (2004/2151(INI)) - välisasjade komisjon.

Raportöör Coveney Simon (A6-0086/2005);

| — | raport ELi finantsturgude integratsiooni hetkeolukorra kohta (2005/2026(INI)) - majandus- ja rahanduskomisjon.
  Raportöör van den Burg Ieke (A6-0087/2005); |
| --- | --- |

—

raport ELi finantsturgude integratsiooni hetkeolukorra kohta (2005/2026(INI)) - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör van den Burg Ieke (A6-0087/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta (KOM(2004)0057 - C6-0040/2004 - 2004/0026(CNS)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.
  Raportöör Harkin Marian (A6-0091/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta (KOM(2004)0057 - C6-0040/2004 - 2004/0026(CNS)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör Harkin Marian (A6-0091/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta (KOM(2004)0050 - C6-0014/2004 - 2004/0014(CNS)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.
  Raportöör Hughes Stephen (A6-0092/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta (KOM(2004)0050 - C6-0014/2004 - 2004/0014(CNS)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör Hughes Stephen (A6-0092/2005);

| 2.2) | soovitused teisele lugemisele:







  — | ***II soovitus teisele lugemisele: nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile (14238/1/2004 - C6-0007/2005 - 2003/0198(COD)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
  Raportöör Coelho Carlos (A6-0084/2005); |
| --- | --- | --- |

2.2)

soovitused teisele lugemisele:

—

***II soovitus teisele lugemisele: nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile (14238/1/2004 - C6-0007/2005 - 2003/0198(COD)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör Coelho Carlos (A6-0084/2005);

| 3) | parlamendiliikmed:







  3.1) | suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):







  — | Enrique Barón Crespo INTA komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: WTO eeskirjade rakendamine Hiinas (B6-0230/2005); |
| --- | --- | --- | --- |

3)

parlamendiliikmed:

3.1)

suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):

—

Enrique Barón Crespo INTA komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: WTO eeskirjade rakendamine Hiinas (B6-0230/2005);

| — | Lapo Pistelli fraktsiooni ALDE fraktsiooni nimel Euroopa Komisjonile: Olukord Sudaanis (B6-0231/2005); |
| --- | --- |

—

Lapo Pistelli fraktsiooni ALDE fraktsiooni nimel Euroopa Komisjonile: Olukord Sudaanis (B6-0231/2005);

| — | Bart Staes CONT komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Koostöö eelarvepädeva asutusega komisjoni ja liikmesriikide ning Philip Morrise vahelisest lepingust tulenevate rahaliste maksete eraldamise ja võimaliku kasutamise osas võitluseks pettusega (B6-0232/2005); |
| --- | --- |

—

Bart Staes CONT komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Koostöö eelarvepädeva asutusega komisjoni ja liikmesriikide ning Philip Morrise vahelisest lepingust tulenevate rahaliste maksete eraldamise ja võimaliku kasutamise osas võitluseks pettusega (B6-0232/2005);

| — | Jo Leinen AFCO komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Euroopa Liidu välisteenistuse institutsioonilised aspektid (B6-0233/2005); |
| --- | --- |

—

Jo Leinen AFCO komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Euroopa Liidu välisteenistuse institutsioonilised aspektid (B6-0233/2005);

| — | Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel nõukogule: Nõukogu strateegia valitsusekspertide kliimamuutuste alase seminari jaoks (B6-0234/2005); |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel nõukogule: Nõukogu strateegia valitsusekspertide kliimamuutuste alase seminari jaoks (B6-0234/2005);

| — | Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Komisjoni strateegia valitsusekspertide kliimamuutuste alase seminari jaoks (B6-0235/2005); |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Komisjoni strateegia valitsusekspertide kliimamuutuste alase seminari jaoks (B6-0235/2005);

| 3.2) | resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikkel 113):







  — | Garriga Polledo Salvador - Resolutsiooni ettepanek kokkuleppe täitmine, mis käsitleb 3% eraldamist SKTst teadus- ja arendustegevusele (B6-0271/2005);






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ITRE
  nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON |
| --- | --- | --- | --- |

3.2)

resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikkel 113):

—

Garriga Polledo Salvador - Resolutsiooni ettepanek kokkuleppe täitmine, mis käsitleb 3% eraldamist SKTst teadus- ja arendustegevusele (B6-0271/2005);

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ITRE

nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON

| 3.3) | kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):







  — | Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek ja Struan Stevenson, Euroopa Parlamendi üheainsa asukoha valiku kohta (21/2005). |
| --- | --- | --- |

3.3)

kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):

—

Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek ja Struan Stevenson, Euroopa Parlamendi üheainsa asukoha valiku kohta (21/2005).

5.   Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid

Nõukogu edastas järgmise dokumendi tõestatud koopia:

| — | Euroopa Ühenduse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline turulepääsu käsitlev leping. |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline turulepääsu käsitlev leping.

6.   Päevakord

Kinnitati töökord (11.4.2005 protokolli punkt 13) ning jagati laiali päevakorra parandatud versioon (PE 356.376/OJ/COR), millele esitati järgmine parandus:

kolmapäev

| — | DEVE komisjoni taotlus viia mõnele hilisemale osaistungjärgule raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega moodustatakse arengukoostöö ja majanduskoostöö rahastamisvahend [KOM(2004)0629 - C6-0128/2004 - 2004/0220(COD)].
  Raportöör: Gay Mitchell (A6-0060/2005).
  Parlament kiitis taotluse heaks. |
| --- | --- |

—

DEVE komisjoni taotlus viia mõnele hilisemale osaistungjärgule raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega moodustatakse arengukoostöö ja majanduskoostöö rahastamisvahend [KOM(2004)0629 - C6-0128/2004 - 2004/0220(COD)].

Raportöör: Gay Mitchell (A6-0060/2005).

Parlament kiitis taotluse heaks.

Lisaks märkis president, et parlamendiliikmetel on vastavalt kodukorra artiklile 144 võimalus esineda üheminutilise sõnavõtuga komisjoni deklaratsiooni kohta teemal: Romide olukord Euroopa Liidus (päevakorra punkt 57).

Sellega päevakord kinnitati.

7.   Inimõigused maailmas (2004) ja ELi poliitika (arutelu)

Raport: Aastaaruanne inimõiguste kohta maailmas 2004. aastal ja Euroopa Liidu inimõiguste alase poliitika kohta [ 2004/2151(INI)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Simon Coveney (A6-0086/2005)

Simon Coveney tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) ja Joaquín Almunia (komisjoni liige).

Sõna võtsid: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra fraktsiooni PPE-DE nimel, Richard Howitt fraktsiooni PSE nimel, Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel, Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel ja Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Antonios TRAKATELLIS

asepresident

Sõna võtsid: Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Konrad Szymański fraktsiooni UEN nimel, Koenraad Dillen (fraktsioonilise kuuluvuseta), Charles Tannock, Véronique De Keyser, Sajjad Karim, Raül Romeva i Rueda, Miguel Portas, Kathy Sinnott, Marcin Libicki, Ryszard Czarnecki, Laima Liucija Andrikienė, Józef Pinior, Irena Belohorská, Albert Jan Maat, Csaba Sándor Tabajdi, Bogusław Sonik, María Elena Valenciano Martínez-Orozco, Vytautas Landsbergis, Jas Gawronski, Ursula Stenzel, Philip Bushill-Matthews, Barbara Kudrycka, Nicolas Schmit ja Joaquín Almunia.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 28.4.2005 protokolli punkt 9.13.

8.   Romide olukord Euroopa Liidus (arutelu)

Euroopa Komisjoni deklaratsioon: Romide olukord Euroopa Liidus

Vladimír Špidla (komisjoni liige) esitas deklaratsiooni.

Sõna võtsid: Lívia Járóka fraktsiooni PPE-DE nimel, Martine Roure fraktsiooni PSE nimel, Viktória Mohácsi fraktsiooni ALDE nimel, Elly de Groen-Kouwenhoven fraktsiooni Verts/ALE nimel, Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, Alessandro Battilocchio (fraktsioonilise kuuluvuseta), Edit Bauer ja Hannes Swoboda.

ISTUNGI JUHATAJA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

asepresident

Sõna võtsid: Milan Horáček, Luca Romagnoli, Katalin Lévai, Claude Moraes, Wiesław Stefan Kuc, Inger Segelström ja Vladimír Špidla.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Jaime Mayor Oreja, Ewa Klamt ja Lívia Járóka fraktsiooni PPE-DE nimel, romide olukorra kohta Euroopas ja rahvusvahelise romide päeva kohta (B6-0272/2005); |
| --- | --- |

—

Jaime Mayor Oreja, Ewa Klamt ja Lívia Járóka fraktsiooni PPE-DE nimel, romide olukorra kohta Euroopas ja rahvusvahelise romide päeva kohta (B6-0272/2005);

| — | Viktória Mohácsi fraktsiooni ALDE nimel, rahvusvahelise romide päeva kohta ning teadlikkuse suurendamise kohta mustlaste ja romide vastu suunatud rassismiga võitlemise osas (B6-0273/2005); |
| --- | --- |

—

Viktória Mohácsi fraktsiooni ALDE nimel, rahvusvahelise romide päeva kohta ning teadlikkuse suurendamise kohta mustlaste ja romide vastu suunatud rassismiga võitlemise osas (B6-0273/2005);

| — | Vittorio Agnoletto, Giusto Catania, Bairbre de Brún, Ilda Figueiredo, Mary Lou McDonald, Sylvia-Yvonne Kaufmann ja Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel, romide olukorra kohta Euroopa Liidus (B6-0274/2005); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Giusto Catania, Bairbre de Brún, Ilda Figueiredo, Mary Lou McDonald, Sylvia-Yvonne Kaufmann ja Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel, romide olukorra kohta Euroopa Liidus (B6-0274/2005);

| — | Hannes Swoboda, Martine Roure, Katalin Lévai, Claude Moraes ja Jan Marinus Wiersma, romide olukorra kohta Euroopa Liidus (B6-0275/2005); |
| --- | --- |

—

Hannes Swoboda, Martine Roure, Katalin Lévai, Claude Moraes ja Jan Marinus Wiersma, romide olukorra kohta Euroopa Liidus (B6-0275/2005);

| — | Elly de Groen-Kouwenhoven, Milan Horáček ja Gérard Onesta fraktsiooni Verts/ALE nimel, mustlaste olukorra kohta Euroopas (B6-0276/2005). |
| --- | --- |

—

Elly de Groen-Kouwenhoven, Milan Horáček ja Gérard Onesta fraktsiooni Verts/ALE nimel, mustlaste olukorra kohta Euroopas (B6-0276/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 28.4.2005 protokolli punkt 9.14.

9.   Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Vastavalt kodukorra artiklile 144 esinesid üheminutilise sõnavõtuga järgmised parlamendiliikmed, kes soovisid juhtida parlamendi tähelepanu poliitiliselt olulistele küsimustele:

Zbigniew Zaleski, Linda McAvan, Marie Anne Isler Béguin, Vittorio Agnoletto, Urszula Krupa, Hans-Peter Martin, Pál Schmitt, Manuel Medina Ortega, Mario Borghezio, Ryszard Czarnecki, Vytautas Landsbergis, Luca Romagnoli, Carlo Fatuzzo ja Proinsias De Rossa.

10.   Sotsiaalkaitse ja kvaliteetne tervishoid (arutelu)

Raport sotsiaalkaitse kaasajastamise ja kvaliteetse tervishoiu arendamise kohta [2004/2189(INI)] - tööhõiveja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Milan Cabrnoch (A6-0085/2005)

Milan Cabrnoch tutvustas raportit.

Sõna võttis Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Sõna võtsid: Thomas Ulmer (ENVI komisjoni arvamuse koostaja), José Albino Silva Peneda fraktsiooni PPE-DE nimel, Harald Ettl fraktsiooni PSE nimel, Elisabeth Schroedter fraktsiooni Verts/ALE nimel, Jiří Maštálka fraktsiooni GUE/NGL nimel, Urszula Krupa fraktsiooni IND/DEM nimel, Jan Tadeusz Masiel (fraktsioonilise kuuluvuseta), Thomas Mann, Jan Andersson, Gabriele Zimmer, Philip Bushill-Matthews, Ole Christensen, Ilda Figueiredo, Karin Jöns, Georgios Toussas, Jacky Henin ja Vladimír Špidla.

ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

asepresident

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 28.4.2005 protokolli punkt 9.15.

11.   Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur * (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta [KOM(2004)0050 - C6-0014/2004 - 2004/0014(CNS)] - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Stephen Hughes (A6-0092/2005)

Sõna võttis Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Stephen Hughes tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Giovanni Berlinguer (ENVI komisjoni arvamuse koostaja), Milan Cabrnoch fraktsiooni PPE-DE nimel, Marian Harkin fraktsiooni ALDE nimel, Sepp Kusstatscher fraktsiooni Verts/ALE nimel, Kathy Sinnott fraktsiooni IND/DEM nimel, Ashley Mote (fraktsioonilise kuuluvuseta), Proinsias De Rossa fraktsiooni PSE nimel ja Vladimír Špidla

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 28.4.2005 protokolli punkt 9.10.

12.   Finantsturud (arutelu)

Raport Euroopa Liidu finantsturgude integreerimise hetkeolukorra kohta [2005/2026(INI)] - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Ieke van den Burg (A6-0087/2005)

Ieke van den Burg tutvustas raportit.

Sõna võttis Charlie McCreevy (komisjoni liige).

Sõna võtsid: John Purvis fraktsiooni PPE-DE nimel, Pervenche Berès fraktsiooni PSE nimel, Wolf Klinz fraktsiooni ALDE nimel, Thomas Wise fraktsiooni IND/DEM nimel, Sergej Kozlík (fraktsioonilise kuuluvuseta), Alexander Radwan ja Manuel António dos Santos.

ISTUNGI JUHATAJA: Miroslav OUZKÝ

asepresident

Sõna võtsid: Margarita Starkevičiūtė, Lars Wohlin, Hans-Peter Martin, Piia-Noora Kauppi, Othmar Karas ja Charlie McCreevy.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 28.4.2005 protokolli punkt 9.16.

13.   Vastastikkuse mehhanism * (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001 seoses vastastikkuse mehhanismiga [KOM(2004)0437 - C6-0097/2004 - 2004/0141(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Henrik Lax (A6-0065/2005)

Sõna võttis Franco Frattini (komisjoni asepresident).

Henrik Lax tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Barbara Kudrycka fraktsiooni PPE-DE nimel, Marie-Line Reynaud fraktsiooni PSE nimel, István Szent-Iványi fraktsiooni ALDE nimel, Carlos Coelho, Jan Jerzy Kułakowski, Stanisław Jałowiecki ja Franco Frattini.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 28.4.2005 protokolli punkt 9.11.

14.   Sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääs Schengeni infosüsteemile ***II (arutelu)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile [14238/1/2004 - C6-0007/2005 - 2003/0198(COD)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Carlos Coelho (A6-0084/2005)

Carlos Coelho tutvustas soovitust teisele lugemisele.

Sõna võttis Franco Frattini (komisjoni asepresident).

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

Sõna võtsid: Martine Roure fraktsiooni PSE nimel, ja Ole Krarup fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 28.4.2005 protokolli punkt 9.7.

15.   Püsivad orgaanilised saasteained (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Komisjoni strateegia esimesel püsivate orgaaniliste saasteainete konventsiooni osaliste konverentsil (B6-0171/2005).

Avril Doyle (autori asendaja) esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Stavros Dimas (komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võttis Edite Estrela fraktsiooni PSE nimel.

Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel, ELi strateegia Punta del Estes toimuval püsivate orgaaniliste saasteainete konverentsil (B6-0217/2005). |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel, ELi strateegia Punta del Estes toimuval püsivate orgaaniliste saasteainete konverentsil (B6-0217/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 28.4.2005 protokolli punkt 9.17.

16.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 356.376/OJJE).

17.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 21.30.

Julian Priestley

peasekretär

Edward McMillan-Scott

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cercas, Cesa, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Degutis, De Keyser, Del Turco, Demetriou, De Michelis, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Deß, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Harangozó, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kindermann, Kinnock, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lauk, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Letta, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Westlund, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, Wohlin, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

Neljapäev, 28. aprill 2005

| 23.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 45/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 45/11

---

PROTOKOLL

(2006/C 45 E/02)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Gérard ONESTA

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.05.

2.   Esitatud dokumendid

Esitati järgmine dokument:

| — | * raport nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2500/2001, et võimaldada ühenduse abi kasutamist vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c (KOM(2004)0814 - C6-0026/2005 - 2004/0285(CNS)) - väliskomisjon.
  Raportöör: Brok Elmar (A6-0093/2005). |
| --- | --- |

—

- raport nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2500/2001, et võimaldada ühenduse abi kasutamist vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c (KOM(2004)0814 - C6-0026/2005 - 2004/0285(CNS)) - väliskomisjon.

Raportöör: Brok Elmar (A6-0093/2005).

3.   Volituste kontrollimine

JURI komisjoni ettepanekul kinnitas parlament Joel Hasse Ferreira mandaadi.

4.   Teatud arvu parlamendiliikmete mandaadi õigsuse vaidlustamine

21.4.2005. aasta koosolekul vaatas JURI komisjon vastavalt kodukorra artikli 3 lõikele 2 läbi parlamendiliikmete mandaadi õigsuse vaidlustamise juhtumid, mille osas on parlamendi poole pöördutud otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva akti artikli 12 alusel.

Arutelu tulemusena soovitas JURI komisjon ühehäälselt parlamendil:

| — | lugeda vastuvõetamatuks Poola kodaniku Stanislaw Kocoti esitatud vaidlustamine, mis käsitleb Janusz Lewandowski valimist, |
| --- | --- |

—

lugeda vastuvõetamatuks Poola kodaniku Stanislaw Kocoti esitatud vaidlustamine, mis käsitleb Janusz Lewandowski valimist,

| — | lugeda vastuvõetamatuks Saksamaa kodaniku Friedrich Wilhelm Mercki esitatud vaidlustamine, mis käsitleb järgmiste parlamendiliikmete valimist: Rebecca Harms, Heide Rühle, Angelika Beer, Gisela Kallenbach, Hiltrud Breyer, Elisabeth Schroedter ja Helga Trüpel. |
| --- | --- |

—

lugeda vastuvõetamatuks Saksamaa kodaniku Friedrich Wilhelm Mercki esitatud vaidlustamine, mis käsitleb järgmiste parlamendiliikmete valimist: Rebecca Harms, Heide Rühle, Angelika Beer, Gisela Kallenbach, Hiltrud Breyer, Elisabeth Schroedter ja Helga Trüpel.

| — | lugeda vastuvõetamatuks Austria kodaniku Hans Kronenbergeri esitatud vaidlustamine, mis käsitleb Andreas Mölzeri valimist. |
| --- | --- |

—

lugeda vastuvõetamatuks Austria kodaniku Hans Kronenbergeri esitatud vaidlustamine, mis käsitleb Andreas Mölzeri valimist.

5.   Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Fraktsiooni PSE taotlusel kinnitas parlament järgmise ametissenimetamise:

PETI komisjon: Inés Ayala Sender

Fraktsiooni PPE-DE taotlusel kinnitas parlament järgmise ametissenimetamise:

Delegatsioon Kesk-Ameerika riikidega suhtlemiseks: Zuzana Roithová asemele Bogusław Sonik

6.   Põhjavee kaitse reostuse eest ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põhjavee kaitse kohta reostuse eest [KOM(2003)0550 - C5-0447/2003 - 2003/0210(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Christa Klaß (A6-0061/2005).

Sõna võttis Stavros Dimas (komisjoni liige)

Christa Klaß tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Reino Paasilinna (ITRE komisjoni arvamuse koostaja), Jan Mulder (AGRI komisjoni arvamuse koostaja), Cristina Gutiérrez-Cortines fraktsiooni PPE-DE nimel, María Sornosa Martínez fraktsiooni PSE nimel, Marian Harkin fraktsiooni ALDE nimel, Marie Anne Isler Béguin fraktsiooni Verts/ALE nimel, Dimitrios Papadimoulis fraktsiooni GUE/NGL nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Luca Romagnoli (fraktsioonilise kuuluvuseta), Ria Oomen-Ruijten, Dorette Corbey, Adamos Adamou, Urszula Krupa, James Hugh Allister, Caroline Jackson, Karin Scheele, Jens-Peter Bonde, Andreas Mölzer, María Esther Herranz García, Proinsias De Rossa ja Bogusław Sonik.

ISTUNGI JUHATAJA: Pierre MOSCOVICI

asepresident

Sõna võtsid: Avril Doyle, Péter Olajos, Mairead McGuinness, Albert Jan Maat, Richard Seeber ja Stavros Dimas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 28.4.2005 protokolli punkt 9.8.

7.   Siseturg uutes liikmesriikides (arutelu)

Raport siseturu kohta uutes liikmesriikides: olukord, võimalused, õppetunnid [2004/2155(INI)] - siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon.

Raportöör: Małgorzata Handzlik (A6-0068/2005).

Małgorzata Handzlik tutvustas raportit.

Sõna võttis Stavros Dimas (komisjoni liige).

Sõna võtsid: Zita Pleštinská fraktsiooni PPE-DE nimel, Edit Herczog fraktsiooni PSE nimel, Toine Manders fraktsiooni ALDE nimel, Gisela Kallenbach fraktsiooni Verts/ALE nimel, Kyriacos Triantaphyllides fraktsiooni GUE/NGL nimel, Guntars Krasts fraktsiooni UEN nimel, Leopold Józef Rutowicz (fraktsioonilise kuuluvuseta), Jacek Protasiewicz, Evelyne Gebhardt, Danutė Budreikaitė, Malcolm Harbour ja Phillip Whitehead.

ISTUNGI JUHATAJA: Edward McMILLAN-SCOTT

asepresident

Sõna võtsid: Wiesław Stefan Kuc ja Stavros Dimas

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 28.4.2005 protokolli punkt 9.12.

*

- *

Sõna võttis Avril Doyle, kes avaldas rahulolematust nõukogu puudumise kohta eile õhtul toimunud suuliselt vastatava küsimuse arutelult püsivate orgaaniliste saasteainete (POP) teemal (B6-0171/2005).

8.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hääletuse parandused:

23.2.2005 istung

| — | Resolutsiooni ettepanek B6-0147/2005

  poolt: Frédérique Ries |
| --- | --- |

—

Resolutsiooni ettepanek B6-0147/2005

poolt: Frédérique Ries

*

- *

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

9.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli I lisas.

9.1.   Naised ja vaesus Euroopa Liidus (kodukorra artikkel 117) (hääletus)

Taotlus konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega: Naised ja vaesus Euroopa Liidus

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 1)

Vastu võetud

9.2.   Naised ja vaesus Euroopa Liidus (kodukorra artikkel 118) (hääletus)

Taotlus konsulteerida regioonide komiteega: Naised ja vaesus Euroopa Liidus

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 2)

Vastu võetud

9.3.   Ühenduse abi kasutamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2500/2001, et võimaldada ühenduse abi kasutamist vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c - (KOM(2004)0814 - C6-0026/2005 - 2004/0285(CNS)) - väliskomisjon.

Raportöör: Elmar Brok (A6-0093/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 3)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0140)

9.4.   EÜ ja Brasiilia vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimist [KOM(2004)0625 - C6-0009/2005 - 2004/0216(CNS)] - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Giles Chichester (A6-0081/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 4)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0141)

9.5.   EÜ ja Mehhiko vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimist [KOM(2004)0802 - C6-0035/2005 - 2004/0274(CNS)] - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Giles Chichester (A6-0080/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 5)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0142)

9.6.   Šveitsiga sõlmitud isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll *** (hääletus)

Soovitus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide nimel seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise tõttu Euroopa Liiduga [12585/2004 - KOM(2004)0596 - C6-0247/2004 - 2004/0201(AVC)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Timothy Kirkhope (A6-0058/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 6)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0143)

Parlament andis oma nõusoleku.

9.7.   Sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääs Schengeni infosüsteemile ***II (hääletus)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile [14238/1/2004 - C6-0007/2005 - 2003/0198(COD)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Carlos Coelho (A6-0084/2005).

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 7)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2005)0144)

9.8.   Põhjavee kaitse reostuse eest ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põhjavee kaitse kohta reostuse eest [KOM(2003)0550 - C5-0447/2003 - 2003/0210(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Christa Klaß (A6-0061/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 8)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0145)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0145)

9.9.   Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond * (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta [KOM(2004)0057 - C6-0040/2004 - 2004/0026(CNS)] - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Marian Harkin (A6-0091/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 9)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0146)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0146)

9.10.   Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur * (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta [KOM(2004)0050 - C6-0014/2004 - 2004/0014(CNS)] - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Stephen Hughes (A6-0092/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 10)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0147)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0147)

9.11.   Vastastikkuse mehhanism * (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001 seoses vastastikkuse mehhanismiga [KOM(2004)0437 - C6-0097/2004 - 2004/0141(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Henrik Lax (A6-0065/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 11)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0148)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0148)

9.12.   Siseturg uutes liikmesriikides (hääletus)

Raport siseturu kohta uutes liikmesriikides: olukord, võimalused, õppetunnid [2004/2155(INI)] - siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon.

Raportöör: Małgorzata Handzlik (A6-0068/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 12)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0149)

9.13.   Inimõigused maailmas (2004) ja ELi poliitika (hääletus)

Raport: Aastaaruanne inimõiguste kohta maailmas 2004. aastal ja Euroopa Liidu inimõiguste alase poliitika kohta [2004/2151(INI)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Simon Coveney A6-0086/2005.

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 13)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0150)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Eugenijus Gentvilas esitas lõikele 12 suulise muudatusettepaneku, mida võeti arvesse; |
| --- | --- |

—

Eugenijus Gentvilas esitas lõikele 12 suulise muudatusettepaneku, mida võeti arvesse;

| — | Simon Coveney (raportöör) esitas lõikele 13 suulise muudatusettepaneku, mida võeti arvesse; |
| --- | --- |

—

Simon Coveney (raportöör) esitas lõikele 13 suulise muudatusettepaneku, mida võeti arvesse;

| — | Philippe Morillon esitas lõikele 17 suulise muudatusettepaneku, millele oli vastu üle 37 parlamendiliikme ja mida seetõttu arvesse ei võetud; |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon esitas lõikele 17 suulise muudatusettepaneku, millele oli vastu üle 37 parlamendiliikme ja mida seetõttu arvesse ei võetud;

| — | Rainer Wieland; |
| --- | --- |

—

Rainer Wieland;

| — | Ona Juknevičienė esitas lõikele 43 suulise muudatustettepaneku, mida võeti arvesse; |
| --- | --- |

—

Ona Juknevičienė esitas lõikele 43 suulise muudatustettepaneku, mida võeti arvesse;

| — | Simon Coveney (raportöör) esitas muudatusettepanekule 8 suulise muudatusettepaneku, millele oli vastu üle 37 parlamendiliikme ja mida seetõttu arvesse ei võetud. |
| --- | --- |

—

Simon Coveney (raportöör) esitas muudatusettepanekule 8 suulise muudatusettepaneku, millele oli vastu üle 37 parlamendiliikme ja mida seetõttu arvesse ei võetud.

9.14.   Romide olukord Euroopa Liidus (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0272/2005, B6-0273/2005, B6-0274/2005, B6-0275/2005 ja B6-0276/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 14)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0272/2005

(asendades B6-0272/2005, B6-0273/2005, B6-0274/2005, B6-0275/2005 ja B6-0276/2005):

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Jaime Mayor Oreja, Ewa Klamt ja Lívia Járóka fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Jaime Mayor Oreja, Ewa Klamt ja Lívia Járóka fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Hannes Swoboda, Martine Roure, Katalin Lévai, Claude Moraes, Jan Marinus Wiersma, Enrique Barón Crespo ja Magda Kósáné Kovács fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Hannes Swoboda, Martine Roure, Katalin Lévai, Claude Moraes, Jan Marinus Wiersma, Enrique Barón Crespo ja Magda Kósáné Kovács fraktsiooni PSE nimel;

| — | Viktória Mohácsi fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Viktória Mohácsi fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Elly de Groen-Kouwenhoven, Milan Horáček ja Gérard Onesta fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Elly de Groen-Kouwenhoven, Milan Horáček ja Gérard Onesta fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Vittorio Agnoletto, Giusto Catania, Bairbre de Brún, Ilda Figueiredo, Miguel Portas, Sylvia-Yvonne Kaufmann ja Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel. |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Giusto Catania, Bairbre de Brún, Ilda Figueiredo, Miguel Portas, Sylvia-Yvonne Kaufmann ja Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0151)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Gisela Kallenbach esitas teksti nende osade kohta, milles palutakse liikmesriikidel, kandidaatriikidel või nõukogul tegutseda, suulise muudatusettepaneku, millele oli vastu üle 37 parlamendiliikme ja mida seetõttu arvesse ei võetud; |
| --- | --- |

—

Gisela Kallenbach esitas teksti nende osade kohta, milles palutakse liikmesriikidel, kandidaatriikidel või nõukogul tegutseda, suulise muudatusettepaneku, millele oli vastu üle 37 parlamendiliikme ja mida seetõttu arvesse ei võetud;

| — | Martine Roure fraktsiooni PSE nimel esitas lõikele 17 suulise muudatusettepaneku, mis muutus kehtetuks seoses muudatusettepaneku 17/rev vastuvõtmisega; |
| --- | --- |

—

Martine Roure fraktsiooni PSE nimel esitas lõikele 17 suulise muudatusettepaneku, mis muutus kehtetuks seoses muudatusettepaneku 17/rev vastuvõtmisega;

| — | Elly de Groen-Kouwenhoven fraktsiooni Verts/ALE nimel esitas suulised muudatusettepanekud eesmärgiga viia teksti sisse uued lõiked 18 a ja 20 a, mida võeti arvesse; |
| --- | --- |

—

Elly de Groen-Kouwenhoven fraktsiooni Verts/ALE nimel esitas suulised muudatusettepanekud eesmärgiga viia teksti sisse uued lõiked 18 a ja 20 a, mida võeti arvesse;

| — | Gisela Kallenbach esitas põhjendusele H suulise muudatusettepaneku, mida võeti arvesse. |
| --- | --- |

—

Gisela Kallenbach esitas põhjendusele H suulise muudatusettepaneku, mida võeti arvesse.

9.15.   Sotsiaalkaitse ja kvaliteetne tervishoid (hääletus)

Raport sotsiaalkaitse kaasajastamise ja kvaliteetse tervishoiu arendamise kohta [2004/2189(INI)] - tööhõiveja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Milan Cabrnoch A6-0085/2005.

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 15)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0152)

9.16.   Finantsturud (hääletus)

Raport Euroopa Liidu finantsturgude integreerimise hetkeolukorra kohta [2005/2026(INI)] - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Ieke van den Burg (A6-0087/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 16)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0153)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | John Purvis esitas lõigetele 25 ja 38 suulised muudatusettepanekud, mida võeti arvesse; |
| --- | --- |

—

John Purvis esitas lõigetele 25 ja 38 suulised muudatusettepanekud, mida võeti arvesse;

| — | Ieke van den Burg (raportöör) esitas lõikele 37, lõike 43 asukohale järjestuses ja muudatusettepanekule 15 suulised muudatusettepanekud, mida võeti arvesse. |
| --- | --- |

—

Ieke van den Burg (raportöör) esitas lõikele 37, lõike 43 asukohale järjestuses ja muudatusettepanekule 15 suulised muudatusettepanekud, mida võeti arvesse.

9.17.   Püsivad orgaanilised saasteained (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek: ELi strateegia Punta del Estes toimuval püsivate orgaaniliste saasteainete konverentsil (B6-0217/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 17)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0154)

10.   Hääletuse kohta selgituste andmine

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Raport: Simon Coveney - A6-0086/2005

| — | Ursula Stenzel, Martin Schulz |
| --- | --- |

—

Ursula Stenzel, Martin Schulz

11.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Raport: Giles Chichester - A6-0080/2005

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Ria Oomen-Ruijten, Paul Rübig, Antonis Samaras |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Ria Oomen-Ruijten, Paul Rübig, Antonis Samaras

Raport: Christa Klaß - A6-0061/2005

| — | muudatusettepanek 94

  vastu: Dirk Sterckx |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 94

vastu: Dirk Sterckx

| — | muudatusettepanek 119

  vastu: Alyn Smith |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 119

vastu: Alyn Smith

| — | muudatusettepanek 102/rev.

  vastu: Margrietus van den Berg |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 102/rev.

vastu: Margrietus van den Berg

Raport: Małgorzata Handzlik - A6-0068/2005

| — | muudatusettepanek 1

  poolt: Françoise Castex, Adeline Hazan, Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 1

poolt: Françoise Castex, Adeline Hazan, Hans-Peter Martin

Raport: Simon Coveney - A6-0086/2005

| — | muudatusettepanek 17

  poolt: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 17

poolt: María Sornosa Martínez

| — | muudatusettepanek 2

  poolt: Charlotte Cederschiöld, Inger Segelström

  vastu: Linda McAvan, Bernhard Rapkay, Martin Schulz, Gary Titley, Jan Marinus Wiersma |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 2

poolt: Charlotte Cederschiöld, Inger Segelström

vastu: Linda McAvan, Bernhard Rapkay, Martin Schulz, Gary Titley, Jan Marinus Wiersma

| — | muudatusettepanek 27

  vastu: Maria da Assunção Esteves |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 27

vastu: Maria da Assunção Esteves

| — | muudatusettepanek 47

  vastu: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 47

vastu: Othmar Karas

| — | muudatusettepanek 48

  vastu: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 48

vastu: Othmar Karas

| — | muudatusettepanek 8

  poolt: Marie-Hélène Descamps, Phillip Whitehead

  vastu: Alfonso Andria, Renate Sommer, Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 8

poolt: Marie-Hélène Descamps, Phillip Whitehead

vastu: Alfonso Andria, Renate Sommer, Rainer Wieland

| — | muudatusettepanek 50

  poolt: Neena Gill |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 50

poolt: Neena Gill

| — | resolutsioon (terviktekst)

  erapooletu: Erna Hennicot-Schoepges |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

erapooletu: Erna Hennicot-Schoepges

Romide olukord Euroopa Liidus - RC-B6-0272/2005

| — | resolutsioon (terviktekst)

  vastu: Romano Maria La Russa |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

vastu: Romano Maria La Russa

12.   Teatud dokumente puudutavad otsused

Raporti koostamise otsus vastavalt kodukorra artiklile 120

AFCO komisjon

| — | Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhteid käsitleva raamkokkuleppe muutmine (2005/2076(ACI))
  (Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 14.4.2005) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhteid käsitleva raamkokkuleppe muutmine (2005/2076(ACI))

(Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 14.4.2005)

Nõusolek omaalgatuslike raportite koostamiseks vastavalt kodukorra artikli 114 lõikele 3

LIBE komisjon

| — | Võitlus terrorismi rahastamise vastu (2005/2065(INI))
  (nõuandvad komisjonid: ECON) |
| --- | --- |

—

Võitlus terrorismi rahastamise vastu (2005/2065(INI))

(nõuandvad komisjonid: ECON)

| — | Terrorirünnakud: ärahoidmine, nendeks valmisolek ja neile reageerimine (2005/2043(INI))
  (nõuandvad komisjonid: AFET) |
| --- | --- |

—

Terrorirünnakud: ärahoidmine, nendeks valmisolek ja neile reageerimine (2005/2043(INI))

(nõuandvad komisjonid: AFET)

Saatmine parlamendi komisjonidesse:

EMPL komisjon:

| — | Ettevõtete ümberpaigutamine regionaalarengu kontekstis (- 2004/2254(INI)) |
| --- | --- |

—

Ettevõtete ümberpaigutamine regionaalarengu kontekstis (- 2004/2254(INI))

Vastutav komisjon: REGI (Nõuandev komisjon: EMPL)

Raporti koostamise otsused vastavalt kodukorra artiklile 202

AFCO komisjon

| — | Esimesel lugemisel heaks kiidetud kaasotsustamismenetluse kontrollimine ja parandamine (2005/2041(REG)) |
| --- | --- |

—

Esimesel lugemisel heaks kiidetud kaasotsustamismenetluse kontrollimine ja parandamine (2005/2041(REG))

| — | EP kodukorra artiklite 3 ja 4 muutmine (2005/2036(REG)) |
| --- | --- |

—

EP kodukorra artiklite 3 ja 4 muutmine (2005/2036(REG))

13.   Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Vastavalt kodukorra artikli 172 lõikele 2 esitatakse istungi protokoll parlamendile kinnitamiseks järgmise istungi alguses.

Parlamendi nõusolekul edastatakse vastuvõetud tekstid asjaomastele asutustele ja isikutele.

14.   Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava

Järgmine osaistungjärk toimub 9.-12.5.2005.

15.   Istungjärgu vaheaeg

Euroopa Parlamendi istungjärk katkestati.

Istung lõppes kell 12.35.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Attwooll, Aubert, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, van den Berg, Berger, Berlato, Berman, Bersani, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García Pérez, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lauk, Lax, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Libicki, Lienemann, Liese, Lipietz, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Roszkowski, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zwiefka

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Naised ja vaesus Euroopa Liidus (art 117)

Taotlus konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega

| Teema | NH jne | Hääletus | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

Märkused

tervikhääletus

+

2.   Naised ja vaesus Euroopa Liidus (art 118)

Taotlus konsulteerida regioonide komiteega

| Teema | NH jne | Hääletus | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

Märkused

tervikhääletus

+

3.   Ühenduse abi kasutamine *

Soovitus: Elmar BROK (A6-0093/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

Märkused

tervikhääletus

+

4.   EÜ ja Brasiilia vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping *

Raport: Gilles CHICHESTER (A6-0081/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

Märkused

tervikhääletus

+

5.   EÜ ja Mehhiko vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping *

Raport: Gilles CHICHESTER (A6-0080/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 543, 2, 14 |

Teema

NH jne

Hääletus

Märkused

tervikhääletus

NH

+

543, 2, 14

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

6.   Šveitsiga sõlmitud isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll ***

Soovitus: Timothy KIRKHOPE (A6-0058/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

Märkused

tervikhääletus

+

7.   Sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääs Schengeni infosüsteemile ***II

Soovitus teisele lugemisele: Carlos COELHO (A6-0084/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud me-d - hääletus plokkide kaupa | 1-3 | komisjon | NH | + | 512, 20, 39 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud me-d - hääletus plokkide kaupa

1-3

komisjon

NH

+

512, 20, 39

Taotlus nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: me-d 1-3 (hääletus plokkide kaupa)

8.   Põhjavee kaitse reostuse eest ***I

Raport: Christa KLAβ (A6-0061/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud me-d - hääletus plokkide kaupa | 2-14
  16-17
  19-22
  30-33
  35
  37
  51-52
  54-57
  59
  62
  66-70
  72
  74-75
  86 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni poolt esitatud me-d - eraldi hääletus | 1 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 330, 232, 12 |
| 15 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 366, 206, 7 |
| 23 | komisjon | eraldi | + | |
| 24 | komisjon | NH | + | 371, 200, 16 |
| 36 | komisjon | eraldi | + | |
| 41 | komisjon | eraldi | + | |
| 58 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 64 | komisjon | eraldi/EH | + | 334, 240, 17 |
| 71 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 73 | komisjon | eraldi | + | |
| 76 | komisjon | eraldi/EH | + | 386, 197, 10 |
| 77 | komisjon | eraldi | + | |
| 78 | komisjon | eraldi | + | |
| 79 | komisjon | eraldi/EH | + | 366, 209, 7 |
| 80 | komisjon | eraldi | + | |
| 81 | komisjon | eraldi | + | |
| 82 | komisjon | eraldi | + | |
| 83 | komisjon | eraldi | + | |
| 84 | komisjon | eraldi | + | |
| 85 | komisjon | eraldi | + | |
| 87 | komisjon | eraldi/EH | + | 341, 243, 9 |
| art 1 | 114 | IND/DEM | | - | |
| 115 | IND/DEM | | - | |
| art 2, § 2 | 116 | IND/DEM | | - | |
| 18 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| art 2, pärast § 3 | 96 | Verts/ALE | | - | |
| art 3 | 104 | ALDE | | - | |
| 25-26 | komisjon | | + | |
| 27 | komisjon | eraldi | + | |
| 28 | komisjon | eraldi | + | |
| 91 | PPE-DE | EH | + | 338, 250, 9 |
| 93 | PPE-DE | | + | |
| pärast art 3 | 97 | Verts/ALE | NH | - | 244, 345, 15 |
| 29 | komisjon | osa | | |
| 1/EH | + | 385, 186, 6 |
| 2 | + | |
| art 4, § 2 | 117 | IND/DEM | | - | |
| 34 | komisjon | | + | |
| art 4, pärast § 3 | 98 | Verts/ALE | | - | |
| art 5 | 118 | IND/DEM | | - | |
| 38 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 39-40 | komisjon | | + | |
| art 6 - tervik | 94 | PSE + ALDE +
  Verts/ALE +
  GUE/NGL | NH | - | 288, 300, 15 |
| 119 | IND/DEM | NH | - | 42, 535, 7 |
| art 6, pealkiri | 42 | komisjon | | + | |
| art 6, § 1 | 103 | ALDE | | tagasi | |
| 43 | komisjon | eraldi/EH | - | 272, 298, 8 |
| art 6, § 2 | 88 | PPE-DE | osa | | |
| 1/EH | + | 348, 221, 6 |
| 2 | + | |
| 44 | komisjon | | ↓ | |
| art 6, pärast § 2 | 110 | PPE-DE | EH | - | 280, 293, 16 |
| art 6, lisatud tekst | 45 | komisjon | NH | - | 242, 342, 9 |
| 46 | komisjon | eraldi | + | |
| 47 | komisjon | eraldi | + | |
| 48 | komisjon | eraldi/EH | + | 356, 203, 27 |
| 49-50 | komisjon | | + | |
| 107 | ALDE | | - | |
| pärast art 6 | 99 | Verts/ALE | | - | |
| 100 | Verts/ALE | EH | + | 315, 265, 19 |
| 53 | komisjon | | ↓ | |
| pärast art 7 | 108 | ALDE | NH | - | 279, 315, 8 |
| lisa 1, tabel, “nitraadid”, veerud 1+2 | 120 | IND/DEM | | - | |
| 101 | Verts/ALE | | - | |
| lisa 1, tabel, “nitraadid”, veerg 3 | 60 | komisjon | | + | |
| 121 | IND/DEM | | ↓ | |
| lisa 1, tabel, “pestitsiidid”, veerg 2 | 102=
  122= | Verts/ALE
  IND/DEM | NH | - | 105, 475, 22 |
| 63 | komisjon | | + | |
| lisa 1, tabel, “pestitsiidid”, veerg 3 | 123 | IND/DEM | | - | |
| lisa 1, tabel, lisatud tekst | 111 | FLORENZ a.o. | EH | - | 250, 291, 44 |
| 112 | FLORENZ a.o. | | - | |
| lisa 2 | 65 | komisjon | EH | + | 327, 233, 7 |
| 92 | PPE-DE | | ↓ | |
| lisa 3, A osa | 89 | PPE-DE | | + | |
| 90 | PPE-DE | | + | |
| lisa 4 | 106 | ALDE | | - | |
| 105 | ALDE | | - | |
| pärast põhjendust 1 | 95 | Verts/ALE | | + | |
| põhjendus 5 | 113 | IND/DEM | | - | |
| pärast põhjendust 8 | 109 | ALDE | | - | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud me-d - hääletus plokkide kaupa

2-14

16-17

19-22

30-33

35

37

51-52

54-57

59

62

66-70

72

74-75

86

komisjon

+

vastutava komisjoni poolt esitatud me-d - eraldi hääletus

1

komisjon

osa

1

+

2/EH

+

330, 232, 12

15

komisjon

osa

1

+

2/EH

+

366, 206, 7

23

komisjon

eraldi

+

24

komisjon

NH

+

371, 200, 16

36

komisjon

eraldi

+

41

komisjon

eraldi

+

58

komisjon

osa

1

+

2

-

64

komisjon

eraldi/EH

+

334, 240, 17

71

komisjon

osa

1

+

2

+

73

komisjon

eraldi

+

76

komisjon

eraldi/EH

+

386, 197, 10

77

komisjon

eraldi

+

78

komisjon

eraldi

+

79

komisjon

eraldi/EH

+

366, 209, 7

80

komisjon

eraldi

+

81

komisjon

eraldi

+

82

komisjon

eraldi

+

83

komisjon

eraldi

+

84

komisjon

eraldi

+

85

komisjon

eraldi

+

87

komisjon

eraldi/EH

+

341, 243, 9

art 1

114

IND/DEM

-

115

IND/DEM

-

art 2, § 2

116

IND/DEM

-

18

komisjon

osa

1

+

2

+

art 2, pärast § 3

96

Verts/ALE

-

art 3

104

ALDE

-

25-26

komisjon

+

27

komisjon

eraldi

+

28

komisjon

eraldi

+

91

PPE-DE

EH

+

338, 250, 9

93

PPE-DE

+

pärast art 3

97

Verts/ALE

NH

-

244, 345, 15

29

komisjon

osa

1/EH

+

385, 186, 6

2

+

art 4, § 2

117

IND/DEM

-

34

komisjon

+

art 4, pärast § 3

98

Verts/ALE

-

art 5

118

IND/DEM

-

38

komisjon

osa

1

+

2

+

39-40

komisjon

+

art 6 - tervik

94

PSE + ALDE +

Verts/ALE +

GUE/NGL

NH

-

288, 300, 15

119

IND/DEM

NH

-

42, 535, 7

art 6, pealkiri

42

komisjon

+

art 6, § 1

103

ALDE

tagasi

43

komisjon

eraldi/EH

-

272, 298, 8

art 6, § 2

88

PPE-DE

osa

1/EH

+

348, 221, 6

2

+

44

komisjon

↓

art 6, pärast § 2

110

PPE-DE

EH

-

280, 293, 16

art 6, lisatud tekst

45

komisjon

NH

-

242, 342, 9

46

komisjon

eraldi

+

47

komisjon

eraldi

+

48

komisjon

eraldi/EH

+

356, 203, 27

49-50

komisjon

+

107

ALDE

-

pärast art 6

99

Verts/ALE

-

100

Verts/ALE

EH

+

315, 265, 19

53

komisjon

↓

pärast art 7

108

ALDE

NH

-

279, 315, 8

lisa 1, tabel, “nitraadid”, veerud 1+2

120

IND/DEM

-

101

Verts/ALE

-

lisa 1, tabel, “nitraadid”, veerg 3

60

komisjon

+

121

IND/DEM

↓

lisa 1, tabel, “pestitsiidid”, veerg 2

102=

122=

Verts/ALE

IND/DEM

NH

-

105, 475, 22

63

komisjon

+

lisa 1, tabel, “pestitsiidid”, veerg 3

123

IND/DEM

-

lisa 1, tabel, lisatud tekst

111

FLORENZ a.o.

EH

-

250, 291, 44

112

FLORENZ a.o.

-

lisa 2

65

komisjon

EH

+

327, 233, 7

92

PPE-DE

↓

lisa 3, A osa

89

PPE-DE

+

90

PPE-DE

+

lisa 4

106

ALDE

-

105

ALDE

-

pärast põhjendust 1

95

Verts/ALE

+

põhjendus 5

113

IND/DEM

-

pärast põhjendust 8

109

ALDE

-

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanek 61 ei puuduta kõiki keeleversioone ja seda ei pandud hääletusele (kodukorra artikli 151 lõike 1 punkt d).

Fraktsiooni ALDE märkuste kohaselt tuleks muudatusettepanekuid 88 ja 107 käsitleda täiendusena muudatusettepanekule 94.

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me-d 24, 45, 94, 97 ja 108

IND/DEM: me-d 119 ja 122

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: me-d 15, 27, 29, 36, 41, 43, 58, 64, 73, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85 ja 87

ALDE: me-d 45, 46, 47, 48, 58 ja 73

PSE: me 45

Verts/ALE: me-d 23 ja28

Taotlused osade kaupa hääletuseks

ALDE

me 88

1. osa:“piiramata ... halvenemiseks”

2. osa:“c) põhjavee ... eesmärgil”

Verts/ALE

me 1

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõna “keemilise”

2. osa: see sõna

me 15

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõna “keemilise”

2. osa: see sõna

me 18

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “ja keskkonna seisukohalt”

2. osa: need sõnad

me 29

1. osa: punkt 1

2. osa: ülejäänud tekst

me 38

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “etalonkontsentratsiooniga võrreldes”

2. osa: need sõnad

me 58

1. osa: kogu muudatusettepanek välja arvatud “Hea keemilise ... on täidetud”

2. osa: need sõnad

me 71

1. osa:“Põhjavee ... fooni suhe”

2. osa:“Kui põhjavees ... hinnanguid”

9.   Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond *

Raport: Marian HARKIN (A6-0091/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud me-d - hääletus plokkide kaupa | 1-16
  18-20 | komisjon | | + | |
| arti 1, punkt 7 | 17 | komisjon | | + | |
| 21 | PSE, ALDE | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud me-d - hääletus plokkide kaupa

1-16

18-20

komisjon

+

arti 1, punkt 7

17

komisjon

+

21

PSE, ALDE

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

10.   Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur *

Raport: Stephen HUGHES (A6-0092/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud me-d - hääletus plokkide kaupa | 1-23 | komisjon | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud me-d - hääletus plokkide kaupa

1-23

komisjon

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

11.   Vastastikkuse mehhanism *

Raport: Henrik LAX (A6-0065/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud me-d - hääletus plokkide kaupa | 1-9 | komisjon | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud me-d - hääletus plokkide kaupa

1-9

komisjon

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

12.   Siseturg uutes liikmesriikides

Raport: Malgorzata HANDZLIK (A6-0068/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 14 | 1 | Verts/ALE | NH | - | 125, 445, 13 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 14

1

Verts/ALE

NH

-

125, 445, 13

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlus nimeliseks hääletuseks

GUE/NGL: me 1

13.   Inimõigused maailmas (2004) ja ELi poliitika

Raport: Simon COVENEY (A6-0086/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| §-d 1-4 | § | lõigete järjekord | | + | vt “Mitmesugust”, esimene taane |
| pärast § 2 | 36 | Verts/ALE | EH | + | 301, 256, 19 |
| § 3 | 4D | PSE | | - | |
| 29 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 12 | § | originaaltekst | | + | suuline muudatusettepanek |
| § 13 | § | originaaltekst | | + | suuline muudatusettepanek |
| 38 | Verts/ALE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | - | |
| 14 | PSE | EH | - | 283, 294, 10 |
| § 14 | 17 | GUE/NGL | NH | - | 103, 450, 12 |
| 15 | PSE | | + | |
| 3 | ALDE | | ↓ | |
| 32 | Verts/ALE | | ↓ | |
| § 15 | 18 | GUE/NGL | | - | |
| § 16 | 53 | PPE-DE | EH | + | 316, 221, 13 |
| § 17 | 16 | PSE | | + | |
| 35 | Verts/ALE | | + | |
| § 18 | 33 | Verts/ALE | | + | |
| § 19 | 63 | PPE-DE | | + | |
| § 20 | 54 | PPE-DE | | + | |
| 1 | ALDE | | ↓ | |
| 34 | Verts/ALE | | ↓ | |
| § 21 | 39 | Verts/ALE | | - | |
| § 23 | 23 | GUE/NGL | | - | |
| 52 | PPE-DE | | + | |
| § 24 | 19 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| pärast § 24 | 20 | GUE/NGL | | - | |
| § 25 | 40 | Verts/ALE | | + | |
| § 29 | 24 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 29 | 21 | GUE/NGL | | - | |
| § 30 | 61 | PPE-DE | | + | |
| § 34 | 62 | PPE-DE | | tagasi | |
| § 43 | § | originaaltekst | | + | suuline muudatusettepanek |
| pärast § 46 | 58 | Verts/ALE | | + | |
| § 48 | 5 | PSE | | - | |
| 55 | PPE-DE | | + | |
| § 49 | 64 | PPE-DE | | + | |
| 6 | PSE | | - | |
| pärast § 50 | 41 | Verts/ALE | | + | |
| § 53 | 56 | PPE-DE | | + | |
| § 55 | 42 | Verts/ALE | | - | |
| 2 | ALDE | NH | - | 162, 397, 15 |
| § 59 | 57 | PPE-DE | | + | |
| 43 | Verts/ALE | | + | |
| § 64 | 44 | Verts/ALE | | + | |
| § 70 | 45 | Verts/ALE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 78 | 27 | GUE/NGL | NH | - | 237, 330, 15 |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 79 | 25 | GUE/NGL | | + | |
| 46 | Verts/ALE | | ↓ | |
| § 82 | 47 | Verts/ALE | NH | - | 159, 401, 25 |
| pärast § 82 | 48 | Verts/ALE | NH | - | 144, 391, 26 |
| § 83 | 30 | Verts/ALE | osa | | |
| 1/EH | + | 325, 228, 25 |
| 2 | - | |
| § 84 | 28D | GUE/NGL | | - | |
| § 85 | 31 | Verts/ALE | EH | + | 326, 244, 16 |
| § 87 | 59 | Verts/ALE | | - | |
| § 91 | 22 | GUE/NGL | | + | |
| § 94 | 7 | PSE | | - | |
| § 131 | 8 | PSE | NH | + | 330, 211, 39 |
| § 132 | 9 | PSE | NH | + | 336, 201, 37 |
| pärast § 183 | 37 | Verts/ALE | | - | |
| § 189 | 10 | PSE | | - | |
| § 191 | 11 | PSE | | - | |
| pärast § 191 | 12 | PSE | | + | |
| pärast § 192 | 13=
  49= | PSE
  Verts/ALE | | - | |
| 50 | Verts/ALE | NH | - | 209, 311, 40 |
| pärast § 210 | 26 | GUE/NGL | | + | |
| § 224 | 51 | Verts/ALE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | EH | + | 251, 64, 255 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§-d 1-4

§

lõigete järjekord

+

vt “Mitmesugust”, esimene taane

pärast § 2

36

Verts/ALE

EH

+

301, 256, 19

§ 3

4D

PSE

-

29

GUE/NGL

-

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 12

§

originaaltekst

+

suuline muudatusettepanek

§ 13

§

originaaltekst

+

suuline muudatusettepanek

38

Verts/ALE

osa

1

+

2

-

3

-

14

PSE

EH

-

283, 294, 10

§ 14

17

GUE/NGL

NH

-

103, 450, 12

15

PSE

+

3

ALDE

↓

32

Verts/ALE

↓

§ 15

18

GUE/NGL

-

§ 16

53

PPE-DE

EH

+

316, 221, 13

§ 17

16

PSE

+

35

Verts/ALE

+

§ 18

33

Verts/ALE

+

§ 19

63

PPE-DE

+

§ 20

54

PPE-DE

+

1

ALDE

↓

34

Verts/ALE

↓

§ 21

39

Verts/ALE

-

§ 23

23

GUE/NGL

-

52

PPE-DE

+

§ 24

19

GUE/NGL

-

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

pärast § 24

20

GUE/NGL

-

§ 25

40

Verts/ALE

+

§ 29

24

GUE/NGL

-

pärast § 29

21

GUE/NGL

-

§ 30

61

PPE-DE

+

§ 34

62

PPE-DE

tagasi

§ 43

§

originaaltekst

+

suuline muudatusettepanek

pärast § 46

58

Verts/ALE

+

§ 48

5

PSE

-

55

PPE-DE

+

§ 49

64

PPE-DE

+

6

PSE

-

pärast § 50

41

Verts/ALE

+

§ 53

56

PPE-DE

+

§ 55

42

Verts/ALE

-

2

ALDE

NH

-

162, 397, 15

§ 59

57

PPE-DE

+

43

Verts/ALE

+

§ 64

44

Verts/ALE

+

§ 70

45

Verts/ALE

osa

1

+

2

+

§ 78

27

GUE/NGL

NH

-

237, 330, 15

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 79

25

GUE/NGL

+

46

Verts/ALE

↓

§ 82

47

Verts/ALE

NH

-

159, 401, 25

pärast § 82

48

Verts/ALE

NH

-

144, 391, 26

§ 83

30

Verts/ALE

osa

1/EH

+

325, 228, 25

2

-

§ 84

28D

GUE/NGL

-

§ 85

31

Verts/ALE

EH

+

326, 244, 16

§ 87

59

Verts/ALE

-

§ 91

22

GUE/NGL

+

§ 94

7

PSE

-

§ 131

8

PSE

NH

+

330, 211, 39

§ 132

9

PSE

NH

+

336, 201, 37

pärast § 183

37

Verts/ALE

-

§ 189

10

PSE

-

§ 191

11

PSE

-

pärast § 191

12

PSE

+

pärast § 192

13=

49=

PSE

Verts/ALE

-

50

Verts/ALE

NH

-

209, 311, 40

pärast § 210

26

GUE/NGL

+

§ 224

51

Verts/ALE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

EH

+

251, 64, 255

Muudatusettepanek 60 tühistati.

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me-d 47, 48 ja 50

IND/DEM: me-d 8 ja 9

GUE/NGL: me-d 17 ja 27

ALDE: me 2

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PSE

§ 78

1. osa:“kutsub Kuuba ... Euroopa Parlamendi küllakutse”

2. osa:“mõistab hukka ootamatu strateegiamuutuse ja sanktsioonide lõpetamise nõukogu poolt;”

me 30

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “ning Guatemala ühiskonna üldise militariseerumise”

2. osa: need sõnad

IND/DEM

§ 3

1. osa:“rõhutab, et regiooni riigid ... kriminaalkohtuga (ICTY);”

2. osa:“efektiivse poliitika ... inimkaubanduse vastu;”

PPE-DE

me 38

1. osa:“on rahul ... ’meediakuritegude puhul’”;

2. osa:“nõuab ... põgenike suhtes;”

3. osa:“tunnistab ... surmanuhtlust;”

me 45

1. osa:“kutsub Euroopa Liitu ... jätkumist tulevikus;”

2. osa:“mõistab siiski hukka ... päritoluriigi kohtud;”

ALDE

§ 24

1. osa: kogu tekst ilma sõnadeta “olemasolu ja”

2. osa: need sõnad

Mitmesugust

Fraktsioon PPE-DE

| — | tegi ettepaneku, et §-d 1-4 tõstetakse jaotisesse “Euroopa Liidu naabrus”, mis sellest tulenevalt nimetatakse ümber “Euroopa Liidu naabrus ja Lähis-Ida”; |
| --- | --- |

—

tegi ettepaneku, et §-d 1-4 tõstetakse jaotisesse “Euroopa Liidu naabrus”, mis sellest tulenevalt nimetatakse ümber “Euroopa Liidu naabrus ja Lähis-Ida”;

| — | võttis muudatusettepaneku 62 tagasi. |
| --- | --- |

—

võttis muudatusettepaneku 62 tagasi.

Hr Gentvilas esitas lõikele 12 järgmise suulise muudatusettepaneku:

12. kutsus Ukrainat ja Moldovat võtma tarvitusele meetmed salakaubaveo osas Transnistriasse, Transnistriast ja läbi Transnistria
  ning samuti Venemaad võtma tarvitusele meetmed salakaubaveo osas Kaliningradi piirkonnast Leetu ja Poolasse
  ning töötama välja tõhusad korruptsioonivastased programmid tolli-, piirivalve- ja maksuteenistuste, samuti politsei jaoks;

Hr Coveney esitas lõikele 13 järgmise suulise muudatusettepaneku:

on rahul Maroko tehtud jõupingutustega aidata minevikus toime pandud inimõiguste rikkumiste ohvreid nende raskes olukorras, eriti õigluse ja lepituse komitee (Equity and Reconciliation Committee) loomisega; tunnistab positiivset arengut piinamise keelustamise ja minevikus kannatanute hüvitamise osas; toetab selliseid jätkuvaid õigusreforme nagu Maroko parlamendi poolt 2004. aasta jaanuaris vastuvõetud perekonnakoodeks ning piinamist kuriteoks tunnistav seaduseelnõu (detsember 2004); tunnistab Casablancas 2004. aasta mais toimepandud terrorismirünnakute kohutavat iseloomu, kuid tuletab Maroko ametivõimudele meelde, et kõik terrorismivastased meetmed peavad järgima rahvusvahelist inimõigusi puudutavat õigust; julgustab Marokot jätkama oma dialoogi Euroopa Liiduga üritamaks tõkestada ebaseaduslikku sisserännet ja inimkaubandust ning aitamaks kaasa tagasipöördumistele; tunneb muret inimeste hulga pärast, kes kaotavad oma elu, üritades jõuda Marokost Euroopa rannikule;
  märgib, et Marokos kehtib surmanuhtluse suhtes moratoorium ja
  kutsub Maroko ametivõime surmanuhtlust kaotama;

Pr Jukneviciene esitas järgmise suulise muudatusettepaneku §-i 43:

43. soovitab Usbekistani valitsusel pärast vastava lubaduse andmist astuda käegakatsutavaid samme surmanuhtluse kaotamiseks, nagu näiteks kuulutades välja surmaotsuste ja hukkamiste peatamise;
  tervitab 2003. aastal kriminaalkoodeksisse tehtud muudatusi kinnipidamisasutustes piinamise ja väärkohtlemise seadusevastaseks muutmiseks ja selliste juhtumite puhul süüdistuse esitamise seadustamiseks; kutsub Usbekistani vabastama poliitvangid ja kuulutama seadusevastaseks piinamise ja väärkohtlemise kinnipidamisasutustes;
  toonitab vajadust seada ametisse sõltumatud kohtunikud ja prokurörid; on rahul valitsuse hiljutise lubadusega viia ellu ulatuslikud reformid, tugevdada sealhulgas kohtunike ja prokuröride sõltumatust ning lõpetada ajakirjanduse tsenseerimine;

14.   Romide olukord Euroopa Liidus

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0272/2005, B6-0273/2005, B6-0274/2005, B6-0275/2005 ja B6-0276/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0272/2005




  (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE ja GUE/NGL) |
| § 5 | 9/rev | ALDE | | tagasi | |
| § 9 | 11/revD | ALDE | | tagasi | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 11 | 13/rev | ALDE | | tagasi | |
| § 17 | 17/revD | ALDE | EH | + | 329, 195, 15 |
| pärast § 18 | | | | + | suuline muudatusettepanek |
| pärast § 20 | | | | + | suuline muudatusettepanek |
| § 25 | 21/revD | ALDE | | tagasi | |
| pärast taanet 16 | 1 | PSE | | + | |
| põhj G | 3/rev | ALDE | | + | |
| põhj H | | | | + | suuline muudatusettepanek |
| põhj J | 4/rev | ALDE | | tagasi | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 497, 25, 30 |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0272/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0273/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0274/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0275/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0276/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0272/2005

(PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE ja GUE/NGL)

§ 5

9/rev

ALDE

tagasi

§ 9

11/revD

ALDE

tagasi

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 11

13/rev

ALDE

tagasi

§ 17

17/revD

ALDE

EH

+

329, 195, 15

pärast § 18

+

suuline muudatusettepanek

pärast § 20

+

suuline muudatusettepanek

§ 25

21/revD

ALDE

tagasi

pärast taanet 16

1

PSE

+

põhj G

3/rev

ALDE

+

põhj H

+

suuline muudatusettepanek

põhj J

4/rev

ALDE

tagasi

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

497, 25, 30

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0272/2005

PPE-DE

↓

B6-0273/2005

ALDE

↓

B6-0274/2005

GUE/NGL

↓

B6-0275/2005

PSE

↓

B6-0276/2005

Verts/ALE

↓

Muudatusettepanekud 2, 5 kuni 8, 10, 12, 14 kuni 16 ja 18 kuni 20 võeti tagasi.

Taotlus osade kaupa hääletuseks

ALDE

§ 9

1. osa:“kutsub liikmes- ja kandidaatriike üles romide kultuuri edendamise ergutamiseks”

2. osa:“vahetama parimaid tavasid”

Taotlused nimeliseks hääletuseks

GUE/NGL: lõpphääletus

Mitmesugust

Fraktsioon Verts/ALE esitas kaks suulist me-d uute lõigete lisamiseks:

18 a.
  tervitab Euroopa romide ja rändajate foorumi loomist ning Euroopa Parlamendis toimuvat romide ja vähemuste teemadele keskendunud gruppide tööd; kinnitab koostöö tähtsust selliste organitega Euroopas romide poliitikate loomisel;

20 a.
  tervitab romide kaasamise dekaadi algatust, mille on allkirjastanud viis liikmesriiki ja kandidaatriiki ning kutsub komisjoni üles töötama koostöös nende asjaomaste valitsustega, et saada selle algatuse realiseerimiseks asjakohane ELi programmirahastamine;

Pr Kallenbach esitas fraktsiooni Verts/ALE nimel põhjendusele H suulise muudatusettepaneku, sõnastades selle järgmiselt: “tuletades meelde, et suur hulk roimasid olid sõja- ning etnilise puhastuse ohvrid ning on jätkuvalt tagakiusamise ohvrid endise Jugoslaavia Vabariigi piirkondade osades”.

15.   Sotsiaalkaitse ja kvaliteetne tervishoid

Raport: Milan CABRNOCH (A6-0085/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 6 | 1 | GUE/NGL | | + | |
| § 7 | 2 | GUE/NGL | | - | |
| § 18 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 19 | 3 | GUE/NGL | | - | |
| § 21 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 32 | 5 | GUE/NGL | | - | |
| põhj C | § | originaaltekst | eraldi/EH | + | 278, 208, 26 |
| põhj X | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 6

1

GUE/NGL

+

§ 7

2

GUE/NGL

-

§ 18

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3

+

§ 19

3

GUE/NGL

-

§ 21

4

GUE/NGL

-

pärast § 32

5

GUE/NGL

-

põhj C

§

originaaltekst

eraldi/EH

+

278, 208, 26

põhj X

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused eraldi hääletamiseks

Verts/ALE: põhj C

Taotlused osade kaupa hääletuseks

Verts/ALE

põhjendus X

1. osa:“arvestades, et koostöö tervishoiu sektoris... erinevate liikmesriikide vahel”

2. osa:“arvestades, et tervishoiuga seonduval peaks Lissaboni strateegia raames olema oluline roll”

GUE/NGL

§ 18

1. osa:“rõhutab tervishoiu, ... ja mis aitab seeläbi”

2. osa:“edendada konkurentsi ning”

3. osa:“luua suuremat rahvamajanduslikku ... isikute teenistuses hoidmiseks”

16.   Finantsturud

Raport: Ieke VAN DEN BURG (A6-0087/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 5 | PSE | | - | |
| § 2 | § | originaaltekst | eraldi | - | |
| § 3 | - | | | - | ettepanek käsitleda me 2 lisamisena (§ 9 a uus) |
| 2 | Verts/ALE | | - | |
| § 6 | 6 | PSE | | - | |
| 3 | Verts/ALE | | - | |
| § 8 | 7 | PSE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 272, 198, 10 |
| § 9 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 10 | 8 | PSE | | + | |
| § 11 | 9 | PSE | | + | |
| § 13 | 10 | PSE | | + | |
| § 17 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 19 | 11 | PSE | | - | |
| § 22 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| pärast § 25 | 4 | Verts/ALE | EH | + | 261, 196, 1


  lisamisena §-le 25 |
| § 26 | § | originaaltekst | eraldi | | lisamisena §-le 25 |
| § 30 | 12 | PSE | | + | |
| § 31 | 13 | PSE | | + | |
| § 33 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 36 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 37 | § | originaaltekst | | + | suuline muudatusettepanek |
| § 38 | § | originaaltekst | | + | suuline muudatusettepanek |
| 1 | PPE-DE | | tagasi | |
| 14 | PSE | | ↓ | |
| § 40 | § | originaaltekst | eraldi/EH | - | 182, 215, 14 |
| § 43 | 15 | PSE | | + | suuline muudatusettepanek |
| § | lõigete'järjekord | | + | paigutada pärast § 25 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 1

5

PSE

-

§ 2

§

originaaltekst

eraldi

-

§ 3

-

-

ettepanek käsitleda me 2 lisamisena (§ 9 a uus)

2

Verts/ALE

-

§ 6

6

PSE

-

3

Verts/ALE

-

§ 8

7

PSE

osa

1

+

2/EH

+

272, 198, 10

§ 9

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 10

8

PSE

+

§ 11

9

PSE

+

§ 13

10

PSE

+

§ 17

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 19

11

PSE

-

§ 22

§

originaaltekst

osa

1

-

2

-

pärast § 25

4

Verts/ALE

EH

+

261, 196, 1

lisamisena §-le 25

§ 26

§

originaaltekst

eraldi

lisamisena §-le 25

§ 30

12

PSE

+

§ 31

13

PSE

+

§ 33

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 36

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 37

§

originaaltekst

+

suuline muudatusettepanek

§ 38

§

originaaltekst

+

suuline muudatusettepanek

1

PPE-DE

tagasi

14

PSE

↓

§ 40

§

originaaltekst

eraldi/EH

-

182, 215, 14

§ 43

15

PSE

+

suuline muudatusettepanek

§

lõigete'järjekord

+

paigutada pärast § 25

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused eraldi hääletuseks

PSE: §-d 2, 26, 33 ja 40

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

me 7

1. osa:“kahetseb, et puudub tarbijate ja kasutajate poolne panus, eriti mis puudutab finantsteenuseid reguleerivaid õigusakte; palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada ja toetada tarbijate teadlikkust suurendavaid programme ja algatusi hariduse valdkonnas ning spetsiaalseid tarbijaalgatusi finantssektoris; meenutab CESRi juhitava konsulteerimisprotsessi tähtsust”;

2. osa:“ja tarbijateliitude esindajaid kaasava” ja “ning soovitab, et nimetatud sidusrühmad võtaksid otsustamisprotsessist aktiivselt osa ja annaksid sellesse oma kaaluka panuse;”

PSE

§ 9

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “ärgitama mitteseadusandlikke lahendusi”

2. osa: need sõnad

§ 17

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “vastavalt vastastikuse tunnustamise põhimõttele”

2. osa: need sõnad

§ 22

1. osa:“ärgitab komisjoni ning CESRi ... vältima õiguslikku vaakumit”

2. osa:“kavatseb tugevdada ... Ameerika Ühendriikide Kongressis ja mujal”

§ 36

1. osa:“märgib ära ... edasiarendamist”

2. osa:“pooldab korporatsioonide ... foorumi loomist”

Mitmesugust

Fraktsioon PSE tegi ettepaneku:

| — | paigutada § 43 pärast § 25, kui nende me 15 võetakse vastu; |
| --- | --- |

—

paigutada § 43 pärast § 25, kui nende me 15 võetakse vastu;

| — | käsitleda me-d 2 uue lõikena 9 a, mitte lisamisena lõikele 2; |
| --- | --- |

—

käsitleda me-d 2 uue lõikena 9 a, mitte lisamisena lõikele 2;

| — | me 4 lisada olemasoleva lõike 25 teksti, mitte lisada seda uue lõikena. |
| --- | --- |

—

me 4 lisada olemasoleva lõike 25 teksti, mitte lisada seda uue lõikena.

Fraktsioon PPE-DE esitas lõikele 38 järgmise suulise muudatusettepaneku:

38. “leiab, et liikmesriikidel on pikaajalised ja mitmekülgsed tarbijakaitsetraditsioonid; märgib, et finantsteenuste sektor püüdleb minimaalse ühtlustamise poole, samal ajal kui teatud osalised, eriti
  pangandussektor
  , pooldavad
  suunatud
  ühtlustamist, saavutamaks ühtset mänguruumi; ärgitab seega komisjoni korraldama arutelu Euroopa Liidu finantsteenuste turu alusstruktuuri üle, pidades silmas tarbijate ja osaliste huve ning Euroopa üleilmset konkurentsivõimet;”

Hr Purvis esitas fraktsiooni PPE-DE fraktsiooni nimel lõikele 26 suulise muudatusettepaneku, millega lisatakse järgmine tekst: “
  lisaks
  palub komisjonil
  seada prioriteediks kõigi õigusaktide muutmine või kõrvaldamine
  , mis takistavad Euroopa finantsturgude sujuvat toimimist”

Pr Van den Burg (raportöör) esitas lõikele 37 suulise muudatusettepaneku, eesmärgiga sõnastada see järgmiselt: “palub komisjonil teha erinevates liikmesriikides
  jaefinantsteenuste eriti pangandusteenuste
  laiaulatusliku uuringu, milles tehakse kindlaks peamised edasise integreerumise tõkked, sealhulgas kultuurilised või sotsiaalsed erinevused; nendib, et vähene piiriülene aktiivsus ei tähenda konkurentsi puudumist riikide jaeturgudel; tunnustab ka asutamisvabaduse tähtsust turuosalistele mitmetel erinevatel riiklikel jaeteenuste turgudel kõrge aktiivsuse võimaldamisel, isegi kui piiriülene kaubandus on piiratud;”

Pr Van den Burg (raportöör) esitas muudatusettepanekule 15 suulise muudatusettepaneku, eesmärgiga asendada sõna “
  reguleeritud
  ” sõnaga “
  ausa
  ”.

