# Eiropas Savienības C 219/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.219.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 219 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 24. jūlijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.219.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 219

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 24. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2012/C 219/01 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Austrijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas stabilitātes programmu 2011.–2016. gadam | 1 |
| 2012/C 219/02 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Beļģijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam | 5 |
| 2012/C 219/03 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Bulgārijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam | 9 |
| 2012/C 219/04 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Kipras 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam | 13 |
| 2012/C 219/05 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Čehijas Republikas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas konverģences programmu 2012.–2015. gadam | 17 |
| 2012/C 219/06 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Dānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam | 21 |
| 2012/C 219/07 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Igaunijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam | 25 |
| 2012/C 219/08 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Somijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam | 28 |
| 2012/C 219/09 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Francijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas stabilitātes programmu 2012.–2016. gadam | 31 |
| 2012/C 219/10 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Vācijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas stabilitātes programmu 2012.–2016. gadam | 35 |
| 2012/C 219/11 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Grieķijas 2012. gada valsts reformu programmu | 38 |
| 2012/C 219/12 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Ungārijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam | 40 |
| 2012/C 219/13 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Īrijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam | 44 |
| 2012/C 219/14 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Itālijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam | 46 |
| 2012/C 219/15 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Latvijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam | 50 |
| 2012/C 219/16 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Lietuvas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas konverģences programmu 2012.–2015. gadam | 54 |
| 2012/C 219/17 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Luksemburgas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam | 58 |
| 2012/C 219/18 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Maltas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam | 61 |
| 2012/C 219/19 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Polijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam | 65 |
| 2012/C 219/20 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Portugāles 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles stabilitātes programmu 2012.–2016. gadam | 69 |
| 2012/C 219/21 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Rumānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam | 72 |
| 2012/C 219/22 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Slovākijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam | 74 |
| 2012/C 219/23 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Slovēnijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam | 77 |
| 2012/C 219/24 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Spānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam | 81 |
| 2012/C 219/25 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Zviedrijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam | 85 |
| 2012/C 219/26 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Nīderlandes 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam | 88 |
| 2012/C 219/27 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Apvienotās Karalistes 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2012.–2017. gadam | 91 |
| 2012/C 219/28 | Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu īstenošanu dalībvalstīs, kuru naudas vienība ir euro | 95 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2012/C 219/01

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Austrijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas stabilitātes programmu 2011.–2016. gadam

1

2012/C 219/02

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Beļģijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

5

2012/C 219/03

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Bulgārijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

9

2012/C 219/04

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Kipras 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

13

2012/C 219/05

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Čehijas Republikas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

17

2012/C 219/06

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Dānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

21

2012/C 219/07

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Igaunijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

25

2012/C 219/08

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Somijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

28

2012/C 219/09

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Francijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas stabilitātes programmu 2012.–2016. gadam

31

2012/C 219/10

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Vācijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas stabilitātes programmu 2012.–2016. gadam

35

2012/C 219/11

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Grieķijas 2012. gada valsts reformu programmu

38

2012/C 219/12

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Ungārijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

40

2012/C 219/13

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Īrijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

44

2012/C 219/14

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Itālijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

46

2012/C 219/15

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Latvijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

50

2012/C 219/16

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Lietuvas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

54

2012/C 219/17

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Luksemburgas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

58

2012/C 219/18

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Maltas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

61

2012/C 219/19

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Polijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

65

2012/C 219/20

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Portugāles 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles stabilitātes programmu 2012.–2016. gadam

69

2012/C 219/21

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Rumānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

72

2012/C 219/22

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Slovākijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

74

2012/C 219/23

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Slovēnijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

77

2012/C 219/24

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Spānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

81

2012/C 219/25

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Zviedrijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

85

2012/C 219/26

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Nīderlandes 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

88

2012/C 219/27

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par Apvienotās Karalistes 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2012.–2017. gadam

91

2012/C 219/28

Padomes Ieteikums (2012. gada 10. jūlijs) par ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu īstenošanu dalībvalstīs, kuru naudas vienība ir euro

95

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2012/C 219/29 | Paskaidrojumi — Pavaddokuments Padomes ieteikumiem dalībvalstīm 2012. gada Eiropas pusgadā | 98 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2012/C 219/29

Paskaidrojumi — Pavaddokuments Padomes ieteikumiem dalībvalstīm 2012. gada Eiropas pusgadā

98

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Austrijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas stabilitātes programmu 2011.–2016. gadam

2012/C 219/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gadam) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gadam) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Austrijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Austrijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Austrijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Austrijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā Austriju neidentificēja kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā Austriju neidentificēja kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (9) | Austrija 2012. gada 24. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2016. gadam, un 2012. gada 25. aprīlī – savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(9)

Austrija 2012. gada 24. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2016. gadam, un 2012. gada 25. aprīlī – savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs 2012. un 2013. gadam ir piesardzīgs. Scenārijs 2014.–2016. gadam kļūst optimistiskāks, prognozējot vidējo IKP pieaugumu 2,1 % apmērā, un tas pastāvīgi pārsniedz potenciālās izaugsmes pašreizējās aplēses. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2013. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu un līdz 2016. gadam īstenot vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM). Stabilitātes programmā VTM no mērķa panākt līdzsvarotu budžetu uzņēmējdarbības ciklā mainīts par mērķi panākt strukturālo budžeta deficītu 0,45 % apmērā no IKP, un tas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Prognozētā pārmērīga budžeta deficīta novēršana atbilst termiņam, kas noteikts Padomes ieteikumā, kurš saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (“PDNP”) izdots 2009. gada decembrī. Tomēr, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), plānotais gada vidējais fiskālo pasākumu apjoms 0,5 % apmērā no IKP laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam ir mazāks nekā Padomes ieteiktie 0,75 % no IKP. Paredzētais strukturālais progress VTM sasniegšanā 2015. gadā ir pietiekams, bet 2014. un 2016. gadā mazāks nekā Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktais kritērijs 0,5 % no IKP gadā. Tomēr 2014. un 2015. gadam prognozētais valsts izdevumu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionārus ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam. Neraugoties uz to, fiskālo mērķu īstenošanu apdraud riski gan budžeta ieņēmumu, gan izdevumu pusē. Piemēram, ir sarežģīti skaitliski izteikt dažu pasākumu ietekmi uz budžetu, jo tā atkarīga no atsevišķiem īstenošanas aspektiem. Pagaidām nav pieejama sīkāka informācija par finanšu darījumu nodokli, jo vēl nav panākta vienošanās par tiesību aktiem. Nav izvirzītas prognozes par izdevumu samazināšanu vietējā mērogā. Stabilitātes programmā izteiktas prognozes, ka parāda attiecība pret IKP, kas 2011. gada beigās bija 72,2 %, augstāko punktu 75,3 % apmērā sasniegs 2013. gadā un pēc tam pakāpeniski nokritīsies līdz 70,6 % 2016. gadā. Attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes pakta parāda samazināšanas kritēriju Austrijā 2014.–2016. gadā būs pārejas laiks, un stabilitātes programmā izklāstītie plāni varētu nodrošināt pietiekamu progresu parāda samazināšanas kritērija sasniegšanā. Tomēr šo prognozi apdraud riski, kas saistīti ar tādu valsts uzņēmumu pieaugošo parādu, kas klasificēti ārpus vispārējās valdības sektora, un ar iespējamiem turpmākiem apgrūtinājumiem, kas izriet no valdības atbalsta banku nozarei. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs 2012. un 2013. gadam ir piesardzīgs. Scenārijs 2014.–2016. gadam kļūst optimistiskāks, prognozējot vidējo IKP pieaugumu 2,1 % apmērā, un tas pastāvīgi pārsniedz potenciālās izaugsmes pašreizējās aplēses. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2013. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu un līdz 2016. gadam īstenot vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM). Stabilitātes programmā VTM no mērķa panākt līdzsvarotu budžetu uzņēmējdarbības ciklā mainīts par mērķi panākt strukturālo budžeta deficītu 0,45 % apmērā no IKP, un tas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Prognozētā pārmērīga budžeta deficīta novēršana atbilst termiņam, kas noteikts Padomes ieteikumā, kurš saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (“PDNP”) izdots 2009. gada decembrī. Tomēr, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), plānotais gada vidējais fiskālo pasākumu apjoms 0,5 % apmērā no IKP laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam ir mazāks nekā Padomes ieteiktie 0,75 % no IKP. Paredzētais strukturālais progress VTM sasniegšanā 2015. gadā ir pietiekams, bet 2014. un 2016. gadā mazāks nekā Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktais kritērijs 0,5 % no IKP gadā. Tomēr 2014. un 2015. gadam prognozētais valsts izdevumu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionārus ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam. Neraugoties uz to, fiskālo mērķu īstenošanu apdraud riski gan budžeta ieņēmumu, gan izdevumu pusē. Piemēram, ir sarežģīti skaitliski izteikt dažu pasākumu ietekmi uz budžetu, jo tā atkarīga no atsevišķiem īstenošanas aspektiem. Pagaidām nav pieejama sīkāka informācija par finanšu darījumu nodokli, jo vēl nav panākta vienošanās par tiesību aktiem. Nav izvirzītas prognozes par izdevumu samazināšanu vietējā mērogā. Stabilitātes programmā izteiktas prognozes, ka parāda attiecība pret IKP, kas 2011. gada beigās bija 72,2 %, augstāko punktu 75,3 % apmērā sasniegs 2013. gadā un pēc tam pakāpeniski nokritīsies līdz 70,6 % 2016. gadā. Attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes pakta parāda samazināšanas kritēriju Austrijā 2014.–2016. gadā būs pārejas laiks, un stabilitātes programmā izklāstītie plāni varētu nodrošināt pietiekamu progresu parāda samazināšanas kritērija sasniegšanā. Tomēr šo prognozi apdraud riski, kas saistīti ar tādu valsts uzņēmumu pieaugošo parādu, kas klasificēti ārpus vispārējās valdības sektora, un ar iespējamiem turpmākiem apgrūtinājumiem, kas izriet no valdības atbalsta banku nozarei.

| (11) | Pieņemot jaunāko fiskālās konsolidācijas pasākumu kopumu, Austrija ir nospraudusi virzienu uz ilgtspējīgāku publisko finanšu nodrošināšanu. Tomēr šo kopumu veidojošie pasākumi neietver pietiekamu fiskālo attiecību pilnveidošanu starp federālo valdību un reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kas plaši atzīta par nozīmīgu iespējamo ietaupījumu avotu. Starp federālo valdību un reģionālajām pašvaldībām ir panākta principiāla vienošanās par veselības aprūpes finansējuma centralizāciju, tomēr vēl jārisina sarunas par konkrētākiem vienošanās aspektiem. |
| --- | --- |

(11)

Pieņemot jaunāko fiskālās konsolidācijas pasākumu kopumu, Austrija ir nospraudusi virzienu uz ilgtspējīgāku publisko finanšu nodrošināšanu. Tomēr šo kopumu veidojošie pasākumi neietver pietiekamu fiskālo attiecību pilnveidošanu starp federālo valdību un reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kas plaši atzīta par nozīmīgu iespējamo ietaupījumu avotu. Starp federālo valdību un reģionālajām pašvaldībām ir panākta principiāla vienošanās par veselības aprūpes finansējuma centralizāciju, tomēr vēl jārisina sarunas par konkrētākiem vienošanās aspektiem.

| (12) | Lai palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu, Austrija veikusi reformas, kuru galvenais mērķis ir ierobežot invaliditātes pensiju shēmas pieejamību. Nav izskatīts jautājums par ātrāku likumā noteiktā pensionēšanās vecuma saskaņošanu starp vīriešiem un sievietēm, kas pašlaik paredzēta 2024.–2033. gadā. Vēl vairāk jāpaplašina gados vecāku darba ņēmēju nodarbināmība un jāuzlabo aktīvu vecumdienu kultūra uzņēmumos. Ierosinātie pasākumi var izrādīties nepietiekami tālejoši, lai ilgtspējīgi palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu. |
| --- | --- |

(12)

Lai palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu, Austrija veikusi reformas, kuru galvenais mērķis ir ierobežot invaliditātes pensiju shēmas pieejamību. Nav izskatīts jautājums par ātrāku likumā noteiktā pensionēšanās vecuma saskaņošanu starp vīriešiem un sievietēm, kas pašlaik paredzēta 2024.–2033. gadā. Vēl vairāk jāpaplašina gados vecāku darba ņēmēju nodarbināmība un jāuzlabo aktīvu vecumdienu kultūra uzņēmumos. Ierosinātie pasākumi var izrādīties nepietiekami tālejoši, lai ilgtspējīgi palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu.

| (13) | Austrijas darba tirgus ir darbojies ļoti labi, kā liecina zemākais bezdarba līmenis Savienībā 2010. un 2011. gadā. Tomēr tiek prognozēts, ka Austrijas darbaspēka potenciāls pēc 2020. gada samazināsies. Tāpēc Austrijai būs jātiecas pilnvērtīgi izmantot darbspējīgā vecuma iedzīvotāju potenciālu, risinot problēmas, kas saistītas ar gados vecāku darba ņēmēju zemo nodarbinātības līmeni un plaši izplatīto priekšlaicīgas pensionēšanās un invaliditātes pensiju shēmu izmantošanu, nodokļu un sociālās nodrošināšanas lielo slogu, kas gulstas uz darbaspēka ienākumiem, un sieviešu samērā lielo īpatsvaru zemu atalgota un nepilnas slodzes darba sektoros. Turklāt nepietiekama izglītības līmeņa vai ārvalstīs gūto prasmju atzīšanas sarežģījumu dēļ netiek pilnībā izmantots migrantu izcelsmes iedzīvotāju potenciāls. Kā liecina ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) rādītāji, izglītības rezultāti ir zem ES vidējā līmeņa, un sociālekonomisko apstākļu ietekme uz izglītības līmeni ir īpaši liela. Pastāvīgi pieaugošais studentu skaits lielas ienākošās mobilitātes (“masu augstskola”) un augsta priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītāja (aptuveni 40 %) dēļ līdz ar ievērojamu finansējuma trūkumu aizvien ir galvenās problēmas. |
| --- | --- |

(13)

Austrijas darba tirgus ir darbojies ļoti labi, kā liecina zemākais bezdarba līmenis Savienībā 2010. un 2011. gadā. Tomēr tiek prognozēts, ka Austrijas darbaspēka potenciāls pēc 2020. gada samazināsies. Tāpēc Austrijai būs jātiecas pilnvērtīgi izmantot darbspējīgā vecuma iedzīvotāju potenciālu, risinot problēmas, kas saistītas ar gados vecāku darba ņēmēju zemo nodarbinātības līmeni un plaši izplatīto priekšlaicīgas pensionēšanās un invaliditātes pensiju shēmu izmantošanu, nodokļu un sociālās nodrošināšanas lielo slogu, kas gulstas uz darbaspēka ienākumiem, un sieviešu samērā lielo īpatsvaru zemu atalgota un nepilnas slodzes darba sektoros. Turklāt nepietiekama izglītības līmeņa vai ārvalstīs gūto prasmju atzīšanas sarežģījumu dēļ netiek pilnībā izmantots migrantu izcelsmes iedzīvotāju potenciāls. Kā liecina ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) rādītāji, izglītības rezultāti ir zem ES vidējā līmeņa, un sociālekonomisko apstākļu ietekme uz izglītības līmeni ir īpaši liela. Pastāvīgi pieaugošais studentu skaits lielas ienākošās mobilitātes (“masu augstskola”) un augsta priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītāja (aptuveni 40 %) dēļ līdz ar ievērojamu finansējuma trūkumu aizvien ir galvenās problēmas.

| (14) | Austrijā ir labvēlīga situācija konkurētspējas un ražīguma ziņā. Tomēr vairākās jomās to skar dažas strukturālas nepilnības, kas var kaitēt ilgtermiņa izaugsmes potenciālam. Konkurence pakalpojumu nozarē nav spējusi īpaši atbalstīt iekšzemes pieprasījumu. Nav risinātas problēmas, kuras saistītas ar augstajām cenām par piekļuvi tīklam un nostabilizējušos uzņēmumu traucējošo darbību, kas liek šķēršļus iekļuvei tirgū un kavē konkurenci un inovāciju. Vēl aizvien pastāv nepamatoti liberālo profesiju ierobežojumi. Regulēto profesiju skaits, ko Austrija paziņojusi Komisijai, krietni pārsniedz ES vidējo rādītāju. Jāvērtē šo profesiju regulējuma pamatotība un samērīgums. Nav bijis manāmu panākumu saistībā ar Austrijas apņemšanos nostiprināt federālo konkurences iestādi. Pieņemot “horizontālu” tiesību aktu un veicot tiesību aktu grozījumus provinču līmenī, beidzot ir īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (6) (“Pakalpojumu direktīva”), ko Padome ieteikusi 2011. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Austrijā ir labvēlīga situācija konkurētspējas un ražīguma ziņā. Tomēr vairākās jomās to skar dažas strukturālas nepilnības, kas var kaitēt ilgtermiņa izaugsmes potenciālam. Konkurence pakalpojumu nozarē nav spējusi īpaši atbalstīt iekšzemes pieprasījumu. Nav risinātas problēmas, kuras saistītas ar augstajām cenām par piekļuvi tīklam un nostabilizējušos uzņēmumu traucējošo darbību, kas liek šķēršļus iekļuvei tirgū un kavē konkurenci un inovāciju. Vēl aizvien pastāv nepamatoti liberālo profesiju ierobežojumi. Regulēto profesiju skaits, ko Austrija paziņojusi Komisijai, krietni pārsniedz ES vidējo rādītāju. Jāvērtē šo profesiju regulējuma pamatotība un samērīgums. Nav bijis manāmu panākumu saistībā ar Austrijas apņemšanos nostiprināt federālo konkurences iestādi. Pieņemot “horizontālu” tiesību aktu un veicot tiesību aktu grozījumus provinču līmenī, beidzot ir īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (6) (“Pakalpojumu direktīva”), ko Padome ieteikusi 2011. gadā.

| (15) | Austrijas finanšu sektors saskaras ar īpaši lielām grūtībām, kas saistītas ar Austrijas banku lielo risku Viduseiropas, Austrumeiropas un Dienvidaustrumeiropas valstīs, jo dažās no šīm ekonomikām aktīvu kvalitāte vēl joprojām var pasliktināties. Pirms pieņemt politiskus lēmumus ar pārrobežu ietekmi, jāveic informācijas apmaiņa un koordinācija ar uzņēmējvalsts uzraudzības iestādēm. Atbildīgajām iestādēm arī turpmāk rūpīgi jāpārrauga un jārestrukturē bankas, kuras saņem valsts sektora atbalstu, īpaši nacionalizētās kredītiestādes. |
| --- | --- |

(15)

Austrijas finanšu sektors saskaras ar īpaši lielām grūtībām, kas saistītas ar Austrijas banku lielo risku Viduseiropas, Austrumeiropas un Dienvidaustrumeiropas valstīs, jo dažās no šīm ekonomikām aktīvu kvalitāte vēl joprojām var pasliktināties. Pirms pieņemt politiskus lēmumus ar pārrobežu ietekmi, jāveic informācijas apmaiņa un koordinācija ar uzņēmējvalsts uzraudzības iestādēm. Atbildīgajām iestādēm arī turpmāk rūpīgi jāpārrauga un jārestrukturē bankas, kuras saņem valsts sektora atbalstu, īpaši nacionalizētās kredītiestādes.

| (16) | Austrija uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā pausto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu un publisko finanšu ilgtspējības veicināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ņemti vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(16)

Austrija uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā pausto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu un publisko finanšu ilgtspējības veicināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ņemti vērā ieteikumos.

| (17) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija veikusi Austrijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai šo programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Austrijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā nepieciešamību nostiprināt Eiropas Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu atspoguļoti turpmāk 1. līdz 7. ieteikumā. |
| --- | --- |

(17)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija veikusi Austrijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai šo programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Austrijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā nepieciešamību nostiprināt Eiropas Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu atspoguļoti turpmāk 1. līdz 7. ieteikumā.

| (18) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Austrijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Īstenot 2012. gada budžetu, kā paredzēts, un nostiprināt un strikti īstenot budžeta stratēģiju 2013. gadam un pēc tam; pietiekami precizēt pasākumus (jo īpaši vietējā līmenī), kuru mērķis ir nodrošināt pārmērīga budžeta deficīta savlaicīgu novēršanu un īstenot Padomes ieteikumos saskaņā ar PDNP norādīto gada vidējo strukturālo korekciju. Pēc tam nodrošināt atbilstīgu strukturālo korekciju, lai pietiekami pietuvinātos VTM, tostarp izpildītu izdevumu kritēriju. |
| --- | --- |

1.

Īstenot 2012. gada budžetu, kā paredzēts, un nostiprināt un strikti īstenot budžeta stratēģiju 2013. gadam un pēc tam; pietiekami precizēt pasākumus (jo īpaši vietējā līmenī), kuru mērķis ir nodrošināt pārmērīga budžeta deficīta savlaicīgu novēršanu un īstenot Padomes ieteikumos saskaņā ar PDNP norādīto gada vidējo strukturālo korekciju. Pēc tam nodrošināt atbilstīgu strukturālo korekciju, lai pietiekami pietuvinātos VTM, tostarp izpildītu izdevumu kritēriju.

| 2. | Veikt turpmākus pasākumus valsts budžeta sistēmas nostiprināšanai, sakārtojot atbildību federālās valdības un reģionālo un vietējo pašvaldību līmenī, jo īpaši īstenojot konkrētas reformas, kuru mērķis ir uzlabot veselības aprūpes un izglītības organizāciju, finansēšanu un efektivitāti. |
| --- | --- |

2.

Veikt turpmākus pasākumus valsts budžeta sistēmas nostiprināšanai, sakārtojot atbildību federālās valdības un reģionālo un vietējo pašvaldību līmenī, jo īpaši īstenojot konkrētas reformas, kuru mērķis ir uzlabot veselības aprūpes un izglītības organizāciju, finansēšanu un efektivitāti.

| 3. | Ātrāk veikt likumā noteiktā pensionēšanās vecuma saskaņošanu starp vīriešiem un sievietēm; paplašināt gados vecāku darba ņēmēju nodarbināmību un rūpīgi pārraudzīt, kā tiek īstenotas nesenās reformas, ar kurām ierobežo iespējas agrāk iziet no darba tirgus, un tādējādi nodrošināt faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanu, tostarp saistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo dzīves ilgumu. |
| --- | --- |

3.

Ātrāk veikt likumā noteiktā pensionēšanās vecuma saskaņošanu starp vīriešiem un sievietēm; paplašināt gados vecāku darba ņēmēju nodarbināmību un rūpīgi pārraudzīt, kā tiek īstenotas nesenās reformas, ar kurām ierobežo iespējas agrāk iziet no darba tirgus, un tādējādi nodrošināt faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanu, tostarp saistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo dzīves ilgumu.

| 4. | Veikt pasākumus, ar ko mazina nodokļu un sociālās nodrošināšanas faktisko slogu, kas gulstas uz darbaspēku, īpaši attiecībā uz mazo algu saņēmējiem, lai tādējādi palielinātu gados vecāku personu un sieviešu nodarbinātības rādītājus, ņemot vērā nepieciešamību līdzsvarot demogrāfisko izmaiņu ietekmi uz darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaitu. Budžetam neitrālā veidā novirzīt nodokļu slogu uz nekustamā īpašuma nodokļiem un vides nodokļiem. Mazināt vīriešu un sieviešu darba samaksas lielo atšķirību un paplašināt pilnas slodzes nodarbinātības iespējas sievietēm, jo īpaši gādājot par papildu aprūpes pakalpojumiem apgādībā esošajiem. |
| --- | --- |

4.

Veikt pasākumus, ar ko mazina nodokļu un sociālās nodrošināšanas faktisko slogu, kas gulstas uz darbaspēku, īpaši attiecībā uz mazo algu saņēmējiem, lai tādējādi palielinātu gados vecāku personu un sieviešu nodarbinātības rādītājus, ņemot vērā nepieciešamību līdzsvarot demogrāfisko izmaiņu ietekmi uz darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaitu. Budžetam neitrālā veidā novirzīt nodokļu slogu uz nekustamā īpašuma nodokļiem un vides nodokļiem. Mazināt vīriešu un sieviešu darba samaksas lielo atšķirību un paplašināt pilnas slodzes nodarbinātības iespējas sievietēm, jo īpaši gādājot par papildu aprūpes pakalpojumiem apgādībā esošajiem.

| 5. | Turpināt īstenot pasākumus izglītības rezultātu uzlabošanai, īpaši nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu vidū. Veikt pasākumus, ar ko mazina priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājus augstākās izglītības sistēmā. |
| --- | --- |

5.

Turpināt īstenot pasākumus izglītības rezultātu uzlabošanai, īpaši nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu vidū. Veikt pasākumus, ar ko mazina priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājus augstākās izglītības sistēmā.

| 6. | Veikt turpmākus pasākumus konkurences veicināšanai pakalpojumu nozarēs, novēršot šķēršļus iekļuvei sakaru, transporta un enerģētikas mazumtirdzniecības tirgos. Ja pastāv nepamatoti ierobežojumi piekļuvē liberālām profesijām, tie būtu jānovērš. Paplašināt federālās konkurences iestādes pilnvaras un paātrināt konkurences likuma reformu īstenošanu. |
| --- | --- |

6.

Veikt turpmākus pasākumus konkurences veicināšanai pakalpojumu nozarēs, novēršot šķēršļus iekļuvei sakaru, transporta un enerģētikas mazumtirdzniecības tirgos. Ja pastāv nepamatoti ierobežojumi piekļuvē liberālām profesijām, tie būtu jānovērš. Paplašināt federālās konkurences iestādes pilnvaras un paātrināt konkurences likuma reformu īstenošanu.

| 7. | Turpināt valsts atbalstu saņēmušo banku restrukturizāciju un pārraudzību, vienlaikus izvairoties no aizņemto līdzekļu īpatsvara pārliekas samazināšanas. Turpmāk uzlabot sadarbību un valsts politikas lēmumu saskaņošanu ar citu valstu finanšu sektora uzraudzības iestādēm. |
| --- | --- |

7.

Turpināt valsts atbalstu saņēmušo banku restrukturizāciju un pārraudzību, vienlaikus izvairoties no aizņemto līdzekļu īpatsvara pārliekas samazināšanas. Turpmāk uzlabot sadarbību un valsts politikas lēmumu saskaņošanu ar citu valstu finanšu sektora uzraudzības iestādēm.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 210, 16.7.2011., 8. lpp.

3

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/5

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Beļģijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Beļģijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Beļģijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Beļģijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Beļģijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, Komisija 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā Beļģija tika norādīta kā viena no tām dalībvalstīm, par kurām būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, Komisija 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā Beļģija tika norādīta kā viena no tām dalībvalstīm, par kurām būtu jāizstrādā padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (9) | Beļģija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Veicot padziļinātu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, Komisija ir arī izvērtējusi, vai Beļģiju skar makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija minētajā padziļinātajā pārskatā secināja, ka Beļģijā pastāv ārēja nelīdzsvarotība, tomēr tā nav pārmērīga. |
| --- | --- |

(9)

Beļģija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Veicot padziļinātu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, Komisija ir arī izvērtējusi, vai Beļģiju skar makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija minētajā padziļinātajā pārskatā secināja, ka Beļģijā pastāv ārēja nelīdzsvarotība, tomēr tā nav pārmērīga.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams 2012. un 2013. gadam un optimistisks 2014. un 2015. gadam, jo tajā paredzētais IKP pieaugums ir ievērojami augstāks nekā potenciālās izaugsmes jaunākajās aplēsēs, kas izklāstītas Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir 2012. gadā samazināt deficītu zem 3 % no IKP (līdz 2,8 % no IKP salīdzinājumā ar 3,7 % no IKP 2011. gadā) un 2015. gadā – līdz nullei. Stabilitātes programmā apstiprināts iepriekšējais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM), proti, pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP strukturālā izteiksmē, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Plānotais 2012. gada nominālais budžeta deficīts atbilst Padomes noteiktajam pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņam, un plānotie fiskālie pasākumi atbilst Padomes pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumam, ka vidējiem gada pasākumiem jābūt vismaz 3⁄4 % no IKP strukturālā izteiksmē. Ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, plānotais valsts izdevumu pieauguma temps atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam, bet ne 2012. gadā. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), stabilitātes programmā prognozēts, ka strukturālā bilance uzlabosies par 1,1 procentpunktu no IKP 2012. gadā un vidēji par 0,8 % no IKP laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam.
  Tomēr risku rada fakts, ka papildu pasākumi, kas veicami, sākot ar 2013. gadu, vēl nav konkretizēti un ka makroekonomiskais scenārijs, sākot ar 2014. gadu, ir pārāk optimistisks. Saskaņā ar stabilitātes programmu gaidāms, ka valdības parāds, kas 2011. gadā bija 98,0 % no IKP, tādējādi ievērojami pārsniedzot 60 % robežvērtību, stabilizēsies un pēc tam samazināsies līdz 92,3 % 2015. gadā, kas nozīmētu pietiekamu virzību, lai izpildītu Stabilitātes un izaugsmes pakta parāda samazināšanas kritēriju.
  Turklāt īpaši apjomīgas ir saistības, kas izriet no finanšu nozarei sniegtajām garantijām. Uz noteikumiem balstīto vispārējās valdības daudzgadu budžeta sistēmu, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem, labvēlīgi ietekmētu izpildes mehānismi un/vai saistību uzņemšanās Beļģijas reģionu un kopienu, kā arī vietējā mērogā, lai izpildītu tiem noteiktos budžeta deficīta mērķus. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams 2012. un 2013. gadam un optimistisks 2014. un 2015. gadam, jo tajā paredzētais IKP pieaugums ir ievērojami augstāks nekā potenciālās izaugsmes jaunākajās aplēsēs, kas izklāstītas Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir 2012. gadā samazināt deficītu zem 3 % no IKP (līdz 2,8 % no IKP salīdzinājumā ar 3,7 % no IKP 2011. gadā) un 2015. gadā – līdz nullei. Stabilitātes programmā apstiprināts iepriekšējais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM), proti, pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP strukturālā izteiksmē, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Plānotais 2012. gada nominālais budžeta deficīts atbilst Padomes noteiktajam pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņam, un plānotie fiskālie pasākumi atbilst Padomes pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumam, ka vidējiem gada pasākumiem jābūt vismaz 3⁄4 % no IKP strukturālā izteiksmē. Ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, plānotais valsts izdevumu pieauguma temps atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam, bet ne 2012. gadā. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), stabilitātes programmā prognozēts, ka strukturālā bilance uzlabosies par 1,1 procentpunktu no IKP 2012. gadā un vidēji par 0,8 % no IKP laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam.

Tomēr risku rada fakts, ka papildu pasākumi, kas veicami, sākot ar 2013. gadu, vēl nav konkretizēti un ka makroekonomiskais scenārijs, sākot ar 2014. gadu, ir pārāk optimistisks. Saskaņā ar stabilitātes programmu gaidāms, ka valdības parāds, kas 2011. gadā bija 98,0 % no IKP, tādējādi ievērojami pārsniedzot 60 % robežvērtību, stabilizēsies un pēc tam samazināsies līdz 92,3 % 2015. gadā, kas nozīmētu pietiekamu virzību, lai izpildītu Stabilitātes un izaugsmes pakta parāda samazināšanas kritēriju.

Turklāt īpaši apjomīgas ir saistības, kas izriet no finanšu nozarei sniegtajām garantijām. Uz noteikumiem balstīto vispārējās valdības daudzgadu budžeta sistēmu, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem, labvēlīgi ietekmētu izpildes mehānismi un/vai saistību uzņemšanās Beļģijas reģionu un kopienu, kā arī vietējā mērogā, lai izpildītu tiem noteiktos budžeta deficīta mērķus.

| (11) | Būtu jārisina ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izmaksu jautājums, un budžeta deficītā būtu jāpanāk strukturāls samazinājums, lai mazinātu lielo valsts parādu. Jaunā federālā valdība 2011. gada decembrī vienojās par Beļģijas vecuma sociālā nodrošinājuma sistēmas reformu. Tagad nepieciešama uzsākto likumā noteikto reformu efektīva īstenošana un pārraudzība nolūkā paaugstināt faktisko pensionēšanās vecumu. Svarīgi ir balstīt vecuma sociālā nodrošinājuma reformu uz pasākumiem, kas veicina aktīvu novecošanu un ilgāku strādāšanu, vienlaikus šo mērķi palīdzētu sasniegt arī papildu reformas, piemēram, likumā noteiktā pensionēšanās vecuma piesaistīšana paredzamajam dzīves ilgumam. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jārisina ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izmaksu jautājums, un budžeta deficītā būtu jāpanāk strukturāls samazinājums, lai mazinātu lielo valsts parādu. Jaunā federālā valdība 2011. gada decembrī vienojās par Beļģijas vecuma sociālā nodrošinājuma sistēmas reformu. Tagad nepieciešama uzsākto likumā noteikto reformu efektīva īstenošana un pārraudzība nolūkā paaugstināt faktisko pensionēšanās vecumu. Svarīgi ir balstīt vecuma sociālā nodrošinājuma reformu uz pasākumiem, kas veicina aktīvu novecošanu un ilgāku strādāšanu, vienlaikus šo mērķi palīdzētu sasniegt arī papildu reformas, piemēram, likumā noteiktā pensionēšanās vecuma piesaistīšana paredzamajam dzīves ilgumam.

| (12) | Beļģijas finanšu sistēmā joprojām vērojamas ievērojamas problēmas. Patlaban notiek Beļģijas banku restrukturizācija, un valsts atbalsts, kas, reaģējot uz finanšu krīzi, tika piešķirts 2008./2009. gadā, vēl nav ticis pilnībā atmaksāts. Turklāt, ņemot vērā garantiju augsto līmeni, banku nozares un publiskā sektora riski ir savstarpēji saistīti. |
| --- | --- |

(12)

Beļģijas finanšu sistēmā joprojām vērojamas ievērojamas problēmas. Patlaban notiek Beļģijas banku restrukturizācija, un valsts atbalsts, kas, reaģējot uz finanšu krīzi, tika piešķirts 2008./2009. gadā, vēl nav ticis pilnībā atmaksāts. Turklāt, ņemot vērā garantiju augsto līmeni, banku nozares un publiskā sektora riski ir savstarpēji saistīti.

| (13) | Tekošais konts laika gaitā pasliktinās. Pakalpojumu bilances uzlabošanās nav pietiekama, lai līdzsvarotu preču tirdzniecības bilanci. Beļģijas preču eksports ir zaudējis pozīcijas ne tikai salīdzinājumā ar pieaugošo pasaules tirdzniecību, bet arī attiecībā uz euro zonas dalībvalstīm un salīdzinājumā ar euro zonas vidējiem rādītājiem, kas norāda uz nelabvēlīgu darbaspēka vienības izmaksu attīstību Beļģijā salīdzinājumā ar tās galvenajiem tirdzniecības partneriem (Nīderlandi, Franciju, Vāciju) un euro zonu kopumā. Ņemot vērā automātiskas algu indeksācijas sistēmas esību, valdības centieni ierobežot algu faktisko pieaugumu līdz ne vairāk kā 0,3 % laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam nav novērsuši to, ka algu nominālais pieaugums pārsniedz algu pieaugumu kaimiņvalstīs. Lai gan ražīguma līmeņi ir augsti, Beļģijas izaugsme ir vāja, turklāt augstas ir starpieguldījumu, galvenokārt enerģijas, izmaksas. Gāzes un elektroenerģijas mazumtirdzniecības cenas ir tikušas iesaldētas, lai ierobežotu inflāciju, bet nav veikti nekādi konkrēti pasākumi attiecībā uz pašas algu noteikšanas un algu indeksācijas sistēmas reformēšanu. Privātā sektora pētniecības un izstrādes (P&I) intensitāte pēdējos gados ir stāvējusi uz vietas, un kvalificētu profesionāļu trūkums, jo īpaši zinātnes un inženiertehniskajās jomās, varētu kļūt par nopietnu šķērsli, kas kavētu turpmāku inovatīvu risinājumu ieviešanu Beļģijas ekonomikā. |
| --- | --- |

(13)

Tekošais konts laika gaitā pasliktinās. Pakalpojumu bilances uzlabošanās nav pietiekama, lai līdzsvarotu preču tirdzniecības bilanci. Beļģijas preču eksports ir zaudējis pozīcijas ne tikai salīdzinājumā ar pieaugošo pasaules tirdzniecību, bet arī attiecībā uz euro zonas dalībvalstīm un salīdzinājumā ar euro zonas vidējiem rādītājiem, kas norāda uz nelabvēlīgu darbaspēka vienības izmaksu attīstību Beļģijā salīdzinājumā ar tās galvenajiem tirdzniecības partneriem (Nīderlandi, Franciju, Vāciju) un euro zonu kopumā. Ņemot vērā automātiskas algu indeksācijas sistēmas esību, valdības centieni ierobežot algu faktisko pieaugumu līdz ne vairāk kā 0,3 % laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam nav novērsuši to, ka algu nominālais pieaugums pārsniedz algu pieaugumu kaimiņvalstīs. Lai gan ražīguma līmeņi ir augsti, Beļģijas izaugsme ir vāja, turklāt augstas ir starpieguldījumu, galvenokārt enerģijas, izmaksas. Gāzes un elektroenerģijas mazumtirdzniecības cenas ir tikušas iesaldētas, lai ierobežotu inflāciju, bet nav veikti nekādi konkrēti pasākumi attiecībā uz pašas algu noteikšanas un algu indeksācijas sistēmas reformēšanu. Privātā sektora pētniecības un izstrādes (P&I) intensitāte pēdējos gados ir stāvējusi uz vietas, un kvalificētu profesionāļu trūkums, jo īpaši zinātnes un inženiertehniskajās jomās, varētu kļūt par nopietnu šķērsli, kas kavētu turpmāku inovatīvu risinājumu ieviešanu Beļģijas ekonomikā.

| (14) | Ir veikti daži strukturāli pasākumi, lai veicinātu jaunāku un gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību un lai vairāk bezdarbnieku kļūtu par darbaspēku. Beļģija ir uzsākusi plašu bezdarbnieku pabalstu sistēmas reformu. Tomēr strukturālās problēmas darba tirgū saglabājas un būtu iespējams darīt vairāk, lai tās risinātu. Ir būtiski uzlabot dalību mūžizglītībā un īstenot reformas profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomā, lai uzlabotu aktīva darba tirgus politikas nostādņu efektivitāti (ADTPN), jo īpaši attiecībā uz gados vecākiem darba ņēmējiem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, piemēram, imigrantiem. Nav panākts vērā ņemams progress attiecībā uz nodokļu sloga mazināšanu darbaspēkam. 2011. gada jūnijā tika ieviesta jauna nodokļu atlaide zemākajām algām, tomēr ir izrādījies, ka ar to nepietiek, lai mazinātu ievērojamos bezdarba slazdus atalgojuma skalas lejasdaļā. Nav veiktas nekādas darbības, lai fiskālo slogu no darbaspēka pārceltu uz patēriņa un/vai vides nodokļiem. |
| --- | --- |

(14)

Ir veikti daži strukturāli pasākumi, lai veicinātu jaunāku un gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību un lai vairāk bezdarbnieku kļūtu par darbaspēku. Beļģija ir uzsākusi plašu bezdarbnieku pabalstu sistēmas reformu. Tomēr strukturālās problēmas darba tirgū saglabājas un būtu iespējams darīt vairāk, lai tās risinātu. Ir būtiski uzlabot dalību mūžizglītībā un īstenot reformas profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomā, lai uzlabotu aktīva darba tirgus politikas nostādņu efektivitāti (ADTPN), jo īpaši attiecībā uz gados vecākiem darba ņēmējiem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, piemēram, imigrantiem. Nav panākts vērā ņemams progress attiecībā uz nodokļu sloga mazināšanu darbaspēkam. 2011. gada jūnijā tika ieviesta jauna nodokļu atlaide zemākajām algām, tomēr ir izrādījies, ka ar to nepietiek, lai mazinātu ievērojamos bezdarba slazdus atalgojuma skalas lejasdaļā. Nav veiktas nekādas darbības, lai fiskālo slogu no darbaspēka pārceltu uz patēriņa un/vai vides nodokļiem.

| (15) | Daudzu preču un pakalpojumu cenas kopumā ir augstākas nekā citās dalībvalstīs, liecinot par vāju konkurences spiedienu, jo īpaši mazumtirdzniecības nozarē un tīklu nozarēs, kā arī par vāju uzraudzības sistēmu. Mazumtirdzniecības nozarē saglabājas lieli šķēršļi un darbības ierobežojumi. Jo īpaši konkurenci ierobežojoši noteikumi joprojām ierobežo darba laikus, aizsargā vēsturiskos uzņēmumus pret jaunpienācējiem un kavē jaunu uzņēmējdarbības modeļu un tehnoloģiju izplatīšanos. Vispārēja konkurences problēma tīklu nozarēs Beļģijā ir vēsturisko uzņēmumu spēcīgā pozīcija un lielie šķēršļi ienākšanai tirgū salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm, kas nozīmē, ka bijušie monopolisti šajās nozarēs joprojām var noteikt augstākas cenas, nekā būtu iespējams uz konkurenci balstītā tirgū. Beļģijas konkurences iestāde tiek reformēta, tomēr joprojām nav skaidrs, vai reformētā iestāde būs pietiekami neatkarīga un vai tai būs pieejami pietiekami resursi. |
| --- | --- |

(15)

Daudzu preču un pakalpojumu cenas kopumā ir augstākas nekā citās dalībvalstīs, liecinot par vāju konkurences spiedienu, jo īpaši mazumtirdzniecības nozarē un tīklu nozarēs, kā arī par vāju uzraudzības sistēmu. Mazumtirdzniecības nozarē saglabājas lieli šķēršļi un darbības ierobežojumi. Jo īpaši konkurenci ierobežojoši noteikumi joprojām ierobežo darba laikus, aizsargā vēsturiskos uzņēmumus pret jaunpienācējiem un kavē jaunu uzņēmējdarbības modeļu un tehnoloģiju izplatīšanos. Vispārēja konkurences problēma tīklu nozarēs Beļģijā ir vēsturisko uzņēmumu spēcīgā pozīcija un lielie šķēršļi ienākšanai tirgū salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm, kas nozīmē, ka bijušie monopolisti šajās nozarēs joprojām var noteikt augstākas cenas, nekā būtu iespējams uz konkurenci balstītā tirgū. Beļģijas konkurences iestāde tiek reformēta, tomēr joprojām nav skaidrs, vai reformētā iestāde būs pietiekami neatkarīga un vai tai būs pieejami pietiekami resursi.

| (16) | Lai gan Beļģija ir ceļā uz mērķa – palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru ekonomikā – sasniegšanu, tiek prognozēts, ka virzība uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 15 % nozarēs, uz kurām neattiecas ETS (6), nebūs pietiekama. Beļģija 2011. gadā nav pieņēmusi pietiekamus pasākumus vai politikas iniciatīvas, lai šo situāciju risinātu. |
| --- | --- |

(16)

Lai gan Beļģija ir ceļā uz mērķa – palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru ekonomikā – sasniegšanu, tiek prognozēts, ka virzība uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 15 % nozarēs, uz kurām neattiecas ETS (6), nebūs pietiekama. Beļģija 2011. gadā nav pieņēmusi pietiekamus pasākumus vai politikas iniciatīvas, lai šo situāciju risinātu.

| (17) | Beļģija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas uzlabošanu, nodarbinātības līmeņa celšanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(17)

Beļģija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas uzlabošanu, nodarbinātības līmeņa celšanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos.

| (18) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija veica visaptverošu analīzi par Beļģijas ekonomikas politiku. Komisija izvērtēja gan stabilitātes programmu, gan valsts reformu programmu un sniedza padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Beļģijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā nepieciešamību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–7. ieteikumā. |
| --- | --- |

(18)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija veica visaptverošu analīzi par Beļģijas ekonomikas politiku. Komisija izvērtēja gan stabilitātes programmu, gan valsts reformu programmu un sniedza padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Beļģijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā nepieciešamību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–7. ieteikumā.

| (19) | Ņemot vērā minēto izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un Padomes atzinums (7) jo īpaši ir atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā minēto izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un Padomes atzinums (7) jo īpaši ir atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā.

| (20) | Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata rezultātus un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti turpmāk 1., 4., 5. un 6. ieteikumā, |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata rezultātus un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti turpmāk 1., 4., 5. un 6. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Beļģijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Īstenot 2012. gada budžetu, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2012. gada beigām. Papildus tam konkretizēt pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu 2013. gada un turpmāko gadu budžeta stratēģijas īstenošanu, tādējādi nodrošinot pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu ilgspējīgā veidā un panākot pietiekamu virzību uz VTM sasniegšanu, tostarp nepārsniedzot izdevumu kritēriju, kā arī nodrošināt virzību uz to, ka tiek ievērots parāda samazināšanas kritērijs. Koriģēt fiskālo sistēmu, lai nodrošinātu, ka budžeta mērķi ir saistoši federālā un pavalstu līmenī, un uzlabot sloga sadales un pārskatatbildības pārredzamību valdības līmeņos. |
| --- | --- |

1.

Īstenot 2012. gada budžetu, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2012. gada beigām. Papildus tam konkretizēt pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu 2013. gada un turpmāko gadu budžeta stratēģijas īstenošanu, tādējādi nodrošinot pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu ilgspējīgā veidā un panākot pietiekamu virzību uz VTM sasniegšanu, tostarp nepārsniedzot izdevumu kritēriju, kā arī nodrošināt virzību uz to, ka tiek ievērots parāda samazināšanas kritērijs. Koriģēt fiskālo sistēmu, lai nodrošinātu, ka budžeta mērķi ir saistoši federālā un pavalstu līmenī, un uzlabot sloga sadales un pārskatatbildības pārredzamību valdības līmeņos.

| 2. | Turpināt uzlabot publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, šajā nolūkā ierobežojot ar sabiedrības novecošanu saistītus izdevumus, tostarp izdevumus veselības aprūpes jomā. Jo īpaši īstenot pirmspensionēšanās un pensiju sistēmu reformu un veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanu, tostarp sasaistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo dzīves ilgumu. |
| --- | --- |

2.

Turpināt uzlabot publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, šajā nolūkā ierobežojot ar sabiedrības novecošanu saistītus izdevumus, tostarp izdevumus veselības aprūpes jomā. Jo īpaši īstenot pirmspensionēšanās un pensiju sistēmu reformu un veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanu, tostarp sasaistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo dzīves ilgumu.

| 3. | Veicināt vājāko banku kapitāla pieaugumu, lai stiprinātu banku nozari tā, ka tā spēj īstenot savu parasto darbību, proti, nodrošināt aizdošanu ekonomikai. |
| --- | --- |

3.

Veicināt vājāko banku kapitāla pieaugumu, lai stiprinātu banku nozari tā, ka tā spēj īstenot savu parasto darbību, proti, nodrošināt aizdošanu ekonomikai.

| 4. | Lai veicinātu darba vietu radīšanu un konkurētspēju, veikt pasākumus, lai, konsultējoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, īstenotu reformas algu noteikšanas un algu indeksēšanas sistēmā. Pirmkārt, nodrošināt, lai algu pieaugums labāk atspoguļotu darbaspēka produktivitātes un konkurētspējas attīstību, šajā nolūkā i) nodrošinot ex post korekcijas mehānismu īstenošanu, kas paredzēti “algu normatīvā”, un veicinot visaptverošus nolīgumus, lai uzlabotu izmaksu konkurētspēju, un ii) veicinot izstāšanās klauzulu no nozaru kolektīvajiem nolīgumiem izmantošanu, lai labāk salāgotu algu pieaugumu ar darbaspēka produktivitātes attīstību vietējā līmenī. |
| --- | --- |

4.

Lai veicinātu darba vietu radīšanu un konkurētspēju, veikt pasākumus, lai, konsultējoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, īstenotu reformas algu noteikšanas un algu indeksēšanas sistēmā. Pirmkārt, nodrošināt, lai algu pieaugums labāk atspoguļotu darbaspēka produktivitātes un konkurētspējas attīstību, šajā nolūkā i) nodrošinot ex post korekcijas mehānismu īstenošanu, kas paredzēti “algu normatīvā”, un veicinot visaptverošus nolīgumus, lai uzlabotu izmaksu konkurētspēju, un ii) veicinot izstāšanās klauzulu no nozaru kolektīvajiem nolīgumiem izmantošanu, lai labāk salāgotu algu pieaugumu ar darbaspēka produktivitātes attīstību vietējā līmenī.

| 5. | Ievērojami pārcelt nodokļus no darbaspēka uz izaugsmi mazāk kropļojošiem nodokļiem, tostarp, piemēram, vides nodokļiem. Turpināt īstenot aizsākto bezdarba pabalstu sistēmas reformu, lai samazinātu neieinteresētību strādāt un stiprinātu nodarbinātības atbalsta un aktivizācijas politikas nostādņu vēršanu uz gados vecākiem darba ņēmējiem un neaizsargātām iedzīvotāju grupām, jo īpaši imigrantiem. Izmantot iespējas, ko sniedz darba tirgū plānotā turpmākā kompetenču reģionalizācija, lai veicinātu darbaspēka starpreģionu mobilitāti un stiprinātu saskaņotību starp izglītību, mūžizglītību, profesionālo apmācību un nodarbinātības politikas nostādnēm. Paplašināt esošās aktivizācijas darbības, ietverot tajās visas vecuma grupas. |
| --- | --- |

5.

Ievērojami pārcelt nodokļus no darbaspēka uz izaugsmi mazāk kropļojošiem nodokļiem, tostarp, piemēram, vides nodokļiem. Turpināt īstenot aizsākto bezdarba pabalstu sistēmas reformu, lai samazinātu neieinteresētību strādāt un stiprinātu nodarbinātības atbalsta un aktivizācijas politikas nostādņu vēršanu uz gados vecākiem darba ņēmējiem un neaizsargātām iedzīvotāju grupām, jo īpaši imigrantiem. Izmantot iespējas, ko sniedz darba tirgū plānotā turpmākā kompetenču reģionalizācija, lai veicinātu darbaspēka starpreģionu mobilitāti un stiprinātu saskaņotību starp izglītību, mūžizglītību, profesionālo apmācību un nodarbinātības politikas nostādnēm. Paplašināt esošās aktivizācijas darbības, ietverot tajās visas vecuma grupas.

| 6. | Turpināt stiprināt konkurenci mazumtirdzniecības nozarē, šajā nolūkā samazinot šķēršļus un darbības ierobežojumus. Ieviest pasākumus, lai stiprinātu konkurenci tīklu nozarēs, šajā nolūkā pārskatot regulējuma radītus šķēršļus un pastiprinot institucionālos pasākumus valsts atbalsta noteikumu efektīvai izpildei. |
| --- | --- |

6.

Turpināt stiprināt konkurenci mazumtirdzniecības nozarē, šajā nolūkā samazinot šķēršļus un darbības ierobežojumus. Ieviest pasākumus, lai stiprinātu konkurenci tīklu nozarēs, šajā nolūkā pārskatot regulējuma radītus šķēršļus un pastiprinot institucionālos pasākumus valsts atbalsta noteikumu efektīvai izpildei.

| 7. | Veikt turpmākus pasākumus, lai paātrinātu virzību uz mērķu īstenošanu – samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju nozarēs, uz kurām neattiecas ETS, jo īpaši nodrošinot ievērojamu transporta nozares ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

7.

Veikt turpmākus pasākumus, lai paātrinātu virzību uz mērķu īstenošanu – samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju nozarēs, uz kurām neattiecas ETS, jo īpaši nodrošinot ievērojamu transporta nozares ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

3

(4)  OV C 209, 15.7.2011., 1. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstoši kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  Beļģijā tikai 37,9 % emisiju rada nozares, kas ietvertas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS). No tādām nozīmīgām nozarēm, uz kurām neattiecas ETS, visvairāk siltumnīcefekta gāzu emitē autotransports (21,5 %) un enerģijas patēriņš (38,9 %).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/9

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Bulgārijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Bulgārijas valsts reformu programmu 2011. gadam un sniedza atzinumu par Bulgārijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Bulgārijas valsts reformu programmu 2011. gadam un sniedza atzinumu par Bulgārijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānismu ziņojumu, kurā tā noteica Bulgāriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām būtu jāizstrādā padziļinātais pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānismu ziņojumu, kurā tā noteica Bulgāriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām būtu jāizstrādā padziļinātais pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai (saskaņā ar Padomes 2011. gada 9. decembra secinājumiem un Komisijas 2012. gada Gada izaugsmes pētījumu). Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai (saskaņā ar Padomes 2011. gada 9. decembra secinājumiem un Komisijas 2012. gada Gada izaugsmes pētījumu). Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (9) | Bulgārija 2012. gada 12. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātajā pārskatā, ko sagatavo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, izvērtēja, vai Bulgāriju skar makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Bulgārijā pastāv iekšēja makroekonomiska nelīdzsvarotība, kas gan nav pārmērīga. |
| --- | --- |

(9)

Bulgārija 2012. gada 12. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātajā pārskatā, ko sagatavo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, izvērtēja, vai Bulgāriju skar makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Bulgārijā pastāv iekšēja makroekonomiska nelīdzsvarotība, kas gan nav pārmērīga.

| (10) | Saskaņā ar 2012. gada pirmo paziņojumu par Bulgārijas budžeta deficīta un parāda rādītājiem 2008.–2011. gadā, lai lemtu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (PDNP) piemērošanu Bulgārijai, 2011. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts bija zem Līguma atsauces vērtības – 3 % no IKP. Turklāt Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem Līguma atsauces vērtības un prognozes laikposmā turpinās samazināties. Rezultātā un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu Komisija 2012. gada 30. maijā pieņēma ieteikumu Padomes lēmumam (5), ar kuru atceļ lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar 2012. gada pirmo paziņojumu par Bulgārijas budžeta deficīta un parāda rādītājiem 2008.–2011. gadā, lai lemtu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (PDNP) piemērošanu Bulgārijai, 2011. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts bija zem Līguma atsauces vērtības – 3 % no IKP. Turklāt Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem Līguma atsauces vērtības un prognozes laikposmā turpinās samazināties. Rezultātā un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu Komisija 2012. gada 30. maijā pieņēma ieteikumu Padomes lēmumam (5), ar kuru atceļ lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu.

| (11) | Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka, salīdzinot ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi, makroekonomiskais scenārijs, kas ir konverģences programmas budžeta prognožu pamatā, ir optimistisks attiecībā uz laikposmu no 2012. līdz 2013. gadam, kad ikgadējā izaugsme gaidāma 1,4 % apmērā 2012. gadā un 2,5 % apmērā 2013. gadā. Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē paredzēts IKP pieaugums par 0,5 % 2012. gadā un 1,9 % 2013. gadā. Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas 2011. gadā programmā izklāstītais budžeta stratēģijas mērķis ir līdz programmas laikposma beigām sasniegt līdzsvaram tuvu budžeta stāvokli gan strukturālā, gan nominālā izteiksmē. Vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM), kas definēts strukturālā izteiksmē, ir nedaudz koriģēts no deficīta 0,6 % apmērā no IKP uz deficītu 0,5 % apmērā no IKP. Jaunais VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (6), Bulgārija plāno sasniegt VTM konverģences programmas laikposmā.
  2012.–2014. gadā valsts izdevumu pieaugums, ņemot vērā diskrecionārus pasākumus ieņēmumu gūšanai, atbildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam, taču 2015. gadā to pārkāps. Plānoto fiskālo konsolidāciju apdraud vairāki riski, kas izriet no i) zemākiem ieņēmumiem, ņemot vērā optimistisko makroekonomisko scenāriju, un ekonomikas ieņēmumu pieauguma struktūras, kurā mazāka nozīme ir nodokļiem; un ii) neefektivitātes publiskajā sektorā, jo īpaši saistībā ar neiekasētiem maksājumiem veselības aprūpes jomā, kas var izraisīt ievērojamu izdevumu pieaugumu. Parāda attiecība ir zemāka par 60 % no IKP, un saskaņā ar konverģences programmu paredzams, ka 2012. gadā tā sasniegs maksimumu – 20 % no IKP – un pēc tam programmas laikposmā samazināsies. Pastāv ievērojamas iespējas uzlabot nodokļu saistību izpildi, un progress šajā jomā ļautu Bulgārijai lielākus izdevumus novirzīt izaugsmes veicināšanai. Prasība nodrošināt budžeta deficītu, kas zemāks par 2 %, un ierobežot valsts izdevumus līdz 40 % no IKP tika pieņemta kā Budžeta likuma grozījums, tādējādi nostiprinot fiskālās sistēmas saistošo raksturu un uzlabojot budžeta plānošanas paredzamību. Tomēr joprojām jārisina problēmas saistībā ar vidēja termiņa budžeta programmas satura turpmāku uzlabošanu un pārskatu sagatavošanas nostiprināšanu, pamatojoties uz uzkrājumu principu, tostarp uzlabojot valsts īpašumā esošu uzņēmumu un vietējo pašvaldību pārskatu sniegšanas kvalitāti un savlaicīgumu. |
| --- | --- |

(11)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka, salīdzinot ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi, makroekonomiskais scenārijs, kas ir konverģences programmas budžeta prognožu pamatā, ir optimistisks attiecībā uz laikposmu no 2012. līdz 2013. gadam, kad ikgadējā izaugsme gaidāma 1,4 % apmērā 2012. gadā un 2,5 % apmērā 2013. gadā. Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē paredzēts IKP pieaugums par 0,5 % 2012. gadā un 1,9 % 2013. gadā. Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas 2011. gadā programmā izklāstītais budžeta stratēģijas mērķis ir līdz programmas laikposma beigām sasniegt līdzsvaram tuvu budžeta stāvokli gan strukturālā, gan nominālā izteiksmē. Vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM), kas definēts strukturālā izteiksmē, ir nedaudz koriģēts no deficīta 0,6 % apmērā no IKP uz deficītu 0,5 % apmērā no IKP. Jaunais VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (6), Bulgārija plāno sasniegt VTM konverģences programmas laikposmā.