17.   Püsivad orgaanilised saasteained (POP)

Resolutsiooni ettepanek: B6-0217/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanek




  (B6-0217/2005) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanek

(B6-0217/2005)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Chichesteri raport A6-0080/2005

Poolt: 543

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 2

IND/DEM: Wise

NI: Martin Hans-Peter

Erapooletuid: 14

GUE/NGL: Pflüger, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Louis

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Lang, Mölzer, Mote, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Coelho soovitus A6-0084/2005

Poolt: 512

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 20

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Bloom, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Resetarits

UEN: Camre, Foglietta

Erapooletuid: 39

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Salvini

NI: Dillen, Gollnisch, Lang, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Vlasák, Zahradil

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Klaßi raport A6-0061/2005

Poolt: 371

ALDE: Lambsdorff

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Flautre

Vastu: 200

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Harbour, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kirkhope, Maat, McGuinness, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Vlasák, Zahradil

PSE: Christensen, Guy-Quint, Jørgensen, Kristensen, Rasmussen, Thomsen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 16

ALDE: Matsakis

IND/DEM: Bloom, Wise

NI: Baco, Battilocchio, De Michelis, Gollnisch, Kozlík, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Hannan, Heaton-Harris

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Klaßi raport A6-0061/2005

Poolt: 244

ALDE: Pannella, Polfer, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Seeberg, Wijkman, Wuermeling

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 345

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bloom, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Goebbels

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Erapooletuid: 15

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Masiel, Mölzer, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Schierhuber

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Klaßi raport A6-0061/2005

Poolt: 288

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Birutis, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Davies, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Karim, Lax, Letta, Matsakis, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Samuelsen, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Martin Hans-Peter, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Fatuzzo, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 300

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Degutis, Deprez, Fourtou, Gibault, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Virrankoski

GUE/NGL: Kohlíček

IND/DEM: Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Masiel, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Goebbels, Kindermann

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Erapooletuid: 15

GUE/NGL: Wagenknecht

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Mölzer, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Esteves, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Klaßi raport A6-0061/2005

Poolt: 42

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Wuermeling

PSE: Carnero González, Casaca, Christensen, Jørgensen, Kristensen, Napoletano, Rasmussen, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Weiler, Wiersma

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Schlyter

Vastu: 535

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Laschet, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 7

IND/DEM: Bloom, Wise

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík

PPE-DE: Helmer, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Klaßi raport A6-0061/2005

Poolt: 242

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brok, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Fazakas, Goebbels

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Hudghton, Kallenbach, Smith

Vastu: 342

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Rogalski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Wijkman, Zahradil

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berger, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 9

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Bloom, Wise

NI: Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Brepoels

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Klaßi raport A6-0061/2005

Poolt: 279

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Sinnott

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Toubon, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Berman, Goebbels, Kindermann, Kreissl-Dörfler, Martin David, Masip Hidalgo, Tabajdi

UEN: Aylward, Crowley, Foglietta

Vastu: 315

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bloom, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ayuso González, Belet, Brepoels, del Castillo Vera, Dehaene, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, López-Istúriz White, Mantovani, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Pomés Ruiz, Rack, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Stenzel, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wijkman, Wojciechowski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

ALDE: Matsakis

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Kozlík, Mote

PPE-DE: Samaras

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Klaßi raport A6-0061/2005

Poolt: 105

ALDE: Krahmer, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Železný

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Gaubert, Seeberg, Sonik, Wijkman

PSE: van den Berg, Berger, Bersani, Busquin, Christensen, Guy-Quint, Jørgensen, Kristensen, Mann Erika, Medina Ortega, Rasmussen, Schulz, Siwiec, Thomsen, Van Lancker

UEN: Camre, Kamiński

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 475

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Erapooletuid: 22

IND/DEM: Belder, Blokland, Bloom, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PSE: Bösch

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Handzliki raport A6-0068/2005

Poolt: 125

ALDE: De Sarnez

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Louis, Lundgren, Salvini, Wohlin

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mölzer, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Musotto

PSE: Arif, Bono, Carnero González, Corbey, Cottigny, Désir, De Vits, Fazakas, Fruteau, Geringer de Oedenberg, Gierek, Grabowska, Gurmai, Hamon, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Koterec, Kuc, Le Foll, Lienemann, Maňka, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Patrie, Pinior, Poignant, Reynaud, Roure, Schapira, Scheele, Siwiec, Tabajdi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Whitehead

UEN: Camre, Foglietta, Muscardini, Musumeci

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 445

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Erapooletuid: 13

ALDE: Takkula, Toia

IND/DEM: Bloom, Coûteaux, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Kozlík

UEN: Angelilli, La Russa, Tatarella

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Coveney raport A6-0086/2005

Poolt: 103

ALDE: Duff

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Salvini, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Esteves, Sumberg

PSE: Berès, Bozkurt, Bullmann, Corbey, Gierek, Leinen, Lienemann, McCarthy, Madeira, Moscovici, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, dos Santos, Scheele, Stockmann, Vincenzi, Walter, Whitehead, Zani

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 450

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Grabowski

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Barón Crespo, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Patrie, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Hudghton, Jonckheer, Kusstatscher, Onesta, Turmes

Erapooletuid: 12

IND/DEM: Bloom, Goudin, Lundgren, Wise, Wohlin

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Ventre, Wijkman

PSE: Van Lancker

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Coveney raport A6-0086/2005

Poolt: 162

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Remek, Stroz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Caspary, Esteves, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Korhola, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Désir, Glante, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, McAvan, Rapkay, Schulz, Siwiec, Titley, Westlund, Wiersma

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 397

ALDE: Degutis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Piotrowski, Salvini, Wierzejski

NI: Bobošíková, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Kamiński, Ó Neachtain, Zīle

Erapooletuid: 15

ALDE: Chatzimarkakis, Manders

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ventre

PSE: Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Coveney raport A6-0086/2005

Poolt: 237

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Giertych, Grabowski, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Resetarits

PPE-DE: Esteves

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: La Russa

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 330

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias

Erapooletuid: 15

IND/DEM: Bloom, Borghezio, Goudin, Krupa, Lundgren, Piotrowski, Salvini, Wise, Wohlin, Železný

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

14.   Coveney raport A6-0086/2005

Poolt: 159

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Brepoels, Pomés Ruiz, Seeberg

PSE: Cercas, Falbr, Lambrinidis, Matsouka, Öger

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 401

IND/DEM: Belder, Blokland, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański, Zīle

Erapooletuid: 25

IND/DEM: Bloom, Borghezio, Goudin, Lundgren, Salvini, Wise, Wohlin

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Coveney raport A6-0086/2005

Poolt: 144

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Wierzejski

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Brepoels

PSE: Casaca, Cercas, Hegyi

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 391

IND/DEM: Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Roszkowski, Szymański, Zīle

Erapooletuid: 26

IND/DEM: Bloom, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kuźmiuk, Ventre

16.   Coveney raport A6-0086/2005

Poolt: 330

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lax, Maaten, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Demetriou, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Fernández Martín, Fjellner, Gargani, Gaubert, Glattfelder, Gräßle, Grossetête, Guellec, Harbour, Hökmark, Itälä, Járóka, Jordan Cizelj, Kasoulides, Kauppi, Korhola, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Ouzký, Pomés Ruiz, Seeberg, Škottová, Sommer, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Thyssen, Vlasto, Wijkman, Zahradil

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Foglietta, Muscardini

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 211

ALDE: Beaupuy, Harkin, Letta, Lynne, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Polfer, Prodi, Takkula, Toia

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brok, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, De Poli, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gauzès, Gawronski, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Siekierski, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Berès, Grech, Muscat, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Cramer

Erapooletuid: 39

ALDE: Geremek, Kułakowski, Lambsdorff, Manders, Onyszkiewicz, Ries

IND/DEM: Bloom, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Mölzer, Rutowicz

PPE-DE: Belet, Bradbourn, Brepoels, Callanan, Daul, Dombrovskis, Fajmon, Gál, Grosch, Klamt, Kratsa-Tsagaropoulou, Nicholson, Oomen-Ruijten, Pack, Papastamkos, Parish, Samaras, Schröder, Schwab, Seeber, Tannock

PSE: Geringer de Oedenberg, Gierek

UEN: Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Coveney raport A6-0086/2005

Poolt: 336

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Lax, Letta, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Oviir, Pannella, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cirino Pomicino, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Eurlings, Fernández Martín, Fjellner, Gargani, Gaubert, Gräßle, Grossetête, Guellec, Harbour, Hökmark, Itälä, Jordan Cizelj, Kasoulides, Kauppi, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Maat, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Parish, Seeberg, Škottová, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Thyssen, Ventre, Wijkman, Zahradil, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 201

ALDE: Andria, Beaupuy, Harkin, Lynne, Morillon, Onyszkiewicz, Prodi, Takkula, Toia

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brok, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, De Poli, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Klaß, Klich, Koch, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Siekierski, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Strejček, Surján, Szájer, Tajani, Trakatellis, Ulmer, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Grech, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Erapooletuid: 37

ALDE: Kułakowski, Manders

IND/DEM: Bloom, Bonde, Wise

NI: Baco, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Belet, Bradbourn, Brepoels, Dombrovskis, Doyle, Fajmon, Gauzès, Grosch, Klamt, Konrad, Mato Adrover, Nicholson, Pack, Papastamkos, Samaras, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Tannock, Toubon, Vlasto

PSE: Geringer de Oedenberg, Gierek

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Coveney raport A6-0086/2005

Poolt: 209

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Klamt, Pack, Wijkman

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 311

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bloom, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Masiel, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Evans Robert, Gill, Kinnock, Moraes, Stihler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański, Zīle

Erapooletuid: 40

ALDE: Ek

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Borghezio, Goudin, Louis, Lundgren

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mölzer, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ventre

PSE: Arif, Barón Crespo, Berès, Berman, Bullmann, Busquin, Casaca, Cashman, Cercas, Désir, Fava, Fernandes, Gebhardt, Hughes, Mann Erika, Paasilinna, dos Santos, Walter, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Ühisresolutsioon B6-0272/2005 - Romide olukord

Poolt: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, López-Istúriz White, Lulling, Lombardo, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bersani, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 25

GUE/NGL: Ransdorf

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Ouzký, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zatloukal

PSE: Kuc

UEN: Camre

Erapooletuid: 30

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Bloom, Wise

NI: Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Nicholson, Parish, Škottová, Sonik, Stevenson, Sturdy, Tannock

UEN: Angelilli, Krasts, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2005)0140

Ühenduse abi kasutamine *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2500/2001, et võimaldada ühenduse abi kasutamist vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c (KOM(2004)0814 - C6-0026/2005 - 2004/0285(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0814) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0814) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 181 a lõiget 2, vastavalt millele nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0026/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 181 a lõiget 2, vastavalt millele nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0026/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit (A6-0093/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit (A6-0093/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Türgi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Türgi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0141

Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (KOM(2004)0625 - C6-0009/2005 - 2004/0216(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse ettepanekut (KOM(2004)0625) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse ettepanekut (KOM(2004)0625) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 170 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 170 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, vastavalt millele nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0009/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, vastavalt millele nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0009/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artiklit 43; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artiklit 43;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0081/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0081/2005);

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Brasiilia Liitvabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Brasiilia Liitvabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0142

Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (KOM(2004)0802 - C6-0035/2005 - 2004/0274(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse ettepanekut (KOM(2004)0802) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse ettepanekut (KOM(2004)0802) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 170 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 170 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, vastavalt millele nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0035/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, vastavalt millele nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0035/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artiklit 43; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artiklit 43;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0080/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0080/2005);

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Mehhiko Ühendriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Mehhiko Ühendriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0143

Šveitsiga sõlmitud isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll ***

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli sõlmimise kohta seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise tõttu Euroopa Liiduga (12585/2004 - KOM(2004)0596 - C6-0247/2004 - 2004/0201(AVC))

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse ettepanekut (KOM(2004)0596); (1). |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse ettepanekut (KOM(2004)0596); (1).

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu protokolli (12585/2004) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu protokolli (12585/2004) (1);

| — | võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikliga 310 (C6-0247/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikliga 310 (C6-0247/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A6-0058/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A6-0058/2005);

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Šveitsi Konföderatsiooni valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Šveitsi Konföderatsiooni valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata

P6_TA(2005)0144

Sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääs Schengeni infosüsteemile ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile (14238/1/2004 - C6-0007/2005 - 2003/0198(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14238/1/2004 - C6-0007/2005) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14238/1/2004 - C6-0007/2005) (1);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0510) (1) küsimuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0510) (1) küsimuses;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni teise lugemise soovitust (A6-0084/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni teise lugemise soovitust (A6-0084/2005);

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 794.

P6_TC2-COD(2003)0198

Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud teisel lugemisel 28. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõike 1 punkti d,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (3) artikli 9 kohaselt abistavad liikmesriigid üksteist kõnealuse direktiivi rakendamisel ning võivad kahevõi mitmepoolselt vahetada teavet, eriti selleks, et vajaduse korral enne mis tahes sõiduki registreerimist kontrollida selle õiguslikku seisundit sõiduki eelnevalt registreerinud liikmesriigis. Selline kontrollimine võib toimuda eelkõige arvutivõrgu kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (3) artikli 9 kohaselt abistavad liikmesriigid üksteist kõnealuse direktiivi rakendamisel ning võivad kahevõi mitmepoolselt vahetada teavet, eriti selleks, et vajaduse korral enne mis tahes sõiduki registreerimist kontrollida selle õiguslikku seisundit sõiduki eelnevalt registreerinud liikmesriigis. Selline kontrollimine võib toimuda eelkõige arvutivõrgu kaudu.

| (2) | Schengeni infosüsteem (edaspidi “SIS”), mis on loodud ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu 1990. aasta rakenduskonventsiooni (4) (edaspidi “1990. aasta Schengeni konventsioon”) IV jaotise alusel ning integreeritud Euroopa Liitu vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollile, moodustab elektroonilise võrgu liikmesriikide vahel ja sisaldab muuhulgas andmeid varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud mootorsõidukite kohta, mille mootori töömaht on üle 50 cm3. Vastavalt 1990. aasta Schengeni konventsiooni artiklile 100 sisestatakse SISi andmed selliste mootorsõidukite kohta, mida otsitakse arestimiseks või kriminaalmenetluses tõendina kasutamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Schengeni infosüsteem (edaspidi “SIS”), mis on loodud ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu 1990. aasta rakenduskonventsiooni (4) (edaspidi “1990. aasta Schengeni konventsioon”) IV jaotise alusel ning integreeritud Euroopa Liitu vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollile, moodustab elektroonilise võrgu liikmesriikide vahel ja sisaldab muuhulgas andmeid varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud mootorsõidukite kohta, mille mootori töömaht on üle 50 cm3. Vastavalt 1990. aasta Schengeni konventsiooni artiklile 100 sisestatakse SISi andmed selliste mootorsõidukite kohta, mida otsitakse arestimiseks või kriminaalmenetluses tõendina kasutamiseks.

| (3) | Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta
  otsus
  2004/919/EÜ
  mootorsõidukitega seotud piiriülese toimega kuritegevuse tõkestamise kohta (5), sisaldab SISi kasutamist mootorsõidukitega seotud kuritegude vastaste seaduste rakendamisstrateegia lahutamatu osana. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta
  otsus
  2004/919/EÜ
  mootorsõidukitega seotud piiriülese toimega kuritegevuse tõkestamise kohta (5), sisaldab SISi kasutamist mootorsõidukitega seotud kuritegude vastaste seaduste rakendamisstrateegia lahutamatu osana.

| (4) | Vastavalt 1990. aasta Schengeni konventsiooni artikli 101 lõikele 1 saavad SISi sisestatud andmetele juurdepääsu ja nende vahetu otsimise õiguse ainult asutused, kes vastutavad piirikontrolli eest ning muude politsei- ja tollikontrollide läbiviimise eest kõnealuses riigis ning nende kooskõlastamise eest. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt 1990. aasta Schengeni konventsiooni artikli 101 lõikele 1 saavad SISi sisestatud andmetele juurdepääsu ja nende vahetu otsimise õiguse ainult asutused, kes vastutavad piirikontrolli eest ning muude politsei- ja tollikontrollide läbiviimise eest kõnealuses riigis ning nende kooskõlastamise eest.

| (5) | 1990. aasta Schengeni konventsiooni artikli 102 lõikes 4 sätestatakse, et põhimõtteliselt ei või andmeid halduslikel eesmärkidel kasutada. |
| --- | --- |

(5)

1990. aasta Schengeni konventsiooni artikli 102 lõikes 4 sätestatakse, et põhimõtteliselt ei või andmeid halduslikel eesmärkidel kasutada.

| (6) | Selleks otstarbeks selgelt määratud ning liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavatel teenistustel peaks olema juurdepääs SISi sisestatud andmetele mootorsõidukite kohta, mille mootori töömaht on üle 50 cm3, haagiste ja haagiselamute kohta, mille tühimass on üle 750 kg, ning sõidukite registreerimistunnistuste ja sõidukite numbrimärkide kohta, mis on varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud, et võimaldada neil kontrollida, kas neile registreerimiseks esitatud sõidukid on varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud. Sel eesmärgil on vaja vastu võtta kõnealustele teenistustele nimetatud andmetele juurdepääsu võimaldavad eeskirjad ning võimaldada neil nimetatud andmete kasutamist halduslikel eesmärkidel sõidukite registreerimistunnistuste nõuetekohaseks väljaandmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Selleks otstarbeks selgelt määratud ning liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavatel teenistustel peaks olema juurdepääs SISi sisestatud andmetele mootorsõidukite kohta, mille mootori töömaht on üle 50 cm3, haagiste ja haagiselamute kohta, mille tühimass on üle 750 kg, ning sõidukite registreerimistunnistuste ja sõidukite numbrimärkide kohta, mis on varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud, et võimaldada neil kontrollida, kas neile registreerimiseks esitatud sõidukid on varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud. Sel eesmärgil on vaja vastu võtta kõnealustele teenistustele nimetatud andmetele juurdepääsu võimaldavad eeskirjad ning võimaldada neil nimetatud andmete kasutamist halduslikel eesmärkidel sõidukite registreerimistunnistuste nõuetekohaseks väljaandmiseks.

| (7) | Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et tagada vajadusel 1990. aasta Schengeni konventsiooni artikli 100 lõikes 2 sätestatud meetmete võtmine. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et tagada vajadusel 1990. aasta Schengeni konventsiooni artikli 100 lõikes 2 sätestatud meetmete võtmine.

| (8) | Euroopa Parlamendi 20. novembri 2003. aasta soovitus nõukogule teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) kohta kirjeldab mitmeid olulisi probleeme ja kaalutlusi seoses SISi arendamisega, eelkõige seoses eraõiguslike asutuste, nagu sõidukite registreerimise teenistuste juurdepääsuga SISile. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2003. aasta soovitus nõukogule teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) kohta kirjeldab mitmeid olulisi probleeme ja kaalutlusi seoses SISi arendamisega, eelkõige seoses eraõiguslike asutuste, nagu sõidukite registreerimise teenistuste juurdepääsuga SISile.

| (9) | Kui liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavad teenistused ei ole riiklikud teenistused, tuleks juurdepääsu SISile võimaldada kaudselt, see tähendab 1990. aasta Schengeni konventsiooni artikli 101 lõikes 1 nimetatud asutuse vahendusel, kes vastutab kõnealuste liikmesriikide poolt vastavalt selle konventsiooni artiklile 118 võetud meetmete järgimise tagamise eest. |
| --- | --- |

(9)

Kui liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavad teenistused ei ole riiklikud teenistused, tuleks juurdepääsu SISile võimaldada kaudselt, see tähendab 1990. aasta Schengeni konventsiooni artikli 101 lõikes 1 nimetatud asutuse vahendusel, kes vastutab kõnealuste liikmesriikide poolt vastavalt selle konventsiooni artiklile 118 võetud meetmete järgimise tagamise eest.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (6) ning 1990. aasta Schengeni konventsiooni sätetes sisalduvaid andmekaitse erieeskirju, mis täiendavad või selgitavad nimetatud direktiivis sätestatud põhimõtteid, kohaldavad liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavad teenistused isikuandmete töötlemisel. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (6) ning 1990. aasta Schengeni konventsiooni sätetes sisalduvaid andmekaitse erieeskirju, mis täiendavad või selgitavad nimetatud direktiivis sätestatud põhimõtteid, kohaldavad liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavad teenistused isikuandmete töötlemisel.

| (11) | Kuna liikmesriigid ei suuda täiel määral saavutada käesoleva määruse eesmärki, milleks on liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavatele teenistustele SISile juurdepääsu andmine, et lihtsustada nende direktiivist 1999/37/EÜ tulenevate ülesannete täitmist, ning seda on SISi kui ühise infosüsteemi olemuse tõttu võimalik saavutada ainult ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(11)

Kuna liikmesriigid ei suuda täiel määral saavutada käesoleva määruse eesmärki, milleks on liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavatele teenistustele SISile juurdepääsu andmine, et lihtsustada nende direktiivist 1999/37/EÜ tulenevate ülesannete täitmist, ning seda on SISi kui ühise infosüsteemi olemuse tõttu võimalik saavutada ainult ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (12) | Liikmesriikidel peaks olema piisavalt aega käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike praktiliste meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriikidel peaks olema piisavalt aega käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike praktiliste meetmete võtmiseks.

| (13) | Islandi ja Norra puhul kujutab “käesolev määrus endast nende Schengeni acquis'” sätete edasiarendamist, mis on seotud nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel nimetatud kahe riigi Schengeni acquis' rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises osalemise kohta sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta) (7) artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga. |
| --- | --- |

(13)

Islandi ja Norra puhul kujutab “käesolev määrus endast nende Schengeni acquis'” sätete edasiarendamist, mis on seotud nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel nimetatud kahe riigi Schengeni acquis' rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises osalemise kohta sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta) (7) artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga.

| (14) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' - Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel alla kirjutatud lepingu, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (8) tähenduses - sätete edasiarendamist, mis on seotud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga, käsitledes seda koos nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsuse 2004/860/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel lepingule allakirjutamist) artikli 4 lõikega 1, ning selle lepingu teatud sätete ajutist kohaldamist (9)

  . |
| --- | --- |

(14)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' - Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel alla kirjutatud lepingu, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (8) tähenduses - sätete edasiarendamist, mis on seotud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga, käsitledes seda koos nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsuse 2004/860/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel lepingule allakirjutamist) artikli 4 lõikega 1, ning selle lepingu teatud sätete ajutist kohaldamist (9)

  .

| (15) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest.

| (16) | Käesolev määrus kujutab endast õigusakti, mis tuleneb Schengeni acquis'st või on sellega muul moel seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses, |
| --- | --- |

(16)

Käesolev määrus kujutab endast õigusakti, mis tuleneb Schengeni acquis'st või on sellega muul moel seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1990. aasta Schengeni konventsiooni IV jaotisesse lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 102a

1.   Olenemata artikli 92 lõikest 1, artikli 100 lõikest 1, artikli 101 lõigetest 1 ja 2, artikli 102 lõigetest 1, 4 ja 5 on nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivis 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (10) nimetatud liikmesriikide teenistustel, kes vastutavad sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest, õigus juurdepääsule järgmistele Schengeni infosüsteemi sisestatud andmetele, kui selle ainus eesmärk on kontrollida, kas neile registreerimiseks esitatud sõidukid on varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud:

| a) | andmed varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud mootorsõidukite kohta, mille mootori töömaht on üle 50 cm3; |
| --- | --- |

a)

andmed varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud mootorsõidukite kohta, mille mootori töömaht on üle 50 cm3;

| b) | andmed varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud haagiste ja haagiselamute kohta, mille tühimass on üle 750 kg; |
| --- | --- |

b)

andmed varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud haagiste ja haagiselamute kohta, mille tühimass on üle 750 kg;

| c) | andmed varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud sõidukite registreerimistunnistuste ja sõidukite numbrimärkide kohta. |
| --- | --- |

c)

andmed varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud sõidukite registreerimistunnistuste ja sõidukite numbrimärkide kohta.

Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, reguleeritakse iga liikmesriigi siseriikliku õigusega nende teenistuste juurdepääsu nendele andmetele.

2.   Lõikes 1 osutatud teenistustel, mis on riiklikud teenistused, on õigus vahetult otsida samas lõikes osutatud Schengeni infosüsteemi sisestatud andmeid.

Lõikes 1 nimetatud teenistustel, mis ei ole riiklikud teenistused, on õigus juurdepääsule samas lõikes nimetatud Schengeni infosüsteemi sisestatud andmetele ainult artikli 101 lõikes 1 osutatud asutuse vahendusel. Nimetatud asutusel on õigus vahetult otsida andmeid ja edastada need nimetatud teenistustele. Asjaomased liikmesriigid tagavad, et asjaomased teenistused ja nende töötajad on kohustatud austama neile asutuste poolt edastatud andmete lubatavale kasutamisele seatud mis tahes piiranguid.

3.   Artikli 100 lõiget 2 ei kohaldata otsingule, mis on tehtud kooskõlas käesoleva artikliga. Info edastamist lõikes 1 osutatud teenistustelt politsei- või kohtuorganitele Schengeni infosüsteemis tehtud otsingu tulemusena ilmnenud kuriteo kahtluse korral reguleeritakse siseriikliku õigusega.

4.
     
  Nõukogu esitab igal aastal pärast arvamuse küsimist ühiselt järelvalveasutuselt, mis on moodustatud andmekaitse eeskirjade artikli 115 kohaselt, Euroopa Parlamendile raporti mainitud artikli rakendamisest. See raport sisaldab informatsiooni ja statistikat nimetatud artikli kasutamise ja rakendamise tulemuste kohta, samuti kajastab andmekaitse eeskirjade kohaldamist.

Artikkel 2

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Määrust hakatakse kohaldama ... (11).

11

3.   Nendes liikmesriikides, kus Schengeni acquis' SISi käsitlevaid sätteid veel ei kohaldata, kohaldatakse käesolevat määrust kuue kuu jooksul pärast kuupäeva, mil nimetatud sätted jõustuvad nende liikmesriikide jaoks, nagu on täpsustatud kohaldatava menetluse kohaselt selleks vastu võetud nõukogu ... otsuses ...

acquis'

4.   Käesoleva määruse sisu muutub Norra jaoks siduvaks 270 päeva pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

5.   Olenemata Norra ja Islandi Schengeniga ühinemise lepingu (12) artikli 8 lõike 2 punktis c sätestatud teatamisnõuetest, peab Norra teatama nõukogule ja komisjonile enne lõikes 4 nimetatud kuupäeva, et põhiseadusest tulenevad nõuded käesoleva määruse sisu siduvaks muutmiseks on täidetud.

12

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikemsriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 110, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 1. aprilli 2004. aasta seisukoht (ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 794), nõukogu 22. detsembri 2004. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2005. aasta seisukoht.

2

seisukoht (ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 794), nõukogu 22. detsembri 2004. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2005. aasta seisukoht.

(3)  EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/127/EÜ (ELT L 10, 16.1.2004, lk 29).

3

(4)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 871/2004 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 29).

4

(5)  

  ELT L 389, 30.12.2004, lk 28.

5

ELT L 389, 30.12.2004, lk 28.

(6)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

6

(7)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

7

(8)  Nõukogu dokument 13054/04 on kättesaadav aadressil http://register.consilium.eu.int

8

(9)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.

9

(10)  ELT L 138, 1.6.1999, lk 57. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/127/EÜ (ELT L 10, 16.1.2004, lk 29).”

10

(11)  Kuus kuud pärast käesoleva määruse avaldamist

11

(12)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

12

P6_TA(2005)0145

Põhjavee kaitse reostuse eest ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põhjavee kaitse kohta reostuse eest (KOM(2003)0550 - C5-0447/2003 - 2003/0210(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0550) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0550) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas parlamendile ettepaneku (C5-0447/2003); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas parlamendile ettepaneku (C5-0447/2003);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põllumajanduskomisjoni arvamusi (A6-0061/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põllumajanduskomisjoni arvamusi (A6-0061/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2003)0210

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ põhjavee kaitsmise kohta keemilise reostamise ja halvenemise eest

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse regioonide komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| 1) | Põhjavesi on väärtuslik loodusvara, mida
  tuleb
  sellisena kaitsta
  halvenemise ja keemilise
  reostuse eest.
  See on eriti oluline põhjaveest sõltuvate ökosüsteemide puhul ja põhjavee kasutamisel inimeste joogiveena. |
| --- | --- |

1)

Põhjavesi on väärtuslik loodusvara, mida
  tuleb
  sellisena kaitsta
  halvenemise ja keemilise
  reostuse eest.
  See on eriti oluline põhjaveest sõltuvate ökosüsteemide puhul ja põhjavee kasutamisel inimeste joogiveena.

| 2) | Põhjavett on vaja kaitsta sel moel, et heakvaliteedilise joogivee tagamiseks piisab tavalisest puhastamisest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik

   (4)

  , artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eesmärkidele. |
| --- | --- |

2)

Põhjavett on vaja kaitsta sel moel, et heakvaliteedilise joogivee tagamiseks piisab tavalisest puhastamisest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik

   (4)

  , artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eesmärkidele.

| 3) | Tuleks läbi viia teaduslik uurimustöö, et saada paremaid kriteeriume põhjavee ökosüsteemide kvaliteediks ja kaitseks. Vajadusel tuleb saadud tulemusi arvestada selle direktiivi rakendamisel või läbivaatamisel. |
| --- | --- |

3)

Tuleks läbi viia teaduslik uurimustöö, et saada paremaid kriteeriume põhjavee ökosüsteemide kvaliteediks ja kaitseks. Vajadusel tuleb saadud tulemusi arvestada selle direktiivi rakendamisel või läbivaatamisel.

| 4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. a otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega luuakse kuues ühenduse keskkonnaalane tegevusprogramm (5), sisaldub eesmärk saavutada vee kvaliteedi tase, mis ei põhjusta vastuvõetamatut mõju ega riske inimeste tervisele ja keskkonnale. |
| --- | --- |

4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. a otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega luuakse kuues ühenduse keskkonnaalane tegevusprogramm (5), sisaldub eesmärk saavutada vee kvaliteedi tase, mis ei põhjusta vastuvõetamatut mõju ega riske inimeste tervisele ja keskkonnale.

| 5) | Põhjavesi on kõige tundlikum ja kõige suurem mageveekogum ELis ning ennekõike avaliku joogiveevarustuse peamine allikas. Kaitsetase uute ainete vettejuhtimise ja kadude vastu peab olema vähemalt võrreldav heas keemilises seisundis pinnavee omaga. Reostuse või halvenemise tõttu tekivad sageli pöördumatud kahjustused. |
| --- | --- |

5)

Põhjavesi on kõige tundlikum ja kõige suurem mageveekogum ELis ning ennekõike avaliku joogiveevarustuse peamine allikas. Kaitsetase uute ainete vettejuhtimise ja kadude vastu peab olema vähemalt võrreldav heas keemilises seisundis pinnavee omaga. Reostuse või halvenemise tõttu tekivad sageli pöördumatud kahjustused.

| 6) | Keskkonna tervikuna ja eelkõige inimeste tervise kaitsmise huvides
  tuleb
  saasteainete
  kahjulikku
  kontsentratsiooni põhjavees vältida, ära hoida või vähendada. |
| --- | --- |

6)

Keskkonna tervikuna ja eelkõige inimeste tervise kaitsmise huvides
  tuleb
  saasteainete
  kahjulikku
  kontsentratsiooni põhjavees vältida, ära hoida või vähendada.

| 7) | Direktiiv 2000/60/EÜ sisaldab
  määravaid
  sätteid põhjavee kaitse ja säilitamise kohta. Nimetatud direktiivi artikli 17 kohaselt tuleb võtta vastu meetmed põhjavee reostuse ärahoidmiseks ja kontrollimiseks, sealhulgas kriteeriumid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks ning kriteeriumid oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ja tendentsi pöördumise lähtepunktide kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

7)

Direktiiv 2000/60/EÜ sisaldab
  määravaid
  sätteid põhjavee kaitse ja säilitamise kohta. Nimetatud direktiivi artikli 17 kohaselt tuleb võtta vastu meetmed põhjavee reostuse ärahoidmiseks ja kontrollimiseks, sealhulgas kriteeriumid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks ning kriteeriumid oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ja tendentsi pöördumise lähtepunktide kindlaksmääramiseks.

| 8) | Tuleks kehtestada ka kriteeriumid selliste mõjude hindamiseks, mida põhjustab veekihtide veevarude vähenemine keskkonnale. Vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 8 tuleb jälgida veekogude kvantitatiivset seisundit. |
| --- | --- |

8)

Tuleks kehtestada ka kriteeriumid selliste mõjude hindamiseks, mida põhjustab veekihtide veevarude vähenemine keskkonnale. Vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 8 tuleb jälgida veekogude kvantitatiivset seisundit.

| 9) | Põhjaveekogumite keemilise seisundi hindamiskriteeriumide jaoks tuleks välja töötada kvaliteedistandardid ja hindamismeetodid. |
| --- | --- |

9)

Põhjaveekogumite keemilise seisundi hindamiskriteeriumide jaoks tuleks välja töötada kvaliteedistandardid ja hindamismeetodid.

| 10) | Mõnes piirkonnas võib põhjavee kaitsmine vajada muudatusi põllumajandus- või metsanduspraktikas, millega võib kaasneda sissetuleku kadu. Seda tuleb arutada maaelu arengukavade arendamisel reformitud ühtse põllumajanduspoliitika raames. |
| --- | --- |

10)

Mõnes piirkonnas võib põhjavee kaitsmine vajada muudatusi põllumajandus- või metsanduspraktikas, millega võib kaasneda sissetuleku kadu. Seda tuleb arutada maaelu arengukavade arendamisel reformitud ühtse põllumajanduspoliitika raames.

| 11) | Liikmesriikide poolt rakendatavate erinevate põhjavee kvaliteedistandardite mõju keskkonnakaitse tasemele ja siseturu toimimisele tuleb analüüsida. |
| --- | --- |

11)

Liikmesriikide poolt rakendatavate erinevate põhjavee kvaliteedistandardite mõju keskkonnakaitse tasemele ja siseturu toimimisele tuleb analüüsida.

| 12) | On vaja kehtestada kriteeriumid saasteainete kontsentratsiooni sisalduse oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks
  , veekogude suuruse oluliste langustendentside kindlaksmääramiseks
  ning kasvutendentsi langusele pöördumise alguspunkti kindlaksmääramiseks, võttes arvesse sellega seotud veeökosüsteemide või sellest sõltuvate maismaaökosüsteemide suhtes esineva kahjuliku mõju tõenäosust. |
| --- | --- |

12)

On vaja kehtestada kriteeriumid saasteainete kontsentratsiooni sisalduse oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks
  , veekogude suuruse oluliste langustendentside kindlaksmääramiseks
  ning kasvutendentsi langusele pöördumise alguspunkti kindlaksmääramiseks, võttes arvesse sellega seotud veeökosüsteemide või sellest sõltuvate maismaaökosüsteemide suhtes esineva kahjuliku mõju tõenäosust.

| 13) | Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 22 lõike 2 kolmanda taande kohaselt tunnistatakse nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest (6) alates 22. detsembrist 2013 kehtetuks. On vajalik tagada direktiiviga 80/68/EMÜ kehtestatud kaitsesüsteemi järjepidevus saasteainete otse- ja kaudsete heidete vastu põhjavette, luues seose ka direktiivi 2000/60/EÜ asjaomaste sätetega
  või võttes need õigusliku seisundi säilitamiseks käesolevasse direktiivi üle
  . |
| --- | --- |

13)

Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 22 lõike 2 kolmanda taande kohaselt tunnistatakse nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest (6) alates 22. detsembrist 2013 kehtetuks. On vajalik tagada direktiiviga 80/68/EMÜ kehtestatud kaitsesüsteemi järjepidevus saasteainete otse- ja kaudsete heidete vastu põhjavette, luues seose ka direktiivi 2000/60/EÜ asjaomaste sätetega
  või võttes need õigusliku seisundi säilitamiseks käesolevasse direktiivi üle
  .

| 14) | Tuleb selgitada, milliste ainete heidet tuleb vältida ja piirata, seejuures tuleb võtta eriti arvesse teaduslikult põhjendatud teadmisi problemaatiliste ainete nagu näiteks aktiivsete endokriinsete ainete kohta (7)

  . |
| --- | --- |

14)

Tuleb selgitada, milliste ainete heidet tuleb vältida ja piirata, seejuures tuleb võtta eriti arvesse teaduslikult põhjendatud teadmisi problemaatiliste ainete nagu näiteks aktiivsete endokriinsete ainete kohta (7)

  .

| 15) | Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktiga f tuleb põhjavee kogumist ja taastamist lugeda vastava loa korral lubatavaks praktikaks ja tunnustada seda kui veeressursside haldamise väärtuslikku meetodit. |
| --- | --- |

15)

Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktiga f tuleb põhjavee kogumist ja taastamist lugeda vastava loa korral lubatavaks praktikaks ja tunnustada seda kui veeressursside haldamise väärtuslikku meetodit.

| 16) | Võimaluse korral peaksid liikmesriigid kasutama olemasolevat statistika menetluskorda eeldusel, et viimane vastab rahvusvahelistele standarditele ja soodustab seiretulemuste võrdlemist liikmesriikide vahel pikema aja jooksul. |
| --- | --- |

16)

Võimaluse korral peaksid liikmesriigid kasutama olemasolevat statistika menetluskorda eeldusel, et viimane vastab rahvusvahelistele standarditele ja soodustab seiretulemuste võrdlemist liikmesriikide vahel pikema aja jooksul.

| 17) | Käesoleva direktiivi rakendamise kuupäeva ning direktiivi 80/68/EMÜ kehtetuks tunnistamise kuupäeva vahelisest perioodist lähtuvalt on vajalik üleminekumeetmete kehtestamine. |
| --- | --- |

17)

Käesoleva direktiivi rakendamise kuupäeva ning direktiivi 80/68/EMÜ kehtetuks tunnistamise kuupäeva vahelisest perioodist lähtuvalt on vajalik üleminekumeetmete kehtestamine.

| 18) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord (8), |
| --- | --- |

18)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord (8),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesolev direktiiv kehtestab vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 17 lõigetele 1 ja 2 erimeetmed põhjavee
  keemilise
  reostamise ennetamiseks ja kontrollimiseks. Need meetmed hõlmavad ennekõike:

| a) | kriteeriumeid põhjavee hea keemilise seisundi
  hindamiseks; |
| --- | --- |

a)

kriteeriumeid põhjavee hea keemilise seisundi
  hindamiseks;

| b) | kriteeriumeid, millega hinnatakse vastavalt direktiivile 2000/60/EÜ veekihtide veevarude olulise vähenemise mõju keskkonnale ja säästvale arengule; |
| --- | --- |

b)

kriteeriumeid, millega hinnatakse vastavalt direktiivile 2000/60/EÜ veekihtide veevarude olulise vähenemise mõju keskkonnale ja säästvale arengule;

| c) | kriteeriumeid oluliste ja püsivate kasvutendentside ja nende langusele pöördumise kindlakstegemiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise alguspunktide kindlaksmääramiseks
  ning; |
| --- | --- |

c)

kriteeriumeid oluliste ja püsivate kasvutendentside ja nende langusele pöördumise kindlakstegemiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise alguspunktide kindlaksmääramiseks
  ning;

| d) | nõuet ära hoida või piirata saasteainete kaudset sattumist põhjavette. |
| --- | --- |

d)

nõuet ära hoida või piirata saasteainete kaudset sattumist põhjavette.

Käesolev direktiiv täpsustab direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punktides b) ja i) toodud nõuet ennetada või piirata põhjavee saastamist ja kõigi põhjaveekogumite seisundi halvenemist.

Käesolev direktiiv, mis on direktiivi 2000/60/EÜ edasiarendus, eeldab, et liikmesriigid ja veevarude säästva majandamise eest vastutavad ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed põhjavee varude kirjeldamiseks ja seisukorra hindamiseks. Need, direktiivi 2000/60/EÜ lisades II (punkt 2), IV ja V kirjeldatud meetmed hõlmavad põhjaveekogumite asukohtade ja piiride määratlemist, nende geoloogilisi ja hüdroloogilisi näitajaid, taastumisvõimet ja tootlikkust, valglaid, veevõtukohti ja liigse tarbimise ning reostamisega seotud riske.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse lisaks direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 2 sätestatule järgmisi määratlusi:

| 1. | “
  põhjavee kvaliteedistandardid
  ” tähendab
  põhjavees sisalduva teatud
  saasteaine
  , saasteainete rühma või indikaatori kontsentratsiooniväärtusi
  , mille ületamise tulemusena võib põhjaveekogumi või põhjaveekogumite keemilist seisundit pidada halvaks; |
| --- | --- |

1.

“
  põhjavee kvaliteedistandardid
  ” tähendab
  põhjavees sisalduva teatud
  saasteaine
  , saasteainete rühma või indikaatori kontsentratsiooniväärtusi
  , mille ületamise tulemusena võib põhjaveekogumi või põhjaveekogumite keemilist seisundit pidada halvaks;

| 2. | “oluline ja jätkuv kasvutendents” tähendab statistiliselt
  ja keskkonna seisukohalt
  märkimisväärset saasteaine kontsentratsiooni kasvu
  põhjavees
  ; |
| --- | --- |

2.

“oluline ja jätkuv kasvutendents” tähendab statistiliselt
  ja keskkonna seisukohalt
  märkimisväärset saasteaine kontsentratsiooni kasvu
  põhjavees
  ;

| 3. | “kaudsed heited põhjavette” tähendab saasteainete
  , heitmete ja kadude sattumist põhjavette, kuni ei ole tegu otsese sattumisega põhjavette direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 punkti 32 tähenduses, kuid mis võib põhjustada põhjavee reostust ja halvenemist; |
| --- | --- |

3.

“kaudsed heited põhjavette” tähendab saasteainete
  , heitmete ja kadude sattumist põhjavette, kuni ei ole tegu otsese sattumisega põhjavette direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 punkti 32 tähenduses, kuid mis võib põhjustada põhjavee reostust ja halvenemist;

| 4. | “saasteainete põhjavette viimine” tähendab saasteainete otsest või kaudset sattumist põhjavette inimtegevuse tagajärjel; |
| --- | --- |

4.

“saasteainete põhjavette viimine” tähendab saasteainete otsest või kaudset sattumist põhjavette inimtegevuse tagajärjel;

| 5. | “halvenemine” tähendab igasugust väikest inimtegevusest tulenevat ja püsivat saasteainete kontsentratsiooni suurenemist põhjavees võrreldes senise olukorraga; |
| --- | --- |

5.

“halvenemine” tähendab igasugust väikest inimtegevusest tulenevat ja püsivat saasteainete kontsentratsiooni suurenemist põhjavees võrreldes senise olukorraga;

| 6. | “taustsisaldus” tähendab aine sisaldust põhjaveekogumis, milles puuduvad või milles esineb väga vähe selle keemilise koostise suhtes mõjuvaid inimtekkelisi muutusi; |
| --- | --- |

6.

“taustsisaldus” tähendab aine sisaldust põhjaveekogumis, milles puuduvad või milles esineb väga vähe selle keemilise koostise suhtes mõjuvaid inimtekkelisi muutusi;

| 7. | “minevikus saastunud maa-alad” tähendab kasutusest kõrvaldatud jäätmete kõrvaldamisettevõtteid ja muid alasid, kus on jäätmeid töödeldud, ladustatud või ladestatud (vanad ladestused) ning kasutusest kõrvaldatud käitiste alad ja muud alad, kus on käsitletud saasteaineid, mis võivad punktreostusallikatena põhjustada pinnase ja põhjavee reostust ning mida ELi õigus ei ole seni hõlmanud; |
| --- | --- |

7.

“minevikus saastunud maa-alad” tähendab kasutusest kõrvaldatud jäätmete kõrvaldamisettevõtteid ja muid alasid, kus on jäätmeid töödeldud, ladustatud või ladestatud (vanad ladestused) ning kasutusest kõrvaldatud käitiste alad ja muud alad, kus on käsitletud saasteaineid, mis võivad punktreostusallikatena põhjustada pinnase ja põhjavee reostust ning mida ELi õigus ei ole seni hõlmanud;

| 8. | “aine baassisaldus” põhjaveekogumis tähendab vaatlusaastatel 2007 ja 2008 mõõdetud aine keskmist sisaldust direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 raames kehtestatud seireprogrammide alusel. |
| --- | --- |

8.

“aine baassisaldus” põhjaveekogumis tähendab vaatlusaastatel 2007 ja 2008 mõõdetud aine keskmist sisaldust direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 raames kehtestatud seireprogrammide alusel.

Artikkel 3

Kriteeriumid
  põhjaveekogumi
  põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks
  ja liigitamiseks

Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 ning selle II lisa punktide 2.1 ja 2.2 kohase kirjelduse andmiseks
  ning selle artikli 8 ja V lisa punktide 2.4.5 ja 2.5 kohase liigitamise teostamiseks
  vaadeldakse põhjaveekogumit või põhjaveekogumirühma hea keemilise seisundiga põhjaveena, kui:

| a) | mõõdetud kontsentratsioon
  selle direktiivi I lisa osa B tulbas 1 nimetatud saasteainetes, mis ei ületa tulbas 2 määratletud kvaliteedistandardeid.

  Kui põhjaveekogumis või põhjaveekogumirühmas esineb looduslik geogeenne saasteainete sisaldus, mis ületab selle direktiivi I lisa osa B järgi põhjavee kvaliteedistandardi või tuleneb selle direktiivi lisa II järgi lisanduvast riiklikust põhjavee kvaliteedistandardist, siis määravad looduslik sisaldus koos ettenähtud põhjavee kvaliteedistandarditega ülemineku healt halvale seisundile; |
| --- | --- |

a)

mõõdetud kontsentratsioon
  selle direktiivi I lisa osa B tulbas 1 nimetatud saasteainetes, mis ei ületa tulbas 2 määratletud kvaliteedistandardeid.

| b) | mis tahes teiste saasteainete osas on kooskõlas käesoleva direktiivi II lisas toodud näitajatega tõestatav, et aine kontsentratsioon vastab direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 2.3.2 taandes 3 sätestatud määratlusele. |
| --- | --- |

b)

mis tahes teiste saasteainete osas on kooskõlas käesoleva direktiivi II lisas toodud näitajatega tõestatav, et aine kontsentratsioon vastab direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 2.3.2 taandes 3 sätestatud määratlusele.

Hea keemilise seisundi põhjavee kvaliteedistandardid põhinevad inim- ja ökotoksikoloogilistel kriteeriumitel, millega täpsustatakse direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 lõike 33 reostuse määratlust.

Vastavus põhjavee kvaliteedistandarditele põhineb võrdlusel seireväärtuste aritmeetiliste keskmistega igas mõõtmiskohas põhjaveekogumis või põhjaveekogumirühmas, mille ohustatus on vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 5 läbi viidava analüüsi alusel kindlaks tehtud. Üksikute mõõtepunktide mõõtmistulemused, mis ei vasta põhjavee kvaliteedistandardile, määravad liigitust ainult juhul, kui mõõtmispunkt, vastates spetsialisti kinnituse kohaselt käesoleva direktiivi I lisa osale A, iseloomustab põhjaveekogumi või selle osa reostust.

Pideva reostusega alade põhjavee hindamise viib läbi pädev asutus pärast ohtude hindamist tervisele ja keskkonnale. Põhjavee reostumise hinnangut ei võeta arvesse põhjavee keemilise seisundi hindamisel. Niisuguse ala hindamise ja taastamise kriteeriumid tuleb lülitada direktiivi 2000/60/EÜ artikli 13 valglapiirkonna haldamiskavasse.

Ala ennistamiseks rakendatav meetmekava võib hõlmata nii taastavat tegevust kui ka tegevust, mis on suunatud reostuse edasise leviku ärahoidmisele. See säte ei kahjusta direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikeid 4 ja 5.

Artikkel 4

Põhjavee keemilise seisundi hindamine

1.
     
  Liikmesriigid liigitavad põhjaveekogumi head keemilist seisundit omavaks, kui põhjavee kvaliteedistandardid ei ületa üheski seirepunktis direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 ja selle V lisa alusel põhjavee keemilise seisundi hindamiseks sätestatud nõudeid.

2.
     
  Põhjavee kvaliteedistandardi ületamisel mõnes seirepunktis peavad liikmesriigid välja uurima, kas näitude ületamine viitab sellele, et:

| a) | üks või mitu direktiivi 2000/60/EÜ V lisa tabelis 2.3.2 sätestatud põhjavee hea keemilise seisundi tingimustest ei ole täidetud või; |
| --- | --- |

a)

üks või mitu direktiivi 2000/60/EÜ V lisa tabelis 2.3.2 sätestatud põhjavee hea keemilise seisundi tingimustest ei ole täidetud või;

| b) | joogivee varud ei ole kaitstud vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 7. |
| --- | --- |

b)

joogivee varud ei ole kaitstud vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 7.

3.
     
  Põhjaveekogumi keemilist seisundit peetakse halvaks üksnes juhul, kui lõikes 2 viidatud uuringu käigus selgub, et üks või mitu lõike 2 punktis a või b sätestatud tingimust on kohaldatavad.

Artikkel 5

Siseriiklikul tasandil, valglapiirkonna tasandil või põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma tasandil kehtestatud põhjavee kvaliteedistandardid

1.   
  Vajaduse korral
  kehtestavad liikmesriigid
  lisaks põhjavee kvaliteedistandardid
  vastavalt
  käesoleva direktiivi artikli 3 ja
  II lisa
  sätetele
  kõikide
  täiendavate
  saasteainete suhtes, mis põhjustavad nende territooriumil
  määravalt vajadust liigitada
  põhjaveekogum või põhjaveekogumirühm ohustatuks. Neid
  põhjavee kvaliteedistandardeid
  kasutatakse muu hulgas põhjavee seisundi kontrollimisel vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 lõikele 2.

Neid
  põhjavee kvaliteedistandardeid
  võib kehtestada siseriiklikul tasandil, valglapiirkonna tasandil või põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma tasandil,
  mis on tunnistatud ohus olevaks
  .

Liikmesriigid võivad sätestada, et põhjavee kvaliteedistandardite kehtestamisel arvestataks vees looduslikult sisalduvate ainete tasemetega.

2.
     
  Nende põhjaveekogude puhul, mis asuvad rahvusvahelises valglapiirkonnas, peavad asjaga seotud liikmesriigid ühiselt, nende riiklikke ja piirkondlikke tingimusi arvesse võttes määrama kindlaks põhjavee kvaliteedistandardid ja hindamismeetodid, et oleks võimalik kirjeldada kriteeriumeid põhjaveekogumi keemilise seisundi hindamiseks.

Kui liikmesriigid ei suuda kokkuleppele jõuda võivad nad vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 12 pöörduda komisjoni poole, kellel on kuus kuud vastuse andmiseks.

3.   Liikmesriigid esitavad komisonile hiljemalt 22. juuniks 2006 kõikide saasteainete nimekirja, mille suhtes nad on kehtestanud
  põhjavee kvaliteedistandardid
  . Iga nimekirjas oleva saasteaine kohta esitavad liikmesriigid käesoleva direktiivi III lisa B osas sätestatud
  teabe.

Artikkel 6

Ühenduse tasandil kehtestatud põhjavee kvaliteedistandardite loendi ülevaatamine

Esmalt kolm aastat pärast artikli 5 lõikes 3 sätestatud tähtaja möödumisel ja edaspidi kord kuue aasta jooksul:

| — | vaatab komisjon üle ühenduse tasandil kehtestatud põhjavee kvaliteedistandardite loendi (käesoleva direktiivi I lisa) eriti liikmesriikide poolt vastavalt artikli 5 lõikele 3 esitatud teabe, teaduse ja tehnika arengu ning direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 5 osutatud komitee arvamuse põhjal; |
| --- | --- |

—

vaatab komisjon üle ühenduse tasandil kehtestatud põhjavee kvaliteedistandardite loendi (käesoleva direktiivi I lisa) eriti liikmesriikide poolt vastavalt artikli 5 lõikele 3 esitatud teabe, teaduse ja tehnika arengu ning direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 5 osutatud komitee arvamuse põhjal;

| — | koostab komisjon kokkuvõtva aruande ja esitab vajaduse korral ettepanekud direktiivi vastuvõtmiseks, millega muudetakse saasteainete ja/või nendega seotud saasteainekontsentratsioonide loendit vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

—

koostab komisjon kokkuvõtva aruande ja esitab vajaduse korral ettepanekud direktiivi vastuvõtmiseks, millega muudetakse saasteainete ja/või nendega seotud saasteainekontsentratsioonide loendit vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele.

Artikkel 7

Kriteeriumid olulise ja püsiva kasvutendentsi kindlakstegemiseks ja kasvutendentsi langusele pöördumise punkti kindlaksmääramiseks

Liikmesriigid peavad tegema kindlaks iga
  inimtegevusest põhjustatud
  saasteainekontsentratsioonide olulise ja jätkuva kasvutendentsi, mis avastatakse põhjaveekogumis või -kogumites ja määrama kindlaks selle tendentsi pööramise alguspunkti kooskõlas käesoleva direktiivi IV lisaga.

Kui põhjaveekogumites tehakse kindlaks saasteainekontsentratsioonide oluline ja jätkuv kasvutendents
  etalonkontsentratsiooniga võrreldes,
  annavad liikmesriigid sellele tagasikäigu direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 11 nimetatud meetmeprogrammi abil, et järk-järgult vähendada põhjavee reostust
  ja vältida halvenemist
  .

Punktreostusallikate poolt mõjutatud põhjaveekogumite asjaomaste saasteainete puhul viiakse läbi konkreetsed tendentside hindamised ja kasvutendentside langusele pööramised, kontrollimaks, et saastunud maa-aladelt pärit reostuskoonlad ei laieneks määratletud alalt edasi ega põhjustaks põhjaveekogumi keemilise seisundi halvenemist.

Meetmekavad võivad koosneda asjakohastest õiguslikest, halduslikest või lepingulistest meetmetest. Kui meetmed on võrdselt sobivad, tuleks reguleerivatele meetmetele eelistada lepingulisi ja koostöölahendusi.

Artikkel 8

Mõõtmismeetodid

1.
     
  Iga liikmesriik esitab komisjonile iga ühenduse või liikmesriigi põhjavee kvaliteedistandardi kohaselt mõõtmisele kuuluva aine mõõtmismeetodite täieliku kirjelduse.

2.
     
  Komisjon teeb kindlaks, kas mõõtmismeetodid on täielikult võrreldavad või võib meetodite erinevus tuua kaasa moonutusi ja seega käesoleva direktiivi puudulikku või ebavõrdset kohaldamist ühenduses. Määravateks faktoriteks on kohalikud klimaatilised tingimused ja mullatüübid.

3.
     
  Vastavalt tulemustele komisjon kinnitab või jätab kinnitamata liikmesriigi poolt esitatud mõõtmismeetodid.

4.
     
  Kui komisjon ei kinnita liikmesriigi esitatud mõõtmismeetodeid, esitab liikmesriik muudetud mõõtmismeetodid komisjonile kinnitamiseks vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1-3.

5.
     
  Kinnitatud mõõtmismeetodeid kohaldatakse liikmesriikides direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 8 täpsustatud kuupäevast alates.

Artikkel 9

Meetmed, millega ennetatakse või piiratakse saasteainete
  viimist
  põhjavette

Lisaks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõikes 3 nimetatud põhinäitajatele peavad liikmesriigid tagama, et meetmekava hõlmab iga valglapiirkonna puhul nimetatud direktiivi VIII lisa punktides 1-6 nimetatud mis tahes saasteainete kaudse põhjavette sattumise ennetamist.

Piiramata teistes valdkondades põhjavee kaitsmiseks kehtestatud kvaliteedinõudeid ei kohaldata käesolevat sätet:

| a) | eramute veepuhastusseadmetest väljuvale heitveele; |
| --- | --- |

a)

eramute veepuhastusseadmetest väljuvale heitveele;

| b) | teistele saasteainetele, milles sisalduv piisavalt väike kogus ja kontsentratsioon ei põhjusta mingisugust ohtu põhjavee kvaliteedi halvenemiseks; |
| --- | --- |

b)

teistele saasteainetele, milles sisalduv piisavalt väike kogus ja kontsentratsioon ei põhjusta mingisugust ohtu põhjavee kvaliteedi halvenemiseks;

| c) | põhjavee kunstlikuks rikastamiseks mõeldud vee suhtes avaliku põhjaveemajandamise eesmärgil. |
| --- | --- |

c)

põhjavee kunstlikuks rikastamiseks mõeldud vee suhtes avaliku põhjaveemajandamise eesmärgil.

Teise lõike kohaseid meetmeid võib võtta ainult siis, kui liikmesriikide pädevad asutused on teinud kindlaks, et on tagatud põhjavee ja eriti selle kvaliteedi seire.

Käesolevast artiklist tulenevad meetmed arvestavad keskkonnaalaste parimate kogemuste ja parima saadaoleva tehnoloogiaga.

Kui saasteainete kaudne sattumine põhjavette on lubatud, tuleb vajadusel arvestada põhjavett mõjutava hajureostusega.

Olulisi otse- ja kaudseid heiteid vanadelt saastunud maa-aladelt hinnatakse siseriiklike sätete alusel. Vanade saastunud maa-alade hindamise ja saneerimise kriteeriumid võetakse direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 13 osutatud jõgikonna majandamiskavasse. Nendest tuletatud saneerimisprogrammid peavad nägema ette saneerimiseesmärgi, mis on saavutatav mõistlike kuludega, kuid hoidma vähemalt ära reostuse edasise leviku. Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikeid 4 ja 5 ei mõjutata.

Liikmesriigid edastavad erandite kokkuvõtte lisaks meetmete kavale vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 11.

Artikkel 10

Ennetusmeetmed

Artiklis 9 viidatud ennetusmeetmed hõlmavad kõnesoleva piirkonna hüdrogeoloogilise seisundi, pinnase ja aluspinnase võimaliku puhastumisvõime, reostusohu ning saasteaine põhjavette sattumisest tuleneva põhjavee kvaliteedi muutumise uurimist; uuringu tulemusena tehakse otsus, kas saasteaine põhjavette sattumine on keskkonna seisukohast rahuldav lahendus või mitte.

Artikkel 11

Saastaja maksab põhimõte

Liikmesriigid võtavad vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 9 meetmed, et nõuda saastajalt põhjavee reostuse tõttu tekitatud kahjude hüvitamist.

Kui siseturul müüdav toode või kasutatav toode osutub põhjavee reostuse allikaks, võtab komisjon meetmed vastavate ja proportsionaalsete trahvide rakendamiseks reostusallika suhtes.

Artikkel 12

Uurimine ja levik

Koostöös liikmesriikidega aitab komisjon kaasa põhjaveekihtide kirjeldamiseks ning seireks teostatavate mõõtmis- ja arvutusparameetrite teadaolevate meetodite levikule ning soodustab uute uurimuste läbiviimist põhjaveekogumite, sealhulgas põhjavee ökosüsteemi seireks ja haldamiseks kasutatavate olemasolevate tehnoloogiate parandamiseks.

Artikkel 13

Veekeskuste ja meditsiinilise vee allikate kaitse

Komisjon ja liikmesriigid kehtestavad ühtsed meetodid, et määratleda kaitsealad põhjaveekihtidele, mis varustavad veekeskusi ja meditsiiniasutusi veega, eesmärgil kaitsta neid alasid tööstus- ja linnategevuse planeerimisel.

Artikkel 14

Üleminekukord

Ajavahemikus ... (9) kuni22. detsember 2013 võetakse eelneval uurimisel ja lubade andmisel vastavalt direktiivi 80/68/EMÜ artiklitele 4 ja 5 arvesse käesoleva direktiivi artiklites 3, 5 ja 7 sätestatud nõudeid.

Artikkel 15

Tehnilised kohandused

Käesoleva direktiivi
  II ja IV
  lisa võivad muutuda lähtuvalt teaduse ja tehnika arengust ning kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetlusega, mis käsitleb valglate haldusplaanide läbivaatamise ja uuendamise tähtaegu vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 13 lõikele 7.

Nõukogu kehtestab üldised meetodid põhjaveekihtide kataloogidesse kandmiseks programmi Inspire ettevalmistamisel rakendamiseks. Sellega seoses hakkavad liikmesriigid koguma andmeid kohe, kui käesolev direktiiv jõustub.

Artikkel 16

Rakendamine

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (9). Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid võtavad need meetmed vastu, peavad need sisaldama viidet käesolevale direktiivile või tuleb selline viide lisada nende ametliku avaldamise korral. Sellise viitamise viisi määravad kindlaks liikmesriigid.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 18

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 112, 30.4.2004, lk 40
  .

1

ELT C 112, 30.4.2004, lk 40

(2)  
  ELT C 109, 30.4.2004, lk 29
  .

2

ELT C 109, 30.4.2004, lk 29

(3)  Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2005. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2005. aasta seisukoht.

(4)  
  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

4

EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

(5)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

5

(6)  EÜT L 20, 26.1.1980, lk 43. Direktiivi on muudetud direktiiviga 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48).

6

Direktiivi on muudetud direktiiviga 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48).

(7)  Vt siinkohal Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 1998. aasta resolutsiooni sisesekretsiooni häirivate kemikaalide kohta (EÜT C 341, 9.11.1998, lk 37) ja 26. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb ühenduse strateegiat sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate suhtes - ained, mida kahtlustatakse häirivas mõjus inimeste ja metsloomade hormoonsüsteemile (EÜT C 197, 12.7.2001, lk 409).

7

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

8

L

(9)  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

9

I LISA

HEA KEEMILINE SEISUND - PÕHJAVEE KVALITEEDISTANDARDID

A.   Ohustatud põhjaveekogumite liigitamine ja seisundi hindamine

Pärast üksikute mõõtmispunktide hindamise ja liigitamise tulemuste esitamist käesoleva direktiivi artikli 3 lõigete 1, 2 ja 3 sätete põhjal toimub direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 kohaselt ohustatuks liigitatud põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma liigitamine.

Vastavad katsed viiakse läbi ülemises põhjaveekihis.

B.   Hea keemilise seisundi kvaliteedistandardid

| Saasteaine | Kvaliteedi standardid (1), (2) | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Nitraadid | 50 mg/l | |
| Pestitsiidide koostisse kuuluvad aktiivsed toimeained, samuti nende metaboliidid, lagunemisproduktid ja reaktsioonisaadused (3) | 0,1 μg/l | Põhjavee kvaliteedinõudeid kohaldatakse kõikidele põhjaveekogumitele, välja arvatud piirkondades, kus joogivee kvaliteedinõuded pestitsiidide ja nende asjakohaste metaboliitide osas on rangemad kui 0,1 μg/l liitri kohta. Nendes piirkondades rakendatakse joogivee kvaliteedinõudeid. Pestitsiidide ja nende metaboliitide kontsentratsioon ei tohi üheski põhjaveekogumis ületada 0,5 μg/l liitri kohta. |
| Pestitsiidide/metaboliitide kogusisaldus | 0,5 μg/l | |

Saasteaine

Kvaliteedi standardid (1), (2)

Märkused

Nitraadid

50 mg/l

Pestitsiidide koostisse kuuluvad aktiivsed toimeained, samuti nende metaboliidid, lagunemisproduktid ja reaktsioonisaadused (3)

0,1 μg/l

Põhjavee kvaliteedinõudeid kohaldatakse kõikidele põhjaveekogumitele, välja arvatud piirkondades, kus joogivee kvaliteedinõuded pestitsiidide ja nende asjakohaste metaboliitide osas on rangemad kui 0,1 μg/l liitri kohta. Nendes piirkondades rakendatakse joogivee kvaliteedinõudeid. Pestitsiidide ja nende metaboliitide kontsentratsioon ei tohi üheski põhjaveekogumis ületada 0,5 μg/l liitri kohta.

Pestitsiidide/metaboliitide kogusisaldus

0,5 μg/l

---

(1)  Kui leitakse, et antud põhjaveekogumi puhul põhjavee kvaliteedistandardid ei võimalda sellega seotud pinnavee osas direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 4 loetletud keskkonnaalaseid eesmärke saavutada või tulemuseks oleks nende kogumite ökoliigilise või keemilise kvaliteedi oluline halvenemine või oluline kahju põhjaveekogumist otseselt sõltuvatele maismaaökosüsteemidele, siis kehtestatakse vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 5 ja IV lisale rangemad põhjavee kvaliteedistandardid.

(2)  Standardile vastamist hinnatakse direktiivi 2000/60/EÜ, V lisa jao 2.4.5, käesoleva direktiivi artikli 6 ja ühenduse õigusaktide alusel, millel standardid põhinevad.

(3)  Pestitsiididena mõistetakse taimekaitsevahendeid ja biotsiidseid tooteid vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artiklile 2 ja direktiivi 98/8/EÜ artiklile 2.

II LISA

ÜHTSED KRITEERIUMID KVALITEEDISTANDARDITE KEHTESTAMISEKS PÕHJAVEE KEEMILISE SEISUNDI HINDAMISEKS

1.   Liikmesriigid määratlevad põhjavee kvaliteedistandardid järgmiste aspektide alusel:

| a) | põhjaveekogumi või põhjaveekogumite üldiseloomustus vastavalt kasutatavatele kvaliteedistandarditele; |
| --- | --- |

a)

põhjaveekogumi või põhjaveekogumite üldiseloomustus vastavalt kasutatavatele kvaliteedistandarditele;

| b) | asjassepuutuvate saasteainete omadused ja; |
| --- | --- |

b)

asjassepuutuvate saasteainete omadused ja;

| c) | seirepunktide asukoht. |
| --- | --- |

c)

seirepunktide asukoht.

2.   Põhjavee kvaliteedistandard esindab saasteaine kontsentratsiooni, mille ületamine viitab ohule, et:

| a) | üks või mitu direktiivi 2000/60/EÜ V lisa tabelis 2.3.2 sätestatud tingimust ei ole täidetud või; |
| --- | --- |

a)

üks või mitu direktiivi 2000/60/EÜ V lisa tabelis 2.3.2 sätestatud tingimust ei ole täidetud või;

| b) | joogiveevarud ei ole kaitstud vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 7. |
| --- | --- |

b)

joogiveevarud ei ole kaitstud vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 7.

III LISA

PÕHJAVEE SAASTEAINETE KVALITEEDISTANDARDID

Osa A.1:

Miinimumloend
  saastainetest,
  millele liikmesriigid peavad vastavalt
  käesoleva direktiivi artiklile 5
  määrama
  põhjavee kvaliteedistandardid

| Aine või ioon | Märkused |
| --- | --- |
| Ammoonium
  Arseen


  Kaadmium




  Tina


  Elavhõbe


  Trikloroetüleen




  Tetrakloroetüleen | Miinimumloend ainetest või ioonidest, mis ilmnevad loomulikul teel või inimtegevuse tagajärjel. |

Aine või ioon

Märkused

Ammoonium

Arseen

Kaadmium

Tina

Elavhõbe

Trikloroetüleen

Tetrakloroetüleen

Miinimumloend ainetest või ioonidest, mis ilmnevad loomulikul teel või inimtegevuse tagajärjel.

Osa A.2:

Miinimumloend
  indikaatoritest,
  millele liikmesriigid peavad vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 5
  määrama
  põhjavee kvaliteedistandardid

| Aine | Märkused |
| --- | --- |
| Kloriid




  Sulfaat




  Alumiinium | |

Aine

Märkused

Kloriid

Sulfaat

Alumiinium

Osa B:

Liikmesriikide poolt esitatav teave saasteainete loetelu kohta, mille suhtes on kehtestatud põhjavee kvaliteedistandardid

Vastavalt käesoleva direktiivi artiklile
  5 ja
  II lisa jaole
  1
  esitavad liikmesriigid kõikide saasteainete kohta, mis iseloomustavad ohustatud põhjaveekogumeid
  ja mille suhtes on kehtestatud hea keemilise seisundiga seotud siseriiklikud põhjavee kvaliteedistandardid
  , vähemalt järgmise teabe:

| 1. | Teave riskigruppi arvatud põhjaveekogumite kohta






  1.1 | Teave põhjaveekogumite arvu kohta, mis on liigitatud ohustatuks
  saasteainete sisalduse tõttu, mille suhtes on siseriiklikul tasandil kehtestatud põhjavee kvaliteedistandardid
  . |
| --- | --- | --- |

1.

Teave riskigruppi arvatud põhjaveekogumite kohta

1.1

Teave põhjaveekogumite arvu kohta, mis on liigitatud ohustatuks
  saasteainete sisalduse tõttu, mille suhtes on siseriiklikul tasandil kehtestatud põhjavee kvaliteedistandardid
  .

| 1.2 | Teave iga
  sel põhjusel
  ohustatuks liigitatud põhjaveekogumi kohta, eriti kogumite suurus, põhjaveekogumite ning nendega seotud pinnavee ja sõltuvate maaökosüsteemide vaheline suhe
  , põhjavee kasutamine inimeste poolt tarbitava vee allikana
  ning looduslikult esinevate ainete korral looduslik foon põhjaveekogumites. |
| --- | --- |

1.2

Teave iga
  sel põhjusel
  ohustatuks liigitatud põhjaveekogumi kohta, eriti kogumite suurus, põhjaveekogumite ning nendega seotud pinnavee ja sõltuvate maaökosüsteemide vaheline suhe
  , põhjavee kasutamine inimeste poolt tarbitava vee allikana
  ning looduslikult esinevate ainete korral looduslik foon põhjaveekogumites.

| 2. | Teave
  põhjavee kvaliteedistandardite
  kehtestamise kohta






  2.1 | Siseriiklikul tasandil, valglapiirkonna tasandil või põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma tasandil kehtivad
  põhjavee kvaliteedistandardid
  . |
| --- | --- | --- |

2.

Teave
  põhjavee kvaliteedistandardite
  kehtestamise kohta

2.1

Siseriiklikul tasandil, valglapiirkonna tasandil või põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma tasandil kehtivad
  põhjavee kvaliteedistandardid
  .

| 2.2 | Põhjavee kvaliteedistandardite
  ja looduslikult esinevate ainete täheldatud loodusliku fooni suhe.

  Kui põhjavees ei ole tuvastatud looduslikult leiduvate ainete tasemeid, kasutatakse loodusliku fooni määramiseks parimaid professionaalseid hinnanguid. |
| --- | --- |

2.2

Põhjavee kvaliteedistandardite
  ja looduslikult esinevate ainete täheldatud loodusliku fooni suhe.

IV LISA

OLULISTE JA PÜSIVATE KASVUTENDENTSIDE KINDLAKSTEGEMINE JA LANGUSELE PÖÖRDUMINE

1.   Oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemine

Liikmesriigid teevad kindlaks olulised ja püsivad kasvutendentsid, võttes arvesse järgmisi nõudeid:

| 1.1 | Seireprogramm korraldatakse vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktile 2.4 selliselt, et see võimaldaks avastada kõik märkimisväärsed ja jätkuvad kasvutendentsid vastavalt selle direktiivi
  artikli 3 lõigetele 1, 2 ja 3, artiklile 5 ning I lisale
  kindlaks tehtud saasteainete kontsentratsioonides. |
| --- | --- |

1.1

Seireprogramm korraldatakse vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktile 2.4 selliselt, et see võimaldaks avastada kõik märkimisväärsed ja jätkuvad kasvutendentsid vastavalt selle direktiivi
  artikli 3 lõigetele 1, 2 ja 3, artiklile 5 ning I lisale
  kindlaks tehtud saasteainete kontsentratsioonides.

| 1.2 | Olulise ja püsiva kasvutendentsi kindlakstegemine põhineb järgneval korral:






  a) | seireprogrammi mõõtetulemuste
  hindamine toimub
  tendentside analüüsi
  põhjal
  statistilise meetodi järgi, kasutades proovivõtuperioodi jooksul saadud
  kõigi põhjaveekogumis või põhjaveekogumirühmas asuvate
  mõõtmispunktide
  tulemuste aritmeetilisi
  keskmisi
  , mis arvutatakse kord kvartalis, poolaastas või aastas toimuva vaatluse tulemuste põhjal.
  Tuleb tagada, et vaatluspunktid oleksid võrreldavad; |
| --- | --- | --- |

1.2

Olulise ja püsiva kasvutendentsi kindlakstegemine põhineb järgneval korral:

a)

seireprogrammi mõõtetulemuste
  hindamine toimub
  tendentside analüüsi
  põhjal
  statistilise meetodi järgi, kasutades proovivõtuperioodi jooksul saadud
  kõigi põhjaveekogumis või põhjaveekogumirühmas asuvate
  mõõtmispunktide
  tulemuste aritmeetilisi
  keskmisi
  , mis arvutatakse kord kvartalis, poolaastas või aastas toimuva vaatluse tulemuste põhjal.
  Tuleb tagada, et vaatluspunktid oleksid võrreldavad;

| b) | et vältida moonutusi tendentsi kindlaksmääramisel,
  arvestatakse
  alla kvantifitseerimispiiri jäävaid mõõteväärtusi
  poole kvantifitseerimispiiri väärtuses
  ; |
| --- | --- |

b)

et vältida moonutusi tendentsi kindlaksmääramisel,
  arvestatakse
  alla kvantifitseerimispiiri jäävaid mõõteväärtusi
  poole kvantifitseerimispiiri väärtuses
  ;

| c) | alljärgnevas tabelis on määratletud andmeväärtuste minimaalne arv ja aegridade minimaalne pikkus. Aegread ei ületa
  kuut
  aastat;








  Seiresagedus | Aastaid minimaalselt | Aastaid maksimaalselt | Meetmeid vähemalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kord aastas | 6 | 6 | 8 |
| Kord poolaastas | 5 | 6 | 10 |
| Kord kvartalis | 5 | 6 | 15 |

c)

alljärgnevas tabelis on määratletud andmeväärtuste minimaalne arv ja aegridade minimaalne pikkus. Aegread ei ületa
  kuut
  aastat;

Seiresagedus

Aastaid minimaalselt

Aastaid maksimaalselt

Meetmeid vähemalt

Kord aastas

6

6

8

Kord poolaastas

5

6

10

Kord kvartalis

5

6

15

| d) | Kahe või enama järgneva andmeväärtuse puudumist tuleks vältida ja kaaluda proovivõtuskeemi suhtes täiendavate nõuete kehtestamist, mis võimaldaksid arvututega jõuda usaldusväärsete tulemusteni. |
| --- | --- |

d)

Kahe või enama järgneva andmeväärtuse puudumist tuleks vältida ja kaaluda proovivõtuskeemi suhtes täiendavate nõuete kehtestamist, mis võimaldaksid arvututega jõuda usaldusväärsete tulemusteni.

| 1.3 | Nii looduslikult kui inimtegevuse tagajärjel esineva saasteainete kontsentratsiooni olulise ja püsiva kasvutendentsi kindlakstegemisel tuleb võtta arvesse enne seireprogrammi algust kogutud andmeid, et esitada direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 13 toodud esimesest vesikonna majandamiskavast tulenevalt toimunud suundumused. |
| --- | --- |

1.3

Nii looduslikult kui inimtegevuse tagajärjel esineva saasteainete kontsentratsiooni olulise ja püsiva kasvutendentsi kindlakstegemisel tuleb võtta arvesse enne seireprogrammi algust kogutud andmeid, et esitada direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 13 toodud esimesest vesikonna majandamiskavast tulenevalt toimunud suundumused.

| 1.4. | Tendentsi kindlakstegemise
  lähtepunkti kindlaksmääramise menetlus kehtestatakse ajabaasil ja vähemalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 kohaselt kogutud seireandmete põhjal. Sellisel juhul vastavad võrdluspunktid seireprogrammi algusele.



  Kui on olemas enne seireprogrammi algust kogutud andmed, tuleks neid kasutada tendentsi kindlakstegemise lähtepunkti kindlaksmääramiseks kasutatavate võrdluspunktide kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

1.4.