2012.–2014. gadā valsts izdevumu pieaugums, ņemot vērā diskrecionārus pasākumus ieņēmumu gūšanai, atbildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam, taču 2015. gadā to pārkāps. Plānoto fiskālo konsolidāciju apdraud vairāki riski, kas izriet no i) zemākiem ieņēmumiem, ņemot vērā optimistisko makroekonomisko scenāriju, un ekonomikas ieņēmumu pieauguma struktūras, kurā mazāka nozīme ir nodokļiem; un ii) neefektivitātes publiskajā sektorā, jo īpaši saistībā ar neiekasētiem maksājumiem veselības aprūpes jomā, kas var izraisīt ievērojamu izdevumu pieaugumu. Parāda attiecība ir zemāka par 60 % no IKP, un saskaņā ar konverģences programmu paredzams, ka 2012. gadā tā sasniegs maksimumu – 20 % no IKP – un pēc tam programmas laikposmā samazināsies. Pastāv ievērojamas iespējas uzlabot nodokļu saistību izpildi, un progress šajā jomā ļautu Bulgārijai lielākus izdevumus novirzīt izaugsmes veicināšanai. Prasība nodrošināt budžeta deficītu, kas zemāks par 2 %, un ierobežot valsts izdevumus līdz 40 % no IKP tika pieņemta kā Budžeta likuma grozījums, tādējādi nostiprinot fiskālās sistēmas saistošo raksturu un uzlabojot budžeta plānošanas paredzamību. Tomēr joprojām jārisina problēmas saistībā ar vidēja termiņa budžeta programmas satura turpmāku uzlabošanu un pārskatu sagatavošanas nostiprināšanu, pamatojoties uz uzkrājumu principu, tostarp uzlabojot valsts īpašumā esošu uzņēmumu un vietējo pašvaldību pārskatu sniegšanas kvalitāti un savlaicīgumu.

| (12) | Valdība ir sekmīgi īstenojusi vairākus pensiju reformas pasākumus, tostarp tos, kas skar vīriešu un sieviešu pensionēšanās vecumu un armijas un policijas izdienas ilgumu. Tomēr novērst nepilnības pensiju pienācīgā nodrošināšanā ir galvenais uzdevums vidējā termiņā. Izmaiņas neparedz vīriešu un sieviešu likumā noteiktā pensionēšanās vecuma vienādošanu. Tāpat nav pietiekami efektīvi samazinātas darbinieku priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas. Galvenā problēma ir to personu iekļaušana sistēmā, kas nav maksājušas pensiju iemaksas, kā arī kontroles un kritēriju pastiprināšana attiecībā uz invaliditātes pensiju piešķiršanu. |
| --- | --- |

(12)

Valdība ir sekmīgi īstenojusi vairākus pensiju reformas pasākumus, tostarp tos, kas skar vīriešu un sieviešu pensionēšanās vecumu un armijas un policijas izdienas ilgumu. Tomēr novērst nepilnības pensiju pienācīgā nodrošināšanā ir galvenais uzdevums vidējā termiņā. Izmaiņas neparedz vīriešu un sieviešu likumā noteiktā pensionēšanās vecuma vienādošanu. Tāpat nav pietiekami efektīvi samazinātas darbinieku priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas. Galvenā problēma ir to personu iekļaušana sistēmā, kas nav maksājušas pensiju iemaksas, kā arī kontroles un kritēriju pastiprināšana attiecībā uz invaliditātes pensiju piešķiršanu.

| (13) | Bulgārijā ir Savienībā procentuāli vislielākais skaits cilvēku, ko apdraud smaga materiālā nenodrošinātība, kas sevišķi smagi skar gados vecākus cilvēkus un bērnus. Ir vajadzīgi visaptveroši pasākumi. Prioritāte jāpiešķir sociālo transfertu efektivitātes uzlabošanai. Tikai puse ekonomiski aktīvo romu ir nodarbināti. Nesen pieņemtā romu integrācijas valsts stratēģija pievēršas daudziem šķēršļiem, tomēr tā jāpapildina ar sīki izstrādātu rīcības plānu, lai varētu reāli funkcionēt 2012.–2020. gada laikposmā. |
| --- | --- |

(13)

Bulgārijā ir Savienībā procentuāli vislielākais skaits cilvēku, ko apdraud smaga materiālā nenodrošinātība, kas sevišķi smagi skar gados vecākus cilvēkus un bērnus. Ir vajadzīgi visaptveroši pasākumi. Prioritāte jāpiešķir sociālo transfertu efektivitātes uzlabošanai. Tikai puse ekonomiski aktīvo romu ir nodarbināti. Nesen pieņemtā romu integrācijas valsts stratēģija pievēršas daudziem šķēršļiem, tomēr tā jāpapildina ar sīki izstrādātu rīcības plānu, lai varētu reāli funkcionēt 2012.–2020. gada laikposmā.

| (14) | Krīze ir sevišķi smagi ietekmējusi mazkvalificētus darba ņēmējus (kas ir lielākā bezdarbnieku grupa), turklāt ir būtiski paaugstinājies jauniešu bezdarbs. Turklāt kopš 2009. gada ilglaicīga bezdarba pieaugums ir bijis daudz straujāks nekā pārējā Savienībā un galvenokārt atspoguļo prasmju un ģeogrāfiskās atrašanās vietas nesaderību, jo štatu samazināšana galvenokārt skāra mazkvalificētos darbiniekus. Būtu jāpārskata sociālā nodrošinājuma minimālo iemaksu noteikšanas sistēma, lai rastu līdzsvaru starp nepieciešamību samazināt nedeklarētu darbu un nepieciešamību nodrošināt, ka mazkvalificēti darba ņēmēji netiek izspiesti no darba tirgus. Valdības veiktie pasākumi publiskā sektora algu iesaldēšanai no 2010. līdz 2012. gadam ir būtisks un piemērots risinājums, kas turklāt palīdz salāgot darbaspēka izmaksas ar ražīguma līmeni. Ir uzsākta valsts mēroga iniciatīva, lai visaptveroši risinātu jauniešu integrāciju darba tirgū. Valsts nodarbinātības dienestu kvalitāte joprojām ir salīdzinoši zema, un būtu intensīvāk jāapmāca darbinieki, jo īpaši tie, kas ir “romu mediatori”. Ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai uzlabotu pakalpojumus, kas saistīti ar aktivizēšanu, darba meklēšanu, iekārtošanu darbā, pārkvalifikāciju, un individuālus pakalpojumus cilvēkiem ar zemu kvalifikāciju. |
| --- | --- |

(14)

Krīze ir sevišķi smagi ietekmējusi mazkvalificētus darba ņēmējus (kas ir lielākā bezdarbnieku grupa), turklāt ir būtiski paaugstinājies jauniešu bezdarbs. Turklāt kopš 2009. gada ilglaicīga bezdarba pieaugums ir bijis daudz straujāks nekā pārējā Savienībā un galvenokārt atspoguļo prasmju un ģeogrāfiskās atrašanās vietas nesaderību, jo štatu samazināšana galvenokārt skāra mazkvalificētos darbiniekus. Būtu jāpārskata sociālā nodrošinājuma minimālo iemaksu noteikšanas sistēma, lai rastu līdzsvaru starp nepieciešamību samazināt nedeklarētu darbu un nepieciešamību nodrošināt, ka mazkvalificēti darba ņēmēji netiek izspiesti no darba tirgus. Valdības veiktie pasākumi publiskā sektora algu iesaldēšanai no 2010. līdz 2012. gadam ir būtisks un piemērots risinājums, kas turklāt palīdz salāgot darbaspēka izmaksas ar ražīguma līmeni. Ir uzsākta valsts mēroga iniciatīva, lai visaptveroši risinātu jauniešu integrāciju darba tirgū. Valsts nodarbinātības dienestu kvalitāte joprojām ir salīdzinoši zema, un būtu intensīvāk jāapmāca darbinieki, jo īpaši tie, kas ir “romu mediatori”. Ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai uzlabotu pakalpojumus, kas saistīti ar aktivizēšanu, darba meklēšanu, iekārtošanu darbā, pārkvalifikāciju, un individuālus pakalpojumus cilvēkiem ar zemu kvalifikāciju.

| (15) | Bulgārijā ir visā Savienībā procentuāli visvairāk cilvēku ar sliktu lasītprasmi un vājām zināšanām matemātikā un zinātnēs (saskaņā ar ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) 2009. gada datiem), kas liecina par būtiskiem strukturāliem šķēršļiem kvalitatīvas izglītības nodrošināšanā. Zemie izglītības sasniegumi ir saistīti ar to, ka sociāli nelabvēlīgā situācijā esošām iedzīvotāju grupām, jo īpaši romiem, ir apgrūtināta piekļuve izglītībai, ar nepietiekamu skolu autonomiju, nepietiekamiem stimuliem rezultātu uzlabošanai, sliktu valsts mēroga novērtēšanas sistēmu un nepietiekamu pārskatatbildību. Augstākās izglītības jomā progress ir niecīgs, lai gan pēdējā laikā īstenoti daži daudzsološi centieni. Plānotie grozījumi augstākās izglītības likumā būtu jāīsteno prioritārā kārtā kā izaugsmei būtiski un jāpapildina ar pienācīgu pārvaldību, investīcijām un politisko apņēmību. |
| --- | --- |

(15)

Bulgārijā ir visā Savienībā procentuāli visvairāk cilvēku ar sliktu lasītprasmi un vājām zināšanām matemātikā un zinātnēs (saskaņā ar ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) 2009. gada datiem), kas liecina par būtiskiem strukturāliem šķēršļiem kvalitatīvas izglītības nodrošināšanā. Zemie izglītības sasniegumi ir saistīti ar to, ka sociāli nelabvēlīgā situācijā esošām iedzīvotāju grupām, jo īpaši romiem, ir apgrūtināta piekļuve izglītībai, ar nepietiekamu skolu autonomiju, nepietiekamiem stimuliem rezultātu uzlabošanai, sliktu valsts mēroga novērtēšanas sistēmu un nepietiekamu pārskatatbildību. Augstākās izglītības jomā progress ir niecīgs, lai gan pēdējā laikā īstenoti daži daudzsološi centieni. Plānotie grozījumi augstākās izglītības likumā būtu jāīsteno prioritārā kārtā kā izaugsmei būtiski un jāpapildina ar pienācīgu pārvaldību, investīcijām un politisko apņēmību.

| (16) | Bulgārijā ir zems ieguldījumu līmenis pētniecībā un inovācijā (P&I). Ieguldījumi P&I ir jāpalielina, lai līdz 2020. gadam sasniegtu valsts mērķi par 1,5 % no IKP, un ir jāizstrādā pienācīga inovācijas stratēģija. P&I pārvalde Bulgārijā ir sadrumstalota. Bulgārijai ir jānostiprina universitātes un jāizstrādā stratēģija, kā inovācijā iesaistīt augstākās izglītības iestādes. Papildus jāattīsta sistēmas, kas veicinātu sadarbību starp universitātēm un privāto sektoru, un finansējuma piešķiršanai būtu jābalstās uz konkurenci, sasniegumiem un pārredzamību. Jaundibinātiem uzņēmumiem un inovatīviem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) vēl aizvien ir apgrūtināta piekļuve finansējumam. Publiskie finanšu instrumenti un garantijas jauniem un inovatīviem uzņēmumiem ir agrīnā īstenošanas stadijā, un to ietekme vēl nav zināma. |
| --- | --- |

(16)

Bulgārijā ir zems ieguldījumu līmenis pētniecībā un inovācijā (P&I). Ieguldījumi P&I ir jāpalielina, lai līdz 2020. gadam sasniegtu valsts mērķi par 1,5 % no IKP, un ir jāizstrādā pienācīga inovācijas stratēģija. P&I pārvalde Bulgārijā ir sadrumstalota. Bulgārijai ir jānostiprina universitātes un jāizstrādā stratēģija, kā inovācijā iesaistīt augstākās izglītības iestādes. Papildus jāattīsta sistēmas, kas veicinātu sadarbību starp universitātēm un privāto sektoru, un finansējuma piešķiršanai būtu jābalstās uz konkurenci, sasniegumiem un pārredzamību. Jaundibinātiem uzņēmumiem un inovatīviem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) vēl aizvien ir apgrūtināta piekļuve finansējumam. Publiskie finanšu instrumenti un garantijas jauniem un inovatīviem uzņēmumiem ir agrīnā īstenošanas stadijā, un to ietekme vēl nav zināma.

| (17) | Pašlaik Bulgārijas administratīvā spēja ir nepietiekama, lai pienācīgi pārvaldītu un uzturētu autoceļu, dzelzceļa un ūdens infrastruktūras projektus. Administratīvā reforma ir galvenokārt orientēta uz darbinieku skaita samazināšanu publiskajā sektorā, bet mēģinājumi izskaust citus neefektivitātes cēloņus ir vāji. ES līdzekļu apguve joprojām ir nepietiekama, lai gan pēdējos divos gados tā noritējusi sekmīgāk. Galvenie cēloņi ir sarežģītās administratīvās procedūras un uzņēmumu grūtības sagādāt līdzfinansējumu. Būtiski uzdevumi jārisina, lai vēl vairāk uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un regulējumu un sekmīgi palielinātu publiskā sektora administratīvo rīcībspēju. Jau vairākkārt ir atlikta e-pārvaldes ieviešana. Bulgārijas nodokļu sistēmai raksturīga plaša izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un administratīva neefektivitāte. Nodokļu iekasēšanas administratīvās izmaksas ir augstas, un uzņēmumiem nodokļu nomaksāšana prasa daudz laika. |
| --- | --- |

(17)

Pašlaik Bulgārijas administratīvā spēja ir nepietiekama, lai pienācīgi pārvaldītu un uzturētu autoceļu, dzelzceļa un ūdens infrastruktūras projektus. Administratīvā reforma ir galvenokārt orientēta uz darbinieku skaita samazināšanu publiskajā sektorā, bet mēģinājumi izskaust citus neefektivitātes cēloņus ir vāji. ES līdzekļu apguve joprojām ir nepietiekama, lai gan pēdējos divos gados tā noritējusi sekmīgāk. Galvenie cēloņi ir sarežģītās administratīvās procedūras un uzņēmumu grūtības sagādāt līdzfinansējumu. Būtiski uzdevumi jārisina, lai vēl vairāk uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un regulējumu un sekmīgi palielinātu publiskā sektora administratīvo rīcībspēju. Jau vairākkārt ir atlikta e-pārvaldes ieviešana. Bulgārijas nodokļu sistēmai raksturīga plaša izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un administratīva neefektivitāte. Nodokļu iekasēšanas administratīvās izmaksas ir augstas, un uzņēmumiem nodokļu nomaksāšana prasa daudz laika.

| (18) | Jaunie tiesību akti par publisko iepirkumu ir svarīgs solis ceļā uz labāku pārkāpumu pārraudzības, novēršanas un sodīšanas sistēmu. Šie centieni būtu jāpapildina divos virzienos: i) paredzētās sankcijas ir faktiski jāpiemēro; un ii) pilnvaras ex officio būtu jāuztic Publiskā iepirkuma aģentūrai. |
| --- | --- |

(18)

Jaunie tiesību akti par publisko iepirkumu ir svarīgs solis ceļā uz labāku pārkāpumu pārraudzības, novēršanas un sodīšanas sistēmu. Šie centieni būtu jāpapildina divos virzienos: i) paredzētās sankcijas ir faktiski jāpiemēro; un ii) pilnvaras ex officio būtu jāuztic Publiskā iepirkuma aģentūrai.

| (19) | Neraugoties uz aizsāktajām reformām, Bulgārijā vēl aizvien pastāv daži ierobežojumi attiecībā uz jaunu dalībnieku ienākšanu tīklu nozarēs, piemēram, dzelzceļa transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē. Gan vairumtirdzniecības, gan mazumtirdzniecības elektroenerģijas tirgi vēl joprojām darbojas slikti. Jomas, kuras rada īpašas bažas un kurās jāpanāk uzlabojumi, ir šādas: elektroenerģijas un gāzes biržu trūkums, funkcionējoša balansēšanas tirgus trūkums un regulētas cenas patērētājiem. Turklāt Bulgārijai būtu jānodrošina pārvades sistēmas regulatoru neatkarība. Bulgārija ir ļoti atkarīga no viena enerģijas pārvades maršruta, un tās iekšzemes enerģijas tirgus darbojas nepienācīgi, tāpēc to apdraud būtiski piegādes satricinājumi. Pašreizējie pasākumi, kuru mērķis ir risināt enerģētisko atkarību, ir jāuzlabo. Līdz šim jaunas gāzes infrastruktūras būvniecība noritējusi pārāk lēni. Lai gan dažas vēlamas reformas formāli ir pieņemtas un atjaunojamās enerģijas īpatsvars energobilancē 2011. gadā palielinājās, to īstenošana joprojām ir neapmierinoša, kam par iemeslu ir iepirkums, politikas izmantošana privātu interešu labā un valsts enerģētikas uzņēmumu slikta pārvaldība. |
| --- | --- |

(19)

Neraugoties uz aizsāktajām reformām, Bulgārijā vēl aizvien pastāv daži ierobežojumi attiecībā uz jaunu dalībnieku ienākšanu tīklu nozarēs, piemēram, dzelzceļa transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē. Gan vairumtirdzniecības, gan mazumtirdzniecības elektroenerģijas tirgi vēl joprojām darbojas slikti. Jomas, kuras rada īpašas bažas un kurās jāpanāk uzlabojumi, ir šādas: elektroenerģijas un gāzes biržu trūkums, funkcionējoša balansēšanas tirgus trūkums un regulētas cenas patērētājiem. Turklāt Bulgārijai būtu jānodrošina pārvades sistēmas regulatoru neatkarība. Bulgārija ir ļoti atkarīga no viena enerģijas pārvades maršruta, un tās iekšzemes enerģijas tirgus darbojas nepienācīgi, tāpēc to apdraud būtiski piegādes satricinājumi. Pašreizējie pasākumi, kuru mērķis ir risināt enerģētisko atkarību, ir jāuzlabo. Līdz šim jaunas gāzes infrastruktūras būvniecība noritējusi pārāk lēni. Lai gan dažas vēlamas reformas formāli ir pieņemtas un atjaunojamās enerģijas īpatsvars energobilancē 2011. gadā palielinājās, to īstenošana joprojām ir neapmierinoša, kam par iemeslu ir iepirkums, politikas izmantošana privātu interešu labā un valsts enerģētikas uzņēmumu slikta pārvaldība.

| (20) | Bulgārija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz uzlabotu publisko finanšu ilgtspējību, nodarbinātības veicināšanu, publiskā sektora konkurētspējas uzlabošanu un finansiālās stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(20)

Bulgārija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz uzlabotu publisko finanšu ilgtspējību, nodarbinātības veicināšanu, publiskā sektora konkurētspējas uzlabošanu un finansiālās stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos.

| (21) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Bulgārijas ekonomikas politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu un sniegusi padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Bulgārijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 7. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(21)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Bulgārijas ekonomikas politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu un sniegusi padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Bulgārijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 7. ieteikumā turpmāk.

| (22) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā.

| (23) | Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata rezultātus un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 3. un 5. ieteikumā turpmāk, |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata rezultātus un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 3. un 5. ieteikumā turpmāk,

AR ŠO IESAKA Bulgārijai laikposmā no 2012. gada līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Turpināt īstenot pareizu fiskālo politiku, lai sasniegtu VTM līdz 2012. gadam. Šajā nolūkā ieviest budžeta stratēģiju saskaņā ar plānoto, nodrošinot atbilstību izdevumu kritērijam, un būt gatavai veikt papildu pasākumus, ja īstenotos budžeta scenāriju apdraudošie riski. Pastiprināt pūles, lai uzlabotu publiskā sektora izdevumu kvalitāti, jo īpaši izglītības un veselības nozarēs, un īstenot visaptverošu nodokļu saistību izpildes stratēģiju, lai vēl vairāk uzlabotu nodokļu ieņēmumus un risinātu ēnu ekonomikas problēmu. Uzlabot vidēja termiņa budžeta programmas saturu un pārskata sistēmas kvalitāti. |
| --- | --- |

1.

Turpināt īstenot pareizu fiskālo politiku, lai sasniegtu VTM līdz 2012. gadam. Šajā nolūkā ieviest budžeta stratēģiju saskaņā ar plānoto, nodrošinot atbilstību izdevumu kritērijam, un būt gatavai veikt papildu pasākumus, ja īstenotos budžeta scenāriju apdraudošie riski. Pastiprināt pūles, lai uzlabotu publiskā sektora izdevumu kvalitāti, jo īpaši izglītības un veselības nozarēs, un īstenot visaptverošu nodokļu saistību izpildes stratēģiju, lai vēl vairāk uzlabotu nodokļu ieņēmumus un risinātu ēnu ekonomikas problēmu. Uzlabot vidēja termiņa budžeta programmas saturu un pārskata sistēmas kvalitāti.

| 2. | Veikt papildu pasākumus, lai mazinātu riskus ilgtspējībai un uzlabotu pensiju sistēmas adekvātumu, proti, vienādot pensionēšanās vecumu vīriešiem un sievietēm, kas visā darba mūžā veikuši iemaksas. Ieviest stingrākus kritērijus un kontroli attiecībā uz invaliditātes pensiju piešķiršanu. |
| --- | --- |

2.

Veikt papildu pasākumus, lai mazinātu riskus ilgtspējībai un uzlabotu pensiju sistēmas adekvātumu, proti, vienādot pensionēšanās vecumu vīriešiem un sievietēm, kas visā darba mūžā veikuši iemaksas. Ieviest stingrākus kritērijus un kontroli attiecībā uz invaliditātes pensiju piešķiršanu.

| 3. | Paātrināt valsts mēroga Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošanu. Nodrošināt, ka sociālā nodrošinājuma minimālās iemaksas neattur no legāla darba. Pielikt pūles, lai uzlabotu valsts nodarbinātības dienestu darbu. Lai novērstu nabadzību, uzlabot sociālo transfertu efektivitāti un bērnu un gados vecāku cilvēku piekļuvi kvalitatīviem sociālajiem pakalpojumiem un īstenot valsts romu integrācijas stratēģiju. |
| --- | --- |

3.

Paātrināt valsts mēroga Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošanu. Nodrošināt, ka sociālā nodrošinājuma minimālās iemaksas neattur no legāla darba. Pielikt pūles, lai uzlabotu valsts nodarbinātības dienestu darbu. Lai novērstu nabadzību, uzlabot sociālo transfertu efektivitāti un bērnu un gados vecāku cilvēku piekļuvi kvalitatīviem sociālajiem pakalpojumiem un īstenot valsts romu integrācijas stratēģiju.

| 4. | Paātrināt skolu izglītības un augstākās izglītības normatīvo aktu reformu un attiecīgos papildpasākumus, galveno uzmanību veltot mācību programmu modernizēšanai, skolotāju apmācības uzlabošanai un iedzīvotāju grupu, kas ir mazāk labvēlīgā stāvoklī, efektīvai piekļuvei izglītībai. Uzlabot jaundibinātu uzņēmumu un MVU (jo īpaši to, kas iesaistīti inovācijā) iespējas piekļūt finansējumam. |
| --- | --- |

4.

Paātrināt skolu izglītības un augstākās izglītības normatīvo aktu reformu un attiecīgos papildpasākumus, galveno uzmanību veltot mācību programmu modernizēšanai, skolotāju apmācības uzlabošanai un iedzīvotāju grupu, kas ir mazāk labvēlīgā stāvoklī, efektīvai piekļuvei izglītībai. Uzlabot jaundibinātu uzņēmumu un MVU (jo īpaši to, kas iesaistīti inovācijā) iespējas piekļūt finansējumam.

| 5. | Pastiprināt pūles, lai uzlabotu administratīvo rīcībspēju un reformas, samazinot birokrātiju un nodokļu saistību izpildes un iekasēšanas izmaksas un uzlabojot ES līdzekļu apguvi, jo īpaši autoceļu un dzelzceļa transportā un ūdenssaimniecībā. Uzlabot tiesu sistēmas kvalitāti un neatkarību un paātrināt e-pārvaldības ieviešanu. Stiprināt valsts pārvaldes spēju galvenajās transporta nozarēs un regulatīvajās iestādēs. |
| --- | --- |

5.

Pastiprināt pūles, lai uzlabotu administratīvo rīcībspēju un reformas, samazinot birokrātiju un nodokļu saistību izpildes un iekasēšanas izmaksas un uzlabojot ES līdzekļu apguvi, jo īpaši autoceļu un dzelzceļa transportā un ūdenssaimniecībā. Uzlabot tiesu sistēmas kvalitāti un neatkarību un paātrināt e-pārvaldības ieviešanu. Stiprināt valsts pārvaldes spēju galvenajās transporta nozarēs un regulatīvajās iestādēs.

| 6. | Nodrošināt publiskā iepirkuma normatīvo aktu pareizu īstenošanu. Stiprināt pārkāpumu novēršanu un efektīvi piemērot sankcijas saskaņā ar likumu par publisko iepirkumu un likumu par interešu konfliktu. |
| --- | --- |

6.

Nodrošināt publiskā iepirkuma normatīvo aktu pareizu īstenošanu. Stiprināt pārkāpumu novēršanu un efektīvi piemērot sankcijas saskaņā ar likumu par publisko iepirkumu un likumu par interešu konfliktu.

| 7. | Veikt pasākumus, lai izskaustu tirgus šķēršļus, garantētas peļņas darījumus un cenu kontroli. Nodrošināt pārvades un sadales sistēmu operatoru neatkarību; pabeigt tirgus izveidi energobiržu un līdzsvarošanas tirgos. Uzlabot elektroenerģijas un gāzes savienojumus, palielināt energoefektivitāti un noturību pret traucējumiem. |
| --- | --- |

7.

Veikt pasākumus, lai izskaustu tirgus šķēršļus, garantētas peļņas darījumus un cenu kontroli. Nodrošināt pārvades un sadales sistēmu operatoru neatkarību; pabeigt tirgus izveidi energobiržu un līdzsvarošanas tirgos. Uzlabot elektroenerģijas un gāzes savienojumus, palielināt energoefektivitāti un noturību pret traucējumiem.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

3

(4)  OV C 209, 15.7.2011., 5. lpp.

4

(5)  Rezultātā pieņemtais Padomes Lēmums 2012/370/ES, pieņemts 2012. gada 22. jūnijā (OV L 179, 11.7.2012., 19. lpp.).

5

(6)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

7

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/13

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Kipras 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gads) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gads) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Kipras 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Kipras stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam (“2011. gada Padomes ieteikums”). |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Kipras 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Kipras stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam (“2011. gada Padomes ieteikums”).

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Kipru kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Kipru kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes veicināšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdevumu nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes veicināšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdevumu nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (9) | Kipra 2012. gada 7. maijā iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz 2012.–2015. gadu, un 2012. gada 10. maijā – savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija arī padziļinātajā pārskatā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu ir izvērtējusi, vai Kipru ir skārusi makroekonomikas nelīdzsvarotība. Komisija savā padziļinātajā pārskatā secināja, ka Kiprā iekšēju nelīdzsvarotību izraisa banku nozare un uzņēmumu parādsaistības, un tās fiskālās dinamikas un konkurētspējas ārējā un iekšējā nelīdzsvarotība, lai arī tā nav pārmērīga. |
| --- | --- |

(9)

Kipra 2012. gada 7. maijā iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz 2012.–2015. gadu, un 2012. gada 10. maijā – savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija arī padziļinātajā pārskatā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu ir izvērtējusi, vai Kipru ir skārusi makroekonomikas nelīdzsvarotība. Komisija savā padziļinātajā pārskatā secināja, ka Kiprā iekšēju nelīdzsvarotību izraisa banku nozare un uzņēmumu parādsaistības, un tās fiskālās dinamikas un konkurētspējas ārējā un iekšējā nelīdzsvarotība, lai arī tā nav pārmērīga.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs 2012.–2014. gadam ir optimistisks. Lai arī šis scenārijs ietver izaugsmes perspektīvu būtisku samazinājumu, stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs joprojām ir pakļauts negatīviem riskiem, jo īpaši attiecībā uz iekšzemes pieprasījuma attīstību 2012.–2013. gadā. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu un līdz 2014. gadam sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM), kā arī 2015. gadā palikt pie VTM. Stabilitātes programmā apstiprināti iepriekšējie līdzsvarota budžeta strukturālā izteiksmē VTM, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pārmērīgā budžeta deficīta plānotajā novēršanā tiek ievērots termiņš, kāds noteikts Padomes ieteikumā, kas ir sniegts 2010. gada 13. jūlijā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstā. Pamatojoties uz (pārrēķinātu) strukturālo budžeta bilanci (5), plānotie vidējie gada fiskālie pasākumi 2011.–2012. gada laikposmā atbilst Padomes ieteiktajiem 1,5 % no IKP. Plānotā virzība tuvāk VTM sasniegšanai 2013. gadā ir pietiekama, jo gan saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm, gan stabilitātes programmu tā ir augstāka par Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto kritēriju, proti, 0,5 % no IKP.
  Valsts izdevumu pieaugums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, 2013.–2014. gadā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam, bet ne 2015. gadā. Saistībā ar stabilitātes programmas budžeta mērķiem pastāv riski attiecībā uz makroekonomisko scenāriju, kas šķiet optimistisks 2012.–2014. gadā, un plānoto konsolidācijas pasākumu 2013. gadā, daļēji paļaujoties uz pasākumiem, kas nav pilnībā konkretizēti. Saskaņā ar stabilitātes programmu parāda attiecība pret IKP, kura 2011. gadā bija 71,6 %, 2012. gadā palielināsies līdz 72,1 %, pirms 2015. gadā tā pakāpeniski samazināsies līdz 65,4 %. Attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto parāda samazināšanas kritēriju Kipra 2013.–2015. gadā būs pārejas laikā, un stabilitātes programmā izklāstītie plāni nodrošinātu pietiekamu virzību ceļā uz atbilstības nodrošināšanu parāda samazināšanas kritērijam. Taču saistībā ar šo prognozi pastāv riski, ka finanšu sabiedrībām, iespējams, vajadzīgi glābšanas pasākumi. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs 2012.–2014. gadam ir optimistisks. Lai arī šis scenārijs ietver izaugsmes perspektīvu būtisku samazinājumu, stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs joprojām ir pakļauts negatīviem riskiem, jo īpaši attiecībā uz iekšzemes pieprasījuma attīstību 2012.–2013. gadā. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu un līdz 2014. gadam sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM), kā arī 2015. gadā palikt pie VTM. Stabilitātes programmā apstiprināti iepriekšējie līdzsvarota budžeta strukturālā izteiksmē VTM, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pārmērīgā budžeta deficīta plānotajā novēršanā tiek ievērots termiņš, kāds noteikts Padomes ieteikumā, kas ir sniegts 2010. gada 13. jūlijā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstā. Pamatojoties uz (pārrēķinātu) strukturālo budžeta bilanci (5), plānotie vidējie gada fiskālie pasākumi 2011.–2012. gada laikposmā atbilst Padomes ieteiktajiem 1,5 % no IKP. Plānotā virzība tuvāk VTM sasniegšanai 2013. gadā ir pietiekama, jo gan saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm, gan stabilitātes programmu tā ir augstāka par Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto kritēriju, proti, 0,5 % no IKP.