Tendentsi kindlakstegemise
  lähtepunkti kindlaksmääramise menetlus kehtestatakse ajabaasil ja vähemalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 kohaselt kogutud seireandmete põhjal. Sellisel juhul vastavad võrdluspunktid seireprogrammi algusele.

| 1.5 | Sarnaselt tuleb tendentside hindamine viia läbi nende põhjaveekogumite aladel, kus käesoleva direktiivi artikli 5 järgne oluline ja püsiv saasteainete kontsentratsiooni kasvutendents võib avaldada kahjulikku mõju seotud veeökosüsteemidele, seotud maismaaökosüsteemidele või takistada põhjavee kasutamist käesoleval ajal või tulevikus. |
| --- | --- |

1.5

Sarnaselt tuleb tendentside hindamine viia läbi nende põhjaveekogumite aladel, kus käesoleva direktiivi artikli 5 järgne oluline ja püsiv saasteainete kontsentratsiooni kasvutendents võib avaldada kahjulikku mõju seotud veeökosüsteemidele, seotud maismaaökosüsteemidele või takistada põhjavee kasutamist käesoleval ajal või tulevikus.

| 1.6 | Oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemise aluseks on käesoleva direktiivi II lisas määratletud keemilise seisundi hindamise kord. |
| --- | --- |

1.6

Oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemise aluseks on käesoleva direktiivi II lisas määratletud keemilise seisundi hindamise kord.

| 1.7 | Põhjaveekogumite kvantifitseerimisel määravad liikmesriigid - koostöös valglapiirkondade eest vastutavate asutustega - kindlaks põhjaveekihi vee tasakaalu ja taseme, kasutades varasemate andmete põhjal määratletud asjakohaseid näitajaid ja selleks väljaarendatud seirevõrke. |
| --- | --- |

1.7

Põhjaveekogumite kvantifitseerimisel määravad liikmesriigid - koostöös valglapiirkondade eest vastutavate asutustega - kindlaks põhjaveekihi vee tasakaalu ja taseme, kasutades varasemate andmete põhjal määratletud asjakohaseid näitajaid ja selleks väljaarendatud seirevõrke.

2.   Kasvutendentsi langusele pöördumise alguspunktid

| 2.1 | Tendentsidele tagasikäigu andmine peaks keskenduma tendentsidele, mis põhjustavad ohtu kahjustada
  põhjavett, sellega
  seotud veeökosüsteeme, otseselt sõltuvaid maaökosüsteeme, inimeste tervist või veekeskkonna seaduslikku
  kasutamist
  . |
| --- | --- |

2.1

Tendentsidele tagasikäigu andmine peaks keskenduma tendentsidele, mis põhjustavad ohtu kahjustada
  põhjavett, sellega
  seotud veeökosüsteeme, otseselt sõltuvaid maaökosüsteeme, inimeste tervist või veekeskkonna seaduslikku
  kasutamist
  .

| 2.2 | Mõõteväärtuse
  minimaalne arv ja aegridade minimaalne pikkus tendentsi langusele pöördumise analüüsiks aastates hõlmab käesoleva lisa lõike 1.2 punkti c alusel valitud seiresagedusest ja sõltub sellest ning on määratletud alljärgnevas tabelis. Aegread ei ületa
  kuut
  aastat.








  Seiresagedus | Aastaid minimaalselt | Aastaid maksimaalselt | Meetmeid vähemalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kord aastas | 6 | 6 | 14 |
| Kord poolaastas | 10 | 6 | 18 |
| Kord kvartalis | 10 | 6 | 30 |

2.2

Mõõteväärtuse
  minimaalne arv ja aegridade minimaalne pikkus tendentsi langusele pöördumise analüüsiks aastates hõlmab käesoleva lisa lõike 1.2 punkti c alusel valitud seiresagedusest ja sõltub sellest ning on määratletud alljärgnevas tabelis. Aegread ei ületa
  kuut
  aastat.

Seiresagedus

Aastaid minimaalselt

Aastaid maksimaalselt

Meetmeid vähemalt

Kord aastas

6

6

14

Kord poolaastas

10

6

18

Kord kvartalis

10

6

30

| 2.3 | Tendents loetakse pöördunuks siis, kui trendijoone esimene pool on positiivne ja teine osa negatiivne. Trendi pöördumisele usaldusväärse hinnangu andmise võimaldamiseks tagatakse, et väärtuste arv enne ja pärast aegrea katkemist on sobivuses seiresagedusega. |
| --- | --- |

2.3

Tendents loetakse pöördunuks siis, kui trendijoone esimene pool on positiivne ja teine osa negatiivne. Trendi pöördumisele usaldusväärse hinnangu andmise võimaldamiseks tagatakse, et väärtuste arv enne ja pärast aegrea katkemist on sobivuses seiresagedusega.

| 2.4 | Tendentsi tagasipööramise otsus peab põhinema ka saasteainete kontsentratsiooni kasvava ja püsiva suurenemise keskkonnaalasel tähtsusel. Soovitatava väärtusena ja kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 17 lõikega 4 peab kasvutendentsi langusele pöördumise alguspunkt olema maksimaalselt 75% käesoleva direktiivi I lisa osas B kehtestatud kvaliteedistandardite tasemest ja/või käesoleva direktiivi artikli 5 kohaselt kehtestatud põhjavee kvaliteedistandarditest
  . |
| --- | --- |

2.4

Tendentsi tagasipööramise otsus peab põhinema ka saasteainete kontsentratsiooni kasvava ja püsiva suurenemise keskkonnaalasel tähtsusel. Soovitatava väärtusena ja kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 17 lõikega 4 peab kasvutendentsi langusele pöördumise alguspunkt olema maksimaalselt 75% käesoleva direktiivi I lisa osas B kehtestatud kvaliteedistandardite tasemest ja/või käesoleva direktiivi artikli 5 kohaselt kehtestatud põhjavee kvaliteedistandarditest
  .

| 2.5 | Kui
  võrdluspunkt on kehtestatud, tuleb seda vastavalt käesoleva lisa punktile 2.1 kasutada riskigruppi arvatud põhjaveekogumite ja seotud saasteainete iseloomustamiseks, ning seda ei muudeta. |
| --- | --- |

2.5

Kui
  võrdluspunkt on kehtestatud, tuleb seda vastavalt käesoleva lisa punktile 2.1 kasutada riskigruppi arvatud põhjaveekogumite ja seotud saasteainete iseloomustamiseks, ning seda ei muudeta.

P6_TA(2005)0146

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta (KOM(2004)0057 - C6-0040/2004 - 2004/0026(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0057) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0057) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, millele vastavalt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0040/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, millele vastavalt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0040/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A6-0091/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A6-0091/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| PÕHJENDUS 8 A (uus) |
| | 8 a) Tuleb tagada fondi struktureeritud tegevus suhetes kodanikuühiskonnaga, eriti sotsiaalvaldkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonidega. |
| Muudatusettepanek 2 |
| PÕHJENDUS 11 |
| 11) Asutamislepingu artikli 3 kohaselt on ühenduse eesmärk ebavõrdsuse kaotamine ning meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamine kõikides oma tegevustes. Seetõttu on asjakohane sätestada
  nõukogu
  koosseisus meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse soodustamine. | 11) Asutamislepingu artikli 3 kohaselt on ühenduse eesmärk ebavõrdsuse kaotamine ning meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamine kõikides oma tegevustes. Seetõttu on asjakohane sätestada
  fondi juhtimis- ja haldusstruktuuride
  koosseisus meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse soodustamine. |
| Muudatusettepanek 3 |
| PÕHJENDUS 13 |
| 13) Fond on ainus ühenduse agentuur, millel on eraldi personalieeskirjad.
  Arvestades kavandatud
  Euroopa ühenduste personalieeskirjade reformi jõustumist 2004. aastal, on kohane see ebakooskõla parandada ning sobitada fondi personali puudutavad sätted. Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, EURATOM) nr 1860/76, millega kehtestatakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi personali teenistustingimused (2), kehtib jätkuvalt fondi personali suhtes, kes võeti teenistusse kõnealuse määruse eeskirjade alusel. | 13) Fond on ainus ühenduse agentuur, millel on eraldi personalieeskirjad
  ja selle personali tuleks kohelda sarnaselt teiste teenistujatega, kes on ühenduste poolt lepingu alusel tööle võetud ning võimaldada neile samu soodustusi, mis on sätestatud
  Euroopa ühenduste uute personalieeskirjadega, kaitstes samas nende omandatud õigusi, eriti seoses teenistuskäigu ja pensioniõigustega. Nii praeguse kui ka tulevase personali suhtes EÜ personalieeskirjade kehtimise tagamine toob endaga kaasa harmoniseerimise ja tõhususe eelised ning seda peaks tegema viisil, mis kulusid ei mõjuta. |
| Muudatusettepanek 4 |
| ARTIKLI 1 PUNKT 1 A (uus)
  Artikli 3 lõige 2 a (uus) (määrus (EMÜ) nr 1365/75)) |
| | 1 a) | artiklisse 3 lisatakse lõige 2 järgmisel kujul:



  2 a. Oma ülesandeid täites edendab fond asjakohaseid kontakte sotsiaalvaldkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonidega, et tagada nende struktureeritud osalemine fondi töös. |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

PÕHJENDUS 8 A (uus)

8 a) Tuleb tagada fondi struktureeritud tegevus suhetes kodanikuühiskonnaga, eriti sotsiaalvaldkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonidega.

Muudatusettepanek 2

PÕHJENDUS 11

11) Asutamislepingu artikli 3 kohaselt on ühenduse eesmärk ebavõrdsuse kaotamine ning meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamine kõikides oma tegevustes. Seetõttu on asjakohane sätestada
  nõukogu
  koosseisus meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse soodustamine.

11) Asutamislepingu artikli 3 kohaselt on ühenduse eesmärk ebavõrdsuse kaotamine ning meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamine kõikides oma tegevustes. Seetõttu on asjakohane sätestada
  fondi juhtimis- ja haldusstruktuuride
  koosseisus meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse soodustamine.

Muudatusettepanek 3

PÕHJENDUS 13

13) Fond on ainus ühenduse agentuur, millel on eraldi personalieeskirjad.
  Arvestades kavandatud
  Euroopa ühenduste personalieeskirjade reformi jõustumist 2004. aastal, on kohane see ebakooskõla parandada ning sobitada fondi personali puudutavad sätted. Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, EURATOM) nr 1860/76, millega kehtestatakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi personali teenistustingimused (2), kehtib jätkuvalt fondi personali suhtes, kes võeti teenistusse kõnealuse määruse eeskirjade alusel.

13) Fond on ainus ühenduse agentuur, millel on eraldi personalieeskirjad
  ja selle personali tuleks kohelda sarnaselt teiste teenistujatega, kes on ühenduste poolt lepingu alusel tööle võetud ning võimaldada neile samu soodustusi, mis on sätestatud
  Euroopa ühenduste uute personalieeskirjadega, kaitstes samas nende omandatud õigusi, eriti seoses teenistuskäigu ja pensioniõigustega. Nii praeguse kui ka tulevase personali suhtes EÜ personalieeskirjade kehtimise tagamine toob endaga kaasa harmoniseerimise ja tõhususe eelised ning seda peaks tegema viisil, mis kulusid ei mõjuta.

Muudatusettepanek 4

ARTIKLI 1 PUNKT 1 A (uus)

Artikli 3 lõige 2 a (uus) (määrus (EMÜ) nr 1365/75))

1 a)

2 a. Oma ülesandeid täites edendab fond asjakohaseid kontakte sotsiaalvaldkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonidega, et tagada nende struktureeritud osalemine fondi töös.

Muudatusettepanek 5

ARTIKLI 1 PUNKT 2

Artikli 5 sissejuhatav lause (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

Fond koosneb:

Fondi juhtimis- ja haldusstruktuur
  koosneb:

Muudatusettepanek 6

ARTIKLI 1 PUNKT 3

Artikli 6 lõige 2 (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

2. Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud liikmed nimetab nõukogu
  põhimõttel, et iga liikmesriiki ning ülaltoodud kategooriat esindaks üks liige.
  Nõukogu nimetab liikmega samal ajal ja samadel tingimustel asendusliikme, kes osaleb juhatuse koosolekutel üksnes liikme äraolekul.

2. Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud liikmed nimetab nõukogu
  liikmesriikide ning iga liikmesriigi tööandjate ja töötajate organisatsioonide esitatud kandidaatide nimekirja alusel.
  Nõukogu nimetab liikmega samal ajal ja samadel tingimustel asendusliikme, kes osaleb juhatuse koosolekutel üksnes liikme äraolekul.

Komisjon nimetab liikmed ja asendusliikmed, kes teda esindavad.

Komisjon nimetab liikmed ja asendusliikmed, kes teda esindavad.

Kandidaatide nimekirja esitamisel püüavad liikmesriigid, tööandjate ja töötajate organisatsioonid tagada meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse juhatuse koosseisus.

Kandidaatide nimekirja esitamisel püüavad liikmesriigid,
  komisjon,
  tööandjate ja töötajate organisatsioonid tagada meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse juhatuse koosseisus.
  Üldisemas mõttes tagatakse meeste ja naiste tasakaalustatud esindatus artiklis 5 nimetatud organite puhul.

Iga rühm, kes esitab rohkem kui ühe kandidaadi, tagab soolise tasakaalu esitatud kandidaatide vahel.

Nõukogu avaldab juhatuse liikmete nimekirja Euroopa Liidu Teatajas.

Nõukogu avaldab juhatuse
  ja büroo
  liikmete nimekirja Euroopa Liidu Teatajas
  ning fond avaldab selle oma veebilehel.

Muudatusettepanek 7

ARTIKLI 1 PUNKT 3

Artikli 6 lõige 4 (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

4. Juhatus valib lõikes 7 nimetatud kolme rühma ja komisjoni esindajate seast esimehe ja kolm aseesimeest, kelle ametiaeg on üks aasta, mida võib aga pikendada.

4. Juhatus valib ühe aasta pikkuseks ametiajaks, mida võib pikendada, esimehe ja kolm aseesimeest - ühe lõikes 7 nimetatud iga kolme rühma esindajate ja ühe komisjoni esindajate hulgast.

Muudatusettepanek 8

ARTIKLI 1 PUNKT 3

Artikli 6 lõige 6 (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

6. Juhatuse otsused võetakse vastu liikmete absoluutse häälteenamusega.

6. Juhatuse otsused võetakse vastu liikmete absoluutse häälteenamusega.
  Igal liikmel on üks hääl.

Muudatusettepanek 9

ARTIKLI 1 PUNKT 3

Artikli 6 lõige 8 (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

8. Juhatus moodustab büroo. Büroo koosneb juhatuse esimehest ja kolmest aseesimehest, ühest koordinaatorist iga lõikes 7 nimetatud rühma kohta ja veel ühest komisjoni esindajast.

8. Juhatus moodustab
  11 liikmelise
  büroo. Büroo koosneb juhatuse esimehest ja kolmest aseesimehest, ühest koordinaatorist iga rühma kohta nagu sätestatud lõikes 7 ja iga rühma ühest esindajast ning komisjoni esindajast.
  Iga rühm võib nimetada kuni kolm asendusliiget, kes osalevad büroo koosolekutel täisliikmete äraolekul
  .

Muudatusettepanek 10

ARTIKLI 1 PUNKT 3

Artikli 6 lõige 9 (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

9. Büroo koosolekute iga-aastase
  ajakava
  üle otsustab juhatus.
  Esimees
  kutsub liikmete taotlusel kokku
  büroo
  täiendavad koosolekud.

9. Büroo iga-aastase koosolekute
  arvu
  otsustab juhatus.
  Büroo esimees
  kutsub liikmete taotlusel kokku täiendavad koosolekud.

Muudatusettepanek 11

ARTIKLI 1 UNKT 3

Artikli 6 lõige 10 a (uus) (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

10 a. Juhatust teavitatakse üksikasjalikult ja õigeaegselt büroo tegevustest ja otsustest.

Muudatusettepanek 12

ARTIKLI 1 PUNKTI 4 ALAPUNKT A

Artikli 7 lõige 1 (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

1.
  Fondi juhib
  juhatus,
  kes sätestab fondi suunised.
  Direktori
  esitatud
  projekti alusel
  võtab juhatus vastu komisjoniga kooskõlastatud tööprogrammi.

1. Juhatus
  määrab kindlaks fondi strateegilised eesmärgid. Vastavalt artiklile 5 võtab juhatus
  direktori
  poolt koostatud
  projekti alusel
  vastu eelkõige eelarve, jooksva nelja aasta programmi ja iga-aastase programmi.

Muudatusettepanek 13

ARTIKLI 1 PUNKTI 4 ALAPUNKT A A (uus)

Artikli 7 lõige 2 (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

| a a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:



  2. Juhatus võtab pärast komisjoni arvamuse saamist vastu oma töökorra, mis sätestab nende tegevuse praktilise korra. Töökord edastatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kolme kuu jooksul pärast töökorra edastamist võib nõukogu lihthäälteenamusega töökorda muuta. |
| --- | --- |

a a)

2. Juhatus võtab pärast komisjoni arvamuse saamist vastu oma töökorra, mis sätestab nende tegevuse praktilise korra. Töökord edastatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kolme kuu jooksul pärast töökorra edastamist võib nõukogu lihthäälteenamusega töökorda muuta.

Muudatusettepanek 14

ARTIKLI 1 PUNKTI 4 ALAPUNKT B

Artikli 7 lõige 4 (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

4. Piiramata artiklites 8 ja 9 sätestatud direktori vastutust, võtab juhatuse poolt delegeeritud büroo kasutusele kõik vajalikud meetmed fondi juhtimiseks juhatuse koosolekute vahelisel ajal,
  välja arvatud need meetmed,

  millele on viidatud artiklites 12 ja 15.

4. Piiramata artiklites 8 ja 9 sätestatud direktori vastutust,
  jälgib
  juhatuse poolt delegeeritud büroo
  juhatuse otsuste täitmist ja
  võtab kasutusele kõik vajalikud meetmed fondi
  nõuetekohaseks
  juhtimiseks juhatuse koosolekute vahelisel ajal.
  Juhatus ei tohi artiklites 12 ja 15 viidatud volitusi delegeerida büroole.

Muudatusettepanek 15

ARTIKLI 1 PUNKT 5

Artikli 9 lõige 1 (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

1. Direktor vastutab fondi juhtimise eest j
  a täidab
  juhatuse ja büroo poolt vastu võetud otsuseid. Direktor on fondi seaduslik esindaja.

1. Direktor vastutab
  nii
  fondi juhtimise
  kui ka
  juhatuse ja büroo poolt vastu võetud otsuste ning programmide täitmise
  eest. Direktor on fondi seaduslik esindaja
  ja võtab vastavalt artiklile 17 vastu otsuseid personaliga seotud küsimustes.

Muudatusettepanek 16

ARTIKLI 1 PUNKT 5

Artikkel 10 (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

Iga-aastase tööprogrammi koostamisel tekkivates eriküsimustes on juhatusel
  direktori ettepanekul
  võimalus
  taotleda sõltumatute ekspertide arvamust.

Direktori ettepanekust lähtuvalt
  on iga-aastase tööprogrammi ja
  jooksva nelja-aastase programmi
  koostamisel tekkivates eriküsimustes juhatusel võimalus
  valida sõltumatud eksperdid ja taotleda nende arvamust.

Muudatusettepanekud 17 ja 21

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 12 lõike 1 teine lõik (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

| 7. | Artikli 12 lõike 1
  teine lõik
  asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

7.

Artikli 12 lõike 1
  teine lõik
  asendatakse järgmisega:

| 7. | Artikli 12 lõike 1
  esimene ja teine lõik
  asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

7.

Artikli 12 lõike 1
  esimene ja teine lõik
  asendatakse järgmisega:

1. Direktor koostab aastase tööprogrammi igal aastal enne 1. juulit artiklis 7 nimetatud suuniste alusel. Igaaastane tööprogramm on osa jooksvast nelja aasta programmist. Iga-aastase tööprogrammi projektidele lisatakse nende läbiviimiseks vajalike kulude eelarvestus.

Programmi
  koostamisel arvestab direktor ühenduse institutsioonide ning majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust.

Programmide koostamisel arvestab direktor ühenduse institutsioonide,
  regioonide komitee
  ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust.

Muudatusettepanek 18

ARTIKLI 1 PUNKT 7 A (uus)

Artikli 12 lõige 2 (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

| 7. | a) artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:



  2) Direktor edastab programmid juhatusele kinnitamiseks. |
| --- | --- |

7.

2) Direktor edastab programmid juhatusele kinnitamiseks.

Muudatusettepanek 19

ARTIKLI 1 PUNKT 8

Artikkel 17 (määrus (EMÜ) nr 1365/75)

1. Pärast [käesoleva määruse jõustumiskuupäev] fondi teenistusse võetud personali suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju või vastavalt olukorrale Euroopa ühenduste muude teenistujate tööhõivetingimusi. Fond rakendab personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele või
  lepingut sõlmivale asutusele
  .

1. Pärast [käesoleva määruse jõustumiskuupäev] fondi teenistusse võetud personali suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju või vastavalt olukorrale Euroopa ühenduste muude teenistujate tööhõivetingimusi
  (CEOS). Kohaldatakse personalieeskirjade XIII lisa 2. osa.

1 a. Kogu fondi personal, kes on tööle võetud vastavalt nõukogu 29. juuni 1976. aasta määrusele (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76, millega kehtestatakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi personali teenistustingimused (3), enne [käesoleva määruse jõustumiskuupäev] kehtivad Euroopa ühenduste ametnike suhtes rakendatavad personalieeskirjad. Alates sellest kuupäevast kohaldatakse nende suhtes personalieeskirjade XIII lisa 1., 3. ja 4. osas sisalduvaid sätteid, välja arvatud artikli 22 lõiget 2. Personali liikmetel on õigus lõpetada olemasolev leping samuti nimetatud kuupäeval, ilma et nad peaksid kinni pidama määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76 artiklis 45 ette nähtud etteteatamistähtajast. Lepingu lõpetamisel makstava hüvitise ja töötushüvitise seisukohast käsitletakse sellist lepingu lõpetamist lepingu lõpetamisena fondi tegevuse tulemusel.

1b.
  Fond rakendab personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele või
  lepingut lõpetavale asutusele.

2. Juhatus võtab vastu komisjoniga kooskõlastatud asjakohased rakenduseeskirjad.

2. Juhatus võtab vastu komisjoniga kooskõlastatud asjakohased rakenduseeskirjad.

Muudatusettepanek 20

ARTIKKEL 2

Artikkel 2

Määrus (ESTÜ, EMÜ, EURATOM) nr 1860/76 kehtib jätkuvalt Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi personali suhtes, kes võeti tööle kõnealuse määruse eeskirjade alusel.

kustutatud

---

(1)  ELT C ... / ELTs seni avaldamata.

(2)  

  EÜT L 214, 6.8.1976, lk 24.

(3)  

  EÜT L 214, 6.8.1976, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 680/87 (EÜT L 72, 14.3.1987, lk 15.

P6_TA(2005)0147

Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta (KOM(2004)0050 - C6-0014/2004 - 2004/0014(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0050) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0050) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0014/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0014/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0092/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0092/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| PÕHJENDUS 1 |
| 1) Nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta sisaldab sätteid, mis käsitlevad agentuuri eesmärke, ülesandeid ja korraldust ning eelkõige selle haldusnõukogu. Neid sätteid on muudetud pärast
  Austria, Soome ja Rootsi ühinemist
  , kui haldusnõukogu oli vaja täiendada uute liikmetega. | 1) Nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta sisaldab sätteid, mis käsitlevad agentuuri ja eriti selle haldusnõukogu eesmärke, ülesandeid ja korraldust. Neid sätteid on muudetud pärast
  hiljutisi liitumisi
  , kui haldusnõukogu oli vaja täiendada uute liikmetega. |
| Muudatusettepanek 2 |
| PÕHJENDUS 5 A (uus) |
| | 5 a) Eelnevalt mainitud eesmärkide saavutamiseks peab agentuur teabe kogumise ja levitamise kõrval teavet ka analüüsima, tuvastama riske ja häid tavasid ning edendama ennetustegevust. Seetõttu on oluline selgitada, et agentuur toimib “riskijälgimise keskusena” ning peab seega analüüsima riske, eelkõige tekkivaid riske, ja edendama ennetustegevust. Arvesse tuleks võtta ka töötaja perekonnaliikmeid ohustavaid riske. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka genotoksilisuse riskile, mille tagajärjed võivad avalduda mürgiste ainetega kokkupuutunud töötaja järeltulijatel. |
| Muudatusettepanek 3 |
| PÕHJENDUS 6 |
| 6) Komisjoni teatis agentuuri hindamise kohta, mis koostati vastavalt määruse (EÜ) nr 2062/94 artiklile 23 ja mis põhineb 2001. aastal läbi viidud välishindamisel ning haldusnõukogu ja komisjoni tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee panusel, rõhutab vajadust muuta määrust (EÜ) nr 2062/94, et säilitada agentuuri ja selle juhtimisstruktuuride tõhusus ja mõjusus. | 6) Komisjoni teatis agentuuri hindamise kohta, mis koostati vastavalt määruse (EÜ) nr 2062/94 artiklile 23 ja mis põhineb 2001. aastal läbi viidud välishindamisel ning haldusnõukogu ja komisjoni tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee panusel, rõhutab vajadust muuta määrust (EÜ) nr 2062/94, et säilitada
  ja parandada
  agentuuri ja selle juhtimisstruktuuride tõhusust ja mõjusust. |
| Muudatusettepanek 4 |
| PÕHJENDUS 15 |
| 15) Asutamislepingu artikli 3 kohaselt on ühenduse eesmärk meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamine kõikides oma tegevustes. Seetõttu on asjakohane sätestada
  nõukogu
  koosseisus meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse soodustamine. | 15) Aasutamislepingu artikli 3 kohaselt on ühenduse eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja nende võrdõiguslikkuse edendamine kõikides oma tegevustes. Seetõttu on asjakohane sätestada
  agentuuri valitsemis- ja juhtimisstruktuuride
  koosseisus meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse soodustamine. |
| Muudatusettepanek 5 |
| ARTIKLI 1 PUNKT 1
  Artikkel 2 (määrus (EÜ) nr 2062/94) |
| Kuna vastavalt asutamislepingu ja tööohutuse ja töötervishoiu alaste hilisemate ühenduse strateegiate tegevusprogrammide sätetele
  soodustatakse eriti
  töökeskkonna
  parandamist
  , et tagada töötajate turvalisus ja tervisekaitse, on agentuuri eesmärk anda ühenduse asutustele, liikmesriikidele ja selles valdkonnas tegutsejatele vajalikku tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas. | Kuna vastavalt asutamislepingu ning tööohutuse ja töötervishoiu alaste hilisemate ühenduse strateegiate ja tegevusprogrammide sätetele
  parandatakse töökeskkonda, et tagada töötajate turvalisus ja tervisekaitse, on agentuuri eesmärk anda ühenduse asutustele, liikmesriikidele
  , sotsiaalpartneritele
  ja selles valdkonnas tegutsejatele vajalikku tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet
  ning hinnanguid
  tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas. |
| Muudatusettepanek 6 |
| ARTKLI 1 PUNKTI 2 ALAPUNKTI A ALAPUNKT I
  Artikli 3 lõike 1 punkt a (määrus (EÜ) nr 2062/94) |
| a) | koguda, analüüsida ja levitada liikmesriikides tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet, et edastada see ühenduse asutustele, liikmesriikidele ja huvitatud pooltele; see kogumine leiab aset olemasolevate riiklike prioriteetide ja programmide kindlaksmääramiseks ning vajalike andmete saamiseks ühenduse prioriteetide ja programmide tarvis; |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

PÕHJENDUS 1

1) Nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta sisaldab sätteid, mis käsitlevad agentuuri eesmärke, ülesandeid ja korraldust ning eelkõige selle haldusnõukogu. Neid sätteid on muudetud pärast
  Austria, Soome ja Rootsi ühinemist
  , kui haldusnõukogu oli vaja täiendada uute liikmetega.

1) Nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta sisaldab sätteid, mis käsitlevad agentuuri ja eriti selle haldusnõukogu eesmärke, ülesandeid ja korraldust. Neid sätteid on muudetud pärast
  hiljutisi liitumisi
  , kui haldusnõukogu oli vaja täiendada uute liikmetega.

Muudatusettepanek 2

PÕHJENDUS 5 A (uus)

5 a) Eelnevalt mainitud eesmärkide saavutamiseks peab agentuur teabe kogumise ja levitamise kõrval teavet ka analüüsima, tuvastama riske ja häid tavasid ning edendama ennetustegevust. Seetõttu on oluline selgitada, et agentuur toimib “riskijälgimise keskusena” ning peab seega analüüsima riske, eelkõige tekkivaid riske, ja edendama ennetustegevust. Arvesse tuleks võtta ka töötaja perekonnaliikmeid ohustavaid riske. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka genotoksilisuse riskile, mille tagajärjed võivad avalduda mürgiste ainetega kokkupuutunud töötaja järeltulijatel.

Muudatusettepanek 3

PÕHJENDUS 6

6) Komisjoni teatis agentuuri hindamise kohta, mis koostati vastavalt määruse (EÜ) nr 2062/94 artiklile 23 ja mis põhineb 2001. aastal läbi viidud välishindamisel ning haldusnõukogu ja komisjoni tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee panusel, rõhutab vajadust muuta määrust (EÜ) nr 2062/94, et säilitada agentuuri ja selle juhtimisstruktuuride tõhusus ja mõjusus.

6) Komisjoni teatis agentuuri hindamise kohta, mis koostati vastavalt määruse (EÜ) nr 2062/94 artiklile 23 ja mis põhineb 2001. aastal läbi viidud välishindamisel ning haldusnõukogu ja komisjoni tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee panusel, rõhutab vajadust muuta määrust (EÜ) nr 2062/94, et säilitada
  ja parandada
  agentuuri ja selle juhtimisstruktuuride tõhusust ja mõjusust.

Muudatusettepanek 4

PÕHJENDUS 15

15) Asutamislepingu artikli 3 kohaselt on ühenduse eesmärk meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamine kõikides oma tegevustes. Seetõttu on asjakohane sätestada
  nõukogu
  koosseisus meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse soodustamine.

15) Aasutamislepingu artikli 3 kohaselt on ühenduse eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja nende võrdõiguslikkuse edendamine kõikides oma tegevustes. Seetõttu on asjakohane sätestada
  agentuuri valitsemis- ja juhtimisstruktuuride
  koosseisus meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse soodustamine.

Muudatusettepanek 5

ARTIKLI 1 PUNKT 1

Artikkel 2 (määrus (EÜ) nr 2062/94)

Kuna vastavalt asutamislepingu ja tööohutuse ja töötervishoiu alaste hilisemate ühenduse strateegiate tegevusprogrammide sätetele
  soodustatakse eriti
  töökeskkonna
  parandamist
  , et tagada töötajate turvalisus ja tervisekaitse, on agentuuri eesmärk anda ühenduse asutustele, liikmesriikidele ja selles valdkonnas tegutsejatele vajalikku tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas.

Kuna vastavalt asutamislepingu ning tööohutuse ja töötervishoiu alaste hilisemate ühenduse strateegiate ja tegevusprogrammide sätetele
  parandatakse töökeskkonda, et tagada töötajate turvalisus ja tervisekaitse, on agentuuri eesmärk anda ühenduse asutustele, liikmesriikidele
  , sotsiaalpartneritele
  ja selles valdkonnas tegutsejatele vajalikku tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet
  ning hinnanguid
  tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas.

Muudatusettepanek 6

ARTKLI 1 PUNKTI 2 ALAPUNKTI A ALAPUNKT I

Artikli 3 lõike 1 punkt a (määrus (EÜ) nr 2062/94)

a)

koguda, analüüsida ja levitada liikmesriikides tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet, et edastada see ühenduse asutustele, liikmesriikidele ja huvitatud pooltele; see kogumine leiab aset olemasolevate riiklike prioriteetide ja programmide kindlaksmääramiseks ning vajalike andmete saamiseks ühenduse prioriteetide ja programmide tarvis;

| a) | koguda, analüüsida ja levitada liikmesriikides tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet, et edastada see ühenduse asutustele, liikmesriikidele ja huvitatud pooltele; see kogumine leiab aset
  riskide ja heade tavade, samuti
  olemasolevate riiklike prioriteetide ja programmide kindlaksmääramiseks ning vajalike andmete saamiseks ühenduse prioriteetide ja programmide tarvis; |
| --- | --- |

a)

koguda, analüüsida ja levitada liikmesriikides tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet, et edastada see ühenduse asutustele, liikmesriikidele ja huvitatud pooltele; see kogumine leiab aset
  riskide ja heade tavade, samuti
  olemasolevate riiklike prioriteetide ja programmide kindlaksmääramiseks ning vajalike andmete saamiseks ühenduse prioriteetide ja programmide tarvis;

Muudatusettepanek 7

ARTIKLI 1 PUNKTI 2 ALAPUNKTI A ALAPUNKT I A (uus)

Artikli 3 lõike 1 punkt c (määrus (EÜ) nr 2062/94)

| i a) | punkt c asendatakse järgmisega:









  c) | edendada ja toetada liikmesriikide vahelist koostööd ning teabe- ja kogemuste vahetust tööohutuse ja töötervishoiu alal, kaasa arvatud koolitusprogrammide alast teavet, kogudes Eurostati abiga süstemaatiliselt andmeid; selleks edendab agentuur tööõnnetuste ja kutsehaiguste statistika ühtlustamist, et kaotada erinevused selle hindamisel ja analüüsimisel; |
| --- | --- | --- |

i a)

c)

Muudatusettepanek 8

ARTKLI 1 PUNKTI 2 ALAPUNKTI A ALAPUNKT II

Artikli 3 lõike 1 punkt h (määrus (EÜ) nr 2062/94)

| h) | pakkuda tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet ennetusmeetmete rakendamise meetodite ja vahendite kohta, määratleda hea tava ja edendada ennetustegevust, pöörates põhitähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete eriprobleemidele; |
| --- | --- |

h)

pakkuda tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet ennetusmeetmete rakendamise meetodite ja vahendite kohta, määratleda hea tava ja edendada ennetustegevust, pöörates põhitähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete eriprobleemidele;

| h) | pakkuda tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet ennetusmeetmete rakendamise meetodite ja vahendite kohta, määratleda
  riskid ja ülekantavad head tavad, analüüsida nende tulemusi
  ja edendada ennetustegevust, pöörates põhitähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete eriprobleemidele
  ning edendades nendele ettevõtetele sobivaid lahendusi. Heade tavadega osas peab agentuur eriti keskenduma tegevusele, mis pakub praktilisi vahendeid tööohutuse ja töötervishoiu riskide hindamiseks ning nendega võitlemiseks vajalike meetmete määratlemiseks; |
| --- | --- |

h)

pakkuda tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet ennetusmeetmete rakendamise meetodite ja vahendite kohta, määratleda
  riskid ja ülekantavad head tavad, analüüsida nende tulemusi
  ja edendada ennetustegevust, pöörates põhitähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete eriprobleemidele
  ning edendades nendele ettevõtetele sobivaid lahendusi. Heade tavadega osas peab agentuur eriti keskenduma tegevusele, mis pakub praktilisi vahendeid tööohutuse ja töötervishoiu riskide hindamiseks ning nendega võitlemiseks vajalike meetmete määratlemiseks;

Muudatusettepanek 9

ARTIKLI 1 PUNKTI 2 ALAPUNKTI A ALAPUNKT III (uus)

Artikli 3 lõike 1 punkt j (määrus (EÜ) nr 2062/94)

| j) | Agentuur tagab, et levitatav teave on lõppkasutajatele
  arusaadav ja teeb oma eesmärkide saavutamiseks
  tihedat koostööd artikli 4 lõikes 1 osutatud riiklike teabekeskustega. |
| --- | --- |

j)

Agentuur tagab, et levitatav teave on lõppkasutajatele
  arusaadav ja teeb oma eesmärkide saavutamiseks
  tihedat koostööd artikli 4 lõikes 1 osutatud riiklike teabekeskustega.

| j) | Agentuur tagab, et levitatav teave on lõppkasutajatele
  asjakohane. Selle eesmärgi saavutamiseks teeb agentuur vastavalt artikli 4 lõikes 2 sätestatud korrale
  tihedat koostööd artikli 4 lõikes 1 osutatud riiklike teabekeskustega. |
| --- | --- |

j)

Agentuur tagab, et levitatav teave on lõppkasutajatele
  asjakohane. Selle eesmärgi saavutamiseks teeb agentuur vastavalt artikli 4 lõikes 2 sätestatud korrale
  tihedat koostööd artikli 4 lõikes 1 osutatud riiklike teabekeskustega.

Muudatusettepanek 10

ARTIKLI 1 PUNKTI 2 ALAPUNKT B

Artikli 3 lõige 2 (määrus (EÜ) nr 2062/94)

2. Agentuur teeb võimalikult tihedat koostööd olemasolevate ühenduse tasandi institutsioonide, fondide, eriasutuste ja programmidega, et vältida tegevuse dubleerimist. Agentuur
  tagab
  eelkõige
  vajaliku koostöö
  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga, ilma et see piiraks tema enda eesmärke;

2. Agentuur teeb ühenduse tasandil võimalikult tihedat koostööd olemasolevate institutsioonide, fondide, eriasutuste ja programmidega, et vältida tegevuse dubleerimist.
  Agentuur võib samuti saada kasu koostööst, mida komisjon juba teeb ÜRO eriorganisatsioonide - Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooniga (ILO) - ning Rahvusvahelise Töötervishoiu Komisjoniga (ICOH), et olla kursis rahvusvahelistes organisatsioonides tehtava tööga.
  Agentuur
  tihendab
  eelkõige
  koostööd
  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga, ilma et see piiraks tema enda eesmärke;

Muudatusettepanek 11

ARTIKLI 1 PUNKT 2 A (uus)

Artikli 4 lõige 1 (määrus (EÜ) nr 2062/94)

| 2 a) | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:









  1. | Agentuur asutab võrgustiku, kuhu kuuluvad:








  — | siseriiklike teabevõrkude põhiosad, sealhulgas riiklike õigusaktide ja/või tavadega määratletud siseriiklikud sotsiaalpartnerite organisatsioonid; |
| --- | --- | --- | --- |

2 a)

1.

Agentuur asutab võrgustiku, kuhu kuuluvad:

—

siseriiklike teabevõrkude põhiosad, sealhulgas riiklike õigusaktide ja/või tavadega määratletud siseriiklikud sotsiaalpartnerite organisatsioonid;

| — | riiklikud teabekeskused; |
| --- | --- |

—

riiklikud teabekeskused;

| — | kõik tulevased teemakeskused. |
| --- | --- |

—

kõik tulevased teemakeskused.

Muudatusettepanek 12

ARTIKLI 1 PUNKT 3

Artikli 4 lõike 2 esimene ja teine lõik (määrus (EÜ) nr 2062/94)

| 3. | Artikli 4 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

3.

Artikli 4 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

| 3. | Artikli 4 lõike 2
  esimene ja
  teine lõik asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

3.

Artikli 4 lõike 2
  esimene ja
  teine lõik asendatakse järgmisega:

2. Liikmesriigid teavitavad agentuuri korrapäraselt siseriiklike tööohutuse ja töötervishoiu võrgustike põhiosadest, sealhulgas mis tahes institutsioonidest, mis liikmesriikide hinnangul võiksid agentuuri tegevusele kaasa aidata, võttes arvesse vajadust tagada oma territooriumi võimalikult lai hõlmatus.

Pädevad riigiasutused või nende määratud institutsioon koordineerivad ja/või edastavad agentuurile vajalikku riikliku tasandi teavet. Riigiasutused
  võtavad arvesse tööturu osapoolte seisukohta riiklikul tasandil, vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele.

Pädevad riigiasutused või nende poolt riiklikuks teabekeskuseks
  määratud institutsioon koordineerivad ja/või edastavad agentuurile vajalikku riikliku tasandi teavet,
  lähtuvalt agentuuri tööprogrammi põhjal iga teabekeskuse ja agentuuri vahel kokku lepitud töökavast.
  Riigiasutused
  teevad siseriiklikul tasandil
  koostööd sotsiaalpartneritega, vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele.

Muudatusettepanek 13

ARTIKLI 1 PUNKT 4

Artikkel 7 a (määrus (EÜ) nr 2062/94)

Agentuuril on:

| a) | juhatus; |
| --- | --- |

a)

juhatus;

| b) | büroo; |
| --- | --- |

b)

büroo;

| c) | direktor. |
| --- | --- |

c)

direktor.

Agentuuri valitsemis- ja haldusstruktuur koosneb:

| a) | juhatusest; |
| --- | --- |

a)

juhatusest;

| b) | büroost; |
| --- | --- |

b)

büroost;

| c) | direktorist. |
| --- | --- |

c)

direktorist.

Muudatusettepanek 14

ARTIKLI 1 PUNKT 5

Artikli 8 lõige 2 (määrus (EÜ) nr 2062/94)

2. Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud liikmed nimetab nõukogu tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete hulgast
  komiteesse kuuluvate liikmesriikide valitsusi, tööandjaid ja töötajate organisatsioone esindavate huvigruppide ettepanekul.

2. Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud liikmed nimetab nõukogu tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete hulgast.

Lõike 1 punktis a osutatud liikmed nimetatakse liikmesriikide ettepanekute alusel.

Lõike 1 punktides b ja c osutatud liikmed nimetatakse komitee vastavate rühmade seisukohti väljendavate liikmete ettepanekute alusel.

Komitee kolme rühma ettepanekud esitatakse nõukogule ning edastatakse komisjonile teavitamise eesmärgil.

Nõukogu nimetab liikmega samal ajal ja samadel tingimustel asendusliikme, kes osaleb juhatuse koosolekutel üksnes liikme äraolekul.

Nõukogu nimetab liikmega samal ajal ja samadel tingimustel asendusliikme, kes osaleb juhatuse koosolekutel üksnes liikme äraolekul.

Komisjon nimetab liikmed ja asendusliikmed, kes teda esindavad.

Komisjon nimetab liikmed ja asendusliikmed, kes teda esindavad.

Kandidaatide nimekirja esitamisel püüavad liikmesriigid, tööandjate ja töötajate organisatsioonid tagada, et juhatuse koosseis kajastab õiglaselt asjaomaseid erinevaid majandusvaldkondi, ja tagada meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse.

Kandidaatide nimekirja esitamisel püüavad
  komisjon
  , liikmesriigid, tööandjate ja töötajate organisatsioonid tagada, et juhatuse koosseis kajastab õiglaselt asjaomaseid erinevaid majandussektoreid, ja tagada meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse
  artiklis 7 A osutatud organite koosseisus. Nimekirjad esitatakse kolme kuu jooksul pärast muutusi või uuendusi tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee koosseisus vastavalt nõukogu otsuse 2003/C 218/01 (2)

  artikli 3 lõigete 3 ja 4 ning artikli 4 lõike 1 sätetele.

Nõukogu avaldab juhatuse liikmete nimekirja Euroopa Liidu Teatajas.

Juhatuse
  ja büroo
  liikmete nimekiri avaldab nõukogu Euroopa Liidu Teatajas
  ja agentuur oma veebilehel
  .

Muudatusettepanek 15

ARTIKLI 1 PUNKT 5

Artikli 8 lõige 3 (määrus (EÜ) nr 2062/94)

3. Juhatuse liikmete ametiaeg on kolm aastat. Liikme võib uuesti ametisse nimetada.

3. Juhatuse liikmete ametiaeg on kolm aastat. Liikme võib ametisse tagasi nimetada.

Juhatuse liikmete, kes on ametis ... (3)

  , ametiaega pikendatakse kuni uue juhatuse nimetamiseni vastavalt lõike 2 sätetele.

Ametiaja lõppemisel või ametist lahkumisel jäävad liikmed ametisse kuni nende tagasinimetamiseni või asendamiseni.

Ametiaja lõppemisel või ametist lahkumisel jäävad liikmed ametisse kuni nende tagasinimetamiseni või asendamiseni.

Muudatusettepanek 16

ARTIKLI 1 PUNKT 5

Artikli 8 lõige 7 (määrus (EÜ) nr 2062/94)

7. Juhatus võtab vastu oma kodukorra, mis
  jõustub pärast nõukogult heakskiidu saamist, mille viimane annab pärast komisjoni arvamuse saamist.

7. Juhatus,
  olles saanud komisjoni arvamuse,
  võtab vastu oma töökorra, mis
  sätestab tema tegevuse praktilise korra. Töökord edastatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kolme kuu jooksul pärast töökorra saamist võib nõukogu lihthäälteenamusega viia töökorda sisse muudatusi.

Muudatusettepanek 17

ARTIKLI 1 PUNKT 5

Artikli 8 lõige 8 (määrus (EÜ) nr 2062/94)

8. Juhatus loob büroo. Büroo koosneb juhatuse esimehest ja kolmest aseesimehest, ühest koordinaatorist iga lõike 4 esimeses lõigus nimetatud rühma kohta ja veel ühest komisjoni esindajast.

8. Juhatus loob
  11 liikmelise
  büroo. Büroo koosneb juhatuse esimehest ja kolmest aseesimehest, ühest koordinaatorist rühma kohta nagu märgitakse lõike 4 esimeses lõigus ja veel ühest
  iga rühma esindajast ning
  komisjoni esindajast.
  Iga rühm võib nimetada kuni kolm asendusliiget, kes osalevad büroo koosolekutel liikmete äraolekul.

Muudatusettepanek 18

ARTIKLI 1 PUNKT 5

Artikli 8 lõige 9 (määrus (EÜ) nr 2062/94)

9. Ilma et see piiraks direktori artiklis 11 sätestatud kohustuste täitmist, võtab büroo juhatuse delegeerimisel kõik vajalikud meetmed agentuuri nõuetekohaseks juhtimiseks juhatuse koosolekute vahelisel perioodil,
  välja arvatud
  artiklites 10, 13, 14 ja 15 osutatud meetmed.

9. Piiramata artiklis 11 sätestatud direktori kohustuste täitmist,
  jälgib
  büroo
  juhatuse delegeerimisel juhatuse otsuste rakendamist ja võtab kõik vajalikud meetmed agentuuri nõuetekohaseks juhtimiseks juhatuse koosolekute vahelisel perioodil.
  Juhatus ei või büroole delegeerida
  artiklites 10, 13, 14 ja 15 osutatud meetmeid.

Muudatusettepanek 19

ARTIKLI 1 PUNKT 5

Artikli 8 lõige 10 (määrus (EÜ) nr 2062/94)

10. Büroo koosolekute iga-aastase
  ajakava
  otsustab juhatus.
  Esimees
  kutsub liikmete taotlusel kokku
  büroo
  erakorralisi koosolekuid.

10. Büroo iga-aastase koosolekute
  arvu
  otsustab juhatus.
  Büroo esimees
  kutsub liikmete taotlusel kokku büroo erakorralisi koosolekuid.

Muudatusettepanek 20

ARTIKLI 1 PUNKT 5

Artikli 8 lõige 11 a (uus) (määrus (EÜ) nr 2062/94)

11 a Juhatust teavitatakse üksikasjalikult ja õigeaegselt büroo tegevustest ja otsustest.

Muudatusettepanek 21

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 10 lõike 1 esimene lõik (määrus (EÜ) nr 2062/94)

| 7. | Artikli 10 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  Pärast konsulteerimist komisjoni talitustega ja tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega võtab juhatus artiklis 11 nimetatud direktori koostatud eelnõu alusel vastu agentuuri iga-aastase ja nelja-aastase jooksva tööprogrammi. |
| --- | --- |

7.

Artikli 10 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

Pärast konsulteerimist komisjoni talitustega ja tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega võtab juhatus artiklis 11 nimetatud direktori koostatud eelnõu alusel vastu agentuuri iga-aastase ja nelja-aastase jooksva tööprogrammi.

| 7. a) | Artikli 10 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  Juhatus määrab kindlaks agentuuri strateegilised eesmärgid. Eriti võtab juhatus vastu eelarve ning - artiklis 11 nimetatud direktori koostatud eelnõu alusel pärast konsulteerimist komisjoni talitustega ja tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega - nelja-aastase jooksva tööprogrammi ja igaaastase tööprogrammi. |
| --- | --- |

7. a)

Artikli 10 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

Juhatus määrab kindlaks agentuuri strateegilised eesmärgid. Eriti võtab juhatus vastu eelarve ning - artiklis 11 nimetatud direktori koostatud eelnõu alusel pärast konsulteerimist komisjoni talitustega ja tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega - nelja-aastase jooksva tööprogrammi ja igaaastase tööprogrammi.

Muudatusettepanek 22

ARTIKLI 1 PUNKTI 7 ALAPUNKT B (uus)

Artikli 10 lõike 1 neljas lõik (määrus (EÜ) nr 2062/94)

| b) | Artikli 10 lõike 1 neljas lõik on kustutatud. |
| --- | --- |

b)

Muudatusettepanek 23

ARTIKLI 1 PUNKT 8

Artikkel 11 (määrus (EÜ) nr 2062/94)

| 8. | Artikli 11
  lõige 2
  asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

8.

Artikli 11
  lõige 2
  asendatakse järgmisega:

| 8. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

8.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

Artikkel 11

Direktor

1. Direktori nimetab juhatuse esitatud nimekirja alusel ametisse komisjon.

2. Direktor valitakse vastavalt tema pädevustele. Tema sõltumatus peab olema väljaspool kahtlust.

3. Direktor nimetatakse ametisse maksimaalselt viieks aastaks. Sama isiku võib ametisse tagasi nimetada.

2.
  Direktor on agentuuri seaduslik esindaja.

Ta vastutab:

| a) | juhatuse ja büroo poolt vastu võetud otsuste ja programmide nõuetekohase ettevalmistamise ja rakendamise eest; |
| --- | --- |

a)

juhatuse ja büroo poolt vastu võetud otsuste ja programmide nõuetekohase ettevalmistamise ja rakendamise eest;

| b) | agentuuri juhtimise ja igapäevase haldamise eest, |
| --- | --- |

b)

agentuuri juhtimise ja igapäevase haldamise eest,

| c) | artikli 10 lõikes 2 nimetatud aruande ettevalmistamise ja avaldamise eest, |
| --- | --- |

c)

artikli 10 lõikes 2 nimetatud aruande ettevalmistamise ja avaldamise eest,

| d) | määratud ülesannete täitmise eest; |
| --- | --- |

d)

määratud ülesannete täitmise eest;

| e) | kõigi personaliküsimuste lahendamise eest, |
| --- | --- |

e)

kõigi personaliküsimuste lahendamise eest,

| f) | juhatuse koosolekute ja büroo koosolekute ettevalmistamise eest. |
| --- | --- |

f)

juhatuse koosolekute ja büroo koosolekute ettevalmistamise eest.

4.
  Direktor on agentuuri seaduslik esindaja.

Ta vastutab:

| a) | juhatuse ja büroo poolt vastu võetud otsuste ja programmide nõuetekohase ettevalmistamise ja rakendamise eest; |
| --- | --- |

a)

juhatuse ja büroo poolt vastu võetud otsuste ja programmide nõuetekohase ettevalmistamise ja rakendamise eest;

| b) | agentuuri juhtimise ja igapäevase haldamise eest, |
| --- | --- |

b)

agentuuri juhtimise ja igapäevase haldamise eest,

| c) | artikli 10 lõikes 2 nimetatud aruande ettevalmistamise ja avaldamise eest, |
| --- | --- |

c)

artikli 10 lõikes 2 nimetatud aruande ettevalmistamise ja avaldamise eest,

| d) | määratud ülesannete täitmise eest; |
| --- | --- |

d)

määratud ülesannete täitmise eest;

| e) | kõigi personaliküsimuste eest, |
| --- | --- |

e)

kõigi personaliküsimuste eest,

| f) | juhatuse koosolekute ja büroo koosolekute ettevalmistamise eest. |
| --- | --- |

f)

juhatuse koosolekute ja büroo koosolekute ettevalmistamise eest.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  

  ELT C 218, 13.9.2003, lk 1.

(3)  
  Nõukogu määruse (EÜ) nr .../2005 jõustumise kuupäev

P6_TA(2005)0148

Vastastikkuse mehhanism *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001 seoses vastastikkuse mehhanismiga (KOM(2004)0437 - C6-0097/2004 - 2004/0141(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2004)0437) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2004)0437) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille kohaselt nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0097/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille kohaselt nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0097/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja välisasjade komisjoni arvamust (A6-0065/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja välisasjade komisjoni arvamust (A6-0065/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui ta kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui ta kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;

| 4. | nõuab lepitusmenetluse algatamist vastavalt 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonile, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist; |
| --- | --- |

4.

nõuab lepitusmenetluse algatamist vastavalt 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonile, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;

| 5. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| PÕHJENDUS 2 |
| 2) võttes arvesse selliste vastastikkuse põhimõtet eiravate olukordade tõsidust, on oluline, et asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid sellest tingimata teataksid; saavutamaks seda, et asjaomane kolmas riik kehtestaks asjaomaste liikmesriikide kodanike suhtes uuesti viisavabaduse, tuleb ette näha erinevaid tasemeid ja tegutsemisviise hõlmav mehhanism, mida saaks rakendada kiiresti; samuti peab komisjon astuma viivitamata ühendusse asjaomase kolmanda riigiga, esitama nõukogule aruande ning komisjonil peab olema õigus teha nõukogule mis tahes hetkel ettepanek taaskehtestada asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutiselt viisanõue. Sellise otsuse vastuvõtmine ei tohi piirata võimalust kanda asjaomane kolmas riik määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisa nimekirja. Lisaks tuleb ette näha ajaline seos ajutise meetme jõustumise ja asjaomase kolmanda riigi I lisa nimekirja kandmise ettepaneku vahel; | 2) võttes arvesse selliste vastastikkuse põhimõtet eiravate olukordade tõsidust, on oluline, et asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid sellest tingimata teataksid. Saavutamaks seda, et asjaomane kolmas riik kehtestaks asjaomaste liikmesriikide kodanike suhtes uuesti viisavabaduse, tuleb ette näha erinevaid tasemeid ja tegutsemisviise hõlmav mehhanism, mida saaks rakendada kiiresti. Samuti peab komisjon astuma viivitamata ühendusse asjaomase kolmanda riigiga, esitama
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule aruande ning komisjonil peab olema õigus teha nõukogule mis tahes hetkel ettepanek taaskehtestada asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutiselt viisanõue. Sellise otsuse vastuvõtmine ei tohi piirata võimalust kanda asjaomane kolmas riik määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisa nimekirja. Lisaks tuleb ette näha ajaline seos ajutise meetme jõustumise ja asjaomase kolmanda riigi I lisa nimekirja kandmise ettepaneku vahel.
  Läbipaistvuse ja demokraatliku järelevalve tagamiseks peaks Euroopa Parlamenti teavitama mehhanismist kõikides faasides, ja parlamendil peab olema võimalus ajutise meetme kohta arvamust avaldada. |
| Muudatusettepanek 2 |
| PÕHJENDUS 3 A (uus) |
| | 3 a) Vastastikkuse põhimõtet tuleks kohaldada ka kolmanda riigi poolt kasutusele võetud tingimuste ja menetluste suhtes, mis piiravad oluliselt liikmesriikide kodanike liikumist. |
| Muudatusettepanek 3 |
| PÕHJENDUS 5 |
| 5) tuleb ette näha üleminekusüsteem, mis hõlmab olukordi, kus mõne liikmesriigi suhtes kehtib käesoleva määruse jõustumise hetkel määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud kolmandate riikide kehtestatud viisanõue. Islandi ja Norra suhtes kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis' sätete edasiarendust lepingu tähenduses, mille on sõlminud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariik ja Norra Kuningriik nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonnas; | 5) tuleb ette näha üleminekusüsteem, mis hõlmab olukordi, kus mõne liikmesriigi suhtes kehtib käesoleva määruse jõustumise hetkel määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud kolmandate riikide kehtestatud viisanõue. Selliste juhtumite puhul peaks komisjon pingutustes viisavabaduse kehtestamisel lähtuma vastastikkuse põhimõttest, et suurendada liikmesriikidevahelist solidaarsust. Islandi ja Norra suhtes kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis' sätete edasiarendust lepingu tähenduses, mille on sõlminud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariik ja Norra Kuningriik nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonnas; |
| Muudatusettepanek 4 |
| ARTIKKEL 1
  Artikli 1 lõike 4 punkt a (määrus (EÜ) nr 539/2001) |
| a) | kümne päeva
  jooksul pärast viisanõude väljakuulutamist või kehtestamist kolmanda riigi poolt teatab asjaomane liikmesriik sellest kirjalikult
  nõukogule ja
  komisjonile; teade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias; |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

PÕHJENDUS 2

2) võttes arvesse selliste vastastikkuse põhimõtet eiravate olukordade tõsidust, on oluline, et asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid sellest tingimata teataksid; saavutamaks seda, et asjaomane kolmas riik kehtestaks asjaomaste liikmesriikide kodanike suhtes uuesti viisavabaduse, tuleb ette näha erinevaid tasemeid ja tegutsemisviise hõlmav mehhanism, mida saaks rakendada kiiresti; samuti peab komisjon astuma viivitamata ühendusse asjaomase kolmanda riigiga, esitama nõukogule aruande ning komisjonil peab olema õigus teha nõukogule mis tahes hetkel ettepanek taaskehtestada asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutiselt viisanõue. Sellise otsuse vastuvõtmine ei tohi piirata võimalust kanda asjaomane kolmas riik määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisa nimekirja. Lisaks tuleb ette näha ajaline seos ajutise meetme jõustumise ja asjaomase kolmanda riigi I lisa nimekirja kandmise ettepaneku vahel;

2) võttes arvesse selliste vastastikkuse põhimõtet eiravate olukordade tõsidust, on oluline, et asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid sellest tingimata teataksid. Saavutamaks seda, et asjaomane kolmas riik kehtestaks asjaomaste liikmesriikide kodanike suhtes uuesti viisavabaduse, tuleb ette näha erinevaid tasemeid ja tegutsemisviise hõlmav mehhanism, mida saaks rakendada kiiresti. Samuti peab komisjon astuma viivitamata ühendusse asjaomase kolmanda riigiga, esitama
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule aruande ning komisjonil peab olema õigus teha nõukogule mis tahes hetkel ettepanek taaskehtestada asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutiselt viisanõue. Sellise otsuse vastuvõtmine ei tohi piirata võimalust kanda asjaomane kolmas riik määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisa nimekirja. Lisaks tuleb ette näha ajaline seos ajutise meetme jõustumise ja asjaomase kolmanda riigi I lisa nimekirja kandmise ettepaneku vahel.
  Läbipaistvuse ja demokraatliku järelevalve tagamiseks peaks Euroopa Parlamenti teavitama mehhanismist kõikides faasides, ja parlamendil peab olema võimalus ajutise meetme kohta arvamust avaldada.

Muudatusettepanek 2

PÕHJENDUS 3 A (uus)

3 a) Vastastikkuse põhimõtet tuleks kohaldada ka kolmanda riigi poolt kasutusele võetud tingimuste ja menetluste suhtes, mis piiravad oluliselt liikmesriikide kodanike liikumist.

Muudatusettepanek 3

PÕHJENDUS 5

5) tuleb ette näha üleminekusüsteem, mis hõlmab olukordi, kus mõne liikmesriigi suhtes kehtib käesoleva määruse jõustumise hetkel määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud kolmandate riikide kehtestatud viisanõue. Islandi ja Norra suhtes kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis' sätete edasiarendust lepingu tähenduses, mille on sõlminud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariik ja Norra Kuningriik nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonnas;

5) tuleb ette näha üleminekusüsteem, mis hõlmab olukordi, kus mõne liikmesriigi suhtes kehtib käesoleva määruse jõustumise hetkel määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud kolmandate riikide kehtestatud viisanõue. Selliste juhtumite puhul peaks komisjon pingutustes viisavabaduse kehtestamisel lähtuma vastastikkuse põhimõttest, et suurendada liikmesriikidevahelist solidaarsust. Islandi ja Norra suhtes kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis' sätete edasiarendust lepingu tähenduses, mille on sõlminud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariik ja Norra Kuningriik nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonnas;

Muudatusettepanek 4

ARTIKKEL 1

Artikli 1 lõike 4 punkt a (määrus (EÜ) nr 539/2001)

a)

kümne päeva
  jooksul pärast viisanõude väljakuulutamist või kehtestamist kolmanda riigi poolt teatab asjaomane liikmesriik sellest kirjalikult
  nõukogule ja
  komisjonile; teade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias;

| a) | 90 päeva
  jooksul pärast viisanõude kehtestamist või väljakuulutamist teatab asjaomane liikmesriik sellest kirjalikult komisjonile; teade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias; |
| --- | --- |

a)

90 päeva
  jooksul pärast viisanõude kehtestamist või väljakuulutamist teatab asjaomane liikmesriik sellest kirjalikult komisjonile; teade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias;

Muudatusettepanek 5

ARTIKKEL 1

Artikli 1 lõike 4 punkt b (määrus (EÜ) nr 539/2001)

| b) | komisjon astub asjaomase kolmanda riigiga viivitamata ühendusse viisavabaduse taaskehtestamiseks ning esitab hiljemalt kuue kuu jooksul pärast teate avaldamist nõukogule sellekohase aruande; |
| --- | --- |

b)

komisjon astub asjaomase kolmanda riigiga viivitamata ühendusse viisavabaduse taaskehtestamiseks ning esitab hiljemalt kuue kuu jooksul pärast teate avaldamist nõukogule sellekohase aruande;

| b) | komisjon astub asjaomase kolmanda riigiga viivitamata ühendusse viisavabaduse taaskehtestamiseks ning esitab hiljemalt kuue kuu jooksul pärast teate avaldamist
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule sellekohase aruande; |
| --- | --- |

b)

komisjon astub asjaomase kolmanda riigiga viivitamata ühendusse viisavabaduse taaskehtestamiseks ning esitab hiljemalt kuue kuu jooksul pärast teate avaldamist
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule sellekohase aruande;

Muudatusettepanek 6

ARTIKKEL 1

Artikli 1 lõike 4 punkt c (määrus (EÜ) nr 539/2001)

| c) | oma aruande järelduste valguses võib komisjon teha nõukogule ettepaneku võtta vastu ajutine meede, mis seisneb asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutiselt viisanõude taaskehtestamises. Nõukogu võtab kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu otsuse ettepaneku kohta; |
| --- | --- |

c)

oma aruande järelduste valguses võib komisjon teha nõukogule ettepaneku võtta vastu ajutine meede, mis seisneb asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutiselt viisanõude taaskehtestamises. Nõukogu võtab kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu otsuse ettepaneku kohta;

| c) | oma aruande järelduste valguses võib komisjon teha nõukogule
  hiljemalt kahe kuu jooksul pärast punktis b viidatud aruande esitamist
  ettepaneku võtta vastu ajutine meede, mis seisneb asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutiselt viisanõude taaskehtestamises, mille
  nõukogu edastab Euroopa Parlamendile. Nõukogu võtab kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu otsuse ettepaneku kohta; |
| --- | --- |

c)

oma aruande järelduste valguses võib komisjon teha nõukogule
  hiljemalt kahe kuu jooksul pärast punktis b viidatud aruande esitamist
  ettepaneku võtta vastu ajutine meede, mis seisneb asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutiselt viisanõude taaskehtestamises, mille
  nõukogu edastab Euroopa Parlamendile. Nõukogu võtab kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu otsuse ettepaneku kohta;

Muudatusettepanek 7

ARTIKKEL 1

Artikli 1 lõike 4 punkt c a (uus) (määrus (EÜ) nr 539/2001)

| c a) | kui Euroopa Parlament teatab põhistatud resolutsiooniga, et ei nõustu ettepanekuga võtta vastu ajutine meede asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutiselt viisanõude taaskehtestamiseks, vaatab komisjon ettepaneku uuesti läbi. Resolutsiooni arvesse võttes ja ühe kuu jooksul alates selle vastuvõtmisest võib komisjon esitada uue ettepaneku või jätkata menetlust. Komisjon teavitab oma tegevuse põhjustest; |
| --- | --- |

c a)

Muudatusettepanek 8

ARTIKKEL 1

Artikli 1 lõike 4 punkt c b (uus) (määrus (EÜ) nr 539/2001)

| c b) | kui komisjon ei esita ettepanekut võtta vastu ajutine meede asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes viisanõude taaskehtestamiseks, püüab ta taaskehtestada viisavabadust kuue kuu jooksul pärast punktis b viidatud aruande esitamist ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellekohase aruande. Kui kolmas riik ei ole viisanõuet tühistanud, esitab komisjon kahe kuu jooksul pärast aruande esitamist nõukogule ettepaneku võtta vastu ajutine meede asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutiselt viisanõude taaskehtestamiseks või ettepaneku muu asjakohase välismeetme kohta; nõukogu edastab ettepaneku Euroopa Parlamendile. Nõukogu võtab kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu otsuse ettepaneku kohta. Kohaldatakse punktis c a sätestatud menetlust; |
| --- | --- |

c b)

Muudatusettepanek 9

ARTIKLI 1 PUNKT 1 a (uus)

Artikkel 7 a (uus) (määrus (EÜ) nr 539/2001)

| 1 a | Lisatakse järgmine artikkel:



  Artikkel 7 a




  1. Juhul kui kolmas riik võtab kasutusele tingimusi või menetlusi, mis piiravad oluliselt mõne liikmesriigi kodanike liikumist, kohaldatakse järgmisi sätteid:










  a) | 90 päeva jooksul pärast viisanõude kehtestamist või väljakuulutamist teatab asjaomane liikmesriik sellest kirjalikult komisjonile; teade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias; |
| --- | --- | --- |

1 a

Artikkel 7 a

1. Juhul kui kolmas riik võtab kasutusele tingimusi või menetlusi, mis piiravad oluliselt mõne liikmesriigi kodanike liikumist, kohaldatakse järgmisi sätteid:

a)

90 päeva jooksul pärast viisanõude kehtestamist või väljakuulutamist teatab asjaomane liikmesriik sellest kirjalikult komisjonile; teade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias;

| b) | komisjon astub asjaomase kolmanda riigi ametiasutusega viivitamata ühendusse, et tagada nende tingimuste või menetluste kohaldamise välistamine ning esitab hiljemalt kuue kuu jooksul pärast teate avaldamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellekohase aruande; |
| --- | --- |

b)

komisjon astub asjaomase kolmanda riigi ametiasutusega viivitamata ühendusse, et tagada nende tingimuste või menetluste kohaldamise välistamine ning esitab hiljemalt kuue kuu jooksul pärast teate avaldamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellekohase aruande;

| c) | oma aruande järelduste valguses võib komisjon teha nõukogule hiljemalt kahe kuu jooksul pärast punktis b viidatud aruande esitamist ettepaneku võtta vastu ajutine meede, millega kehtestatakse asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes Euroopa Liitu reisimisel võrreldavad tingimused või menetlused; nõukogu edastab ettepaneku Euroopa Parlamendile. Nõukogu võtab kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu otsuse selle ettepaneku kohta; |
| --- | --- |

c)

oma aruande järelduste valguses võib komisjon teha nõukogule hiljemalt kahe kuu jooksul pärast punktis b viidatud aruande esitamist ettepaneku võtta vastu ajutine meede, millega kehtestatakse asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes Euroopa Liitu reisimisel võrreldavad tingimused või menetlused; nõukogu edastab ettepaneku Euroopa Parlamendile. Nõukogu võtab kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu otsuse selle ettepaneku kohta;

| d) | kui Euroopa Parlament teatab põhistatud resolutsiooniga, et ei nõustu ettepanekuga võtta vastu ajutine meede asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes Euroopa Liitu reisimisel võrreldavate tingimuste või menetluste kehtestamiseks, vaatab komisjon ettepaneku uuesti läbi. Resolutsiooni arvesse võttes ja ühe kuu jooksul alates selle vastuvõtmisest võib komisjon esitada uue ettepaneku või jätkata menetlust. Komisjon teavitab oma tegevuse põhjustest; |
| --- | --- |

d)

kui Euroopa Parlament teatab põhistatud resolutsiooniga, et ei nõustu ettepanekuga võtta vastu ajutine meede asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes Euroopa Liitu reisimisel võrreldavate tingimuste või menetluste kehtestamiseks, vaatab komisjon ettepaneku uuesti läbi. Resolutsiooni arvesse võttes ja ühe kuu jooksul alates selle vastuvõtmisest võib komisjon esitada uue ettepaneku või jätkata menetlust. Komisjon teavitab oma tegevuse põhjustest;

| e) | kui komisjon ei esita ettepanekut võtta vastu ajutine meede asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes Euroopa Liitu reisimisel võrreldavate tingimuste või menetluste kehtestamiseks, üritab ta kuue kuu jooksul pärast punktis b viidatud aruande esitamist uuesti tarvitusele võtta vajalikke abinõusid nende tingimuste või menetluste kohaldamise välistamiseks ning teavitab nendest menetlustest Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Kui kolmas riik jätkab nende tingimuste või menetluste kohaldamist, esitab komisjon kahe kuu jooksul pärast aruande esitamist nõukogule ettepaneku asjakohase meetme kohta, mis põhineks vastastikkuse põhimõttel; nõukogu edastab ettepaneku Euroopa Parlamendile. Nõukogu võtab kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu otsuse ettepaneku kohta. Kohaldatakse punktis d sätestatud menetlust; |
| --- | --- |

e)

kui komisjon ei esita ettepanekut võtta vastu ajutine meede asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes Euroopa Liitu reisimisel võrreldavate tingimuste või menetluste kehtestamiseks, üritab ta kuue kuu jooksul pärast punktis b viidatud aruande esitamist uuesti tarvitusele võtta vajalikke abinõusid nende tingimuste või menetluste kohaldamise välistamiseks ning teavitab nendest menetlustest Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Kui kolmas riik jätkab nende tingimuste või menetluste kohaldamist, esitab komisjon kahe kuu jooksul pärast aruande esitamist nõukogule ettepaneku asjakohase meetme kohta, mis põhineks vastastikkuse põhimõttel; nõukogu edastab ettepaneku Euroopa Parlamendile. Nõukogu võtab kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu otsuse ettepaneku kohta. Kohaldatakse punktis d sätestatud menetlust;

| f) | kui komisjon peab vajalikuks, võib ta esitada punktides c ja e viidatud ettepaneku ilma eelnevalt teavitamata. Sellele ettepanekule kohaldatakse punktides c ja d sätestatud menetlust; |
| --- | --- |

f)

kui komisjon peab vajalikuks, võib ta esitada punktides c ja e viidatud ettepaneku ilma eelnevalt teavitamata. Sellele ettepanekule kohaldatakse punktides c ja d sätestatud menetlust;

| g) | kui kolmas riik tühistab tingimused või menetlused, mis piiravad oluliselt liikmesriikide kodanike liikumist, teatab asjaomane liikmesriik sellest komisjonile. Teade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias. Kõik vastavalt punktile c võetud ajutised meetmed ja punktile e võetud asjakohased meetmed muutuvad automaatselt kehtetuks hetkest, mil jõustub otsus tühistada tingimused või menetlused, mis piiravad oluliselt mõne liikmesriigi kodanike liikumist. |
| --- | --- |

g)

kui kolmas riik tühistab tingimused või menetlused, mis piiravad oluliselt liikmesriikide kodanike liikumist, teatab asjaomane liikmesriik sellest komisjonile. Teade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias. Kõik vastavalt punktile c võetud ajutised meetmed ja punktile e võetud asjakohased meetmed muutuvad automaatselt kehtetuks hetkest, mil jõustub otsus tühistada tingimused või menetlused, mis piiravad oluliselt mõne liikmesriigi kodanike liikumist.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0149

Siseturg uutes liikmesriikides

Euroopa Parlamendi resolutsioon siseturu kohta uutes liikmesriikides: olukord, võimalused ja õppetunnid (2004/2155(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut;

| — | võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut (1);

| — | võttes arvesse 13. juuli 2004. aasta Internal Market Scoreboard väljaannet nr 13; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. juuli 2004. aasta Internal Market Scoreboard väljaannet nr 13;

| — | võttes arvesse institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (2);

| — | võttes arvesse 1 579 siseturu direktiivi, mille ülevõtmise hiliseim kuupäev on mitte hiljem kui 15. november 2004; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1 579 siseturu direktiivi, mille ülevõtmise hiliseim kuupäev on mitte hiljem kui 15. november 2004;

| — | võttes arvesse komisjoni 7. mai 2003. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: “Siseturu strateegia - prioriteedid 2003-2006” (KOM(2003)0238); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. mai 2003. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: “Siseturu strateegia - prioriteedid 2003-2006” (KOM(2003)0238);

| — | võttes arvesse komisjoni 21. jaanuari 2004. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: “Raport siseturu strateegia (2003-2006) rakendamise kohta” (KOM(2004)0022); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. jaanuari 2004. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: “Raport siseturu strateegia (2003-2006) rakendamise kohta” (KOM(2004)0022);

| — | võttes arvesse Wim Koki juhitava kõrgetasemelise töörühma novembris 2004 avaldatud raportit “Vastamisi väljakutsega: Lissaboni kasvu- ja tööhõivestrateegia”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Wim Koki juhitava kõrgetasemelise töörühma novembris 2004 avaldatud raportit “Vastamisi väljakutsega: Lissaboni kasvu- ja tööhõivestrateegia”;

| — | võttes arvesse Euroopa Kaubandus- ja Tööstuskodade Liidu (EUROCHAMBERS) ning Sloveenia Ettevõtete ja Teadusuuringute Ühingu (SBRA) avaldatud raportit “CAPE 2004 uuring: ettevõtete valmisolek laienemiseks Kesk-Euroopas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kaubandus- ja Tööstuskodade Liidu (EUROCHAMBERS) ning Sloveenia Ettevõtete ja Teadusuuringute Ühingu (SBRA) avaldatud raportit “CAPE 2004 uuring: ettevõtete valmisolek laienemiseks Kesk-Euroopas”;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A6-0068/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A6-0068/2005);

| A. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punkt c sätestab, et ühenduse tegevus hõlmab siseturu loomist, mida iseloomustab kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punkt c sätestab, et ühenduse tegevus hõlmab siseturu loomist, mida iseloomustab kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel;

| B. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punkt h sätestab, et ühenduse tegevus hõlmab liikmesriikide tegevuse ühtlustamist ühisturu toimimiseks vajalikul määral; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punkt h sätestab, et ühenduse tegevus hõlmab liikmesriikide tegevuse ühtlustamist ühisturu toimimiseks vajalikul määral;

| C. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artikkel 10 kutsub liikmesriike võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada nende kohustuste täitmine, mis tulenevad asutamislepingust või ühenduse institutsioonide võetud meetmetest ning sätestab, et nad hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid kahjustada asutamislepingu eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artikkel 10 kutsub liikmesriike võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada nende kohustuste täitmine, mis tulenevad asutamislepingust või ühenduse institutsioonide võetud meetmetest ning sätestab, et nad hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid kahjustada asutamislepingu eesmärkide saavutamist;

| D. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 14 lõige 2 sätestab, et siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt asutamislepingu sätetele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 14 lõige 2 sätestab, et siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt asutamislepingu sätetele;

| E. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 18 lõige 1 sätestab, et igal liidu kodanikul on teatavatel tingimustel õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 18 lõige 1 sätestab, et igal liidu kodanikul on teatavatel tingimustel õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil;

| F. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artiklid 23 ja 24 näevad ette kaupade vaba liikumist ühenduse piires; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artiklid 23 ja 24 näevad ette kaupade vaba liikumist ühenduse piires;

| G. | arvestades, et EÜ asutamislepingu kolmanda osa III jaotis näeb ette isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumist ühenduse piires; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EÜ asutamislepingu kolmanda osa III jaotis näeb ette isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumist ühenduse piires;

| H. | arvestades, et Euroopa Ühenduse rajatud siseturg on vaieldamatult osutunud majanduslikult edukaks ning olnud edasiviivaks jõuks majandusliku ühtekuuluvuse edendamisel ja piirkondlike erinevuste jätkuval kõrvaldamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Ühenduse rajatud siseturg on vaieldamatult osutunud majanduslikult edukaks ning olnud edasiviivaks jõuks majandusliku ühtekuuluvuse edendamisel ja piirkondlike erinevuste jätkuval kõrvaldamisel;

| I. | arvestades, et siseturu rajamine jõuab tõeliselt lõpule alles siis, kui kõik liikmesriigid võtavad üle ja jõustavad siseturu direktiivid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et siseturu rajamine jõuab tõeliselt lõpule alles siis, kui kõik liikmesriigid võtavad üle ja jõustavad siseturu direktiivid;

| J. | arvestades, et nende direktiivide ülevõtmata jätmine, mitterakendamine ja mittejõustamine põhjustab siseturu killustumist, tõkestab Euroopa majanduse edasise kasvu ja suurendab piirkondlikke erinevusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nende direktiivide ülevõtmata jätmine, mitterakendamine ja mittejõustamine põhjustab siseturu killustumist, tõkestab Euroopa majanduse edasise kasvu ja suurendab piirkondlikke erinevusi;

| K. | arvestades, et hiline või ebaõige ülevõtmine ei võimalda ettevõtetel ega tarbijatel saada osa siseturu korraliku toimimisega kaasnevast majanduslikust kasust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hiline või ebaõige ülevõtmine ei võimalda ettevõtetel ega tarbijatel saada osa siseturu korraliku toimimisega kaasnevast majanduslikust kasust;

| L. | arvestades, et ühenduse õigusaktide mõjus ülevõtmine ja rakendamine aitab suurendada vastastikust usaldust valitsuste, kodanike ning ettevõtete vahel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ühenduse õigusaktide mõjus ülevõtmine ja rakendamine aitab suurendada vastastikust usaldust valitsuste, kodanike ning ettevõtete vahel;

| M. | arvestades, et Lissaboni strateegia keskne eesmärk on ehitada aastaks 2010 üles maailma kõige dünaamilisem ja konkurentsivõimelisem teadmistepõhine majandus, luua rohkem ja paremaid töökohti ning tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja keskkonnakaitse kõrget taset; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Lissaboni strateegia keskne eesmärk on ehitada aastaks 2010 üles maailma kõige dünaamilisem ja konkurentsivõimelisem teadmistepõhine majandus, luua rohkem ja paremaid töökohti ning tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja keskkonnakaitse kõrget taset;

| 1. | on veendunud, et uue laienenud Euroopa turu täieliku potentsiaali rakendamiseks tuleb kõik veel ülevõtmata ja rakendamata siseturu direktiivid võtta üle ja rakendada nõnda, et eemaldada kiiresti senini püsivad takistused kaupade, isikute, teenuste ja kapitali liikumise eest; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et uue laienenud Euroopa turu täieliku potentsiaali rakendamiseks tuleb kõik veel ülevõtmata ja rakendamata siseturu direktiivid võtta üle ja rakendada nõnda, et eemaldada kiiresti senini püsivad takistused kaupade, isikute, teenuste ja kapitali liikumise eest;

| 2. | soovitab uutel liikmesriikidel töötada välja rakendusstrateegiaid, mis võimaldaksid ühenduse õigusakte mõjusalt rakendada ning parandada tarbijate, tootjate, kaupmeeste ja kohtute teadlikkust uute õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

2.

soovitab uutel liikmesriikidel töötada välja rakendusstrateegiaid, mis võimaldaksid ühenduse õigusakte mõjusalt rakendada ning parandada tarbijate, tootjate, kaupmeeste ja kohtute teadlikkust uute õigusaktide kohta;

| 3. | nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu istungjärkudel soovitatud 1,5protsendilist eesmärki direktiivide ülevõtmise puudujääkide osas võtaksid tõsiselt kõik liikmesriigid ja et seda toetaks iga liikmesriigi tugev poliitiline tahe võtta veel ülevõtmata direktiivid üle kindlaks kuupäevaks; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu istungjärkudel soovitatud 1,5protsendilist eesmärki direktiivide ülevõtmise puudujääkide osas võtaksid tõsiselt kõik liikmesriigid ja et seda toetaks iga liikmesriigi tugev poliitiline tahe võtta veel ülevõtmata direktiivid üle kindlaks kuupäevaks;

| 4. | soovitab, et siseturu direktiivide õigeaegsele ülevõtmisele ja tõhusale rakendamisele lisaks peaksid liikmesriigid viima läbi nende olemasoleva seadusandluse ülevaatamise, et määrata kindlaks nende vastavus ELi eeskirjadele aitamaks kaasa turutakistuste kõrvaldamise protsessile ja avades siseturu konkurentsile; |
| --- | --- |

4.

soovitab, et siseturu direktiivide õigeaegsele ülevõtmisele ja tõhusale rakendamisele lisaks peaksid liikmesriigid viima läbi nende olemasoleva seadusandluse ülevaatamise, et määrata kindlaks nende vastavus ELi eeskirjadele aitamaks kaasa turutakistuste kõrvaldamise protsessile ja avades siseturu konkurentsile;

| 5. | tervitab asjaolu, et uued liikmesriigid on oma seadusandluses rakendanud vastastikuse tunnustamise põhimõtet ja, veelgi enam, et mõned liikmesriigid on võtnud vastu ka horisontaalse vastastikuse tunnustamise klausli, mis automaatselt tunnustab seda põhimõtet veel ühtlustamata valdkondades, aga taaskinnitab vajadust liikuda vertikaalse harmoniseerimise kui siseturu peamise eesmärgi suunas; |
| --- | --- |

5.

tervitab asjaolu, et uued liikmesriigid on oma seadusandluses rakendanud vastastikuse tunnustamise põhimõtet ja, veelgi enam, et mõned liikmesriigid on võtnud vastu ka horisontaalse vastastikuse tunnustamise klausli, mis automaatselt tunnustab seda põhimõtet veel ühtlustamata valdkondades, aga taaskinnitab vajadust liikuda vertikaalse harmoniseerimise kui siseturu peamise eesmärgi suunas;

| 6. | tunnustab eriti paljusid uusi liikmesriike nende tegevuse eest Euroopa tootestandardite vastuvõtmisel, mida tehti paljudel juhtudel tublisti enne vanu liikmesriike; |
| --- | --- |

6.

tunnustab eriti paljusid uusi liikmesriike nende tegevuse eest Euroopa tootestandardite vastuvõtmisel, mida tehti paljudel juhtudel tublisti enne vanu liikmesriike;

| 7. | kutsub uute liikmesriikide ametiasutusi üles suurendama ja parandama oma haldussuutlikkust, et niiviisi vähendada lünka ühenduse õigusaktide formaalse vastavuse ja tegeliku rakendamise vahel; |
| --- | --- |

7.

kutsub uute liikmesriikide ametiasutusi üles suurendama ja parandama oma haldussuutlikkust, et niiviisi vähendada lünka ühenduse õigusaktide formaalse vastavuse ja tegeliku rakendamise vahel;

| 8. | teeb ettepaneku, et Lissaboni strateegiaga seatud eesmärkide saavutamiseks peaksid uued liikmesriigid suurendama oma teadusuuringute- ja arendusalaseid investeeringuid, mis on käesoleval ajal tublisti allpool ELi keskmist, edendama paremaid kontakte uurimisasutuste ja ettevõtete vahel ning arendama välja tõhusamad haridus- ja koolitussüsteemid, et niiviisi parandada tööjõuturu kvaliteeti, võttes arvesse äsjaavaldatud raportis “Vastamisi väljakutsega: Lissaboni kasvu- ja tööhõivestrateegia” antud soovitusi; |
| --- | --- |

8.

teeb ettepaneku, et Lissaboni strateegiaga seatud eesmärkide saavutamiseks peaksid uued liikmesriigid suurendama oma teadusuuringute- ja arendusalaseid investeeringuid, mis on käesoleval ajal tublisti allpool ELi keskmist, edendama paremaid kontakte uurimisasutuste ja ettevõtete vahel ning arendama välja tõhusamad haridus- ja koolitussüsteemid, et niiviisi parandada tööjõuturu kvaliteeti, võttes arvesse äsjaavaldatud raportis “Vastamisi väljakutsega: Lissaboni kasvu- ja tööhõivestrateegia” antud soovitusi;

| 9. | märgib intellektuaalomandi tõhusa reguleerimise tähtsust, et ergutada innovatsiooni ja kasutada uusi ideid ärieesmärgil ning arendada loovat sisu off-line ja on-line keskkonnas; innustab uusi liikmesriike tagama, et patendi ja autoriõiguse kaitse süsteemid toimiksid tõhusalt ja võltsimis- ja piraatlusvastaseid meetmeid rahastataks piisavalt; |
| --- | --- |

9.

märgib intellektuaalomandi tõhusa reguleerimise tähtsust, et ergutada innovatsiooni ja kasutada uusi ideid ärieesmärgil ning arendada loovat sisu off-line ja on-line keskkonnas; innustab uusi liikmesriike tagama, et patendi ja autoriõiguse kaitse süsteemid toimiksid tõhusalt ja võltsimis- ja piraatlusvastaseid meetmeid rahastataks piisavalt;

| 10. | kutsub intellektuaalomandi kaitse tagamise äärmise olulisuse tõttu digitaaltehnoloogiat puudutavate leiutiste osas nõukogu üles tegema tihedamat koostööd Euroopa Parlamendiga uute patendimeetmete heakskiitmisel, mis näevad ette tehniliste leiutiste patentsuse kindla raamistiku selles valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

kutsub intellektuaalomandi kaitse tagamise äärmise olulisuse tõttu digitaaltehnoloogiat puudutavate leiutiste osas nõukogu üles tegema tihedamat koostööd Euroopa Parlamendiga uute patendimeetmete heakskiitmisel, mis näevad ette tehniliste leiutiste patentsuse kindla raamistiku selles valdkonnas;

| 11. | kutsub uute liikmesriikide riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles arendama välja paindlik ja dünaamiline tööturg, et niiviisi suurendada tööhõivet erasektoris ning lahendada struktuurse tööpuuduse ja piirkondliku erinevuste probleemid; |
| --- | --- |

11.

kutsub uute liikmesriikide riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles arendama välja paindlik ja dünaamiline tööturg, et niiviisi suurendada tööhõivet erasektoris ning lahendada struktuurse tööpuuduse ja piirkondliku erinevuste probleemid;

| 12. | märgib tõhusa kutsekvalifikatsioonide süsteemi rajamise ja vastastikuselt tunnustatud standardite määratlemise edendamise tähtsust; teeb ettepaneku, et komisjon võiks ette näha eraldi vahendid kutseorganite arendamise abistamiseks liikmesriikides, et ergutada kõrgkvalifitseeritud tööjõu arendamist; |
| --- | --- |

12.

märgib tõhusa kutsekvalifikatsioonide süsteemi rajamise ja vastastikuselt tunnustatud standardite määratlemise edendamise tähtsust; teeb ettepaneku, et komisjon võiks ette näha eraldi vahendid kutseorganite arendamise abistamiseks liikmesriikides, et ergutada kõrgkvalifitseeritud tööjõu arendamist;

| 13. | rõhutab siseturu rajamise lõpuleviimise tähtsust, et niiviisi vähendada sotsiaalseid ja piirkondlikke erinevusi uutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

13.

rõhutab siseturu rajamise lõpuleviimise tähtsust, et niiviisi vähendada sotsiaalseid ja piirkondlikke erinevusi uutes liikmesriikides;

| 14. | märgib dünaamilise teenusteturu tähtsust töökohtade loomisel ja uute ettevõtjate rajamisel; rõhutab teenuste siseturu direktiivi ettepaneku suurt tähtsust uute liikmesriikide majandustele; siiski arvab, et antud eesmärk tuleb saavutada piiramata sotsiaalset ühtekuuluvust liidus ja Euroopa tarbijate kõrgetasemelist kaitset; |
| --- | --- |

14.

märgib dünaamilise teenusteturu tähtsust töökohtade loomisel ja uute ettevõtjate rajamisel; rõhutab teenuste siseturu direktiivi ettepaneku suurt tähtsust uute liikmesriikide majandustele; siiski arvab, et antud eesmärk tuleb saavutada piiramata sotsiaalset ühtekuuluvust liidus ja Euroopa tarbijate kõrgetasemelist kaitset;

| 15. | nõuab tungivalt uute liikmesriikide riiklikelt, piirkondlikelt ja kohalikelt ametiasutustelt, et nad parandaksid ja laiendaksid oma ülesandeid ELi ja siseturu toimimise ning õigusaktidega seonduva teabe levitamisel; peab oluliseks, et avalikkus saaks teavet ja juhendamist tarbija õiguste alal ja siseturul töötamise ja enesekehtestamise võimaluste alal; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt uute liikmesriikide riiklikelt, piirkondlikelt ja kohalikelt ametiasutustelt, et nad parandaksid ja laiendaksid oma ülesandeid ELi ja siseturu toimimise ning õigusaktidega seonduva teabe levitamisel; peab oluliseks, et avalikkus saaks teavet ja juhendamist tarbija õiguste alal ja siseturul töötamise ja enesekehtestamise võimaluste alal;

| 16. | kutsub uusi liikmesriike üles tagama, et kohtuvälise lahendi saavutamise vahendid ja probleemi lahendamise vahendid, nagu SOLVIT (3), saaksid piisava finantstoetuse arenduseks ning toimimiseks, et kindlustada Euroopa kodanikud ja ettevõtjad vahenditega lahendamaks probleeme, millega nad võivad kokku põrkuda siseturu arenemise käigus; |
| --- | --- |

16.

kutsub uusi liikmesriike üles tagama, et kohtuvälise lahendi saavutamise vahendid ja probleemi lahendamise vahendid, nagu SOLVIT (3), saaksid piisava finantstoetuse arenduseks ning toimimiseks, et kindlustada Euroopa kodanikud ja ettevõtjad vahenditega lahendamaks probleeme, millega nad võivad kokku põrkuda siseturu arenemise käigus;

| 17. | tervitab komisjoni 20. oktoobril 2004. aastal algatatud rikkumiserimenetlust uute liikmesriikide vastu, kes ei olnud võtnud üle kõnealuseid direktiive tähtaegselt 1. maiks 2004; |
| --- | --- |

17.

tervitab komisjoni 20. oktoobril 2004. aastal algatatud rikkumiserimenetlust uute liikmesriikide vastu, kes ei olnud võtnud üle kõnealuseid direktiive tähtaegselt 1. maiks 2004;

| 18. | on veendunud, et ühenduse õigustiku lihtsamaks ülevõtmiseks tuleb ülevõtmise hetkeseisust teavitada sagedamini. Teavet peaks värskendama Internal Market Scoreboard ja selle toodud andmeid kasutatakse musta nimekirja koostamisel kõikidest liikmesriikidest, kes on jäänud ülevõtmisprotsessis tagaajaja ossa; |
| --- | --- |

18.

on veendunud, et ühenduse õigustiku lihtsamaks ülevõtmiseks tuleb ülevõtmise hetkeseisust teavitada sagedamini. Teavet peaks värskendama Internal Market Scoreboard ja selle toodud andmeid kasutatakse musta nimekirja koostamisel kõikidest liikmesriikidest, kes on jäänud ülevõtmisprotsessis tagaajaja ossa;

| 19. | on seisukohal, et komisjon peaks alustama kehtivate ühenduse õigusaktide ümbertöötamist, et muuta need lihtsamateks. See aitaks suuresti kaasa ülevõtmis- ja rakendamisprotsessile, edendaks veelgi ühendusesisest liikumist ja kaubandust ning tugevdaks Euroopa majanduskasvu; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et komisjon peaks alustama kehtivate ühenduse õigusaktide ümbertöötamist, et muuta need lihtsamateks. See aitaks suuresti kaasa ülevõtmis- ja rakendamisprotsessile, edendaks veelgi ühendusesisest liikumist ja kaubandust ning tugevdaks Euroopa majanduskasvu;

| 20. | märgib lihtsa ja mõjusa regulatiivse kliima tähtsust, et vähendada ärikulusid ja suurendada võimalikult vastavust; innustab uusi liikmesriike võtma siseturu õigustiku üle võimalikult lihtsal viisil. Teeb ettepaneku, et uued liikmesriigid toetaksid aktiivselt komisjoni parema õigusloome programme, andes oma teadmised kehtiva õigustiku keerulisusest edasi nüüd, mil need on veel värskelt meeles; |
| --- | --- |

20.

märgib lihtsa ja mõjusa regulatiivse kliima tähtsust, et vähendada ärikulusid ja suurendada võimalikult vastavust; innustab uusi liikmesriike võtma siseturu õigustiku üle võimalikult lihtsal viisil. Teeb ettepaneku, et uued liikmesriigid toetaksid aktiivselt komisjoni parema õigusloome programme, andes oma teadmised kehtiva õigustiku keerulisusest edasi nüüd, mil need on veel värskelt meeles;

| 21. | teeb ettepaneku, et Scoreboard'i uuendatakse Euroopa Ülemkogu tasemel ja seda tunnustatakse poliitilisel tasandil peamise pidepunktina ülevõtmise hetkeseisu kohta; |
| --- | --- |

21.

teeb ettepaneku, et Scoreboard'i uuendatakse Euroopa Ülemkogu tasemel ja seda tunnustatakse poliitilisel tasandil peamise pidepunktina ülevõtmise hetkeseisu kohta;

| 22. | on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks mängima proaktiivsemat rolli olukorra jälgimisel ja surve avaldamisel liikmesriikidele direktiivide ülevõtmiseks; |
| --- | --- |

22.

on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks mängima proaktiivsemat rolli olukorra jälgimisel ja surve avaldamisel liikmesriikidele direktiivide ülevõtmiseks;

| 23. | tuletab meelde oma lubadust mõjutada vajaduse korral asjakohaselt ja aktiivselt Lissaboni agenda ümberorienteerumist, samas säilitades tasakaalu Lissaboni ja Göteborgi protsessi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõõtme vahel, et välja arendada ambitsioonikas säästva arengu strateegia; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde oma lubadust mõjutada vajaduse korral asjakohaselt ja aktiivselt Lissaboni agenda ümberorienteerumist, samas säilitades tasakaalu Lissaboni ja Göteborgi protsessi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõõtme vahel, et välja arendada ambitsioonikas säästva arengu strateegia;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 17.

(2)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(3)  SOLVIT on probleemide lahendamise vabatahtlik on-line-võrgustik, mille kaudu teevad ELi liikmesriigid koostööd probleemide lahendamisel; seda ilma kohtumenetlusalaste probleemideta, mille põhjuseks on siseturgu puudutavate õigusaktide ebaõige rakendamine liikmesriikide avaliku võimu asutuste poolt. Igas ELi liikmesriigis on SOLVIT-keskus. SOLVIT-keskused võivad abistada kodanikelt ja ettevõtjatelt saadud kaebuste lahendamisel. Nad on riikide haldusaparaadi osaks ja on nähtud ette tegelike lahendite leidmiseks probleemidele kümne nädala jooksul.

P6_TA(2005)0150

Inimõigused maailmas

Aastaaruanne inimõiguste kohta maailmas 2004. aastal ja ELi poliitika kohta antud küsimuses (2004/2151(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevaid õigusakte; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevaid õigusakte;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi jõustumist 1. juulil 2002 ja selle Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga (ICC) seotud resolutsioone (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi jõustumist 1. juulil 2002 ja selle Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga (ICC) seotud resolutsioone (1);

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni hartat;

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni protokolli nr 13, mis puudutab surmanuhtluse täielikku kaotamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni protokolli nr 13, mis puudutab surmanuhtluse täielikku kaotamist;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 6, 11, 13 ja 19 ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 177 ja 300; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 6, 11, 13 ja 19 ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 177 ja 300;

| — | võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut (3);

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2003. a resolutsiooni rahust ja inimväärikusest Lähis-Idas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2003. a resolutsiooni rahust ja inimväärikusest Lähis-Idas (4);

| — | võttes arvesse oma 24. veebruari 2005. a resolutsiooni ÜRO inimõiguste komisjoni 61. istungjärgul Genfis (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. veebruari 2005. a resolutsiooni ÜRO inimõiguste komisjoni 61. istungjärgul Genfis (5);

| — | võttes arvesse ELi kuuendat inimõiguste aastaaruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kuuendat inimõiguste aastaaruannet;

| — | võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi esimest ja teist Araabia inimarengu raportit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi esimest ja teist Araabia inimarengu raportit;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit (A6-0086/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit (A6-0086/2005);

| A. | käesoleva resolutsiooniga ei üritata katta kõike, vaid rõhutada kahes põhiosas esiteks kõige tähtsamaid inimõigusi puudutavaid arengutendentse väljaspool ELi geograafilises järjekorras ja teiseks kaheksat temaatilist võtmeküsimust, mis ELi jaoks tulevastel aastatel on tähtsad; |
| --- | --- |

A.

käesoleva resolutsiooniga ei üritata katta kõike, vaid rõhutada kahes põhiosas esiteks kõige tähtsamaid inimõigusi puudutavaid arengutendentse väljaspool ELi geograafilises järjekorras ja teiseks kaheksat temaatilist võtmeküsimust, mis ELi jaoks tulevastel aastatel on tähtsad;

Küsimused eri maades

Kandidaatriigid

| 1. | meenutab oma läbirääkija/kandidaatriikide Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi kohta koostatud põhjalike eriraportite järeldusi, õnnitleb neid inimõiguste osas tehtud edusammude puhul, kuid tuletab neile meelde, et ees on veel palju tööd; seepärast soovitab neil jätkata ja kahekordistada oma jõupingutusi selles küsimuses; |
| --- | --- |

1.

meenutab oma läbirääkija/kandidaatriikide Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi kohta koostatud põhjalike eriraportite järeldusi, õnnitleb neid inimõiguste osas tehtud edusammude puhul, kuid tuletab neile meelde, et ees on veel palju tööd; seepärast soovitab neil jätkata ja kahekordistada oma jõupingutusi selles küsimuses;

Lääne-Balkan

| 2. | leiab, et Euroopa Parlament peaks tegema rohkem tööd inimõiguste garanteerimise jaoks nii Vojvodinas kui Kosovos; |
| --- | --- |

2.

leiab, et Euroopa Parlament peaks tegema rohkem tööd inimõiguste garanteerimise jaoks nii Vojvodinas kui Kosovos;

| 3. | kutsub Horvaatiat, Bosniat ja Hertsegoviinat, Serbiat ja Montenegrot tagama sõjakuritegude õiglased kohtuasjad; tuletab neile meelde nende kohust teha täiel määral koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

3.

kutsub Horvaatiat, Bosniat ja Hertsegoviinat, Serbiat ja Montenegrot tagama sõjakuritegude õiglased kohtuasjad; tuletab neile meelde nende kohust teha täiel määral koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga;

| 4. | tuletab Serbiale ja Montenegrole meelde inimõiguste ja õigusriigi tagamise tähtsust, eriti vajadust mõista hukka ja seaduslikult tegeleda kõikide etnilisel pinnal toime pandud sallimatuse ja vägivallategudega; |
| --- | --- |

4.

tuletab Serbiale ja Montenegrole meelde inimõiguste ja õigusriigi tagamise tähtsust, eriti vajadust mõista hukka ja seaduslikult tegeleda kõikide etnilisel pinnal toime pandud sallimatuse ja vägivallategudega;

Euroopa Liidu naabrus ja Lähis-Ida

| 5. | soosib inimõiguste austamise süvendamiseks naaberriikides ja Vahemere piirkonnas sõltumatute kodanikuühiskonnale avatud institutsioonide loomist asjaomastes riikides, mis suudaksid tagada allakirjutatud kahe- ja mitmepoolsetest lepingutest tulenevate õiguste efektiivse rakendamise; |
| --- | --- |

5.

soosib inimõiguste austamise süvendamiseks naaberriikides ja Vahemere piirkonnas sõltumatute kodanikuühiskonnale avatud institutsioonide loomist asjaomastes riikides, mis suudaksid tagada allakirjutatud kahe- ja mitmepoolsetest lepingutest tulenevate õiguste efektiivse rakendamise;

| 6. | nõuab veelgi suuremat austust naiste ja vähemuste õiguste ning meediavabaduse ja -pluralismi vastu, inimõiguste austamist kriminaalsüsteemis ning piinamise ja surmanuhtluse kaotamist riikides, millega Euroopa Liit on sõlminud assotsiatsioonilepingud ja peab läbirääkimisi tegevusplaanide osas; |
| --- | --- |

6.

nõuab veelgi suuremat austust naiste ja vähemuste õiguste ning meediavabaduse ja -pluralismi vastu, inimõiguste austamist kriminaalsüsteemis ning piinamise ja surmanuhtluse kaotamist riikides, millega Euroopa Liit on sõlminud assotsiatsioonilepingud ja peab läbirääkimisi tegevusplaanide osas;

| 7. | loodab, et Barcelona protsessi raames tehakse suuremaid jõupingutusi naiste õiguste edendamiseks; nõuab selles osas piirkondliku tegevuskava koostamist, mille eesmärk on naiste õiguste ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine ÜRO arenguprogrammi vaimus; kutsub kõiki Barcelona protsessi liikmesriike tagasi võtma reservatsioone, mis puudutavad naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni (CEDAW); |
| --- | --- |

7.

loodab, et Barcelona protsessi raames tehakse suuremaid jõupingutusi naiste õiguste edendamiseks; nõuab selles osas piirkondliku tegevuskava koostamist, mille eesmärk on naiste õiguste ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine ÜRO arenguprogrammi vaimus; kutsub kõiki Barcelona protsessi liikmesriike tagasi võtma reservatsioone, mis puudutavad naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni (CEDAW);

| 8. | rõhutab, et regiooni riigid peavad tegema edusamme inimõiguste valdkonnas ning eriti koostöö osas endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (ICTY); efektiivse poliitika rakendamise osas põgenike ja ümberasustatud isikute tagasipöördumise soodustamiseks; vähemuste õiguste austamise osas; aktiivse poliitika rakendamise osas inimkaubanduse vastu; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et regiooni riigid peavad tegema edusamme inimõiguste valdkonnas ning eriti koostöö osas endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (ICTY); efektiivse poliitika rakendamise osas põgenike ja ümberasustatud isikute tagasipöördumise soodustamiseks; vähemuste õiguste austamise osas; aktiivse poliitika rakendamise osas inimkaubanduse vastu;

| 9. | kutsub kõiki riike, kes oma läheduse tõttu Euroopa Liidule mõjutavad üksteist Euroopa Liiduga poliitiliselt, kaubanduslikult ja sotsiaalselt, mõistma, et majandus- ja sotsiaalreformi alusena on vajalik kehtestada poliitika, mis edendab ja rakendab inimõigusi ja demokraatlikke standardeid vastavalt rahvusvahelisele inimõigusi puudutavale õigusele; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki riike, kes oma läheduse tõttu Euroopa Liidule mõjutavad üksteist Euroopa Liiduga poliitiliselt, kaubanduslikult ja sotsiaalselt, mõistma, et majandus- ja sotsiaalreformi alusena on vajalik kehtestada poliitika, mis edendab ja rakendab inimõigusi ja demokraatlikke standardeid vastavalt rahvusvahelisele inimõigusi puudutavale õigusele;

| 10. | on rahul Ukraina vastvalitud presidendi poolt käesolevale parlamendile 2005. aasta veebruaris Strasbourgis esitatud pöördumises tehtud jõulise viitega inimõiguste normide alalhoidmisele, on rahul faktiga, et presidendivalimiste ajal hoiti Ukrainas alal õigusriiki, ning julgustab Ukrainat valima avatuse ja demokraatia teed, mis on asendamatuks alusmüüriks inimõiguste tagamisel kõige laiemas mõistes kõigile riigi kodanikele; kutsub uut valitsust tegema seadusandlikke ja poliitilisi reforme, mis garanteeriksid ajakirjanduse ja meediakanalite vabaduse kogu Ukrainas, teeksid lõpu piinamisele ja väärkohtlemisele täitevasutuste ametnike poolt, tagaksid kinnipidamise hetkest viivitamatu ligipääsu kaitsjale ning aitaksid võidelda korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

10.

on rahul Ukraina vastvalitud presidendi poolt käesolevale parlamendile 2005. aasta veebruaris Strasbourgis esitatud pöördumises tehtud jõulise viitega inimõiguste normide alalhoidmisele, on rahul faktiga, et presidendivalimiste ajal hoiti Ukrainas alal õigusriiki, ning julgustab Ukrainat valima avatuse ja demokraatia teed, mis on asendamatuks alusmüüriks inimõiguste tagamisel kõige laiemas mõistes kõigile riigi kodanikele; kutsub uut valitsust tegema seadusandlikke ja poliitilisi reforme, mis garanteeriksid ajakirjanduse ja meediakanalite vabaduse kogu Ukrainas, teeksid lõpu piinamisele ja väärkohtlemisele täitevasutuste ametnike poolt, tagaksid kinnipidamise hetkest viivitamatu ligipääsu kaitsjale ning aitaksid võidelda korruptsiooni vastu;

| 11. | kutsub Valgevenet andma kodaniku- ja poliitilisi õigusi kõigile oma kodanikele; kutsub Valgevene ametivõime viivitamatult lõpetama poliitiliste oponentide hukkamine ning omavolilised arreteerimised ja kinnipidamised; toetab Valgevene Ajakirjanike Liidu tööd, millele anti 2004. aasta Sahharovi auhind tunnustuseks nende pingutuste eest tagamaks Valgevene kodanikele erapooletu teave ja tasakaalustatud aruandlus; kutsub Valgevene ametivõime võimaldama adopteerimispoliitika arendamist ELi riikidega ja kohaldama viisasüsteemi, mis võimaldab jätkata Tšernobõli tuumakatastroofist mõjutatud laste puhkuseprogramme; |
| --- | --- |

11.

kutsub Valgevenet andma kodaniku- ja poliitilisi õigusi kõigile oma kodanikele; kutsub Valgevene ametivõime viivitamatult lõpetama poliitiliste oponentide hukkamine ning omavolilised arreteerimised ja kinnipidamised; toetab Valgevene Ajakirjanike Liidu tööd, millele anti 2004. aasta Sahharovi auhind tunnustuseks nende pingutuste eest tagamaks Valgevene kodanikele erapooletu teave ja tasakaalustatud aruandlus; kutsub Valgevene ametivõime võimaldama adopteerimispoliitika arendamist ELi riikidega ja kohaldama viisasüsteemi, mis võimaldab jätkata Tšernobõli tuumakatastroofist mõjutatud laste puhkuseprogramme;

| 12. | tunnistab hiljutisi valimisi Moldovas; pöörab tähelepanu Euroopa Liidu Nõukogu murelikkusele selle üle, et valimised ei täitnud teatavaid täielikult konkureeriva valimisprotsessi tagamiseks vajalikke nõudeid, eriti õiglase juurdepääsu osas meediakanalitele ja kampaania erapooletu kajastamise osas; kutsub Moldova uut valitsust uurima raporteid ohvrite, sealhulgas alaealiste väidetava piinamise ja väärkohtlemise kohta politsei poolt ning parandama tingimusi oma vanglates; kutsub korraldama reforme, mis täiustaksid õigusriiki ja kõrvaldaksid institutsioonidest korruptsiooni; kutsub Moldovat välistama igasugust inimkaubandust, eriti kaubitsemist naiste ja lastega, sealhulgas naiste kui seksiorjadega, ning siirdamiseks mõeldud inimelunditega; kutsub ametivõime tagama poliitilist tasakaalu riigi kontrollitud meediakanalites; leiab, et opositsioonis olevate parlamendiliikmete arreteerimised ja muud rahumeelsete demonstratsioonide vastu astutavad sammud kujutavad endast selgelt selliste põhiliste õiguste ja vabaduste rikkumisi nagu sõna-, ühinemis-, ja kogunemisvabadus; kutsub niinimetatud Dnestri Moldaavia Vabariiki vabastama kõik ülejäänud poliitvangid; |
| --- | --- |

12.

tunnistab hiljutisi valimisi Moldovas; pöörab tähelepanu Euroopa Liidu Nõukogu murelikkusele selle üle, et valimised ei täitnud teatavaid täielikult konkureeriva valimisprotsessi tagamiseks vajalikke nõudeid, eriti õiglase juurdepääsu osas meediakanalitele ja kampaania erapooletu kajastamise osas; kutsub Moldova uut valitsust uurima raporteid ohvrite, sealhulgas alaealiste väidetava piinamise ja väärkohtlemise kohta politsei poolt ning parandama tingimusi oma vanglates; kutsub korraldama reforme, mis täiustaksid õigusriiki ja kõrvaldaksid institutsioonidest korruptsiooni; kutsub Moldovat välistama igasugust inimkaubandust, eriti kaubitsemist naiste ja lastega, sealhulgas naiste kui seksiorjadega, ning siirdamiseks mõeldud inimelunditega; kutsub ametivõime tagama poliitilist tasakaalu riigi kontrollitud meediakanalites; leiab, et opositsioonis olevate parlamendiliikmete arreteerimised ja muud rahumeelsete demonstratsioonide vastu astutavad sammud kujutavad endast selgelt selliste põhiliste õiguste ja vabaduste rikkumisi nagu sõna-, ühinemis-, ja kogunemisvabadus; kutsub niinimetatud Dnestri Moldaavia Vabariiki vabastama kõik ülejäänud poliitvangid;

| 13. | kutsub Ukrainat ja Moldovat võtma tarvitusele meetmed salakaubaveo osas Transnistriasse, Transnistriast ja läbi Transnistria ning samuti Venemaad võtma tarvitusele meetmed salakaubaveo osas Kaliningradi piirkonnast Leetu ja Poolasse ning töötama välja tõhusad korruptsioonivastased programmid tolli-, piirivalve- ja maksuteenistuste, samuti politsei jaoks; |
| --- | --- |

13.

kutsub Ukrainat ja Moldovat võtma tarvitusele meetmed salakaubaveo osas Transnistriasse, Transnistriast ja läbi Transnistria ning samuti Venemaad võtma tarvitusele meetmed salakaubaveo osas Kaliningradi piirkonnast Leetu ja Poolasse ning töötama välja tõhusad korruptsioonivastased programmid tolli-, piirivalve- ja maksuteenistuste, samuti politsei jaoks;

| 14. | on rahul Maroko tehtud jõupingutustega aidata minevikus toime pandud inimõiguste rikkumiste ohvreid nende raskes olukorras, eriti õigluse ja lepituse komitee (Equity and Reconciliation Committee) loomisega; tunnistab positiivset arengut piinamise keelustamise ja minevikus kannatanute hüvitamise osas; toetab selliseid jätkuvaid õigusreforme nagu Maroko parlamendi poolt 2004. aasta jaanuaris vastuvõetud perekonnakoodeks ning piinamist kuriteoks tunnistav seaduseelnõu (detsember 2004); mõistab teravalt hukka ajakirjanike vangistamise au teotamisega seotud juhtumite puhul ja nõuab Maroko võimudelt kriminaalkoodeksi reformi vanglakaristuste kaotamiseks “meediakuritegude” puhul; tunnistab Casablancas 2004. aasta mais toimepandud terrorismirünnakute kohutavat iseloomu, kuid tuletab Maroko ametivõimudele meelde, et kõik terrorismivastased meetmed peavad järgima rahvusvahelist inimõigusi puudutavat õigust; julgustab Marokot jätkama oma dialoogi Euroopa Liiduga üritamaks tõkestada ebaseaduslikku sisserännet ja inimkaubandust ning aitamaks kaasa tagasipöördumistele; tunneb muret inimeste hulga pärast, kes kaotavad oma elu, üritades jõuda Marokost Euroopa rannikule; märgib, et Marokos kehtib surmanuhtluse suhtes moratoorium ja kutsub Maroko ametivõime kaotama surmanuhtlust; |
| --- | --- |

14.

on rahul Maroko tehtud jõupingutustega aidata minevikus toime pandud inimõiguste rikkumiste ohvreid nende raskes olukorras, eriti õigluse ja lepituse komitee (Equity and Reconciliation Committee) loomisega; tunnistab positiivset arengut piinamise keelustamise ja minevikus kannatanute hüvitamise osas; toetab selliseid jätkuvaid õigusreforme nagu Maroko parlamendi poolt 2004. aasta jaanuaris vastuvõetud perekonnakoodeks ning piinamist kuriteoks tunnistav seaduseelnõu (detsember 2004); mõistab teravalt hukka ajakirjanike vangistamise au teotamisega seotud juhtumite puhul ja nõuab Maroko võimudelt kriminaalkoodeksi reformi vanglakaristuste kaotamiseks “meediakuritegude” puhul; tunnistab Casablancas 2004. aasta mais toimepandud terrorismirünnakute kohutavat iseloomu, kuid tuletab Maroko ametivõimudele meelde, et kõik terrorismivastased meetmed peavad järgima rahvusvahelist inimõigusi puudutavat õigust; julgustab Marokot jätkama oma dialoogi Euroopa Liiduga üritamaks tõkestada ebaseaduslikku sisserännet ja inimkaubandust ning aitamaks kaasa tagasipöördumistele; tunneb muret inimeste hulga pärast, kes kaotavad oma elu, üritades jõuda Marokost Euroopa rannikule; märgib, et Marokos kehtib surmanuhtluse suhtes moratoorium ja kutsub Maroko ametivõime kaotama surmanuhtlust;

| 15. | pöörab murega tähelepanu raportitele inimõiguste rikkumiste kohta Lääne-Saharas, sh sõna- ja liikumisvabaduse osas, ning julgustab Marokot ja Polisariot liikuma edasi rahvusvaheliselt tunnustatud Bakeri plaani alusel; kutsub Marokot ja Polisariot üles vabastama kõik sõjavangid; |
| --- | --- |

15.

pöörab murega tähelepanu raportitele inimõiguste rikkumiste kohta Lääne-Saharas, sh sõna- ja liikumisvabaduse osas, ning julgustab Marokot ja Polisariot liikuma edasi rahvusvaheliselt tunnustatud Bakeri plaani alusel; kutsub Marokot ja Polisariot üles vabastama kõik sõjavangid;

| 16. | julgustab Marokot ja Alžeeriat korraldama migrantide vastuvõtmist humaansel viisil; rõhutab, et kõiki selliseid samme tuleb astuda, järgides kõigiti rahvusvahelist humanitaar- ja põgenikeõigust; |
| --- | --- |

16.

julgustab Marokot ja Alžeeriat korraldama migrantide vastuvõtmist humaansel viisil; rõhutab, et kõiki selliseid samme tuleb astuda, järgides kõigiti rahvusvahelist humanitaar- ja põgenikeõigust;

| 17. | kutsub Alžeeriat üles terrorismiähvardustega tegemist tehes jätkuvalt arvesse võtma inimõigusi puudutavaid kohustusi ning tervitab käimasolevaid reforme; märgib, et Alžeeria peab jätkama ajakirjandusvabaduse ning sõltumatu kodanikuühiskonna ja poliitilise opositsiooni tegutsemisvabaduse edendamist ning tervitab viimaseid arenguid selles osas; tervitab dialoogi jätkumist Alžeeria valitsuse ja Euroopa Liidu vahel illegaalse sisserände valdkonnas; palub Alžeerial positiivselt reageerida ÜRO vägivaldsete ja pealesunnitud kadumiste töörühma (UN Working Group on Enforced and Involuntary Disappearances) nõuetele ja võtma prioriteedina päevakorda kadunud inimeste küsimustega tegelemine; |
| --- | --- |

17.

kutsub Alžeeriat üles terrorismiähvardustega tegemist tehes jätkuvalt arvesse võtma inimõigusi puudutavaid kohustusi ning tervitab käimasolevaid reforme; märgib, et Alžeeria peab jätkama ajakirjandusvabaduse ning sõltumatu kodanikuühiskonna ja poliitilise opositsiooni tegutsemisvabaduse edendamist ning tervitab viimaseid arenguid selles osas; tervitab dialoogi jätkumist Alžeeria valitsuse ja Euroopa Liidu vahel illegaalse sisserände valdkonnas; palub Alžeerial positiivselt reageerida ÜRO vägivaldsete ja pealesunnitud kadumiste töörühma (UN Working Group on Enforced and Involuntary Disappearances) nõuetele ja võtma prioriteedina päevakorda kadunud inimeste küsimustega tegelemine;

| 18. | kutsub Liibüat üles vabastama kõik oma poliitvangid; on sügavalt mures Liibüa seadusandluse pärast, mis keelustab poliitilised parteid, ühendused ja meediakanalid; rõhutab rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarkonventsioonide austamise tähtsust; kutsub Euroopa Liitu soovitama Liibüa ametivõimudel anda rahvusvahelistele inimõiguste organisatsioonidele luba siseneda Liibüasse ja korraldada uurimisi; kutsub Liibüat üles võimaldama rahvusvaheliste järelevalveorganisatsioonide juurdepääsu, lõpetama migrantide küüditamised ja omavolilised arreteerimised, ratifitseerima põgenike staatust puudutavat Genfi konventsiooni ning tunnustama ÜRO Pagulaste Ülemkomissari mandaati; |
| --- | --- |

18.

kutsub Liibüat üles vabastama kõik oma poliitvangid; on sügavalt mures Liibüa seadusandluse pärast, mis keelustab poliitilised parteid, ühendused ja meediakanalid; rõhutab rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarkonventsioonide austamise tähtsust; kutsub Euroopa Liitu soovitama Liibüa ametivõimudel anda rahvusvahelistele inimõiguste organisatsioonidele luba siseneda Liibüasse ja korraldada uurimisi; kutsub Liibüat üles võimaldama rahvusvaheliste järelevalveorganisatsioonide juurdepääsu, lõpetama migrantide küüditamised ja omavolilised arreteerimised, ratifitseerima põgenike staatust puudutavat Genfi konventsiooni ning tunnustama ÜRO Pagulaste Ülemkomissari mandaati;

| 19. | soovitab Tuneesial lubada sõltumatute inimõiguste organisatsioonide kujunemist; kutsub Tuneesiat viivitamatult eemaldama blokeeringut kõikidelt rahalistelt vahenditelt, mis Euroopa Liit on inimõiguste organisatsioonidele üle kandnud, eelkõige Tuneesia Inimõiguste Liiga jaoks mõeldud rahalistelt vahenditelt; |
| --- | --- |

19.

soovitab Tuneesial lubada sõltumatute inimõiguste organisatsioonide kujunemist; kutsub Tuneesiat viivitamatult eemaldama blokeeringut kõikidelt rahalistelt vahenditelt, mis Euroopa Liit on inimõiguste organisatsioonidele üle kandnud, eelkõige Tuneesia Inimõiguste Liiga jaoks mõeldud rahalistelt vahenditelt;

| 20. | soovitab Tuneesial austada sellised põhilisi õigusi nagu arvamus-, sõna- ja ühinemisvabadus ning jätkata vajalike sammude astumist, et täita kõik allesjäänud lüngad inimõiguste konventsioonide, samuti assotsiatsioonilepingu inimõiguste klausli järgimise osas; väljendab oma muret seoses teadetega inimõiguste eest seisjate õiguste järjepidevate rikkumiste, sealhulgas ahistamise, hirmutamise, laimamise, omavolilise arreteerimise ja kehalise vägivalla kohta; kutsub Euroopa Liitu seepärast võtma kõiki nimetatud aspekte arvesse Euroopa Naabruspoliitika tegevuskava raamistikus ning nimetatud valdkondades tehtud edusamme pidevalt hoolega hindama; |
| --- | --- |

20.

soovitab Tuneesial austada sellised põhilisi õigusi nagu arvamus-, sõna- ja ühinemisvabadus ning jätkata vajalike sammude astumist, et täita kõik allesjäänud lüngad inimõiguste konventsioonide, samuti assotsiatsioonilepingu inimõiguste klausli järgimise osas; väljendab oma muret seoses teadetega inimõiguste eest seisjate õiguste järjepidevate rikkumiste, sealhulgas ahistamise, hirmutamise, laimamise, omavolilise arreteerimise ja kehalise vägivalla kohta; kutsub Euroopa Liitu seepärast võtma kõiki nimetatud aspekte arvesse Euroopa Naabruspoliitika tegevuskava raamistikus ning nimetatud valdkondades tehtud edusamme pidevalt hoolega hindama;

| 21. | julgustab Euroopa Liidu ja Egiptuse vahelist jätkuvat dialoogi, edendamaks stabiilsust, arengut ja inimõigusi Euroopa - Vahemere piirkonnas, mida ilmutati Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarsel assambleel Kairos; tervitab sellega seoses dr Noori vabastamist; palub Egiptusel käsitleda inimõiguste edendamist prioriteedina; tervitab Darfuri tippkohtumise kavandatavat läbiviimist Egiptuses ning tunnustab Egiptuse valitsuse pühendumust rahu edendamisele Sudaanis; kutsub Egiptust lõpetama erakorralist seisukorda; |
| --- | --- |

21.

julgustab Euroopa Liidu ja Egiptuse vahelist jätkuvat dialoogi, edendamaks stabiilsust, arengut ja inimõigusi Euroopa - Vahemere piirkonnas, mida ilmutati Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarsel assambleel Kairos; tervitab sellega seoses dr Noori vabastamist; palub Egiptusel käsitleda inimõiguste edendamist prioriteedina; tervitab Darfuri tippkohtumise kavandatavat läbiviimist Egiptuses ning tunnustab Egiptuse valitsuse pühendumust rahu edendamisele Sudaanis; kutsub Egiptust lõpetama erakorralist seisukorda;

| 22. | tunnistab, et muutus Palestiina juhtkonnas on avanud uue võimaluse positiivse arengu jaoks regioonis, ja toetab “Teekaarti” kui alust kestva lahenduse jaoks; usub, et USA ja ELi täielik poliitiline toetus on nimetatud kestva lahenduse saavutamiseks oluline; |
| --- | --- |

22.

tunnistab, et muutus Palestiina juhtkonnas on avanud uue võimaluse positiivse arengu jaoks regioonis, ja toetab “Teekaarti” kui alust kestva lahenduse jaoks; usub, et USA ja ELi täielik poliitiline toetus on nimetatud kestva lahenduse saavutamiseks oluline;

| 23. | kutsub uut Palestiina juhtkonda jätkuvalt võtma kõiki vajalikke meetmeid, peatamaks terroristlikku tegevust Iisraeli vastu, rõhutades eriliselt suitsiiditerrorismi materiaalse ja moraalse toetamise ja praktiseerimise peatamist; rõõmustab uue Palestiina juhtkonna praeguste pingutuste ja edusammude üle selles valdkonnas ja toetab neid; |
| --- | --- |

23.

kutsub uut Palestiina juhtkonda jätkuvalt võtma kõiki vajalikke meetmeid, peatamaks terroristlikku tegevust Iisraeli vastu, rõhutades eriliselt suitsiiditerrorismi materiaalse ja moraalse toetamise ja praktiseerimise peatamist; rõõmustab uue Palestiina juhtkonna praeguste pingutuste ja edusammude üle selles valdkonnas ja toetab neid;

| 24. | pöörab tähelepanu Iisraeli jõupingutustele vastusena uuele suhtele Palestiina ja Iisraeli juhtkonna vahel; on eriti rahul usalduse ehitamiseks astutud sammudega, nagu vangide vabastamise, sõjaliste rünnakute lõpetamise deklaratsiooni, palestiinlaste majade hävitamise poliitika lõpetamise ja Gaza sektori vabastamise poliitika jätkuva edendamisega; tunnistab Iisraeli õigust võtta meetmeid iisraellaste turvalisuse tagamiseks; tuletab Iisraelile meelde, et mis tahes terrorismivastaste meetmete puhul ei tohi jätta tähelepanuta inimõiguste küsimusi; |
| --- | --- |

24.

pöörab tähelepanu Iisraeli jõupingutustele vastusena uuele suhtele Palestiina ja Iisraeli juhtkonna vahel; on eriti rahul usalduse ehitamiseks astutud sammudega, nagu vangide vabastamise, sõjaliste rünnakute lõpetamise deklaratsiooni, palestiinlaste majade hävitamise poliitika lõpetamise ja Gaza sektori vabastamise poliitika jätkuva edendamisega; tunnistab Iisraeli õigust võtta meetmeid iisraellaste turvalisuse tagamiseks; tuletab Iisraelile meelde, et mis tahes terrorismivastaste meetmete puhul ei tohi jätta tähelepanuta inimõiguste küsimusi;

| 25. | väljendab murelikkust turvatara/eraldusbarjääri olemasolu ja ulatuse pärast suurtes Läänekalda osades ja selle mõju pärast kohalike elanikkondade inimõigustele; palub Iisraelil lõpetada turvatara/eraldusbarjääri edasine ehitus; pöörab tähelepanu Rahvusvahelise Kohtu otsusele turvatara/eraldusbarjääri osas; juhib samuti tähelepanu Iisraeli ülemkohtu otsusele (juuni 2004) ning Iisraeli valitsuse otsusele 2005. aasta veebruaris; |
| --- | --- |

25.

väljendab murelikkust turvatara/eraldusbarjääri olemasolu ja ulatuse pärast suurtes Läänekalda osades ja selle mõju pärast kohalike elanikkondade inimõigustele; palub Iisraelil lõpetada turvatara/eraldusbarjääri edasine ehitus; pöörab tähelepanu Rahvusvahelise Kohtu otsusele turvatara/eraldusbarjääri osas; juhib samuti tähelepanu Iisraeli ülemkohtu otsusele (juuni 2004) ning Iisraeli valitsuse otsusele 2005. aasta veebruaris;

| 26. | kutsub Süüriat austama inimõigusi ja eelkõige ühinemisvabadust ning tunneb muret terroristlike organisatsioonide väidetava Süüriast lähtuva rahastamise pärast; tervitab Süüria välisministri teadet, et kõik Süüria väeüksused, sõjalised varad ja luureaparaat viiakse täielikult ja terviklikult välja 30. aprilliks 2005 kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1559 (2004); |
| --- | --- |

26.

kutsub Süüriat austama inimõigusi ja eelkõige ühinemisvabadust ning tunneb muret terroristlike organisatsioonide väidetava Süüriast lähtuva rahastamise pärast; tervitab Süüria välisministri teadet, et kõik Süüria väeüksused, sõjalised varad ja luureaparaat viiakse täielikult ja terviklikult välja 30. aprilliks 2005 kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1559 (2004);

| 27. | kutsub Süüria valitsust viivitamatult vabastama poliitvangid ning otsustavalt lõpetama erakorraline seisukord; loodab, et Süüria näitab eeskuju, rakendades ja praktiliselt jõustades oma inimõiguste ja -vabaduste, eriti kurdide diskrimineerimise lõpetamise ja naiste võrdõiguslikkuse tagamise ja nende vägivaldse kohtlemise lõpetamise osas võetud kohustusi; rõhutab omavoliliste arreteerimiste ja vangistamiste suurt arvu, samuti piinamise ja väärkohtlemise laialdast kasutamist, sealhulgas laste suhtes; |
| --- | --- |

27.

kutsub Süüria valitsust viivitamatult vabastama poliitvangid ning otsustavalt lõpetama erakorraline seisukord; loodab, et Süüria näitab eeskuju, rakendades ja praktiliselt jõustades oma inimõiguste ja -vabaduste, eriti kurdide diskrimineerimise lõpetamise ja naiste võrdõiguslikkuse tagamise ja nende vägivaldse kohtlemise lõpetamise osas võetud kohustusi; rõhutab omavoliliste arreteerimiste ja vangistamiste suurt arvu, samuti piinamise ja väärkohtlemise laialdast kasutamist, sealhulgas laste suhtes;

| 28. | mõistab hukka surmanuhtluse kasutamise Saudi Araabias ja kutsub valitsust lõpetama nimetatud praktikat, mida praegu pidevalt kasutatakse; tunneb muret selle pärast, et mitmed põhiõigused ei ole Saudi seadustega kaitstud ja et sõnavabadus on jätkuvalt ülimalt piiratud; |
| --- | --- |

28.

mõistab hukka surmanuhtluse kasutamise Saudi Araabias ja kutsub valitsust lõpetama nimetatud praktikat, mida praegu pidevalt kasutatakse; tunneb muret selle pärast, et mitmed põhiõigused ei ole Saudi seadustega kaitstud ja et sõnavabadus on jätkuvalt ülimalt piiratud;

| 29. | on rahul hiljutiste kohalike valimistega kui sammuga demokraatia suunas, kuid mõistab hukka meeste ja naiste eraldamise Saudi Araabias ning naiste ränga diskrimineerimise ja nende vabaduste piiramise, sealhulgas valimisõiguse puudumise; tuletab meelde, et Saudi Araabias vajavad naised siiani reisimiseks meessoost sugulase kirjalikku luba ning et naistel puudub sageli võimalus hüvituseks, kui meessoost sugulased neid halvasti või vägivaldselt kohtlevad; |
| --- | --- |

29.

on rahul hiljutiste kohalike valimistega kui sammuga demokraatia suunas, kuid mõistab hukka meeste ja naiste eraldamise Saudi Araabias ning naiste ränga diskrimineerimise ja nende vabaduste piiramise, sealhulgas valimisõiguse puudumise; tuletab meelde, et Saudi Araabias vajavad naised siiani reisimiseks meessoost sugulase kirjalikku luba ning et naistel puudub sageli võimalus hüvituseks, kui meessoost sugulased neid halvasti või vägivaldselt kohtlevad;

| 30. | tunnistab raskusi, mis seisavad Iraagi uute ametivõimude ees, kes teevad jõupingutusi avaliku korra tagamiseks riigis paiknevate sõjaliste jõudude abiga, ning väljendab oma muret seoses valitseva olukorraga; on rahul otsustavuse ja julgusega, mida Iraagi rahvas näitas üles hiljutise valimiskampaania ja hääletamise ajal, mis pakkus neile ja nende maale väljavaadet paremale demokraatlikule tulevikule; väljendab toetust Iraagi vastvalitud parlamendile; loodab, et koostöös vähemustega koostatakse peatselt uus demokraatlik põhiseadus; kutsub komisjoni suurendama oma toetust Iraagi ametivõimudele; kutsub ÜROd rohkendama oma kaasalöömist ja kohalolekut Iraagis; tunneb muret raportite pärast vangide jätkuva piinamise ja väärkohtlemise kohta Iraagi vanglates; pöörab tähelepanu ohtlikele tingimustele, milles ajakirjanikud siiamaani Iraagis töötavad, ning mõistab hukka jätkuvad inimröövid; kutsub viivitamatult vabastama kõiki röövitud inimesi ja mõistab jõuliselt hukka sellise barbaarse tegevuse nagu pantvangide võtmine, hukkamised ja enesetapulõhkamised; mõistab taas hukka vangide piinamise ja nende julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise Iraagis Iraagi ametivõimude ja välisriikide sõjaväepersonali poolt; |
| --- | --- |

30.

tunnistab raskusi, mis seisavad Iraagi uute ametivõimude ees, kes teevad jõupingutusi avaliku korra tagamiseks riigis paiknevate sõjaliste jõudude abiga, ning väljendab oma muret seoses valitseva olukorraga; on rahul otsustavuse ja julgusega, mida Iraagi rahvas näitas üles hiljutise valimiskampaania ja hääletamise ajal, mis pakkus neile ja nende maale väljavaadet paremale demokraatlikule tulevikule; väljendab toetust Iraagi vastvalitud parlamendile; loodab, et koostöös vähemustega koostatakse peatselt uus demokraatlik põhiseadus; kutsub komisjoni suurendama oma toetust Iraagi ametivõimudele; kutsub ÜROd rohkendama oma kaasalöömist ja kohalolekut Iraagis; tunneb muret raportite pärast vangide jätkuva piinamise ja väärkohtlemise kohta Iraagi vanglates; pöörab tähelepanu ohtlikele tingimustele, milles ajakirjanikud siiamaani Iraagis töötavad, ning mõistab hukka jätkuvad inimröövid; kutsub viivitamatult vabastama kõiki röövitud inimesi ja mõistab jõuliselt hukka sellise barbaarse tegevuse nagu pantvangide võtmine, hukkamised ja enesetapulõhkamised; mõistab taas hukka vangide piinamise ja nende julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise Iraagis Iraagi ametivõimude ja välisriikide sõjaväepersonali poolt;

| 31. | kutsub Iraani võtma positiivselt osa inimõigusi puudutavast dialoogist ELiga; tunneb sügavat muret, et inimõiguste olukord on kahe viimase aastaga halvenenud, ning kutsub Iraani ametivõime tõsiselt pühenduma nimetatud arengusuuna ümberpööramisele; mõistab hukka inimõiguste rikkumiste tõsise sagenemise, eriti üha arvukamad teated avalike hukkamiste ja piitsutamiste kohta; tervitab moratooriumi kehtestamist kividega surnukspildumisele ning palub tungivalt Iraani parlamenti kehtestada seda tava eranditult keelustavad õigusaktid; võtab teadmiseks Iraani ametivõimude kinnitused alaealiste hukkamistele moratooriumi kehtestamise kohta ning palub tungivalt ametivõime võtta vastu esitatud õigusaktid, millega keelustatakse alaealisena kuriteo sooritanud isikute hukkamine, kusjuures see keeld peab kehtima ka pärast asjaomase isiku 18-aastaseks saamist; võtab teadmiseks Iraani kinnitused amputeerimistele moratooriumi kehtestamise kohta; palub nõukogul ja komisjonil jälgida tähelepanelikult Iraani poolt kolmes võtmevaldkonnas - kividega surnukspildumisele, alaealiste hukkamisele ja amputeerimistele moratooriumide kehtestamise osas võetud kohustuste täitmist; tunneb muret arvukate, eriti naiste ja noorte inimeste arreteerimiste kohta ebaselgete või vähetähtsate süüdistuste alusel; väljendab sügavat muret, et hiljuti hukati alaeaealine isik seksuaalse üleastumise eest; mõistab hukka Iraani alatu ajakirjanike ja küberdissidentide arreteerimise ja vangistamise poliitika ning ajakirjandus- ja meediavabaduse lämmatamise; kutsub Iraani lõpetama terroriorganisatsioonide toetamist; |
| --- | --- |

31.

kutsub Iraani võtma positiivselt osa inimõigusi puudutavast dialoogist ELiga; tunneb sügavat muret, et inimõiguste olukord on kahe viimase aastaga halvenenud, ning kutsub Iraani ametivõime tõsiselt pühenduma nimetatud arengusuuna ümberpööramisele; mõistab hukka inimõiguste rikkumiste tõsise sagenemise, eriti üha arvukamad teated avalike hukkamiste ja piitsutamiste kohta; tervitab moratooriumi kehtestamist kividega surnukspildumisele ning palub tungivalt Iraani parlamenti kehtestada seda tava eranditult keelustavad õigusaktid; võtab teadmiseks Iraani ametivõimude kinnitused alaealiste hukkamistele moratooriumi kehtestamise kohta ning palub tungivalt ametivõime võtta vastu esitatud õigusaktid, millega keelustatakse alaealisena kuriteo sooritanud isikute hukkamine, kusjuures see keeld peab kehtima ka pärast asjaomase isiku 18-aastaseks saamist; võtab teadmiseks Iraani kinnitused amputeerimistele moratooriumi kehtestamise kohta; palub nõukogul ja komisjonil jälgida tähelepanelikult Iraani poolt kolmes võtmevaldkonnas - kividega surnukspildumisele, alaealiste hukkamisele ja amputeerimistele moratooriumide kehtestamise osas võetud kohustuste täitmist; tunneb muret arvukate, eriti naiste ja noorte inimeste arreteerimiste kohta ebaselgete või vähetähtsate süüdistuste alusel; väljendab sügavat muret, et hiljuti hukati alaeaealine isik seksuaalse üleastumise eest; mõistab hukka Iraani alatu ajakirjanike ja küberdissidentide arreteerimise ja vangistamise poliitika ning ajakirjandus- ja meediavabaduse lämmatamise; kutsub Iraani lõpetama terroriorganisatsioonide toetamist;

| 32. | soovib olla täiel määral kaasatud Euroopa-Vahemere partnerluse terviklikku läbivaatamisse, mis tuleb esitada ministritele järgmisel Euroopa-Vahemere ministrite kohtumisel Luksemburgis; |
| --- | --- |

32.

soovib olla täiel määral kaasatud Euroopa-Vahemere partnerluse terviklikku läbivaatamisse, mis tuleb esitada ministritele järgmisel Euroopa-Vahemere ministrite kohtumisel Luksemburgis;

| 33. | kutsub taas kõiki Euroopa-Vahemere assotsiatsioonilepingute pooli tõlkima tegevusprogrammi sisse inimõiguste klauslit, et süvendada ja edendada austust inimõiguste vastu ja luua mehhanism vastavate assotsiatsioonilepingute artikli 2 täitmise pidevaks kontrollimiseks; |
| --- | --- |

33.

kutsub taas kõiki Euroopa-Vahemere assotsiatsioonilepingute pooli tõlkima tegevusprogrammi sisse inimõiguste klauslit, et süvendada ja edendada austust inimõiguste vastu ja luua mehhanism vastavate assotsiatsioonilepingute artikli 2 täitmise pidevaks kontrollimiseks;

| 34. | on veendunud, et Euroopa demokraatia ja inimõiguste initsiatiiv (EIDHR) peab mängima otsustavat rolli Euroopa Liidu põhiväärtuste edendamisel Barcelona protsessis; seda silmas pidades kutsub tugevdama selle tegevust Vahemere partnerriikides, et toetada kodanikuühiskondade ja sõltumatute valitsusväliste osalejate arengut ja konsolideerumist; |
| --- | --- |

34.

on veendunud, et Euroopa demokraatia ja inimõiguste initsiatiiv (EIDHR) peab mängima otsustavat rolli Euroopa Liidu põhiväärtuste edendamisel Barcelona protsessis; seda silmas pidades kutsub tugevdama selle tegevust Vahemere partnerriikides, et toetada kodanikuühiskondade ja sõltumatute valitsusväliste osalejate arengut ja konsolideerumist;

Venemaa kui naaber

| 35. | taunib ja mõistab hukka need ennekuulmatud terrorismiaktid, mis leidsid aset Vene Föderatsioonis aastal 2004, eriti traagilised ja unustamatud terrorismiaktid, mille ohvriks langesid lapsed Beslanis; |
| --- | --- |

35.

taunib ja mõistab hukka need ennekuulmatud terrorismiaktid, mis leidsid aset Vene Föderatsioonis aastal 2004, eriti traagilised ja unustamatud terrorismiaktid, mille ohvriks langesid lapsed Beslanis;

| 36. | mõistab, et Venemaad ähvardab terrorismioht ekstremistide poolt, toetab Venemaa pingutusi terrorismivastases võitluses, kuid jääb seisukohale, et nimetatud väljakutse kontekstis tuleb austada inimõigusi; |
| --- | --- |

36.

mõistab, et Venemaad ähvardab terrorismioht ekstremistide poolt, toetab Venemaa pingutusi terrorismivastases võitluses, kuid jääb seisukohale, et nimetatud väljakutse kontekstis tuleb austada inimõigusi;

| 37. | kutsub Venemaad rakendama meetmeid peatamaks Tšetšeenias sageli aset leidvad kohtuvälised tapmised Vene relvajõudude poolt, kadumised ja piinamised eeluurimisel; soovitab Venemaal tagada humanitaarorganisatsioonidele, meediakanalite reporteritele ning inimõiguslastest vaatlejatele takistamatu ligipääs Tšetšeeniasse; kordab oma palvet leida kestev poliitiline lahendus probleemidele Tšetšeenias, austades inimõigusi ja tunnistades Vene Föderatsiooni territoriaalset terviklikkust; |
| --- | --- |

37.

kutsub Venemaad rakendama meetmeid peatamaks Tšetšeenias sageli aset leidvad kohtuvälised tapmised Vene relvajõudude poolt, kadumised ja piinamised eeluurimisel; soovitab Venemaal tagada humanitaarorganisatsioonidele, meediakanalite reporteritele ning inimõiguslastest vaatlejatele takistamatu ligipääs Tšetšeeniasse; kordab oma palvet leida kestev poliitiline lahendus probleemidele Tšetšeenias, austades inimõigusi ja tunnistades Vene Föderatsiooni territoriaalset terviklikkust;

| 38. | meenutab Venemaale tema rahvusvahelisest humanitaarõigusest lähtuvaid kohustusi; on mures Venemaa hiljutise seadusandluse pärast, mis võib hakata piirama inim-, kodaniku ja poliitilisi õigusi, näiteks kuberneride otsevalimise kaotamine, valitsuse faktilise kontrolli laiendamine enamikule telejaamadele, avalike demonstratsioonide õigust piiravad seadused ning omandit ja investorite õigusi puudutavate seaduste tagasiulatuv rakendamine; |
| --- | --- |

38.

meenutab Venemaale tema rahvusvahelisest humanitaarõigusest lähtuvaid kohustusi; on mures Venemaa hiljutise seadusandluse pärast, mis võib hakata piirama inim-, kodaniku ja poliitilisi õigusi, näiteks kuberneride otsevalimise kaotamine, valitsuse faktilise kontrolli laiendamine enamikule telejaamadele, avalike demonstratsioonide õigust piiravad seadused ning omandit ja investorite õigusi puudutavate seaduste tagasiulatuv rakendamine;

| 39. | tuletab Venemaale kui Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile allakirjutanud riigile meelde tema võetud kohustusi, konkreetsemalt austada ja edendada demokraatlikke põhimõtteid ja õigusriiki, mille hulka kuuluvad vabade ja õiglaste valimiste korraldamine, eluterve poliitiline pluralism, alternatiivsete teabeallikate olemasolu, ühinemisvabadus, sõnavabaduse õigus ning seaduste läbipaistev ja mittediskrimineeriv kohaldamine sõltumatute kohtunike ja prokuröride poolt; |
| --- | --- |

39.

tuletab Venemaale kui Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile allakirjutanud riigile meelde tema võetud kohustusi, konkreetsemalt austada ja edendada demokraatlikke põhimõtteid ja õigusriiki, mille hulka kuuluvad vabade ja õiglaste valimiste korraldamine, eluterve poliitiline pluralism, alternatiivsete teabeallikate olemasolu, ühinemisvabadus, sõnavabaduse õigus ning seaduste läbipaistev ja mittediskrimineeriv kohaldamine sõltumatute kohtunike ja prokuröride poolt;

| 40. | palub Venemaal lubada inimõiguslastest vaatlejatel külastada igat riigi piirkonda; |
| --- | --- |

40.

palub Venemaal lubada inimõiguslastest vaatlejatel külastada igat riigi piirkonda;

| 41. | kutsub Vene valitsust kaitsma kõiki inimõiguste aktiviste ja organisatsioone, keda ähvardab kohalike ametivõimude poolne tagakiusamine kõigis Põhja-Kaukaasia vabariikides; |
| --- | --- |

41.

kutsub Vene valitsust kaitsma kõiki inimõiguste aktiviste ja organisatsioone, keda ähvardab kohalike ametivõimude poolne tagakiusamine kõigis Põhja-Kaukaasia vabariikides;

| 42. | soovitab Vene valitsusel tagada kohtunike ja prokuröride sõltumatus ning järgida põhimõtteid, mis võimaldavad õiglase mittepolitiseeritud ärisektori olemasolu, nagu Euroopa Liidu demokraatiamaad selle omaks on võtnud; |
| --- | --- |

42.

soovitab Vene valitsusel tagada kohtunike ja prokuröride sõltumatus ning järgida põhimõtteid, mis võimaldavad õiglase mittepolitiseeritud ärisektori olemasolu, nagu Euroopa Liidu demokraatiamaad selle omaks on võtnud;

Aasia

| 43. | on rahul sellega, et Kasahstani valitsus on algatanud hukkamiste peatamise ja et Kõrgõzstan on peatatust pikendanud; kutsub mõlema riigi valitsusi ja parlamente ametlikult kaotama surmanuhtlust, soovitab mõlemal valitsusel parandada poliitiliste parteide võimalusi registreeruda ja osaleda valimistel; kutsub mõlemat riiki lubama meediakanalite tasakaalu ja ajakirjandusvabadust; |
| --- | --- |

43.

on rahul sellega, et Kasahstani valitsus on algatanud hukkamiste peatamise ja et Kõrgõzstan on peatatust pikendanud; kutsub mõlema riigi valitsusi ja parlamente ametlikult kaotama surmanuhtlust, soovitab mõlemal valitsusel parandada poliitiliste parteide võimalusi registreeruda ja osaleda valimistel; kutsub mõlemat riiki lubama meediakanalite tasakaalu ja ajakirjandusvabadust;

| 44. | soovitab Usbekistani valitsusel pärast vastava lubaduse andmist astuda käegakatsutavaid samme surmanuhtluse kaotamiseks, nagu näiteks kuulutades välja surmaotsuste ja hukkamiste peatamise; tervitab 2003. aastal kriminaalkoodeksisse tehtud muudatusi kinnipidamisasutustes piinamise ja väärkohtlemise seadusevastaseks muutmiseks ja selliste juhtumite puhul süüdistuse esitamise seadustamiseks; toonitab vajadust seada ametisse sõltumatud kohtunikud ja prokurörid; on rahul valitsuse hiljutise lubadusega viia ellu ulatuslikud reformid, tugevdada sealhulgas kohtunike ja prokuröride sõltumatust ning lõpetada ajakirjanduse tsenseerimine; |
| --- | --- |

44.

soovitab Usbekistani valitsusel pärast vastava lubaduse andmist astuda käegakatsutavaid samme surmanuhtluse kaotamiseks, nagu näiteks kuulutades välja surmaotsuste ja hukkamiste peatamise; tervitab 2003. aastal kriminaalkoodeksisse tehtud muudatusi kinnipidamisasutustes piinamise ja väärkohtlemise seadusevastaseks muutmiseks ja selliste juhtumite puhul süüdistuse esitamise seadustamiseks; toonitab vajadust seada ametisse sõltumatud kohtunikud ja prokurörid; on rahul valitsuse hiljutise lubadusega viia ellu ulatuslikud reformid, tugevdada sealhulgas kohtunike ja prokuröride sõltumatust ning lõpetada ajakirjanduse tsenseerimine;

| 45. | kutsub Tadžikistani valitsust lõpetama katsed konsolideerida võimu, valmistudes käesoleva aasta parlamendivalimisteks, ja lubama opositsiooniparteidel valimisteks registreeruda; |
| --- | --- |

45.

kutsub Tadžikistani valitsust lõpetama katsed konsolideerida võimu, valmistudes käesoleva aasta parlamendivalimisteks, ja lubama opositsiooniparteidel valimisteks registreeruda;

| 46. | kutsub Turkmenistani tagama kõigile oma kodanikele tõelist poliitilist vabadust, sealhulgas sõnavabadust; soovitab Turkmenistanil lõpetada omavolilised kinnipidamised ja vangistamised, samuti poliitiliste oponentide ahistamine; |
| --- | --- |

46.

kutsub Turkmenistani tagama kõigile oma kodanikele tõelist poliitilist vabadust, sealhulgas sõnavabadust; soovitab Turkmenistanil lõpetada omavolilised kinnipidamised ja vangistamised, samuti poliitiliste oponentide ahistamine;

| 47. | on rahul positiivsete tulemustega Afganistani valimiste korralduses ja julgustab hr Karzai uut valitsust jätkama moderniseerimise ja restruktureerimise poliitikat, pöörates erilist tähelepanu inimõiguste tagamisele kõigi riigi kodanike jaoks; mõistab jõuliselt hukka sellise barbaarse tegevuse nagu pantvangide võtmine ja süütute inimeste hukkamised; |
| --- | --- |

47.

on rahul positiivsete tulemustega Afganistani valimiste korralduses ja julgustab hr Karzai uut valitsust jätkama moderniseerimise ja restruktureerimise poliitikat, pöörates erilist tähelepanu inimõiguste tagamisele kõigi riigi kodanike jaoks; mõistab jõuliselt hukka sellise barbaarse tegevuse nagu pantvangide võtmine ja süütute inimeste hukkamised;

| 48. | tervitab inimõiguste komisjonide moodustamist Afganistanis ja Maldiividel; palub sellega seoses mõlema nimetatud riigi valitsusel meeles pidada, et selliseid komisjone tuleks rahaliselt toetada, kuid neil peal olema võimalik töötada sõltumatult; |
| --- | --- |

48.

tervitab inimõiguste komisjonide moodustamist Afganistanis ja Maldiividel; palub sellega seoses mõlema nimetatud riigi valitsusel meeles pidada, et selliseid komisjone tuleks rahaliselt toetada, kuid neil peal olema võimalik töötada sõltumatult;

| 49. | on rahul erinevate positiivsete sammudega inimõiguste alal Pakistanis: ühise valijaskonna ülesseadmisega rahvusvähemuste jaoks, teabevabaduse seaduse vastuvõtmisega ja naistele kohtade eraldamisega rahvuskogus; tunnistab Pakistani erilist vastutust terroristliku tegevuse takistamise osas ning nimetatud vastutusest tulenevaid poliitilisi raskusi, kuid rõhutab, et igasuguste terrorismivastaste meetmete puhul, eriti arreteerimiste ja vangistuste puhul, ei tohi eirata inimõigusi puudutavaid küsimusi; on mures president Musharrafi tahtmatuse pärast täita oma lubadust eraldada riigi valitsuse roll sõjaväe omast, kuigi selline eraldamine on normaalse demokraatia iseloomulikuks tunnuseks, kusjuures sõjavägi on demokraatlikult valitud valitsuse teenistuses; |
| --- | --- |