Valsts izdevumu pieaugums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, 2013.–2014. gadā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam, bet ne 2015. gadā. Saistībā ar stabilitātes programmas budžeta mērķiem pastāv riski attiecībā uz makroekonomisko scenāriju, kas šķiet optimistisks 2012.–2014. gadā, un plānoto konsolidācijas pasākumu 2013. gadā, daļēji paļaujoties uz pasākumiem, kas nav pilnībā konkretizēti. Saskaņā ar stabilitātes programmu parāda attiecība pret IKP, kura 2011. gadā bija 71,6 %, 2012. gadā palielināsies līdz 72,1 %, pirms 2015. gadā tā pakāpeniski samazināsies līdz 65,4 %. Attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto parāda samazināšanas kritēriju Kipra 2013.–2015. gadā būs pārejas laikā, un stabilitātes programmā izklāstītie plāni nodrošinātu pietiekamu virzību ceļā uz atbilstības nodrošināšanu parāda samazināšanas kritērijam. Taču saistībā ar šo prognozi pastāv riski, ka finanšu sabiedrībām, iespējams, vajadzīgi glābšanas pasākumi.

| (11) | Ir ievērojami jāuzlabo nodokļu administrācija Kiprā, jo ar ieņēmumu iekasēšanu saistītās administratīvās izmaksas ir ļoti augstas. Nodokļu iekasēšana ir salīdzinoši zema. Jo īpaši nodokļu administrācijas izdevumi kā daļa no IKP un administrācijas izmaksas saistībā ar neto ieņēmumu iekasēšanu ir augstas, un tām ir tendence palielināties. Ir nepieciešami pasākumi, lai iedrošinātu pāriet no neoficiāla/nedeklarēta darba un risinātu jautājumu par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Turklāt būtu jāstiprina iniciatīvas par nodokļu efektīvāku iekasēšanu. |
| --- | --- |

(11)

Ir ievērojami jāuzlabo nodokļu administrācija Kiprā, jo ar ieņēmumu iekasēšanu saistītās administratīvās izmaksas ir ļoti augstas. Nodokļu iekasēšana ir salīdzinoši zema. Jo īpaši nodokļu administrācijas izdevumi kā daļa no IKP un administrācijas izmaksas saistībā ar neto ieņēmumu iekasēšanu ir augstas, un tām ir tendence palielināties. Ir nepieciešami pasākumi, lai iedrošinātu pāriet no neoficiāla/nedeklarēta darba un risinātu jautājumu par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Turklāt būtu jāstiprina iniciatīvas par nodokļu efektīvāku iekasēšanu.

| (12) | Ņemot vērā Kipras banku iestāžu plašo iesaistīšanos Grieķijas ekonomikā, Grieķijas valsts parāda pārstrukturēšana un grieķu aizņēmējiem piešķirto ieņēmumus nenesošo kredītu aizvien pieaugošais skaits ir negatīvi ietekmējuši banku aktīvu sniegumu, rentabilitāti, kapitālu un likviditātes rezerves. Kipras konsolidētās banku nozares kopējo riska darījumu skaits attiecībā uz Grieķiju ir ļoti augsts. Parlaments 2011. gada 14. decembrī pieņēma divus likumprojektus nolūkā stiprināt finanšu sistēmas noturību pret banku krīzi. Tomēr progress saistībā ar to kooperatīvo kredītsabiedrību uzraudzības stiprināšanu, kurās ir veikti aptuveni 40 % no visiem iekšzemes noguldījumiem, līdz šim nav bijis apmierinošs. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā Kipras banku iestāžu plašo iesaistīšanos Grieķijas ekonomikā, Grieķijas valsts parāda pārstrukturēšana un grieķu aizņēmējiem piešķirto ieņēmumus nenesošo kredītu aizvien pieaugošais skaits ir negatīvi ietekmējuši banku aktīvu sniegumu, rentabilitāti, kapitālu un likviditātes rezerves. Kipras konsolidētās banku nozares kopējo riska darījumu skaits attiecībā uz Grieķiju ir ļoti augsts. Parlaments 2011. gada 14. decembrī pieņēma divus likumprojektus nolūkā stiprināt finanšu sistēmas noturību pret banku krīzi. Tomēr progress saistībā ar to kooperatīvo kredītsabiedrību uzraudzības stiprināšanu, kurās ir veikti aptuveni 40 % no visiem iekšzemes noguldījumiem, līdz šim nav bijis apmierinošs.

| (13) | Kipra saskaras ar problēmām saistībā ar publisko finanšu ilgtspējības ilgtermiņā nodrošināšanu, jo īpaši pensiju jomā. Lai veiktu reformas savā pensiju sistēmā, Kipra ir īstenojusi divus būtiskus strukturālus pasākumus. Tomēr, lai arī pieņemtie pasākumi ir būtiski un ticami, Kipras rīcība nav pietiekami ambicioza, lai nodrošinātu sistēmas ilgtspējību un piemērotību un ilgtermiņā padarītu to godīgāku. Joprojām ir jāveic pasākumi, lai saglabātu darba ņēmēju nodarbinātību uzņēmumos un atbalstītu faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanu. Attiecībā uz vecāku cilvēku nabadzību Kipra ir tikai daļēji atrisinājusi jautājumu saistībā ar augsto nabadzības riska līmeni. Pieņemtie pasākumi nav pietiekami, lai īstermiņā uzlabotu to pensionāru ienākumu atbilstību, kuriem draud nabadzība. |
| --- | --- |

(13)

Kipra saskaras ar problēmām saistībā ar publisko finanšu ilgtspējības ilgtermiņā nodrošināšanu, jo īpaši pensiju jomā. Lai veiktu reformas savā pensiju sistēmā, Kipra ir īstenojusi divus būtiskus strukturālus pasākumus. Tomēr, lai arī pieņemtie pasākumi ir būtiski un ticami, Kipras rīcība nav pietiekami ambicioza, lai nodrošinātu sistēmas ilgtspējību un piemērotību un ilgtermiņā padarītu to godīgāku. Joprojām ir jāveic pasākumi, lai saglabātu darba ņēmēju nodarbinātību uzņēmumos un atbalstītu faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanu. Attiecībā uz vecāku cilvēku nabadzību Kipra ir tikai daļēji atrisinājusi jautājumu saistībā ar augsto nabadzības riska līmeni. Pieņemtie pasākumi nav pietiekami, lai īstermiņā uzlabotu to pensionāru ienākumu atbilstību, kuriem draud nabadzība.

| (14) | Nevienāda attieksme un efektivitātes trūkumi veselības aprūpes nozarē nav risināti konstruktīvā veidā. Pretēji 2011. gada Padomes ieteikumam, tā 3. ieteikumam, līdz šim nav iesniegts skaidrs grafiks valsts veselības apdrošināšanas sistēmas ieviešanai. Tas rada riskus ilgtermiņa kontrolei un publisko finanšu ilgtspējībai, kā arī sniegto veselības aprūpes pakalpojumu kvalitātei. |
| --- | --- |

(14)

Nevienāda attieksme un efektivitātes trūkumi veselības aprūpes nozarē nav risināti konstruktīvā veidā. Pretēji 2011. gada Padomes ieteikumam, tā 3. ieteikumam, līdz šim nav iesniegts skaidrs grafiks valsts veselības apdrošināšanas sistēmas ieviešanai. Tas rada riskus ilgtermiņa kontrolei un publisko finanšu ilgtspējībai, kā arī sniegto veselības aprūpes pakalpojumu kvalitātei.

| (15) | Valdība ir veikusi dažus pasākumus, reaģējot uz 2011. gada ieteikumu par darba samaksas indeksāciju (dzīves dārdzības kompensācijas pabalsts – COLA), jo īpaši, plašākā publiskajā sektorā uz diviem gadiem iesaldējot algas. Valdība un sociālie partneri arī vienojās sākt dialogu ar mērķi līdz 2012. gada jūnija beigām pārskatīt COLA sistēmu. Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi būtu jāīsteno sistēmas visaptveroša reforma, lai stiprinātu saikni starp reālajām algām un produktivitātes attīstību un padarītu sistēmu taisnīgāku. Tādējādi tiktu sekmēta ne tikai Kipras konkurētspēja, bet arī darbaspēka sadale būtu efektīvāka. Lai arī šie notikumi ir pirmie pasākumi pareizajā virzienā, to atbilstība un ticamība ir ļoti atkarīga no tā, cik ambiciozs būs galarezultāts šobrīd notiekošajam sociālajam dialogam par darba samaksas indeksācijas sistēmas reformu un cik lielā mērā tas tiks īstenots. |
| --- | --- |

(15)

Valdība ir veikusi dažus pasākumus, reaģējot uz 2011. gada ieteikumu par darba samaksas indeksāciju (dzīves dārdzības kompensācijas pabalsts – COLA), jo īpaši, plašākā publiskajā sektorā uz diviem gadiem iesaldējot algas. Valdība un sociālie partneri arī vienojās sākt dialogu ar mērķi līdz 2012. gada jūnija beigām pārskatīt COLA sistēmu. Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi būtu jāīsteno sistēmas visaptveroša reforma, lai stiprinātu saikni starp reālajām algām un produktivitātes attīstību un padarītu sistēmu taisnīgāku. Tādējādi tiktu sekmēta ne tikai Kipras konkurētspēja, bet arī darbaspēka sadale būtu efektīvāka. Lai arī šie notikumi ir pirmie pasākumi pareizajā virzienā, to atbilstība un ticamība ir ļoti atkarīga no tā, cik ambiciozs būs galarezultāts šobrīd notiekošajam sociālajam dialogam par darba samaksas indeksācijas sistēmas reformu un cik lielā mērā tas tiks īstenots.

| (16) | Makroekonomikas prognožu pasliktināšanās negatīvi ietekmēja Kipras darba tirgu, paaugstinot bezdarba līmeni un lielā mērā palielinot bezdarbu jauniešu vidū. Kipra ir veikusi vairākus pozitīvus pasākumus šīs problēmas atrisināšanai. Šie pasākumi ir būtiski, bet nav pietiekami ambiciozi, jo īpaši izglītības un profesionālās apmācības jomā, kur to īstenošana būtu jāpaātrina. Ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai rastu risinājumu jauniešu bezdarba problēmai, kā arī pārkvalificētu darbaspēku un celtu tā kvalifikāciju, lai atvieglotu vajadzīgās pārejas darba tirgū, galveno uzmanību jo īpaši pievēršot tām grupām, kurām ir zems dalības līmenis mūžizglītības pasākumos, piemēram, darba ņēmējiem ar zemu kvalifikāciju un gados vecākiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomikas prognožu pasliktināšanās negatīvi ietekmēja Kipras darba tirgu, paaugstinot bezdarba līmeni un lielā mērā palielinot bezdarbu jauniešu vidū. Kipra ir veikusi vairākus pozitīvus pasākumus šīs problēmas atrisināšanai. Šie pasākumi ir būtiski, bet nav pietiekami ambiciozi, jo īpaši izglītības un profesionālās apmācības jomā, kur to īstenošana būtu jāpaātrina. Ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai rastu risinājumu jauniešu bezdarba problēmai, kā arī pārkvalificētu darbaspēku un celtu tā kvalifikāciju, lai atvieglotu vajadzīgās pārejas darba tirgū, galveno uzmanību jo īpaši pievēršot tām grupām, kurām ir zems dalības līmenis mūžizglītības pasākumos, piemēram, darba ņēmējiem ar zemu kvalifikāciju un gados vecākiem darba ņēmējiem.

| (17) | Attiecībā uz pakalpojumu nozari Kipra Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (6) (“Pakalpojumu direktīva”) transponēja ar horizontāliem tiesību aktiem, kā arī vairākiem nozarei specifiskiem grozošiem normatīviem aktiem. Tomēr dažās nozarēs (piemēram, mazumtirdzniecība, tūrisms un būvniecības pakalpojumi) nozarei specifiski tiesību akti joprojām nav pieņemti. Lai arī profesionālo pakalpojumu reglamentācijas jomā Kipras panākumi ir lielāki par ES vidējo rādītāju un no 90 reglamentētajām profesijām Kiprā tikai četras ir uzņēmējdarbības pakalpojumu jomas profesijas, dažās reglamentēto profesionālo pakalpojumu jomās, piemēram, juristiem un arhitektiem, joprojām ir fiksēti vai minimālie tarifi. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz pakalpojumu nozari Kipra Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (6) (“Pakalpojumu direktīva”) transponēja ar horizontāliem tiesību aktiem, kā arī vairākiem nozarei specifiskiem grozošiem normatīviem aktiem. Tomēr dažās nozarēs (piemēram, mazumtirdzniecība, tūrisms un būvniecības pakalpojumi) nozarei specifiski tiesību akti joprojām nav pieņemti. Lai arī profesionālo pakalpojumu reglamentācijas jomā Kipras panākumi ir lielāki par ES vidējo rādītāju un no 90 reglamentētajām profesijām Kiprā tikai četras ir uzņēmējdarbības pakalpojumu jomas profesijas, dažās reglamentēto profesionālo pakalpojumu jomās, piemēram, juristiem un arhitektiem, joprojām ir fiksēti vai minimālie tarifi.

| (18) | Balstoties uz padziļinātajā pārskatā ietverto analīzi, var secināt, ka Kipru ir skārusi nelīdzsvarotība. Jo īpaši makroekonomikas attīstība saistībā ar tekošo kontu, publiskām finansēm un finanšu nozari ir rūpīgi jāuzrauga un steidzami jāpievērš ekonomikas politikas uzmanība, lai novērstu jebkādu negatīvu ietekmi uz ekonomikas funkcionēšanu un ekonomisko un monetāro savienību. Konkrētāk, Kipras ekonomika ir saskārusies ar pastāvīgiem un apjomīgiem tekošā konta deficītiem, ko cenu/izmaksu konkurētspējas pakāpeniskas samazināšanās dēļ rada tirdzniecības apjoma deficīti, publisko finanšu nelīdzsvarotību, kuras ir radījušas ikgadējos deficītus, kas ir palielinājušies, lai arī ekonomika ir atguvusies no lejupslīdes, un pieaugošām privātā sektora parādsaistībām. Jo īpaši nefinanšu sabiedrības savu lielo parādsaistību un zemās rentabilitātes dēļ ir ļoti apdraudētas, kā rezultātā šajā nozarē ir būtiski palielinājies ieņēmumus nenesošo kredītu skaits. Arī banku nozares lielais darījumu skaits attiecībā uz Grieķijas valsts obligācijām un Grieķijas ekonomiku ietver būtiskus riskus. Turklāt izaugsmes perspektīvas nav spožas, kas vēl jo vairāk kavē nelīdzsvarotības salīdzinoši lēno novēršanu. |
| --- | --- |

(18)

Balstoties uz padziļinātajā pārskatā ietverto analīzi, var secināt, ka Kipru ir skārusi nelīdzsvarotība. Jo īpaši makroekonomikas attīstība saistībā ar tekošo kontu, publiskām finansēm un finanšu nozari ir rūpīgi jāuzrauga un steidzami jāpievērš ekonomikas politikas uzmanība, lai novērstu jebkādu negatīvu ietekmi uz ekonomikas funkcionēšanu un ekonomisko un monetāro savienību. Konkrētāk, Kipras ekonomika ir saskārusies ar pastāvīgiem un apjomīgiem tekošā konta deficītiem, ko cenu/izmaksu konkurētspējas pakāpeniskas samazināšanās dēļ rada tirdzniecības apjoma deficīti, publisko finanšu nelīdzsvarotību, kuras ir radījušas ikgadējos deficītus, kas ir palielinājušies, lai arī ekonomika ir atguvusies no lejupslīdes, un pieaugošām privātā sektora parādsaistībām. Jo īpaši nefinanšu sabiedrības savu lielo parādsaistību un zemās rentabilitātes dēļ ir ļoti apdraudētas, kā rezultātā šajā nozarē ir būtiski palielinājies ieņēmumus nenesošo kredītu skaits. Arī banku nozares lielais darījumu skaits attiecībā uz Grieķijas valsts obligācijām un Grieķijas ekonomiku ietver būtiskus riskus. Turklāt izaugsmes perspektīvas nav spožas, kas vēl jo vairāk kavē nelīdzsvarotības salīdzinoši lēno novēršanu.

| (19) | Kipra ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas uzlabošanu, nodarbinātības līmeņa uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējību un finanšu stabilitātes stiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā šajos ieteikumos. |
| --- | --- |

(19)

Kipra ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas uzlabošanu, nodarbinātības līmeņa uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējību un finanšu stabilitātes stiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā šajos ieteikumos.

| (20) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Kipras ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un ir iesniegusi padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ņēmusi vērā ne tikai to atbilstību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Kiprā, bet arī to, kā programmās ievēroti ES noteikumi un norādes, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Tās ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 7. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(20)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Kipras ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un ir iesniegusi padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ņēmusi vērā ne tikai to atbilstību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Kiprā, bet arī to, kā programmās ievēroti ES noteikumi un norādes, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Tās ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 7. ieteikumā turpmāk.

| (21) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā turpmāk.

| (22) | Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti 1., 2. un 7. ieteikumā turpmāk, |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti 1., 2. un 7. ieteikumā turpmāk,

AR ŠO IESAKA Kiprai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Veikt papildu pasākumus, lai 2012. gadā panāktu noturīgu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu. Stingri īstenot budžeta stratēģiju, ko papildina pietiekami precizēti pasākumi 2013. gadam un pēc tam, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2014. gadam un izdevumu kritērija ievērošanu, un nodrošināt pienācīgu progresu attiecībā uz parāda samazināšanas kritēriju. Paātrināt pakāpenisku tāda īstenojama daudzgadu budžeta plāna ieviešanu, kuram pamatā būtu saistoša likumiskā bāze un korektīvais mehānisms. Veikt pasākumus, lai stingri kontrolētu izdevumus un pēc iespējas ātrāk īstenotu programmu un uz rezultātiem balstītu budžetu. Uzlabot nodokļu saistību izpildi un cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. |
| --- | --- |

1.

Veikt papildu pasākumus, lai 2012. gadā panāktu noturīgu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu. Stingri īstenot budžeta stratēģiju, ko papildina pietiekami precizēti pasākumi 2013. gadam un pēc tam, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2014. gadam un izdevumu kritērija ievērošanu, un nodrošināt pienācīgu progresu attiecībā uz parāda samazināšanas kritēriju. Paātrināt pakāpenisku tāda īstenojama daudzgadu budžeta plāna ieviešanu, kuram pamatā būtu saistoša likumiskā bāze un korektīvais mehānisms. Veikt pasākumus, lai stingri kontrolētu izdevumus un pēc iespējas ātrāk īstenotu programmu un uz rezultātiem balstītu budžetu. Uzlabot nodokļu saistību izpildi un cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

| 2. | Turpināt saskaņot kooperatīvo kredītsabiedrību uzraudzību un to tiesisko regulējumu ar komercbankām piemērojamajiem standartiem. Stiprināt reglamentējošos noteikumus finanšu iestāžu efektīvai rekapitalizācijai, lai ierobežotu finanšu nozares pakļaušanu ārējiem triecieniem. |
| --- | --- |

2.

Turpināt saskaņot kooperatīvo kredītsabiedrību uzraudzību un to tiesisko regulējumu ar komercbankām piemērojamajiem standartiem. Stiprināt reglamentējošos noteikumus finanšu iestāžu efektīvai rekapitalizācijai, lai ierobežotu finanšu nozares pakļaušanu ārējiem triecieniem.

| 3. | Vēl vairāk uzlabot pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju un piemērotību un risināt jautājumu par augsto nabadzības riska rādītāju gados vecāku cilvēku vidū. Nodrošināt faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanu, tostarp sasaistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo dzīves ilgumu. |
| --- | --- |

3.

Vēl vairāk uzlabot pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju un piemērotību un risināt jautājumu par augsto nabadzības riska rādītāju gados vecāku cilvēku vidū. Nodrošināt faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanu, tostarp sasaistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo dzīves ilgumu.

| 4. | Pēc iespējas drīzāk pabeigt un ieviest valsts veselības aprūpes sistēmu, pamatojoties uz ceļvedi, kam būtu jānodrošina finanšu ilgtspējība, vienlaicīgi nodrošinot vispārēju segumu. |
| --- | --- |

4.

Pēc iespējas drīzāk pabeigt un ieviest valsts veselības aprūpes sistēmu, pamatojoties uz ceļvedi, kam būtu jānodrošina finanšu ilgtspējība, vienlaicīgi nodrošinot vispārēju segumu.

| 5. | Uzlabot darbaspēka prasmes, lai stiprinātu to profesionālo mobilitāti virzībā uz nodarbošanos ar lielu izaugsmi un augstu pievienoto vērtību. Veikt turpmākus pasākumus, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmas, uzsvaru liekot uz norīkojumiem darbā uzņēmumos un pašnodarbinātības veicināšanu. Veikt atbilstīgus politiskos pasākumus attiecībā uz pieprasījumu, lai sekmētu jauninājumus uzņēmējdarbībā. |
| --- | --- |

5.

Uzlabot darbaspēka prasmes, lai stiprinātu to profesionālo mobilitāti virzībā uz nodarbošanos ar lielu izaugsmi un augstu pievienoto vērtību. Veikt turpmākus pasākumus, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmas, uzsvaru liekot uz norīkojumiem darbā uzņēmumos un pašnodarbinātības veicināšanu. Veikt atbilstīgus politiskos pasākumus attiecībā uz pieprasījumu, lai sekmētu jauninājumus uzņēmējdarbībā.

| 6. | Novērst nepamatotus šķēršļus pakalpojumu tirgos, jo īpaši, uzlabojot Pakalpojumu direktīvas īstenošanu pakalpojumu nozarēs ar vislielāko izaugsmes potenciālu (tostarp tūrisma nozarē) un atverot profesionālo pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

6.

Novērst nepamatotus šķēršļus pakalpojumu tirgos, jo īpaši, uzlabojot Pakalpojumu direktīvas īstenošanu pakalpojumu nozarēs ar vislielāko izaugsmes potenciālu (tostarp tūrisma nozarē) un atverot profesionālo pakalpojumu sniegšanu.

| 7. | Apspriežoties ar sociālajiem parteriem un saskaņā ar valsts praksi uzlabot konkurētspēju, tostarp reformējot darba samaksas indeksācijas sistēmu, lai labāk atspoguļotu produktivitātes attīstību. Veikt pasākumus ekonomikas struktūras dažādošanai. Ar izdevumu ierobežošanu koriģēt fiskālo līdzsvaru. |
| --- | --- |

7.

Apspriežoties ar sociālajiem parteriem un saskaņā ar valsts praksi uzlabot konkurētspēju, tostarp reformējot darba samaksas indeksācijas sistēmu, lai labāk atspoguļotu produktivitātes attīstību. Veikt pasākumus ekonomikas struktūras dažādošanai. Ar izdevumu ierobežošanu koriģēt fiskālo līdzsvaru.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

3

(4)  OV C 210, 16.7.2011., 12. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, kuru Komisijas dienesti pārrēķinājuši, balstoties uz programmā ietverto informāciju un izmantojot kopīgi pieņemto metodoloģiju.

5

(6)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/17

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Čehijas Republikas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/05

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Čehijas Republikas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Čehijas Republikas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Čehijas Republikas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Čehijas Republikas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), Komisija 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Čehijas Republiku kā vienu no tām dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), Komisija 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Čehijas Republiku kā vienu no tām dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja finanšu stabilitātes nodrošināšanas, fiskālās konsolidācijas un izaugsmes veicināšanas darbību prioritātes. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, lai atjaunotu normālus kreditēšanas nosacījumus ekonomikai, veicinātu izaugsmi un konkurētspēju, novērstu krīzes izraisīto bezdarbu un sociālās sekas, kā arī modernizētu valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja finanšu stabilitātes nodrošināšanas, fiskālās konsolidācijas un izaugsmes veicināšanas darbību prioritātes. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, lai atjaunotu normālus kreditēšanas nosacījumus ekonomikai, veicinātu izaugsmi un konkurētspēju, novērstu krīzes izraisīto bezdarbu un sociālās sekas, kā arī modernizētu valsts pārvaldi.

| (8) | Čehijas Republika 2012. gada 25. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada 13. aprīlī – savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(8)

Čehijas Republika 2012. gada 25. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada 13. aprīlī – savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (9) | Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas programmas budžeta prognozes, ir ticams. Saskaņā ar konverģences programmu ir sagaidāms, ka IKP pieaugums 2012. gadā sasniegs 0,2 % un attiecīgi 2013. gadā – 1,3 %, salīdzinot ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē attiecīgi 2012. un 2013. gadam noteiktajiem 0 % un 1,5 %. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2016. gadam sasniegt līdzsvarotu budžetu. Vispārējās valdības budžeta deficīta mērķis 2,9 % apmērā no IKP 2013. gadā atbilst pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņam, kas noteikts Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumos. Vidējie gada fiskālie pasākumi 0,9 % apmērā no IKP laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), ir nedaudz mazāki nekā Padomes ieteiktie pasākumi 1 % apmērā no IKP. Konverģences programma apstiprina iepriekšējo vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM), proti, deficītu 1 % apmērā no IKP, kas atbilstīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, kuras jāizpilda 2015. gadā. Virzība uz VTM sasniegšanu ir 0,8 % un 0,7 % no IKP attiecīgi 2014. un 2015. gadā, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci, un valsts izdevumu pieauguma temps atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam.
  Konverģences programmas budžeta prognozes apdraud vairāki riski. Patlaban Parlamentā apspriestais likums par finansiālo kompensāciju baznīcām savā spēkā stāšanās gadā vienreiz palielinātu vispārējās valdības budžeta deficītu par 1,5 % no IKP. Skatoties vispārīgāk, paredzēto konsolidācijas pasākumu veids un apjoms gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan izdevumiem ir saistīts ar ievērojamu fiskālās korekcijas ilgtspējības risku pēc programmas darbības beigām. Budžeta korekcijas līdz šim galvenokārt pamatojušās uz vispārējiem izdevumu samazinājumiem, kas ietekmē arī izaugsmi veicinošus izdevumus. 2013.–2015. gadam ir plānots vēl gandrīz par 1 % no IKP samazināt valsts pārvaldes izdevumus, tomēr programmā šis samazinājums nav pietiekami detalizēti izklāstīts. Visbeidzot, lielākā daļa plānoto pasākumu ieņēmumu jomā ir pagaidu pasākumi, kuru darbības termiņam būtu jābeidzas 2015. gadā. Saskaņā ar konverģences programmu sagaidāms, ka parāda attiecība pret IKP sasniegs maksimumu, proti, 45,1 % no IKP, 2013. gadā un pēc tam samazināsies galvenokārt tāpēc, ka prognozēta primārās bilances pastāvīga uzlabošanās. |
| --- | --- |

(9)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas programmas budžeta prognozes, ir ticams. Saskaņā ar konverģences programmu ir sagaidāms, ka IKP pieaugums 2012. gadā sasniegs 0,2 % un attiecīgi 2013. gadā – 1,3 %, salīdzinot ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē attiecīgi 2012. un 2013. gadam noteiktajiem 0 % un 1,5 %. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2016. gadam sasniegt līdzsvarotu budžetu. Vispārējās valdības budžeta deficīta mērķis 2,9 % apmērā no IKP 2013. gadā atbilst pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņam, kas noteikts Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumos. Vidējie gada fiskālie pasākumi 0,9 % apmērā no IKP laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), ir nedaudz mazāki nekā Padomes ieteiktie pasākumi 1 % apmērā no IKP. Konverģences programma apstiprina iepriekšējo vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM), proti, deficītu 1 % apmērā no IKP, kas atbilstīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, kuras jāizpilda 2015. gadā. Virzība uz VTM sasniegšanu ir 0,8 % un 0,7 % no IKP attiecīgi 2014. un 2015. gadā, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci, un valsts izdevumu pieauguma temps atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam.