49.

on rahul erinevate positiivsete sammudega inimõiguste alal Pakistanis: ühise valijaskonna ülesseadmisega rahvusvähemuste jaoks, teabevabaduse seaduse vastuvõtmisega ja naistele kohtade eraldamisega rahvuskogus; tunnistab Pakistani erilist vastutust terroristliku tegevuse takistamise osas ning nimetatud vastutusest tulenevaid poliitilisi raskusi, kuid rõhutab, et igasuguste terrorismivastaste meetmete puhul, eriti arreteerimiste ja vangistuste puhul, ei tohi eirata inimõigusi puudutavaid küsimusi; on mures president Musharrafi tahtmatuse pärast täita oma lubadust eraldada riigi valitsuse roll sõjaväe omast, kuigi selline eraldamine on normaalse demokraatia iseloomulikuks tunnuseks, kusjuures sõjavägi on demokraatlikult valitud valitsuse teenistuses;

| 50. | tunnistab, et India on maailma suurim toimiv demokraatia, ning toetab inimõiguste valdkonnas tehtud edusamme; tunneb samas jätkuvalt muret diskrimineerimiste jätkumise pärast Indias, mis toimuvad kastiga seotud, sotsiaalse või religioosse staatuse alusel; leiab, et kuna see on peamiselt maapiirkondade sotsiaalne probleem, siis on tegemist valdkonnaga, kus India valitsusel tuleb jätkata sotsiaalsete muutuste edendamist; |
| --- | --- |

50.

tunnistab, et India on maailma suurim toimiv demokraatia, ning toetab inimõiguste valdkonnas tehtud edusamme; tunneb samas jätkuvalt muret diskrimineerimiste jätkumise pärast Indias, mis toimuvad kastiga seotud, sotsiaalse või religioosse staatuse alusel; leiab, et kuna see on peamiselt maapiirkondade sotsiaalne probleem, siis on tegemist valdkonnaga, kus India valitsusel tuleb jätkata sotsiaalsete muutuste edendamist;

| 51. | tervitab hiljutist positiivset dialoogi Pakistani ja India vahel Kašmiiri küsimuses; on jätkuvalt mures raportite pärast inimõiguste rikkumiste kohta Kašmiiri regioonis India sõjaväe- ja politseijõudude liikmete poolt; kutsub India valitsust tagama kõikide selliseid väärkohtlemisi puudutavate raportite kohene uurimine õigusorganite poolt; mõistab jõuliselt hukka kõik terrorismi- ja vägivallaaktid kogu regioonis ning märgib Pakistani vastutust jõuliste pingutuste tegemisel sellise tegevuse mahasurumisele kaasaaitamisel; nõuab meediakanalitele ja inimõiguste organisatsioonidele täielikku ja avatud ligipääsu Kašmiiri regiooni; |
| --- | --- |

51.

tervitab hiljutist positiivset dialoogi Pakistani ja India vahel Kašmiiri küsimuses; on jätkuvalt mures raportite pärast inimõiguste rikkumiste kohta Kašmiiri regioonis India sõjaväe- ja politseijõudude liikmete poolt; kutsub India valitsust tagama kõikide selliseid väärkohtlemisi puudutavate raportite kohene uurimine õigusorganite poolt; mõistab jõuliselt hukka kõik terrorismi- ja vägivallaaktid kogu regioonis ning märgib Pakistani vastutust jõuliste pingutuste tegemisel sellise tegevuse mahasurumisele kaasaaitamisel; nõuab meediakanalitele ja inimõiguste organisatsioonidele täielikku ja avatud ligipääsu Kašmiiri regiooni;

| 52. | on rahul inimõiguste olukorra paranemisega Sri Lankal, kuid väljendab murelikkust Tamil Elami Vabastustiigrite praktika pärast tappa ja röövida teiste tamili poliitiliste rühmituste liikmeid ning värvata lapsi; |
| --- | --- |

52.

on rahul inimõiguste olukorra paranemisega Sri Lankal, kuid väljendab murelikkust Tamil Elami Vabastustiigrite praktika pärast tappa ja röövida teiste tamili poliitiliste rühmituste liikmeid ning värvata lapsi;

| 53. | nõuab Bangladeshi valitsuselt Bangladeshi ülemkohtu juhistest kinnipidamist, milles nõutakse õiguslike vahendite kuritarvitamise vältimist opositsiooni meeleavaldajate kinnipidamisel, ning hoiduda rahumeelsete poliitiliste protestide represseerimisest kinnipidamise ja piinamise teel; nõuab, et Bangladeshi valitsus lõpetaks poolsõjalise kiirrreageerimispataljoni (Rapid Action Batallion) kuritegevuse vastaste operatsioonid, mis ulatuvad kohtuväliste tapmisteni; palub Bangladeshi valitsusel rakendada ennetavaid abinõusid poolsõjaliste islamirühmituste vastu, kes on kasutanud Bangladeshi maapiirkondades vägivalda ja hirmutamist; |
| --- | --- |

53.

nõuab Bangladeshi valitsuselt Bangladeshi ülemkohtu juhistest kinnipidamist, milles nõutakse õiguslike vahendite kuritarvitamise vältimist opositsiooni meeleavaldajate kinnipidamisel, ning hoiduda rahumeelsete poliitiliste protestide represseerimisest kinnipidamise ja piinamise teel; nõuab, et Bangladeshi valitsus lõpetaks poolsõjalise kiirrreageerimispataljoni (Rapid Action Batallion) kuritegevuse vastaste operatsioonid, mis ulatuvad kohtuväliste tapmisteni; palub Bangladeshi valitsusel rakendada ennetavaid abinõusid poolsõjaliste islamirühmituste vastu, kes on kasutanud Bangladeshi maapiirkondades vägivalda ja hirmutamist;

| 54. | on jätkuvalt mures, et Laos ja Vietnam on siiamaani ühe partei juhitavad riigid, mis jätkuvalt represseerivad lisaks demokraatia ja inimõiguste aktivistidele ka etnilisi ja religioosseid vähemusi, ning kutsub mõlema riigi valitsusi alal hoidma sõna-, kogunemis- ja usuvabadust; |
| --- | --- |

54.

on jätkuvalt mures, et Laos ja Vietnam on siiamaani ühe partei juhitavad riigid, mis jätkuvalt represseerivad lisaks demokraatia ja inimõiguste aktivistidele ka etnilisi ja religioosseid vähemusi, ning kutsub mõlema riigi valitsusi alal hoidma sõna-, kogunemis- ja usuvabadust;

| 55. | mõistab hukka pärismaiste mägirahvaste inimõiguste rikkumise Vietnamis ning kutsub valitsust kaotama igasugust diskrimineerimist mis tahes vähemuse vastu; |
| --- | --- |

55.

mõistab hukka pärismaiste mägirahvaste inimõiguste rikkumise Vietnamis ning kutsub valitsust kaotama igasugust diskrimineerimist mis tahes vähemuse vastu;

| 56. | usub, et hr Rainsy, hr Pochi ja hr Channy poliitilise puutumatuse võtmine Kambodža rahvusassamblee poolt kujutab endast demokraatlike põhimõtete tõsist rikkumist ning kutsub Kambodža ametivõime lõpetama igasugust demokraatliku opositsiooni tagakiusamist riigis; julgustab samas Kambodžat alustama tõeliste demokraatlike reformide elluviimist raamistikuna inimõiguste tagamiseks, et kõrvaldada jätkuvaid tõsiseid vajakajäämisi; kutsub Kambodžat kiiremas korras kujundama ümber oma kohtusüsteemi ning tugevdama võitlust naiste ja lastega kaubitsemise vastu; mõistab sellega seoses hukka 91 orjusest vabastatud naise ja lapse röövimise Phnom Penhis ning nõuab nende viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

56.

usub, et hr Rainsy, hr Pochi ja hr Channy poliitilise puutumatuse võtmine Kambodža rahvusassamblee poolt kujutab endast demokraatlike põhimõtete tõsist rikkumist ning kutsub Kambodža ametivõime lõpetama igasugust demokraatliku opositsiooni tagakiusamist riigis; julgustab samas Kambodžat alustama tõeliste demokraatlike reformide elluviimist raamistikuna inimõiguste tagamiseks, et kõrvaldada jätkuvaid tõsiseid vajakajäämisi; kutsub Kambodžat kiiremas korras kujundama ümber oma kohtusüsteemi ning tugevdama võitlust naiste ja lastega kaubitsemise vastu; mõistab sellega seoses hukka 91 orjusest vabastatud naise ja lapse röövimise Phnom Penhis ning nõuab nende viivitamatut vabastamist;

| 57. | kutsub Birma valitsust esimese sammuna rahva tahtel põhineva riigi rajamisel lõpetama seadusliku ja demokraatliku poliitilise tegevuse allasurumine; soovitab valitsusel viivitamatult vabastada endine Sahharovi auhinna võitja Aung San Suu Kyi ja tema nõunik, 75-aastane ajakirjanik Win Tin; |
| --- | --- |

57.

kutsub Birma valitsust esimese sammuna rahva tahtel põhineva riigi rajamisel lõpetama seadusliku ja demokraatliku poliitilise tegevuse allasurumine; soovitab valitsusel viivitamatult vabastada endine Sahharovi auhinna võitja Aung San Suu Kyi ja tema nõunik, 75-aastane ajakirjanik Win Tin;

| 58. | on rahul sellega, et Hiina on alustamas inimõigustealast dialoogi ELiga; palub liikmesriikide valitsustel, komisjonil ja Hiinal kasutada nimetatud dialoogi kui tõelist võimalust muuta Hiina sisepoliitikat, kus on jätkuvalt tõsiseid probleeme inimõiguste valdkonnas, konkreetsemalt surmanuhtluse kasutamise ning kogunemis-ja usuvabaduse allasurumise osas; rõhutab, et üha positiivsema kaubandussuhtega peavad kaasnema inimõigusi puudutavad reformid; on mures hiljutise nõukogu poolse Euroopa Liidu poliitika vastaselt tegutsemise pärast relvamüügiembargo kehtestamisel Hiinale ning soovitab tungivalt, et Hiina suhtes rakendatav relvastusembargo jääks jõusse, kuni inimõigusi puudutavate küsimuste osas ilmnevad suuremad edusammud; kutsub Hiina ametivõime Tiananmeni sündmustele ametlikult uut hinnangut andma, avaldama poliitvangide nimekirja ning neid tingimusteta vabastama; pöörab murega tähelepanu inimeste kohtlemisele Tiibetis ja Xinjiangis kogunemis- ja usuvabaduse valdkonnas; |
| --- | --- |

58.

on rahul sellega, et Hiina on alustamas inimõigustealast dialoogi ELiga; palub liikmesriikide valitsustel, komisjonil ja Hiinal kasutada nimetatud dialoogi kui tõelist võimalust muuta Hiina sisepoliitikat, kus on jätkuvalt tõsiseid probleeme inimõiguste valdkonnas, konkreetsemalt surmanuhtluse kasutamise ning kogunemis-ja usuvabaduse allasurumise osas; rõhutab, et üha positiivsema kaubandussuhtega peavad kaasnema inimõigusi puudutavad reformid; on mures hiljutise nõukogu poolse Euroopa Liidu poliitika vastaselt tegutsemise pärast relvamüügiembargo kehtestamisel Hiinale ning soovitab tungivalt, et Hiina suhtes rakendatav relvastusembargo jääks jõusse, kuni inimõigusi puudutavate küsimuste osas ilmnevad suuremad edusammud; kutsub Hiina ametivõime Tiananmeni sündmustele ametlikult uut hinnangut andma, avaldama poliitvangide nimekirja ning neid tingimusteta vabastama; pöörab murega tähelepanu inimeste kohtlemisele Tiibetis ja Xinjiangis kogunemis- ja usuvabaduse valdkonnas;

| 59. | mõistab hukka võimu haaramise kuningas Gyanendra ja Nepaali kuningliku armee poolt 1. veebruaril 2005 ning karmi tsensuuriseaduse; on häiritud suurenevast raportite hulgast inimeste kadumise kohta üle kogu maa ning inimõiguste aktivistide, ajakirjanike, opositsiooniliste poliitiliste rühmituste ja kodanikuühiskonna rühmituste ründamiste kohta; mõistab hukka sisside toime pandud tõsised kuritarvitused alates 1999. aastast maad laastanud konfliktis; kutsub kuningat taastama demokraatlikud valitsus- ja sidekanalid, vabastama kõik poliitilised liidrid ja inimõiguste eest võitlejad ning austama sõna- ja kogunemisvabadust; |
| --- | --- |

59.

mõistab hukka võimu haaramise kuningas Gyanendra ja Nepaali kuningliku armee poolt 1. veebruaril 2005 ning karmi tsensuuriseaduse; on häiritud suurenevast raportite hulgast inimeste kadumise kohta üle kogu maa ning inimõiguste aktivistide, ajakirjanike, opositsiooniliste poliitiliste rühmituste ja kodanikuühiskonna rühmituste ründamiste kohta; mõistab hukka sisside toime pandud tõsised kuritarvitused alates 1999. aastast maad laastanud konfliktis; kutsub kuningat taastama demokraatlikud valitsus- ja sidekanalid, vabastama kõik poliitilised liidrid ja inimõiguste eest võitlejad ning austama sõna- ja kogunemisvabadust;

| 60. | on rahul Indoneesia ajaloo esimeste presidendi otsevalimistega 2004. aasta septembris; tunneb muret raportite pärast Indoneesia relvajõudude ja mässuliste rühmituste poolt Paapua ja Acehi provintsides sõjaliste operatsioonide käigus tsiviilelanike suhtes toime pandud väärkohtlemistest; väljendab lootust, et tsunami laastavale mõjule järgnevat ülesehitusprotsessi kasutatakse lepituse ja rahuprotsessi edendamiseks, pannes seega piiri pikkaajalisele Acehi konfliktile; soovitab Indoneesia ametivõimudel põhjalikult uurida ja tuua kohtu ette isikud, kes on süüdi inimõiguste eest võitlejate mõrvamises ja teistes nende vastu suunatud kuritegudes, ning tagama 1998. aasta detsembris ÜRO peaassamblee vastu võetud inimõiguste eest võitlejate kaitse deklaratsiooni sätete täielik austamine Indoneesias; |
| --- | --- |

60.

on rahul Indoneesia ajaloo esimeste presidendi otsevalimistega 2004. aasta septembris; tunneb muret raportite pärast Indoneesia relvajõudude ja mässuliste rühmituste poolt Paapua ja Acehi provintsides sõjaliste operatsioonide käigus tsiviilelanike suhtes toime pandud väärkohtlemistest; väljendab lootust, et tsunami laastavale mõjule järgnevat ülesehitusprotsessi kasutatakse lepituse ja rahuprotsessi edendamiseks, pannes seega piiri pikkaajalisele Acehi konfliktile; soovitab Indoneesia ametivõimudel põhjalikult uurida ja tuua kohtu ette isikud, kes on süüdi inimõiguste eest võitlejate mõrvamises ja teistes nende vastu suunatud kuritegudes, ning tagama 1998. aasta detsembris ÜRO peaassamblee vastu võetud inimõiguste eest võitlejate kaitse deklaratsiooni sätete täielik austamine Indoneesias;

| 61. | kutsub Põhja-Koread tunnistama oma rahva rasket olukorda, kes kannatab Põhja-Korea režiimi rõhumise all, ja alustada kõikidel tasanditel tõeliste muutuste protsessi, eesmärgiga jõuda reformideni, mis tunnistavad inimõiguste austamise vajadust; osutab sellele, et iga-aastase ajakirjandusvabaduse indeksi järgi on Põhja-Korea kõige viimasel kohal terves maailmas; mõistab hukka Põhja-Korea režiimi teadaande, mille kohaselt viimane astub tagasi mitmepoolsest dialoogiraamistikust (kuuepoolsed läbirääkimised); |
| --- | --- |

61.

kutsub Põhja-Koread tunnistama oma rahva rasket olukorda, kes kannatab Põhja-Korea režiimi rõhumise all, ja alustada kõikidel tasanditel tõeliste muutuste protsessi, eesmärgiga jõuda reformideni, mis tunnistavad inimõiguste austamise vajadust; osutab sellele, et iga-aastase ajakirjandusvabaduse indeksi järgi on Põhja-Korea kõige viimasel kohal terves maailmas; mõistab hukka Põhja-Korea režiimi teadaande, mille kohaselt viimane astub tagasi mitmepoolsest dialoogiraamistikust (kuuepoolsed läbirääkimised);

Aafrika

| 62. | juhib tähelepanu paljude Aafrika riikide tõsistesse pandeemilistesse haigustesse, eelkõige HIVi/AIDSi nakatunud kodanike raskele olukorrale kogu kontinendi ulatuses; kiidab heaks edusammud, mis on tehtud teatud Aafrika riikides, näiteks Ugandas; kutsub komisjoni aitama ÜRO-l koostöös Aafrika Liiduga töötada välja üldstrateegiat pandeemiliste haiguste, eelkõige HIVi/AIDSi leviku pidurdamiseks ja minimeerimiseks; kinnitab veel kord iga inimese õigust arstiabile ja ravile; kutsub liikmesriike ja komisjoni vaatlema nakkushaiguste ja eelkõige HIVi/AIDSi kasvava pandeemia vastast võitlust oma arengupoliitikas esmajärgulise poliitilise ja finantsprioriteedina; |
| --- | --- |

62.

juhib tähelepanu paljude Aafrika riikide tõsistesse pandeemilistesse haigustesse, eelkõige HIVi/AIDSi nakatunud kodanike raskele olukorrale kogu kontinendi ulatuses; kiidab heaks edusammud, mis on tehtud teatud Aafrika riikides, näiteks Ugandas; kutsub komisjoni aitama ÜRO-l koostöös Aafrika Liiduga töötada välja üldstrateegiat pandeemiliste haiguste, eelkõige HIVi/AIDSi leviku pidurdamiseks ja minimeerimiseks; kinnitab veel kord iga inimese õigust arstiabile ja ravile; kutsub liikmesriike ja komisjoni vaatlema nakkushaiguste ja eelkõige HIVi/AIDSi kasvava pandeemia vastast võitlust oma arengupoliitikas esmajärgulise poliitilise ja finantsprioriteedina;

| 63. | usub, et AIDSi leviku peatamiseks ja ümberpööramiseks aastaks 2015 on hädavajalik terviklik lähenemine HIVi/AIDSile Sahara-aluses Aafrikas; |
| --- | --- |

63.

usub, et AIDSi leviku peatamiseks ja ümberpööramiseks aastaks 2015 on hädavajalik terviklik lähenemine HIVi/AIDSile Sahara-aluses Aafrikas;

| 64. | protesteerib selle vastu, et erinevates Aafrika osades jäävad teatavad inimõiguste rikkumised karistamata ja et vastutavatel ametikohtadel olevad inimesed võivad tegutseda karistamatult; kutsub Aafrika Liitu selliste juhtumitega tegelema ja tegema lähedast koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga olukorra parandamiseks (vt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu küsimuste osa); |
| --- | --- |

64.

protesteerib selle vastu, et erinevates Aafrika osades jäävad teatavad inimõiguste rikkumised karistamata ja et vastutavatel ametikohtadel olevad inimesed võivad tegutseda karistamatult; kutsub Aafrika Liitu selliste juhtumitega tegelema ja tegema lähedast koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga olukorra parandamiseks (vt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu küsimuste osa);

| 65. | on mures halvenenud olukorra pärast Gambias, sealhulgas mitmete ajakirjandusvabaduse rikkumiste pärast, ning kutsub uurima ajakirjanik Deyda Hydara mõrva detsembris 2004; |
| --- | --- |

65.

on mures halvenenud olukorra pärast Gambias, sealhulgas mitmete ajakirjandusvabaduse rikkumiste pärast, ning kutsub uurima ajakirjanik Deyda Hydara mõrva detsembris 2004;

| 66. | väljendab tõelist muret hiljutiste sündmuste pärast Côte d'Ivoire'is, mille tagajärjeks on olnud rassistlikud kallaletungid tsiviilelanikele; kutsub Côte d'Ivoire' sõdivaid fraktsioone austama kõigi oma kodanike inimõigusi; |
| --- | --- |

66.

väljendab tõelist muret hiljutiste sündmuste pärast Côte d'Ivoire'is, mille tagajärjeks on olnud rassistlikud kallaletungid tsiviilelanikele; kutsub Côte d'Ivoire' sõdivaid fraktsioone austama kõigi oma kodanike inimõigusi;

| 67. | on sügavalt mures riigipöörde pärast, mis võimaldas Faure Gnassingbel pärast oma isa surma saada demokraatia reegleid eirates Togo presidendiks; kutsub Togo ametivõime üles looma vajalik institutsiooniline raamistik vabade ja õiglaste presidendivalimiste läbiviimiseks, et pöörduda tagasi põhiseadusliku õiguspärasuse ning inimõiguste ja põhiliste vabaduste austamise juurde, ilma milleta koostöö Euroopa Liiduga jätkuda ei saa; |
| --- | --- |

67.

on sügavalt mures riigipöörde pärast, mis võimaldas Faure Gnassingbel pärast oma isa surma saada demokraatia reegleid eirates Togo presidendiks; kutsub Togo ametivõime üles looma vajalik institutsiooniline raamistik vabade ja õiglaste presidendivalimiste läbiviimiseks, et pöörduda tagasi põhiseadusliku õiguspärasuse ning inimõiguste ja põhiliste vabaduste austamise juurde, ilma milleta koostöö Euroopa Liiduga jätkuda ei saa;

| 68. | on rahul Nigeeria šariaadikohtute poolt määratud surmanuhtluste arvu vähenemisega, kuid on jätkuvalt mures selle pärast, et paljud kohtud jätkavad tegutsemist šariaadiseaduse alusel; leiab, et selle asemel tuleks Nigeerial järgida rahvusvahelisi standardeid; |
| --- | --- |

68.

on rahul Nigeeria šariaadikohtute poolt määratud surmanuhtluste arvu vähenemisega, kuid on jätkuvalt mures selle pärast, et paljud kohtud jätkavad tegutsemist šariaadiseaduse alusel; leiab, et selle asemel tuleks Nigeerial järgida rahvusvahelisi standardeid;

| 69. | on häiritud raportite pärast, mille kohaselt Eritrea valitsus kiusab jätkuvalt taga kristlastest vähemusi kogu regioonis; on üha rohkem häiritud sellest, et Eritrea on jätkuvalt ühe-parteiline riik ega plaani mingeid valimisi; palub viivitamatult vabastada kõik riigis kinnipeetavad poliitvangid ja ajakirjanikud; kutsub Eritrea ametivõime pöörama olukorda, mis inimõiguste osas üha halveneb; |
| --- | --- |

69.

on häiritud raportite pärast, mille kohaselt Eritrea valitsus kiusab jätkuvalt taga kristlastest vähemusi kogu regioonis; on üha rohkem häiritud sellest, et Eritrea on jätkuvalt ühe-parteiline riik ega plaani mingeid valimisi; palub viivitamatult vabastada kõik riigis kinnipeetavad poliitvangid ja ajakirjanikud; kutsub Eritrea ametivõime pöörama olukorda, mis inimõiguste osas üha halveneb;

| 70. | pöörab murega tähelepanu sellele, et alates 2001. aasta septembrist on Asmaras arreteeritud 10 sõltumatut ajakirjanikku, nende hulgas Rootsi kodanik Davit Isaak, kelle üle ei ole ühegi kuriteo osas kohut mõistetud ja kes on ikka veel vanglas; kutsub Eritrea valitsust vabastama vangistatud ajakirjanikke ning tühistama eraajakirjanduse keeldu; |
| --- | --- |

70.

pöörab murega tähelepanu sellele, et alates 2001. aasta septembrist on Asmaras arreteeritud 10 sõltumatut ajakirjanikku, nende hulgas Rootsi kodanik Davit Isaak, kelle üle ei ole ühegi kuriteo osas kohut mõistetud ja kes on ikka veel vanglas; kutsub Eritrea valitsust vabastama vangistatud ajakirjanikke ning tühistama eraajakirjanduse keeldu;

| 71. | tunnustab ja toetab uue rahuleppe allakirjutamist Sudaani lõuna- ja põhjaosa relvajõudude vahel, mis teeb lõpu kahe aastakümne pikkusele kodusõjale, mille käigus pandi toime hirmuäratavaid inimõiguste rikkumisi; soovitab kõigil kaasatud pooltel austada rahuleppe kõiki protokolle; |
| --- | --- |

71.

tunnustab ja toetab uue rahuleppe allakirjutamist Sudaani lõuna- ja põhjaosa relvajõudude vahel, mis teeb lõpu kahe aastakümne pikkusele kodusõjale, mille käigus pandi toime hirmuäratavaid inimõiguste rikkumisi; soovitab kõigil kaasatud pooltel austada rahuleppe kõiki protokolle;

| 72. | kutsub Sudaani valitsust viivitamatult lõpetama igasuguse koostöö või kollaboratsiooni Araabia miilitsaga ehk niinimetatud janjaweed-miilitsaga, kes rakendavad vägivalda, pannes muuhulgas toime inimõiguste rikkumisi, sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid suure hulga inimeste suhtes Darfuri regioonis Sudaani lääneosas; on rahul ÜRO uurimiskomisjoni ettekandega ning toetab selle järeldusi ja soovitusi; on seisukohal, et Sudaani valitsus koostöös Aafrika Liiduga peab otsustavalt ja kindlalt tegutsema, lõpetamaks kõikide poolte rünnakud relvastamata tsiviilelanike vastu ja janjaweed-miilits relvituks teha; kutsub Sudaani valitsust näitama üles tahet pidada rahuläbirääkimisi Darfuri mässuliste jõududega; |
| --- | --- |

72.

kutsub Sudaani valitsust viivitamatult lõpetama igasuguse koostöö või kollaboratsiooni Araabia miilitsaga ehk niinimetatud janjaweed-miilitsaga, kes rakendavad vägivalda, pannes muuhulgas toime inimõiguste rikkumisi, sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid suure hulga inimeste suhtes Darfuri regioonis Sudaani lääneosas; on rahul ÜRO uurimiskomisjoni ettekandega ning toetab selle järeldusi ja soovitusi; on seisukohal, et Sudaani valitsus koostöös Aafrika Liiduga peab otsustavalt ja kindlalt tegutsema, lõpetamaks kõikide poolte rünnakud relvastamata tsiviilelanike vastu ja janjaweed-miilits relvituks teha; kutsub Sudaani valitsust näitama üles tahet pidada rahuläbirääkimisi Darfuri mässuliste jõududega;

| 73. | kutsub Euroopa Liitu rakendama sihipäraseid sanktsioone Sudaani valitsuse vastu, kuni laekuvad usaldusväärsed tõendid, mis näitavad, et viimane on lõpetanud oma kodanike etnilise puhastuse ja massimõrvade poliitika; tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu otsust anda Darfuri olukord Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse, et tagada õigusemõistmine ohvritele ning teha lõpp valitsevale karistamatuse õhkkonnale, samuti takistada väärkohtlemiste jätkumist tulevikus; mõistab siiski hukka Julgeolekunõukogu resolutsioonis sätestatud asjaolu, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu põhikirjaga mitteühinenud riikide kodanike üle, keda kahtlustatakse rahvsuvaheliste kuritegude sooritamises Darfuris, peaksid kohut mõistma ainult nende vastava päritoluriigi kohtud; |
| --- | --- |

73.

kutsub Euroopa Liitu rakendama sihipäraseid sanktsioone Sudaani valitsuse vastu, kuni laekuvad usaldusväärsed tõendid, mis näitavad, et viimane on lõpetanud oma kodanike etnilise puhastuse ja massimõrvade poliitika; tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu otsust anda Darfuri olukord Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse, et tagada õigusemõistmine ohvritele ning teha lõpp valitsevale karistamatuse õhkkonnale, samuti takistada väärkohtlemiste jätkumist tulevikus; mõistab siiski hukka Julgeolekunõukogu resolutsioonis sätestatud asjaolu, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu põhikirjaga mitteühinenud riikide kodanike üle, keda kahtlustatakse rahvsuvaheliste kuritegude sooritamises Darfuris, peaksid kohut mõistma ainult nende vastava päritoluriigi kohtud;

| 74. | on jätkuvalt murelik, et Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas on väga palju vahejuhtumeid, eriti Ituris, Põhja- ja Lõuna-Kivus, Maniemas ja Katanga põhjaosas; mõistab jõuliselt hukka valitsuse relvajõud ja mässulised võitlejad, kes mõlemad panid 2004. aasta juunis toime sõjakuritegusid Lõuna-Kivu linnas nimega Bukavu; |
| --- | --- |

74.

on jätkuvalt murelik, et Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas on väga palju vahejuhtumeid, eriti Ituris, Põhja- ja Lõuna-Kivus, Maniemas ja Katanga põhjaosas; mõistab jõuliselt hukka valitsuse relvajõud ja mässulised võitlejad, kes mõlemad panid 2004. aasta juunis toime sõjakuritegusid Lõuna-Kivu linnas nimega Bukavu;

| 75. | on rahul positiivse rehabilitatsiooni ja lepitusprotsessiga Rwandas; soovitab Rwandal teha veelgi suuremaid jõupingutusi inimõiguste rikkumiste ennetamiseks ning kestva rahu kehtestamiseks Kesk-Aafrikas; on häiritud, et Rwandas pannakse toime üha rohkem rünnakuid kodanikuühiskonna organisatsioonide, kirikute ja koolide vastu, ning tunneb suurt muret, et nii paljud kohtunikud ja kohtutöötajad on niinimetatud kohtureformide käigus sunnitud tagasi astuma; |
| --- | --- |

75.

on rahul positiivse rehabilitatsiooni ja lepitusprotsessiga Rwandas; soovitab Rwandal teha veelgi suuremaid jõupingutusi inimõiguste rikkumiste ennetamiseks ning kestva rahu kehtestamiseks Kesk-Aafrikas; on häiritud, et Rwandas pannakse toime üha rohkem rünnakuid kodanikuühiskonna organisatsioonide, kirikute ja koolide vastu, ning tunneb suurt muret, et nii paljud kohtunikud ja kohtutöötajad on niinimetatud kohtureformide käigus sunnitud tagasi astuma;

| 76. | mõistab ülima tõsidusega hukka massimõrva Gatumba põgenikelaagris Burundis; soovitab Burundi valitsusel ja rahvusvahelisel üldsusel teha oma parim, et kurjategijad kinni võtta ja kohtu ette tuua; toetab Burundi üleminekuprotsessi; on rahul plaanisolevate valimistega kui tähtsa sammuga nimetatud üleminekuprotsessis; |
| --- | --- |

76.

mõistab ülima tõsidusega hukka massimõrva Gatumba põgenikelaagris Burundis; soovitab Burundi valitsusel ja rahvusvahelisel üldsusel teha oma parim, et kurjategijad kinni võtta ja kohtu ette tuua; toetab Burundi üleminekuprotsessi; on rahul plaanisolevate valimistega kui tähtsa sammuga nimetatud üleminekuprotsessis;

| 77. | on sügavalt mures kohutava humanitaarolukorra pärast Uganda põhjaosas, kus mässuliste juhi Joseph Kony Lord's Resistance Army tegevuse tõttu asub väga suur osa elanikkonnast jätkuvalt ümberasustatud isikute laagrites; mõistab hukka Lord's Resistence Army mässulistest liikmete toime pandavad kohutavad inimõiguste rikkumised, sealhulgas laste ulatusliku röövimise, sandistamise ja vägistamise regioonis; |
| --- | --- |

77.

on sügavalt mures kohutava humanitaarolukorra pärast Uganda põhjaosas, kus mässuliste juhi Joseph Kony Lord's Resistance Army tegevuse tõttu asub väga suur osa elanikkonnast jätkuvalt ümberasustatud isikute laagrites; mõistab hukka Lord's Resistence Army mässulistest liikmete toime pandavad kohutavad inimõiguste rikkumised, sealhulgas laste ulatusliku röövimise, sandistamise ja vägistamise regioonis;

| 78. | on rahul Angola valitsuse teadaandega, et parlamendivalimised toimuvad 2006. aasta lõpus; tunneb muret relvastatud konflikti pärast Cabinda regioonis ja raportite pärast Angola relvajõudude poolt tsiviilelanike vastu toime pandud rikkumiste kohta; |
| --- | --- |

78.

on rahul Angola valitsuse teadaandega, et parlamendivalimised toimuvad 2006. aasta lõpus; tunneb muret relvastatud konflikti pärast Cabinda regioonis ja raportite pärast Angola relvajõudude poolt tsiviilelanike vastu toime pandud rikkumiste kohta;

| 79. | mõistab ülima tõsidusega hukka Zimbabwe valitsuse toimingud ja kritiseerib selle poliitikat, mis edendab rassilist lõhestatust ja majanduse halba juhtimist; tunneb muret, et selline poliitika viib maa ülimalt katastroofilisse olukorda; juhib murega tähelepanu toiduainete tootmise märgatavale langusele viimasel ajal ja sellele, kui raske on valitsusvälistel arenguorganisatsioonidel abivajajateni jõuda; kutsub valitsust lõpetama poliitilise opositsiooni mahasurumine, garanteerima ajakirjandusvabadust ning tagama seda, et valimised korraldatakse vabaduse ja õigluse alustel mainekate rahvusvaheliste vaatlejate juuresolekul; |
| --- | --- |

79.

mõistab ülima tõsidusega hukka Zimbabwe valitsuse toimingud ja kritiseerib selle poliitikat, mis edendab rassilist lõhestatust ja majanduse halba juhtimist; tunneb muret, et selline poliitika viib maa ülimalt katastroofilisse olukorda; juhib murega tähelepanu toiduainete tootmise märgatavale langusele viimasel ajal ja sellele, kui raske on valitsusvälistel arenguorganisatsioonidel abivajajateni jõuda; kutsub valitsust lõpetama poliitilise opositsiooni mahasurumine, garanteerima ajakirjandusvabadust ning tagama seda, et valimised korraldatakse vabaduse ja õigluse alustel mainekate rahvusvaheliste vaatlejate juuresolekul;

| 80. | on jätkuvalt mures, et Ekvatoriaal-Guinea poliitvangid jäävad pärast neilt piinamise abil välja pressitud ülestunnistusi vahi alla ning et poliitilise opositsiooni liikmeid võib vahistada ilma süüdistuste või kohtumenetluseta; |
| --- | --- |

80.

on jätkuvalt mures, et Ekvatoriaal-Guinea poliitvangid jäävad pärast neilt piinamise abil välja pressitud ülestunnistusi vahi alla ning et poliitilise opositsiooni liikmeid võib vahistada ilma süüdistuste või kohtumenetluseta;

Ameerikad

| 81. | kutsub Kuuba valitsust aktsepteerima kogunemisvabadust ja sõnavabadust ning viivitamatult taastama surmanuhtluse mitteametliku peatatuse; mõistab taas hukka kolmele kaaperdajale mõistetud surmanuhtluse ja poliitiliste oponentide vangistuse ning palub nad otsekohe vabastada; kutsub Kuuba ametivõime andma Sahharovi auhinna laureaadile Oswaldo Payále võimaluse võtta vastu Euroopa Parlamendi küllakutse; mõistab hukka ootamatu strateegiamuutuse ja sanktsioonide lõpetamise nõukogu poolt; |
| --- | --- |

81.

kutsub Kuuba valitsust aktsepteerima kogunemisvabadust ja sõnavabadust ning viivitamatult taastama surmanuhtluse mitteametliku peatatuse; mõistab taas hukka kolmele kaaperdajale mõistetud surmanuhtluse ja poliitiliste oponentide vangistuse ning palub nad otsekohe vabastada; kutsub Kuuba ametivõime andma Sahharovi auhinna laureaadile Oswaldo Payále võimaluse võtta vastu Euroopa Parlamendi küllakutse; mõistab hukka ootamatu strateegiamuutuse ja sanktsioonide lõpetamise nõukogu poolt;

| 82. | kutsub Jamaica valitsust astuma tõhusaid samme, peatamaks inimeste kohtuvälised tapmised julgeolekujõudude poolt; ühtlasi palub Jamaica valitsusel tunnistada kehtetuks isikuvastaste kuritegude seaduse paragrahvid 76, 77 ja 79, milles tunnistatakse kahe nõusoleva täiskasvanud mehe vaheline seksuaalvahekord kuriteoks ning mida kasutatakse põhjendusena õigustamatule ahistamisele, eelkõige HIV- ja aidsialase kasvatustöö tegijate vastu; palub Jamaica valitsusel aktiivselt võidelda laialtlevinud homofoobia vastu; |
| --- | --- |

82.

kutsub Jamaica valitsust astuma tõhusaid samme, peatamaks inimeste kohtuvälised tapmised julgeolekujõudude poolt; ühtlasi palub Jamaica valitsusel tunnistada kehtetuks isikuvastaste kuritegude seaduse paragrahvid 76, 77 ja 79, milles tunnistatakse kahe nõusoleva täiskasvanud mehe vaheline seksuaalvahekord kuriteoks ning mida kasutatakse põhjendusena õigustamatule ahistamisele, eelkõige HIV- ja aidsialase kasvatustöö tegijate vastu; palub Jamaica valitsusel aktiivselt võidelda laialtlevinud homofoobia vastu;

| 83. | toetab Ameerika Inimõiguste Komisjoni (IACHR) tsiteeritud arvamusi, kes 2004. aasta oktoobris väljendas tõsist muret inimõiguste ja humanitaartingimuste pärast Haitil; |
| --- | --- |

83.

toetab Ameerika Inimõiguste Komisjoni (IACHR) tsiteeritud arvamusi, kes 2004. aasta oktoobris väljendas tõsist muret inimõiguste ja humanitaartingimuste pärast Haitil;

| 84. | on mures Guatemalas vägivaldselt tapetavate naiste arvukuse pärast ja soovitab ametivõimudel nimetatud kuritegusid põhjalikult uurida ning takistada edasiste vägivallategude ilmnemist; |
| --- | --- |

84.

on mures Guatemalas vägivaldselt tapetavate naiste arvukuse pärast ja soovitab ametivõimudel nimetatud kuritegusid põhjalikult uurida ning takistada edasiste vägivallategude ilmnemist;

| 85. | jagab Mehhiko ametivõimude muret Ciudad Juarezes (Mehhiko) vägivaldselt tapetud naiste arvukuse pärast ning toetab Mehhiko ametivõimude, eriti nimelt selleks ametisse määratud magistraadi jõupingutusi nimetatud kuritegude uurimisel ja selgitamisel ning edasiste tahtlike tapmiste ennetamisel; |
| --- | --- |

85.

jagab Mehhiko ametivõimude muret Ciudad Juarezes (Mehhiko) vägivaldselt tapetud naiste arvukuse pärast ning toetab Mehhiko ametivõimude, eriti nimelt selleks ametisse määratud magistraadi jõupingutusi nimetatud kuritegude uurimisel ja selgitamisel ning edasiste tahtlike tapmiste ennetamisel;

| 86. | on jätkuvalt mures minevikus toime pandud inimõiguste rikkumiste osas õiglust nõudvate guatemalalaste ründamiste ja ähvardamiste ärevusttekitava rohkuse, eriti inimõiguste eest võitlejate, kohtuametnike ja ajakirjanike ründamiste pärast; tervitab kui positiivset signaali endise poolsõjalise tegelase ja eksmajori süüdimõistmist veebruaris 2005 nelja ajakirjaniku röövimises aastal 2003, samuti asjaolu, et Guatemala parlament andis nõusoleku ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroo avamisele, mille Guatemala Kongress loodetavasti võimalikult kiiresti heaks kiidab; |
| --- | --- |

86.

on jätkuvalt mures minevikus toime pandud inimõiguste rikkumiste osas õiglust nõudvate guatemalalaste ründamiste ja ähvardamiste ärevusttekitava rohkuse, eriti inimõiguste eest võitlejate, kohtuametnike ja ajakirjanike ründamiste pärast; tervitab kui positiivset signaali endise poolsõjalise tegelase ja eksmajori süüdimõistmist veebruaris 2005 nelja ajakirjaniku röövimises aastal 2003, samuti asjaolu, et Guatemala parlament andis nõusoleku ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroo avamisele, mille Guatemala Kongress loodetavasti võimalikult kiiresti heaks kiidab;

| 87. | kutsub Venetsueelat võtma tõhusaid meetmeid piinamise ja tapmiste vastu oma politseiteenistuste poolt, samuti tagamaks sõnavabadust ja vaba juurdepääsu teabele; juhib tähelepanu sellele, et regiooni stabiilsuse tagamiseks on vajalik koostöö naaberriikidega; |
| --- | --- |

87.

kutsub Venetsueelat võtma tõhusaid meetmeid piinamise ja tapmiste vastu oma politseiteenistuste poolt, samuti tagamaks sõnavabadust ja vaba juurdepääsu teabele; juhib tähelepanu sellele, et regiooni stabiilsuse tagamiseks on vajalik koostöö naaberriikidega;

| 88. | mõistab hukka jätkuvad tõsised inimõiguste rikkumised, nagu lapsvõitlejate kasutamise ebaseaduslike relvastatud rühmituste poolt Kolumbia konfliktis, kellest tuhanded on alla 15 aasta vanused; on jätkuvalt sügavalt mures inimõiguste eest seisjaid ähvardava ohu pärast riigis ning nõuab sellega seoses tungivalt Kolumbia ametivõimudel võtta selgeid ja tõhusaid meetmeid selliste isikute elu ja töö kaitsmiseks; on mures haletsusväärsete tingimuste pärast, milles hoitakse suurt hulka kolumbialastest, sealhulgas üle seitsme aasta tagasi röövitud alaealisi, sõdureid ja politseiohvitsere, kongressiliikmeid nagu Jorge Eduardo Gechem Turbayd, Oscar Tulio Lizcanot ja Luis Eladio Pérez Bonillat, Valle'i regionaalassamblee liikmeid, endist ministrit Fernando de Araujot ja endist presidendikandidaati Ingrid Betancourti; toetab rahvusvahelise Kolumbiat puudutava koostöö- ja koordineerimiskoosoleku esitatud deklaratsiooni järeldusi, mis võeti vastu Cartagenas, lähtuvalt Londonis teiste hulgas ka ÜRO juuresolekul antud soovitustest ning samuti Kolumbia ÜRO inimõiguste ülemkomissari kantselei soovitustest; |
| --- | --- |

88.

mõistab hukka jätkuvad tõsised inimõiguste rikkumised, nagu lapsvõitlejate kasutamise ebaseaduslike relvastatud rühmituste poolt Kolumbia konfliktis, kellest tuhanded on alla 15 aasta vanused; on jätkuvalt sügavalt mures inimõiguste eest seisjaid ähvardava ohu pärast riigis ning nõuab sellega seoses tungivalt Kolumbia ametivõimudel võtta selgeid ja tõhusaid meetmeid selliste isikute elu ja töö kaitsmiseks; on mures haletsusväärsete tingimuste pärast, milles hoitakse suurt hulka kolumbialastest, sealhulgas üle seitsme aasta tagasi röövitud alaealisi, sõdureid ja politseiohvitsere, kongressiliikmeid nagu Jorge Eduardo Gechem Turbayd, Oscar Tulio Lizcanot ja Luis Eladio Pérez Bonillat, Valle'i regionaalassamblee liikmeid, endist ministrit Fernando de Araujot ja endist presidendikandidaati Ingrid Betancourti; toetab rahvusvahelise Kolumbiat puudutava koostöö- ja koordineerimiskoosoleku esitatud deklaratsiooni järeldusi, mis võeti vastu Cartagenas, lähtuvalt Londonis teiste hulgas ka ÜRO juuresolekul antud soovitustest ning samuti Kolumbia ÜRO inimõiguste ülemkomissari kantselei soovitustest;

| 89. | toetab ÜRO eriraportööri Ambeyi Libago Kolumbia suhtes väljendatud arvamusi, kes paneb ette, et valitsus peaks kõik militaarorganisatsioonid ametlikult ebaseaduslikuks kuulutama ja nad laiali saatma ning algatama kohtumenetlused nende vastu, kes on süüdi inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumistes, vaatamata nende poliitilistele vaadetele; |
| --- | --- |

89.

toetab ÜRO eriraportööri Ambeyi Libago Kolumbia suhtes väljendatud arvamusi, kes paneb ette, et valitsus peaks kõik militaarorganisatsioonid ametlikult ebaseaduslikuks kuulutama ja nad laiali saatma ning algatama kohtumenetlused nende vastu, kes on süüdi inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumistes, vaatamata nende poliitilistele vaadetele;

| 90. | kutsub Ecuadori viivitamatult kaotama oma politseikohtud, et efektiivselt tuua erapooletu tsiviilkohtu ette väärkohtlemises süüdistatud julgeolekujõudude liikmed; |
| --- | --- |

90.

kutsub Ecuadori viivitamatult kaotama oma politseikohtud, et efektiivselt tuua erapooletu tsiviilkohtu ette väärkohtlemises süüdistatud julgeolekujõudude liikmed;

| 91. | tunneb muret ajakirjanike vastu suunatud rünnakute sagenemise pärast Peruus ja eriti kahe tuntud ajakirjaniku mõrvamise pärast aastal 2004; on häiritud sellest, et arvukate raportite alusel esineb Peruu vanglates eeluurimisel viibivate kahtlusaluste piinamise ja surma juhtumeid; |
| --- | --- |

91.

tunneb muret ajakirjanike vastu suunatud rünnakute sagenemise pärast Peruus ja eriti kahe tuntud ajakirjaniku mõrvamise pärast aastal 2004; on häiritud sellest, et arvukate raportite alusel esineb Peruu vanglates eeluurimisel viibivate kahtlusaluste piinamise ja surma juhtumeid;

| 92. | tunnistab, et linnavägivald Brasiilias on jätkuvalt murettekitav ja pälvib jätkuvalt kõige enam tähelepanu, kuid juhib tähelepanu sellele, et aastal 2004 intensiivistusid maavägivald ja konfliktid maa pärast, eriti Roosevelti reservaadis Rondônia osariigis, kus elavad cinta-larga põlisasukad; |
| --- | --- |

92.

tunnistab, et linnavägivald Brasiilias on jätkuvalt murettekitav ja pälvib jätkuvalt kõige enam tähelepanu, kuid juhib tähelepanu sellele, et aastal 2004 intensiivistusid maavägivald ja konfliktid maa pärast, eriti Roosevelti reservaadis Rondônia osariigis, kus elavad cinta-larga põlisasukad;

| 93. | kutsub Ameerika Ühendriike liikuma surmanuhtluse kaotamise suunas, juhib tähelepanu sellele, et surmanuhtluse kasutamine USAs ei sobi kokku imagoga riigist, kes püüdleb inimõiguste, vabaduse ja õigluse standardite juurutamise poole kogu maailmas, ning tunneb heameelt selle üle, et hiljutine statistika viitab surmanuhtluse rakendamise juhtude pidevale vähenemisele USAs; |
| --- | --- |

93.

kutsub Ameerika Ühendriike liikuma surmanuhtluse kaotamise suunas, juhib tähelepanu sellele, et surmanuhtluse kasutamine USAs ei sobi kokku imagoga riigist, kes püüdleb inimõiguste, vabaduse ja õigluse standardite juurutamise poole kogu maailmas, ning tunneb heameelt selle üle, et hiljutine statistika viitab surmanuhtluse rakendamise juhtude pidevale vähenemisele USAs;

| 94. | mõistab hukka Ameerika Ühendriikide valitsuse vangide kohtlemise pärast Guantánamos; soovitab USA valitsusel garanteerida minimaalsed inimõigused ja õiglane kohtumõistmine kõikidele oma vangidele, kaasa arvatud Guantánamo kinnipidamislaagri vangidele, vastavalt rahvusvahelisele inimõigusi puudutavale õigusele ja õiglasele kohtuasjade menetlusele; kutsub USAd viivitamatult selgitama vangide olukorda Guantánamos ja teistes paikades rahvusvaheliste inimõiguste standardite ja humanitaarõiguse suhtes ning kordab oma seisukohti vangide dramaatilise olukorra osas Guantánamos, nagu neid on korratud mitmes tema resolutsioonis; |
| --- | --- |

94.

mõistab hukka Ameerika Ühendriikide valitsuse vangide kohtlemise pärast Guantánamos; soovitab USA valitsusel garanteerida minimaalsed inimõigused ja õiglane kohtumõistmine kõikidele oma vangidele, kaasa arvatud Guantánamo kinnipidamislaagri vangidele, vastavalt rahvusvahelisele inimõigusi puudutavale õigusele ja õiglasele kohtuasjade menetlusele; kutsub USAd viivitamatult selgitama vangide olukorda Guantánamos ja teistes paikades rahvusvaheliste inimõiguste standardite ja humanitaarõiguse suhtes ning kordab oma seisukohti vangide dramaatilise olukorra osas Guantánamos, nagu neid on korratud mitmes tema resolutsioonis;

| 95. | kutsub USAd esitama ÜRO inimõiguste komisjonile raportit kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti (ICCPR) järgimise kohta; |
| --- | --- |

95.

kutsub USAd esitama ÜRO inimõiguste komisjonile raportit kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti (ICCPR) järgimise kohta;

Temaatilised küsimused

I.   Inimõigused ja terrorismivastane võitlus

| 96. | mõistab täielikult hukka terrorismi kõigis selle vormides; |
| --- | --- |

96.

mõistab täielikult hukka terrorismi kõigis selle vormides;

| 97. | tunnistab demokraatiamaade vastu suunatud globaalset terrorismi kui uut nähtust, mille tulemuseks on olnud brutaalsed ja mõrvarlikud rünnakud suure hulga tsiviilelanike vastu; tunnistab, et need rünnakud on mõeldud demokraatlike protsesside mõjutamiseks; juhib tähelepanu tõsiasjale, et selline terrorism kujutab endast uut ja vägivaldset ähvardust põhilistele ja peamistele inimõigustele; |
| --- | --- |

97.

tunnistab demokraatiamaade vastu suunatud globaalset terrorismi kui uut nähtust, mille tulemuseks on olnud brutaalsed ja mõrvarlikud rünnakud suure hulga tsiviilelanike vastu; tunnistab, et need rünnakud on mõeldud demokraatlike protsesside mõjutamiseks; juhib tähelepanu tõsiasjale, et selline terrorism kujutab endast uut ja vägivaldset ähvardust põhilistele ja peamistele inimõigustele;

| 98. | kinnitab taas, et nimetatud kohutava nüüdisaegse ähvardusega toimetulemiseks on demokraatlike valitsuste esmane kohus kaitsta otsustavalt oma kodanikke, võidelda kindlalt ja visalt terrorismi vastu ning kindlaks teha ja lammutada kõik terroristlikud võrgustikud; on seisukohal, et nimetatud jõupingutuse juures ja väidetavaid kurjategijaid kohtu alla andes peavad valitsused ise alal hoidma õigusriiki ja samuti oma rahvusvahelisi inimõigusi puudutavaid lubadusi, sealhulgas humanitaar- ja põgenikuõigust; |
| --- | --- |

98.

kinnitab taas, et nimetatud kohutava nüüdisaegse ähvardusega toimetulemiseks on demokraatlike valitsuste esmane kohus kaitsta otsustavalt oma kodanikke, võidelda kindlalt ja visalt terrorismi vastu ning kindlaks teha ja lammutada kõik terroristlikud võrgustikud; on seisukohal, et nimetatud jõupingutuse juures ja väidetavaid kurjategijaid kohtu alla andes peavad valitsused ise alal hoidma õigusriiki ja samuti oma rahvusvahelisi inimõigusi puudutavaid lubadusi, sealhulgas humanitaar- ja põgenikuõigust;

| 99. | tunnistab, et terrorismi väljakutsega toimetulekuks on vaja ELi solidaarsust; peab ülioluliseks koostada terviklikud strateegiad, mis aitaksid käsitleda ülima vaesuse, ebakindluse, riikide lagunemise ja fundamentalismi tekke põhjuseid, mis võivad anda oma panuse terroristliku tegevuse ilmnemisele; |
| --- | --- |

99.

tunnistab, et terrorismi väljakutsega toimetulekuks on vaja ELi solidaarsust; peab ülioluliseks koostada terviklikud strateegiad, mis aitaksid käsitleda ülima vaesuse, ebakindluse, riikide lagunemise ja fundamentalismi tekke põhjuseid, mis võivad anda oma panuse terroristliku tegevuse ilmnemisele;

| 100. | võtab teadmiseks ÜRO ähvardusi käsitleva kõrgetasemelise eksperdirühma raporti, mis rõhutab, et globaalsed terrorismivastased jõupingutused on “mõnel juhul õõnestanud neidsamu väärtusi, mille terroristid sihikule on võtnud: inimõigusi ja õigusriiki”; |
| --- | --- |

100.

võtab teadmiseks ÜRO ähvardusi käsitleva kõrgetasemelise eksperdirühma raporti, mis rõhutab, et globaalsed terrorismivastased jõupingutused on “mõnel juhul õõnestanud neidsamu väärtusi, mille terroristid sihikule on võtnud: inimõigusi ja õigusriiki”;

| 101. | toetab üksikute riikide katseid tugevdada riiklikku seadusandlust ning regionaalset ja rahvusvahelist koostööd, et hoida ära terrorismiakte, kuid on seisukohal, et seda ei tohi teha rahvusvaheliste inimõiguste, humanitaar- ja põgenikeõiguse arvelt ning et riigid peaksid tagama, et julgeolekut puudutavat seadusandlust ei kohaldata inimõiguste eest võitlejate vastu, takistamaks nende inimõigustealast tööd; tunnistab ohvrite kannatusi ja meeleheidet ning kutsub riike ja teisi administratsioone rakendama meetmeid seadusliku ja sotsiaalse kaitse tagamiseks; soovib, et komisjon edendaks rahvusvahelise konventsiooni koostamist ÜRO kontekstis terrorismi ohvrite kaitsmiseks ja aitamiseks; |
| --- | --- |

101.

toetab üksikute riikide katseid tugevdada riiklikku seadusandlust ning regionaalset ja rahvusvahelist koostööd, et hoida ära terrorismiakte, kuid on seisukohal, et seda ei tohi teha rahvusvaheliste inimõiguste, humanitaar- ja põgenikeõiguse arvelt ning et riigid peaksid tagama, et julgeolekut puudutavat seadusandlust ei kohaldata inimõiguste eest võitlejate vastu, takistamaks nende inimõigustealast tööd; tunnistab ohvrite kannatusi ja meeleheidet ning kutsub riike ja teisi administratsioone rakendama meetmeid seadusliku ja sotsiaalse kaitse tagamiseks; soovib, et komisjon edendaks rahvusvahelise konventsiooni koostamist ÜRO kontekstis terrorismi ohvrite kaitsmiseks ja aitamiseks;

| 102. | kutsub nõukogu ja liikmesriike tagama tihedamat koostööd nõukogu asjaomaste töörühmade vahel, kellele on tehtud ülesandeks Euroopa Liidu terrorismivastane tegevus, sealhulgas koostöö kolmandate riikidega asjaomaste ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonide rakendamise kontekstis ja nõukogu inimõiguste töörühmaga; julgustab samuti Euroopa Liidu terrorismivastase koordinaatori ja nõukogu peasekretäri/ÜVJP kõrge esindaja poolt hiljuti määratud inimõiguste isikliku esindaja lähedast koostööd; |
| --- | --- |

102.

kutsub nõukogu ja liikmesriike tagama tihedamat koostööd nõukogu asjaomaste töörühmade vahel, kellele on tehtud ülesandeks Euroopa Liidu terrorismivastane tegevus, sealhulgas koostöö kolmandate riikidega asjaomaste ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonide rakendamise kontekstis ja nõukogu inimõiguste töörühmaga; julgustab samuti Euroopa Liidu terrorismivastase koordinaatori ja nõukogu peasekretäri/ÜVJP kõrge esindaja poolt hiljuti määratud inimõiguste isikliku esindaja lähedast koostööd;

| 103. | tunnistab tugeva ja kooskõlastatud reaktsiooni vajadust terrorismile ja rõhutab, et terroriakte ei saa mitte kunagi õigustada; märgib, et iga terroriorganisatsiooni vastu peavad olema erimeetmed; pöördub selles suhtes nõukogu poole parlamendi pidevaks teavitamiseks uuendatud terroriorganisatsioonide registrist ja põhjendustest muudatusteks; |
| --- | --- |

103.

tunnistab tugeva ja kooskõlastatud reaktsiooni vajadust terrorismile ja rõhutab, et terroriakte ei saa mitte kunagi õigustada; märgib, et iga terroriorganisatsiooni vastu peavad olema erimeetmed; pöördub selles suhtes nõukogu poole parlamendi pidevaks teavitamiseks uuendatud terroriorganisatsioonide registrist ja põhjendustest muudatusteks;

| 104. | tuletab kõikidele riikidele meelde, et neil on kohustus respekteerida ja kindlustada isikute põhiõigusi ja vabadusi oma pädevuse piirides; |
| --- | --- |

104.

tuletab kõikidele riikidele meelde, et neil on kohustus respekteerida ja kindlustada isikute põhiõigusi ja vabadusi oma pädevuse piirides;

| 105. | tunnustab Rahvusvahelise Juristide Komitee Berliini deklaratsiooni katsena piiritleda sobivat tasakaalu terrorismi vastu võitlemise ja inimõiguste austamise vahel; |
| --- | --- |

105.

tunnustab Rahvusvahelise Juristide Komitee Berliini deklaratsiooni katsena piiritleda sobivat tasakaalu terrorismi vastu võitlemise ja inimõiguste austamise vahel;

| 106. | soovitab riikidel tungivalt terrorismivastaste meetmete sätestamisel pidada kinni seaduslikkuse, vajalikkuse, proportsionaalsuse ja diskrimineerimisvastastest põhimõtetest; |
| --- | --- |

106.

soovitab riikidel tungivalt terrorismivastaste meetmete sätestamisel pidada kinni seaduslikkuse, vajalikkuse, proportsionaalsuse ja diskrimineerimisvastastest põhimõtetest;

| 107. | kutsub kõiki riike üles mitte kriminaliseerima seadustele seaduslike põhiõiguste ja vabaduste seaduslikku kasutamist; rõhutab, et kriminaalvastutus terroriaktide eest peab olema individuaalne, mitte kollektiivne; |
| --- | --- |

107.

kutsub kõiki riike üles mitte kriminaliseerima seadustele seaduslike põhiõiguste ja vabaduste seaduslikku kasutamist; rõhutab, et kriminaalvastutus terroriaktide eest peab olema individuaalne, mitte kollektiivne;

| 108. | kutsub kõiki riike tagama, et iga järeleandmine, mis erineb õiges asjas järeleandmisest, on eriolukorras ajutine, otseselt vajalik ja proportsionaalne, vastamaks eriohule, ega ole diskrimineeriv rassi, nahavärvi, soo, seksuaalse orientatsiooni, puude, ea, usu, keele, poliitilise või muu arvamuse, rahvuse, sotsiaalse või etnilise päritolu, omandi, sünni või mõne muu seisundi pinnal; |
| --- | --- |

108.

kutsub kõiki riike tagama, et iga järeleandmine, mis erineb õiges asjas järeleandmisest, on eriolukorras ajutine, otseselt vajalik ja proportsionaalne, vastamaks eriohule, ega ole diskrimineeriv rassi, nahavärvi, soo, seksuaalse orientatsiooni, puude, ea, usu, keele, poliitilise või muu arvamuse, rahvuse, sotsiaalse või etnilise päritolu, omandi, sünni või mõne muu seisundi pinnal;

| 109. | kutsub kõiki riike mitte vahistama ühtki isikut salaja ja pidama kõikide vahistatute registrit ning samuti võimaldama kõikidele vabadusest ilma jäänud isikutele kiiret pääsu advokaatide ja vajadusel meditsiinipersonali juurde; |
| --- | --- |

109.

kutsub kõiki riike mitte vahistama ühtki isikut salaja ja pidama kõikide vahistatute registrit ning samuti võimaldama kõikidele vabadusest ilma jäänud isikutele kiiret pääsu advokaatide ja vajadusel meditsiinipersonali juurde;

| 110. | kutsub kõiki riike tagama igal ajal ja olukorras, et väidetavate õigusrikkujate üle mõistetakse kohut ainult sõltumatus ja erapooletus, seadusepõhises kohtus ning et neile on antud täielik õiglane kohtugarantii, kaasa arvatud süütuse presumptsioon, õigus kontrollida tõendusi, õigus kaitsele, õigus mõjukale õigusnõustajale ja õigus kohtu apellatsioonile; |
| --- | --- |

110.

kutsub kõiki riike tagama igal ajal ja olukorras, et väidetavate õigusrikkujate üle mõistetakse kohut ainult sõltumatus ja erapooletus, seadusepõhises kohtus ning et neile on antud täielik õiglane kohtugarantii, kaasa arvatud süütuse presumptsioon, õigus kontrollida tõendusi, õigus kaitsele, õigus mõjukale õigusnõustajale ja õigus kohtu apellatsioonile;

| 111. | rõhutab, et terrorismivastaste meetmete rakendamisel peavad riigid austama ja kaitsma põhiõigusi ja vabadusi, kaasa arvatud sõnavabadus (kui selline vabadus ei õhuta vihkamist või vägivalda), religiooni, südametunnistuse või usuvabadus, ühinemis- või koosolekuvabadus, samuti õigus eraelu puutumatusele, mis on teabe kogumise ja levitamise valdkonna erihuvi; |
| --- | --- |

111.

rõhutab, et terrorismivastaste meetmete rakendamisel peavad riigid austama ja kaitsma põhiõigusi ja vabadusi, kaasa arvatud sõnavabadus (kui selline vabadus ei õhuta vihkamist või vägivalda), religiooni, südametunnistuse või usuvabadus, ühinemis- või koosolekuvabadus, samuti õigus eraelu puutumatusele, mis on teabe kogumise ja levitamise valdkonna erihuvi;

| 112. | kutsub riike kahtlustatavat või terroriakte korda saatnud isikut mitte välja saatma, tagastama, üle viima või välja andma riiki, kus eksisteerib reaalne oht, et isik allutatakse inimõiguste tõsisele rikkumisele, kaasa arvatud piinamine, ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus, sunniviisiline kadumine, kohtulik või kohtuväline hukkamine või tahtlikult ebaõiglane kohtuprotsess; |
| --- | --- |

112.

kutsub riike kahtlustatavat või terroriakte korda saatnud isikut mitte välja saatma, tagastama, üle viima või välja andma riiki, kus eksisteerib reaalne oht, et isik allutatakse inimõiguste tõsisele rikkumisele, kaasa arvatud piinamine, ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus, sunniviisiline kadumine, kohtulik või kohtuväline hukkamine või tahtlikult ebaõiglane kohtuprotsess;

| 113. | rõhutab, et relvastatud konflikti ja okupatsiooni tingimustes peavad riigid rakendama ja austama mõlemaid, nii rahvusvaheliste humanitaarseaduste kui ka inimõiguste seaduste reegleid ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

113.

rõhutab, et relvastatud konflikti ja okupatsiooni tingimustes peavad riigid rakendama ja austama mõlemaid, nii rahvusvaheliste humanitaarseaduste kui ka inimõiguste seaduste reegleid ja põhimõtteid;

| 114. | kutsub riike mitte tellima vahialuste ülekuulamist riikidest, kus võidakse kasutada piinamist; soovitab tungivalt riikidel mitte omada abiallikaid tunnistuste hankimiseks surveavalduste või piinamise teel; tuletab riikidele meelde, et kahtlusaluseid terroriste vahi all hoides peaksid nad kinni pidama ÜRO konventsioonist piinamise ja muude julmuste, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistuse osas; |
| --- | --- |

114.

kutsub riike mitte tellima vahialuste ülekuulamist riikidest, kus võidakse kasutada piinamist; soovitab tungivalt riikidel mitte omada abiallikaid tunnistuste hankimiseks surveavalduste või piinamise teel; tuletab riikidele meelde, et kahtlusaluseid terroriste vahi all hoides peaksid nad kinni pidama ÜRO konventsioonist piinamise ja muude julmuste, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistuse osas;

| 115. | kutsub komisjoni eristama riike, kus kasutatakse terrorismiohtu vabandusena repressiivpoliitika kasutamiseks, eriti nendes riikides, kus eesmärgiks on piirata ajakirjandus- ja meediavabadust; rõhutab eriti fakti, et terrorismi vastu võitlemise kontekstis ei tohi julgeolekuseadused seadustada inimõiguste kaitsjate tagakiusamist; |
| --- | --- |

115.

kutsub komisjoni eristama riike, kus kasutatakse terrorismiohtu vabandusena repressiivpoliitika kasutamiseks, eriti nendes riikides, kus eesmärgiks on piirata ajakirjandus- ja meediavabadust; rõhutab eriti fakti, et terrorismi vastu võitlemise kontekstis ei tohi julgeolekuseadused seadustada inimõiguste kaitsjate tagakiusamist;

| 116. | kutsub nõukogu ja eriti liikmesriike pöörama tähelepanu inimõiguste nappusele ÜRO lähenemises terrorismi vastu, kaasa arvatud kindlustades, et meetmed, mida julgeolekunõukogu terrorismivastane komisjon soovitab riikidele, oleksid vastavuses rahvusvaheliste inimõiguste standarditega; |
| --- | --- |

116.

kutsub nõukogu ja eriti liikmesriike pöörama tähelepanu inimõiguste nappusele ÜRO lähenemises terrorismi vastu, kaasa arvatud kindlustades, et meetmed, mida julgeolekunõukogu terrorismivastane komisjon soovitab riikidele, oleksid vastavuses rahvusvaheliste inimõiguste standarditega;

II.   Laste õigused

| 117. | toonitab, et üks kaheteistkümnest maailma lapsest on kaasatud sunnitöö, seksuaalse kuritarvitamise või sunniviisil väeteenistusse võtmise kõige halvematesse vormidesse (6); |
| --- | --- |

117.

toonitab, et üks kaheteistkümnest maailma lapsest on kaasatud sunnitöö, seksuaalse kuritarvitamise või sunniviisil väeteenistusse võtmise kõige halvematesse vormidesse (6);

| 118. | toetab ÜRO lapse õiguste konventsioonis (CRC) (7) ja Aafrika laste hartas (8) sisalduvat lapse määratlust, mis sätestab, et iga alla 18-aastane isik on eranditult laps; |
| --- | --- |

118.

toetab ÜRO lapse õiguste konventsioonis (CRC) (7) ja Aafrika laste hartas (8) sisalduvat lapse määratlust, mis sätestab, et iga alla 18-aastane isik on eranditult laps;

| 119. | nõuab komisjonilt teatise esitamist laste õiguste ja Euroopa Liidu arengupoliitika kohta; |
| --- | --- |

119.

nõuab komisjonilt teatise esitamist laste õiguste ja Euroopa Liidu arengupoliitika kohta;

| 120. | kutsub nõukogu ja komisjoni tagama eritähelepanu laste õigustele kui ELi parandatud ja täiendatud arengupoliitika aruande põhimõtetele ja eesmärkidele; |
| --- | --- |

120.

kutsub nõukogu ja komisjoni tagama eritähelepanu laste õigustele kui ELi parandatud ja täiendatud arengupoliitika aruande põhimõtetele ja eesmärkidele;

| 121. | hoiatab, et praegu on rohkem vaesuses elavaid lapsi kui mis tahes muul ajal minevikus; kutsub komisjoni ja nõukogu asetama lapsi ja laste õigusi ELi toetuse keskmesse aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas; |
| --- | --- |

121.

hoiatab, et praegu on rohkem vaesuses elavaid lapsi kui mis tahes muul ajal minevikus; kutsub komisjoni ja nõukogu asetama lapsi ja laste õigusi ELi toetuse keskmesse aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas;

| 122. | tunnistab, et 1989. aasta ÜRO lapse õiguste (CRC) konventsiooni peaaegu ülemaailmne ratifitseerimine ei pruugi siiski kajastuda edasises rakendamisprotsessis (9); kutsub kõiki riike tegema järsku hüpet kõikehaaravast heakskiidust kõikehaarava järgimiseni; |
| --- | --- |

122.

tunnistab, et 1989. aasta ÜRO lapse õiguste (CRC) konventsiooni peaaegu ülemaailmne ratifitseerimine ei pruugi siiski kajastuda edasises rakendamisprotsessis (9); kutsub kõiki riike tegema järsku hüpet kõikehaaravast heakskiidust kõikehaarava järgimiseni;

| 123. | soovitab tungivalt riikidel respekteerida lapse õiguste konventsiooni (CRC) järelevalve ja aruandmismehhanismi menetlusi; tunneb, et konventsiooni rakendamine on võtmetegur, millega valitsused peavad arvestama; |
| --- | --- |

123.

soovitab tungivalt riikidel respekteerida lapse õiguste konventsiooni (CRC) järelevalve ja aruandmismehhanismi menetlusi; tunneb, et konventsiooni rakendamine on võtmetegur, millega valitsused peavad arvestama;

| 124. | toetab ÜRO laste õiguste konventsiooni (CRC) valikprotokolli kohta laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse, soovitab tungivalt riikidel, ELi liikmesriigid kaasa arvatud, see protokoll allkirjastada ja ratifitseerida; |
| --- | --- |

124.

toetab ÜRO laste õiguste konventsiooni (CRC) valikprotokolli kohta laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse, soovitab tungivalt riikidel, ELi liikmesriigid kaasa arvatud, see protokoll allkirjastada ja ratifitseerida;

| 125. | soovitab tungivalt USA-l ratifitseerida lapse õiguste konventsioon kõige lähemal võimalikul ajal, sest ainult kaks riiki pole siiani konventsiooni ratifitseerinud, teine nendest on Somaalia, kuna seal puudub toimiv valitsus; |
| --- | --- |

125.

soovitab tungivalt USA-l ratifitseerida lapse õiguste konventsioon kõige lähemal võimalikul ajal, sest ainult kaks riiki pole siiani konventsiooni ratifitseerinud, teine nendest on Somaalia, kuna seal puudub toimiv valitsus;

| 126. | on sügavalt mures, et igal aastal sureb miljoneid lapsi välditavatesse haigustesse, nad on ilma jäetud õigusest tervisele ja elule, ja et miljoneid lapsi on kahjustavalt tabanud HIV/AIDS, kas on nad siis ise sellega nakatunud või jäänud selle tõttu vanemateta; |
| --- | --- |

126.

on sügavalt mures, et igal aastal sureb miljoneid lapsi välditavatesse haigustesse, nad on ilma jäetud õigusest tervisele ja elule, ja et miljoneid lapsi on kahjustavalt tabanud HIV/AIDS, kas on nad siis ise sellega nakatunud või jäänud selle tõttu vanemateta;

| 127. | on sügavalt mures, et ligikaudu 104 miljonit kooliealist last, kusjuures suurem osa neist tüdrukud, on ilma jäetud õigusest haridusele; kutsub komisjoni täitma kiire edu initsiatiivi kohustusi ja ennetavalt rakendama haridusküsimusi koos AKV partneritega; |
| --- | --- |

127.

on sügavalt mures, et ligikaudu 104 miljonit kooliealist last, kusjuures suurem osa neist tüdrukud, on ilma jäetud õigusest haridusele; kutsub komisjoni täitma kiire edu initsiatiivi kohustusi ja ennetavalt rakendama haridusküsimusi koos AKV partneritega;

| 128. | on sügavalt mures ülemaailmsesse ebaseaduslikku kaubitsemisse haaratud laste kasvava arvu üle; näeb seda olukorda läbikukkumisena maailma üldsuse poolt tervikuna ning rõhutab vältimatut tegutsemisvajadust ja seadusi kuritegude toimepanijate karistamiseks ning ohvrite kaitsmiseks; |
| --- | --- |

128.

on sügavalt mures ülemaailmsesse ebaseaduslikku kaubitsemisse haaratud laste kasvava arvu üle; näeb seda olukorda läbikukkumisena maailma üldsuse poolt tervikuna ning rõhutab vältimatut tegutsemisvajadust ja seadusi kuritegude toimepanijate karistamiseks ning ohvrite kaitsmiseks;

| 129. | toetab piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil meetmete rakendamist laste töö kõikide vormide vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

129.

toetab piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil meetmete rakendamist laste töö kõikide vormide vastu võitlemisel;

| 130. | kutsub kõiki riike lõpetama laste värbamist relvajõududesse ning alla 18-aastaste laste kasutamist relvastatud sõjategevuses; |
| --- | --- |

130.

kutsub kõiki riike lõpetama laste värbamist relvajõududesse ning alla 18-aastaste laste kasutamist relvastatud sõjategevuses;

| 131. | mõistab kategooriliselt hukka “lapssõdurite” barbaarset kasutamist konfliktides ja sõdades; kutsub sellega seotud riike austama ülemaailmselt tunnustatud inimõigusi käsitlevaid õigusakte; |
| --- | --- |

131.

mõistab kategooriliselt hukka “lapssõdurite” barbaarset kasutamist konfliktides ja sõdades; kutsub sellega seotud riike austama ülemaailmselt tunnustatud inimõigusi käsitlevaid õigusakte;

III.   Konflikti mõju naistele ja lastele

| 132. | toonitab, et viimastel aastatel on täheldatud paljudes riikides massilisi vägistamisi sõjaolukorras, kaasa arvatud Kambodža, Libeeria, Peruu, Bosnia, Sierra Lione, Rwanda, Kongo Demokraatlik Vabariik, Somaalia ja Uganda; hoiatab, et üsna hiljuti Darfuris, Lääne-Sudaanis, on ümberasustatud inimesed kirjeldanud süstemaatilisi ja ebaseaduslikke rünnakuid tsiviilelanike vastu, kaasa arvatud vägistamine valitsuse toetatud Araabia maakaitseväe ja Sudaani sõjajõudude poolt; tunnistab, et eritähelepanu tuleb pöörata sellises olukorras kõige haavatavamatele ühiskonnagruppidele, eriti naistele, lastele, puuetega ja eakatele inimestele; |
| --- | --- |

132.

toonitab, et viimastel aastatel on täheldatud paljudes riikides massilisi vägistamisi sõjaolukorras, kaasa arvatud Kambodža, Libeeria, Peruu, Bosnia, Sierra Lione, Rwanda, Kongo Demokraatlik Vabariik, Somaalia ja Uganda; hoiatab, et üsna hiljuti Darfuris, Lääne-Sudaanis, on ümberasustatud inimesed kirjeldanud süstemaatilisi ja ebaseaduslikke rünnakuid tsiviilelanike vastu, kaasa arvatud vägistamine valitsuse toetatud Araabia maakaitseväe ja Sudaani sõjajõudude poolt; tunnistab, et eritähelepanu tuleb pöörata sellises olukorras kõige haavatavamatele ühiskonnagruppidele, eriti naistele, lastele, puuetega ja eakatele inimestele;

| 133. | mõistab hukka barbaarse vägistamise kasutamise sõjapidamisvahendina ja nõuab, et rahvusvaheline üldsus peab jätkama selgitusi, et vägistamise kasutamine sõjas on rahvusvaheliste humanitaarseaduste ja rahvusvaheliste konventsioonide rikkumine; kutsub karmile kohtulikule vastutusele võtmisele nende kuritegude karistamiseks; märgib, et Rooma leping, mille kehtestas Rahvusvaheline Kriminaalkohus 2000. aastal, liigitab vägistamise kindlalt inimkonnavastaseks kuriteoks; |
| --- | --- |

133.

mõistab hukka barbaarse vägistamise kasutamise sõjapidamisvahendina ja nõuab, et rahvusvaheline üldsus peab jätkama selgitusi, et vägistamise kasutamine sõjas on rahvusvaheliste humanitaarseaduste ja rahvusvaheliste konventsioonide rikkumine; kutsub karmile kohtulikule vastutusele võtmisele nende kuritegude karistamiseks; märgib, et Rooma leping, mille kehtestas Rahvusvaheline Kriminaalkohus 2000. aastal, liigitab vägistamise kindlalt inimkonnavastaseks kuriteoks;

| 134. | tunnistab massilise vägistamise mõju naiste ja tütarlaste kaitsetusele HIVi/AIDSi vastu; soovitab tungivalt ELil tagada kõikidele vägistamise ohvriks langenud naistele ja tütarlastele viivitamatu vägistamisjärgse profülaktika, sh isegi raseduse katkestamise võimalus; |
| --- | --- |

134.

tunnistab massilise vägistamise mõju naiste ja tütarlaste kaitsetusele HIVi/AIDSi vastu; soovitab tungivalt ELil tagada kõikidele vägistamise ohvriks langenud naistele ja tütarlastele viivitamatu vägistamisjärgse profülaktika, sh isegi raseduse katkestamise võimalus;

| 135. | mõistab hukka fakti, et paljudel juhtudel jäävad seksuaalse vägivallaakti ja konfliktides toimepandud vägistamise eest vastutajad karistamata ja sellest jäetakse teatamata, ning leiab, et selliste juhtumite miinimumini viimisele võiks kaasa aidata reproduktiivtervisega seonduvate õiguste rakendamine ja nende õiguste täielik tagamine; |
| --- | --- |

135.

mõistab hukka fakti, et paljudel juhtudel jäävad seksuaalse vägivallaakti ja konfliktides toimepandud vägistamise eest vastutajad karistamata ja sellest jäetakse teatamata, ning leiab, et selliste juhtumite miinimumini viimisele võiks kaasa aidata reproduktiivtervisega seonduvate õiguste rakendamine ja nende õiguste täielik tagamine;

| 136. | on mures avalduste üle seksuaalsest ja füüsilisest kuritarvitamistest ÜRO isikkoosseisu poolt muu hulgas Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Bosnias ja Kosovos; |
| --- | --- |

136.

on mures avalduste üle seksuaalsest ja füüsilisest kuritarvitamistest ÜRO isikkoosseisu poolt muu hulgas Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Bosnias ja Kosovos;

| 137. | on mures, et jätkub tuhandete laste ärakasutamine “relvastatud pandina” rohkem kui 20 riigis üle maailma; märgib seda, et vastavalt 2004. aasta ülemaailmsele raportile lapssõdurite kohta kasutati lapssõdureid relvastatud konfliktis valitsuste ja relvastatud mässuliste rühmituste poolt Burundis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Côte d'Ivoire'is, Guineas, Libeerias, Mynamaris, Rwandas, Sudaanis ja Ugandas ning mässuliste jõudude poolt Sri Lankal; nõuab tungivalt kõikidelt valitusvägedelt ja teistelt relvastatud rühmitustelt kõikide laste vabastamist nende ridadest; |
| --- | --- |

137.

on mures, et jätkub tuhandete laste ärakasutamine “relvastatud pandina” rohkem kui 20 riigis üle maailma; märgib seda, et vastavalt 2004. aasta ülemaailmsele raportile lapssõdurite kohta kasutati lapssõdureid relvastatud konfliktis valitsuste ja relvastatud mässuliste rühmituste poolt Burundis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Côte d'Ivoire'is, Guineas, Libeerias, Mynamaris, Rwandas, Sudaanis ja Ugandas ning mässuliste jõudude poolt Sri Lankal; nõuab tungivalt kõikidelt valitusvägedelt ja teistelt relvastatud rühmitustelt kõikide laste vabastamist nende ridadest;

| 138. | toetab ÜRO lapse õiguste konventsiooni (CRC) valikprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse ja soovitab tungivalt kõikidel riikidel, ELi liikmesriigid kaasa arvatud, see protokoll allkirjastada ja ratifitseerida; |
| --- | --- |

138.

toetab ÜRO lapse õiguste konventsiooni (CRC) valikprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse ja soovitab tungivalt kõikidel riikidel, ELi liikmesriigid kaasa arvatud, see protokoll allkirjastada ja ratifitseerida;

| 139. | tunnistab, et lapssõduritena on peamiselt kasutatud poisse, kuid märgib, et üha enam kasutatakse tüdrukuid aktiivsete võitlejatena ja prostituutidena relvastatud konfliktides; |
| --- | --- |

139.

tunnistab, et lapssõduritena on peamiselt kasutatud poisse, kuid märgib, et üha enam kasutatakse tüdrukuid aktiivsete võitlejatena ja prostituutidena relvastatud konfliktides;

| 140. | rõhutab, et lapsi on värvatud relvajõududesse mitmesuguste ülesannete ja osade täitmiseks, nagu kiirkäskjalad, salakuulajad, kokad, pakikandjad jne ning kõik sellised ülesanded seavad lapsi ohtu, rõhutab erilist tüdrukute kaitsetust vägivalla ja nende seksuaalse ärakasutamise vastu sunniviisiliste seksiorjade ja/või sunniviisiliste naiste osas. |
| --- | --- |

140.

rõhutab, et lapsi on värvatud relvajõududesse mitmesuguste ülesannete ja osade täitmiseks, nagu kiirkäskjalad, salakuulajad, kokad, pakikandjad jne ning kõik sellised ülesanded seavad lapsi ohtu, rõhutab erilist tüdrukute kaitsetust vägivalla ja nende seksuaalse ärakasutamise vastu sunniviisiliste seksiorjade ja/või sunniviisiliste naiste osas.

| 141. | nõuab ÜRO-lt ja laialt rahvusvaheliselt üldsuselt kõrgendatud tähelepanu pööramist konfliktiolukordade mõjule naistele ja lastele, eriti nendele, kes kuuluvad etniliste, keele- ja/või religioossete vähemuste hulka ja eriti, kui nad on tahtlikult sõjastrateegia eesmärgiks seatud; |
| --- | --- |

141.

nõuab ÜRO-lt ja laialt rahvusvaheliselt üldsuselt kõrgendatud tähelepanu pööramist konfliktiolukordade mõjule naistele ja lastele, eriti nendele, kes kuuluvad etniliste, keele- ja/või religioossete vähemuste hulka ja eriti, kui nad on tahtlikult sõjastrateegia eesmärgiks seatud;

| 142. | tervitab ELi 2003. aasta põhisuundade vastuvõtmist laste ning relvastatud konfliktide kohta; nõuab komisjonilt ja nõukogult Euroopa Parlamendile tööde käigu aruande esitamist nimetatud põhisuundade rakendamise ja mõju kohta kuuekuiste vaheaegade järel; on julgustatud positiivsetest signaalidest, mis näitavad komisjoni valmisolekut koostööks; |
| --- | --- |

142.

tervitab ELi 2003. aasta põhisuundade vastuvõtmist laste ning relvastatud konfliktide kohta; nõuab komisjonilt ja nõukogult Euroopa Parlamendile tööde käigu aruande esitamist nimetatud põhisuundade rakendamise ja mõju kohta kuuekuiste vaheaegade järel; on julgustatud positiivsetest signaalidest, mis näitavad komisjoni valmisolekut koostööks;

IV.   Surmanuhtluse kaotamine

| 143. | tervitab jätkuvat üldsuunda surmanuhtluse kaotamise poole, tunnustab, et rohkem kui pooled maailma riigid, kokku 118 riiki on nüüdseks kaotanud surmanuhtluse oma seadustest või tavadest; on endiselt mures, et 78 riiki on tänaseni surmanuhtluse säilitanud; |
| --- | --- |

143.

tervitab jätkuvat üldsuunda surmanuhtluse kaotamise poole, tunnustab, et rohkem kui pooled maailma riigid, kokku 118 riiki on nüüdseks kaotanud surmanuhtluse oma seadustest või tavadest; on endiselt mures, et 78 riiki on tänaseni surmanuhtluse säilitanud;

| 144. | kiidab Bhutani, Samoad, Senegali ja Türgit, kus surmanuhtlus kõikide kuritegude suhtes kaotati 2004. aastal; |
| --- | --- |

144.

kiidab Bhutani, Samoad, Senegali ja Türgit, kus surmanuhtlus kõikide kuritegude suhtes kaotati 2004. aastal;

| 145. | kutsub Filipiinide ametivõime üles lõpetama surmanuhtluste rakendamine ning pidama igal juhul kinni kaitsjate minimaalsetest kohtu- ja menetluslikest garantiidest, ning eriti ärgitab selle riigi ametivõime läbi vaatama ELi kodaniku Francisco Juan Larrañaga (Hispaania) kohtuasja, kes mõisteti surma reeglipäratul kohtuprotsessil, millel puudusid minimaalsed kohtu- ja menetluslikud garantiid; |
| --- | --- |

145.

kutsub Filipiinide ametivõime üles lõpetama surmanuhtluste rakendamine ning pidama igal juhul kinni kaitsjate minimaalsetest kohtu- ja menetluslikest garantiidest, ning eriti ärgitab selle riigi ametivõime läbi vaatama ELi kodaniku Francisco Juan Larrañaga (Hispaania) kohtuasja, kes mõisteti surma reeglipäratul kohtuprotsessil, millel puudusid minimaalsed kohtu- ja menetluslikud garantiid;

| 146. | julgustab riike ratifitseerima ICCPRi teist valikprotokolli, mille eesmärk on surmanuhtluse kaotamine; |
| --- | --- |

146.

julgustab riike ratifitseerima ICCPRi teist valikprotokolli, mille eesmärk on surmanuhtluse kaotamine;

| 147. | kutsub ELi kasutama mitmepoolseid avalikke foorumeid, nagu ÜRO inimõiguste komisjon, et julgustada riike ratifitseerima ja täitma surmanuhtlust käsitlevaid rahvusvahelisi inimõiguste lepinguid, jätkama oma tavasid resolutsiooni esitamiseks ÜRO tsiviil- ja inimõiguste komisjonile surmanuhtluse kaotamiseks, kõikide hukkamiste peatamiseks ja kutsuma surmanuhtlusest kinnipidavaid riike arvestama ÜRO kehtestatud miinimumstandardeid; |
| --- | --- |

147.

kutsub ELi kasutama mitmepoolseid avalikke foorumeid, nagu ÜRO inimõiguste komisjon, et julgustada riike ratifitseerima ja täitma surmanuhtlust käsitlevaid rahvusvahelisi inimõiguste lepinguid, jätkama oma tavasid resolutsiooni esitamiseks ÜRO tsiviil- ja inimõiguste komisjonile surmanuhtluse kaotamiseks, kõikide hukkamiste peatamiseks ja kutsuma surmanuhtlusest kinnipidavaid riike arvestama ÜRO kehtestatud miinimumstandardeid;

| 148. | tervitab ÜRO inimõiguste komisjoni 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni 2004/67 Genfi iga-aastasel komisjoni istungjärgul, mis kutsus kõiki surmanuhtlusest kinnipidavaid riike üles seda täielikult lõpetama ja samal ajal peatama hukkamised; tunnustab ELi ja kõikide liikmesriikide osa, kes resolutsiooni toetasid; soovitab tungivalt kõikidel riikidel austada ÜRO resolutsiooni ning hukkamised vähemalt peatada; |
| --- | --- |

148.

tervitab ÜRO inimõiguste komisjoni 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni 2004/67 Genfi iga-aastasel komisjoni istungjärgul, mis kutsus kõiki surmanuhtlusest kinnipidavaid riike üles seda täielikult lõpetama ja samal ajal peatama hukkamised; tunnustab ELi ja kõikide liikmesriikide osa, kes resolutsiooni toetasid; soovitab tungivalt kõikidel riikidel austada ÜRO resolutsiooni ning hukkamised vähemalt peatada;

| 149. | kutsub kõiki surmanuhtluse peatanud riike liikuma edasi surmanuhtluse täieliku kaotamise suunas; |
| --- | --- |

149.

kutsub kõiki surmanuhtluse peatanud riike liikuma edasi surmanuhtluse täieliku kaotamise suunas;

| 150. | on mures, et Aasia jätkab kontinendina, kus hukatakse kõige rohkem inimesi; hoiatab, et Hiina rakendab rohkem hukkamisi kui mis tahes muu maailma riik, oma tuhandete avaldatud hukkamistega 2004. aastal; kutsub Hiinat vabastama oma 2004. aasta hukkamise eest vastutavaid riigiametnikke; |
| --- | --- |

150.

on mures, et Aasia jätkab kontinendina, kus hukatakse kõige rohkem inimesi; hoiatab, et Hiina rakendab rohkem hukkamisi kui mis tahes muu maailma riik, oma tuhandete avaldatud hukkamistega 2004. aastal; kutsub Hiinat vabastama oma 2004. aasta hukkamise eest vastutavaid riigiametnikke;

| 151. | on mures, et surmanuhtluse taasaktiveerimine Sri Lankal, mis lõpetas 27-aastase hukkamiste peatatuse, on vastuolus rahvusvahelise suundumusega surmanuhtluse kaotamise suunas ning seetõttu soovitab tungivalt Sri Lanka ametivõimudel otsida alternatiivseid lahendusi kuritegevuse ohjeldamiseks; |
| --- | --- |

151.

on mures, et surmanuhtluse taasaktiveerimine Sri Lankal, mis lõpetas 27-aastase hukkamiste peatatuse, on vastuolus rahvusvahelise suundumusega surmanuhtluse kaotamise suunas ning seetõttu soovitab tungivalt Sri Lanka ametivõimudel otsida alternatiivseid lahendusi kuritegevuse ohjeldamiseks;

| 152. | märgib, et Venemaal on surmanuhtlus peatatud, kuid siiani pole surmanuhtlus ära kaotatud Vene seadusandlusest; kutsub Venemaad viivitamatult astuma samme Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolli nr 6 ratifitseerimiseks surmanuhtluse kaotamise kohta ja allkirjastama protokoll nr 13 surmanuhtluse kaotamise kohta kõikidel tingimustel; |
| --- | --- |

152.

märgib, et Venemaal on surmanuhtlus peatatud, kuid siiani pole surmanuhtlus ära kaotatud Vene seadusandlusest; kutsub Venemaad viivitamatult astuma samme Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolli nr 6 ratifitseerimiseks surmanuhtluse kaotamise kohta ja allkirjastama protokoll nr 13 surmanuhtluse kaotamise kohta kõikidel tingimustel;

| 153. | on ärevuses hukkamiste suurest arvust Iraanis, eriti vähemuslaste seas, ja Iraani keeldumisest ametliku statistika avaldamiseks surmanuhtluse kohta; |
| --- | --- |

153.

on ärevuses hukkamiste suurest arvust Iraanis, eriti vähemuslaste seas, ja Iraani keeldumisest ametliku statistika avaldamiseks surmanuhtluse kohta;

| 154. | kutsub komisjoni ja nõukogu oma inimõiguste dialoogi kontekstis Hiina ja Iraaniga avaldama survet surmanuhtluse peatamisele nendes riikides ning mida ka tegelikkuses hakataks rakendama ja mis viiks seadusandluse muutmiseni; |
| --- | --- |

154.

kutsub komisjoni ja nõukogu oma inimõiguste dialoogi kontekstis Hiina ja Iraaniga avaldama survet surmanuhtluse peatamisele nendes riikides ning mida ka tegelikkuses hakataks rakendama ja mis viiks seadusandluse muutmiseni;

| 155. | kutsub Iraagi uut valitsust mitte ennistama surmanuhtlust, eriti kuna esialgses konstitutsioonis ei olnud surmanuhtlust märgitud; |
| --- | --- |

155.

kutsub Iraagi uut valitsust mitte ennistama surmanuhtlust, eriti kuna esialgses konstitutsioonis ei olnud surmanuhtlust märgitud;

| 156. | on mures, et Afganistanis toimus 2004. aasta aprillis esimene hukkamine pärast Talibani kukutamist; kutsub uut, hiljuti valitud Afganistani juhtkonda peatama surmanuhtlust; |
| --- | --- |

156.

on mures, et Afganistanis toimus 2004. aasta aprillis esimene hukkamine pärast Talibani kukutamist; kutsub uut, hiljuti valitud Afganistani juhtkonda peatama surmanuhtlust;

| 157. | tervitab Tadžikistani Parlamendi alamkoja 2004. aasta juuni otsust, mis hääletas surmanuhtluse kaotamise ajutise peatamise seaduse poolt; |
| --- | --- |

157.

tervitab Tadžikistani Parlamendi alamkoja 2004. aasta juuni otsust, mis hääletas surmanuhtluse kaotamise ajutise peatamise seaduse poolt;

| 158. | on mures, et Vietnami valitsus peab nüüd aruannete ja statistika avalikustamist surmanuhtluse kasutamise kohta riigisaladuseks; on sügavalt mures Vietnamis möödunud aastal täideviidud hukkamiste suure arvu üle; |
| --- | --- |

158.

on mures, et Vietnami valitsus peab nüüd aruannete ja statistika avalikustamist surmanuhtluse kasutamise kohta riigisaladuseks; on sügavalt mures Vietnamis möödunud aastal täideviidud hukkamiste suure arvu üle;

| 159. | peab julgustavaks, et Aafrika jätkab surmanuhtluse kasutamise vähendamist; eriti tervitab fakti, et Zambia on tellinud ülevaate surmanuhtlusega lõppevatest kohtuprotsesside otsustest ning on esitanud parlamendile surmanuhtluse kaotamise ettepaneku; tervitab sarnast otsust Malawil, kus president samuti 2004. aasta aprillis muutis ära 79 surmanuhtlust; |
| --- | --- |

159.

peab julgustavaks, et Aafrika jätkab surmanuhtluse kasutamise vähendamist; eriti tervitab fakti, et Zambia on tellinud ülevaate surmanuhtlusega lõppevatest kohtuprotsesside otsustest ning on esitanud parlamendile surmanuhtluse kaotamise ettepaneku; tervitab sarnast otsust Malawil, kus president samuti 2004. aasta aprillis muutis ära 79 surmanuhtlust;

| 160. | kutsub Lääne-Aafrika riike võtma vastu ühist seisukohta ning täielikult kaotama surmanuhtlust, eriti Guineas, kus surmanuhtlusest kinni peetakse; |
| --- | --- |

160.

kutsub Lääne-Aafrika riike võtma vastu ühist seisukohta ning täielikult kaotama surmanuhtlust, eriti Guineas, kus surmanuhtlusest kinni peetakse;

| 161. | peab julgustavaks fakti, et surmanuhtlus on Euroopast peaaegu kadunud, ja kutsub Valgevenet seda tegelikkuseks muutma, samuti kutsub üles neid ELi liikmesriike (Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg ja Hispaania) ja Euroopa Nõukogu, kui seda pole veel tehtud, ratifitseerima Euroopa konventsiooni protokoll nr 13 inimõiguste kohta, mis käsitleb surmanuhtluse kaotamist kõikidel juhtudel; |
| --- | --- |

161.

peab julgustavaks fakti, et surmanuhtlus on Euroopast peaaegu kadunud, ja kutsub Valgevenet seda tegelikkuseks muutma, samuti kutsub üles neid ELi liikmesriike (Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg ja Hispaania) ja Euroopa Nõukogu, kui seda pole veel tehtud, ratifitseerima Euroopa konventsiooni protokoll nr 13 inimõiguste kohta, mis käsitleb surmanuhtluse kaotamist kõikidel juhtudel;

| 162. | mõistab veelkord hukka surmanuhtluse rakendamise Kuubal pärast aastaid kestnud surmanuhtluse peatamist; |
| --- | --- |

162.

mõistab veelkord hukka surmanuhtluse rakendamise Kuubal pärast aastaid kestnud surmanuhtluse peatamist;

| 163. | tervitab Mehhiko presidendi ettepanekut surmanuhtluse täielikuks (10) kaotamiseks; |
| --- | --- |

163.

tervitab Mehhiko presidendi ettepanekut surmanuhtluse täielikuks (10) kaotamiseks;

| 164. | kutsub Ameerika Ühendriike kaotama surmanuhtlust ja tervitab USA lootustandvat suundumust, kus surmaotsusele määratud isikute arv on vähenenud; tunnustab, et alates 1999. aastast on surmanuhtlusega kohtuotsuste arv vähenenud 54%, hukkamiste täideviimist on vähendatud 40% võrra ja surmamõistetute kambrite arv on vähenenud 6% (11); |
| --- | --- |

164.

kutsub Ameerika Ühendriike kaotama surmanuhtlust ja tervitab USA lootustandvat suundumust, kus surmaotsusele määratud isikute arv on vähenenud; tunnustab, et alates 1999. aastast on surmanuhtlusega kohtuotsuste arv vähenenud 54%, hukkamiste täideviimist on vähendatud 40% võrra ja surmamõistetute kambrite arv on vähenenud 6% (11);

| 165. | julgustab komisjoni säilitama oma amicus curiae (kohtu sõbrad) lühikokkuvõtet (12) kohtuasjades enne USA ülemkohut, nagu 2001. aastal, mis käsitleb alaealisi ja vaimuhaigeid inimesi, keda oli karistatud surmanuhtlusega; |
| --- | --- |

165.

julgustab komisjoni säilitama oma amicus curiae (kohtu sõbrad) lühikokkuvõtet (12) kohtuasjades enne USA ülemkohut, nagu 2001. aastal, mis käsitleb alaealisi ja vaimuhaigeid inimesi, keda oli karistatud surmanuhtlusega;

| 166. | soovitab ELil püsivalt levitada oma 1998. aastal vastu võetud surmanuhtlust käsitlevaid põhimõtteid ELi-väliste riikidega lävimisel; |
| --- | --- |

166.

soovitab ELil püsivalt levitada oma 1998. aastal vastu võetud surmanuhtlust käsitlevaid põhimõtteid ELi-väliste riikidega lävimisel;

| 167. | soovitab tungivalt surmanuhtlusest kinnipidamise korral mitte määrata surmanuhtlust kuriteo toimepanemise ajal alla 18-aastasele isikutele, rasedatele naistele või vaimse puudega inimestele ja nõuab surmanuhtluse määramist ainult kõige raskemate kuritegude sooritajatele; |
| --- | --- |

167.

soovitab tungivalt surmanuhtlusest kinnipidamise korral mitte määrata surmanuhtlust kuriteo toimepanemise ajal alla 18-aastasele isikutele, rasedatele naistele või vaimse puudega inimestele ja nõuab surmanuhtluse määramist ainult kõige raskemate kuritegude sooritajatele;

| 168. | soovitab tungivalt riikidel, kus surmanuhtlus määratakse samasooliste ühisel nõusolekul toimivates seksuaalsuhetes süüdistatud isikutele, kaotada sellised seadused ja kohtutava; |
| --- | --- |

168.

soovitab tungivalt riikidel, kus surmanuhtlus määratakse samasooliste ühisel nõusolekul toimivates seksuaalsuhetes süüdistatud isikutele, kaotada sellised seadused ja kohtutava;

V.   Inimkaubitsemine ja kaubitsemine inimelunditega - seksiäri ja laste töö

| 169. | tunnustab ÜRO inimkaubitsemise ennetamise, keelustamise ja karistamise protokolliga kehtestatud kaubitsemise mõistet, eriti naiste ja lastega kaubitsemine, mis täiendab 2000. (13) aasta novembris ÜRO peaassambleel vastu võetud ÜRO konventsiooni piiriülese organiseeritud kuritegevuse kohta; |
| --- | --- |

169.

tunnustab ÜRO inimkaubitsemise ennetamise, keelustamise ja karistamise protokolliga kehtestatud kaubitsemise mõistet, eriti naiste ja lastega kaubitsemine, mis täiendab 2000. (13) aasta novembris ÜRO peaassambleel vastu võetud ÜRO konventsiooni piiriülese organiseeritud kuritegevuse kohta;

| 170. | tunnistab, et naised ja lapsed on eriti kaitsetud selles osas, millest võib saada tänapäevane orjastamise vorm; |
| --- | --- |

170.

tunnistab, et naised ja lapsed on eriti kaitsetud selles osas, millest võib saada tänapäevane orjastamise vorm;

| 171. | juhib tähelepanu sellele, et orjastamine on keelatud ülemaailmse inimõiguste deklaratsiooni artikliga 4 (14); |
| --- | --- |

171.

juhib tähelepanu sellele, et orjastamine on keelatud ülemaailmse inimõiguste deklaratsiooni artikliga 4 (14);

| 172. | rõhutab, et mis tahes vormis inimkaubitsemine on inimõiguste kuritarvitamine ja see on keelatud ELi põhiõiguste harta artikli 5 lõikega 3; |
| --- | --- |

172.

rõhutab, et mis tahes vormis inimkaubitsemine on inimõiguste kuritarvitamine ja see on keelatud ELi põhiõiguste harta artikli 5 lõikega 3;

| 173. | tunnistab, et naiste ja lastega kaubitsemine seksuaalse ärakasutamise eesmärgil on rahvusvaheline, organiseeritud, kuritegelik nähtus, millel on tõsised tagajärjed ohvrite turvalisusele, heaolule ja inimõigustele; |
| --- | --- |

173.

tunnistab, et naiste ja lastega kaubitsemine seksuaalse ärakasutamise eesmärgil on rahvusvaheline, organiseeritud, kuritegelik nähtus, millel on tõsised tagajärjed ohvrite turvalisusele, heaolule ja inimõigustele;

| 174. | juhib tähelepanu, et naisi ja lapsi, kes on inimkaubitsemise ohvrid seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil, on sageli seksuaalselt kuritarvitatud ning neilt on röövitud nende liikumisvabadus ja identiteet; |
| --- | --- |

174.

juhib tähelepanu, et naisi ja lapsi, kes on inimkaubitsemise ohvrid seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil, on sageli seksuaalselt kuritarvitatud ning neilt on röövitud nende liikumisvabadus ja identiteet;

| 175. | rõhutab, et ebaseaduslik edasimüük ja sunnitud prostitutsioon on rahvusvaheliselt tunnistatud inimõiguste rikkumiseks koos ÜRO konventsiooniga naiste kõikide diskrimineerimisvormide kõrvaldamise kohta, eriti nõudes riike “keelustama kõikides vormides naistekaubitsemist ja naiste ekspluateerimist prostitutsiooniks” (artikkel 6); |
| --- | --- |

175.

rõhutab, et ebaseaduslik edasimüük ja sunnitud prostitutsioon on rahvusvaheliselt tunnistatud inimõiguste rikkumiseks koos ÜRO konventsiooniga naiste kõikide diskrimineerimisvormide kõrvaldamise kohta, eriti nõudes riike “keelustama kõikides vormides naistekaubitsemist ja naiste ekspluateerimist prostitutsiooniks” (artikkel 6);

| 176. | on mures, et naised ja lapsed, kes on sisenenud riiki ilma dokumentideta või kes on olnud ebaseadusliku kaubitsemise ohvrid ja kellelt on röövitud dokumendid, on sageli võimetud leidma õigusabi üleelatud kuritarvitamise eest; |
| --- | --- |

176.

on mures, et naised ja lapsed, kes on sisenenud riiki ilma dokumentideta või kes on olnud ebaseadusliku kaubitsemise ohvrid ja kellelt on röövitud dokumendid, on sageli võimetud leidma õigusabi üleelatud kuritarvitamise eest;

| 177. | rõhutab, et naiste ja lastega kaubitsemine on ülemaailmne probleem, ja julgustab riike tegutsema kooskõlastatult, et parandada rahvusvahelise õiguskorra tagamist selle kuritegevusega võitlemisel; |
| --- | --- |

177.

rõhutab, et naiste ja lastega kaubitsemine on ülemaailmne probleem, ja julgustab riike tegutsema kooskõlastatult, et parandada rahvusvahelise õiguskorra tagamist selle kuritegevusega võitlemisel;

| 178. | rõhutab vajadust õpetada ELi tasemel välja õiguskorda tagavaid ametiisikuid ebaseadusliku kaubitsemisega tegelevate ringkondade uurimiseks ning piirivalvureid inimkaubitsejate ja nende ohvrite tuvastamiseks; |
| --- | --- |

178.

rõhutab vajadust õpetada ELi tasemel välja õiguskorda tagavaid ametiisikuid ebaseadusliku kaubitsemisega tegelevate ringkondade uurimiseks ning piirivalvureid inimkaubitsejate ja nende ohvrite tuvastamiseks;

| 179. | tunnistab, et inimkaubitsemine ei piirdu seksiäriga, kuna laste ja naistega kaubitsetakse ja neid sunnitakse tööle ka sunnitöö korras; |
| --- | --- |

179.

tunnistab, et inimkaubitsemine ei piirdu seksiäriga, kuna laste ja naistega kaubitsetakse ja neid sunnitakse tööle ka sunnitöö korras;

| 180. | juhib tähelepanu, et vastavalt UNICEFi andmetele on Lääne- ja Kesk-Aafrikas üle 20 000 lapse orjastatud ülepiirilise salakaubaveoga tegelemiseks; |
| --- | --- |

180.

juhib tähelepanu, et vastavalt UNICEFi andmetele on Lääne- ja Kesk-Aafrikas üle 20 000 lapse orjastatud ülepiirilise salakaubaveoga tegelemiseks;

| 181. | tunnistab, et inimorganitega kaubitsemine on organiseeritud kuritegelik, raskete ja kahjulike tagajärgedega rahvusvaheline tegevus; kutsub rahvusvahelist üldsust üles keskendunumalt reageerima sellise nuhtluse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

181.

tunnistab, et inimorganitega kaubitsemine on organiseeritud kuritegelik, raskete ja kahjulike tagajärgedega rahvusvaheline tegevus; kutsub rahvusvahelist üldsust üles keskendunumalt reageerima sellise nuhtluse vastu võitlemiseks;

| 182. | soovitab riikidel tungivalt tugevdada kriminaalõiguse vastutoimet inimkaubitsemisele seadusandlusreformi, teadlikkuse tõstmise ja väljaõppe abil; rõhutab vajadust toetada ja kaitsta tunnistusi andvaid ohvreid; |
| --- | --- |

182.

soovitab riikidel tungivalt tugevdada kriminaalõiguse vastutoimet inimkaubitsemisele seadusandlusreformi, teadlikkuse tõstmise ja väljaõppe abil; rõhutab vajadust toetada ja kaitsta tunnistusi andvaid ohvreid;

| 183. | tervitab jõuliselt Euroopa Nõukogu konventsiooni projekti inimkaubitsemise vastu tegutsemisel (jaanuar 2005); soovitab tungivalt komisjonil koos nõukogu toetusega tagada, et Euroopa Nõukogu konventsiooni projekt sätestaks kaubitsemise ohvriks sattunud isikute inimõiguste kaitseks kõrged standardid; |
| --- | --- |

183.

tervitab jõuliselt Euroopa Nõukogu konventsiooni projekti inimkaubitsemise vastu tegutsemisel (jaanuar 2005); soovitab tungivalt komisjonil koos nõukogu toetusega tagada, et Euroopa Nõukogu konventsiooni projekt sätestaks kaubitsemise ohvriks sattunud isikute inimõiguste kaitseks kõrged standardid;

| 184. | peab julgustavaks komisjoni kohustusest luua teabevahetus inimkaubitsemise ennetamise ja selle vastu võitlemise osas; |
| --- | --- |

184.

peab julgustavaks komisjoni kohustusest luua teabevahetus inimkaubitsemise ennetamise ja selle vastu võitlemise osas;

| 185. | tunnistab komisjoni jõupingutusi arendada meetmeid inimkaubitsemisega võitlemiseks, eriti programmide TACIS ja CARDS kaudu, kuid rõhutab vajadust kiirendada oma tegevust transiitvõtmeriikides, nagu Valgevene, Moldova, Vene Föderatsioon ja Ukraina; |
| --- | --- |

185.

tunnistab komisjoni jõupingutusi arendada meetmeid inimkaubitsemisega võitlemiseks, eriti programmide TACIS ja CARDS kaudu, kuid rõhutab vajadust kiirendada oma tegevust transiitvõtmeriikides, nagu Valgevene, Moldova, Vene Föderatsioon ja Ukraina;

VI.   Rahvusvahelise ettevõtluse osa inimõiguste tagamisel

| 186. | julgustab rahvusvahelisel tasandil tegutsevaid ettevõtteid pidama silmas inimõigusi kui poliitika suunda, võtma arvesse oma kohustusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohustuste järgi ning võtma vastu nendel normidel põhinevaid miinimumstandardeid; kutsub ettevõtteid resoluutselt looma selgepiirilist mehhanismi kõigi nende tegevuste tõhusaks järelevalveks vastavalt tegevuseeskirjade ja rahvusvaheliste inimõiguste standarditega; |
| --- | --- |

186.

julgustab rahvusvahelisel tasandil tegutsevaid ettevõtteid pidama silmas inimõigusi kui poliitika suunda, võtma arvesse oma kohustusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohustuste järgi ning võtma vastu nendel normidel põhinevaid miinimumstandardeid; kutsub ettevõtteid resoluutselt looma selgepiirilist mehhanismi kõigi nende tegevuste tõhusaks järelevalveks vastavalt tegevuseeskirjade ja rahvusvaheliste inimõiguste standarditega;

| 187. | tunnistab, et ettevõtlusel võib olla tugev asetus valitsuse otsuste mõjutamiseks ülemaailmsel turul; julgustab ettevõtteid parandama, kaitsma ja kindlustama enda ja oma tarnijate, alltöövõtjate ja äripartnerite tööle võetud töötajate õigusi, isegi siis, kui selliseid õigusi ei ole kaitstud vastava riigi seadusega; |
| --- | --- |

187.

tunnistab, et ettevõtlusel võib olla tugev asetus valitsuse otsuste mõjutamiseks ülemaailmsel turul; julgustab ettevõtteid parandama, kaitsma ja kindlustama enda ja oma tarnijate, alltöövõtjate ja äripartnerite tööle võetud töötajate õigusi, isegi siis, kui selliseid õigusi ei ole kaitstud vastava riigi seadusega;

| 188. | kutsub ettevõtjaid kindlustama, et nende toodangut ei kasutataks inimõiguste rikkumise eesmärgil; |
| --- | --- |

188.

kutsub ettevõtjaid kindlustama, et nende toodangut ei kasutataks inimõiguste rikkumise eesmärgil;

| 189. | tunnistab, et viimastel aastatel on ettevõtted olnud tarbijaaktsioonide ja inimõiguste kampaaniate sihtmärk, et muuta nad inimõigustega seotud küsimustes vastutavamaks ja et mõnikord on selliste kampaaniate mõju olnud laostav põhjendamatute nõudmiste tõttu; soovitab tungivalt ettevõtetel vastu võtta kindlad miinimumstandardid üldsuse murede leevendamiseks; |
| --- | --- |

189.

tunnistab, et viimastel aastatel on ettevõtted olnud tarbijaaktsioonide ja inimõiguste kampaaniate sihtmärk, et muuta nad inimõigustega seotud küsimustes vastutavamaks ja et mõnikord on selliste kampaaniate mõju olnud laostav põhjendamatute nõudmiste tõttu; soovitab tungivalt ettevõtetel vastu võtta kindlad miinimumstandardid üldsuse murede leevendamiseks;

| 190. | tunnistab ÜRO ülemaailmse kokkuleppe esimest ja teist põhimõtet, mis sätestavad, et “ettevõtted peaksid toetama ja respekteerima rahvusvaheliselt välja kuulutatud inimõiguste kaitset” nende mõjuvaldkonnas ja et nad “peaksid veenduma, et ei ole kaasosalised inimõiguste kuritarvitamises”, samuti põhimõtteid 3-6, milles palutakse maailma ettevõtetel toetada töötajate põhiõigusi; |
| --- | --- |

190.

tunnistab ÜRO ülemaailmse kokkuleppe esimest ja teist põhimõtet, mis sätestavad, et “ettevõtted peaksid toetama ja respekteerima rahvusvaheliselt välja kuulutatud inimõiguste kaitset” nende mõjuvaldkonnas ja et nad “peaksid veenduma, et ei ole kaasosalised inimõiguste kuritarvitamises”, samuti põhimõtteid 3-6, milles palutakse maailma ettevõtetel toetada töötajate põhiõigusi;

| 191. | tervitab ÜRO inimõiguste komisjoni raportit ÜRO normatiivide kohta ja loodab, et ÜRO jätkab oma laiapõhjalisi nõupidamisi ÜRO normatiivide osas, võttes arvesse nende tähtsat staatust kui suunist ettevõtete kohustuste osas, arvestades seejuures inimõigustega (15); |
| --- | --- |

191.

tervitab ÜRO inimõiguste komisjoni raportit ÜRO normatiivide kohta ja loodab, et ÜRO jätkab oma laiapõhjalisi nõupidamisi ÜRO normatiivide osas, võttes arvesse nende tähtsat staatust kui suunist ettevõtete kohustuste osas, arvestades seejuures inimõigustega (15);

| 192. | julgustab ettevõtteid töötama vastavalt vajadusele koos valitsusväliste inimõiguste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

192.

julgustab ettevõtteid töötama vastavalt vajadusele koos valitsusväliste inimõiguste organisatsioonidega;

| 193. | soovitab tungivalt ettevõtetel mitte tegutseda riikides, kus hulga inimõiguste küsimuste tõttu on kehtestatud mitmepoolsed ja piirkondlikud sanktsioonid ja kaubandusembargod; |
| --- | --- |

193.

soovitab tungivalt ettevõtetel mitte tegutseda riikides, kus hulga inimõiguste küsimuste tõttu on kehtestatud mitmepoolsed ja piirkondlikud sanktsioonid ja kaubandusembargod;

| 194. | kutsub ELi vastu võtma rahvusvaheliselt tegutsevate Euroopa ettevõtete tegevusjuhendeid ja eriti tegutsemiseks arengumaades, sarnaselt Euroopa eetilise tootmise ja tarbimise initsiatiivile; |
| --- | --- |

194.

kutsub ELi vastu võtma rahvusvaheliselt tegutsevate Euroopa ettevõtete tegevusjuhendeid ja eriti tegutsemiseks arengumaades, sarnaselt Euroopa eetilise tootmise ja tarbimise initsiatiivile;

| 195. | kordab oma nõudmist komisjoni delegatsioonidele kolmandates riikides edendada Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni suuniseid hargmaistele ettevõtetele ning tegutseda nende suuniste osas kontaktpunktina; |
| --- | --- |

195.

kordab oma nõudmist komisjoni delegatsioonidele kolmandates riikides edendada Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni suuniseid hargmaistele ettevõtetele ning tegutseda nende suuniste osas kontaktpunktina;

| 196. | kutsub ELi soodustama rahvusvahelise äriseadustiku mõiste kasutamist inimõigusi puudutavates küsimustes; |
| --- | --- |

196.

kutsub ELi soodustama rahvusvahelise äriseadustiku mõiste kasutamist inimõigusi puudutavates küsimustes;

VII.   Karistamatus ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu osa

| 197. | on veendunud, et ei saa olla püsivat rahu ilma metsikuste eest vastutamiseta, ja usub, et karistamatuse õhkkonna lõpetamine sõja ja inimõiguste ränkade rikkumise poolt purustatud ühiskonnas on ülitähtis, taastamaks austust õigusnormide, rahu ja demokraatia suhtes; |
| --- | --- |

197.

on veendunud, et ei saa olla püsivat rahu ilma metsikuste eest vastutamiseta, ja usub, et karistamatuse õhkkonna lõpetamine sõja ja inimõiguste ränkade rikkumise poolt purustatud ühiskonnas on ülitähtis, taastamaks austust õigusnormide, rahu ja demokraatia suhtes;

| 198. | on veendunud, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC) asutamine, mis on täienduseks riiklikule pädevusele, moodustab rahvusvahelise õigussüsteemi osa, milles nii riigi-, rahvusvahelised ja segakohtud kui ka Rahvusvaheline Kriminaalkohus töötavad koos tõsiste inimõiguste rikkumiste vastu karistamatuse tõhusa lõpetamise suunas ja seega selliste nähtuste kaotamise suunas; |
| --- | --- |

198.

on veendunud, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC) asutamine, mis on täienduseks riiklikule pädevusele, moodustab rahvusvahelise õigussüsteemi osa, milles nii riigi-, rahvusvahelised ja segakohtud kui ka Rahvusvaheline Kriminaalkohus töötavad koos tõsiste inimõiguste rikkumiste vastu karistamatuse tõhusa lõpetamise suunas ja seega selliste nähtuste kaotamise suunas;

| 199. | soovitab tungivalt komisjonil ja ELi liikmesriikidel koostööabiprogrammide puhul sõjast väljunud riikidele toetada riigi õigusvõime suurendamist kohtulikule vastutusele võtmiseks tõsiste inimõiguste rikkumise eest; |
| --- | --- |

199.

soovitab tungivalt komisjonil ja ELi liikmesriikidel koostööabiprogrammide puhul sõjast väljunud riikidele toetada riigi õigusvõime suurendamist kohtulikule vastutusele võtmiseks tõsiste inimõiguste rikkumise eest;

| 200. | kutsub ELi liikmesriike abistama endise Jugoslaavia asjade Rahvusvahelist Kriminaalkohut, Rwanda Rahvusvahelist Kriminaalkohut ja Sierra Leone erikohut edukalt oma mandaate rakendama, eriti tõhusa riikliku kaasabi ja süüdistatavate viivitamatu kohaletoimetamise teel, kaasa arvatud Mladic, Karadzic, Gotovina ja Taylor; |
| --- | --- |

200.

kutsub ELi liikmesriike abistama endise Jugoslaavia asjade Rahvusvahelist Kriminaalkohut, Rwanda Rahvusvahelist Kriminaalkohut ja Sierra Leone erikohut edukalt oma mandaate rakendama, eriti tõhusa riikliku kaasabi ja süüdistatavate viivitamatu kohaletoimetamise teel, kaasa arvatud Mladic, Karadzic, Gotovina ja Taylor;

| 201. | soovitab tungivalt komisjonil, nõukogul ja ELi liikmesriikidel vastavuses ELi ühise seisukohaga Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (juuni 2003) ja järgnevalt vastu võetud (jaanuar 2004) tegevusplaani osas jätkata teotahtelisi jõupingutusi Rooma statuudi ülemaailmse ratifitseerimise soodustamiseks ja rakendamiseks vajalike õigusaktide vastuvõtmist, demaršide suurendamist ja muud tegevust kohtu kaitsmiseks, kui see satub rünnaku alla, ning tagada riigi tõhus koostöö kohtuga; nõuab, et ELi presidentuur esitaks Euroopa Parlamendile raporti kasutuselevõetud meetmetest ühise seisukoha järgi; |
| --- | --- |

201.

soovitab tungivalt komisjonil, nõukogul ja ELi liikmesriikidel vastavuses ELi ühise seisukohaga Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (juuni 2003) ja järgnevalt vastu võetud (jaanuar 2004) tegevusplaani osas jätkata teotahtelisi jõupingutusi Rooma statuudi ülemaailmse ratifitseerimise soodustamiseks ja rakendamiseks vajalike õigusaktide vastuvõtmist, demaršide suurendamist ja muud tegevust kohtu kaitsmiseks, kui see satub rünnaku alla, ning tagada riigi tõhus koostöö kohtuga; nõuab, et ELi presidentuur esitaks Euroopa Parlamendile raporti kasutuselevõetud meetmetest ühise seisukoha järgi;

| 202. | tervitab fakti, et Uganda Vabariik ja Kongo Demokraatlik Vabariik (DRC) on Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (16) peasüüdistajale esitanud läbivaatamiseks kaks juhtumit; |
| --- | --- |

202.

tervitab fakti, et Uganda Vabariik ja Kongo Demokraatlik Vabariik (DRC) on Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (16) peasüüdistajale esitanud läbivaatamiseks kaks juhtumit;

| 203. | tunnistab, et Kongo Demokraatlikus Vabariigis (DRC) on alates 2002. aasta 1. juulist toime pandud hinnanguliselt 5 000-8 000 (17) ebaseaduslikku hukkamist; tervitab jõuliselt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu süüdistaja otsust (juuni 2004) sõjakuritegude uurimiseks Kongo Demokraatlikus Vabariigis; on veendunud, et uurimine annab tugeva sõnumi, et sõjakuritegude karistamatusele on tulemas lõpp; |
| --- | --- |

203.

tunnistab, et Kongo Demokraatlikus Vabariigis (DRC) on alates 2002. aasta 1. juulist toime pandud hinnanguliselt 5 000-8 000 (17) ebaseaduslikku hukkamist; tervitab jõuliselt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu süüdistaja otsust (juuni 2004) sõjakuritegude uurimiseks Kongo Demokraatlikus Vabariigis; on veendunud, et uurimine annab tugeva sõnumi, et sõjakuritegude karistamatusele on tulemas lõpp;

| 204. | tervitab süüdistaja otsust alustada uurimist (juuli 2004) Põhja-Ugandas rünnaku kohta tsiviilelanike vastu, kaasa arvatud tuhandete laste vägivaldne äraviimine Issanda vastupanuarmeesse kuuluvate mässuliste poolt; |
| --- | --- |

204.

tervitab süüdistaja otsust alustada uurimist (juuli 2004) Põhja-Ugandas rünnaku kohta tsiviilelanike vastu, kaasa arvatud tuhandete laste vägivaldne äraviimine Issanda vastupanuarmeesse kuuluvate mässuliste poolt;

| 205. | soovitab tungivalt liikmesriikidel edukate uuringute tagamiseks võtta kasutusele kõik asjakohased meetmed täielikuks koostööks Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, eriti soovitab tungivalt kõikidel liikmesriikidel allkirjastada tunnistaja ümberpaigutamise kokkulepped kohtuga ja jagada kogu nende käsutuses olevat asjasse puutuvat teavet; julgustab ELi asuma koostöökokkuleppele Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, mis võimaldab ELil teha tõhusat koostööd kohtuga ja aidata tal edukalt uuringuid korraldada; |
| --- | --- |

205.

soovitab tungivalt liikmesriikidel edukate uuringute tagamiseks võtta kasutusele kõik asjakohased meetmed täielikuks koostööks Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, eriti soovitab tungivalt kõikidel liikmesriikidel allkirjastada tunnistaja ümberpaigutamise kokkulepped kohtuga ja jagada kogu nende käsutuses olevat asjasse puutuvat teavet; julgustab ELi asuma koostöökokkuleppele Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, mis võimaldab ELil teha tõhusat koostööd kohtuga ja aidata tal edukalt uuringuid korraldada;

| 206. | tervitab viimatist süüdistaja juurde konsultatsioonile saatmist Kesk-Aafrika Vabariigist (jaanuar 2005); |
| --- | --- |

206.

tervitab viimatist süüdistaja juurde konsultatsioonile saatmist Kesk-Aafrika Vabariigist (jaanuar 2005);

| 207. | tervitab ELi deklaratsiooni, mis toetab ÜRO komisjoni uuringuraporti sisu Darfuri (18) kohta; soovitab tungivalt, et ÜRO julgeolekunõukogu viitaks Darfuri olukorra kohta Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule (ICC); |
| --- | --- |

207.

tervitab ELi deklaratsiooni, mis toetab ÜRO komisjoni uuringuraporti sisu Darfuri (18) kohta; soovitab tungivalt, et ÜRO julgeolekunõukogu viitaks Darfuri olukorra kohta Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule (ICC);

| 208. | on ärevuses, et jätkuvalt rikutakse sõjategevuse ja ohvrite kaitset käsitlevaid reegleid konfliktiolukordades; kutsub lõpetama seda karistamatuse nõiaringi ja toetab Rahvusvahelist Kohut kui pädevat mehhanismi, mis tegeleb konfliktiolukordadest tingitud inimõiguste kuritarvitamisega rahvusvahelises kontekstis; |
| --- | --- |

208.

on ärevuses, et jätkuvalt rikutakse sõjategevuse ja ohvrite kaitset käsitlevaid reegleid konfliktiolukordades; kutsub lõpetama seda karistamatuse nõiaringi ja toetab Rahvusvahelist Kohut kui pädevat mehhanismi, mis tegeleb konfliktiolukordadest tingitud inimõiguste kuritarvitamisega rahvusvahelises kontekstis;

| 209. | soovitab nõukogul ja komisjonil arvesse võtta meetmeid, mis võivad julgustada USAd positiivsemalt suhtuma Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse; |
| --- | --- |

209.

soovitab nõukogul ja komisjonil arvesse võtta meetmeid, mis võivad julgustada USAd positiivsemalt suhtuma Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse;

| 210. | tuletab meelde nendele riikidele, kes on ratifitseerinud Rooma statuudi, et allkirjastades lepingu, mis annab kaitse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt vastutuselevõtmise eest, sellise riigiga, mis ei ole Rooma statuuti allkirjastanud, lähevad nad vastuollu statuudi vaimuga; kutsub eriti Ühendriike üles ratifitseerima Rooma statuuti ja hoiduma läbirääkimistest eristaatuse andmiseks oma sõjaväepersonalile, kellele kindlustatakse midagi “rahvusvahelise immuunsuse” taolist; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike aktiivselt toetama riike, kus talutakse survet ja finantssanktsioone selliste lepingute allkirjastamisest keeldumise tõttu; |
| --- | --- |

210.

tuletab meelde nendele riikidele, kes on ratifitseerinud Rooma statuudi, et allkirjastades lepingu, mis annab kaitse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt vastutuselevõtmise eest, sellise riigiga, mis ei ole Rooma statuuti allkirjastanud, lähevad nad vastuollu statuudi vaimuga; kutsub eriti Ühendriike üles ratifitseerima Rooma statuuti ja hoiduma läbirääkimistest eristaatuse andmiseks oma sõjaväepersonalile, kellele kindlustatakse midagi “rahvusvahelise immuunsuse” taolist; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike aktiivselt toetama riike, kus talutakse survet ja finantssanktsioone selliste lepingute allkirjastamisest keeldumise tõttu;

| 211. | usub, et karistamatuse õhkkonna lõppemine sõjast ja tõsistest inimõiguste rikkumistest laostatud riikides on olulise tähtsusega õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste austamise taaskehtestamisel; |
| --- | --- |

211.

usub, et karistamatuse õhkkonna lõppemine sõjast ja tõsistest inimõiguste rikkumistest laostatud riikides on olulise tähtsusega õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste austamise taaskehtestamisel;

| 212. | kutsub igas neljas asjakohases välissuhete lepingus (19) kehtestama selgesõnalist, järjekindlat ja konkreetset kohustust toetada inimõiguste ja demokraatia edendamist kui põhi- ning esmatähtsusega eesmärki; |
| --- | --- |

212.

kutsub igas neljas asjakohases välissuhete lepingus (19) kehtestama selgesõnalist, järjekindlat ja konkreetset kohustust toetada inimõiguste ja demokraatia edendamist kui põhi- ning esmatähtsusega eesmärki;

| 213. | kutsub Euroopa inimõiguste ja demokraatia initsiatiivi olema valmis ja täiustuma seoses ELi suureneva kohustusega keskendumiseks inimõigustele ja demokraatiale; |
| --- | --- |

213.

kutsub Euroopa inimõiguste ja demokraatia initsiatiivi olema valmis ja täiustuma seoses ELi suureneva kohustusega keskendumiseks inimõigustele ja demokraatiale;

VIII.   Institutsioonide ja poliitika areng

| 214. | kutsub komisjoni tugevdama inimõiguste aspekte kõigis rahvusvahelistes suhetes ja muudes poliitika valdkondades; |
| --- | --- |

214.

kutsub komisjoni tugevdama inimõiguste aspekte kõigis rahvusvahelistes suhetes ja muudes poliitika valdkondades;

| 215. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles käsitlema ja võtma konkreetseid meetmeid riikide suhtes, mille seadused võimaldavad diskrimineerimist seksuaalse sättumuse alusel; kutsub riike, mille seaduste kohaselt samasooliste isikute vahelisi nõusolekul põhinevaid seksuaalsuheteid käsitletakse kriminaalkuriteona, selliseid seadusi kaotama; |
| --- | --- |

215.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles käsitlema ja võtma konkreetseid meetmeid riikide suhtes, mille seadused võimaldavad diskrimineerimist seksuaalse sättumuse alusel; kutsub riike, mille seaduste kohaselt samasooliste isikute vahelisi nõusolekul põhinevaid seksuaalsuheteid käsitletakse kriminaalkuriteona, selliseid seadusi kaotama;

| 216. | tervitab ELi 2004. aasta juuni suuniseid inimõiguste kaitsjate osas; soovitab tungivalt ELil pidevalt toetada ja abistada inimõiguste kaitsjaid ja ajakirjanikke, kes on riskiohus fakti tõttu, et 2004. aastal on sagenenud rünnakud ajakirjanikele ja inimõiguste kaitsjatele, samuti nende kinnipidamised; kutsub nõukogu selles osas täielikult lülitama inimõiguste kaitsjate olukord poliitilisse dialoogi kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

216.

tervitab ELi 2004. aasta juuni suuniseid inimõiguste kaitsjate osas; soovitab tungivalt ELil pidevalt toetada ja abistada inimõiguste kaitsjaid ja ajakirjanikke, kes on riskiohus fakti tõttu, et 2004. aastal on sagenenud rünnakud ajakirjanikele ja inimõiguste kaitsjatele, samuti nende kinnipidamised; kutsub nõukogu selles osas täielikult lülitama inimõiguste kaitsjate olukord poliitilisse dialoogi kolmandate riikidega;

| 217. | kutsub ELi üles tegema jõupingutusi inimõiguste poliitika ühtsuse parandamiseks ja teabe parema liikumise tagamiseks; juhib tähelepanu, et majanduslikud küsimused ei peaks mingil juhul lõppema liidupoolse ignoreerimisega või inimõiguste rikkumiste pidamisega ebatähtsaks; |
| --- | --- |

217.

kutsub ELi üles tegema jõupingutusi inimõiguste poliitika ühtsuse parandamiseks ja teabe parema liikumise tagamiseks; juhib tähelepanu, et majanduslikud küsimused ei peaks mingil juhul lõppema liidupoolse ignoreerimisega või inimõiguste rikkumiste pidamisega ebatähtsaks;

| 218. | kutsub ELi ja liikmesriike kõnelema inimõiguste rikkumisest ühel häälel, eriti ÜRO inimõiguste komisjonis, kus ELil polnud lähiminevikus piisavalt kaalu otsustamisprotsessis, kuna puudus üksmeel liikmesriikide seas; |
| --- | --- |

218.

kutsub ELi ja liikmesriike kõnelema inimõiguste rikkumisest ühel häälel, eriti ÜRO inimõiguste komisjonis, kus ELil polnud lähiminevikus piisavalt kaalu otsustamisprotsessis, kuna puudus üksmeel liikmesriikide seas;

| 219. | kordab, et inimõiguste austamine, nagu on esile toodud ELi lepingutes kolmandate riikidega, sätestab nende lepingute olulise elemendi; kutsub selles osas komisjoni üles kehtestama selget mehhanismi inimõiguste lepingutingimuste rakendamiseks ELi lepingutes kolmandate riikidega ja selles valguses taas läbi vaatama nii praegused kui ka tulevased lepingud; kutsub komisjoni Barcelona protsessi 10. aastapäeva silmas pidades koostama avalikku raportit inimõiguste kohta Vahemere riikides ning selle põhjal edaspidist partnerlust arendama; |
| --- | --- |

219.

kordab, et inimõiguste austamine, nagu on esile toodud ELi lepingutes kolmandate riikidega, sätestab nende lepingute olulise elemendi; kutsub selles osas komisjoni üles kehtestama selget mehhanismi inimõiguste lepingutingimuste rakendamiseks ELi lepingutes kolmandate riikidega ja selles valguses taas läbi vaatama nii praegused kui ka tulevased lepingud; kutsub komisjoni Barcelona protsessi 10. aastapäeva silmas pidades koostama avalikku raportit inimõiguste kohta Vahemere riikides ning selle põhjal edaspidist partnerlust arendama;

| 220. | kutsub selles suhtes assotsiatsioonilepingute raamides moodustama inimõiguste allkomisjone inimõiguste ja demokraatia struktureeritud dialoogi arendamiseks ja huvide võtmevaldkondade kindlaksmääramiseks ning sellega tegelemiseks ENP plaanis; rõhutab tsiviilühiskonnaga nõupidamise ja selle kaasamise tähtsust nende allkomisjonide töösse inimõiguste olukorra järelevalve puhul; samuti rõhutab parlamendi vajadust olla tihedalt seotud allkomisjonide töö ja järeltegevusega; kutsub selles osas taas komisjoni koostama tööde käigu aruannet inimõiguste olukorrast ENP riikides; |
| --- | --- |

220.

kutsub selles suhtes assotsiatsioonilepingute raamides moodustama inimõiguste allkomisjone inimõiguste ja demokraatia struktureeritud dialoogi arendamiseks ja huvide võtmevaldkondade kindlaksmääramiseks ning sellega tegelemiseks ENP plaanis; rõhutab tsiviilühiskonnaga nõupidamise ja selle kaasamise tähtsust nende allkomisjonide töösse inimõiguste olukorra järelevalve puhul; samuti rõhutab parlamendi vajadust olla tihedalt seotud allkomisjonide töö ja järeltegevusega; kutsub selles osas taas komisjoni koostama tööde käigu aruannet inimõiguste olukorrast ENP riikides;

| 221. | soovitab nõukogu ja komisjoni tegevuse hindamist, nagu on esitatud Euroopa Liidu inimõiguste aastaaruandes, suhetes teiste riikidega ja oma eelmises resolutsioonis välja toodud temaatiliste huvidega vastavalt nende tegevuse tõhususele ja mõjule; |
| --- | --- |

221.

soovitab nõukogu ja komisjoni tegevuse hindamist, nagu on esitatud Euroopa Liidu inimõiguste aastaaruandes, suhetes teiste riikidega ja oma eelmises resolutsioonis välja toodud temaatiliste huvidega vastavalt nende tegevuse tõhususele ja mõjule;

| 222. | tervitab Javier Solana kohtumist ELi ÜVJP kõrge esindaja peasekretäriga inimõiguste (20) küsimuses hr Michael Matthiesseniga; |
| --- | --- |

222.

tervitab Javier Solana kohtumist ELi ÜVJP kõrge esindaja peasekretäriga inimõiguste (20) küsimuses hr Michael Matthiesseniga;

| 223. | rõhutab vajadust olla sellel positsioonil usaldusväärne ja mõjukas ning palub uut esindajat teha tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga, anda aru ning teha tihedat koostööd vastavate Euroopa Parlamendi komisjonidega; kutsub nõukogu tugevdama inimõigustega tegeleva personali mahtu nõukogu peasekretariaadis, et tagada peasekretärile adekvaatne toetus oma mandaadikohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

223.

rõhutab vajadust olla sellel positsioonil usaldusväärne ja mõjukas ning palub uut esindajat teha tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga, anda aru ning teha tihedat koostööd vastavate Euroopa Parlamendi komisjonidega; kutsub nõukogu tugevdama inimõigustega tegeleva personali mahtu nõukogu peasekretariaadis, et tagada peasekretärile adekvaatne toetus oma mandaadikohustuste täitmisel;

| 224. | märgib nõukogu 2004. aasta detsembris vastu võetud kokkuvõtteid ELi suuniste kohta inimõiguste dialoogi rakendamisel; rõhutab parlamendi vajadust olla hõivatud nende suuniste rakendamisel nõukogu poolt vähemalt teabeprotsessi kaudu kaks korda aastas; pöörab eriti tähelepanu ELi struktureeritud dialoogidele Hiina ja Iraaniga ning kutsub nõukogu selles osas arendama tihedamat koostööd parlamendiga ning üldisemalt kutsub nõukogu hoidma parlamenti pidevalt teavitatuna rakendamisest ja ELi suuniste jätkamisest inimõiguste küsimustes ning esitama tööde käigu aruannet nende suuniste mõjust sellel pinnal; |
| --- | --- |

224.

märgib nõukogu 2004. aasta detsembris vastu võetud kokkuvõtteid ELi suuniste kohta inimõiguste dialoogi rakendamisel; rõhutab parlamendi vajadust olla hõivatud nende suuniste rakendamisel nõukogu poolt vähemalt teabeprotsessi kaudu kaks korda aastas; pöörab eriti tähelepanu ELi struktureeritud dialoogidele Hiina ja Iraaniga ning kutsub nõukogu selles osas arendama tihedamat koostööd parlamendiga ning üldisemalt kutsub nõukogu hoidma parlamenti pidevalt teavitatuna rakendamisest ja ELi suuniste jätkamisest inimõiguste küsimustes ning esitama tööde käigu aruannet nende suuniste mõjust sellel pinnal;

| 225. | tervitab personali juurdepalkamist, kes vastutavad kontaktide hoidmise eest kodanikuühiskonnaga komisjoni delegatsioonides kolmandates riikides, ja kutsub neid delegatsioone kindlustama nende inimeste kaitset, kes toetavad inimõigusi eriolukordades; |
| --- | --- |

225.

tervitab personali juurdepalkamist, kes vastutavad kontaktide hoidmise eest kodanikuühiskonnaga komisjoni delegatsioonides kolmandates riikides, ja kutsub neid delegatsioone kindlustama nende inimeste kaitset, kes toetavad inimõigusi eriolukordades;

| 226. | toetab selles osas kõiki nõukogu, Troika ja presidentuuri algatusi, mis on suunatud inimõiguste olukorra küsimuste lahendamisele kolmandates riikides; kutsub nõukogu esitama üks kord aastas parlamendile iga presidendituuri poolt esitatud ühisstrateegiaid käsitletavate tööplaanide täitmise tulemusi; kutsub nõukogu süstemaatiliselt edastama inimõigustega seotud deklaratsioone ja demarše parlamendile täieliku ja põhjaliku teavitatuse tagamise eesmärgil; on veendunud, et peaks kasutama iga jõupingutust, mis kindlustaks Euroopa Liidule suurema järjepidevuse ja ühtsuse välistegevuses; |
| --- | --- |

226.

toetab selles osas kõiki nõukogu, Troika ja presidentuuri algatusi, mis on suunatud inimõiguste olukorra küsimuste lahendamisele kolmandates riikides; kutsub nõukogu esitama üks kord aastas parlamendile iga presidendituuri poolt esitatud ühisstrateegiaid käsitletavate tööplaanide täitmise tulemusi; kutsub nõukogu süstemaatiliselt edastama inimõigustega seotud deklaratsioone ja demarše parlamendile täieliku ja põhjaliku teavitatuse tagamise eesmärgil; on veendunud, et peaks kasutama iga jõupingutust, mis kindlustaks Euroopa Liidule suurema järjepidevuse ja ühtsuse välistegevuses;

| 227. | kordab oma nõudmist komisjonile korraldada inimõigusi käsitlev väljaõpe igale Euroopa Liidu delegatsioonile kolmandates riikides ning kindlustada suuniste täpne rakendamine; |
| --- | --- |

227.

kordab oma nõudmist komisjonile korraldada inimõigusi käsitlev väljaõpe igale Euroopa Liidu delegatsioonile kolmandates riikides ning kindlustada suuniste täpne rakendamine;

| 228. | loodab, et reaalselt ja objektiivselt hinnatakse Euroopa Parlamendi tegevuse mõju ja tegelikult tehtud täiustustusi inimõiguste olukorra parandamiseks maailmas selles valdkonnas, millel praegu ei tundu olevat olulist ja tuntavat mõju; |
| --- | --- |

228.

loodab, et reaalselt ja objektiivselt hinnatakse Euroopa Parlamendi tegevuse mõju ja tegelikult tehtud täiustustusi inimõiguste olukorra parandamiseks maailmas selles valdkonnas, millel praegu ei tundu olevat olulist ja tuntavat mõju;

| 229. | võtab teadmiseks nõukogu otsuse kehtestada täisvõimeline põhi- ja inimõiguste (21) amet; eeldab, et selle ametkonna peaeesmärgiks on toetada komisjoni lahknevuse vähendamisel liidu sise- ja välispoliitika vahel inimõiguste küsimustes; julgustab nõukogu lisama ka kandidaatriike ameti töövaldkonna raamidesse; |
| --- | --- |

229.

võtab teadmiseks nõukogu otsuse kehtestada täisvõimeline põhi- ja inimõiguste (21) amet; eeldab, et selle ametkonna peaeesmärgiks on toetada komisjoni lahknevuse vähendamisel liidu sise- ja välispoliitika vahel inimõiguste küsimustes; julgustab nõukogu lisama ka kandidaatriike ameti töövaldkonna raamidesse;

| 230. | tunnistab, et põhiõiguste harta lisamine Euroopa Liidu konstitutsioonile demonstreerib, et EL suhtub tõsiselt inimõiguste küsimusse oma piirides ja seega soovitab, et ametkonna töövaldkonda tuleb laiendada harta ja konstitutsioonileppe esimese osa vastavate sätete kõikide valdkondade katmiseks, mis kujutab edasist näidet EL kohustusest nende õiguste rakendamiseks praktikas; |
| --- | --- |

230.

tunnistab, et põhiõiguste harta lisamine Euroopa Liidu konstitutsioonile demonstreerib, et EL suhtub tõsiselt inimõiguste küsimusse oma piirides ja seega soovitab, et ametkonna töövaldkonda tuleb laiendada harta ja konstitutsioonileppe esimese osa vastavate sätete kõikide valdkondade katmiseks, mis kujutab edasist näidet EL kohustusest nende õiguste rakendamiseks praktikas;

| 231. | soovitab, et ametkond ei dubleeriks juba Euroopa Nõukogu kaitse all tehtud tööd; seetõttu soovitab, et ametkond peaks arendama institutsioonilist koostööd Euroopa Nõukogu ja selle institutsioonidega ning Euroopa Inimõiguste Kohtuga ja et ta peaks samuti pöörama tähelepanu OSCE ja ÜRO tööle; |
| --- | --- |

231.

soovitab, et ametkond ei dubleeriks juba Euroopa Nõukogu kaitse all tehtud tööd; seetõttu soovitab, et ametkond peaks arendama institutsioonilist koostööd Euroopa Nõukogu ja selle institutsioonidega ning Euroopa Inimõiguste Kohtuga ja et ta peaks samuti pöörama tähelepanu OSCE ja ÜRO tööle;

| 232. | soovitab, et ametkond peaks looma sisutiheda dialoogi kodanikuühiskonna ja riikide ekspertidega ning et ta peaks rajama sidemed akadeemiliste asutustega; |
| --- | --- |

232.

soovitab, et ametkond peaks looma sisutiheda dialoogi kodanikuühiskonna ja riikide ekspertidega ning et ta peaks rajama sidemed akadeemiliste asutustega;

| 233. | rõhutab tugevalt ametkonna vajadust olla sõltumatu ja raporteerida parlamendile pidevalt, kuna sel tuleb olla tõhus ja usaldusväärne põhiõiguste järelevaataja Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

233.

rõhutab tugevalt ametkonna vajadust olla sõltumatu ja raporteerida parlamendile pidevalt, kuna sel tuleb olla tõhus ja usaldusväärne põhiõiguste järelevaataja Euroopa Liidus;

| 234. | kutsub ÜRO põliselanike õiguste deklaratsiooni õigeaegsele vastuvõtmisele; selles suhtes kaitseb deklaratsiooni projekti töögrupi kiirete meetmete jätkamist; kutsub selles osas komisjoni ja nõukogu täielikult toetama põliselanikest rahvastiku üritust ja arvesse võtma selle deklaratsiooni lõppotsuseid; |
| --- | --- |

234.

kutsub ÜRO põliselanike õiguste deklaratsiooni õigeaegsele vastuvõtmisele; selles suhtes kaitseb deklaratsiooni projekti töögrupi kiirete meetmete jätkamist; kutsub selles osas komisjoni ja nõukogu täielikult toetama põliselanikest rahvastiku üritust ja arvesse võtma selle deklaratsiooni lõppotsuseid;

| 235. | tervitab Euroopa Liidu relvade ekspordi määrustiku uuesti läbivaatamise ettepanekut Luksemburgi presidentuuri ajal ja kutsub nõukogu astuma samme, et kindlustada liikmesriikide range alistumine selle sätetele, võimaldada vajalikke ressursse järelevalveks ja jõustamiseks, edasiseks edendamiseks ning tööks ülemaailmse relvakaubanduse lepingu sõlmimise suunas; |
| --- | --- |

235.

tervitab Euroopa Liidu relvade ekspordi määrustiku uuesti läbivaatamise ettepanekut Luksemburgi presidentuuri ajal ja kutsub nõukogu astuma samme, et kindlustada liikmesriikide range alistumine selle sätetele, võimaldada vajalikke ressursse järelevalveks ja jõustamiseks, edasiseks edendamiseks ning tööks ülemaailmse relvakaubanduse lepingu sõlmimise suunas;

*

- *

| 236. | teeb oma presidendile ülesandeks edastada see resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandudaatriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO-le, Euroopa Nõukogule, OSCE-le ja selles resolutsioonis nimetatud riikide valitsustele ning Euroopa Liidus asuvate valitsusväliste organisatsioonide peamistele inimõiguste ametitele. |
| --- | --- |

236.

teeb oma presidendile ülesandeks edastada see resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandudaatriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO-le, Euroopa Nõukogule, OSCE-le ja selles resolutsioonis nimetatud riikide valitsustele ning Euroopa Liidus asuvate valitsusväliste organisatsioonide peamistele inimõiguste ametitele.

---

(1)  EÜT C 379, 7.12.1998, lk 265; EÜT C 262, 18.9.2001, lk 262; EÜT C 293 E, 28.11.2002, lk 88; ELT C 271 E, 12.11.2003, lk 576.

(2)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

(3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(4)  ELT C 82 E, 1.4.2004, lk 610.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0051.

(6)  UNICEFi raport laste töö kohta, 2005.

(7)  Vastu võetud 1989. aastal ja ratifitseeritud kõikide riikide poolt, välja arvatud USA ja Somaalia.

(8)  Vastu võetud Aafrika Ühtsusorganisatsiooni poolt 1990. a.

(9)  CRC on ainus inimõiguste alane leping, mis hõlmab tsiviil-, poliitiliste, majandus-, kultuuri- ja sotsiaalõiguste täiskogumit.

(10)  Mehhiko põhiseaduse artikkel 22 piirab surmanuhtluse kohaldamist, kuid ei välista seda täielikult. Mehhiko seaduse järgi on surmanuhtlus säilinud militaarkriminaalkoodeksis. Siiski pole üle 50 aasta hukkamisi rakendatud.

(11)  Surmanuhtlus aastal 2004: aastaaruanne, surmanuhtluse infokeskus, detsember 2004.

(12)  Amicus curiae lühikokkuvõtte esitab keegi, kes pole kohtuasjas osaline ja võib esitada teavet õigusasjade kohta ning seda on sageli peetud katseks teha ülemkohtu lobby-tööd.

(13)  “Inimkaubitsemine” tähendab isikute värbamist, transportimist, üleviimist, varjamist või vastuvõtmist ähvardusi, jõudu või muid sunni, vägivalla, pettuse ja vale vorme kasutades, kuritarvitades jõudu või kaitsetust või saades kasu või andes ekspluateerimise eesmärgil nõusoleku saavutamiseks tasu isikule, kellel on kontroll teise isiku üle.

(14)  Artikkel 4: “Kedagi ei hoita orjuses või orjaikkes; orjakauplemine kõikides vormides keelustatakse.”.

(15)  ÜRO raport esitatati UNHCR-le 2005. aasta märtsis Genfis.

(16)  Süüdistaja on korduvalt väitnud, et ta uurib mõlemal juhul kinnitusi seksuaalse vägivalla kohta nagu vägistamine. Siiski ei võta Rahvusvaheline Kriminaalkohus kohtulikule vastutusele lapssõdureid, kuna vastavalt oma statuudile peab süüdistatav olema üle 18 aasta vana.

(17)  Prokuratuuri andmetel põhinevad arvud, Rahvusvaheline Kriminaalkohtus, oktoober 2004.

(18)  Rahvusvahelise Darfuri uuringu komisjoni raport ÜRO peasekretärile, 25. jaanuar 2005.

(19)  Arengukoostöö ja majanduskoostöö leping (DCECI), Euroopa naabrus- ja partnerlusleping (ENPI), stabiilsusleping (SI) ja liitumiseelse abi leping (IPA).

(20)  Presidentuuri kokkuvõte, Brüssel 16.-17. detsember 2004 (paragrahv 52).

(21)  Presidentuuri lõppotsused, Brüssel, 16.-17. detsember 2004. Komisjoni teatis: põhiõiguste ametkond: ühiskondlik konsultatsioonidokument, SEK(2004)1281, Brüssel, 25.10.2004, KOM(2004)0693.