Konverģences programmas budžeta prognozes apdraud vairāki riski. Patlaban Parlamentā apspriestais likums par finansiālo kompensāciju baznīcām savā spēkā stāšanās gadā vienreiz palielinātu vispārējās valdības budžeta deficītu par 1,5 % no IKP. Skatoties vispārīgāk, paredzēto konsolidācijas pasākumu veids un apjoms gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan izdevumiem ir saistīts ar ievērojamu fiskālās korekcijas ilgtspējības risku pēc programmas darbības beigām. Budžeta korekcijas līdz šim galvenokārt pamatojušās uz vispārējiem izdevumu samazinājumiem, kas ietekmē arī izaugsmi veicinošus izdevumus. 2013.–2015. gadam ir plānots vēl gandrīz par 1 % no IKP samazināt valsts pārvaldes izdevumus, tomēr programmā šis samazinājums nav pietiekami detalizēti izklāstīts. Visbeidzot, lielākā daļa plānoto pasākumu ieņēmumu jomā ir pagaidu pasākumi, kuru darbības termiņam būtu jābeidzas 2015. gadā. Saskaņā ar konverģences programmu sagaidāms, ka parāda attiecība pret IKP sasniegs maksimumu, proti, 45,1 % no IKP, 2013. gadā un pēc tam samazināsies galvenokārt tāpēc, ka prognozēta primārās bilances pastāvīga uzlabošanās.

| (10) | 2011. gadā Čehijas Republikas iestādes apstiprināja samazinātās PVN likmes palielināšanu un tabakas akcīzes nodokļu palielināšanu; tās apstiprināja arī svarīgu nodokļu reformu, kas ietekmē darbaspēka nodokļu sistēmu un kam būtu jāstājas spēkā 2014. gadā. 2012. gada aprīlī valdības līmenī tika panākta vienošanās par papildu izmaiņām nodokļu sistēmā. Dažas no minētajām izmaiņām attiecas uz vides un mājokļu nodokļu jomu, kurās nodokļi patlaban ir zem ES vidējā līmeņa. Darbaspēka nodokļu jomā ierosināto noteikumu pagaidu raksturs radītu papildu izmaksas saistībā ar atbilstības nodrošināšanu un samazinātu paredzamību nodokļu maksātājiem. Turklāt ar jaunajiem priekšlikumiem tikai daļēji tiktu risināts jautājums par zemajiem faktiskajiem nodokļiem pašnodarbinātajiem salīdzinājumā ar algotiem darbiniekiem, kas saistīts ar vienreizēju maksājumu un nodokļu atskaitījumu plašu izmantošanu. Visbeidzot, valdība ir pieņēmusi pasākumus krāpšanas apkarošanai PVN un degvielas nodokļu jomā un spērusi pirmos soļus, lai ieviestu vienotu iekasēšanas punktu. Tomēr nodokļu saistību izpilde joprojām ir problemātiska, un pašreiz spēkā esošā nodokļu iekasēšanas sistēma nav balstīta uz pamatotu un visaptverošu nodokļu saistību izpildes stratēģiju. |
| --- | --- |

(10)

2011. gadā Čehijas Republikas iestādes apstiprināja samazinātās PVN likmes palielināšanu un tabakas akcīzes nodokļu palielināšanu; tās apstiprināja arī svarīgu nodokļu reformu, kas ietekmē darbaspēka nodokļu sistēmu un kam būtu jāstājas spēkā 2014. gadā. 2012. gada aprīlī valdības līmenī tika panākta vienošanās par papildu izmaiņām nodokļu sistēmā. Dažas no minētajām izmaiņām attiecas uz vides un mājokļu nodokļu jomu, kurās nodokļi patlaban ir zem ES vidējā līmeņa. Darbaspēka nodokļu jomā ierosināto noteikumu pagaidu raksturs radītu papildu izmaksas saistībā ar atbilstības nodrošināšanu un samazinātu paredzamību nodokļu maksātājiem. Turklāt ar jaunajiem priekšlikumiem tikai daļēji tiktu risināts jautājums par zemajiem faktiskajiem nodokļiem pašnodarbinātajiem salīdzinājumā ar algotiem darbiniekiem, kas saistīts ar vienreizēju maksājumu un nodokļu atskaitījumu plašu izmantošanu. Visbeidzot, valdība ir pieņēmusi pasākumus krāpšanas apkarošanai PVN un degvielas nodokļu jomā un spērusi pirmos soļus, lai ieviestu vienotu iekasēšanas punktu. Tomēr nodokļu saistību izpilde joprojām ir problemātiska, un pašreiz spēkā esošā nodokļu iekasēšanas sistēma nav balstīta uz pamatotu un visaptverošu nodokļu saistību izpildes stratēģiju.

| (11) | Valdība ir apstiprinājusi un daļēji īstenojusi pensiju sistēmas reformu, kas vērsta uz to, lai atjaunotu fiskālo ilgtspēju un paaugstinātu pensiju uzkrājumus. Tomēr sakarā ar pensiju izdevumu pakāpenisko kāpumu, kura paātrinājums paredzēts no 2030. gada un turpmāk, prognozētā fiskālā nelīdzsvarotība pensiju sistēmā joprojām ir salīdzinoši augsta salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju. Reforma pastiprina saikni starp likumā noteikto pensionēšanās vecumu un paredzamo dzīves ilgumu, bet tajā nav iekļauts mehānisms, kas nodrošinātu savlaicīgu reakciju attiecībā uz turpmākām pārmaiņām. Jaunā finansētā pensijas līmeņa spēja nākotnē palīdzēt nodrošināt augstākas vidējās pensijas ir atkarīga no darba ņēmēju, jo īpaši gados jaunāko darba ņēmēju, dalības šajā līmenī, kā arī no sagaidāmā ienesīguma līmeņa ilgtermiņā. Tomēr nav ticis paziņots ne par kādiem pasākumiem, lai veicinātu efektīvu dalību šajā līmenī, un potenciālajiem uzkrājējiem būtu lietderīgi sniegt papildu informāciju. Turklāt jaunā priekšlaicīgas pensionēšanās shēma, ko valdība ir paredzējusi, vienojoties ar sociālajiem partneriem, nopietni apdraud reformu, kuru mērķis ir gan efektīvi palielināt pensionēšanās vecumu, gan nodrošināt atbilstīgas pensijas, ticamību un vērienīgumu. |
| --- | --- |

(11)

Valdība ir apstiprinājusi un daļēji īstenojusi pensiju sistēmas reformu, kas vērsta uz to, lai atjaunotu fiskālo ilgtspēju un paaugstinātu pensiju uzkrājumus. Tomēr sakarā ar pensiju izdevumu pakāpenisko kāpumu, kura paātrinājums paredzēts no 2030. gada un turpmāk, prognozētā fiskālā nelīdzsvarotība pensiju sistēmā joprojām ir salīdzinoši augsta salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju. Reforma pastiprina saikni starp likumā noteikto pensionēšanās vecumu un paredzamo dzīves ilgumu, bet tajā nav iekļauts mehānisms, kas nodrošinātu savlaicīgu reakciju attiecībā uz turpmākām pārmaiņām. Jaunā finansētā pensijas līmeņa spēja nākotnē palīdzēt nodrošināt augstākas vidējās pensijas ir atkarīga no darba ņēmēju, jo īpaši gados jaunāko darba ņēmēju, dalības šajā līmenī, kā arī no sagaidāmā ienesīguma līmeņa ilgtermiņā. Tomēr nav ticis paziņots ne par kādiem pasākumiem, lai veicinātu efektīvu dalību šajā līmenī, un potenciālajiem uzkrājējiem būtu lietderīgi sniegt papildu informāciju. Turklāt jaunā priekšlaicīgas pensionēšanās shēma, ko valdība ir paredzējusi, vienojoties ar sociālajiem partneriem, nopietni apdraud reformu, kuru mērķis ir gan efektīvi palielināt pensionēšanās vecumu, gan nodrošināt atbilstīgas pensijas, ticamību un vērienīgumu.

| (12) | Vispārējais bezdarba līmenis ir zemāks nekā ES vidējais rādītājs, tomēr sievietēm ar bērniem un citām neaizsargātām iedzīvotāju grupām ir grūti realizēt savu potenciālu darba tirgū. Agrāka atgriešanās no bērna kopšanas atvaļinājuma, kas ļautu nezaudēt prasmes, ir atkarīga no plašākas bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamības, jo īpaši bērniem vecumā līdz trim gadiem. Šajā sakarā valdība ir vienkāršojusi tehniskās prasības attiecībā uz bērnudārzu izveidošanu uzņēmumos un ir paredzējusi nodokļu atvieglojumus plašākai privātas bērnu aprūpes veicināšanai, tādējādi daļēji īstenojot ieteikumus. Tomēr, tā kā tikai 3 % no bērniem, kas nav sasnieguši trīs gadu vecumu, apmeklē oficiālas bērnu aprūpes iestādes (salīdzinājumā ar 24 % ES 27 dalībvalstīs 2009. gadā), nepieciešami papildu pasākumi nolūkā uzlabot vecāku ar maziem bērniem dalību darba tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Vispārējais bezdarba līmenis ir zemāks nekā ES vidējais rādītājs, tomēr sievietēm ar bērniem un citām neaizsargātām iedzīvotāju grupām ir grūti realizēt savu potenciālu darba tirgū. Agrāka atgriešanās no bērna kopšanas atvaļinājuma, kas ļautu nezaudēt prasmes, ir atkarīga no plašākas bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamības, jo īpaši bērniem vecumā līdz trim gadiem. Šajā sakarā valdība ir vienkāršojusi tehniskās prasības attiecībā uz bērnudārzu izveidošanu uzņēmumos un ir paredzējusi nodokļu atvieglojumus plašākai privātas bērnu aprūpes veicināšanai, tādējādi daļēji īstenojot ieteikumus. Tomēr, tā kā tikai 3 % no bērniem, kas nav sasnieguši trīs gadu vecumu, apmeklē oficiālas bērnu aprūpes iestādes (salīdzinājumā ar 24 % ES 27 dalībvalstīs 2009. gadā), nepieciešami papildu pasākumi nolūkā uzlabot vecāku ar maziem bērniem dalību darba tirgū.

| (13) | Ir pieņemti vairāki pasākumi, lai uzlabotu valsts nodarbinātības dienesta (VND) darbību. Reģionālie nodarbinātības biroji tika pakļauti jaunam centrālam nodarbinātības birojam, un, kā daļa no plašākas sociālo pabalstu reformas, atbildība par ar apdrošināšanu nesaistītu sociālo pabalstu izmaksu tika pārcelta no pašvaldībām uz nodarbinātības birojiem. Tomēr pieaugušais darba apjoms radīs vēl lielāku slogu VND darbiniekiem, kuru skaits 2011. gadā samazinājās par 12 %. Lai uzlabotu darbā iekārtošanas pakalpojumus, tika ieviesta sistēma, lai nodarbinātības pakalpojumus kā ārpakalpojumus varētu sniegt privātas aģentūras. Liela daļa no maksām ir jāsedz ar priekšapmaksu, un šis jautājums nākotnē būs jāpārskata, lai nodrošinātu, ka stimuli saskan ar darba tirgus rezultātiem. Tāpēc vajadzīga papildu rīcība, lai nodrošinātu apmācību, darba meklējumu palīdzības un individuāli pielāgotu pakalpojumu labāku kvalitāti un efektivitāti. Ir jānodrošina nepieciešamie līdzekļi un stimuli. Būtu jāievieš efektivitātes izvērtējums, lai uzlabotu intervenču izmantošanu, un aktivizācijas programmu finansējumam jābūt saistītam ar darbības rādītājiem. |
| --- | --- |

(13)

Ir pieņemti vairāki pasākumi, lai uzlabotu valsts nodarbinātības dienesta (VND) darbību. Reģionālie nodarbinātības biroji tika pakļauti jaunam centrālam nodarbinātības birojam, un, kā daļa no plašākas sociālo pabalstu reformas, atbildība par ar apdrošināšanu nesaistītu sociālo pabalstu izmaksu tika pārcelta no pašvaldībām uz nodarbinātības birojiem. Tomēr pieaugušais darba apjoms radīs vēl lielāku slogu VND darbiniekiem, kuru skaits 2011. gadā samazinājās par 12 %. Lai uzlabotu darbā iekārtošanas pakalpojumus, tika ieviesta sistēma, lai nodarbinātības pakalpojumus kā ārpakalpojumus varētu sniegt privātas aģentūras. Liela daļa no maksām ir jāsedz ar priekšapmaksu, un šis jautājums nākotnē būs jāpārskata, lai nodrošinātu, ka stimuli saskan ar darba tirgus rezultātiem. Tāpēc vajadzīga papildu rīcība, lai nodrošinātu apmācību, darba meklējumu palīdzības un individuāli pielāgotu pakalpojumu labāku kvalitāti un efektivitāti. Ir jānodrošina nepieciešamie līdzekļi un stimuli. Būtu jāievieš efektivitātes izvērtējums, lai uzlabotu intervenču izmantošanu, un aktivizācijas programmu finansējumam jābūt saistītam ar darbības rādītājiem.

| (14) | Neraugoties uz nesenajiem uzlabojumiem dažās jomās, piemēram, e-valdības pakalpojumiem un administratīvā sloga samazinājumu uzņēmumiem, joprojām ir plašas iespējas uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti. Pašlaik tiek īstenota pretkorupcijas stratēģija 2011.–2012. gadam. Laikposmam pēc 2012. gada tiek gatavota jauna stratēģija, un to pieņems 2012. gadā. Pašreizējās stratēģijas galvenais sasniegums ir jaunā likuma par publisko iepirkumu pieņemšana, kas ir spēkā kopš 2012. gada aprīļa. Tomēr, lai nodrošinātu tā efektivitāti un uzticību tam, izšķiroša būs tā pareiza izpilde un īstenošana. Vēl nav risināts jautājums par akciju anonīmu turēšanu. Joprojām tiek gatavots likums par valsts ierēdņiem, tomēr tas jāpieņem bez vilcināšanās, lai valsts pārvaldei nodrošinātu nepieciešamo stabilitāti. Turklāt svarīgs problēmu avots saistībā ar ES līdzekļu izmantošanu bija publiskā iepirkuma nepilnības un valsts pārvaldes vadības un kontroles sistēmu neoptimāla darbība. |
| --- | --- |

(14)

Neraugoties uz nesenajiem uzlabojumiem dažās jomās, piemēram, e-valdības pakalpojumiem un administratīvā sloga samazinājumu uzņēmumiem, joprojām ir plašas iespējas uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti. Pašlaik tiek īstenota pretkorupcijas stratēģija 2011.–2012. gadam. Laikposmam pēc 2012. gada tiek gatavota jauna stratēģija, un to pieņems 2012. gadā. Pašreizējās stratēģijas galvenais sasniegums ir jaunā likuma par publisko iepirkumu pieņemšana, kas ir spēkā kopš 2012. gada aprīļa. Tomēr, lai nodrošinātu tā efektivitāti un uzticību tam, izšķiroša būs tā pareiza izpilde un īstenošana. Vēl nav risināts jautājums par akciju anonīmu turēšanu. Joprojām tiek gatavots likums par valsts ierēdņiem, tomēr tas jāpieņem bez vilcināšanās, lai valsts pārvaldei nodrošinātu nepieciešamo stabilitāti. Turklāt svarīgs problēmu avots saistībā ar ES līdzekļu izmantošanu bija publiskā iepirkuma nepilnības un valsts pārvaldes vadības un kontroles sistēmu neoptimāla darbība.

| (15) | Čehijas Republikas ekonomikai jāmobilizē faktori, kuri veicina pāreju uz izaugsmi, kas balstīta uz inovāciju, augstāku pievienoto vērtību un cilvēkkapitālu, jo iespējas turpmākai reālai konverģencei, kas pamatojas uz kapitālintensīvu izaugsmi, šķiet visai ierobežotas. Patlaban tiek apspriesta terciārās izglītības reforma. Lai gan tā ietver pašreizējā akreditācijas procesa pamatīgu pārskatīšanu, tā nav pietiekami precīza attiecībā uz ļoti svarīgo jautājumu par kvalitātes novērtēšanas standartiem, un, ņemot vērā, ka nav sistemātiski vākti un analizēti dati, to neatbalsta akadēmiskās aprindas. Pēc tam, kad sāka pasliktināties Čehijas Republikas skolēnu sekmes, valdība ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu mācību rezultāta minimumu, un uzsākusi stratēģiju datortestēšanas izmantošanai valsts mērogā. Tomēr šie pasākumi ir pārāk šauri, lai efektīvi uzlabotu obligātās izglītības kvalitāti un taisnīgumu. |
| --- | --- |

(15)

Čehijas Republikas ekonomikai jāmobilizē faktori, kuri veicina pāreju uz izaugsmi, kas balstīta uz inovāciju, augstāku pievienoto vērtību un cilvēkkapitālu, jo iespējas turpmākai reālai konverģencei, kas pamatojas uz kapitālintensīvu izaugsmi, šķiet visai ierobežotas. Patlaban tiek apspriesta terciārās izglītības reforma. Lai gan tā ietver pašreizējā akreditācijas procesa pamatīgu pārskatīšanu, tā nav pietiekami precīza attiecībā uz ļoti svarīgo jautājumu par kvalitātes novērtēšanas standartiem, un, ņemot vērā, ka nav sistemātiski vākti un analizēti dati, to neatbalsta akadēmiskās aprindas. Pēc tam, kad sāka pasliktināties Čehijas Republikas skolēnu sekmes, valdība ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu mācību rezultāta minimumu, un uzsākusi stratēģiju datortestēšanas izmantošanai valsts mērogā. Tomēr šie pasākumi ir pārāk šauri, lai efektīvi uzlabotu obligātās izglītības kvalitāti un taisnīgumu.

| (16) | Eiropas pusgada kontekstā Komisija veica visaptverošu analīzi par Čehijas Republikas ekonomikas politiku. Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Izvērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Čehijas Republikā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 6. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas pusgada kontekstā Komisija veica visaptverošu analīzi par Čehijas Republikas ekonomikas politiku. Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Izvērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Čehijas Republikā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 6. ieteikumā turpmāk.

| (17) | Ņemot vērā minēto izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā turpmāk, |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā minēto izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā turpmāk,

AR ŠO IESAKA Čehijas Republikai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Nodrošināt plānoto virzību uz pārmērīgā deficīta savlaicīgu novēršanu. Šajā nolūkā pilnībā īstenot 2012. gada budžetu un konkretizēt ilgstošas iedarbības pasākumus, kas nepieciešami 2013. gadā, lai sasniegtu Padomes ieteikumā saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru noteikto vidējo ikgadējo strukturālo korekciju. Pēc tam nodrošināt piemērotas strukturālo pielāgojumu darbības, lai nodrošinātu pietiekamu virzību uz VTM sasniegšanu, tostarp izdevumu kritērija izpildi. Šajā sakarā izvairīties no vērienīgiem samazinājumiem, saglabāt izaugsmi veicinošus izdevumus un pastiprināt pasākumus valsts tēriņu efektivitātes uzlabošanai. Izmantot esošās iespējas paaugstināt nodokļus, kas vismazāk kavē izaugsmi. Pārcelt darbaspēka nodokļu lielo slogu uz mājokļu un vides nodokļu jomu. Samazināt nodokļu režīma atšķirības starp algotiem darbiniekiem un pašnodarbinātajiem. Veikt pasākumus, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanu, samazinātu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un uzlabotu nodokļu saistību izpildi, tostarp ieviešot vienotu visu nodokļu iekasēšanas punktu. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt plānoto virzību uz pārmērīgā deficīta savlaicīgu novēršanu. Šajā nolūkā pilnībā īstenot 2012. gada budžetu un konkretizēt ilgstošas iedarbības pasākumus, kas nepieciešami 2013. gadā, lai sasniegtu Padomes ieteikumā saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru noteikto vidējo ikgadējo strukturālo korekciju. Pēc tam nodrošināt piemērotas strukturālo pielāgojumu darbības, lai nodrošinātu pietiekamu virzību uz VTM sasniegšanu, tostarp izdevumu kritērija izpildi. Šajā sakarā izvairīties no vērienīgiem samazinājumiem, saglabāt izaugsmi veicinošus izdevumus un pastiprināt pasākumus valsts tēriņu efektivitātes uzlabošanai. Izmantot esošās iespējas paaugstināt nodokļus, kas vismazāk kavē izaugsmi. Pārcelt darbaspēka nodokļu lielo slogu uz mājokļu un vides nodokļu jomu. Samazināt nodokļu režīma atšķirības starp algotiem darbiniekiem un pašnodarbinātajiem. Veikt pasākumus, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanu, samazinātu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un uzlabotu nodokļu saistību izpildi, tostarp ieviešot vienotu visu nodokļu iekasēšanas punktu.

| 2. | Ieviest turpmākas izmaiņas valsts pensiju sistēmā, lai nodrošinātu tās ilgtspēju ilgtermiņā. Pārskatīt plānus attiecībā uz iespēju agrāk atstāt darba tirgu. Veicināt gados jaunāku darbinieku efektīvu dalību paredzētajā finansētajā shēmā, lai uzlabotu pensiju atbilstību. |
| --- | --- |

2.

Ieviest turpmākas izmaiņas valsts pensiju sistēmā, lai nodrošinātu tās ilgtspēju ilgtermiņā. Pārskatīt plānus attiecībā uz iespēju agrāk atstāt darba tirgu. Veicināt gados jaunāku darbinieku efektīvu dalību paredzētajā finansētajā shēmā, lai uzlabotu pensiju atbilstību.

| 3. | Veikt papildu pasākumus, lai ievērojami uzlabotu izmaksu ziņā pieejamu un kvalitatīvu pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes iestāžu pieejamību. |
| --- | --- |

3.

Veikt papildu pasākumus, lai ievērojami uzlabotu izmaksu ziņā pieejamu un kvalitatīvu pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes iestāžu pieejamību.

| 4. | Stiprināt VND, šajā nolūkā paaugstinot apmācību darba meklēšanas atbalsta un individualizētu pakalpojumu, tostarp ārpakalpojumu, kvalitāti un efektivitāti. |
| --- | --- |

4.

Stiprināt VND, šajā nolūkā paaugstinot apmācību darba meklēšanas atbalsta un individualizētu pakalpojumu, tostarp ārpakalpojumu, kvalitāti un efektivitāti.

| 5. | Steidzami pieņemt un īstenot likumu par valsts ierēdņiem, lai veicinātu valsts pārvaldes stabilitāti un efektivitāti nolūkā nepieļaut pārkāpumus. Nodrošināt jaunā likuma par publisko iepirkumu atbilstīgu īstenošanu. Risināt akciju anonīmas turēšanas jautājumu. Nodrošināt ES līdzekļu pareizu izmantošanu un pastiprināt cīņu pret korupciju. |
| --- | --- |

5.

Steidzami pieņemt un īstenot likumu par valsts ierēdņiem, lai veicinātu valsts pārvaldes stabilitāti un efektivitāti nolūkā nepieļaut pārkāpumus. Nodrošināt jaunā likuma par publisko iepirkumu atbilstīgu īstenošanu. Risināt akciju anonīmas turēšanas jautājumu. Nodrošināt ES līdzekļu pareizu izmantošanu un pastiprināt cīņu pret korupciju.

| 6. | Pieņemt nepieciešamos tiesību aktus, lai izveidotu pārredzamu un skaidri definētu sistēmu augstākās izglītības un pētniecības iestāžu kvalitātes novērtēšanai. Nodrošināt finansējuma ilgtspēju un tā piesaistīšanu kvalitātes izvērtējuma rezultātam. Izveidot uz uzlabojumiem orientētu novērtējuma sistēmu obligātajā izglītībā. |
| --- | --- |

6.

Pieņemt nepieciešamos tiesību aktus, lai izveidotu pārredzamu un skaidri definētu sistēmu augstākās izglītības un pētniecības iestāžu kvalitātes novērtēšanai. Nodrošināt finansējuma ilgtspēju un tā piesaistīšanu kvalitātes izvērtējuma rezultātam. Izveidot uz uzlabojumiem orientētu novērtējuma sistēmu obligātajā izglītībā.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 212, 19.7.2011., 5. lpp.

3

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, atbilstīgi Komisijas dienestu pārrēķiniem, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju un izmantojot kopīgi pieņemtu metodoloģiju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/21

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Dānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/06

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Dānijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Dānijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2015. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā Dāniju noteica kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā Dāniju noteica kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (9) | Dānija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu laikposmam no 2012. līdz 2015. gadam un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu veiktajā padziļinātajā pārskatā Komisija secināja, ka Dānijā ir iekšējā un ārējā nelīdzsvarotība, tomēr tā nav pārmērīga. |
| --- | --- |

(9)

Dānija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu laikposmam no 2012. līdz 2015. gadam un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu veiktajā padziļinātajā pārskatā Komisija secināja, ka Dānijā ir iekšējā un ārējā nelīdzsvarotība, tomēr tā nav pārmērīga.

| (10) | Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs šķiet ticams. Scenārijs, kas paredz 1,2 % un 1,5 % IKP pieaugumu attiecīgi 2012. gadā un 2013. gadā, lielā mērā saskan ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozētajiem rādītājiem – 1,1 % un 1,4 %. Līdz ar to konverģences programmā valdības budžeta deficīts ir nedaudz mazāks (4,0 % un 1,8 % no IKP attiecīgi 2012. gadā un 2013. gadā salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē norādīto 4,1 % un 2,0 % no IKP). Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2013. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu un sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) par strukturālu deficītu ne vairāk kā 0,5 % no IKP. Valdības mērķis arī ir sasniegt vismaz strukturāli līdzsvarotu budžetu 2020. gadā.
  Līdz ar to konverģences programma apstiprina iepriekšējos VTM, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības. Plānotais 2013. gada nominālais deficīts atbilst pārmērīga valdības budžeta deficīta novēršanas termiņam, un, pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci (5), plānotie fiskālie pasākumi 2013. gadā atbilst Padomes 2010. gada jūlija ieteikumam, kas sniegts saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tiek lēsts, ka konverģences programmā izklāstītie neto diskrecionārie pasākumi ļaus sasniegt konsolidāciju, kas kopumā atbilstu ieteikumam, kas sniegts saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Konsolidācijas pasākumi tiek plānoti vēlāk, nekā paredzēts iepriekš, un 2013. gadā jāveic vērā ņemami pasākumi, lai nodrošinātu vajadzīgo strukturālo korekciju. Risks, ka plānotā Līguma atsauces vērtība – 3 % no IKP – 2013. gadā netiks sasniegta, ir minimāls; Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē valdības budžeta deficīts noteikts 2,0 % no IKP. Gaidāms, ka Dānija sasniegs savu VTM 2013. gadā. Tomēr, pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci, tas tā vairs nav laikā no 2013. gada un turpmāk, un prognozētais budžeta uzlabojums budžeta strukturālajā bilancē ir mazāks par 0,5 % no IKP, nekā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Tajā pašā laikā gaidāms, ka valsts izdevumu kāpums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijiem. Daļu no budžeta deficīta finansēs, samazinot valsts aktīvus Dānijas Nationalbank. Plānots, ka Dānijas valsts kopējais parāds no 46,5 % no IKP 2011. gadā samazināsies līdz 42,1 % 2015. gadā, krietni zem 60 % no IKP. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs šķiet ticams. Scenārijs, kas paredz 1,2 % un 1,5 % IKP pieaugumu attiecīgi 2012. gadā un 2013. gadā, lielā mērā saskan ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozētajiem rādītājiem – 1,1 % un 1,4 %. Līdz ar to konverģences programmā valdības budžeta deficīts ir nedaudz mazāks (4,0 % un 1,8 % no IKP attiecīgi 2012. gadā un 2013. gadā salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē norādīto 4,1 % un 2,0 % no IKP). Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2013. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu un sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) par strukturālu deficītu ne vairāk kā 0,5 % no IKP. Valdības mērķis arī ir sasniegt vismaz strukturāli līdzsvarotu budžetu 2020. gadā.

Līdz ar to konverģences programma apstiprina iepriekšējos VTM, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības. Plānotais 2013. gada nominālais deficīts atbilst pārmērīga valdības budžeta deficīta novēršanas termiņam, un, pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci (5), plānotie fiskālie pasākumi 2013. gadā atbilst Padomes 2010. gada jūlija ieteikumam, kas sniegts saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tiek lēsts, ka konverģences programmā izklāstītie neto diskrecionārie pasākumi ļaus sasniegt konsolidāciju, kas kopumā atbilstu ieteikumam, kas sniegts saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Konsolidācijas pasākumi tiek plānoti vēlāk, nekā paredzēts iepriekš, un 2013. gadā jāveic vērā ņemami pasākumi, lai nodrošinātu vajadzīgo strukturālo korekciju. Risks, ka plānotā Līguma atsauces vērtība – 3 % no IKP – 2013. gadā netiks sasniegta, ir minimāls; Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē valdības budžeta deficīts noteikts 2,0 % no IKP. Gaidāms, ka Dānija sasniegs savu VTM 2013. gadā. Tomēr, pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci, tas tā vairs nav laikā no 2013. gada un turpmāk, un prognozētais budžeta uzlabojums budžeta strukturālajā bilancē ir mazāks par 0,5 % no IKP, nekā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Tajā pašā laikā gaidāms, ka valsts izdevumu kāpums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijiem. Daļu no budžeta deficīta finansēs, samazinot valsts aktīvus Dānijas Nationalbank. Plānots, ka Dānijas valsts kopējais parāds no 46,5 % no IKP 2011. gadā samazināsies līdz 42,1 % 2015. gadā, krietni zem 60 % no IKP.

| (11) | Lai nodrošinātu turpmāku labklājību un fiskālo ilgtspējību, Dānijas galvenā prioritāte ir palielināt darbaspēka piedāvājumu. Dānija 2011. gadā pabeidza vērienīgu brīvprātīgas priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas reformu un virzīja uz priekšu iepriekš plānoto likumā noteiktā pensionēšanās vecuma paaugstināšanu un tā saistīšanu ar paredzamo dzīves ilgumu. Patlaban uzmanība ir jāvelta invaliditātes pensijas un subsidēto nodarbinātības shēmu (“fleksibla darba” sistēma) reformēšanai. Valdība ir iesniegusi priekšlikumu reformai šajā jomā, kas būtu jāīsteno nekavējoties. Jāizlīdzina arī nodarbinātības rezultātu pieaugošās atšķirības starp migrantu izcelsmes iedzīvotājiem un pārējo strādājošo iedzīvotāju daļu. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu turpmāku labklājību un fiskālo ilgtspējību, Dānijas galvenā prioritāte ir palielināt darbaspēka piedāvājumu. Dānija 2011. gadā pabeidza vērienīgu brīvprātīgas priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas reformu un virzīja uz priekšu iepriekš plānoto likumā noteiktā pensionēšanās vecuma paaugstināšanu un tā saistīšanu ar paredzamo dzīves ilgumu. Patlaban uzmanība ir jāvelta invaliditātes pensijas un subsidēto nodarbinātības shēmu (“fleksibla darba” sistēma) reformēšanai. Valdība ir iesniegusi priekšlikumu reformai šajā jomā, kas būtu jāīsteno nekavējoties. Jāizlīdzina arī nodarbinātības rezultātu pieaugošās atšķirības starp migrantu izcelsmes iedzīvotājiem un pārējo strādājošo iedzīvotāju daļu.

| (12) | Pēdējās desmitgadēs darba ražīguma pieaugums Dānijā ir palēninājies, un viens no iemesliem ir salīdzinoši vājš sniegums izglītības jomā. Neraugoties uz to, ka izglītībai atvēlēti apjomīgi izdevumi, izglītības līmenis Dānijas skolās, saskaņā ar ESAO Starptautisko skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) aptauju, ir tikai viduvējs. Turklāt studenti parasti pabeidz studijas vēlākā vecumā nekā citās dalībvalstīs un mācības priekšlaicīgi pārtraukušo cilvēku skaits profesionālās izglītības iestādēs ir salīdzinoši augsts. Lai reaģētu uz problēmām šajā jomā, valdība ir paziņojusi par vairākiem jauniem pasākumiem obligātās un vidējās izglītības jomā. 2012. gada budžetā atbalsts sniegts arī sociālo klauzulu ieviešanai publiskā iepirkuma konkursos un pasākumos, lai privātajiem uzņēmumiem būtu izdevīgi piedāvāt mācekļu vietas, tādējādi palielinot pieejamo vietu skaitu. Jautājums par mācekļu vietu skaita palielināšanu tiks arī izskatīts trīspusējās sarunās un ministriju komitejas darbā. |
| --- | --- |

(12)

Pēdējās desmitgadēs darba ražīguma pieaugums Dānijā ir palēninājies, un viens no iemesliem ir salīdzinoši vājš sniegums izglītības jomā. Neraugoties uz to, ka izglītībai atvēlēti apjomīgi izdevumi, izglītības līmenis Dānijas skolās, saskaņā ar ESAO Starptautisko skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) aptauju, ir tikai viduvējs. Turklāt studenti parasti pabeidz studijas vēlākā vecumā nekā citās dalībvalstīs un mācības priekšlaicīgi pārtraukušo cilvēku skaits profesionālās izglītības iestādēs ir salīdzinoši augsts. Lai reaģētu uz problēmām šajā jomā, valdība ir paziņojusi par vairākiem jauniem pasākumiem obligātās un vidējās izglītības jomā. 2012. gada budžetā atbalsts sniegts arī sociālo klauzulu ieviešanai publiskā iepirkuma konkursos un pasākumos, lai privātajiem uzņēmumiem būtu izdevīgi piedāvāt mācekļu vietas, tādējādi palielinot pieejamo vietu skaitu. Jautājums par mācekļu vietu skaita palielināšanu tiks arī izskatīts trīspusējās sarunās un ministriju komitejas darbā.