P6_TA(2005)0151

Romide olukord Euroopa Liidus

Euroopa Parlamendi resolutsioon romide olukorra kohta Euroopa Liidus

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise romide päeva tähistamist 8. aprillil 2005. aastal (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise romide päeva tähistamist 8. aprillil 2005. aastal (1);

| — | võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 29. oktoobril 2004 allkirjastatud põhiseaduse lepingut, mis sisaldab teise osana Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 29. oktoobril 2004 allkirjastatud põhiseaduse lepingut, mis sisaldab teise osana Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 3, 6, 7, 29 ja 149, mis kohustavad liikmesriike tagama kõikidele kodanikele võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 3, 6, 7, 29 ja 149, mis kohustavad liikmesriike tagama kõikidele kodanikele võrdsed võimalused;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 13, mis võimaldab Euroopa Ühendusel astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega rassilise või etnilise päritolu alusel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 13, mis võimaldab Euroopa Ühendusel astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega rassilise või etnilise päritolu alusel;

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (2) mis keelab diskrimineerimise etnilistel põhjustel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (2) mis keelab diskrimineerimise etnilistel põhjustel;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artiklit 4 ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artiklit 4 ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovitust 1557 (2002), eriti selle lõikeid 3 ja 15, milles rõhutatakse romide laialt levinud diskrimineerimist ja vajadust tugevdada sellise diskrimineerimise järelevalve süsteemi ning lahendada romide õigusliku seisundi probleem; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovitust 1557 (2002), eriti selle lõikeid 3 ja 15, milles rõhutatakse romide laialt levinud diskrimineerimist ja vajadust tugevdada sellise diskrimineerimise järelevalve süsteemi ning lahendada romide õigusliku seisundi probleem;

| — | võttes arvesse COCEN-rühma poolt enne 1999. aasta Helsingi Euroopa Ülemkogu vastu võetud dokumenti pealkirjaga “Romide olukord kandidaatriikides”, milles rõhutatakse vajadust tõsta teadlikkust rassismist ja diskrimineerimisest, millega romid kokku puutuvad; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse COCEN-rühma poolt enne 1999. aasta Helsingi Euroopa Ülemkogu vastu võetud dokumenti pealkirjaga “Romide olukord kandidaatriikides”, milles rõhutatakse vajadust tõsta teadlikkust rassismist ja diskrimineerimisest, millega romid kokku puutuvad;

| — | võttes arvesse ÜRO 10. detsembri 1984. aasta piinamise ja muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 10. detsembri 1984. aasta piinamise ja muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni;

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel; (3) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel; (3)

| — | võttes arvesse rassismivaba ühiskonna Euroopa erakondade hartat (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rassismivaba ühiskonna Euroopa erakondade hartat (4);

| — | võttes arvesse põhiõiguste, diskrimineerimisvastase võitluse ja võrdsete võimaluste eest vastutavate volinike rühma (5) moodustamist ning oodates rühma tegevuskava esitlemist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste, diskrimineerimisvastase võitluse ja võrdsete võimaluste eest vastutavate volinike rühma (5) moodustamist ning oodates rühma tegevuskava esitlemist;

| — | võttes arvesse nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, (6) järelevalvekeskuse aasta- ja temaatilisi aruandeid rassismi kohta ELis ning komisjoni rohelist raamatut võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise kohta laienenud Euroopa Liidus (KOM(2004)0379); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, (6) järelevalvekeskuse aasta- ja temaatilisi aruandeid rassismi kohta ELis ning komisjoni rohelist raamatut võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise kohta laienenud Euroopa Liidus (KOM(2004)0379);

| — | võttes arvesse komisjoni poolt hiljuti avaldatud aruannet, milles juhitakse tähelepanu romide, mustlaste ja rändajate vastu suunatud vaenulikkuse ja inimõiguste rikkumise väga murettekitavale tasemele Euroopas (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt hiljuti avaldatud aruannet, milles juhitakse tähelepanu romide, mustlaste ja rändajate vastu suunatud vaenulikkuse ja inimõiguste rikkumise väga murettekitavale tasemele Euroopas (7);

| — | võttes arvesse oma 27. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni holokausti mälestamise, antisemitismi ja rassismi kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni holokausti mälestamise, antisemitismi ja rassismi kohta (8);

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi õigusakte, nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee (CERD) XXVII üldist soovitust (“Romide diskrimineerimine”) ning rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) üldist poliitilist soovitust 3 romide/mustlaste vastu suunatud rassismi ja sallimatusega võitlemise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi õigusakte, nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee (CERD) XXVII üldist soovitust (“Romide diskrimineerimine”) ning rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) üldist poliitilist soovitust 3 romide/mustlaste vastu suunatud rassismi ja sallimatusega võitlemise kohta;

| — | võttes arvesse OSCE osalevate riikide, sealhulgas ELi liikmes- ja kandidaatriikide poolt vastu võetud kõikehõlmavat tegevuskava, mis keskendub romide ja sintide olukorra parandamisele OSCE piirkonnas ning milles riigid kohustuvad muu hulgas tugevdama jõupingutusi, mille eesmärk on tagada, et romid ja sintid saavad täita täielikku ja võrdset rolli meie ühiskondades, ning likvideerida nende diskrimineerimine; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE osalevate riikide, sealhulgas ELi liikmes- ja kandidaatriikide poolt vastu võetud kõikehõlmavat tegevuskava, mis keskendub romide ja sintide olukorra parandamisele OSCE piirkonnas ning milles riigid kohustuvad muu hulgas tugevdama jõupingutusi, mille eesmärk on tagada, et romid ja sintid saavad täita täielikku ja võrdset rolli meie ühiskondades, ning likvideerida nende diskrimineerimine;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 8. aprill on nimetatud rahvusvaheliseks romide päevaks ning seda loetakse romide aastapäevaks ja võimaluseks tõsta teadlikkust Euroopa suurimast etnilisest vähemusest ja tema sotsiaalse tõrjutuse ulatusest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 8. aprill on nimetatud rahvusvaheliseks romide päevaks ning seda loetakse romide aastapäevaks ja võimaluseks tõsta teadlikkust Euroopa suurimast etnilisest vähemusest ja tema sotsiaalse tõrjutuse ulatusest;

| B. | arvestades, et Euroopas elavad 12-15 miljonit romi, kellest 7-9 miljonit elavad Euroopa Liidus, diskrimineeritakse rassiliselt ja nad kannatavad paljudel juhtudel tõsise struktuurilise diskrimineerimise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse all, samuti mitmekordse diskrimineerimise all soo, vanuse, puuete või seksuaalse orientatsiooni alusel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopas elavad 12-15 miljonit romi, kellest 7-9 miljonit elavad Euroopa Liidus, diskrimineeritakse rassiliselt ja nad kannatavad paljudel juhtudel tõsise struktuurilise diskrimineerimise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse all, samuti mitmekordse diskrimineerimise all soo, vanuse, puuete või seksuaalse orientatsiooni alusel;

| C. | rõhutades romide vastu suunatud rassismi ja rassilise diskrimineerimise jätkuvate ja vägivaldsete suundumuste kiire likvideerimise tähtsust ning olles teadlik, et kõik karistamatuse vormid rassistlike rünnakute, vihkamiskõnede, äärmusrühmituste füüsiliste rünnakute, õigusvastaste väljatõstmiste ja politseipoolse ahistamise korral, mille põhjus on mustlasvastasus ja romifoobia, mängivad rolli õigusriigi ja demokraatia nõrgendamisel, kalduvad soodustama selliste kuritegude kordumist ja nõuavad kindlameelset tegevust nende likvideerimiseks; |
| --- | --- |

C.

rõhutades romide vastu suunatud rassismi ja rassilise diskrimineerimise jätkuvate ja vägivaldsete suundumuste kiire likvideerimise tähtsust ning olles teadlik, et kõik karistamatuse vormid rassistlike rünnakute, vihkamiskõnede, äärmusrühmituste füüsiliste rünnakute, õigusvastaste väljatõstmiste ja politseipoolse ahistamise korral, mille põhjus on mustlasvastasus ja romifoobia, mängivad rolli õigusriigi ja demokraatia nõrgendamisel, kalduvad soodustama selliste kuritegude kordumist ja nõuavad kindlameelset tegevust nende likvideerimiseks;

| D. | tunnistades, et eriti ametivõimudepoolne suutmatus võidelda romide vastu suunatud rassilise diskrimineerimise ja kesnofoobiaga on tegur, mis soodustab ühiskonnas probleemide püsimist; |
| --- | --- |

D.

tunnistades, et eriti ametivõimudepoolne suutmatus võidelda romide vastu suunatud rassilise diskrimineerimise ja kesnofoobiaga on tegur, mis soodustab ühiskonnas probleemide püsimist;

| E. | arvestades, et romi kogukonda ei peeta ikka veel kõikides liikmes- ja kandidaatriikides etnilise või rahvusvähemuse rühmaks ning seega ei ole tal kõikides asjaomastes riikides sellest seisundist tulenevaid õigusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et romi kogukonda ei peeta ikka veel kõikides liikmes- ja kandidaatriikides etnilise või rahvusvähemuse rühmaks ning seega ei ole tal kõikides asjaomastes riikides sellest seisundist tulenevaid õigusi;

| F. | arvestades, et kuigi paljud liikmesriigid on direktiivi 2000/43/EÜ kiiresti siseriiklikku õigusse üle võtnud, ei ole mitmed seda teinud või on teinud seda puudulikult või ebakorrektselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi paljud liikmesriigid on direktiivi 2000/43/EÜ kiiresti siseriiklikku õigusse üle võtnud, ei ole mitmed seda teinud või on teinud seda puudulikult või ebakorrektselt;

| G. | arvestades, et romide holokaust väärib täielikku tunnustamist, kuna selle eesmärk oli samaulatuslikult natsistlike kuritegude raskusega Euroopa romid füüsiliselt likvideerida, ning paludes sellega seoses komisjonil ja ametivõimudel astuda kõik vajalikud sammud seafarmi kõrvaldamiseks endise koonduslaagri asukohast Lety u Piskus ning luua sobiv mälestusmärk; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et romide holokaust väärib täielikku tunnustamist, kuna selle eesmärk oli samaulatuslikult natsistlike kuritegude raskusega Euroopa romid füüsiliselt likvideerida, ning paludes sellega seoses komisjonil ja ametivõimudel astuda kõik vajalikud sammud seafarmi kõrvaldamiseks endise koonduslaagri asukohast Lety u Piskus ning luua sobiv mälestusmärk;

| H. | tuletades meelde, et suur hulk romisid olid sõja- ning etnilise puhastuse ohvrid ning on jätkuvalt tagakiusamise ohvrid endise Jugoslaavia Vabariigi piirkondade osades; |
| --- | --- |

H.

tuletades meelde, et suur hulk romisid olid sõja- ning etnilise puhastuse ohvrid ning on jätkuvalt tagakiusamise ohvrid endise Jugoslaavia Vabariigi piirkondade osades;

| I. | taunides tõsiasja, et märkimisväärne arv romidest varjupaigataotlejaid on vastuvõtvatest ELi liikmesriikidest välja saadetud või on neid ähvardatud väljasaatmisega, rikkudes 1951. aasta Genfi konventsioonis ja selle protokollides sätestatud mittetagasisaatmise põhimõtet; |
| --- | --- |

I.

taunides tõsiasja, et märkimisväärne arv romidest varjupaigataotlejaid on vastuvõtvatest ELi liikmesriikidest välja saadetud või on neid ähvardatud väljasaatmisega, rikkudes 1951. aasta Genfi konventsioonis ja selle protokollides sätestatud mittetagasisaatmise põhimõtet;

| J. | avaldades kahetsust, et romid on jätkuvalt alaesindatud valitsusstruktuurides ja riiklikes haldusorganites liikmes- ja kandidaatriikides, kus nad moodustavad olulise osa elanikkonnast; arvestades, et need valitsused on kohustunud suurendama romide arvu otsustamisstruktuurides, kuid ei ole seni teinud märkimisväärseid edusamme; |
| --- | --- |

J.

avaldades kahetsust, et romid on jätkuvalt alaesindatud valitsusstruktuurides ja riiklikes haldusorganites liikmes- ja kandidaatriikides, kus nad moodustavad olulise osa elanikkonnast; arvestades, et need valitsused on kohustunud suurendama romide arvu otsustamisstruktuurides, kuid ei ole seni teinud märkimisväärseid edusamme;

| K. | tunnistades vajadust tagada romide tõhus osalus poliitilises elus, eriti otsuste puhul, mis mõjutavad romi kogukondade elu ja heaolu; |
| --- | --- |

K.

tunnistades vajadust tagada romide tõhus osalus poliitilises elus, eriti otsuste puhul, mis mõjutavad romi kogukondade elu ja heaolu;

| L. | rõhutades, et mingil juhul ei tohiks uusi kodakondsusseadusi koostada ega rakendada viisil, mis diskrimineeriks kodakondsuse õiguslikke taotlejaid või ei annaks kodakondsust liikmes- või kandidaatriigi pikaajalistele romidest elanikele; |
| --- | --- |

L.

rõhutades, et mingil juhul ei tohiks uusi kodakondsusseadusi koostada ega rakendada viisil, mis diskrimineeriks kodakondsuse õiguslikke taotlejaid või ei annaks kodakondsust liikmes- või kandidaatriigi pikaajalistele romidest elanikele;

| M. | arvestades, et mitmetes riikides on selgeid märke selle kohta, et politseiteenistused ja teised kriminaalkohtusüsteemi organeid on mõjutatud romivastastest eelarvamustest, mis toob kaasa süstemaatilise rassilise diskrimineerimise õigusemõistmisel kriminaalasjades; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mitmetes riikides on selgeid märke selle kohta, et politseiteenistused ja teised kriminaalkohtusüsteemi organeid on mõjutatud romivastastest eelarvamustest, mis toob kaasa süstemaatilise rassilise diskrimineerimise õigusemõistmisel kriminaalasjades;

| N. | arvestades, et romisid diskrimineeritakse korrapäraselt tervishoiu- ja sotsiaalkindlustuse teenuste pakkumisel; võttes murelikult teadmiseks sünnituspalatites eraldamise juhtumid ja romi naiste sunniviisilise steriliseerimise; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et romisid diskrimineeritakse korrapäraselt tervishoiu- ja sotsiaalkindlustuse teenuste pakkumisel; võttes murelikult teadmiseks sünnituspalatites eraldamise juhtumid ja romi naiste sunniviisilise steriliseerimise;

| O. | arvestades, et ebastandardsed ja ebasanitaarsed elutingimused ning tõendid getode moodustumisest on laialt levinud, kusjuures romidel takistatakse korrapäraselt sellisest naabrusest ära kolimist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ebastandardsed ja ebasanitaarsed elutingimused ning tõendid getode moodustumisest on laialt levinud, kusjuures romidel takistatakse korrapäraselt sellisest naabrusest ära kolimist;

| P. | võttes arvesse mitmes liikmesriigis kehtivat rassiliselt eraldatud koolisüsteemi, mille puhul romide lapsi õpetatakse kas madalama standardiga eraldi klassides või vaimse puudega lastele mõeldud klassides; tunnistades, et romide haridusele juurdepääsu ja akadeemilise teostamise võimaluste parandamine on olulise tähtsusega romi kogukondade laiemate väljavaadete paranemise seisukohalt; |
| --- | --- |

P.

võttes arvesse mitmes liikmesriigis kehtivat rassiliselt eraldatud koolisüsteemi, mille puhul romide lapsi õpetatakse kas madalama standardiga eraldi klassides või vaimse puudega lastele mõeldud klassides; tunnistades, et romide haridusele juurdepääsu ja akadeemilise teostamise võimaluste parandamine on olulise tähtsusega romi kogukondade laiemate väljavaadete paranemise seisukohalt;

| Q. | arvestades, et keskmiselt valitseb romi kogukondades vastuvõetamatult kõrge tööpuudus, nii et on vaja erimeetmeid töökohtadele juurdepääsu hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et keskmiselt valitseb romi kogukondades vastuvõetamatult kõrge tööpuudus, nii et on vaja erimeetmeid töökohtadele juurdepääsu hõlbustamiseks;

| R. | võttes arvesse raskusi, millega romid oma kultuuri täielikul tunnustamisel kokku puutuvad, ning taunides tõsiasja, et enamikus liikmes- ja kandidaatriikides jätkab peavoolu meedia programmides romide alaesindatust, samal ajal tugevdatakse romi kodanike negatiivset stereotüüpi uudisteadete, tele- ja raadiosaadete kaudu; märkides, et uued sidetehnoloogiad, sealhulgas Internet, võivad samuti aidata võidelda romifoobiaga, |
| --- | --- |

R.

võttes arvesse raskusi, millega romid oma kultuuri täielikul tunnustamisel kokku puutuvad, ning taunides tõsiasja, et enamikus liikmes- ja kandidaatriikides jätkab peavoolu meedia programmides romide alaesindatust, samal ajal tugevdatakse romi kodanike negatiivset stereotüüpi uudisteadete, tele- ja raadiosaadete kaudu; märkides, et uued sidetehnoloogiad, sealhulgas Internet, võivad samuti aidata võidelda romifoobiaga,

| 1. | mõistab täielikult hukka kõik diskrimineerimise vormid, millega romid kokku puutuvad; |
| --- | --- |

1.

mõistab täielikult hukka kõik diskrimineerimise vormid, millega romid kokku puutuvad;

| 2. | kutsub nõukogu, komisjoni, liikmes- ja kandidaatriike kaaluma romide tunnustamist Euroopa vähemusena; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu, komisjoni, liikmes- ja kandidaatriike kaaluma romide tunnustamist Euroopa vähemusena;

| 3. | tervitab komisjoni presidendi Barroso hiljutist deklaratsiooni, mis puudutab romide diskrimineerimise likvideerimise tähtsust ja rolli, mida Lissaboni strateegia võiks täita romide võimaluste parandamisel (9), ning nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon, liikmes- ja kandidaatriigid astuksid avalikult samme võitluseks mustlasvastasuse/romifoobia kõikide vormidega nii kohalikul, siseriiklikul, piirkondlikul kui ELi tasandil; |
| --- | --- |

3.

tervitab komisjoni presidendi Barroso hiljutist deklaratsiooni, mis puudutab romide diskrimineerimise likvideerimise tähtsust ja rolli, mida Lissaboni strateegia võiks täita romide võimaluste parandamisel (9), ning nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon, liikmes- ja kandidaatriigid astuksid avalikult samme võitluseks mustlasvastasuse/romifoobia kõikide vormidega nii kohalikul, siseriiklikul, piirkondlikul kui ELi tasandil;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon lisaks kogu Euroopas mustlasvastasuse/romifoobiaga võitlemise küsimuse oma prioriteetide hulka 2007. aastaks - võrdsete võimaluste Euroopa aastaks, ning palub erakondadel ja kodanikuühiskonnal teha kõikidel tasanditel selgeks, et romide vastast rassiviha Euroopa ühiskonnas ei sallita; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon lisaks kogu Euroopas mustlasvastasuse/romifoobiaga võitlemise küsimuse oma prioriteetide hulka 2007. aastaks - võrdsete võimaluste Euroopa aastaks, ning palub erakondadel ja kodanikuühiskonnal teha kõikidel tasanditel selgeks, et romide vastast rassiviha Euroopa ühiskonnas ei sallita;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks lisaks Kopenhaageni kriteeriumite poliitiliste nõuete raames, et kandidaatriigid teevad tõelisi jõupingutusi õigusriigi tugevdamiseks ning inim- ja vähemusõiguste, eriti romi elanikkonna õiguste kaitseks; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks lisaks Kopenhaageni kriteeriumite poliitiliste nõuete raames, et kandidaatriigid teevad tõelisi jõupingutusi õigusriigi tugevdamiseks ning inim- ja vähemusõiguste, eriti romi elanikkonna õiguste kaitseks;

| 6. | kutsub komisjoni üles töötama välja teatise selle kohta, kuidas saab EL koostöös liikmesriikidega kõige paremini kooskõlastada ja edendada jõupingutusi romide olukorra parandamiseks, ning võtma vastu tegevuskava selgete soovitustega liikmes- ja kandidaatriikidele, et saavutada romide parem majanduslik, sotsiaalne ja poliitiline integratsioon; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles töötama välja teatise selle kohta, kuidas saab EL koostöös liikmesriikidega kõige paremini kooskõlastada ja edendada jõupingutusi romide olukorra parandamiseks, ning võtma vastu tegevuskava selgete soovitustega liikmes- ja kandidaatriikidele, et saavutada romide parem majanduslik, sotsiaalne ja poliitiline integratsioon;

| 7. | kiidab liikmesriike direktiivi 2000/43/EÜ kiire siseriiklikku õigusse ülevõtmise eest ja nõuab tungivalt, et need, kelle suhtes kohaldatakse praegu mitteteatamise (non-communication) rikkumise menetlusi, astuksid samme oma arengu edendamiseks; kutsub nõukogu üles leppima Luksemburgi eesistumisajal kokku esitatud rassismi ja ksenofoobiat käsitleva ELi raamotsuse suhtes, mis muudaks vihkamisega seotud kuriteod kogu ELis karistatavaks ja mille puhul tuleb Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida; |
| --- | --- |

7.

kiidab liikmesriike direktiivi 2000/43/EÜ kiire siseriiklikku õigusse ülevõtmise eest ja nõuab tungivalt, et need, kelle suhtes kohaldatakse praegu mitteteatamise (non-communication) rikkumise menetlusi, astuksid samme oma arengu edendamiseks; kutsub nõukogu üles leppima Luksemburgi eesistumisajal kokku esitatud rassismi ja ksenofoobiat käsitleva ELi raamotsuse suhtes, mis muudaks vihkamisega seotud kuriteod kogu ELis karistatavaks ja mille puhul tuleb Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida;

| 8. | kutsub liikmes- ja kandidaatriike üles tugevdama siseriiklikke õigusakte ja haldusmeetmeid, mis selgesõnaliselt ja eriliselt võitlevad mustlasvastasuse/romifoobia vastu ning keelavad rassilise diskrimineerimise ja sellega seotud otsese või kaudse sallimatuse kõikides avaliku elu valdkondades; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmes- ja kandidaatriike üles tugevdama siseriiklikke õigusakte ja haldusmeetmeid, mis selgesõnaliselt ja eriliselt võitlevad mustlasvastasuse/romifoobia vastu ning keelavad rassilise diskrimineerimise ja sellega seotud otsese või kaudse sallimatuse kõikides avaliku elu valdkondades;

| 9. | kutsub liikmes- ja kandidaatriike üles vahetama parimaid tavasid romide kultuuri edendamise ergutamiseks; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmes- ja kandidaatriike üles vahetama parimaid tavasid romide kultuuri edendamise ergutamiseks;

| 10. | kutsub liikmesriike üles võtma kohaseid meetmeid, et likvideerida romide vastu suunatud igasugune rassiviha ning diskrimineerimise ja vägivalla õhutamine meedias ning kõikides sidetehnoloogia vormides, ja kutsub peavoolu meediat üles kehtestama parimad tavad personali töölevõtmiseks, milles kajastuks elanikkonna koosseis; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles võtma kohaseid meetmeid, et likvideerida romide vastu suunatud igasugune rassiviha ning diskrimineerimise ja vägivalla õhutamine meedias ning kõikides sidetehnoloogia vormides, ja kutsub peavoolu meediat üles kehtestama parimad tavad personali töölevõtmiseks, milles kajastuks elanikkonna koosseis;

| 11. | kutsub liikmes- ja kandidaatriike üles töötama välja strateegia, et suurendada romide osalust valimistel valijate ja kandidaatidena kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

11.

kutsub liikmes- ja kandidaatriike üles töötama välja strateegia, et suurendada romide osalust valimistel valijate ja kandidaatidena kõikidel tasanditel;

| 12. | rõhutab vajadust tagada võrdsed sotsiaalsed ja poliitilised õigused romi päritolu migrantidele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust tagada võrdsed sotsiaalsed ja poliitilised õigused romi päritolu migrantidele;

| 13. | rõhutab, et ametlike dokumentide puudumine on tõsine takistus romide põhiõiguste teostamisel kogu Euroopas ja ka nende juurdepääsu puhul teenustele, mis on olulise tähtsusega sotsiaalse hõlvamise seisukohalt; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ametlike dokumentide puudumine on tõsine takistus romide põhiõiguste teostamisel kogu Euroopas ja ka nende juurdepääsu puhul teenustele, mis on olulise tähtsusega sotsiaalse hõlvamise seisukohalt;

| 14. | nõuab tungivalt, et kõik liikmes- ja kandidaatriigid võtaksid konkreetseid meetmeid romide juurdepääsu parandamiseks tööturgudele eesmärgiga tagada parem pikaajaline tööhõive; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et kõik liikmes- ja kandidaatriigid võtaksid konkreetseid meetmeid romide juurdepääsu parandamiseks tööturgudele eesmärgiga tagada parem pikaajaline tööhõive;

| 15. | palub liikmesriikidel, kus romi lapsed saadetakse vaimse puudega lastele mõeldud koolidesse või paigutatakse kaaslastest eraldi klassiruumidesse, esitada rassilise eraldamise kaotamise programmid kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, tagades nõnda romi lastele vaba juurdepääsu kvaliteetsetele haridusele ja vältides romivastaste tunnete teket koolilaste hulgas; |
| --- | --- |

15.

palub liikmesriikidel, kus romi lapsed saadetakse vaimse puudega lastele mõeldud koolidesse või paigutatakse kaaslastest eraldi klassiruumidesse, esitada rassilise eraldamise kaotamise programmid kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, tagades nõnda romi lastele vaba juurdepääsu kvaliteetsetele haridusele ja vältides romivastaste tunnete teket koolilaste hulgas;

| 16. | tuletab meelde, nõukogu ja nõukogus toimunud haridusministrite kohtumise 22. mai 1989. aasta resolutsiooni romide ja rändajate laste hariduse kohta (10), ning arvab, et kõikidele romi lastele juurdepääsu tagamine peavoolu haridusele jääb prioriteediks; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, nõukogu ja nõukogus toimunud haridusministrite kohtumise 22. mai 1989. aasta resolutsiooni romide ja rändajate laste hariduse kohta (10), ning arvab, et kõikidele romi lastele juurdepääsu tagamine peavoolu haridusele jääb prioriteediks;

| 17. | palub liikmes- ja kandidaatriikidel astuda samme, et tagada kõikidele võrdne juurdepääs tervishoiu- ja sotsiaalkindlustuse teenustele, lõpetada igasugune diskrimineerimine, eriti romide eraldamine sünnituspalatites, ja vältida romi naiste sunniviisilist steriliseerimist; |
| --- | --- |

17.

palub liikmes- ja kandidaatriikidel astuda samme, et tagada kõikidele võrdne juurdepääs tervishoiu- ja sotsiaalkindlustuse teenustele, lõpetada igasugune diskrimineerimine, eriti romide eraldamine sünnituspalatites, ja vältida romi naiste sunniviisilist steriliseerimist;

| 18. | tervitab Euroopa romide ja rändajate foorumi loomist ning Euroopa Parlamendis toimuvat romide ja vähemuste teemadele keskendunud gruppide tööd; kinnitab koostöö tähtsust selliste organitega Euroopas romide poliitikate loomisel; |
| --- | --- |

18.

tervitab Euroopa romide ja rändajate foorumi loomist ning Euroopa Parlamendis toimuvat romide ja vähemuste teemadele keskendunud gruppide tööd; kinnitab koostöö tähtsust selliste organitega Euroopas romide poliitikate loomisel;

| 19. | arvab, et praegune getode moodustumine Euroopas on vastuvõetamatu, ja palub liikmesriikidel astuda konkreetseid samme getode moodustumise vältimiseks, võidelda diskrimineerimisega elamispinna pakkumisel ja aidata üksikuid romisid alternatiivse, sanitaarse elamispinna leidmisel; |
| --- | --- |

19.

arvab, et praegune getode moodustumine Euroopas on vastuvõetamatu, ja palub liikmesriikidel astuda konkreetseid samme getode moodustumise vältimiseks, võidelda diskrimineerimisega elamispinna pakkumisel ja aidata üksikuid romisid alternatiivse, sanitaarse elamispinna leidmisel;

| 20. | nõuab tungivalt, et romi elanikkonnaga piirkondade valitsused astuksid täiendavaid samme romi avalike teenistujate integreerimiseks kõikidel haldus- ja otsustamistasanditel kooskõlas varasemate kohustustega ning eraldaksid vajalikud vahendid kõnealuste ametikohtade tõhusaks toimimiseks; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et romi elanikkonnaga piirkondade valitsused astuksid täiendavaid samme romi avalike teenistujate integreerimiseks kõikidel haldus- ja otsustamistasanditel kooskõlas varasemate kohustustega ning eraldaksid vajalikud vahendid kõnealuste ametikohtade tõhusaks toimimiseks;

| 21. | tervitab Romide kaasamise dekaadi algatust, mille on allkirjastanud viis liikmesriiki ja kandidaatriiki ning kutsub komisjoni üles töötama koostöös nende asjaomaste valitsustega et saada selle algatuse realiseerimiseks asjakohane ELi programmirahastamine; |
| --- | --- |

21.

tervitab Romide kaasamise dekaadi algatust, mille on allkirjastanud viis liikmesriiki ja kandidaatriiki ning kutsub komisjoni üles töötama koostöös nende asjaomaste valitsustega et saada selle algatuse realiseerimiseks asjakohane ELi programmirahastamine;

| 22. | kutsub komisjoni üles ergutama avalikult riikide valitsusi tagama, et romidele suunatud programmide rahastamisel kaasatakse romi osalejad täielikult kõnealuste projektide väljatöötamisse, rakendamisse ja järelvalvesse; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles ergutama avalikult riikide valitsusi tagama, et romidele suunatud programmide rahastamisel kaasatakse romi osalejad täielikult kõnealuste projektide väljatöötamisse, rakendamisse ja järelvalvesse;

| 23. | toetab jätkuvat liikumist ELi institutsioonides OSCE poolt välja töötatud romilt-romile-lähenemisviisi inkorporeerimise suunas, personali töölevõtmisel tulevikus nii romidega seotud kui ka romidega mitteseotud vabade töökohtade puhul; |
| --- | --- |

23.

toetab jätkuvat liikumist ELi institutsioonides OSCE poolt välja töötatud romilt-romile-lähenemisviisi inkorporeerimise suunas, personali töölevõtmisel tulevikus nii romidega seotud kui ka romidega mitteseotud vabade töökohtade puhul;

| 24. | kutsub erakondi nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil üles vaatama läbi oma erakonna struktuuri ja menetlused eesmärgiga eemaldada kõik tõkked, mis takistavad otseselt või kaudselt romide osalemist, ning inkorporeerima poliitika, mis on suunatud romide täielikule integreerimisele, oma peavoolu poliitilisse ja sotsiaalsesse tegevuskavasse; |
| --- | --- |

24.

kutsub erakondi nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil üles vaatama läbi oma erakonna struktuuri ja menetlused eesmärgiga eemaldada kõik tõkked, mis takistavad otseselt või kaudselt romide osalemist, ning inkorporeerima poliitika, mis on suunatud romide täielikule integreerimisele, oma peavoolu poliitilisse ja sotsiaalsesse tegevuskavasse;

| 25. | nõuab tungivalt, et Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus ja alates loomisest põhiõiguste amet pühendaksid rohkem tähelepanu mustlasvastasusele/romifoobiale Euroopas ning eraldaksid vajalikud vahendid romide vastu suunatud rassilise kuritarvituse ja inimõiguste rikkumiste järelevalveks; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus ja alates loomisest põhiõiguste amet pühendaksid rohkem tähelepanu mustlasvastasusele/romifoobiale Euroopas ning eraldaksid vajalikud vahendid romide vastu suunatud rassilise kuritarvituse ja inimõiguste rikkumiste järelevalveks;

| 26. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid toetaksid algatusi, et tugevdada romide võimalust end esindada ning osaleda aktiivselt avalikus ja sotsiaalses elus ning võimaldaksid romide kodanikuorganisatsioonidel oma hääl kuuldavaks teha; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid toetaksid algatusi, et tugevdada romide võimalust end esindada ning osaleda aktiivselt avalikus ja sotsiaalses elus ning võimaldaksid romide kodanikuorganisatsioonidel oma hääl kuuldavaks teha;

| 27. | kutsub komisjoni üles tõstatama romide küsimuse üleeuroopalisel tasandil, eriti koos kandidaatriikidega, kuna romid elavad igas Euroopa osas; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles tõstatama romide küsimuse üleeuroopalisel tasandil, eriti koos kandidaatriikidega, kuna romid elavad igas Euroopa osas;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmes- ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmes- ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Rahvusvaheline romide päev loodi 1971. aastal esimesel romide maailmakongressil.

(2)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(3)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(4)  “Rassismivaba ühiskonna Euroopa erakondade harta” on ELi rassismi ja ksenofoobia konsultatiivkomisjoni ettepanek Euroopa Liidu erakondadele. Kõnealune komisjon võttis teksti vastu 5. detsembril 1997.

(5)  Komisjoni president José Manuel Barroso teatas sellest algatusest oma 26. oktoobril 2004 kõnes Euroopa Parlamendile ja ütles, et rühmale (mida ta juhib) tehakse ülesandeks kõikide komisjoni meetmete ja peamiste algatuste järelevalve nendes valdkondades ning tegutsemine poliitilise liikumapaneva jõuna.

(6)  EÜT L 230, 21.8.1997, lk 19.

(7)  “Romide olukord laienenud Euroopas”, tellinud ja avaldanud tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat, 2004.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0018.

(9)  Kommentaar “Lisbon Scorecard V” käivitamisel 17. märtsil 2005.

(10)  EÜT C 153, 21.6.1989, lk 3.

P6_TA(2005)0152

Sotsiaalkaitse ja kvaliteetne tervishoid

Euroopa Parlamendi resolutsioon sotsiaalkaitse kaasajastamise ja kvaliteetse tervishoiu arendamise kohta (2004/2189(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb sotsiaalkaitse kaasajastamist kvaliteetse, kättesaadava ja säästva tervishoiu ning hoolduse arendamiseks: siseriiklike strateegiate toetamine “avatud koordineerimismeetodi” abil (KOM(2004)0304); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb sotsiaalkaitse kaasajastamist kvaliteetse, kättesaadava ja säästva tervishoiu ning hoolduse arendamiseks: siseriiklike strateegiate toetamine “avatud koordineerimismeetodi” abil (KOM(2004)0304);

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb sotsiaalkaitse kaasajastamise kooskõlastatud strateegiat; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb sotsiaalkaitse kaasajastamise kooskõlastatud strateegiat; (1)

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb tervishoiu ja eakate inimeste hoolduse tulevikku: tagades kättesaadavuse, kvaliteedi ja rahandusliku elujõulisuse; (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb tervishoiu ja eakate inimeste hoolduse tulevikku: tagades kättesaadavuse, kvaliteedi ja rahandusliku elujõulisuse; (2)

| — | võttes arvesse Brüsselis 20.-21. märtsil 2003 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumist ja sellele eelnenud Lissaboni, Göteborgi ning Barcelona kohtumiste lõppjäreldusi tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Brüsselis 20.-21. märtsil 2003 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumist ja sellele eelnenud Lissaboni, Göteborgi ning Barcelona kohtumiste lõppjäreldusi tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni üldhuviteenuseid käsitlevat valget raamatut (KOM(2004)0374); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni üldhuviteenuseid käsitlevat valget raamatut (KOM(2004)0374);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Lissaboni strateegia sotsiaalse mõõtme tugevdamine: avatud koordineerimismeetodi täiustamine sotsiaalkaitse alal” (KOM(2003)0261); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Lissaboni strateegia sotsiaalse mõõtme tugevdamine: avatud koordineerimismeetodi täiustamine sotsiaalkaitse alal” (KOM(2003)0261);

| — | võttes arvesse 11. märtsi 2004. aasta resolutsiooni ühisraporti ettepaneku kohta pealkirjaga “Tervishoid ja eakate hooldus: riiklike strateegiate toetamine kõrgetasemelise sotsiaalkaitse tagamiseks”; (3) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. märtsi 2004. aasta resolutsiooni ühisraporti ettepaneku kohta pealkirjaga “Tervishoid ja eakate hooldus: riiklike strateegiate toetamine kõrgetasemelise sotsiaalkaitse tagamiseks”; (3)

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0085/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0085/2005),

| A. | arvestades, et õigus tervishoiule on üks põhilistest sotsiaalsetest õigustest, nagu see on sätestatud praegu ratifitseerimisele kuuluvas Euroopa põhiseaduse lepingu (4) artiklis II-95, ja arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta (5) tunnustab iga isiku õigust juurdepääsuks tervishoiuteenustele ja ravile ning eakate isikute õigust väärikale ja iseseisvale elule ja osalemisele sotsiaal-, kultuuri- ja tööelus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigus tervishoiule on üks põhilistest sotsiaalsetest õigustest, nagu see on sätestatud praegu ratifitseerimisele kuuluvas Euroopa põhiseaduse lepingu (4) artiklis II-95, ja arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta (5) tunnustab iga isiku õigust juurdepääsuks tervishoiuteenustele ja ravile ning eakate isikute õigust väärikale ja iseseisvale elule ja osalemisele sotsiaal-, kultuuri- ja tööelus;

| B. | arvestades, et tervis on iga isiku jaoks tema kõikides eluetappides ja -situatsioonides omaette väärtus ja üks põhieeldustest, mis võimaldab tal anda ühiskondlikku ellu omapoolne aktiivne panus, ja arvestades, et rahvatervis on ühiskonna väärtustesüsteemi osa ning selle hoidmine on ühiskonna üks kõige olulisemaid kohustusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tervis on iga isiku jaoks tema kõikides eluetappides ja -situatsioonides omaette väärtus ja üks põhieeldustest, mis võimaldab tal anda ühiskondlikku ellu omapoolne aktiivne panus, ja arvestades, et rahvatervis on ühiskonna väärtustesüsteemi osa ning selle hoidmine on ühiskonna üks kõige olulisemaid kohustusi;

| C. | arvestades, et tervist mõjutavad mitmed tegurid, muuhulgas geneetiline soodumus, elustiil ja sotsiaalsed olud, ja arvestades, et tervishoid mõjutab isikute üldist tervislikku seisundit vaid piiratud määral (tihti märgitakse selleks määraks 10%); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tervist mõjutavad mitmed tegurid, muuhulgas geneetiline soodumus, elustiil ja sotsiaalsed olud, ja arvestades, et tervishoid mõjutab isikute üldist tervislikku seisundit vaid piiratud määral (tihti märgitakse selleks määraks 10%);

| D. | arvestades, et kindel teadmine vajadusel tervishoiuteenuste kättesaadavuse kohta on isiku edukaks toimimiseks ühiskonnas olulise tähtsusega tema kõikides eluetappides ja -situatsioonides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kindel teadmine vajadusel tervishoiuteenuste kättesaadavuse kohta on isiku edukaks toimimiseks ühiskonnas olulise tähtsusega tema kõikides eluetappides ja -situatsioonides;

| E. | arvestades, et isikute vaba liikumine (sealhulgas töötajate vaba liikumine) on ELi üks peamistest põhimõtetest ja sellel on samas oluline roll nii üksikute liikmesriikide kui ka kogu liidu arengus, ja arvestades, et tervishoiusüsteemide avatud koordineerimise abil saaks suurendada kodanike usaldust tervishoiuteenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi suhtes seoses nende piiriülese liikumisega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et isikute vaba liikumine (sealhulgas töötajate vaba liikumine) on ELi üks peamistest põhimõtetest ja sellel on samas oluline roll nii üksikute liikmesriikide kui ka kogu liidu arengus, ja arvestades, et tervishoiusüsteemide avatud koordineerimise abil saaks suurendada kodanike usaldust tervishoiuteenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi suhtes seoses nende piiriülese liikumisega;

| F. | arvestades, et kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga suureneb patsientide liikuvus ja piiriüleste teenuste kasutamine ning sellel muutusel koos siseturu tugevnemisega on järjest suurem mõju riiklikele tervishoiusüsteemidele, mille põhimõtteid ja eesmärke ei tohi sellega ohtu seada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga suureneb patsientide liikuvus ja piiriüleste teenuste kasutamine ning sellel muutusel koos siseturu tugevnemisega on järjest suurem mõju riiklikele tervishoiusüsteemidele, mille põhimõtteid ja eesmärke ei tohi sellega ohtu seada;

| G. | arvestades, et Euroopa ravikindlustuskaart on sobiv vahend, millega tagada Euroopa Liidus tervishoiu osas liikumisvabadus, isegi kui riiklike sotsiaalsüsteemide struktuur erineb väga märkimisväärselt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa ravikindlustuskaart on sobiv vahend, millega tagada Euroopa Liidus tervishoiu osas liikumisvabadus, isegi kui riiklike sotsiaalsüsteemide struktuur erineb väga märkimisväärselt;

| H. | arvestades, et Euroopa Kohus on korduvalt tunnustanud patsientide nõudeid ravikulude hüvitamise kohta mõnes teises liikmeriigis, seejuures tehakse vahet statsionaarsel ja mittestatsionaarsel ravil, ning antud nõude kinnitamine on seotud teatud tingimustega, mis peavad eelkõige tagama finantsilise tasakaalu ja sotsiaalse kindlustatuse, mille eesmärk on alati kõrgetasemeliste tervisekaitse kindlustamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Kohus on korduvalt tunnustanud patsientide nõudeid ravikulude hüvitamise kohta mõnes teises liikmeriigis, seejuures tehakse vahet statsionaarsel ja mittestatsionaarsel ravil, ning antud nõude kinnitamine on seotud teatud tingimustega, mis peavad eelkõige tagama finantsilise tasakaalu ja sotsiaalse kindlustatuse, mille eesmärk on alati kõrgetasemeliste tervisekaitse kindlustamine;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament nõudis oma eespool mainitud 11. märtsi 2004. aasta resolutsiooni ühisraporti ettepanekus tungivalt, et liikmesriigid edendaksid avaliku ja erasektori ravi- ja hooldusasutusi, kasutades selleks täiel määral ära patsientide päritolumaades olemasolevat pakkumist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament nõudis oma eespool mainitud 11. märtsi 2004. aasta resolutsiooni ühisraporti ettepanekus tungivalt, et liikmesriigid edendaksid avaliku ja erasektori ravi- ja hooldusasutusi, kasutades selleks täiel määral ära patsientide päritolumaades olemasolevat pakkumist;

| J. | arvestades, et liikmesriikide tervishoiusüsteemid on rajatud võrdsuse ja solidaarsuse põhimõttele, mis näeb ette, et kõrgetasemeline tervishoid ja pikaajaline hooldus peavad olema kättesaadavad kõigile ja kohandatud vastavalt nende vajadustele ega sõltu vanusest või majanduslikust olukorrast; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liikmesriikide tervishoiusüsteemid on rajatud võrdsuse ja solidaarsuse põhimõttele, mis näeb ette, et kõrgetasemeline tervishoid ja pikaajaline hooldus peavad olema kättesaadavad kõigile ja kohandatud vastavalt nende vajadustele ega sõltu vanusest või majanduslikust olukorrast;

| K. | arvestades, et liidu eesmärk on edendada jätkuvalt sotsiaalkaitse kõrget taset ning tõhustada koostööd tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas, et säästvalt kaasajastada Euroopa sotsiaalmudelit ning tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust; arvestades, et tervishoid ja pikaajaline hooldus on üldhuviteenused, mille puhul peaks prioriteediks olema solidaarsuse põhimõte; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liidu eesmärk on edendada jätkuvalt sotsiaalkaitse kõrget taset ning tõhustada koostööd tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas, et säästvalt kaasajastada Euroopa sotsiaalmudelit ning tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust; arvestades, et tervishoid ja pikaajaline hooldus on üldhuviteenused, mille puhul peaks prioriteediks olema solidaarsuse põhimõte;

| L. | arvestades, et tervishoiusüsteemid seisavad liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemi osana silmitsi mitmete väljakutsetega, muuhulgas uued diagnostika- ja raviseadmed, vananev rahvastik (st väga suur vanade ja põdurate inimeste arvu kasv, kes vajavad arstlikku läbivaatust ja asjakohast hooldust), rahva ootuste suurenemine ja antud süsteemide universaalse kättesaadavuse tagamine kõikide elanike jaoks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tervishoiusüsteemid seisavad liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemi osana silmitsi mitmete väljakutsetega, muuhulgas uued diagnostika- ja raviseadmed, vananev rahvastik (st väga suur vanade ja põdurate inimeste arvu kasv, kes vajavad arstlikku läbivaatust ja asjakohast hooldust), rahva ootuste suurenemine ja antud süsteemide universaalse kättesaadavuse tagamine kõikide elanike jaoks;

| M. | arvestades, et tervishoiutöötajate vananemine kujutab mõne liikmesriigi jaoks väljakutset, nagu ka paljude nende isikute vananemine, kes osutavad tasuta hooldusteenust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tervishoiutöötajate vananemine kujutab mõne liikmesriigi jaoks väljakutset, nagu ka paljude nende isikute vananemine, kes osutavad tasuta hooldusteenust;

| N. | arvestades, et uued diagnostika- ja raviseadmed ohustavad tervishoiusüsteemide rahalist stabiilsust, pakuvad aga samas uusi võimalusi ning annavad uut lootust inimkonna igaveses võitluses haiguste ja vananemisega; arvestades, et siiski tuleb tähelepanu pöörata ka suurenevale vaesusele vanade inimeste hulgas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et uued diagnostika- ja raviseadmed ohustavad tervishoiusüsteemide rahalist stabiilsust, pakuvad aga samas uusi võimalusi ning annavad uut lootust inimkonna igaveses võitluses haiguste ja vananemisega; arvestades, et siiski tuleb tähelepanu pöörata ka suurenevale vaesusele vanade inimeste hulgas;

| O. | arvestades, et haiguste ennetamine on tervishoiu kõige paremini toimiv ja tõhusam vorm ning et taskukohane kõrgetasemeline ennetav hooldus, mis on kõigile kättesaadav, tõstab keskmist eluiga, vähendab haiguste esinemise sagedust ja kahandab tervishoiule tehtavaid kulutusi ning aitab tagada säästva ja pikaajalise tervishoiu rahastamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et haiguste ennetamine on tervishoiu kõige paremini toimiv ja tõhusam vorm ning et taskukohane kõrgetasemeline ennetav hooldus, mis on kõigile kättesaadav, tõstab keskmist eluiga, vähendab haiguste esinemise sagedust ja kahandab tervishoiule tehtavaid kulutusi ning aitab tagada säästva ja pikaajalise tervishoiu rahastamist;

| P. | arvestades, et kuigi enamik eakaid inimesi on terved ega ole kellestki sõltuvad, kannatab nendest siiski suur osa jätkuvalt haiguste ja puuete all ja seega vajavad nad juurdepääsu kõrgetasemelistele hästi integreeritud sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, mis võimaldavad asjakohast geriaatrilist (st multidistsiplinaarset ja holistlikku) läbivaatust, mis kujutab endast ainukest vahendit puuete vähendamiseks ja asjatu pikaajalise hoolduse vajaduse tekkimise ennetamiseks antud isikute rühma liikmete jaoks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kuigi enamik eakaid inimesi on terved ega ole kellestki sõltuvad, kannatab nendest siiski suur osa jätkuvalt haiguste ja puuete all ja seega vajavad nad juurdepääsu kõrgetasemelistele hästi integreeritud sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, mis võimaldavad asjakohast geriaatrilist (st multidistsiplinaarset ja holistlikku) läbivaatust, mis kujutab endast ainukest vahendit puuete vähendamiseks ja asjatu pikaajalise hoolduse vajaduse tekkimise ennetamiseks antud isikute rühma liikmete jaoks;

| Q. | arvestades, et kõikide tervisega seotud küsimuste keskmeks on isik - patsient, kellele tagatakse tervishoiuteenused ning kes otsesel või kaudsel viisil, kindlustuse või maksudega nende eest tasub; arvestades, et ravi olemasolust, kättesaadavusest, asjakohasusest ja kvaliteedist on eelkõige huvitatud elanikkonna suur enamus, seega peab inimesi piisavalt teavitama ja neil peab olema täielik õigus osaleda tervishoiuteenuste võimalusi ja tarbimist puudutavate otsuste langetamisel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kõikide tervisega seotud küsimuste keskmeks on isik - patsient, kellele tagatakse tervishoiuteenused ning kes otsesel või kaudsel viisil, kindlustuse või maksudega nende eest tasub; arvestades, et ravi olemasolust, kättesaadavusest, asjakohasusest ja kvaliteedist on eelkõige huvitatud elanikkonna suur enamus, seega peab inimesi piisavalt teavitama ja neil peab olema täielik õigus osaleda tervishoiuteenuste võimalusi ja tarbimist puudutavate otsuste langetamisel;

| R. | arvestades, et tervishoiu kvaliteeti mõjutab eelkõige tervishoiutöötajate haridustase ja nende täiendav koolitamine, nende vastavad töö- ja töökaitse tingimused, kõrgetasemeliste diagnostika- ja raviseadmete kättesaadavus, tervishoiuteenuste korraldatuse tase ja tervishoiuteenuste pakkujate ning patsientide vahelise teavitamise ja teabe jagamise kvaliteet; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tervishoiu kvaliteeti mõjutab eelkõige tervishoiutöötajate haridustase ja nende täiendav koolitamine, nende vastavad töö- ja töökaitse tingimused, kõrgetasemeliste diagnostika- ja raviseadmete kättesaadavus, tervishoiuteenuste korraldatuse tase ja tervishoiuteenuste pakkujate ning patsientide vahelise teavitamise ja teabe jagamise kvaliteet;

| S. | arvestades, et seoses väga suure põdurate eakate inimeste arvu kasvuga on tekkinud tungiv vajadus gerontoloogilise ja geriaatrilise väljaõppe arendamise ja edendamise järele nii kõrghariduslike kui ka jätkukoolitusprogrammide raames, et varustada kõiki tervishoiuvaldkonnas tegevaid isikuid erialaste teadmiste ja oskustega, mis on vajalikud kõnealuse rühma parema ja asjakohasema hoolduse tagamiseks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et seoses väga suure põdurate eakate inimeste arvu kasvuga on tekkinud tungiv vajadus gerontoloogilise ja geriaatrilise väljaõppe arendamise ja edendamise järele nii kõrghariduslike kui ka jätkukoolitusprogrammide raames, et varustada kõiki tervishoiuvaldkonnas tegevaid isikuid erialaste teadmiste ja oskustega, mis on vajalikud kõnealuse rühma parema ja asjakohasema hoolduse tagamiseks;

| T. | arvestades, et ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003-2008) pakub tervishoiupoliitikale ja tervishoiule integreeritud lähenemist, mis põhineb muuhulgas tervise edendamisel ja esmasel ennetamisel, terviseohtude kõrvaldamisel, tervise kõrgetasemelise kaitse hõlmamisel kõikide valdkonnapoliitikate määratlemisse ja rakendamisse ning tegelemisel sotsiaalse ebavõrduse kui terviseprobleemide allikaga; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003-2008) pakub tervishoiupoliitikale ja tervishoiule integreeritud lähenemist, mis põhineb muuhulgas tervise edendamisel ja esmasel ennetamisel, terviseohtude kõrvaldamisel, tervise kõrgetasemelise kaitse hõlmamisel kõikide valdkonnapoliitikate määratlemisse ja rakendamisse ning tegelemisel sotsiaalse ebavõrduse kui terviseprobleemide allikaga;

| U. | arvestades, et nii nagu majandus on ka tervis oluline teaduse ja teadusuuringute valdkond; arvestades, et see on erakordselt suuremahuline teaduse arengu ja teadusuuringute valdkond ning samal ajal teadusuuringute tulemuste igapäevase rakendamise valdkond; arvestades, et majandussektorina loob tervishoiuala hulgaliselt töökohti ja märkimisväärset majanduslikku väärtust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et nii nagu majandus on ka tervis oluline teaduse ja teadusuuringute valdkond; arvestades, et see on erakordselt suuremahuline teaduse arengu ja teadusuuringute valdkond ning samal ajal teadusuuringute tulemuste igapäevase rakendamise valdkond; arvestades, et majandussektorina loob tervishoiuala hulgaliselt töökohti ja märkimisväärset majanduslikku väärtust;

| V. | arvestades, et lisaks alusuuringutele on suur vajadus ka kliiniliste uuringute järele, mis tegeleksid terviseprobleemidega, millega puutuvad kokku põdurad eakad inimesed, kelle arv pidevalt kasvab, ja mille eesmärk oleks uute ravimeetodite arendamine, et tagada mõjusam ja tõhusam hooldus ja anda panus elukvaliteedi parandamisse; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et lisaks alusuuringutele on suur vajadus ka kliiniliste uuringute järele, mis tegeleksid terviseprobleemidega, millega puutuvad kokku põdurad eakad inimesed, kelle arv pidevalt kasvab, ja mille eesmärk oleks uute ravimeetodite arendamine, et tagada mõjusam ja tõhusam hooldus ja anda panus elukvaliteedi parandamisse;

| W. | arvestades, et tervishoiu valdkond on otseselt seotud majanduskasvu ja säästva arenguga ning seega ei kujuta ta endast mitte ainult kulufaktorit, vaid ka tulemuslikku investeeringut, mida on võimalik realiseerida mõjusa tervishoiupoliitika abil; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et tervishoiu valdkond on otseselt seotud majanduskasvu ja säästva arenguga ning seega ei kujuta ta endast mitte ainult kulufaktorit, vaid ka tulemuslikku investeeringut, mida on võimalik realiseerida mõjusa tervishoiupoliitika abil;

| X. | arvestades, et koostöö tervishoiu sektoris on osa tervema Euroopa loomisest, mille korraldamine kuulub eelkõige liikmesriikide kohustuste hulka; arvestades, et kõrgetasemeliste, kõigile kättesaadavate ja säästvate tervishoiuteenuste edendamiseks on oluline, et toimuks kogemuste vahetamine erinevate liikmesriikide vahel; arvestades, et tervishoiuga seonduval peaks Lissaboni strateegia raames olema oluline roll; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et koostöö tervishoiu sektoris on osa tervema Euroopa loomisest, mille korraldamine kuulub eelkõige liikmesriikide kohustuste hulka; arvestades, et kõrgetasemeliste, kõigile kättesaadavate ja säästvate tervishoiuteenuste edendamiseks on oluline, et toimuks kogemuste vahetamine erinevate liikmesriikide vahel; arvestades, et tervishoiuga seonduval peaks Lissaboni strateegia raames olema oluline roll;

| Y. | arvestades, et pidevalt suureneb nõudlus koduse hooldusteenuse järele, mis võimaldab patsiendi hooldust koduses keskkonnas ja sellist liiki hooldus täiendab otstarbekalt statsionaarset ravi ning kujutab endast olulist teenust, millel on suur potentsiaal tööhõive osas; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et pidevalt suureneb nõudlus koduse hooldusteenuse järele, mis võimaldab patsiendi hooldust koduses keskkonnas ja sellist liiki hooldus täiendab otstarbekalt statsionaarset ravi ning kujutab endast olulist teenust, millel on suur potentsiaal tööhõive osas;

| Z. | arvestades, et komisjoni teatis sotsiaalpoliitilise tegevuskava kohta (KOM(2000)0379) märgib, et sotsiaalse tervisekindlustuse sisseviimine oli tervishoiureformi oluline osa, samuti tõstetakse esile, et kümnest liikmesriigist eelistavad seitse maksudel põhinevale süsteemile kindlustuspõhist süsteemi, |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et komisjoni teatis sotsiaalpoliitilise tegevuskava kohta (KOM(2000)0379) märgib, et sotsiaalse tervisekindlustuse sisseviimine oli tervishoiureformi oluline osa, samuti tõstetakse esile, et kümnest liikmesriigist eelistavad seitse maksudel põhinevale süsteemile kindlustuspõhist süsteemi,

| 1. | märgib, et komisjon kavatseb toetada, muuhulgas avatud koordineerimismeetodi raames, riikide (ja vajaduse korral piirkondlikke) valitsusi tervishoiusüsteemide arendamisel ja reformimisel ja nõuab, et austataks täielikult riikide (ja vajaduse korral piirkondlike) valitsuste täielikku suveräänsust tervishoiu valdkonna korraldamises, eriti mis puudutab erinevaid rahastamissüsteeme, et neil oleks võimalik saavutada sotsiaalkaitsesüsteemi kaasajastamiseks ühiselt määratletud eesmärgid; |
| --- | --- |

1.

märgib, et komisjon kavatseb toetada, muuhulgas avatud koordineerimismeetodi raames, riikide (ja vajaduse korral piirkondlikke) valitsusi tervishoiusüsteemide arendamisel ja reformimisel ja nõuab, et austataks täielikult riikide (ja vajaduse korral piirkondlike) valitsuste täielikku suveräänsust tervishoiu valdkonna korraldamises, eriti mis puudutab erinevaid rahastamissüsteeme, et neil oleks võimalik saavutada sotsiaalkaitsesüsteemi kaasajastamiseks ühiselt määratletud eesmärgid;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et avatud koordineerimismeetodi protsessi käigus ei tohi piirata ei liikmesriikide pädevust ega rikkuda lähimuspõhimõtet; viitab sellele, et ka tulevikus peab iga liikmesriik ise otsustama, kuidas on võimalik saavutada sotsiaalkaitsesüsteemi kaasajastamiseks ühiselt määratletud eesmärke; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et avatud koordineerimismeetodi protsessi käigus ei tohi piirata ei liikmesriikide pädevust ega rikkuda lähimuspõhimõtet; viitab sellele, et ka tulevikus peab iga liikmesriik ise otsustama, kuidas on võimalik saavutada sotsiaalkaitsesüsteemi kaasajastamiseks ühiselt määratletud eesmärke;

| 3. | palub komisjoni ja liikmesriike võtta ühenduse eesmärkide ja indikaatorite määratlemisel rohkem arvesse ennetamise ja tervishoiu olulisust; |
| --- | --- |

3.

palub komisjoni ja liikmesriike võtta ühenduse eesmärkide ja indikaatorite määratlemisel rohkem arvesse ennetamise ja tervishoiu olulisust;

| 4. | kritiseerib asjaolu, et avatud koordineerimismeetod koormab sellisel kujul, nagu seda kavatsetakse rakendada tervishoiu valdkonnas, eriti elektroonilise andmekogumise näol, liikmesriikide haldussuutlikkuse selgelt üle; teeb ettepaneku kasutada andmete kogumist algul ainult vähestes, eriti olulistes valdkondades; |
| --- | --- |

4.

kritiseerib asjaolu, et avatud koordineerimismeetod koormab sellisel kujul, nagu seda kavatsetakse rakendada tervishoiu valdkonnas, eriti elektroonilise andmekogumise näol, liikmesriikide haldussuutlikkuse selgelt üle; teeb ettepaneku kasutada andmete kogumist algul ainult vähestes, eriti olulistes valdkondades;

| 5. | tervitab nõukogu otsust kasutada avatud koordineerimismeetodit tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas; kinnitab oma toetust kolmele põhimõttelisele eesmärgile - universaalne juurdepääs sõltumata sissetulekust või varalisest seisundist, kõrge tase ja säästev pikaajaline rahastamine; kutsub liikmesriike üles neid prioriteete selgelt määratlema ja tagama universaalne juurdepääs tervishoiuteenustele, õigustamata ooteaegadeta, ja viitab sellele, et antud eesmärkide üksteisega kooskõlla viimiseks tuleb teha pidevalt jõupingutusi; on arvamusel, et tuleb tugevdada kodanike õigusi samaväärsetele tervishoiuteenustele kõikides liikmesriikides; palub iga liikmesriiki astuda vastavaid samme tagamaks, et neid õigusi tunnustatakse ja et eriti just turistid ei satuks vastu tahtmist ja nende õigusi rikkudes ravile erapraksistesse, mille teenused on kallid; |
| --- | --- |

5.

tervitab nõukogu otsust kasutada avatud koordineerimismeetodit tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas; kinnitab oma toetust kolmele põhimõttelisele eesmärgile - universaalne juurdepääs sõltumata sissetulekust või varalisest seisundist, kõrge tase ja säästev pikaajaline rahastamine; kutsub liikmesriike üles neid prioriteete selgelt määratlema ja tagama universaalne juurdepääs tervishoiuteenustele, õigustamata ooteaegadeta, ja viitab sellele, et antud eesmärkide üksteisega kooskõlla viimiseks tuleb teha pidevalt jõupingutusi; on arvamusel, et tuleb tugevdada kodanike õigusi samaväärsetele tervishoiuteenustele kõikides liikmesriikides; palub iga liikmesriiki astuda vastavaid samme tagamaks, et neid õigusi tunnustatakse ja et eriti just turistid ei satuks vastu tahtmist ja nende õigusi rikkudes ravile erapraksistesse, mille teenused on kallid;

| 6. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaaluksid ühiskonna kõige vaesemate liikmete tervisega seotud vajaduste katmiseks aktiivselt tehtavate sammude võtmist ja nende isikute juurdepääsu tagamist tervishoiuteenustele; juhib tähelepanu sellele, et universaalne kate peab põhinema solidaarsusel ja looma kindlustava võrgu kaitseks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, eelkõige nende jaoks, kelle sissetulek on madalam ja nende jaoks, kelle tervislik seisund nõuab intensiivset, pikka või kallist hooldust, sh palliatiivne ravi ja hooldus vahetult enne surma; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaaluksid ühiskonna kõige vaesemate liikmete tervisega seotud vajaduste katmiseks aktiivselt tehtavate sammude võtmist ja nende isikute juurdepääsu tagamist tervishoiuteenustele; juhib tähelepanu sellele, et universaalne kate peab põhinema solidaarsusel ja looma kindlustava võrgu kaitseks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, eelkõige nende jaoks, kelle sissetulek on madalam ja nende jaoks, kelle tervislik seisund nõuab intensiivset, pikka või kallist hooldust, sh palliatiivne ravi ja hooldus vahetult enne surma;

| 7. | avaldab kahetsust, et komisjon lähtub sotsiaalkaitse kaasajastamisel tervishoiu vallas peamiselt stabiilsuspakti nõuetest; avaldab kahetsust, et komisjon ei viita oma tekstis kulutuste kasvule erinevates tervishoiusektorites (ravi, haiglaravi jne) ega haiguste ennetamise mõjule liikmesriikide kaupa; |
| --- | --- |

7.

avaldab kahetsust, et komisjon lähtub sotsiaalkaitse kaasajastamisel tervishoiu vallas peamiselt stabiilsuspakti nõuetest; avaldab kahetsust, et komisjon ei viita oma tekstis kulutuste kasvule erinevates tervishoiusektorites (ravi, haiglaravi jne) ega haiguste ennetamise mõjule liikmesriikide kaupa;

| 8. | nõustub, et liidu tervishoiusüsteem seisab silmitsi ühiste väljakutsetega, mis on seotud meditsiiniliste ja tehniliste edasiminekutega, samuti suuremate kuludega, demograafilise arenguga (eriti eakate vanemate inimeste arvu suurenemine, kes kannatavad samaaegselt mitme haiguse all, mida sageli raskendavad ebasoodsad sotsiaalsed olud), kasvava nõudlusega tervishoiuteenuste ja meditsiiniliste toodete järele ning ühenduse elanikkonna suurema liikumisega; |
| --- | --- |

8.

nõustub, et liidu tervishoiusüsteem seisab silmitsi ühiste väljakutsetega, mis on seotud meditsiiniliste ja tehniliste edasiminekutega, samuti suuremate kuludega, demograafilise arenguga (eriti eakate vanemate inimeste arvu suurenemine, kes kannatavad samaaegselt mitme haiguse all, mida sageli raskendavad ebasoodsad sotsiaalsed olud), kasvava nõudlusega tervishoiuteenuste ja meditsiiniliste toodete järele ning ühenduse elanikkonna suurema liikumisega;

| 9. | on arvamusel, et rahvastiku vananemine kujutab endast väljakutset, kuid samaaegselt tuleks selles näha võimalust pikaajaliste ja väärtuslike kogemustega inimeste tugevamaks liitmiseks ühiskonna ja ettevõtetega “aktiivse vananemisprotsessi” raames; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et rahvastiku vananemine kujutab endast väljakutset, kuid samaaegselt tuleks selles näha võimalust pikaajaliste ja väärtuslike kogemustega inimeste tugevamaks liitmiseks ühiskonna ja ettevõtetega “aktiivse vananemisprotsessi” raames;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et suurenev keskmine eluiga nõuab sotsiaalse infrastruktuuri edendamise osas paremini koordineeritud meditsiini- ja hooldusteenuseid; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et suurenev keskmine eluiga nõuab sotsiaalse infrastruktuuri edendamise osas paremini koordineeritud meditsiini- ja hooldusteenuseid;

| 11. | tunnustab, et üha liikuvam ühenduse elanikkond ja teistest riikidest sisserännanud võivad kujutada endast teatud väljakutset haldusvaldkonna jaoks; |
| --- | --- |

11.

tunnustab, et üha liikuvam ühenduse elanikkond ja teistest riikidest sisserännanud võivad kujutada endast teatud väljakutset haldusvaldkonna jaoks;

| 12. | rõhutab ennetamise ja taskukohase hoolduse tähtsust tervise eest hoolitsemisel tõhusaimate vahenditena võitluses haiguste vastu ja kutsub liikmesriikide valitsusi soodustama tervishoiu valdkonnas erinevatele vanuserühmadele mõeldud selliste ennetavate programmide koordineerimist, mis hõlmavad esmatähtsate eesmärkidena tervise edendamist ja tervisekasvatust, ning pöörama tervishoiuteenuste tegeliku kasutamise raames oluliselt rohkem tähelepanu ennetamisele, sh korrapärased ennetavad arstlikud läbivaatused ja vaktsineerimised vastavalt teaduslikult põhjendatud teadmistele, ning tagama nende meetmete osas universaalse juurdepääsu; samuti soovitab asjakohaseid geriaatrilisi uuringuid põdurate eakate inimeste jaoks, et parandada nende elukvaliteeti ja vältida mittevajalikku pikaajalist haiglaravi ja kodust ravi ning hooldust, mis omakorda tähendaks olulist tervishoiukulude vähenemist; |
| --- | --- |

12.

rõhutab ennetamise ja taskukohase hoolduse tähtsust tervise eest hoolitsemisel tõhusaimate vahenditena võitluses haiguste vastu ja kutsub liikmesriikide valitsusi soodustama tervishoiu valdkonnas erinevatele vanuserühmadele mõeldud selliste ennetavate programmide koordineerimist, mis hõlmavad esmatähtsate eesmärkidena tervise edendamist ja tervisekasvatust, ning pöörama tervishoiuteenuste tegeliku kasutamise raames oluliselt rohkem tähelepanu ennetamisele, sh korrapärased ennetavad arstlikud läbivaatused ja vaktsineerimised vastavalt teaduslikult põhjendatud teadmistele, ning tagama nende meetmete osas universaalse juurdepääsu; samuti soovitab asjakohaseid geriaatrilisi uuringuid põdurate eakate inimeste jaoks, et parandada nende elukvaliteeti ja vältida mittevajalikku pikaajalist haiglaravi ja kodust ravi ning hooldust, mis omakorda tähendaks olulist tervishoiukulude vähenemist;

| 13. | märgib, et “peamiste tapjate” (sh vähktõbi, südameveresoonkonna haigused) ja “peamiste sandistajate” (sh skeleti-lihassüsteemi haigused ning teised tööga seotud kroonilised haigused, ebatervislikust toitumisest, narkootikumide kuritarvitamisest, keskkonna olukorra halvenemisest ja füüsilise koormuse vähenemisest jne tulenevad terviseprobleemid) osakaalu saaks oluliselt vähendada üldise valdkondadevahelise ennetava poliitika ja üksikisikutele suunatud ennetava poliitika ning meetmete tõhustamise abil, mis aitaksid võidelda haigusi põhjustavate faktorite vastu inimeste töö- ja igapäevases elukeskkonnas; rõhutab siinkohal töötervishoiu arendamise tähtsust, et avastada haigusi ja terviseprobleeme võimalikult vara ja neid ennetada; |
| --- | --- |

13.

märgib, et “peamiste tapjate” (sh vähktõbi, südameveresoonkonna haigused) ja “peamiste sandistajate” (sh skeleti-lihassüsteemi haigused ning teised tööga seotud kroonilised haigused, ebatervislikust toitumisest, narkootikumide kuritarvitamisest, keskkonna olukorra halvenemisest ja füüsilise koormuse vähenemisest jne tulenevad terviseprobleemid) osakaalu saaks oluliselt vähendada üldise valdkondadevahelise ennetava poliitika ja üksikisikutele suunatud ennetava poliitika ning meetmete tõhustamise abil, mis aitaksid võidelda haigusi põhjustavate faktorite vastu inimeste töö- ja igapäevases elukeskkonnas; rõhutab siinkohal töötervishoiu arendamise tähtsust, et avastada haigusi ja terviseprobleeme võimalikult vara ja neid ennetada;

| 14. | rõhutab, et kõikides tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemides peab peamine roll olema üksikisikul tervishoiuteenuse kasutajana ja hooldusteenuse tarbijana; on seisukohal, et nende õigused on esmatähtsad, sealhulgas eelkõige õigus põhjalikule teabele oma tervisliku seisundi, tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse võimaluste kohta ning samuti üksikute teenuseosutajate poolt turul pakutavate hooldusvõimaluste kohta; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et kõikides tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemides peab peamine roll olema üksikisikul tervishoiuteenuse kasutajana ja hooldusteenuse tarbijana; on seisukohal, et nende õigused on esmatähtsad, sealhulgas eelkõige õigus põhjalikule teabele oma tervisliku seisundi, tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse võimaluste kohta ning samuti üksikute teenuseosutajate poolt turul pakutavate hooldusvõimaluste kohta;

| 15. | palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada - eelkõige tervishoiualase tegevuskava abil - ühtlustamine andmete kogumise osas ja andmetealase olukorra parandamine ja võimaldada kodanikele ja teenusepakkujatele juurdepääs liikmesriikide tervishoiu-ja tervisepoliitikat käsitlevale teabele, kasutades selleks hetkel loomisjärgus olevat ELi terviseportaali; |
| --- | --- |

15.

palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada - eelkõige tervishoiualase tegevuskava abil - ühtlustamine andmete kogumise osas ja andmetealase olukorra parandamine ja võimaldada kodanikele ja teenusepakkujatele juurdepääs liikmesriikide tervishoiu-ja tervisepoliitikat käsitlevale teabele, kasutades selleks hetkel loomisjärgus olevat ELi terviseportaali;

| 16. | tervitab rõhuasetust, mille komisjon asetab üksikute tervishoiuteenuste- ja pikaajalise hoolduse pakkujate interdistsiplinaarsele ja asutustevahelisele teabevahetusele ning ennetamis-, diagnoosimis- ja ravialase koostöö parandamisele; usub, et esmast arstiabi osutaval arstil on oluline roll antud teavitamises ja koostöös ning olemasoleva teabe jagamine toob kaasa ravi kvaliteedi ja tõhususe paranemise, patsientide terviseriskide vähenemise ja personali ning teiste vahendite rakendamise suurema tõhususe; |
| --- | --- |

16.

tervitab rõhuasetust, mille komisjon asetab üksikute tervishoiuteenuste- ja pikaajalise hoolduse pakkujate interdistsiplinaarsele ja asutustevahelisele teabevahetusele ning ennetamis-, diagnoosimis- ja ravialase koostöö parandamisele; usub, et esmast arstiabi osutaval arstil on oluline roll antud teavitamises ja koostöös ning olemasoleva teabe jagamine toob kaasa ravi kvaliteedi ja tõhususe paranemise, patsientide terviseriskide vähenemise ja personali ning teiste vahendite rakendamise suurema tõhususe;

| 17. | tunneb muret vanade ja valdava enamuse uute liikmesriikide vahel valitsevate märgatavate erinevuste pärast, mis puudutab rahva tervislikku seisundit ning tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kättesaadavust, kvaliteeti ja antud valdkonnas kasutatavaid vahendeid; kutsub komisjoni ja vanu liikmesriike üles toetama tegevusprogrammide ja muude asjakohaste meetmete abil uusi liimesriike nende pingutustes parandada tervishoiuteenuseid ja pikaajalist hooldust, eelkõige “avatud koordineerimismeetodi” abil; |
| --- | --- |

17.

tunneb muret vanade ja valdava enamuse uute liikmesriikide vahel valitsevate märgatavate erinevuste pärast, mis puudutab rahva tervislikku seisundit ning tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kättesaadavust, kvaliteeti ja antud valdkonnas kasutatavaid vahendeid; kutsub komisjoni ja vanu liikmesriike üles toetama tegevusprogrammide ja muude asjakohaste meetmete abil uusi liimesriike nende pingutustes parandada tervishoiuteenuseid ja pikaajalist hooldust, eelkõige “avatud koordineerimismeetodi” abil;

| 18. | rõhutab tervishoiu, pikaajalise hoolduse ja sotsiaalhoolduse tähtsust rahvamajanduse sektoritena, mis annavad tööd paljudele inimestele ja millel on koos pikaajalise hoolduse ning sotsiaalhoolduse valdkonnaga potentsiaali luua hulgaliselt uusi töökohti erinevatele teenusepakkujatele ja mis aitab seeläbi edendada konkurentsi ning luua suuremat rahvamajanduslikku kasvupotentsiaali; osutab sellele, et Euroopa Liidu elanikkonna kasvav vananemine nõuab eakate inimeste toetamiseks ette nähtud majanduslike ja inimressursside suurendamist; on arvamusel, et paljudes liikmesriikides on tungiv vajadus aktiivse tegutsemise järele tervishoiu valdkonnas uute töötajate töölevõtmiseks ja juba teenistuses olevate isikute teenistuses hoidmiseks; |
| --- | --- |

18.

rõhutab tervishoiu, pikaajalise hoolduse ja sotsiaalhoolduse tähtsust rahvamajanduse sektoritena, mis annavad tööd paljudele inimestele ja millel on koos pikaajalise hoolduse ning sotsiaalhoolduse valdkonnaga potentsiaali luua hulgaliselt uusi töökohti erinevatele teenusepakkujatele ja mis aitab seeläbi edendada konkurentsi ning luua suuremat rahvamajanduslikku kasvupotentsiaali; osutab sellele, et Euroopa Liidu elanikkonna kasvav vananemine nõuab eakate inimeste toetamiseks ette nähtud majanduslike ja inimressursside suurendamist; on arvamusel, et paljudes liikmesriikides on tungiv vajadus aktiivse tegutsemise järele tervishoiu valdkonnas uute töötajate töölevõtmiseks ja juba teenistuses olevate isikute teenistuses hoidmiseks;

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et kasvav vajadus teenuste järele tervishoiu ja hoolduse valdkonnas aitab luua uusi töökohti, mille kvaliteet pidevalt paraneb; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu sellele, et kasvav vajadus teenuste järele tervishoiu ja hoolduse valdkonnas aitab luua uusi töökohti, mille kvaliteet pidevalt paraneb;

| 20. | kutsub kõikide liikmesriikide valitsusi üles võtma tõhusaid meetmeid, millega parandataks isikute olukorda tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse tarbijatena, toetataks rahva teavitamise täiustamist ja soodustataks tingimusi, mille alusel üksikisikud võivad langetada tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse tarbimisega seonduvaid otsuseid; leiab, et selle tagamiseks on vajalik erinevate teenusepakkujate olemasolu hoolduse valdkonnas ja tervisliku eluviisi, ennetus-, diagnostika- ja ravimeetodeid puudutava teabe kättesaadavus ning sellise teabe kättesaadavust ei tohi piirata, eriti mitteavalike ressursside kokkuhoiu eesmärgil; |
| --- | --- |

20.

kutsub kõikide liikmesriikide valitsusi üles võtma tõhusaid meetmeid, millega parandataks isikute olukorda tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse tarbijatena, toetataks rahva teavitamise täiustamist ja soodustataks tingimusi, mille alusel üksikisikud võivad langetada tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse tarbimisega seonduvaid otsuseid; leiab, et selle tagamiseks on vajalik erinevate teenusepakkujate olemasolu hoolduse valdkonnas ja tervisliku eluviisi, ennetus-, diagnostika- ja ravimeetodeid puudutava teabe kättesaadavus ning sellise teabe kättesaadavust ei tohi piirata, eriti mitteavalike ressursside kokkuhoiu eesmärgil;

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et mõned liikmesriigid suurendavad patsientide omaosalust tervishoiuga seotud kulude kandmisel, ja nõuab sellega seoses, et ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele tagatakse ka edaspidi juurdepääs asjakohastele tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu sellele, et mõned liikmesriigid suurendavad patsientide omaosalust tervishoiuga seotud kulude kandmisel, ja nõuab sellega seoses, et ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele tagatakse ka edaspidi juurdepääs asjakohastele tervishoiuteenustele;

| 22. | tunneb muret, et paljudes liikmesriikides on teatud akuutse ja mitteakuutse ravi osas liiga pikad ooteajad; palub liikmesriikidel teha ooteaegade lühendamiseks sihipäraseid jõupingutusi; palub liikmesriikidel pikkade ooteaegade tekkimise korral ja kui patsientide õigeaegne samaväärne või sama mõjus ravi antud riigis võimalik ei ole, teha omavahel tihedat koostööd, et tagada kõikidele ELi kodanikele tervisekaitse kõrge tase ja sotsiaalne kindlustatus, tunnustades samal ajal lähimuspõhimõtet, siseriiklike süsteemide tasakaalu ja finantsilist tasakaalu; |
| --- | --- |

22.

tunneb muret, et paljudes liikmesriikides on teatud akuutse ja mitteakuutse ravi osas liiga pikad ooteajad; palub liikmesriikidel teha ooteaegade lühendamiseks sihipäraseid jõupingutusi; palub liikmesriikidel pikkade ooteaegade tekkimise korral ja kui patsientide õigeaegne samaväärne või sama mõjus ravi antud riigis võimalik ei ole, teha omavahel tihedat koostööd, et tagada kõikidele ELi kodanikele tervisekaitse kõrge tase ja sotsiaalne kindlustatus, tunnustades samal ajal lähimuspõhimõtet, siseriiklike süsteemide tasakaalu ja finantsilist tasakaalu;

| 23. | kutsub liikmesriikide valitusi üles pakkuma praktilist abi teabe jagamisel (sh patsientide hooldusesse kaasatud erinevate asutuste ja valdkondade vahel) ning kasutama tervishoius ja pikaajalises hoolduses elektroonilist sidetehnoloogiat; kutsub komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles pakkuma rohkem ja süstemaatilisemat toetust nõndanimetatud elektroonilise tervishoiu arendamiseks; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriikide valitusi üles pakkuma praktilist abi teabe jagamisel (sh patsientide hooldusesse kaasatud erinevate asutuste ja valdkondade vahel) ning kasutama tervishoius ja pikaajalises hoolduses elektroonilist sidetehnoloogiat; kutsub komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles pakkuma rohkem ja süstemaatilisemat toetust nõndanimetatud elektroonilise tervishoiu arendamiseks;

| 24. | tunneb muret, et paljudes liikmesriikides on üha suurem puudus hea väljaõppega arstidest, meditsiinilisest ja hoolduspersonalist - ehkki erineval määral; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid sihipäraseid jõupingutusi töökvaliteedi parandamiseks, et neid elukutseid atraktiivsemaks muuta ja olemasolevad kitsaskohad personali valdkonnas kõrvaldada; rõhutab vabatahtlike ja antud valdkonnas juba kvalifitseeritud töötajate välja- ja täiendõppe edendamise vajadust; |
| --- | --- |

24.

tunneb muret, et paljudes liikmesriikides on üha suurem puudus hea väljaõppega arstidest, meditsiinilisest ja hoolduspersonalist - ehkki erineval määral; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid sihipäraseid jõupingutusi töökvaliteedi parandamiseks, et neid elukutseid atraktiivsemaks muuta ja olemasolevad kitsaskohad personali valdkonnas kõrvaldada; rõhutab vabatahtlike ja antud valdkonnas juba kvalifitseeritud töötajate välja- ja täiendõppe edendamise vajadust;

| 25. | avaldab kahetsust, et tugevdatud koordineerimise küsimustes ei väärtustata eriti tagasisidet rohujuure tasandi osalejatelt; juhib tähelepanu sellele, et kasutusel olevates juhtimismudelites omistatakse altpoolt tulevale teabevoole väga suurt tähtsust; |
| --- | --- |

25.

avaldab kahetsust, et tugevdatud koordineerimise küsimustes ei väärtustata eriti tagasisidet rohujuure tasandi osalejatelt; juhib tähelepanu sellele, et kasutusel olevates juhtimismudelites omistatakse altpoolt tulevale teabevoole väga suurt tähtsust;

| 26. | avaldab kahetsust, et üldiselt ei pöörata suuremat tähelepanu teaduslikele vajaduste analüüsidele; tuletab meelde, et teiste organisatsioonide teaduslikke andmeid ei saa eelneva kontrollita üle võtta; soovitab kasutada organisatsioonisiseste andmete töötlemisel suuremal määral olemasolevaid teadusprogramme; |
| --- | --- |

26.

avaldab kahetsust, et üldiselt ei pöörata suuremat tähelepanu teaduslikele vajaduste analüüsidele; tuletab meelde, et teiste organisatsioonide teaduslikke andmeid ei saa eelneva kontrollita üle võtta; soovitab kasutada organisatsioonisiseste andmete töötlemisel suuremal määral olemasolevaid teadusprogramme;

| 27. | kutsub liikmesriikide valitsusi üles ühtlustama tervishoiutöötajate õpetus- ja koolitussüsteeme, edendama kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist, lihtsustama seeläbi tervishoiutöötajate liikumist ning paremini koordineerima ja ühtlustama tervishoiuasutuste varustust puudutavaid nõudmisi ning uute diagnostika- ja raviseadmete kasutamist, ja arendama seega kõikides liikmesriikides ühtlase kvaliteediga tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriikide valitsusi üles ühtlustama tervishoiutöötajate õpetus- ja koolitussüsteeme, edendama kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist, lihtsustama seeläbi tervishoiutöötajate liikumist ning paremini koordineerima ja ühtlustama tervishoiuasutuste varustust puudutavaid nõudmisi ning uute diagnostika- ja raviseadmete kasutamist, ja arendama seega kõikides liikmesriikides ühtlase kvaliteediga tervishoiuteenuseid;

| 28. | rõhutab, et pikaajalise perioodi vältel säästva rahastamise tagamise eelduseks on olemasolevate vahendite optimaalne kasutamine; tõstab esile, et antud eesmärki on võimalik saavutada vaid juhul, kui tervishoiuteenuste kvaliteedi osas suurendatakse senisest rohkem läbipaistvust, kui liikmesriigid võtavad kasutusele süstemaatilised programmid kvaliteedi tagamiseks ja tõendusmaterjalil põhinevad ravijuhised ning kasutavad avaliku sektori vahendeid vaid nende meditsiinitoodete ja seadmete jaoks, mille kasutegur on tõendatud; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et pikaajalise perioodi vältel säästva rahastamise tagamise eelduseks on olemasolevate vahendite optimaalne kasutamine; tõstab esile, et antud eesmärki on võimalik saavutada vaid juhul, kui tervishoiuteenuste kvaliteedi osas suurendatakse senisest rohkem läbipaistvust, kui liikmesriigid võtavad kasutusele süstemaatilised programmid kvaliteedi tagamiseks ja tõendusmaterjalil põhinevad ravijuhised ning kasutavad avaliku sektori vahendeid vaid nende meditsiinitoodete ja seadmete jaoks, mille kasutegur on tõendatud;

| 29. | rõhutab vajadust, et liikmesriigid kontrolliksid suuremal määral meditsiinilist ja meditsiinilis-tehnilist arengut, võttes arvesse nende mõju, kasu ja majanduslikkust; palub komisjonil kontrollida liikmesriikides teostava tervishoiu valdkonnas kasutatava tehnoloogia ja meditsiiniliste suuniste hindamise ühtse võrgu loomise ja koordineerimise võimalikkust; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust, et liikmesriigid kontrolliksid suuremal määral meditsiinilist ja meditsiinilis-tehnilist arengut, võttes arvesse nende mõju, kasu ja majanduslikkust; palub komisjonil kontrollida liikmesriikides teostava tervishoiu valdkonnas kasutatava tehnoloogia ja meditsiiniliste suuniste hindamise ühtse võrgu loomise ja koordineerimise võimalikkust;

| 30. | nõuab, et liikmesriigid esitaksid aegsasti esialgsed raportid järgmise Euroopa Ülemkogu jaoks; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et liikmesriigid esitaksid aegsasti esialgsed raportid järgmise Euroopa Ülemkogu jaoks;

| 31. | on arvamusel, et põdurate vanemate inimeste jaoks mõeldud tervishoiuteenused kujutavad endast sobivat valdkonda Euroopa tasemel teadusuuringuteks; |
| --- | --- |

31.

on arvamusel, et põdurate vanemate inimeste jaoks mõeldud tervishoiuteenused kujutavad endast sobivat valdkonda Euroopa tasemel teadusuuringuteks;

| 32. | nõuab, et komisjon esitaks 2005. aasta lõpuks ettepanekud, milles oleksid ära toodud poliitika põhimõttelised eesmärgid, ühised eesmärgid, töömeetodid ja üksikasjalik ajakava; samas ka rõhutades, et kodanike tervishoiuga seonduva eest vastutab iga liikmesriik eraldi; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et komisjon esitaks 2005. aasta lõpuks ettepanekud, milles oleksid ära toodud poliitika põhimõttelised eesmärgid, ühised eesmärgid, töömeetodid ja üksikasjalik ajakava; samas ka rõhutades, et kodanike tervishoiuga seonduva eest vastutab iga liikmesriik eraldi;

| 33. | rõhutab, et indikaatorite loomisel ja tulemuste tõlgendamisel tuleb olla ettevaatlik ja arvestada erinevusi erinevate tervishoiusüsteemide vahel; nõuab tungivalt, et töötatakse välja indikaatorid, mis võimaldaksid mõõta õiglast juurdepääsu, hoolduse kvaliteeti ja tõhusust; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et indikaatorite loomisel ja tulemuste tõlgendamisel tuleb olla ettevaatlik ja arvestada erinevusi erinevate tervishoiusüsteemide vahel; nõuab tungivalt, et töötatakse välja indikaatorid, mis võimaldaksid mõõta õiglast juurdepääsu, hoolduse kvaliteeti ja tõhusust;

| 34. | palub Euroopa Ülemkogul avatud koordineerimismeetodi ratsionaliseerimist silmas pidades võtta 2006. aasta kevadel vastu otsus integreeritud raamistiku loomise kohta sotsiaalkaitse valdkonnas ja samuti võtta vastu ühtne nimekiri ühiste eesmärkide kohta sotsiaalse integratsiooni, pensionide, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas; |
| --- | --- |

34.

palub Euroopa Ülemkogul avatud koordineerimismeetodi ratsionaliseerimist silmas pidades võtta 2006. aasta kevadel vastu otsus integreeritud raamistiku loomise kohta sotsiaalkaitse valdkonnas ja samuti võtta vastu ühtne nimekiri ühiste eesmärkide kohta sotsiaalse integratsiooni, pensionide, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas;

| 35. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles teavitama oma ettepanekutest Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles teavitama oma ettepanekutest Euroopa Parlamendile;

| 36. | palub liikmesriikidel ja komisjonil tervishoiupoliitiliste otsuste tegemisse kaasata senisest rohkem ka patsientide organisatsioone ja nende tööd vastavalt toetada; |
| --- | --- |

36.

palub liikmesriikidel ja komisjonil tervishoiupoliitiliste otsuste tegemisse kaasata senisest rohkem ka patsientide organisatsioone ja nende tööd vastavalt toetada;

| 37. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kõikide tervishoidu edendavate meetmete puhul arvesse ka naiste tervisega seotud spetsiifilisi aspekte; palub komisjonil esitada uus Euroopa Liidu naiste tervislikku olukorda käsitlev raport; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kõikide tervishoidu edendavate meetmete puhul arvesse ka naiste tervisega seotud spetsiifilisi aspekte; palub komisjonil esitada uus Euroopa Liidu naiste tervislikku olukorda käsitlev raport;

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, sotsiaalkaitsekomiteele ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

38.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, sotsiaalkaitsekomiteele ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 339, 29.11.2000, lk 154.

(2)  ELT C 38 E, 12.2.2004, lk 269.

(3)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 862.

(4)  ELT C 310, 16.12.2004.

(5)  EÜT C 364, 18.12.2000. lk 1.

P6_TA(2005)0153

Finantsturud

Euroopa Parlamendi resolutsioon ELi finantsturgude integratsiooni hetkeolukorra kohta (2005/2026(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni vastu võetud finantsteenuste tegevuskava (KOM(1999)0232) rakendamist, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003 direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (1), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turgudel kauplemisele (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni vastu võetud finantsteenuste tegevuskava (KOM(1999)0232) rakendamist, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003 direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (1), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turgudel kauplemisele (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta direktiive 2001/107/EÜ (5) ja 2001/108/EÜ (6), millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta direktiive 2001/107/EÜ (5) ja 2001/108/EÜ (6), millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (7);

| — | võttes arvesse institutsioonidevahelise järelevalverühma kolmandat raportit Lamfalussy protsessi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse institutsioonidevahelise järelevalverühma kolmandat raportit Lamfalussy protsessi kohta;

| — | võttes arvesse 2004. aasta mais komisjoni avaldatud nelja sõltumatu eksperdirühma nelja raportit finantsintegratsiooni olukorra kohta panganduse, kindlustuse, väärtpaberite ja varahalduse valdkonnas ja finantsturul osalejate kommentaare antud raportite kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2004. aasta mais komisjoni avaldatud nelja sõltumatu eksperdirühma nelja raportit finantsintegratsiooni olukorra kohta panganduse, kindlustuse, väärtpaberite ja varahalduse valdkonnas ja finantsturul osalejate kommentaare antud raportite kohta;

| — | võttes arvesse oma 21. novembri 2002. aasta resolutsiooni usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kohta Euroopa Liidus (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. novembri 2002. aasta resolutsiooni usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kohta Euroopa Liidus (8);

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni riskifondide ja tuletisväärtpaberite tuleviku kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni riskifondide ja tuletisväärtpaberite tuleviku kohta (9);

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2004. aasta resolutsiooni hindamisasutuste rolli ja meetodite kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2004. aasta resolutsiooni hindamisasutuste rolli ja meetodite kohta (10);

| — | võttes arvesse Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (CESR) raportit ELi väärtpaberiturgude järelevalvevahendite kohta, tuntud ka “Himaalaja raportina”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (CESR) raportit ELi väärtpaberiturgude järelevalvevahendite kohta, tuntud ka “Himaalaja raportina”;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0087/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0087/2005),

| A. | arvestades, et 11. mail 1999. aastal võttis komisjon vastu finantsteenuste tegevuskava eesmärgiga suurendada investeeringuid, majanduskasvu ja konkurentsivõimet, edendada turvalisust ja stabiilsust ning tagada läbipaistvus ja kõikide asjassepuutuvate osaliste kaitse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 11. mail 1999. aastal võttis komisjon vastu finantsteenuste tegevuskava eesmärgiga suurendada investeeringuid, majanduskasvu ja konkurentsivõimet, edendada turvalisust ja stabiilsust ning tagada läbipaistvus ja kõikide asjassepuutuvate osaliste kaitse;

| B. | arvestades, et piiriülene kaubandus, eriti finantstoodete jaekaubandus, on jätkuvalt killustunud ning seda takistavad juriidilised ja maksudega seonduvad piirangud, kultuurilised erinevused ning laialdaselt erinevad riiklikud seadused, eriti tarbijakaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et piiriülene kaubandus, eriti finantstoodete jaekaubandus, on jätkuvalt killustunud ning seda takistavad juriidilised ja maksudega seonduvad piirangud, kultuurilised erinevused ning laialdaselt erinevad riiklikud seadused, eriti tarbijakaitse valdkonnas;

| C. | arvestades, et edaspidi peaks seadusandlike või muude meetmete ulatus ELi tasemel olema üheselt määratletud ja läbi arutatud ning tuleks anda ülevaatlik hinnang nende meetmete mõju kohta sidusrühmadele, kehtivatele eeskirjadele ja eriti siseturu väljakujundamisele, konsulteerides kõikide asjassepuutuvate sidusrühmadega; arvestades, et järgida tuleks parema regulatsiooni põhimõtteid ning teha tuleks kulude-tulude analüüse, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et edaspidi peaks seadusandlike või muude meetmete ulatus ELi tasemel olema üheselt määratletud ja läbi arutatud ning tuleks anda ülevaatlik hinnang nende meetmete mõju kohta sidusrühmadele, kehtivatele eeskirjadele ja eriti siseturu väljakujundamisele, konsulteerides kõikide asjassepuutuvate sidusrühmadega; arvestades, et järgida tuleks parema regulatsiooni põhimõtteid ning teha tuleks kulude-tulude analüüse,

| D. | arvestades, et õiguslik ja järelevalve keskkond peab looma raamistiku, mis aitab kaasa ühtse finantsteenuste turu loomisele, kus ettevõtetel on võimalik tegutseda tõhusalt ja mõjusalt; seda raamistikku tuleks rakendada ja jõustada järjekindlalt sõltumata liikmesriigist, kus äritegevus toimub; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et õiguslik ja järelevalve keskkond peab looma raamistiku, mis aitab kaasa ühtse finantsteenuste turu loomisele, kus ettevõtetel on võimalik tegutseda tõhusalt ja mõjusalt; seda raamistikku tuleks rakendada ja jõustada järjekindlalt sõltumata liikmesriigist, kus äritegevus toimub;

| E. | arvestades, et Lamfalussy protsessi eesmärk on tagada õigusaktide kvaliteet ja paindlikkus, rakendamise ja järelevalve järjepidevus, institutsiooniline läbipaistvus ja kõrged konsultatsioonistandardid; võttes arvesse, et nende eesmärkide saavutamist ning kogu protsessi poliitilist ja demokraatlikku kontrolli ning mitteseadusandlike sidusrühmade seotust tuleb hoolikalt hinnata, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lamfalussy protsessi eesmärk on tagada õigusaktide kvaliteet ja paindlikkus, rakendamise ja järelevalve järjepidevus, institutsiooniline läbipaistvus ja kõrged konsultatsioonistandardid; võttes arvesse, et nende eesmärkide saavutamist ning kogu protsessi poliitilist ja demokraatlikku kontrolli ning mitteseadusandlike sidusrühmade seotust tuleb hoolikalt hinnata,

A.   Üldised väljavaated

| 1. | märgib, et finantsteenuste tegevuskava peetakse selle põhjal tehtud õigusloome ettepanekuid arvestades edukaks, sest selle 42 meetmest on 39 juba vastu võetud; märgib siiski, et lõpliku hinnangu andmiseks on veel liiga vara, teades et mitmed rakendusmeetmed ei ole siiani vastu võetud, rakendustähtajad pole veel möödunud ja riikidepoolne ülevõtmine ei ole veel toimunud; soovitab, et komisjon teeks kehtiva finantsteenuste tegevuskava osas põhjaliku ja avaliku hindamise selle tõhususe suhtes, kui ülevõtmine on lõpule viidud; |
| --- | --- |

1.

märgib, et finantsteenuste tegevuskava peetakse selle põhjal tehtud õigusloome ettepanekuid arvestades edukaks, sest selle 42 meetmest on 39 juba vastu võetud; märgib siiski, et lõpliku hinnangu andmiseks on veel liiga vara, teades et mitmed rakendusmeetmed ei ole siiani vastu võetud, rakendustähtajad pole veel möödunud ja riikidepoolne ülevõtmine ei ole veel toimunud; soovitab, et komisjon teeks kehtiva finantsteenuste tegevuskava osas põhjaliku ja avaliku hindamise selle tõhususe suhtes, kui ülevõtmine on lõpule viidud;

| 2. | rõhutab, et tõhus ülevõtmine ja jõustamine, samuti riiklike järelevalvetavade suurem lähenemine tagavad finantsteenuste tegevuskava edu ka edaspidi; soovitab tungivalt Euroopa institutsioonidel tagada Lamfalussy protsessi tõhus toimimine kõikidel tasanditel, eriti aga, et taseme 3 komiteed täidaksid neile määratud rolli ja et taseme 4 jõustamismenetluste tähenduses oleks tagatud täpne ja õigeaegne ELi õigusaktide ülekandmine riiklikku õigusesse; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et tõhus ülevõtmine ja jõustamine, samuti riiklike järelevalvetavade suurem lähenemine tagavad finantsteenuste tegevuskava edu ka edaspidi; soovitab tungivalt Euroopa institutsioonidel tagada Lamfalussy protsessi tõhus toimimine kõikidel tasanditel, eriti aga, et taseme 3 komiteed täidaksid neile määratud rolli ja et taseme 4 jõustamismenetluste tähenduses oleks tagatud täpne ja õigeaegne ELi õigusaktide ülekandmine riiklikku õigusesse;

| 3. | soovitab pöörata rohkem poliitilist tähelepanu olemasolevate õigusaktide rakendamisele ja kohaldamisele; kavatseb panna aluse süstemaatilisele ja põhjapanevale dialoogile pädevate parlamendikomisjonide tasemel, kuhu on kaasatud ka kõik asjaosalised, et tagada rakendamisprotsessi demokraatlik kontroll; |
| --- | --- |

3.

soovitab pöörata rohkem poliitilist tähelepanu olemasolevate õigusaktide rakendamisele ja kohaldamisele; kavatseb panna aluse süstemaatilisele ja põhjapanevale dialoogile pädevate parlamendikomisjonide tasemel, kuhu on kaasatud ka kõik asjaosalised, et tagada rakendamisprotsessi demokraatlik kontroll;

| 4. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi õiguse tunnustamine vaidlustada tasemel 2 rakendamismeetmeid ja sellealased sätted EÜ asutamislepingus olid eeltingimuseks Euroopa Parlamendi toetusele Lamfalussy protsessile ja selle laiendamisele panganduse, kindlustuse, pensionifondide ja avatud investeerimisfondide (UCITS) valdkonnale ja erinevate direktiivide kehtivusaega määravatele klauslitele; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi õiguse tunnustamine vaidlustada tasemel 2 rakendamismeetmeid ja sellealased sätted EÜ asutamislepingus olid eeltingimuseks Euroopa Parlamendi toetusele Lamfalussy protsessile ja selle laiendamisele panganduse, kindlustuse, pensionifondide ja avatud investeerimisfondide (UCITS) valdkonnale ja erinevate direktiivide kehtivusaega määravatele klauslitele;

| 5. | usub, et järgida tuleb komisjoni 2002. aasta parema regulatsiooni tegevuskavas (KOM(2002)0278) sätestatud parema regulatsiooni põhimõtteid; eelkõige peavad võimalikud tulevased meetmed, mis tuleb suunata turgude konkreetsete probleemide kõrvaldamisele, hõlmama probleemi mitteseadusandlike lahendusvariantide kulude-tulude analüüsi; |
| --- | --- |

5.

usub, et järgida tuleb komisjoni 2002. aasta parema regulatsiooni tegevuskavas (KOM(2002)0278) sätestatud parema regulatsiooni põhimõtteid; eelkõige peavad võimalikud tulevased meetmed, mis tuleb suunata turgude konkreetsete probleemide kõrvaldamisele, hõlmama probleemi mitteseadusandlike lahendusvariantide kulude-tulude analüüsi;

| 6. | usub, et konsulteerimine kõikide huvitatud pooltega on vastavate õigusaktide väljatöötamise seisukohalt väga oluline, ja kutsub komisjoni üles laiendama konsulteeritavate ringi nii, et see hõlmaks nii finantsteenuste pakkujate kui ka tarbijate ühenduste esindajate vahel toimuvat ametlikku dialoogi, kaasates ka väikeaktsionäride ühendused, tööturu osapooled ja väikese ning keskmise suurusega ettevõtjad; |
| --- | --- |

6.

usub, et konsulteerimine kõikide huvitatud pooltega on vastavate õigusaktide väljatöötamise seisukohalt väga oluline, ja kutsub komisjoni üles laiendama konsulteeritavate ringi nii, et see hõlmaks nii finantsteenuste pakkujate kui ka tarbijate ühenduste esindajate vahel toimuvat ametlikku dialoogi, kaasates ka väikeaktsionäride ühendused, tööturu osapooled ja väikese ning keskmise suurusega ettevõtjad;

| 7. | kahetseb, et puudub tarbijate ja kasutajate poolne panus, eriti mis puudutab finantsteenuseid reguleerivaid õigusakte; palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada ja toetada tarbijate teadlikkust suurendavaid programme ja algatusi hariduse valdkonnas ning spetsiaalseid tarbijaalgatusi finantssektoris; meenutab CESRi juhitava ja tarbijateliitude esindajaid kaasava konsulteerimisprotsessi tähtsust ning soovitab, et nimetatud sidusrühmad võtaksid otsustamisprotsessist aktiivselt osa ja annaksid sellesse oma kaaluka panuse; |
| --- | --- |

7.

kahetseb, et puudub tarbijate ja kasutajate poolne panus, eriti mis puudutab finantsteenuseid reguleerivaid õigusakte; palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada ja toetada tarbijate teadlikkust suurendavaid programme ja algatusi hariduse valdkonnas ning spetsiaalseid tarbijaalgatusi finantssektoris; meenutab CESRi juhitava ja tarbijateliitude esindajaid kaasava konsulteerimisprotsessi tähtsust ning soovitab, et nimetatud sidusrühmad võtaksid otsustamisprotsessist aktiivselt osa ja annaksid sellesse oma kaaluka panuse;

| 8. | usub, et finantsintegratsioonile suunatud poliitika ja õigusaktid peaksid tuginema Lamfalussy raportis ja väärtpaberiekspertide rühma raportis soovitatud põhiprintsiipidega ja eesmärkidega sarnanevatele, muuhulgas nimelt et õigusaktid peaksid: säilitama usalduse ELi turgude vastu; säilitama usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kõrge taseme; toetama süsteemi stabiilsust; tagama asjakohase tarbijakaitse taseme, mis on proportsionaalne kaasneva riski erinevate tasemetega; austama lähimuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid; edendama konkurentsi; tagama, et regulatsioon oleks tõhus ja ärgitaks, mitte ei pidurdaks innovatsiooni; võtma arvesse turgude Euroopa ja laiemat rahvusvahelist dimensiooni; põhinema tõenditel ja regulatiivse mõju analüüsil; ärgitama mitteseadusandlikke lahendusi; põhinema põhjalikul konsultatsioonil ja konsultatsioonivastuste põhjendatud hindamisel; säilitama Euroopa turgude rahvusvahelise konkurentsivõime; olema tulemuslikult rakendatavad ja jõustatavad riikide ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

8.

usub, et finantsintegratsioonile suunatud poliitika ja õigusaktid peaksid tuginema Lamfalussy raportis ja väärtpaberiekspertide rühma raportis soovitatud põhiprintsiipidega ja eesmärkidega sarnanevatele, muuhulgas nimelt et õigusaktid peaksid: säilitama usalduse ELi turgude vastu; säilitama usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kõrge taseme; toetama süsteemi stabiilsust; tagama asjakohase tarbijakaitse taseme, mis on proportsionaalne kaasneva riski erinevate tasemetega; austama lähimuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid; edendama konkurentsi; tagama, et regulatsioon oleks tõhus ja ärgitaks, mitte ei pidurdaks innovatsiooni; võtma arvesse turgude Euroopa ja laiemat rahvusvahelist dimensiooni; põhinema tõenditel ja regulatiivse mõju analüüsil; ärgitama mitteseadusandlikke lahendusi; põhinema põhjalikul konsultatsioonil ja konsultatsioonivastuste põhjendatud hindamisel; säilitama Euroopa turgude rahvusvahelise konkurentsivõime; olema tulemuslikult rakendatavad ja jõustatavad riikide ja ELi tasandil;

| 9. | usub, et ELi finantsteenuseid puudutavate õigusaktide mõju hindamisel ELi põhiste finantsettevõtjate ja -keskuste konkurentsivõimele on vaja üleilmset perspektiivi, mis arvestab tõsiasja, et finantsturud on üleilmsed ja nõuavad rahvusvahelisi ning mitte üksnes ELi tasandi lahendusi; |
| --- | --- |

9.

usub, et ELi finantsteenuseid puudutavate õigusaktide mõju hindamisel ELi põhiste finantsettevõtjate ja -keskuste konkurentsivõimele on vaja üleilmset perspektiivi, mis arvestab tõsiasja, et finantsturud on üleilmsed ja nõuavad rahvusvahelisi ning mitte üksnes ELi tasandi lahendusi;

B.   Järelvalve- ja reguleerimissüsteem

| 10. | märgib, et liikmesriikide ametiasutuste järelevalvetavade lähenemine on tõhusa piiriülese tegevuse jaoks olulise tähtsusega; on arvamusel, et järelevalveametite koostöö ja vastastikune usaldus on antud valdkonna jaoks otsustava tähtsusega ja soovitab neil tungivalt omavahelist koostööd tugevdada; |
| --- | --- |

10.

märgib, et liikmesriikide ametiasutuste järelevalvetavade lähenemine on tõhusa piiriülese tegevuse jaoks olulise tähtsusega; on arvamusel, et järelevalveametite koostöö ja vastastikune usaldus on antud valdkonna jaoks otsustava tähtsusega ja soovitab neil tungivalt omavahelist koostööd tugevdada;

| 11. | rõhutab, kui oluline on koordineerida liikmesriikidepoolset ülevõtmist, et ühtlustamise kasu ei läheks ülevõtmise käigus kaduma; toetab komisjoni algatust korraldada sel teemal liikmesriikidele mitteametlikke töökohtumisi ning teeb ettepaneku asjaomase parlamendikomisjoni esindaja kaasamiseks sellesse protsessi; palub raporteid kohtumiste tulemuste kohta, et ta saaks Lamfalussy menetluse kohaselt oma eelisõigusi tulemuslikumalt teostada; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui oluline on koordineerida liikmesriikidepoolset ülevõtmist, et ühtlustamise kasu ei läheks ülevõtmise käigus kaduma; toetab komisjoni algatust korraldada sel teemal liikmesriikidele mitteametlikke töökohtumisi ning teeb ettepaneku asjaomase parlamendikomisjoni esindaja kaasamiseks sellesse protsessi; palub raporteid kohtumiste tulemuste kohta, et ta saaks Lamfalussy menetluse kohaselt oma eelisõigusi tulemuslikumalt teostada;

| 12. | tervitab CESRi poolt konsulteerimiseks esitatud nn “Himaalaja raportit” ja nõustub rea selle peamiste soovitustega eriti järelevalve pädevuste, kohustuste ja tavade lähenemise osas parlamentaarse kontrolli all; soovitab anda võrdlusuuringute ja järelevalve teostamise rolli CESRile, Euroopa Pangandusinspektorite Komiteele (CEBS) ja Euroopa Kindlustus- ja Ametipensioniinspektorite Komiteele (CEIOPS), mis põhineb olemasoleval järelevalveraamistikul, nendevahelisel tihedal koostööl ja eelkõige liikmesriikide poolt vastavate sammude astumisel töömeetodite kohandamiseks ja vajadusel riiklike järelevalvesüsteemide vahendite suurendamiseks; |
| --- | --- |

12.

tervitab CESRi poolt konsulteerimiseks esitatud nn “Himaalaja raportit” ja nõustub rea selle peamiste soovitustega eriti järelevalve pädevuste, kohustuste ja tavade lähenemise osas parlamentaarse kontrolli all; soovitab anda võrdlusuuringute ja järelevalve teostamise rolli CESRile, Euroopa Pangandusinspektorite Komiteele (CEBS) ja Euroopa Kindlustus- ja Ametipensioniinspektorite Komiteele (CEIOPS), mis põhineb olemasoleval järelevalveraamistikul, nendevahelisel tihedal koostööl ja eelkõige liikmesriikide poolt vastavate sammude astumisel töömeetodite kohandamiseks ja vajadusel riiklike järelevalvesüsteemide vahendite suurendamiseks;

| 13. | on teadlik sellest, et regulatiivsete volituste ja sanktsioonisüsteemide lähendamist on erinevate rahvuslike traditsioonide ja õigussüsteemide tõttu raskem saavutada kui järelevalve lähendamist; palub siiski komisjonil koos finantsteenuste komitee ja CESRi, CEBSi ja CEIOPSiga täpselt välja selgitada, kus need erinevused võivad probleeme põhjustada ning finantsteenuste tegevuskava meetmete rakendamist kahjustada; |
| --- | --- |

13.

on teadlik sellest, et regulatiivsete volituste ja sanktsioonisüsteemide lähendamist on erinevate rahvuslike traditsioonide ja õigussüsteemide tõttu raskem saavutada kui järelevalve lähendamist; palub siiski komisjonil koos finantsteenuste komitee ja CESRi, CEBSi ja CEIOPSiga täpselt välja selgitada, kus need erinevused võivad probleeme põhjustada ning finantsteenuste tegevuskava meetmete rakendamist kahjustada;

| 14. | tagamaks demokraatlikku kontrolli ning võimaldamaks Euroopa Parlamendil Lamfalussy menetluse kohaselt oma eelisõigusi tulemuslikumalt teostada, kutsub mitte ainult väärtpaberite, vaid ka panganduse ja kindlustuse eest vastutavaid reguleerijate komiteesid üles kaks korda aastas Euroopa Parlamendi asjakohasele komisjonile selgitustega esinema, et oma tegevusest aru anda; nõuab ka, et sellele parlamendikomisjonile saadetaks mitteametlikult kõik kirjad ja muud dokumendid, mille reguleerijate komiteed saadavad komisjonile ja nõukogule; |
| --- | --- |

14.

tagamaks demokraatlikku kontrolli ning võimaldamaks Euroopa Parlamendil Lamfalussy menetluse kohaselt oma eelisõigusi tulemuslikumalt teostada, kutsub mitte ainult väärtpaberite, vaid ka panganduse ja kindlustuse eest vastutavaid reguleerijate komiteesid üles kaks korda aastas Euroopa Parlamendi asjakohasele komisjonile selgitustega esinema, et oma tegevusest aru anda; nõuab ka, et sellele parlamendikomisjonile saadetaks mitteametlikult kõik kirjad ja muud dokumendid, mille reguleerijate komiteed saadavad komisjonile ja nõukogule;

| 15. | pooldab tavade lähenemist standardimise eesmärgil ja nende järgimise tagamist samm-sammult, vabatahtlikult ja alt üles eesmärgiga luua nende alusel Euroopa standardite kogumik, mis võimaldaks suuremat läbipaistvust ja turvalisust turul osalejatele kogu Euroopas; |
| --- | --- |

15.

pooldab tavade lähenemist standardimise eesmärgil ja nende järgimise tagamist samm-sammult, vabatahtlikult ja alt üles eesmärgiga luua nende alusel Euroopa standardite kogumik, mis võimaldaks suuremat läbipaistvust ja turvalisust turul osalejatele kogu Euroopas;

| 16. | märgib, et Euroopa finantsturg on väga dünaamiline ja et just Euroopa väärtpaberibörside kontsentratsioon ja tulevane peamiste Euroopa pankade ning finantskonglomeraatide ühendamine nõuavad Euroopapoolset vastust, mis võimaldaks piisavat, tõhusat ja koordineeritud järelevalve tagamist; hoiatab, et selliste koordineeritud järelevalve puudumine võib tuua kaasa probleeme finantsinstrumentide turu tõhusale toimimisele; viitab antud kontekstis veel kord väljakutsele luua integreeritud Euroopa järelevalvesüsteem, mis kajastab kõikide liikmesriikide poolt oma vastutuse võtmist vastavalt vastastikuse tunnustamise põhimõttele, et tagada nende ettevõtjate ja kodanike huvide kaitse hoolimata sellest kus nad asuvad; |
| --- | --- |

16.

märgib, et Euroopa finantsturg on väga dünaamiline ja et just Euroopa väärtpaberibörside kontsentratsioon ja tulevane peamiste Euroopa pankade ning finantskonglomeraatide ühendamine nõuavad Euroopapoolset vastust, mis võimaldaks piisavat, tõhusat ja koordineeritud järelevalve tagamist; hoiatab, et selliste koordineeritud järelevalve puudumine võib tuua kaasa probleeme finantsinstrumentide turu tõhusale toimimisele; viitab antud kontekstis veel kord väljakutsele luua integreeritud Euroopa järelevalvesüsteem, mis kajastab kõikide liikmesriikide poolt oma vastutuse võtmist vastavalt vastastikuse tunnustamise põhimõttele, et tagada nende ettevõtjate ja kodanike huvide kaitse hoolimata sellest kus nad asuvad;

| 17. | ärgitab Euroopa institutsioone lähendamist toetama, pidevalt hinnates kas järelevalveasutuste vaheline koostöö on piisav või tuleks õigeaegselt uurida võimalusi arendada täiendavaid järelevalve võimalusi Euroopa tasandil, mille hulka kuulub ka kahetasandilise järelevalve süsteem Euroopa tasandil suurte piiriüleste osaliste üle, moonutamata seejuures mõistlikku konkurentsiolukorda piiriüleste ja kohalike osaliste jaoks; |
| --- | --- |

17.

ärgitab Euroopa institutsioone lähendamist toetama, pidevalt hinnates kas järelevalveasutuste vaheline koostöö on piisav või tuleks õigeaegselt uurida võimalusi arendada täiendavaid järelevalve võimalusi Euroopa tasandil, mille hulka kuulub ka kahetasandilise järelevalve süsteem Euroopa tasandil suurte piiriüleste osaliste üle, moonutamata seejuures mõistlikku konkurentsiolukorda piiriüleste ja kohalike osaliste jaoks;

| 18. | peab kapitalinõuete direktiivi ettepanekus (KOM(2004)0486) sätestatud “juhtiva” või “konsolideeriva”, piiriüleste volitustega järelevalveasutuse kontseptsiooni oluliseks ja positiivseks; pooldab piisavate suuniste ning selle käigus vajadusel reeglite koostamist otsustusõiguse üleandmiseks järelevalveasutuste vahel, konfliktide lahendamiseks ja lõplikuks otsustamiseks; märgib, et CESRi, CEBSi või CEIOPSi poolne vahendamine juhtudel, mille eest nemad on vastutavad, oleks samm edasi; palub komisjonil kaaluda selliste ettepanekute koostamise võimalust, mis võimaldaksid Euroopa Ühenduse komiteedel neid rolle täita; |
| --- | --- |

18.

peab kapitalinõuete direktiivi ettepanekus (KOM(2004)0486) sätestatud “juhtiva” või “konsolideeriva”, piiriüleste volitustega järelevalveasutuse kontseptsiooni oluliseks ja positiivseks; pooldab piisavate suuniste ning selle käigus vajadusel reeglite koostamist otsustusõiguse üleandmiseks järelevalveasutuste vahel, konfliktide lahendamiseks ja lõplikuks otsustamiseks; märgib, et CESRi, CEBSi või CEIOPSi poolne vahendamine juhtudel, mille eest nemad on vastutavad, oleks samm edasi; palub komisjonil kaaluda selliste ettepanekute koostamise võimalust, mis võimaldaksid Euroopa Ühenduse komiteedel neid rolle täita;

| 19. | tunnustades küll riiklike järelevalveasutuste vajadust korraldada oma tegevust neile ELi direktiivide ja määruste, samuti riiklike seadustega antud volituste täitmisel, omistab ülimat tähtsust järelevalvesüsteemi poliitilise kontrolli tagamisele Euroopa ja riikide tasandil; märgib ära parlamentidepoolse vaatluse ja demokraatliku kontrolli lüngad eriti seoses tööga 3. tasemel, mis tulenevad pädevuse üleandmisest Euroopa tasandile või järelevalveasutuste algatustest nende Euroopa koordinatsioonistruktuurides, millel võib olla oluline mõju ühtsele turule; soovitab tungivalt kõikidel 3. taseme komiteedel pöörata äärmist tähelepanu kindla õigusliku aluse tagamisele oma tegevuse puhul, vältides poliitiliste küsimuste käsitlemist ning hoides ära igasugused eelarvamused tulevase ühenduse õiguse suhtes; kavatseb korraldada oma pädeva parlamendikomisjoni tasandil regulaarseid ja ametlikke istungeid koos ekspertidega ning väitlusi koos komisjoni, Euroopa Keskpanga, CESRi, CEBSi ja CEIOPSiga; |
| --- | --- |

19.

tunnustades küll riiklike järelevalveasutuste vajadust korraldada oma tegevust neile ELi direktiivide ja määruste, samuti riiklike seadustega antud volituste täitmisel, omistab ülimat tähtsust järelevalvesüsteemi poliitilise kontrolli tagamisele Euroopa ja riikide tasandil; märgib ära parlamentidepoolse vaatluse ja demokraatliku kontrolli lüngad eriti seoses tööga 3. tasemel, mis tulenevad pädevuse üleandmisest Euroopa tasandile või järelevalveasutuste algatustest nende Euroopa koordinatsioonistruktuurides, millel võib olla oluline mõju ühtsele turule; soovitab tungivalt kõikidel 3. taseme komiteedel pöörata äärmist tähelepanu kindla õigusliku aluse tagamisele oma tegevuse puhul, vältides poliitiliste küsimuste käsitlemist ning hoides ära igasugused eelarvamused tulevase ühenduse õiguse suhtes; kavatseb korraldada oma pädeva parlamendikomisjoni tasandil regulaarseid ja ametlikke istungeid koos ekspertidega ning väitlusi koos komisjoni, Euroopa Keskpanga, CESRi, CEBSi ja CEIOPSiga;

| 20. | on mures ka poliitilise ja demokraatliku kontrolli tagamise pärast, kui muud regulatiivorganid nagu rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB), rahvusvaheline auditeerimis- ja kindlustusstandardite nõukogu (IAASB) või rahapesuvastane rakkerühm (FATF) tegelevad “tehniliste meetmetega”, mille mõju võib ületada tehnilist tasandit ning puudutada peamisi poliitilisi põhimõtteid, mis tuleb otsustada poliitilisel tasandil; teeb ettepaneku luua pidev institutsioonidevaheline suhtlemine töörühma näol Euroopa tasandil otsustamismenetluse korra kehtestamiseks juhtudeks, mil EL on seotud selliste väliste meetmetega; usub, et valitavast korrast olenemata peab see hõlmama Euroopa Parlamenti ja nõukogu, millel tuleb lubada tagasi lükata Euroopa huvidega vastuolus olevad standardid; |
| --- | --- |

20.

on mures ka poliitilise ja demokraatliku kontrolli tagamise pärast, kui muud regulatiivorganid nagu rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB), rahvusvaheline auditeerimis- ja kindlustusstandardite nõukogu (IAASB) või rahapesuvastane rakkerühm (FATF) tegelevad “tehniliste meetmetega”, mille mõju võib ületada tehnilist tasandit ning puudutada peamisi poliitilisi põhimõtteid, mis tuleb otsustada poliitilisel tasandil; teeb ettepaneku luua pidev institutsioonidevaheline suhtlemine töörühma näol Euroopa tasandil otsustamismenetluse korra kehtestamiseks juhtudeks, mil EL on seotud selliste väliste meetmetega; usub, et valitavast korrast olenemata peab see hõlmama Euroopa Parlamenti ja nõukogu, millel tuleb lubada tagasi lükata Euroopa huvidega vastuolus olevad standardid;

| 21. | rõhutab Ameerika Ühendriikide ja muude oluliste üleilmsete finantsturgude asjaomaste asutustega tihedate sidemete loomise ja hoidmise tähtsust; ärgitab komisjoni ning CESRi, CEBSi ja CEIOPSi koordineerima tihedalt oma kontakte vastavate poliitiliste ja järelevalveasutustega ja hoidma pädevat parlamendikomisjoni nende kontaktidega kursis ning säilitama nende kontaktide alast dialoogi kõikide sidusrühmadega ELis; kavatseb tugevdada pädeva parlamendikomisjoni kontakte vastavate parlamendikomisjonidega Ameerika Ühendriikide Kongressis ja mujal; |
| --- | --- |

21.

rõhutab Ameerika Ühendriikide ja muude oluliste üleilmsete finantsturgude asjaomaste asutustega tihedate sidemete loomise ja hoidmise tähtsust; ärgitab komisjoni ning CESRi, CEBSi ja CEIOPSi koordineerima tihedalt oma kontakte vastavate poliitiliste ja järelevalveasutustega ja hoidma pädevat parlamendikomisjoni nende kontaktidega kursis ning säilitama nende kontaktide alast dialoogi kõikide sidusrühmadega ELis; kavatseb tugevdada pädeva parlamendikomisjoni kontakte vastavate parlamendikomisjonidega Ameerika Ühendriikide Kongressis ja mujal;

C.   Finantsteenuste tegevuskava järeltegevused

| 22. | märgib, et kui välja arvata veel menetluses olevad seadusandlikud algatused nagu need, mis puudutavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute kapitalinõudeid, edasikindlustamist, maksejõulisust (II), kohustuslikku auditeerimist, rahapesu ning maksete, kliiringu ja arvelduste õiguslikku raamistikku ning korporatsioonide valitsemistava ja äriühinguõiguse valdkonna meetmed koos suure arvu ettevalmistamisel olevate 2. tasandi meetmetega, peaks komisjon esitama üksnes sihipäraseid ning hoolikalt põhjendatud ja hinnatud ettepanekuid, millega kaasneb mõjude analüüs ning põhjendus seadusandlike või mitteseadusandlike vahendite valiku kohta kavatsetud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

22.

märgib, et kui välja arvata veel menetluses olevad seadusandlikud algatused nagu need, mis puudutavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute kapitalinõudeid, edasikindlustamist, maksejõulisust (II), kohustuslikku auditeerimist, rahapesu ning maksete, kliiringu ja arvelduste õiguslikku raamistikku ning korporatsioonide valitsemistava ja äriühinguõiguse valdkonna meetmed koos suure arvu ettevalmistamisel olevate 2. tasandi meetmetega, peaks komisjon esitama üksnes sihipäraseid ning hoolikalt põhjendatud ja hinnatud ettepanekuid, millega kaasneb mõjude analüüs ning põhjendus seadusandlike või mitteseadusandlike vahendite valiku kohta kavatsetud eesmärkide saavutamiseks;

| 23. | märgib ära kattuvate direktiivide olemasolu, mis võivad viia vastuoluliste ja dubleeritud nõueteni; pooldab (tulevastes) õigusaktides funktsionaalset riskipõhist lähenemist, mis tagab erinevate emitentide pakutavatele sarnastele toodetele võrdse mänguruumi; palub komisjonil kasutada ELi direktiivides leiduvaid olemasolevaid läbivaatamisklausleid, et hinnata ja vajaduse korral selles perspektiivis uuendada praegust instrumentide komplekti, eriti kui on olemas konkurentsimoonutuste ja/või õigusliku vaakumi või isegi täitmatajätmise oht; kutsub komisjoni üles tagama finantsteenuste tegevuskava hindamisel või tulevaste ettepanekute välja töötamisel, et selle valdkonna horisontaalsed direktiivid oleksid kooskõlas tarbijakaitse direktiividega; lisaks palub komisjonil seada prioriteediks kõigi õigusaktide muutmine või kõrvaldamine, mis takistavad Euroopa finantsturgude sujuvat toimimist; |
| --- | --- |

23.

märgib ära kattuvate direktiivide olemasolu, mis võivad viia vastuoluliste ja dubleeritud nõueteni; pooldab (tulevastes) õigusaktides funktsionaalset riskipõhist lähenemist, mis tagab erinevate emitentide pakutavatele sarnastele toodetele võrdse mänguruumi; palub komisjonil kasutada ELi direktiivides leiduvaid olemasolevaid läbivaatamisklausleid, et hinnata ja vajaduse korral selles perspektiivis uuendada praegust instrumentide komplekti, eriti kui on olemas konkurentsimoonutuste ja/või õigusliku vaakumi või isegi täitmatajätmise oht; kutsub komisjoni üles tagama finantsteenuste tegevuskava hindamisel või tulevaste ettepanekute välja töötamisel, et selle valdkonna horisontaalsed direktiivid oleksid kooskõlas tarbijakaitse direktiividega; lisaks palub komisjonil seada prioriteediks kõigi õigusaktide muutmine või kõrvaldamine, mis takistavad Euroopa finantsturgude sujuvat toimimist;

| 24. | soovitab läheneda õigusloomele selliselt, et see tagaks ausa konkurentsi eri pakkujate, nende ärimudelite, struktuuride, jaotuskanalite ja mitmekülgsete toodete vahel; |
| --- | --- |

24.

soovitab läheneda õigusloomele selliselt, et see tagaks ausa konkurentsi eri pakkujate, nende ärimudelite, struktuuride, jaotuskanalite ja mitmekülgsete toodete vahel;

| 25. | ärgitab komisjoni kaaluma - temapoolse jätkuva Euroopa varahalduse analüüsi ning erinevat tüüpi varahalduse vahel olevate ähmastuvate eraldusjoonte kontekstis - varahalduse täieliku horisontaalse regulatiivlähenemise vajadust mitte uue eraldiseisva sambana, vaid võimalikult hõlmates ja ühtlustades finantsinstrumentide turgude, UCITSite, tööandja pensioni kogumise asutuste ja elukindlustusdirektiivi asjakohaseid aspekte, et saavutada hästitoimiv, tõeliselt integreerunud, ohutu ja üleilmselt konkurentsivõimeline ühtne varahalduse turg; |
| --- | --- |

25.

ärgitab komisjoni kaaluma - temapoolse jätkuva Euroopa varahalduse analüüsi ning erinevat tüüpi varahalduse vahel olevate ähmastuvate eraldusjoonte kontekstis - varahalduse täieliku horisontaalse regulatiivlähenemise vajadust mitte uue eraldiseisva sambana, vaid võimalikult hõlmates ja ühtlustades finantsinstrumentide turgude, UCITSite, tööandja pensioni kogumise asutuste ja elukindlustusdirektiivi asjakohaseid aspekte, et saavutada hästitoimiv, tõeliselt integreerunud, ohutu ja üleilmselt konkurentsivõimeline ühtne varahalduse turg;

| 26. | palub komisjonil anda hinnang arvukatele riiklikult kehtivatele riskikapitali skeemidele, eelkõige uuenduslike uute ettevõtete ja väikelaenude valdkonnas; toetab kapitalinõude direktiivis tehtud ettepanekut anda neile skeemidele eelistatud käsitlemine; nõuab vastavate reklaami-, järelevalve- ja diskrimineerimist välistavate meetmete väljatöötamist keerulisi skeeme kasutavate investorite piiriüleste kapitali kogumiste ja riskikapitali fondide investeeringute tarvis; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil anda hinnang arvukatele riiklikult kehtivatele riskikapitali skeemidele, eelkõige uuenduslike uute ettevõtete ja väikelaenude valdkonnas; toetab kapitalinõude direktiivis tehtud ettepanekut anda neile skeemidele eelistatud käsitlemine; nõuab vastavate reklaami-, järelevalve- ja diskrimineerimist välistavate meetmete väljatöötamist keerulisi skeeme kasutavate investorite piiriüleste kapitali kogumiste ja riskikapitali fondide investeeringute tarvis;

| 27. | märgib, et eraaktsiate osas on praegu täheldatav hoogne areng, ja palub komisjonil seda arengut silmas pidada, et kogemusteta investoreid olemasolevatest riskidest teavitada ning edendada nii ka läbipaistvuse nõudeid; |
| --- | --- |

27.

märgib, et eraaktsiate osas on praegu täheldatav hoogne areng, ja palub komisjonil seda arengut silmas pidada, et kogemusteta investoreid olemasolevatest riskidest teavitada ning edendada nii ka läbipaistvuse nõudeid;

| 28. | nõuab nende korporatiivstruktuuride analüüsi, mille puhul on tõestatud, et need kätkevad olulisi finants- või süsteemiriske, ning erilise tähelepanu pööramist offshore-konstruktsioonidele (sealhulgas ebasobivas rollis või olukorras kasutatavad eriotstarbelised ühingud); |
| --- | --- |

28.

nõuab nende korporatiivstruktuuride analüüsi, mille puhul on tõestatud, et need kätkevad olulisi finants- või süsteemiriske, ning erilise tähelepanu pööramist offshore-konstruktsioonidele (sealhulgas ebasobivas rollis või olukorras kasutatavad eriotstarbelised ühingud);

| 29. | rõhutab konkurentsipoliitika rolli järelevalve puhul ja finantsturgude toimimise tõhususe edendamise tähtsust Euroopa Liidus; soovitab tungivalt kõikidel volinikel ja direktoraatidel teha tihedamat koostööd ning võtta Euroopa börside võimalikku kontsentratsiooni arvestades ennetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

29.

rõhutab konkurentsipoliitika rolli järelevalve puhul ja finantsturgude toimimise tõhususe edendamise tähtsust Euroopa Liidus; soovitab tungivalt kõikidel volinikel ja direktoraatidel teha tihedamat koostööd ning võtta Euroopa börside võimalikku kontsentratsiooni arvestades ennetavaid meetmeid;

| 30. | soovitab tungivalt komisjonil tegeleda kõikide oluliste olemasolevate piirangutega, mis takistavad piiriüleste finantsteenuste pakkumist kogu Euroopa Liidus, millele näiteks on osutatud Giovannini raportites ning, võttes arvesse liikmesriikide pädevust selles valdkonnas, uurima diskrimineerivate ja konkurentsivastaste maksutõkete kõrvaldamise võimalusi; |
| --- | --- |

30.

soovitab tungivalt komisjonil tegeleda kõikide oluliste olemasolevate piirangutega, mis takistavad piiriüleste finantsteenuste pakkumist kogu Euroopa Liidus, millele näiteks on osutatud Giovannini raportites ning, võttes arvesse liikmesriikide pädevust selles valdkonnas, uurima diskrimineerivate ja konkurentsivastaste maksutõkete kõrvaldamise võimalusi;

| 31. | julgustab liikmesriike tegema edusamme IORP-direktiivi (11) rakendamisel ning looma integreeritud siseturgu täiendavateks pensionifondi investeeringuteks, et suurendada hoiustajate võimalusi ja alternatiive ning pakkuda neile maksimaalset kasu oma investeeringute pealt, pidades meeles selliste skeemide võtmerolli Euroopa turgude integreerimisel ning tõhususe ja likviidsuse tagamisel ning nende kasvavat olulisust sotsiaalkindlustussüsteemide säästvust, pidades silmas asjaolu, et ELi rahvastik on vananemas; |
| --- | --- |

31.

julgustab liikmesriike tegema edusamme IORP-direktiivi (11) rakendamisel ning looma integreeritud siseturgu täiendavateks pensionifondi investeeringuteks, et suurendada hoiustajate võimalusi ja alternatiive ning pakkuda neile maksimaalset kasu oma investeeringute pealt, pidades meeles selliste skeemide võtmerolli Euroopa turgude integreerimisel ning tõhususe ja likviidsuse tagamisel ning nende kasvavat olulisust sotsiaalkindlustussüsteemide säästvust, pidades silmas asjaolu, et ELi rahvastik on vananemas;

| 32. | soovitab komisjonil tugineda Euroopa Parlamendi eelmisel ametiajal vastuvõetud omaalgatuslikele raportitele; nendib huviga, milliseid pingutusi teevad Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon ja CESR läbipaistvuse ja krediidivõime hindamise asutuste juhtimise parandamisel, ja teeb ettepaneku, et komisjon annaks hinnangu nende olukorrale konkurentsireeglite ja võimalike huvide konfliktide suhtes, eesmärgiga kehtestada tunnustuskava äratundmisskeemi välistele krediidihindamisasutustele kapitalinõuete direktiivi eelnõu artikli 81 alusel; kutsub komisjoni üles oma järeldustest Euroopa Parlamendile teatama; |
| --- | --- |

32.

soovitab komisjonil tugineda Euroopa Parlamendi eelmisel ametiajal vastuvõetud omaalgatuslikele raportitele; nendib huviga, milliseid pingutusi teevad Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon ja CESR läbipaistvuse ja krediidivõime hindamise asutuste juhtimise parandamisel, ja teeb ettepaneku, et komisjon annaks hinnangu nende olukorrale konkurentsireeglite ja võimalike huvide konfliktide suhtes, eesmärgiga kehtestada tunnustuskava äratundmisskeemi välistele krediidihindamisasutustele kapitalinõuete direktiivi eelnõu artikli 81 alusel; kutsub komisjoni üles oma järeldustest Euroopa Parlamendile teatama;

| 33. | võtab teadmiseks selle vara väärtuse mahu hüppelise tõusu, mida hallatakse riskifondide ja muude ühiste väärtpaberite hoiustamise toodete raames väljaspool UCITS-direktiivi ulatust; võtab teadmiseks Ameerika Ühendriikide väärtpaberite ja börside komisjoni algatused riskifondide juhtide ja/või nõustajate registreerimiseks ning ärgitab komisjoni kaaluma, kas ELil on vaja rakendada abinõusid; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks selle vara väärtuse mahu hüppelise tõusu, mida hallatakse riskifondide ja muude ühiste väärtpaberite hoiustamise toodete raames väljaspool UCITS-direktiivi ulatust; võtab teadmiseks Ameerika Ühendriikide väärtpaberite ja börside komisjoni algatused riskifondide juhtide ja/või nõustajate registreerimiseks ning ärgitab komisjoni kaaluma, kas ELil on vaja rakendada abinõusid;

| 34. | märgib ära raamatupidamis- ja auditeerimisstandardite reformimise ja sujuvamaks muutmise äärmise tähtsuse; rõhutab eetilise ja vastutustundliku käitumise vajadust mitte üksnes audiitorite, vaid ka investeerimispankade, advokaadibüroode ja teiste puhul, kes nõustavad äriühinguid finantsjuhtimise ja raamatupidamistavade alal; ootab korporatsioonide valitsemistava tegevuskava (KOM(2003)0284) edasiarendamist; pooldab korporatsioonide valitsemistava riiklike seadustike lähenemist põhimõttel “täida või selgita”; tervitab Euroopa korporatsioonide valitsemistava foorumi loomist; |
| --- | --- |

34.

märgib ära raamatupidamis- ja auditeerimisstandardite reformimise ja sujuvamaks muutmise äärmise tähtsuse; rõhutab eetilise ja vastutustundliku käitumise vajadust mitte üksnes audiitorite, vaid ka investeerimispankade, advokaadibüroode ja teiste puhul, kes nõustavad äriühinguid finantsjuhtimise ja raamatupidamistavade alal; ootab korporatsioonide valitsemistava tegevuskava (KOM(2003)0284) edasiarendamist; pooldab korporatsioonide valitsemistava riiklike seadustike lähenemist põhimõttel “täida või selgita”; tervitab Euroopa korporatsioonide valitsemistava foorumi loomist;

| 35. | palub komisjonil teha erinevates liikmesriikides jaefinantsteenuste eriti pangandusteenuste laiaulatusliku uuringu, milles tehakse kindlaks peamised edasise integreerumise tõkked, sealhulgas kultuurilised või sotsiaalsed erinevused; nendib, et vähene piiriülene aktiivsus ei tähenda konkurentsi puudumist riikide jaeturgudel; tunnustab ka asutamisvabaduse tähtsust turuosalistele mitmetel erinevatel riiklikel jaeteenuste turgudel kõrge aktiivsuse võimaldamisel, isegi kui piiriülene kaubandus on piiratud; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil teha erinevates liikmesriikides jaefinantsteenuste eriti pangandusteenuste laiaulatusliku uuringu, milles tehakse kindlaks peamised edasise integreerumise tõkked, sealhulgas kultuurilised või sotsiaalsed erinevused; nendib, et vähene piiriülene aktiivsus ei tähenda konkurentsi puudumist riikide jaeturgudel; tunnustab ka asutamisvabaduse tähtsust turuosalistele mitmetel erinevatel riiklikel jaeteenuste turgudel kõrge aktiivsuse võimaldamisel, isegi kui piiriülene kaubandus on piiratud;

| 36. | leiab, et liikmesriikidel on pikaajalised ja mitmekülgsed tarbijakaitsetraditsioonid; märgib, et finantsteenuste sektor püüdleb minimaalse ühtlustamise poole, samal ajal kui teatud osalised, eriti pangandussektor, pooldavad suunatud ühtlustamist, saavutamaks ühtset mänguruumi; ärgitab seega komisjoni korraldama arutelu Euroopa Liidu finantsteenuste turu alusstruktuuri üle, pidades silmas tarbijate ja osaliste huve ning Euroopa üleilmset konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

36.

leiab, et liikmesriikidel on pikaajalised ja mitmekülgsed tarbijakaitsetraditsioonid; märgib, et finantsteenuste sektor püüdleb minimaalse ühtlustamise poole, samal ajal kui teatud osalised, eriti pangandussektor, pooldavad suunatud ühtlustamist, saavutamaks ühtset mänguruumi; ärgitab seega komisjoni korraldama arutelu Euroopa Liidu finantsteenuste turu alusstruktuuri üle, pidades silmas tarbijate ja osaliste huve ning Euroopa üleilmset konkurentsivõimet;

| 37. | märgib, et Interneti ja e-panganduse areng võib suurendada nõudlust piiriüleste finantsteenuste järele; palub komisjonil hinnata finantsteenuste kaugturustuse direktiivi (12) rakendamist ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

37.

märgib, et Interneti ja e-panganduse areng võib suurendada nõudlust piiriüleste finantsteenuste järele; palub komisjonil hinnata finantsteenuste kaugturustuse direktiivi (12) rakendamist ja tulemuslikkust;

| 38. | märgib, et kuigi nõudlus piiriüleste finantsteenuste järele on üldiselt vähene, on siiski teatud rahvusvaheliselt liikuvamate tarbijarühmade puhul, näiteks piiriülesed pendeldajad või kodumaalt lahkunud isikud, nõudlus neile harjumuspäraste finantsteenuste toodete järele suur; on arvamusel, et niisuguste isikurühmade ja eesmärkide jaoks võivad teatud võimalusi pakkuda üleeuroopalised eriskeemid, mis põhinevad ühtsel 26. Euroopa režiimil (sarnane nt Euroopa äriühingu statuudiga); palub komisjonil hinnata selliste režiimide teostatavust; |
| --- | --- |

38.

märgib, et kuigi nõudlus piiriüleste finantsteenuste järele on üldiselt vähene, on siiski teatud rahvusvaheliselt liikuvamate tarbijarühmade puhul, näiteks piiriülesed pendeldajad või kodumaalt lahkunud isikud, nõudlus neile harjumuspäraste finantsteenuste toodete järele suur; on arvamusel, et niisuguste isikurühmade ja eesmärkide jaoks võivad teatud võimalusi pakkuda üleeuroopalised eriskeemid, mis põhinevad ühtsel 26. Euroopa režiimil (sarnane nt Euroopa äriühingu statuudiga); palub komisjonil hinnata selliste režiimide teostatavust;

| 39. | on teadlik asjaolust, et finantsteenuste valdkonnas ühtsest turust tulenev võimalik kasu teiste tarbijarühmade jaoks sõltub välis- ja kodumaiste pakkujate tegevusest tarbijate koduturul; märgib, et tugevam konkurents ei tohiks viia klientide finantstõrjutusele; järeldab, et põhilised finantsteenused peaksid jääma kättesaadavaks ja taskukohaseks igale Euroopa kodanikule; palub komisjoni hinnata olukorda liikmesriikides; |
| --- | --- |

39.

on teadlik asjaolust, et finantsteenuste valdkonnas ühtsest turust tulenev võimalik kasu teiste tarbijarühmade jaoks sõltub välis- ja kodumaiste pakkujate tegevusest tarbijate koduturul; märgib, et tugevam konkurents ei tohiks viia klientide finantstõrjutusele; järeldab, et põhilised finantsteenused peaksid jääma kättesaadavaks ja taskukohaseks igale Euroopa kodanikule; palub komisjoni hinnata olukorda liikmesriikides;

*

- *

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

40.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

(2)  ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.

(3)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

(4)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

(5)  EÜT L 41, 13.2.2002, lk 20.

(6)  EÜT L 41, 13.2.2002, lk 35.

(7)  EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3.

(8)  ELT C 25 E, 29.1.2004, lk 394.

(9)  ELT C 92 E, 16.4.2004, lk 407.

(10)  ELT C 97 E, 22.4.2004, lk 117.

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/41/EÜ tööandja pensioniinstitutsioonide tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 235, 23.9.2003, lk 10).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/65/EÜ, milles käsitletakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 16).

P6_TA(2005)0154

Püsivad orgaanilised saasteained

Euroopa Parlamendi resolutsioon ELi strateegia kohta Punta del Estes toimuval püsivate orgaaniliste saasteainete konverentsil

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 22. mai 2001. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni ning eelseisvat esimest osapoolte konverentsi (COP-1), mis toimub 2.-6. mail 2005 Punta del Estes, Uruguais; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. mai 2001. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni ning eelseisvat esimest osapoolte konverentsi (COP-1), mis toimub 2.-6. mail 2005 Punta del Estes, Uruguais;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel vastavalt kodukorra artiklile 108 esitatud suuliselt vastatavat küsimust B6-0171/2005 ning nõukogu ja komisjoni avaldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel vastavalt kodukorra artiklile 108 esitatud suuliselt vastatavat küsimust B6-0171/2005 ning nõukogu ja komisjoni avaldusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5;

| A. | arvestades, et Stockholmi konventsioon jõustus 17. mail 2004; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Stockholmi konventsioon jõustus 17. mail 2004;

| B. | arvestades, et Euroopa Ühendus ratifitseeris Stockholmi konventsiooni 16. novembril 2004 (1) ning samuti on selle ratifitseerinud enamik liikmesriike, kaasa arvatud uued liikmesriigid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Ühendus ratifitseeris Stockholmi konventsiooni 16. novembril 2004 (1) ning samuti on selle ratifitseerinud enamik liikmesriike, kaasa arvatud uued liikmesriigid;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu Stockholmi konventsiooni rakendamiseks vajalikud õigusaktid (2) ja demonstreerinud sellega kohustust likvideerida püsivaid orgaanilisi saasteaineid nii palju kui võimalik; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu Stockholmi konventsiooni rakendamiseks vajalikud õigusaktid (2) ja demonstreerinud sellega kohustust likvideerida püsivaid orgaanilisi saasteaineid nii palju kui võimalik;

| D. | arvestades, et esimene osapoolte konverents valmistab ette tulevasi osapoolte konverentse ning arvestades, et esimese osapoolte konverentsi käigus arutatakse ja võetakse vastu otsused paljude tähtsate teemade kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et esimene osapoolte konverents valmistab ette tulevasi osapoolte konverentse ning arvestades, et esimese osapoolte konverentsi käigus arutatakse ja võetakse vastu otsused paljude tähtsate teemade kohta;

| E. | arvestades, et Stockholmi konventsioon ei ole staatiline õigusakt, vaid tagab mehhanismi uute ainete lisamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Stockholmi konventsioon ei ole staatiline õigusakt, vaid tagab mehhanismi uute ainete lisamiseks;

| 1. | nõuab tungivalt, et EL osaleks läbirääkimistel aktiivselt tõhusa koostöö kaudu komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et EL osaleks läbirääkimistel aktiivselt tõhusa koostöö kaudu komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel;

| 2. | usub, et konverents pakub hea võimaluse ambitsioonikate eesmärkide püstitamiseks meetmete võtmisel, mille eesmärk on eelkõige tahtlikult toodetud püsivate orgaaniliste saasteainete tootmise, turuleviimise ja kasutamise likvideerimine; |
| --- | --- |

2.

usub, et konverents pakub hea võimaluse ambitsioonikate eesmärkide püstitamiseks meetmete võtmisel, mille eesmärk on eelkõige tahtlikult toodetud püsivate orgaaniliste saasteainete tootmise, turuleviimise ja kasutamise likvideerimine;

| 3. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et esimese osapoolte konverentsi käigus vastu võetud otsused kindlustaksid konventsiooni efektiivse rakendamise ja edasise arendamise, ning et nimetatud otsused oleksid kooskõlas ühenduse keskkonna- ja arengupoliitika eesmärkide ja õigusaktidega; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et esimese osapoolte konverentsi käigus vastu võetud otsused kindlustaksid konventsiooni efektiivse rakendamise ja edasise arendamise, ning et nimetatud otsused oleksid kooskõlas ühenduse keskkonna- ja arengupoliitika eesmärkide ja õigusaktidega;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid seaksid eelkõige eesmärgiks tagada, et






  a) | spetsiifilisi erandeid konventsiooni lisas A loetletud ainetest lubatakse üksnes erakorralistel ja hästipõhjendatud juhtudel; |
| --- | --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid seaksid eelkõige eesmärgiks tagada, et

a)

spetsiifilisi erandeid konventsiooni lisas A loetletud ainetest lubatakse üksnes erakorralistel ja hästipõhjendatud juhtudel;

| b) | malaariapiirkondades asuvad riigid saavad piisavat rahalist abi DDT asendamiseks ohutute ja efektiivsete alternatiivsete ainetega vastavalt hästi koostatud ajakavale, et saavutada DDT kasutamise alaline keeld niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

b)

malaariapiirkondades asuvad riigid saavad piisavat rahalist abi DDT asendamiseks ohutute ja efektiivsete alternatiivsete ainetega vastavalt hästi koostatud ajakavale, et saavutada DDT kasutamise alaline keeld niipea kui võimalik;

| c) | võetakse vastu suunised “parimate keskkonnatavade” ja “parimate kasutusel olevate tehniliste võtete” propageerimiseks, et vähendada ja elimineerida tahtmatult toodetud püsivad orgaanilised saasteained, eriti dioksiinide ja furaanide heitmist keskkonda; |
| --- | --- |

c)

võetakse vastu suunised “parimate keskkonnatavade” ja “parimate kasutusel olevate tehniliste võtete” propageerimiseks, et vähendada ja elimineerida tahtmatult toodetud püsivad orgaanilised saasteained, eriti dioksiinide ja furaanide heitmist keskkonda;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid ELi õiglase geograafilise esindatuse püsivate orgaaniliste saasteainete järelevalvekomisjonis, nagu saavutati Rotterdami konventsiooniga; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid ELi õiglase geograafilise esindatuse püsivate orgaaniliste saasteainete järelevalvekomisjonis, nagu saavutati Rotterdami konventsiooniga;

| 6. | usub, et Ülemaailmne Keskkonnafond peaks olema jätkuvalt peamine üksus, kellele on usaldatud finantsmehhanismi juhtimine, eelkõige vähimarenenud maade toetamisel püstitatud eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

6.

usub, et Ülemaailmne Keskkonnafond peaks olema jätkuvalt peamine üksus, kellele on usaldatud finantsmehhanismi juhtimine, eelkõige vähimarenenud maade toetamisel püstitatud eesmärkide saavutamisel;

| 7. | usub, et Rotterdami, Stockholmi ja Baseli konventsioonide sätete ühenduse tasandil rakendamisel ning ühenduse osalemisel kemikaalide rahvusvahelise kasutamise strateegilise lähenemisviisi (SAICM) arendamisel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raames tuleb tagada kooskõlastatus ja sidusus; |
| --- | --- |

7.

usub, et Rotterdami, Stockholmi ja Baseli konventsioonide sätete ühenduse tasandil rakendamisel ning ühenduse osalemisel kemikaalide rahvusvahelise kasutamise strateegilise lähenemisviisi (SAICM) arendamisel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raames tuleb tagada kooskõlastatus ja sidusus;

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid koostaksid sobivad juhised riiklike rakenduskavade väljatöötamiseks; nõuab tungivalt, et need riigid, kes seda veel teinud ei ole, arendaksid oma riiklikud rakenduskavad välja võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid koostaksid sobivad juhised riiklike rakenduskavade väljatöötamiseks; nõuab tungivalt, et need riigid, kes seda veel teinud ei ole, arendaksid oma riiklikud rakenduskavad välja võimalikult kiiresti;

| 9. | usub, et EÜ delegatsiooni kuuluvatel Euroopa Parlamendi liikmetel tuleb anda oluline panus ja eeldab seetõttu, et neil on vähemalt vaatleja staatuses, kas siis sõnavõtuõigusega või ilma, juurdepääs EÜ koordineerimiskoosolekutele Punta del Estes; |
| --- | --- |

9.

usub, et EÜ delegatsiooni kuuluvatel Euroopa Parlamendi liikmetel tuleb anda oluline panus ja eeldab seetõttu, et neil on vähemalt vaatleja staatuses, kas siis sõnavõtuõigusega või ilma, juurdepääs EÜ koordineerimiskoosolekutele Punta del Estes;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ja ÜRO Keskkonnaprogrammi sekretariaadile palvega saata see edasi kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ja ÜRO Keskkonnaprogrammi sekretariaadile palvega saata see edasi kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed.

---

(1)  14. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/.../EÜ (seni avaldamata), esitatud 16. novembril 2004.

(2)  29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta, millega muudetakse direktiivi 79/117/EÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7; parandus OJ L 229, 29.6.2004, lk 5); 28. jaanuari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 304/2003 ohtlike kemikaalide eksportimise ja importimise kohta (ELT L 63, 6.3.2003, lk 1); nõukogu 16. septembri 1996. aasta direktiiv 96/59/EÜ polüklooritud bifenüülide ja polüklooritud terfenüülide (PCB/PCT) kõrvaldamise kohta (EÜT L 243, 24.9.1996, lk 31).

---