| (13) | Vēl viens iespējamais iemesls lēnam ražīguma pieaugumam ir salīdzinoši zemais konkurences līmenis Dānijā. 2011. gadā tika pieņemts dokumentu kopums konkurences jomā, galvenokārt uzmanību veltot būvniecības nozarei, mazumtirdzniecības nozarei un veselības un sabiedriskā sektora pakalpojumiem. Tiek izskatīta iespēja īstenot iespējamus jaunus pasākumus taksometru un transporta pakalpojumu konkurences, kā arī aptieku liberalizācijas jomā. Patlaban ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām tiek apspriests jautājums par publiskā iepirkuma palielināšanu pašvaldībās un reģionos. Šajā ziņā nesenā valdības komitejas ziņojumā secināts, ka Dānijas konkurences tiesības ir jāpastiprina un sankcijas par pārkāpumiem patlaban ir pārāk vājas un nav atturošas. Ņemot vērā to, ka šajā jomā pēdējā gada laikā ir īstenotas tikai dažas konkrētas iniciatīvas, vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai pienācīgi risinātu šo jautājumu. |
| --- | --- |

(13)

Vēl viens iespējamais iemesls lēnam ražīguma pieaugumam ir salīdzinoši zemais konkurences līmenis Dānijā. 2011. gadā tika pieņemts dokumentu kopums konkurences jomā, galvenokārt uzmanību veltot būvniecības nozarei, mazumtirdzniecības nozarei un veselības un sabiedriskā sektora pakalpojumiem. Tiek izskatīta iespēja īstenot iespējamus jaunus pasākumus taksometru un transporta pakalpojumu konkurences, kā arī aptieku liberalizācijas jomā. Patlaban ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām tiek apspriests jautājums par publiskā iepirkuma palielināšanu pašvaldībās un reģionos. Šajā ziņā nesenā valdības komitejas ziņojumā secināts, ka Dānijas konkurences tiesības ir jāpastiprina un sankcijas par pārkāpumiem patlaban ir pārāk vājas un nav atturošas. Ņemot vērā to, ka šajā jomā pēdējā gada laikā ir īstenotas tikai dažas konkrētas iniciatīvas, vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai pienācīgi risinātu šo jautājumu.

| (14) | Kā apstiprināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu veiktajā padziļinātajā pārskatā, lai arī mājsaimniecību bruto parāds zināmā mērā ir Dānijas ekonomikas strukturāla iezīme, mājsaimniecību līdzekļiem būtiski pārsniedzot saistības, rodas bažas par augstu mājsaimniecību parādu, jo šķiet, ka notikumi mājokļu tirgū ir izraisījuši parāda palielinājumu, ko nevar pamatot ar strukturāliem faktoriem, piemēram, mājokļiem un pensiju līdzekļiem.
  Turklāt, sākot ar 2003. gadu, ir mainījies hipotekāro aizdevumu sastāvs, aizdevumiem bez pirmās iemaksas un ar mainīgo procentu likmi kļūstot populārākiem par aizdevumiem ar fiksēto procentu likmi un pirmo iemaksu. Ņemot vērā šā brīža parādu līmeni, patlaban mājsaimniecības ir vairāk pakļautas procentu likmju kāpumam un nekustamā īpašuma cenu svārstībām nekā pirms desmit gadiem. Tas rada augstākus iespējamos riskus finanšu un ekonomikas stabilitātei. Dānijā ir veikti atbilstīgi pasākumi, lai risinātu neaizsargātības jautājumu hipotekārajā sistēmā. Uzņēmējdarbības un izaugsmes ministrijā pašlaik tiek analizēts hipotekāro aizdevumu sastāvs mājsaimniecībās, ņemot vērā ieņēmumus, darba tirgus datus un citus sociālekonomiskus mainīgos rādītājus. Tā mērķis ir noteikt mājsaimniecību potenciālo neaizsargātību dažādu ekonomikas satricinājumu gadījumā, tostarp procentu likmes svārstību gadījumā. Tomēr būtu arī jāapsver pasākumi, lai novērstu procikliskas tendences mājokļu tirgū vidējā termiņā, vēlams, īpašuma vērtības nodokli atkārtoti saskaņojot ar faktiskajām tirgus vērtībām. Turpmāku prociklisku ietekmi varētu novērst, arī atceļot pašvaldības zemes vērtības nodokļa ikgadējā palielinājuma robežvērtību. Šādi pasākumi būtu jāievieš pakāpeniski, ņemot vērā pašreizējo vajadzību panākt stabilizāciju mājokļu tirgū. |
| --- | --- |

(14)

Kā apstiprināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu veiktajā padziļinātajā pārskatā, lai arī mājsaimniecību bruto parāds zināmā mērā ir Dānijas ekonomikas strukturāla iezīme, mājsaimniecību līdzekļiem būtiski pārsniedzot saistības, rodas bažas par augstu mājsaimniecību parādu, jo šķiet, ka notikumi mājokļu tirgū ir izraisījuši parāda palielinājumu, ko nevar pamatot ar strukturāliem faktoriem, piemēram, mājokļiem un pensiju līdzekļiem.

Turklāt, sākot ar 2003. gadu, ir mainījies hipotekāro aizdevumu sastāvs, aizdevumiem bez pirmās iemaksas un ar mainīgo procentu likmi kļūstot populārākiem par aizdevumiem ar fiksēto procentu likmi un pirmo iemaksu. Ņemot vērā šā brīža parādu līmeni, patlaban mājsaimniecības ir vairāk pakļautas procentu likmju kāpumam un nekustamā īpašuma cenu svārstībām nekā pirms desmit gadiem. Tas rada augstākus iespējamos riskus finanšu un ekonomikas stabilitātei. Dānijā ir veikti atbilstīgi pasākumi, lai risinātu neaizsargātības jautājumu hipotekārajā sistēmā. Uzņēmējdarbības un izaugsmes ministrijā pašlaik tiek analizēts hipotekāro aizdevumu sastāvs mājsaimniecībās, ņemot vērā ieņēmumus, darba tirgus datus un citus sociālekonomiskus mainīgos rādītājus. Tā mērķis ir noteikt mājsaimniecību potenciālo neaizsargātību dažādu ekonomikas satricinājumu gadījumā, tostarp procentu likmes svārstību gadījumā. Tomēr būtu arī jāapsver pasākumi, lai novērstu procikliskas tendences mājokļu tirgū vidējā termiņā, vēlams, īpašuma vērtības nodokli atkārtoti saskaņojot ar faktiskajām tirgus vērtībām. Turpmāku prociklisku ietekmi varētu novērst, arī atceļot pašvaldības zemes vērtības nodokļa ikgadējā palielinājuma robežvērtību. Šādi pasākumi būtu jāievieš pakāpeniski, ņemot vērā pašreizējo vajadzību panākt stabilizāciju mājokļu tirgū.

| (15) | Dānija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā turpmākajos ieteikumos. |
| --- | --- |

(15)

Dānija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā turpmākajos ieteikumos.

| (16) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija veica Dānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā izvērtēja konverģences programmu un valsts reformu programmu un nāca klajā ar padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Dānijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir sniegti 1.–5. ieteikumā. |
| --- | --- |

(16)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija veica Dānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā izvērtēja konverģences programmu un valsts reformu programmu un nāca klajā ar padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Dānijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir sniegti 1.–5. ieteikumā.

| (17) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Dānijas konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegtajā 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Dānijas konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegtajā 1. ieteikumā.

| (18) | Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti īpaši turpmāk sniegtajā 3., 4. un 5. ieteikumā, |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti īpaši turpmāk sniegtajā 3., 4. un 5. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Dānijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Īstenot plānoto budžeta stratēģiju, lai līdz 2013. gadam nodrošinātu pārmērīga deficīta novēršanu un panāktu gada vidējo strukturālo korekciju, kas noteikta Padomes ieteikumos saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam nodrošināt pienācīgu strukturālās korekcijas veikšanu, lai panāktu pietiekamu progresu saistībā ar VTM, tostarp izpildīt izdevumu kritēriju. |
| --- | --- |

1.

Īstenot plānoto budžeta stratēģiju, lai līdz 2013. gadam nodrošinātu pārmērīga deficīta novēršanu un panāktu gada vidējo strukturālo korekciju, kas noteikta Padomes ieteikumos saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam nodrošināt pienācīgu strukturālās korekcijas veikšanu, lai panāktu pietiekamu progresu saistībā ar VTM, tostarp izpildīt izdevumu kritēriju.

| 2. | Veikt turpmākus pasākumus, lai palielinātu ilgtermiņa darbaspēka piedāvājumu, veicot reformas invaliditātes pensijā, mērķtiecīgāk izstrādājot subsidētās nodarbinātības shēmas (“fleksibla darba” sistēmu) cilvēkiem ar samazinātām darbspējām un uzlabojot migrantu izcelsmes iedzīvotāju nodarbināmību. |
| --- | --- |

2.

Veikt turpmākus pasākumus, lai palielinātu ilgtermiņa darbaspēka piedāvājumu, veicot reformas invaliditātes pensijā, mērķtiecīgāk izstrādājot subsidētās nodarbinātības shēmas (“fleksibla darba” sistēmu) cilvēkiem ar samazinātām darbspējām un uzlabojot migrantu izcelsmes iedzīvotāju nodarbināmību.

| 3. | Nekavējoties īstenot paziņotos pasākumus, lai uzlabotu izglītības sistēmas rentabilitāti, samazinātu mācību iestādes priekšlaicīgi pametušo personu īpatsvaru, īpaši profesionālās izglītības iestādēs, un palielinātu mācekļu vietu skaitu. |
| --- | --- |

3.

Nekavējoties īstenot paziņotos pasākumus, lai uzlabotu izglītības sistēmas rentabilitāti, samazinātu mācību iestādes priekšlaicīgi pametušo personu īpatsvaru, īpaši profesionālās izglītības iestādēs, un palielinātu mācekļu vietu skaitu.

| 4. | Turpināt centienus novērst konkurences šķēršļus, jo īpaši vietējo pakalpojumu, mazumtirdzniecības un būvniecības nozarē, tostarp konkurencei vairāk atverot pašvaldības un reģionālā iepirkuma pakalpojumus un nodrošinot, ka konkurences tiesībās noteiktajām sankcijām ir pietiekami atturoša ietekme. |
| --- | --- |

4.

Turpināt centienus novērst konkurences šķēršļus, jo īpaši vietējo pakalpojumu, mazumtirdzniecības un būvniecības nozarē, tostarp konkurencei vairāk atverot pašvaldības un reģionālā iepirkuma pakalpojumus un nodrošinot, ka konkurences tiesībās noteiktajām sankcijām ir pietiekami atturoša ietekme.

| 5. | Apsvērt turpmākus preventīvus pasākumus, lai stiprinātu mājokļu tirgus un finanšu sistēmas stabilitāti vidējā termiņā, tostarp ņemot vērā Uzņēmējdarbības un izaugsmes ministrijā notiekošā pētījuma rezultātus par līdzekļu un saistību sadalījumu mājsaimniecībās un pārskatot īpašuma vērtības nodokļu sistēmu un pašvaldības zemes vērtības nodokļu sistēmu. |
| --- | --- |

5.

Apsvērt turpmākus preventīvus pasākumus, lai stiprinātu mājokļu tirgus un finanšu sistēmas stabilitāti vidējā termiņā, tostarp ņemot vērā Uzņēmējdarbības un izaugsmes ministrijā notiekošā pētījuma rezultātus par līdzekļu un saistību sadalījumu mājsaimniecībās un pārskatot īpašuma vērtības nodokļu sistēmu un pašvaldības zemes vērtības nodokļu sistēmu.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

3

(4)  OV C 213, 20.7.2011., 1. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstoši kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/25

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Igaunijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/07

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gads) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gads) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Igaunijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Igaunijas stabilitātes programmu 2011.–2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Igaunijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Igaunijas stabilitātes programmu 2011.–2015. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Igauniju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Igauniju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. Tā aicināja dalībvalstis īstenot Padomes konkrētām valstīm paredzētos ieteikumus 2011. gadam un šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un to valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. Tā aicināja dalībvalstis īstenot Padomes konkrētām valstīm paredzētos ieteikumus 2011. gadam un šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un to valsts reformu programmās.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un to valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un to valsts reformu programmās.

| (9) | Igaunija 2012. gada 26. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz 2012.–2015. gadu, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(9)

Igaunija 2012. gada 26. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz 2012.–2015. gadu, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams 2012.–2013. gadā, kad ir paredzēts, ka IKP pieaugums būs vidēji 2,4 %. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm IKP pieaugums 2013. gadā būs 3,8 %. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt ilgtspējīgu fiskālo politiku, kas sekmē līdzsvarotu izaugsmi, sasniedzot strukturālu pārpalikumu un vienlaicīgi nodrošinot pietiekamas fiskālās rezerves un samazinot nodokļu slogu darbaspēkam. Stratēģijas mērķis ir arī izpildīt Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības. Stabilitātes programmas mērķis ir no 2013. gada sasniegt vērienīgāku mērķi par to, kas paredzēts saskaņā ar vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) par strukturālu pārpalikumu. VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības.
  Pamatojoties uz (pārrēķinātu) strukturālu budžeta bilanci (5), valsts izdevumu pieaugums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, līdz 2015. gadam atbildīs Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam. Vienlaicīgi stabilitātes programmas mērķis ir no 2014. gada sasniegt nominālo pārpalikumu. Parāda attiecība ir krietni mazāka par 60 % no IKP, un saskaņā ar programmu tā, visticamāk, pēc 2013. gada samazināsies līdz aptuveni 10 % 2015. gadā. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams 2012.–2013. gadā, kad ir paredzēts, ka IKP pieaugums būs vidēji 2,4 %. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm IKP pieaugums 2013. gadā būs 3,8 %. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt ilgtspējīgu fiskālo politiku, kas sekmē līdzsvarotu izaugsmi, sasniedzot strukturālu pārpalikumu un vienlaicīgi nodrošinot pietiekamas fiskālās rezerves un samazinot nodokļu slogu darbaspēkam. Stratēģijas mērķis ir arī izpildīt Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības. Stabilitātes programmas mērķis ir no 2013. gada sasniegt vērienīgāku mērķi par to, kas paredzēts saskaņā ar vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) par strukturālu pārpalikumu. VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības.

Pamatojoties uz (pārrēķinātu) strukturālu budžeta bilanci (5), valsts izdevumu pieaugums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, līdz 2015. gadam atbildīs Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam. Vienlaicīgi stabilitātes programmas mērķis ir no 2014. gada sasniegt nominālo pārpalikumu. Parāda attiecība ir krietni mazāka par 60 % no IKP, un saskaņā ar programmu tā, visticamāk, pēc 2013. gada samazināsies līdz aptuveni 10 % 2015. gadā.

| (11) | Igaunija 2011. gadā sasniedza apjomīgu budžeta pārpalikumu. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm ekonomiskās izaugsmes rādītājs 2012. gadam tiek prognozēts daudz mazāks par rādītāju 2011. gadam, tam no 7,6 % samazinoties līdz 1,6 %, līdz ar to ir nepieciešams veikt izdevumu efektivitātes turpmāku kontroli. Igaunija plāno 2012. gadā ieviest strukturālu budžeta normu, lai palīdzētu saglabāt kontroli pār izdevumiem. Tiklīdz budžeta norma ir ieviesta, tā būtu jāpapildina ar saistošo daudzgadu izdevumu mērķu stiprināšanu. Tādējādi Igaunija ir daļēji īstenojusi 2011. gada ieteikumu šajā jomā. |
| --- | --- |

(11)

Igaunija 2011. gadā sasniedza apjomīgu budžeta pārpalikumu. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm ekonomiskās izaugsmes rādītājs 2012. gadam tiek prognozēts daudz mazāks par rādītāju 2011. gadam, tam no 7,6 % samazinoties līdz 1,6 %, līdz ar to ir nepieciešams veikt izdevumu efektivitātes turpmāku kontroli. Igaunija plāno 2012. gadā ieviest strukturālu budžeta normu, lai palīdzētu saglabāt kontroli pār izdevumiem. Tiklīdz budžeta norma ir ieviesta, tā būtu jāpapildina ar saistošo daudzgadu izdevumu mērķu stiprināšanu. Tādējādi Igaunija ir daļēji īstenojusi 2011. gada ieteikumu šajā jomā.

| (12) | Attiecībā uz darba tirgu ar nodarbinātību saistīto nodokļu jomā ir veikti vairāki pasākumi. Tomēr stimulus strādāt var uzlabot, risinot jautājumu saistībā ar pieaugošo tendenci saņemt invaliditātes un darba nespējas pabalstus un panākot, lai personām ar zemiem un augstiem ienākumiem, kuras saņem bezdarbnieku un vecāku pabalstu, atmaksātos iet strādāt. Lai arī ir veikti daudzsološi pasākumi nolūkā samazināt augsto bezdarba līmeni, ilgtermiņa un jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir augsts. Rezultātā to bērnu skaits, kuri ir pakļauti nabadzībai mājsaimniecībās, kurās pieaugušie ir bez darba, aizvien palielinās, un šis jautājums ir jārisina ar efektīviem sociālajiem pakalpojumiem un ģimenes pakalpojumiem. Ģimenes atbalsts pats par sevi varētu būt efektīvāks, neskarot budžetu un labāk izmantojot vecāku un ģimenes pabalstu piešķiršanu un atceļot neefektīvos atbrīvojumus no ienākuma nodokļa saistībā ar bērniem. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz darba tirgu ar nodarbinātību saistīto nodokļu jomā ir veikti vairāki pasākumi. Tomēr stimulus strādāt var uzlabot, risinot jautājumu saistībā ar pieaugošo tendenci saņemt invaliditātes un darba nespējas pabalstus un panākot, lai personām ar zemiem un augstiem ienākumiem, kuras saņem bezdarbnieku un vecāku pabalstu, atmaksātos iet strādāt. Lai arī ir veikti daudzsološi pasākumi nolūkā samazināt augsto bezdarba līmeni, ilgtermiņa un jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir augsts. Rezultātā to bērnu skaits, kuri ir pakļauti nabadzībai mājsaimniecībās, kurās pieaugušie ir bez darba, aizvien palielinās, un šis jautājums ir jārisina ar efektīviem sociālajiem pakalpojumiem un ģimenes pakalpojumiem. Ģimenes atbalsts pats par sevi varētu būt efektīvāks, neskarot budžetu un labāk izmantojot vecāku un ģimenes pabalstu piešķiršanu un atceļot neefektīvos atbrīvojumus no ienākuma nodokļa saistībā ar bērniem.

| (13) | Valsts energoefektivitātes rīcības plānā noteiktie pasākumi vēl joprojām nav pietiekami, ņemot vērā pašreizējo tendenci aizvien mazāk izmantot sabiedrisko transportu. Jaunu automašīnu parks Igaunijā ir energovisintensīvākais ES. Degvielas akcīzes nodokļi nav pietiekami, lai mainītu patēriņa modeļus. Vēl nav pilnībā pabeigta vairāku ar enerģiju saistītu ES direktīvu transponēšana. Igaunijai joprojām ir jādažādo tās energoapgādes veidi. Varētu atjaunināt elektroenerģijas infrastruktūru, lai tajā iekļautu pieaugošos vēja enerģijas apjomus. |
| --- | --- |

(13)

Valsts energoefektivitātes rīcības plānā noteiktie pasākumi vēl joprojām nav pietiekami, ņemot vērā pašreizējo tendenci aizvien mazāk izmantot sabiedrisko transportu. Jaunu automašīnu parks Igaunijā ir energovisintensīvākais ES. Degvielas akcīzes nodokļi nav pietiekami, lai mainītu patēriņa modeļus. Vēl nav pilnībā pabeigta vairāku ar enerģiju saistītu ES direktīvu transponēšana. Igaunijai joprojām ir jādažādo tās energoapgādes veidi. Varētu atjaunināt elektroenerģijas infrastruktūru, lai tajā iekļautu pieaugošos vēja enerģijas apjomus.

| (14) | Profesionālās izglītības kvalitāte un pieejamība ir ievērojami uzlabojusies, un 2012.–2013. gadā ir plānoti vēl vairāki modernizācijas pasākumi. Tomēr ir jāuzlabo pāreja no vispārējās izglītības uz profesionālo izglītību, un varētu apsvērt vairāku ar darbu saistītu sistēmu vispārināšanu. Uzlabojas līdzdalība mūžizglītībā, taču pietiekama uzmanība nav pievērsta zemas kvalifikācijas darba ņēmējiem. Joprojām pastāv problēmas saistībā ar izglītības rezultātu pielāgošanu darba tirgus vajadzībām. Ir arī nepieciešams steidzami veikt vidējās izglītības reformu un vēl vairāk uzlabot vietējo iestāžu sniegtos izglītības pakalpojumus. Tāpat arī sadarbība starp uzņēmējdarbības nozari un augstākās izglītības iestādēm joprojām ir vāja, un būtu jāturpina attīstīt privātās nozares uz zināšanām balstīto daļu. |
| --- | --- |

(14)

Profesionālās izglītības kvalitāte un pieejamība ir ievērojami uzlabojusies, un 2012.–2013. gadā ir plānoti vēl vairāki modernizācijas pasākumi. Tomēr ir jāuzlabo pāreja no vispārējās izglītības uz profesionālo izglītību, un varētu apsvērt vairāku ar darbu saistītu sistēmu vispārināšanu. Uzlabojas līdzdalība mūžizglītībā, taču pietiekama uzmanība nav pievērsta zemas kvalifikācijas darba ņēmējiem. Joprojām pastāv problēmas saistībā ar izglītības rezultātu pielāgošanu darba tirgus vajadzībām. Ir arī nepieciešams steidzami veikt vidējās izglītības reformu un vēl vairāk uzlabot vietējo iestāžu sniegtos izglītības pakalpojumus. Tāpat arī sadarbība starp uzņēmējdarbības nozari un augstākās izglītības iestādēm joprojām ir vāja, un būtu jāturpina attīstīt privātās nozares uz zināšanām balstīto daļu.

| (15) | Lai atspoguļotu negatīvo demogrāfisko attīstību un nodrošinātu līdzsvarotu un konkurētspējīgu reģionālo attīstību, ilgtermiņā jānodrošina pašvaldību finanšu ilgtspējība, kā arī jānodrošina sabiedrisko pakalpojumu labāka sniegšana vietējā līmenī un salīdzinoši izkliedēto resursu optimāls izmantojums. Lielākā daļa pašvaldību ir mazas, līdz ar to tām ir grūtības visiem sniegt vajadzīgos sociālos, veselības aprūpes, darba tirgus, transporta un izglītības pakalpojumus. |
| --- | --- |

(15)

Lai atspoguļotu negatīvo demogrāfisko attīstību un nodrošinātu līdzsvarotu un konkurētspējīgu reģionālo attīstību, ilgtermiņā jānodrošina pašvaldību finanšu ilgtspējība, kā arī jānodrošina sabiedrisko pakalpojumu labāka sniegšana vietējā līmenī un salīdzinoši izkliedēto resursu optimāls izmantojums. Lielākā daļa pašvaldību ir mazas, līdz ar to tām ir grūtības visiem sniegt vajadzīgos sociālos, veselības aprūpes, darba tirgus, transporta un izglītības pakalpojumus.

| (16) | Igaunija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu un publisko finanšu ilgtspējības sekmēšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā šajos ieteikumos. |
| --- | --- |

(16)

Igaunija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu un publisko finanšu ilgtspējības sekmēšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā šajos ieteikumos.

| (17) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Igaunijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai šo programmu nozīmību ilgtspējīgai fiskālajai un sociālekonomiskajai politikai Igaunijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību stiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, sniedzot ES līmeņa ieguldījumu valstu turpmākajos lēmumos. Tās ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 5. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(17)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Igaunijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai šo programmu nozīmību ilgtspējīgai fiskālajai un sociālekonomiskajai politikai Igaunijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību stiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, sniedzot ES līmeņa ieguldījumu valstu turpmākajos lēmumos. Tās ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 5. ieteikumā turpmāk.

| (18) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Igaunijas stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā turpmāk, |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Igaunijas stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā turpmāk,

AR ŠO IESAKA Igaunijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Saglabāt stabilu fiskālo stāvokli, īstenojot paredzētos budžeta plānus, kas ļauj sasniegt VTM vēlākais līdz 2013. gadam un ievērot izdevumu kritēriju. Plānoto budžeta normu papildināt ar saistošākiem daudzgadu izdevumu noteikumiem vidēja termiņa budžeta programmā, turpināt publisko izdevumu efektivitātes uzlabošanu un tādu pasākumu īstenošanu, ar kuriem uzlabo nodokļu saistību izpildi. |
| --- | --- |

1.

Saglabāt stabilu fiskālo stāvokli, īstenojot paredzētos budžeta plānus, kas ļauj sasniegt VTM vēlākais līdz 2013. gadam un ievērot izdevumu kritēriju. Plānoto budžeta normu papildināt ar saistošākiem daudzgadu izdevumu noteikumiem vidēja termiņa budžeta programmā, turpināt publisko izdevumu efektivitātes uzlabošanu un tādu pasākumu īstenošanu, ar kuriem uzlabo nodokļu saistību izpildi.

| 2. | Sniegt lielākus stimulus strādāt, racionalizējot sociālo pabalstu sistēmu un palielinot invaliditātes, bezdarbnieku un vecāku pabalstu piešķiršanas elastību, vienlaicīgi nodrošinot pienācīgu sociālo aizsardzību. Uzlabot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, vienlaicīgi labāk izmantojot ģimenes un vecāku pabalstus un atceļot kropļojošo atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saistībā ar bērniem. Palielināt jauniešu un ilgtermiņa bezdarbnieku līdzdalību darba tirgū. |
| --- | --- |

2.

Sniegt lielākus stimulus strādāt, racionalizējot sociālo pabalstu sistēmu un palielinot invaliditātes, bezdarbnieku un vecāku pabalstu piešķiršanas elastību, vienlaicīgi nodrošinot pienācīgu sociālo aizsardzību. Uzlabot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, vienlaicīgi labāk izmantojot ģimenes un vecāku pabalstus un atceļot kropļojošo atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saistībā ar bērniem. Palielināt jauniešu un ilgtermiņa bezdarbnieku līdzdalību darba tirgū.

| 3. | Efektīvāk sasaistīt apmācību un izglītību ar darba tirgus vajadzībām un uzlabot sadarbību starp uzņēmējdarbību un akadēmiskajām aprindām. Palielināt iespējas zemas kvalifikācijas darba ņēmējiem, lai uzlabotu viņu piekļuvi mūžizglītībai. Sekmēt pētniecības un inovāciju sistēmu noteikšanu par prioritārām un sekmēt to internacionalizāciju. |
| --- | --- |

3.

Efektīvāk sasaistīt apmācību un izglītību ar darba tirgus vajadzībām un uzlabot sadarbību starp uzņēmējdarbību un akadēmiskajām aprindām. Palielināt iespējas zemas kvalifikācijas darba ņēmējiem, lai uzlabotu viņu piekļuvi mūžizglītībai. Sekmēt pētniecības un inovāciju sistēmu noteikšanu par prioritārām un sekmēt to internacionalizāciju.

| 4. | Uzlabot energoefektivitāti, jo īpaši saistībā ar ēkām un transportu, un stiprināt vides stimulus attiecībā uz transportlīdzekļiem un atkritumiem, tostarp apsverot tādus stimulus kā nodokļu uzlikšana transportlīdzekļiem. Sekmēt atjaunojamo energoresursu izmantošanu, tostarp ar modernizētu infrastruktūru un tiesību aktiem. Turpināt pārrobežu savienojumu attīstību tā, lai tirgus būtu mazāk izolēts. |
| --- | --- |

4.

Uzlabot energoefektivitāti, jo īpaši saistībā ar ēkām un transportu, un stiprināt vides stimulus attiecībā uz transportlīdzekļiem un atkritumiem, tostarp apsverot tādus stimulus kā nodokļu uzlikšana transportlīdzekļiem. Sekmēt atjaunojamo energoresursu izmantošanu, tostarp ar modernizētu infrastruktūru un tiesību aktiem. Turpināt pārrobežu savienojumu attīstību tā, lai tirgus būtu mazāk izolēts.

| 5. | Uzlabot pašvaldību fiskālo ilgtspējību, vienlaicīgi uzlabojot pašvaldību efektivitāti un nodrošinot efektīvu pakalpojumu sniegšanu, jo īpaši ar stingrākiem stimuliem apvienot pašvaldības vai palielināt to savstarpējo sadarbību. Attiecīgie reformu priekšlikumi būtu jāievieš saprātīgā termiņā. |
| --- | --- |

5.

Uzlabot pašvaldību fiskālo ilgtspējību, vienlaicīgi uzlabojot pašvaldību efektivitāti un nodrošinot efektīvu pakalpojumu sniegšanu, jo īpaši ar stingrākiem stimuliem apvienot pašvaldības vai palielināt to savstarpējo sadarbību. Attiecīgie reformu priekšlikumi būtu jāievieš saprātīgā termiņā.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 213, 20.7.2011., 5. lpp.

3

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti pārrēķinājuši, balstoties uz programmā ietverto informāciju un izmantojot kopīgi pieņemto metodoloģiju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/28

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Somijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/08

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gadam) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gadam) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Somijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Somijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Somijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Somijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Somiju kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Somiju kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (9) | Somija 2012. gada 19. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Veicot padziļinātu pārskatu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, Komisija arī izvērtēja, vai Somiju ir skārusi makroekonomiska nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Somijā ir nelīdzsvarotība, tomēr tā nav pārmērīga. |
| --- | --- |

(9)

Somija 2012. gada 19. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Veicot padziļinātu pārskatu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, Komisija arī izvērtēja, vai Somiju ir skārusi makroekonomiska nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Somijā ir nelīdzsvarotība, tomēr tā nav pārmērīga.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs laikposmam no 2012. līdz 2013. gadam ir ticams un minētajā programmā paredzētais IKP pieaugums atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm. Arī prognozes 2014. un 2015. gadam ir reālistiskas, jo tajās paredzētais IKP pieaugums ir ievērojami mazāks nekā laikā pirms krīzes un mazāks nekā atlabšanas laikā 2010.–2011. gadā.
  Somijas stabilitātes programmas galvenais budžeta mērķis ir samazināt centrālās valdības budžeta deficītu, ierobežojot izdevumus un palielinot ieņēmumus. Centrālās valdības budžets ir galvenais vispārējās valdības budžeta deficīta avots, tāpēc tā stāvokļa uzlabošana veicinās vispārējās valdības budžeta līdzsvarošanu. Vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) – pārpalikums 0,5 % no IKP strukturālā izteiksmē – pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), Somija 2011. gadā ir izpildījusi VTM, bet varētu nedaudz novirzīties no tā laikā no 2012. līdz 2015. gadam. Valsts izdevumu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionārus ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam visos gados, izņemot 2015. gadu. Stabilitātes programmas mērķis ir līdz 2015. gadam līdzsvarot vispārējās valdības budžetu un no 2016. gada panākt pārpalikumu. Parāda attiecība ir ievērojami zem 60 % no IKP, un saskaņā ar Stabilitātes programmu 2014. gadā tā sasniegs augstāko punktu – gandrīz 52 % no IKP – un pēc tam sāks kristies. Somijā joprojām pastāv ievērojama publisko finanšu ilgtspējības nepietiekamība, un tas galvenokārt izriet no apgādājamo īpatsvara straujas pasliktināšanās, ko izraisa sabiedrības novecošana. Publisko finanšu ilgtspējības nepietiekamība ir rūpīgi jāpārrauga un attiecīgi jākoriģē pasākumi. Somijas fiskālā sistēma ir piesaistīta daudzgadu izdevumu maksimālajām robežvērtībām, tomēr municipālajā sektorā tās pašlaik nepiemēro. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs laikposmam no 2012. līdz 2013. gadam ir ticams un minētajā programmā paredzētais IKP pieaugums atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm. Arī prognozes 2014. un 2015. gadam ir reālistiskas, jo tajās paredzētais IKP pieaugums ir ievērojami mazāks nekā laikā pirms krīzes un mazāks nekā atlabšanas laikā 2010.–2011. gadā.

Somijas stabilitātes programmas galvenais budžeta mērķis ir samazināt centrālās valdības budžeta deficītu, ierobežojot izdevumus un palielinot ieņēmumus. Centrālās valdības budžets ir galvenais vispārējās valdības budžeta deficīta avots, tāpēc tā stāvokļa uzlabošana veicinās vispārējās valdības budžeta līdzsvarošanu. Vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) – pārpalikums 0,5 % no IKP strukturālā izteiksmē – pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), Somija 2011. gadā ir izpildījusi VTM, bet varētu nedaudz novirzīties no tā laikā no 2012. līdz 2015. gadam. Valsts izdevumu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionārus ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam visos gados, izņemot 2015. gadu. Stabilitātes programmas mērķis ir līdz 2015. gadam līdzsvarot vispārējās valdības budžetu un no 2016. gada panākt pārpalikumu. Parāda attiecība ir ievērojami zem 60 % no IKP, un saskaņā ar Stabilitātes programmu 2014. gadā tā sasniegs augstāko punktu – gandrīz 52 % no IKP – un pēc tam sāks kristies. Somijā joprojām pastāv ievērojama publisko finanšu ilgtspējības nepietiekamība, un tas galvenokārt izriet no apgādājamo īpatsvara straujas pasliktināšanās, ko izraisa sabiedrības novecošana. Publisko finanšu ilgtspējības nepietiekamība ir rūpīgi jāpārrauga un attiecīgi jākoriģē pasākumi. Somijas fiskālā sistēma ir piesaistīta daudzgadu izdevumu maksimālajām robežvērtībām, tomēr municipālajā sektorā tās pašlaik nepiemēro.

| (11) | Sabiedrisko pakalpojumu produktivitāte pēdējā desmitgadē ir samazinājusies. Somijas iestādes jau ir veikušas vairākas reformas šīs problēmas risināšanai, tomēr to īstenošana ir noritējusi lēni, it sevišķi pašvaldību līmenī. Turklāt pašlaik norisinās valsts mēroga municipālā reforma un tiek īstenota centrāla valsts produktivitātes programma. Turpmākus produktivitātes uzlabojumus un izmaksu ietaupījumus varētu panākt, veicinot plašāku konkurenci aizsargātos privāto un sabiedrisko pakalpojumu sektoros, tādā nolūkā mazinot ražošanas un darba tirgus regulēšanu. |
| --- | --- |

(11)

Sabiedrisko pakalpojumu produktivitāte pēdējā desmitgadē ir samazinājusies. Somijas iestādes jau ir veikušas vairākas reformas šīs problēmas risināšanai, tomēr to īstenošana ir noritējusi lēni, it sevišķi pašvaldību līmenī. Turklāt pašlaik norisinās valsts mēroga municipālā reforma un tiek īstenota centrāla valsts produktivitātes programma. Turpmākus produktivitātes uzlabojumus un izmaksu ietaupījumus varētu panākt, veicinot plašāku konkurenci aizsargātos privāto un sabiedrisko pakalpojumu sektoros, tādā nolūkā mazinot ražošanas un darba tirgus regulēšanu.

| (12) | Pagājušajā gadā valdība ir ieviesusi jaunus pasākumus jauniešu bezdarba un ilgstoša bezdarba mazināšanai. To vidū bija izmēģinājuma programma ilgstoša bezdarba mazināšanai un sociālās garantijas jauniešiem ieviešana. Ieviestie pasākumi ir vērienīgi un svarīgi, bet tagad tie jāīsteno, skaidri nosakot prioritāti - uzlabot mērķgrupu prasmju līmeni un stāvokli darba tirgū. Ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeņa paaugstināšana ir svarīgs faktors, kas nodrošinātu publisko finanšu ilgtspējību un nākotnē apmierinātu pieprasījumu pēc darbaspēka. Paredzamais dzīves ilgums palielinājies straujāk, nekā tika prognozēts 2005. gada pensiju reformas gaitā, un tāpēc pašreizējais likumā paredzētā pensionēšanās vecuma diapazons laika gaitā var izrādīties nepietiekams. Valdība savā stabilitātes programmā apņēmusies līdz 2025. gadam palielināt faktisko pensionēšanās vecumu līdz 62,4 gadiem. 2012. gada martā sociālie partneri vienojās par vairākiem darba dzīves paildzināšanas pasākumiem. Valdība ir apņēmusies veikt pensiju reformu ne vēlāk kā 2017. gada 1. janvārī. Tagad jāpievēršas saskaņoto darbības virzienu īstenošanai drīzākajā laikā. |
| --- | --- |

(12)

Pagājušajā gadā valdība ir ieviesusi jaunus pasākumus jauniešu bezdarba un ilgstoša bezdarba mazināšanai. To vidū bija izmēģinājuma programma ilgstoša bezdarba mazināšanai un sociālās garantijas jauniešiem ieviešana. Ieviestie pasākumi ir vērienīgi un svarīgi, bet tagad tie jāīsteno, skaidri nosakot prioritāti - uzlabot mērķgrupu prasmju līmeni un stāvokli darba tirgū. Ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeņa paaugstināšana ir svarīgs faktors, kas nodrošinātu publisko finanšu ilgtspējību un nākotnē apmierinātu pieprasījumu pēc darbaspēka. Paredzamais dzīves ilgums palielinājies straujāk, nekā tika prognozēts 2005. gada pensiju reformas gaitā, un tāpēc pašreizējais likumā paredzētā pensionēšanās vecuma diapazons laika gaitā var izrādīties nepietiekams. Valdība savā stabilitātes programmā apņēmusies līdz 2025. gadam palielināt faktisko pensionēšanās vecumu līdz 62,4 gadiem. 2012. gada martā sociālie partneri vienojās par vairākiem darba dzīves paildzināšanas pasākumiem. Valdība ir apņēmusies veikt pensiju reformu ne vēlāk kā 2017. gada 1. janvārī. Tagad jāpievēršas saskaņoto darbības virzienu īstenošanai drīzākajā laikā.

| (13) | Regulatīvie šķēršļi Somijas pakalpojumu sektorā vēl aizvien ir ierobežojoši, un tirgus koncentrācija ir liela ne tikai mazumtirdzniecībā, bet arī ražošanas nozarēs. Pārtikas preču mazumtirdzniecībā Somijā ir viens no augstākajiem tirgus koncentrācijas rādītājiem, un pārtikas cenas ir starp augstākajām Eiropā. Konkurences tiesību aktos paredzētie naudas sodi Somijā vienmēr ir bijuši nelieli, un tas raisa šaubas par to atturošo iedarbību. Ir veikti daži politikas pasākumi konkurences jomā, piemēram, pieņemts jauns konkurences likums un jauns likums par zemes izmantojuma plānošanu un būvniecību. Valdība ir arī apņēmusies uzsākt jaunu programmu konkurences veicināšanai. Tas būtu jādara nekavējoties, lai sekmīgāk nostiprinātu konkurences sistēmu preču un pakalpojumu tirgos. |
| --- | --- |

(13)

Regulatīvie šķēršļi Somijas pakalpojumu sektorā vēl aizvien ir ierobežojoši, un tirgus koncentrācija ir liela ne tikai mazumtirdzniecībā, bet arī ražošanas nozarēs. Pārtikas preču mazumtirdzniecībā Somijā ir viens no augstākajiem tirgus koncentrācijas rādītājiem, un pārtikas cenas ir starp augstākajām Eiropā. Konkurences tiesību aktos paredzētie naudas sodi Somijā vienmēr ir bijuši nelieli, un tas raisa šaubas par to atturošo iedarbību. Ir veikti daži politikas pasākumi konkurences jomā, piemēram, pieņemts jauns konkurences likums un jauns likums par zemes izmantojuma plānošanu un būvniecību. Valdība ir arī apņēmusies uzsākt jaunu programmu konkurences veicināšanai. Tas būtu jādara nekavējoties, lai sekmīgāk nostiprinātu konkurences sistēmu preču un pakalpojumu tirgos.

| (14) | Produktivitātes pieaugums Somijā ir ieslīdzis stagnācijā, un Somijas eksportētāju uzņēmumu tirgus daļas ārvalstu tirgos ir mazinājušās. Darbaspēka vienības izmaksas ir palielinājušās, tomēr tas nav noticis rūpniecības nozarēs. Izaugsme dažās no pašlaik vadošajām nozarēm, jo sevišķi elektronikas un papīra rūpniecībā, šķiet, ir sasniegusi augstāko punktu, un kopumā rūpniecības daļa IKP samazinās. Somija eksportē starpproduktus un ieguldījumu preces galvenokārt uz valstīm ar attīstītu, lēni augošu ekonomiku, un tās ražojumi nav plaši pārstāvēti jaunattīstības valstīs. Lai nākotnē varētu rasties daudzi spēcīgi eksportētāji, Somijas ekonomikai nepieciešama lielāka uzņēmumu un eksporta tirgu diversifikācija. Neraugoties uz Somijas ievērojamajiem pagātnes sasniegumiem pētniecības un izstrādes (P&I), kā arī inovācijas jomā, pastāv risks, ka Somijai neizdosies saglabāt vadošās pozīcijas ES inovācijas jomā, ja būtiski nepalielināsies novatorisku, strauji augošu uzņēmumu skaits. Tālab jāatbalsta inovācija, dodot iespēju no P&I pāriet pie tirgū pieprasītu izstrādājumu ražošanas, un jāveicina iekļūšana strauji augošos eksporta tirgos. Īstermiņā būs svarīgi izmantot un izplatīt informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) jomā gūto plašo zinātību arī citās Somijas rūpniecības nozarēs, tostarp publiskajā sektorā. Attiecībā uz algu pieaugumu 2011. gadā noslēgtā trīspusējā vienošanās par algām paver ceļu nelielam algu pieaugumam 2012. un 2013. gadā, un tam vajadzētu uzlabot Somijas relatīvo stāvokli salīdzinājumā ar tās galvenajiem tirdzniecības partneriem. |
| --- | --- |

(14)

Produktivitātes pieaugums Somijā ir ieslīdzis stagnācijā, un Somijas eksportētāju uzņēmumu tirgus daļas ārvalstu tirgos ir mazinājušās. Darbaspēka vienības izmaksas ir palielinājušās, tomēr tas nav noticis rūpniecības nozarēs. Izaugsme dažās no pašlaik vadošajām nozarēm, jo sevišķi elektronikas un papīra rūpniecībā, šķiet, ir sasniegusi augstāko punktu, un kopumā rūpniecības daļa IKP samazinās. Somija eksportē starpproduktus un ieguldījumu preces galvenokārt uz valstīm ar attīstītu, lēni augošu ekonomiku, un tās ražojumi nav plaši pārstāvēti jaunattīstības valstīs. Lai nākotnē varētu rasties daudzi spēcīgi eksportētāji, Somijas ekonomikai nepieciešama lielāka uzņēmumu un eksporta tirgu diversifikācija. Neraugoties uz Somijas ievērojamajiem pagātnes sasniegumiem pētniecības un izstrādes (P&I), kā arī inovācijas jomā, pastāv risks, ka Somijai neizdosies saglabāt vadošās pozīcijas ES inovācijas jomā, ja būtiski nepalielināsies novatorisku, strauji augošu uzņēmumu skaits. Tālab jāatbalsta inovācija, dodot iespēju no P&I pāriet pie tirgū pieprasītu izstrādājumu ražošanas, un jāveicina iekļūšana strauji augošos eksporta tirgos. Īstermiņā būs svarīgi izmantot un izplatīt informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) jomā gūto plašo zinātību arī citās Somijas rūpniecības nozarēs, tostarp publiskajā sektorā. Attiecībā uz algu pieaugumu 2011. gadā noslēgtā trīspusējā vienošanās par algām paver ceļu nelielam algu pieaugumam 2012. un 2013. gadā, un tam vajadzētu uzlabot Somijas relatīvo stāvokli salīdzinājumā ar tās galvenajiem tirdzniecības partneriem.

| (15) | Somija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas, nodarbinātības līmeņa un publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu, finanšu stabilitātes nostiprināšanu un nodokļu saskaņošanas nodrošināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ņemti vērā turpmāk ieteikumos. |
| --- | --- |

(15)

Somija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas, nodarbinātības līmeņa un publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu, finanšu stabilitātes nostiprināšanu un nodokļu saskaņošanas nodrošināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ņemti vērā turpmāk ieteikumos.

| (16) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija veikusi Somijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un sniegusi padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Somijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā nepieciešamību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu atspoguļoti turpmāk 1. līdz 5. ieteikumā. |
| --- | --- |

(16)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija veikusi Somijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un sniegusi padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Somijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā nepieciešamību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu atspoguļoti turpmāk 1. līdz 5. ieteikumā.

| (17) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā.

| (18) | Ņemot vērā Komisijas veiktā padziļinātā pārskata un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir īpaši atspoguļoti turpmāk 5. ieteikumā, |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā Komisijas veiktā padziļinātā pārskata un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir īpaši atspoguļoti turpmāk 5. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Somijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Saglabāt stabilu fiskālo stāvokli 2012. gadā un pēc tam, koriģējot jebkādu novirzīšanos no VTM, kas nodrošina publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Šādā nolūkā nostiprināt un strikti īstenot budžeta stratēģiju, atbalstot to ar pietiekami precizētiem pasākumiem, 2013. gadam un pēc tam, tostarp izpildot izdevumu kritēriju. Arī turpmāk katru gadu izvērtēt ar sabiedrības novecošanu saistītās ilgtspējības nepietiekamības apmēru un koriģēt valsts ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar ilgtermiņa mērķiem un vajadzībām. Sekmīgāk daudzgadu finanšu shēmas sistēmā integrēt pašvaldību sektoru, tostarp veicot pasākumus izdevumu kontrolei. |
| --- | --- |

1.

Saglabāt stabilu fiskālo stāvokli 2012. gadā un pēc tam, koriģējot jebkādu novirzīšanos no VTM, kas nodrošina publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Šādā nolūkā nostiprināt un strikti īstenot budžeta stratēģiju, atbalstot to ar pietiekami precizētiem pasākumiem, 2013. gadam un pēc tam, tostarp izpildot izdevumu kritēriju. Arī turpmāk katru gadu izvērtēt ar sabiedrības novecošanu saistītās ilgtspējības nepietiekamības apmēru un koriģēt valsts ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar ilgtermiņa mērķiem un vajadzībām. Sekmīgāk daudzgadu finanšu shēmas sistēmā integrēt pašvaldību sektoru, tostarp veicot pasākumus izdevumu kontrolei.

| 2. | Veikt turpmākus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot produktivitāti un ietaupīt izmaksas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, tostarp veikt strukturālas izmaiņas un efektivitāti uzlabojošas administratīvi teritoriālas reformas, arī lai risinātu ar sabiedrības novecošanu saistītās problēmas. |
| --- | --- |

2.

Veikt turpmākus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot produktivitāti un ietaupīt izmaksas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, tostarp veikt strukturālas izmaiņas un efektivitāti uzlabojošas administratīvi teritoriālas reformas, arī lai risinātu ar sabiedrības novecošanu saistītās problēmas.

| 3. | Īstenot pastāvīgus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot jauniešu un ilgstoši bez darba esošu personu pozīcijas darba tirgū, īpaši pievēršoties prasmju pilnveidošanai. Veikt turpmākus pasākumus gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeņa uzlabošanai, tostarp mazinot iespējas agrāk iziet no darba tirgus. Veikt pasākumus faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanai, ņemot vērā paredzamā dzīves ilguma pagarināšanos. |
| --- | --- |

3.

Īstenot pastāvīgus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot jauniešu un ilgstoši bez darba esošu personu pozīcijas darba tirgū, īpaši pievēršoties prasmju pilnveidošanai. Veikt turpmākus pasākumus gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeņa uzlabošanai, tostarp mazinot iespējas agrāk iziet no darba tirgus. Veikt pasākumus faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanai, ņemot vērā paredzamā dzīves ilguma pagarināšanos.

| 4. | Turpināt konkurences paplašināšanu preču un pakalpojumu tirgos, it sevišķi mazumtirdzniecībā, nodrošinot jaunā konkurences likuma un jaunās veselīgas konkurences veicināšanas programmas efektīvu īstenošanu. Turpināt veikt pasākumus, ar ko municipālo pakalpojumu sniegšanu padara vēl efektīvāku, tostarp attiecīgā gadījumā palielinot to pakalpojumu daļu, uz kuriem attiecas konkurējoša solīšana, un nodrošināt neitrālu konkurenci starp privātiem un valsts uzņēmumiem. Veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka konkurences tiesību aktos paredzētiem naudas sodiem ir pietiekami atturoša iedarbība. |
| --- | --- |

4.

Turpināt konkurences paplašināšanu preču un pakalpojumu tirgos, it sevišķi mazumtirdzniecībā, nodrošinot jaunā konkurences likuma un jaunās veselīgas konkurences veicināšanas programmas efektīvu īstenošanu. Turpināt veikt pasākumus, ar ko municipālo pakalpojumu sniegšanu padara vēl efektīvāku, tostarp attiecīgā gadījumā palielinot to pakalpojumu daļu, uz kuriem attiecas konkurējoša solīšana, un nodrošināt neitrālu konkurenci starp privātiem un valsts uzņēmumiem. Veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka konkurences tiesību aktos paredzētiem naudas sodiem ir pietiekami atturoša iedarbība.

| 5. | Lai uzlabotu produktivitātes pieaugumu un ārējo konkurētspēju, turpināt centienus diversificēt uzņēmējdarbības struktūru, jo īpaši ātrāk ieviešot plānotos inovācijas bāzes paplašināšanas pasākumus un līdztekus turpinot saskaņot algu un produktivitātes pieaugumu, pilnībā ņemot vērā sociālo partneru nozīmi un saskaņā ar valsts praksi. |
| --- | --- |

5.

Lai uzlabotu produktivitātes pieaugumu un ārējo konkurētspēju, turpināt centienus diversificēt uzņēmējdarbības struktūru, jo īpaši ātrāk ieviešot plānotos inovācijas bāzes paplašināšanas pasākumus un līdztekus turpinot saskaņot algu un produktivitātes pieaugumu, pilnībā ņemot vērā sociālo partneru nozīmi un saskaņā ar valsts praksi.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

3

(4)  OV C 216, 22.7.2011., 3. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstoši kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/31

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Francijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas stabilitātes programmu 2012.–2016. gadam

2012/C 219/09

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas savā ekonomikas un nodarbinātības politikā ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas savā ekonomikas un nodarbinātības politikā ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Francijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Francijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Francijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Francijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma Brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Franciju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma Brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Franciju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un izaugsmes veicināšanas pasākumus. Tā uzsvēra vajadzību turpināt diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, mazināt bezdarbu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un izaugsmes veicināšanas pasākumus. Tā uzsvēra vajadzību turpināt diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, mazināt bezdarbu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut to stabilitātes un konverģences programmās un to valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut to stabilitātes un konverģences programmās un to valsts reformu programmās.

| (9) | Francija 2012. gada 4. maijā iesniedza savu atjaunināto stabilitātes programmu, kas attiecas uz 2012.–2016. gadu, un 2012. gada 13. aprīlī –2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātā pārskatā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu ir izvērtējusi, vai Franciju ietekmē makroekonomikas nelīdzsvarotība. Komisija secināja, ka Francijā ir nelīdzsvarotība, lai gan ne pārmērīga. |
| --- | --- |

(9)

Francija 2012. gada 4. maijā iesniedza savu atjaunināto stabilitātes programmu, kas attiecas uz 2012.–2016. gadu, un 2012. gada 13. aprīlī –2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātā pārskatā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu ir izvērtējusi, vai Franciju ietekmē makroekonomikas nelīdzsvarotība. Komisija secināja, ka Francijā ir nelīdzsvarotība, lai gan ne pārmērīga.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomiskais scenārijs, kas balstīts uz budžeta prognozēm programmā, ir optimistisks. Saskaņā ar Komisijas dienestu aplēsēm 2012. gada pavasara prognozē IKP pieaugums sasniegs 0,5 % 2012. gadā un 1,3 % 2013. gadā, salīdzinot ar attiecīgi 0,7 % un 1,75 % saskaņā ar stabilitātes programmu. Pēc tam, kad 2011. gadā budžeta deficīts 5,2 % apmērā no IKP bija mazāks par gaidīto, stabilitātes programmā plānots 2013. gadā (Padomes noteiktais termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai) to samazināt līdz 3 % no IKP un pēc tam turpināt konsolidāciju, līdz 2016. gadam sasniedzot līdzsvarotu budžetu. Stabilitātes programmas laikposmā paredzēts sasniegt vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM) attiecībā uz līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē. VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), plānotie vidējie gada fiskālie centieni 2010.–2013. gadā atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam. Gada progresu strukturālā izteiksmē, kas vienāds ar papildu 0,7 % no IKP, virzībā uz VTM sasniegšanu ir paredzēts sasniegt 2014.–2016. gadā. Atbilstīgi stabilitātes programmai valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam. Stabilitātes programmā izklāstīto korekciju plānu apdraud riski. Makroekonomikas scenārijs varētu izrādīties mazāk labvēlīgs, nekā norādīts Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē.
  Pasākumi nav pietiekami precizēti, lai sasniegtu mērķus, sākot no 2013. gada, un īstenotu ieteiktos vidējos gada fiskālos centienus. Turklāt Francijas rezultātu izklāsts attiecībā uz izdevumu mērķu sasniegšanu ir jaukta tipa. Tāpēc nevar nodrošināt, ka pārmērīgais budžeta deficīts tiks novērsts līdz 2013. gadam, ja vien plānotie pasākumi netiks pietiekami precizēti un vajadzības gadījumā īstenoti papildu pasākumi. Sākot no 85,8 % no IKP 2011. gadā, paredzams, ka parāda attiecība sasniegs 89,2 % 2013. gadā un samazināsies līdz 83,2 % 2016. gadā. Atbilstīgi stabilitātes programmai parāda samazināšanas kritērijs tiks izpildīts pārejas laika beigās (2016. gadā). |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomiskais scenārijs, kas balstīts uz budžeta prognozēm programmā, ir optimistisks. Saskaņā ar Komisijas dienestu aplēsēm 2012. gada pavasara prognozē IKP pieaugums sasniegs 0,5 % 2012. gadā un 1,3 % 2013. gadā, salīdzinot ar attiecīgi 0,7 % un 1,75 % saskaņā ar stabilitātes programmu. Pēc tam, kad 2011. gadā budžeta deficīts 5,2 % apmērā no IKP bija mazāks par gaidīto, stabilitātes programmā plānots 2013. gadā (Padomes noteiktais termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai) to samazināt līdz 3 % no IKP un pēc tam turpināt konsolidāciju, līdz 2016. gadam sasniedzot līdzsvarotu budžetu. Stabilitātes programmas laikposmā paredzēts sasniegt vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM) attiecībā uz līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē. VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), plānotie vidējie gada fiskālie centieni 2010.–2013. gadā atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam. Gada progresu strukturālā izteiksmē, kas vienāds ar papildu 0,7 % no IKP, virzībā uz VTM sasniegšanu ir paredzēts sasniegt 2014.–2016. gadā. Atbilstīgi stabilitātes programmai valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam. Stabilitātes programmā izklāstīto korekciju plānu apdraud riski. Makroekonomikas scenārijs varētu izrādīties mazāk labvēlīgs, nekā norādīts Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē.

Pasākumi nav pietiekami precizēti, lai sasniegtu mērķus, sākot no 2013. gada, un īstenotu ieteiktos vidējos gada fiskālos centienus. Turklāt Francijas rezultātu izklāsts attiecībā uz izdevumu mērķu sasniegšanu ir jaukta tipa. Tāpēc nevar nodrošināt, ka pārmērīgais budžeta deficīts tiks novērsts līdz 2013. gadam, ja vien plānotie pasākumi netiks pietiekami precizēti un vajadzības gadījumā īstenoti papildu pasākumi. Sākot no 85,8 % no IKP 2011. gadā, paredzams, ka parāda attiecība sasniegs 89,2 % 2013. gadā un samazināsies līdz 83,2 % 2016. gadā. Atbilstīgi stabilitātes programmai parāda samazināšanas kritērijs tiks izpildīts pārejas laika beigās (2016. gadā).

| (11) | Lai gan 2011. gada otrajā pusē un 2012. gada februārī tika pieņemti papildu konsolidācijas pasākumi, fiskālās konsolidācijas īstenošana joprojām ir galvenais uzdevums. Lai atjaunotu ilgtspējīgu fiskālo stāvokli, ir svarīgi izvairīties no izdevumu pārsniegumiem, izmantojot pastiprinātus fiskālos centienus uz pilnībā precizētu pasākumu pamata. Turklāt Francijai būtu lietderīgi izmantot iespējas paātrināt budžeta deficīta samazināšanu, lai veicinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu, kā plānots. Attiecībā uz publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā un turpmāko pensiju pietiekamību tiek pakāpeniski piemērota 2010. gada pensiju reforma. Tomēr nav pārliecības, ka sistēma tiks līdzsvarota līdz 2018. gadam, kā plānots, ja nodarbinātība un izaugsme izrādās mazāka, nekā prognozēts, un diezgan iespējams, ka pēc 2020. gada sistēmai būs budžeta deficīts. Turklāt jaunizveidotā koordinācijas komiteja, kas tika izveidota ar uzdevumu sniegt ikgadēju atzinumu par dažādu pensiju shēmu finansiālo stāvokli un nepieciešamajiem nosacījumiem, lai līdz 2018. gadam nodrošinātu līdzsvarotus kontus, 2011. gadā nesniedza šādu atzinumu, tādējādi sarežģījot pensiju sistēmas ilgtspējas novērtējumu. |
| --- | --- |

(11)

Lai gan 2011. gada otrajā pusē un 2012. gada februārī tika pieņemti papildu konsolidācijas pasākumi, fiskālās konsolidācijas īstenošana joprojām ir galvenais uzdevums. Lai atjaunotu ilgtspējīgu fiskālo stāvokli, ir svarīgi izvairīties no izdevumu pārsniegumiem, izmantojot pastiprinātus fiskālos centienus uz pilnībā precizētu pasākumu pamata. Turklāt Francijai būtu lietderīgi izmantot iespējas paātrināt budžeta deficīta samazināšanu, lai veicinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu, kā plānots. Attiecībā uz publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā un turpmāko pensiju pietiekamību tiek pakāpeniski piemērota 2010. gada pensiju reforma. Tomēr nav pārliecības, ka sistēma tiks līdzsvarota līdz 2018. gadam, kā plānots, ja nodarbinātība un izaugsme izrādās mazāka, nekā prognozēts, un diezgan iespējams, ka pēc 2020. gada sistēmai būs budžeta deficīts. Turklāt jaunizveidotā koordinācijas komiteja, kas tika izveidota ar uzdevumu sniegt ikgadēju atzinumu par dažādu pensiju shēmu finansiālo stāvokli un nepieciešamajiem nosacījumiem, lai līdz 2018. gadam nodrošinātu līdzsvarotus kontus, 2011. gadā nesniedza šādu atzinumu, tādējādi sarežģījot pensiju sistēmas ilgtspējas novērtējumu.

| (12) | Francijas darba tirgus darbība tiktu uzlabota, vēl vairāk samazinot darba tirgus segmentāciju. Profesionālās drošības līgums (CSP), kurš tika ieviests ar 2011. gada jūlija tiesību aktu un kurā apvienoti divi jau esoši līgumi, ekonomisko grūtību izraisītas darbinieku skaita samazināšanas gadījumā konsultēšanas slogu uzliek valsts nodarbinātības dienestiem (Pôle emploi). Tas ir pozitīvs, bet ierobežots solis. Ir veikti vai tiek apspriesti arī vairāki pasākumi, lai nodrošinātu elastīgus darba organizācijas veidus uzņēmumiem, kas nonākuši īslaicīgās grūtībās. Tomēr tie nav konkrēti vērsti pret darba tirgus segmentāciju. Turklāt nodarbinātības aizsardzības tiesību aktu pārskatīšana liecina, ka darba ņēmēju atlaišanas procedūras joprojām rada šaubas un potenciāli lielas izmaksas darba devējiem. Visbeidzot, ir svarīgi nodrošināt, lai jebkura minimālās algas attīstība atbalstītu nodarbinātību, īpaši mazkvalificētu un nepieredzējušu darba ņēmēju nodarbinātību. |
| --- | --- |

(12)

Francijas darba tirgus darbība tiktu uzlabota, vēl vairāk samazinot darba tirgus segmentāciju. Profesionālās drošības līgums (CSP), kurš tika ieviests ar 2011. gada jūlija tiesību aktu un kurā apvienoti divi jau esoši līgumi, ekonomisko grūtību izraisītas darbinieku skaita samazināšanas gadījumā konsultēšanas slogu uzliek valsts nodarbinātības dienestiem (Pôle emploi). Tas ir pozitīvs, bet ierobežots solis. Ir veikti vai tiek apspriesti arī vairāki pasākumi, lai nodrošinātu elastīgus darba organizācijas veidus uzņēmumiem, kas nonākuši īslaicīgās grūtībās. Tomēr tie nav konkrēti vērsti pret darba tirgus segmentāciju. Turklāt nodarbinātības aizsardzības tiesību aktu pārskatīšana liecina, ka darba ņēmēju atlaišanas procedūras joprojām rada šaubas un potenciāli lielas izmaksas darba devējiem. Visbeidzot, ir svarīgi nodrošināt, lai jebkura minimālās algas attīstība atbalstītu nodarbinātību, īpaši mazkvalificētu un nepieredzējušu darba ņēmēju nodarbinātību.

| (13) | Pēc pensiju reformas veikti pasākumi, lai veicinātu gados vecāku darba ņēmēju nodarbināšanu, tostarp prasība uzņēmumiem īstenot aktīvā vecumā esošu cilvēkresursu vadību, ir soļi pareizajā virzienā. Tomēr saistītajiem rīcības plāniem parasti trūkst vērienīguma, un tajos nav iekļauti tādi pasākumi kā darba laika samazināšana vai to amatu piedāvāšana, kas būtu īpaši piemēroti vecākiem darba ņēmējiem. Turklāt daži bezdarbnieku pabalstu sistēmas aspekti vecākiem darba ņēmējiem (ilgums) var būt par iemeslu ierobežotiem stimuliem strādāt. Visbeidzot, ir nepieciešama vērienīgāka stratēģija pieaugušo izglītības jomā, lai palielinātu pieaugušo darbaspēka nodarbināmību. |
| --- | --- |

(13)

Pēc pensiju reformas veikti pasākumi, lai veicinātu gados vecāku darba ņēmēju nodarbināšanu, tostarp prasība uzņēmumiem īstenot aktīvā vecumā esošu cilvēkresursu vadību, ir soļi pareizajā virzienā. Tomēr saistītajiem rīcības plāniem parasti trūkst vērienīguma, un tajos nav iekļauti tādi pasākumi kā darba laika samazināšana vai to amatu piedāvāšana, kas būtu īpaši piemēroti vecākiem darba ņēmējiem. Turklāt daži bezdarbnieku pabalstu sistēmas aspekti vecākiem darba ņēmējiem (ilgums) var būt par iemeslu ierobežotiem stimuliem strādāt. Visbeidzot, ir nepieciešama vērienīgāka stratēģija pieaugušo izglītības jomā, lai palielinātu pieaugušo darbaspēka nodarbināmību.

| (14) | Lai novērstu jauniešu bezdarbu, Francijas iestādes ir apņēmušās līdz 2015. gadam palielināt mācekļu skaitu no 600 000 līdz 800 000. Vairāki pasākumi tika ieviesti 2011. un 2012. gadā, lai palielinātu mācekļu kvotu uzņēmumos un pastiprinātu sankcijas uzņēmumiem, kas to neievērotu. Neraugoties uz šiem pasākumiem, mācekļu kopējais skaits joprojām ir tālu no mērķa. Šķiet, ir labāk jāsaskaņo jauniešu un uzņēmumu vajadzības. Tādēļ politikas nostādnes jauniešu bezdarba novēršanai gūtu labumu no lielākas saskaņas starp izglītības sistēmā mācītajām prasmēm un darba tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

(14)

Lai novērstu jauniešu bezdarbu, Francijas iestādes ir apņēmušās līdz 2015. gadam palielināt mācekļu skaitu no 600 000 līdz 800 000. Vairāki pasākumi tika ieviesti 2011. un 2012. gadā, lai palielinātu mācekļu kvotu uzņēmumos un pastiprinātu sankcijas uzņēmumiem, kas to neievērotu. Neraugoties uz šiem pasākumiem, mācekļu kopējais skaits joprojām ir tālu no mērķa. Šķiet, ir labāk jāsaskaņo jauniešu un uzņēmumu vajadzības. Tādēļ politikas nostādnes jauniešu bezdarba novēršanai gūtu labumu no lielākas saskaņas starp izglītības sistēmā mācītajām prasmēm un darba tirgus vajadzībām.

| (15) | Darba meklētāju darbā iekārtošanas dienestu (ANPE) un bezdarbnieku pabalstu aģentūras (UNEDIC) apvienošana vienotā struktūrā (Pôle emploi) līdz šim nav devusi gaidītos rezultātus pakalpojumu efektivitātes un kvalitātes izteiksmē. Jaunais daudzgadu trīspusējais līgums, kas parakstīts 2012. gada janvārī (starp valdību, sociālajiem partneriem un Pôle emploi) par Pôle emploi darbību un pakalpojumiem 2012.–2014. gadam, ir solis pareizajā virzienā. Tomēr īstermiņa/ilgtermiņa mērķu skaits vēl jānosaka, tādējādi šajā posmā ir sarežģīti novērtēt reformas vērienīgumu. Reformas ticamību kavē arī valsts nodarbinātības dienestu budžeta un cilvēkresursu ierobežojumi. |
| --- | --- |

(15)

Darba meklētāju darbā iekārtošanas dienestu (ANPE) un bezdarbnieku pabalstu aģentūras (UNEDIC) apvienošana vienotā struktūrā (Pôle emploi) līdz šim nav devusi gaidītos rezultātus pakalpojumu efektivitātes un kvalitātes izteiksmē. Jaunais daudzgadu trīspusējais līgums, kas parakstīts 2012. gada janvārī (starp valdību, sociālajiem partneriem un Pôle emploi) par Pôle emploi darbību un pakalpojumiem 2012.–2014. gadam, ir solis pareizajā virzienā. Tomēr īstermiņa/ilgtermiņa mērķu skaits vēl jānosaka, tādējādi šajā posmā ir sarežģīti novērtēt reformas vērienīgumu. Reformas ticamību kavē arī valsts nodarbinātības dienestu budžeta un cilvēkresursu ierobežojumi.

| (16) | Francija 2012. gada februārī pieņēma PVN paaugstināšanu par 1,6 procentpunktiem līdz 21,2 % un par kapitāla ienākumiem un peļņu veikto sociālo maksājumu palielināšanu par 2 procentpunktiem līdz 15,5 %, lai kompensētu darba devēju mazākas sociālās iemaksas. Jaunā valdība ir paziņojusi par savu ieceri pārskatīt šo pasākumu un 2012. gadā pieņemt fiskālo reformu. Tas ir atbilstīgs pasākums, lai ieviestu līdzsvarotāku nodokļu sistēmu, kas novirza nodokļu slogu no darbaspēka. Kā norādīts Komisijas dienestu veiktajā padziļinātajā pārskatā par makroekonomikas nelīdzsvarotību, tas varētu uzlabot Francijas eksporta izmaksu konkurētspēju, potenciāli pozitīvi ietekmējot uzņēmumu rentabilitāti un ilgākā termiņā – ieguldījumu un ārpuscenu konkurētspēju. Tomēr reformas vērienīgums ir pārāk šaurs. Turklāt, lai gan ir īstenoti centieni samazināt nodokļu izdevumus, pēdējie ir bijuši saistīti arī ar likmju paaugstinājumiem, kuriem ir tendence palielināt jau tā lielo nodokļu slogu darbaspēkam. Francijai ir Eiropas Savienībā otrā mazākā vides nodokļu daļa no nodokļu ieņēmumiem, kas liecina par plašām iespējām paaugstināt šos nodokļus. Visbeidzot, lai arī Francija 2011. gadā izvērtēja dažādu nodokļu izdevumu efektivitāti to nodarbinātības vai sociālo mērķu sasniegšanā, joprojām jo īpaši ir jāpārskata dažas pazeminātās PVN likmes. |
| --- | --- |

(16)

Francija 2012. gada februārī pieņēma PVN paaugstināšanu par 1,6 procentpunktiem līdz 21,2 % un par kapitāla ienākumiem un peļņu veikto sociālo maksājumu palielināšanu par 2 procentpunktiem līdz 15,5 %, lai kompensētu darba devēju mazākas sociālās iemaksas. Jaunā valdība ir paziņojusi par savu ieceri pārskatīt šo pasākumu un 2012. gadā pieņemt fiskālo reformu. Tas ir atbilstīgs pasākums, lai ieviestu līdzsvarotāku nodokļu sistēmu, kas novirza nodokļu slogu no darbaspēka. Kā norādīts Komisijas dienestu veiktajā padziļinātajā pārskatā par makroekonomikas nelīdzsvarotību, tas varētu uzlabot Francijas eksporta izmaksu konkurētspēju, potenciāli pozitīvi ietekmējot uzņēmumu rentabilitāti un ilgākā termiņā – ieguldījumu un ārpuscenu konkurētspēju. Tomēr reformas vērienīgums ir pārāk šaurs. Turklāt, lai gan ir īstenoti centieni samazināt nodokļu izdevumus, pēdējie ir bijuši saistīti arī ar likmju paaugstinājumiem, kuriem ir tendence palielināt jau tā lielo nodokļu slogu darbaspēkam. Francijai ir Eiropas Savienībā otrā mazākā vides nodokļu daļa no nodokļu ieņēmumiem, kas liecina par plašām iespējām paaugstināt šos nodokļus. Visbeidzot, lai arī Francija 2011. gadā izvērtēja dažādu nodokļu izdevumu efektivitāti to nodarbinātības vai sociālo mērķu sasniegšanā, joprojām jo īpaši ir jāpārskata dažas pazeminātās PVN likmes.

| (17) | Lai gan ir pieņemtas vairākas reformas, lai vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi un atceltu ierobežojumus dažiem regulētiem amatiem un profesijām, šīs reformas nenovērš šķēršļus ienākšanai tirgū un ierobežojošas rīcības nosacījumus daudzās citās (piemēram, veterinārārsti, taksometri, veselības aprūpes nozare, juridiskās profesijas, tostarp notāri). Rezultātā ir nepieciešams horizontālāks un sistemātiskāks pārskats par atlikušajiem ierobežojumiem attiecībā uz regulēto profesiju ienākšanu tirgū un to īstenošanu, lai novērtētu ierobežojumu nepieciešamību un samērīgumu. Attiecībā uz mazumtirdzniecības nozari izplatītājiem būtu jāļauj brīvi noteikt cenas un citus tirdzniecības noteikumus, lai patērētāji varētu gūt labumu no zemākām cenām. Patērētāji gūtu labumu arī no citiem konkurenci veicinošiem pasākumiem šajā ļoti koncentrētajā nozarē, piemēram, telpiskās plānošanas ierobežojumu atcelšanas vai pārskatīšanas un jaunu izplatīšanas vietu izveides procedūru optimizācijas. |
| --- | --- |

(17)

Lai gan ir pieņemtas vairākas reformas, lai vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi un atceltu ierobežojumus dažiem regulētiem amatiem un profesijām, šīs reformas nenovērš šķēršļus ienākšanai tirgū un ierobežojošas rīcības nosacījumus daudzās citās (piemēram, veterinārārsti, taksometri, veselības aprūpes nozare, juridiskās profesijas, tostarp notāri). Rezultātā ir nepieciešams horizontālāks un sistemātiskāks pārskats par atlikušajiem ierobežojumiem attiecībā uz regulēto profesiju ienākšanu tirgū un to īstenošanu, lai novērtētu ierobežojumu nepieciešamību un samērīgumu. Attiecībā uz mazumtirdzniecības nozari izplatītājiem būtu jāļauj brīvi noteikt cenas un citus tirdzniecības noteikumus, lai patērētāji varētu gūt labumu no zemākām cenām. Patērētāji gūtu labumu arī no citiem konkurenci veicinošiem pasākumiem šajā ļoti koncentrētajā nozarē, piemēram, telpiskās plānošanas ierobežojumu atcelšanas vai pārskatīšanas un jaunu izplatīšanas vietu izveides procedūru optimizācijas.

| (18) | Konkurences intensitāte vairākās tīkla nozarēs (elektroenerģijas vairumtirdzniecība, dzelzceļa nozare) būtu jāpalielina, jo līdz šim veiktās reformas šajās nozarēs ir devušas tikai daļējus rezultātus. Koncentrācijas pakāpe elektroenerģijas tirgū joprojām ir viena no augstākajām Savienībā. Lai gan Likumam par elektroenerģijas tirgu jaunu organizēšanu (NOME likums) ir bijusi pozitīva ietekme uz konkurenci, ir nepieciešami papildu pasākumi, lai uzlabotu alternatīvu operatoru piekļuvi ražošanas jaudai Francijā, piemēram, hidroelektroenerģijas ražošanā. Dzelzceļa transportā jaunu uzņēmumu ienākšana tirgū joprojām ir ierobežota gan kravu, gan starptautiskos pasažieru pārvadājumos; kravu pārvadājumos joprojām ir arī tehniski šķēršļi nediskriminējošai piekļuvei. |
| --- | --- |

(18)

Konkurences intensitāte vairākās tīkla nozarēs (elektroenerģijas vairumtirdzniecība, dzelzceļa nozare) būtu jāpalielina, jo līdz šim veiktās reformas šajās nozarēs ir devušas tikai daļējus rezultātus. Koncentrācijas pakāpe elektroenerģijas tirgū joprojām ir viena no augstākajām Savienībā. Lai gan Likumam par elektroenerģijas tirgu jaunu organizēšanu (NOME likums) ir bijusi pozitīva ietekme uz konkurenci, ir nepieciešami papildu pasākumi, lai uzlabotu alternatīvu operatoru piekļuvi ražošanas jaudai Francijā, piemēram, hidroelektroenerģijas ražošanā. Dzelzceļa transportā jaunu uzņēmumu ienākšana tirgū joprojām ir ierobežota gan kravu, gan starptautiskos pasažieru pārvadājumos; kravu pārvadājumos joprojām ir arī tehniski šķēršļi nediskriminējošai piekļuvei.

| (19) | No 2005. līdz 2010. gadam Francijas eksporta tirgus daļa ir samazinājusies par 19,4 % – viens no lielākajiem samazinājumiem starp dalībvalstīm – un krietni virs robežlīmeņa, kas iekļauts brīdinājuma mehānisma ziņojumā, ko Komisija pieņēma 2012. gada 14. februārī. Komisijas dienesti padziļinātajā pārskatā par Franciju secināja, ka eksporta tirgus daļu zaudējumi rodas no izmaksu un jo īpaši no ārpuscenu konkurētspējas pasliktināšanās. Pieaugošas darbaspēka izmaksas uz vienu vienību jo īpaši ir radījušas spiedienu Francijas uzņēmumu rentabilitātei un ir ierobežojušas to spēju attīstīties, veikt nepieciešamos ieguldījumus, lai uzlabotu darbības rezultātus, un ieviest jauninājumus. Politikas nostādnes, lai veicinātu inovāciju privātajā sektorā, būtu jāuzrauga un jāpapildina ar pasākumiem, lai atjaunotu Francijas uzņēmumu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(19)

No 2005. līdz 2010. gadam Francijas eksporta tirgus daļa ir samazinājusies par 19,4 % – viens no lielākajiem samazinājumiem starp dalībvalstīm – un krietni virs robežlīmeņa, kas iekļauts brīdinājuma mehānisma ziņojumā, ko Komisija pieņēma 2012. gada 14. februārī. Komisijas dienesti padziļinātajā pārskatā par Franciju secināja, ka eksporta tirgus daļu zaudējumi rodas no izmaksu un jo īpaši no ārpuscenu konkurētspējas pasliktināšanās. Pieaugošas darbaspēka izmaksas uz vienu vienību jo īpaši ir radījušas spiedienu Francijas uzņēmumu rentabilitātei un ir ierobežojušas to spēju attīstīties, veikt nepieciešamos ieguldījumus, lai uzlabotu darbības rezultātus, un ieviest jauninājumus. Politikas nostādnes, lai veicinātu inovāciju privātajā sektorā, būtu jāuzrauga un jāpapildina ar pasākumiem, lai atjaunotu Francijas uzņēmumu rentabilitāti.

| (20) | Francija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību izpilde attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu un publisko finanšu ilgtspējības stiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību izpildi. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā šajos ieteikumos. |
| --- | --- |

(20)

Francija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību izpilde attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu un publisko finanšu ilgtspējības stiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību izpildi. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā šajos ieteikumos.

| (21) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Francijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un iesniegusi padziļinātu pārskatu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Francijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Tās ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 5. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(21)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Francijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un iesniegusi padziļinātu pārskatu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Francijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Tās ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 5. ieteikumā turpmāk.

| (22) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā turpmāk.

| (23) | Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti 2., 4. un 5. ieteikumā turpmāk, |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti 2., 4. un 5. ieteikumā turpmāk,

AR ŠO IESAKA Francijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Pastiprināt un īstenot budžeta stratēģiju, kas, īpaši saistībā ar izdevumiem, papildināta ar pietiekami precizētiem pasākumiem 2012. gadam un turpmākajam laikposmam, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2013. gadam un to strukturālās pielāgošanas centienu īstenošanu, kuri noteikti Padomes ieteikumos saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam nodrošināt atbilstīgus strukturālās pielāgošanas centienus, lai gūtu pietiekamu progresu virzībā uz VTM sasniegšanu, tostarp izdevumu kritērija izpildi, un nodrošināt pietiekamu progresu parāda samazināšanas kritērija ievērošanā. Turpināt pensiju sistēmas ilgtspējas un piemērotības pārskatīšanu un vajadzības gadījumā veikt papildu pasākumus. |
| --- | --- |

1.

Pastiprināt un īstenot budžeta stratēģiju, kas, īpaši saistībā ar izdevumiem, papildināta ar pietiekami precizētiem pasākumiem 2012. gadam un turpmākajam laikposmam, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2013. gadam un to strukturālās pielāgošanas centienu īstenošanu, kuri noteikti Padomes ieteikumos saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam nodrošināt atbilstīgus strukturālās pielāgošanas centienus, lai gūtu pietiekamu progresu virzībā uz VTM sasniegšanu, tostarp izdevumu kritērija izpildi, un nodrošināt pietiekamu progresu parāda samazināšanas kritērija ievērošanā. Turpināt pensiju sistēmas ilgtspējas un piemērotības pārskatīšanu un vajadzības gadījumā veikt papildu pasākumus.

| 2. | Ieviest papildu reformas, lai novērstu darba tirgus segmentāciju, pārskatot nodarbinātības aizsardzības tiesību aktu izvēlētus aspektus, apspriežoties ar sociālajiem partneriem saskaņā ar valsts praksi, jo īpaši saistībā ar darba ņēmēju atlaišanu; turpināt nodrošināt, lai visas izmaiņas minimālo algu jomā atbalstītu darba vietu radīšanu un konkurētspēju; veikt pasākumus, lai palielinātu pieaugušo dalību mūžizglītībā. |
| --- | --- |

2.

Ieviest papildu reformas, lai novērstu darba tirgus segmentāciju, pārskatot nodarbinātības aizsardzības tiesību aktu izvēlētus aspektus, apspriežoties ar sociālajiem partneriem saskaņā ar valsts praksi, jo īpaši saistībā ar darba ņēmēju atlaišanu; turpināt nodrošināt, lai visas izmaiņas minimālo algu jomā atbalstītu darba vietu radīšanu un konkurētspēju; veikt pasākumus, lai palielinātu pieaugušo dalību mūžizglītībā.

| 3. | Pieņemt darba tirgus pasākumus, lai nodrošinātu vecāku darbinieku ilgāku nodarbināšanu; uzlabot jauniešu nodarbināmību, īpaši to, kuriem ir vislielākais bezdarba risks, nodrošinot, piemēram, vairāk un labākas mācekļu programmas, kas efektīvi pievēršas viņu vajadzībām; uzlabot aktīva darba tirgus politikas nostādnes un nodrošināt, lai valsts nodarbinātības dienesti efektīvāk sniegtu individualizētu atbalstu. |
| --- | --- |

3.

Pieņemt darba tirgus pasākumus, lai nodrošinātu vecāku darbinieku ilgāku nodarbināšanu; uzlabot jauniešu nodarbināmību, īpaši to, kuriem ir vislielākais bezdarba risks, nodrošinot, piemēram, vairāk un labākas mācekļu programmas, kas efektīvi pievēršas viņu vajadzībām; uzlabot aktīva darba tirgus politikas nostādnes un nodrošināt, lai valsts nodarbinātības dienesti efektīvāk sniegtu individualizētu atbalstu.

| 4. | Veikt papildu pasākumus, lai ieviestu vienkāršāku un līdzsvarotu nodokļu sistēmu, novirzot nodokļu slogu no darbaspēka uz citiem nodokļu veidiem, kas rada mazāku slogu izaugsmei un ārējai konkurētspējai, jo īpaši vides un patēriņa nodokļiem; turpināt centienus samazināt un optimizēt nodokļu izdevumus (īpaši tos, kas nodrošina stimulus parādiem); pārskatīt pašlaik pazemināto PVN likmju efektivitāti izaugsmes un darba vietu radīšanas atbalstam. |
| --- | --- |

4.

Veikt papildu pasākumus, lai ieviestu vienkāršāku un līdzsvarotu nodokļu sistēmu, novirzot nodokļu slogu no darbaspēka uz citiem nodokļu veidiem, kas rada mazāku slogu izaugsmei un ārējai konkurētspējai, jo īpaši vides un patēriņa nodokļiem; turpināt centienus samazināt un optimizēt nodokļu izdevumus (īpaši tos, kas nodrošina stimulus parādiem); pārskatīt pašlaik pazemināto PVN likmju efektivitāti izaugsmes un darba vietu radīšanas atbalstam.

| 5. | Īstenot centienus, lai atceltu nepamatotus ierobežojumus regulētiem amatiem un profesijām, jo īpaši pakalpojumu un mazumtirdzniecības nozarē; veikt papildu pasākumus, lai liberalizētu tīkla nozares, jo īpaši elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū, palielināt energotīklu starpsavienojuma jaudu un veicināt jaunu operatoru ienākšanu dzelzceļa kravu un starptautisko pasažieru pārvadājumu nozarē. |
| --- | --- |

5.

Īstenot centienus, lai atceltu nepamatotus ierobežojumus regulētiem amatiem un profesijām, jo īpaši pakalpojumu un mazumtirdzniecības nozarē; veikt papildu pasākumus, lai liberalizētu tīkla nozares, jo īpaši elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū, palielināt energotīklu starpsavienojuma jaudu un veicināt jaunu operatoru ienākšanu dzelzceļa kravu un starptautisko pasažieru pārvadājumu nozarē.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

3

(4)  OV C 213, 20.7.2011., 8. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, kuru Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/35

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Vācijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas stabilitātes programmu 2012.–2016. gadam

2012/C 219/10

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Vācijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Vācijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Vācijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Vācijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Vāciju kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Vāciju kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (9) | Vācija 2012. gada 18. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu laikposmam no 2012. līdz 2016. gadam un 2012. gada 12. aprīlī – savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(9)

Vācija 2012. gada 18. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu laikposmam no 2012. līdz 2016. gadam un 2012. gada 12. aprīlī – savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (10) | Saskaņā ar Vācijas 2012. gada pirmo paziņojumu par budžeta deficīta un parāda datiem 2008.–2011. gadā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras piemērošanai kopējais valdības budžeta deficīts 2011. gadā bija mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP. Turklāt Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē paredzēts, ka kopējais valdības budžeta deficīts saglabāsies mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību un papildus samazināsies prognozē aplūkotajā laikposmā. Rezultātā un atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem Komisija 30. maijā pieņēma ieteikumu Padomes lēmumam (5), ar ko saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu atceļ lēmumu par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Vācijas 2012. gada pirmo paziņojumu par budžeta deficīta un parāda datiem 2008.–2011. gadā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras piemērošanai kopējais valdības budžeta deficīts 2011. gadā bija mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP. Turklāt Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē paredzēts, ka kopējais valdības budžeta deficīts saglabāsies mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību un papildus samazināsies prognozē aplūkotajā laikposmā. Rezultātā un atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem Komisija 30. maijā pieņēma ieteikumu Padomes lēmumam (5), ar ko saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu atceļ lēmumu par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.

| (11) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Stabilitātes programmas prognozes 2012.–2013. gadam kopumā atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei attiecībā uz ekonomikas izaugsmes tempu un modeli, kā arī darba tirgus attīstību. Stabilitātes programmas prognozes par ekonomikas izaugsmi turpmākos gados kopumā atbilst Komisijas aplēsei par Vācijas vidēja termiņa potenciālo izaugsmes rādītāju. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) jau 2012. gadā un no 2014. gada panākt faktiski līdzsvarotus nominālos budžetus, sākot no nomināla budžeta deficīta 1,0 % apmērā no IKP 2011. gadā, tādējādi zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % apmērā no IKP krietni pirms termiņa 2013. gadā. Stabilitātes programmā noteikts iepriekšējais VTM strukturālam budžeta deficītam 1⁄2 % apmērā no IKP (interpretēts kā šaurs diapazons aptuveni 0,5 % apmērā no IKP), kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības, lai netieši norādītu budžeta deficītu, kas nepārsniedz 0,5 % no IKP. Riski, kas apdraud budžeta deficīta un parāda mērķu sasniegšanu, var jo īpaši rasties, ja izrādītos nepieciešami papildu pasākumi, lai stabilizētu finanšu nozari. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (6), Vācija plāno ievērot savu VTM visā stabilitātes programmas laikposmā; tam vajadzētu būt iespējamam arī, ņemot vērā riska izvērtējumu. Saskaņā ar stabilitātes programmā sniegto informāciju un arī ievērojot riska izvērtējumu, valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, 2012. gadā pārsniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto izdevumu kritēriju, turpretim izpildītu to 2013. gadā.
  Plānots, ka kopējais parāds palielināsies par 0,8 procentu punktiem līdz 82,0 % no IKP 2012. gadā, pirms tas samazināsies līdz 80 % no IKP 2013. gadā un saglabās lejupejošu tendenci pēc tam. Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas Vācija ir pārejas laikā un saskaņā ar tās plāniem sasniedz pietiekamu progresu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktā parāda samazināšanas kritērija ievērošanā. |
| --- | --- |

(11)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Stabilitātes programmas prognozes 2012.–2013. gadam kopumā atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei attiecībā uz ekonomikas izaugsmes tempu un modeli, kā arī darba tirgus attīstību. Stabilitātes programmas prognozes par ekonomikas izaugsmi turpmākos gados kopumā atbilst Komisijas aplēsei par Vācijas vidēja termiņa potenciālo izaugsmes rādītāju. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) jau 2012. gadā un no 2014. gada panākt faktiski līdzsvarotus nominālos budžetus, sākot no nomināla budžeta deficīta 1,0 % apmērā no IKP 2011. gadā, tādējādi zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % apmērā no IKP krietni pirms termiņa 2013. gadā. Stabilitātes programmā noteikts iepriekšējais VTM strukturālam budžeta deficītam 1⁄2 % apmērā no IKP (interpretēts kā šaurs diapazons aptuveni 0,5 % apmērā no IKP), kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības, lai netieši norādītu budžeta deficītu, kas nepārsniedz 0,5 % no IKP. Riski, kas apdraud budžeta deficīta un parāda mērķu sasniegšanu, var jo īpaši rasties, ja izrādītos nepieciešami papildu pasākumi, lai stabilizētu finanšu nozari. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (6), Vācija plāno ievērot savu VTM visā stabilitātes programmas laikposmā; tam vajadzētu būt iespējamam arī, ņemot vērā riska izvērtējumu. Saskaņā ar stabilitātes programmā sniegto informāciju un arī ievērojot riska izvērtējumu, valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, 2012. gadā pārsniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto izdevumu kritēriju, turpretim izpildītu to 2013. gadā.

Plānots, ka kopējais parāds palielināsies par 0,8 procentu punktiem līdz 82,0 % no IKP 2012. gadā, pirms tas samazināsies līdz 80 % no IKP 2013. gadā un saglabās lejupejošu tendenci pēc tam. Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas Vācija ir pārejas laikā un saskaņā ar tās plāniem sasniedz pietiekamu progresu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktā parāda samazināšanas kritērija ievērošanā.

| (12) | Federālā valdība ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu veselības aprūpes valsts izdevumu efektivitāti, un ir ierosinājusi ilgtermiņa aprūpes reformu. Lai apturētu paredzamos turpmākos izdevumu pieaugumus, ir nepieciešami papildu centieni uzlabot veselības aprūpes efektivitāti. Ierosinātā ilgtermiņa aprūpes reforma arī nav pietiekama, lai novērstu paredzamos turpmākos izmaksu pieaugumus. Pastāv iespējas uzlabot nodokļu sistēmas efektivitāti. Federālā valdība ir uz pareizā ceļa, lai izpildītu savu apņemšanos palielināt izaugsmi veicinošus izdevumus izglītībai un pētniecībai. Tomēr joprojām ir svarīgi, lai federālās zemes un pašvaldības, kas sedz lielāko daļu izdevumu izglītībai un pētniecībai, nodrošinātu pietiekamus un efektīvus izdevumus minētajās jomās. Jauna konstitucionālā parādu ierobežojuma ieviešana ir papildus stiprinājusi Vācijas fiskālo sistēmu. Tomēr nav gūti ievērojami panākumi budžeta noteikumu īstenošanā federālo zemju līmenī. |
| --- | --- |

(12)

Federālā valdība ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu veselības aprūpes valsts izdevumu efektivitāti, un ir ierosinājusi ilgtermiņa aprūpes reformu. Lai apturētu paredzamos turpmākos izdevumu pieaugumus, ir nepieciešami papildu centieni uzlabot veselības aprūpes efektivitāti. Ierosinātā ilgtermiņa aprūpes reforma arī nav pietiekama, lai novērstu paredzamos turpmākos izmaksu pieaugumus. Pastāv iespējas uzlabot nodokļu sistēmas efektivitāti. Federālā valdība ir uz pareizā ceļa, lai izpildītu savu apņemšanos palielināt izaugsmi veicinošus izdevumus izglītībai un pētniecībai. Tomēr joprojām ir svarīgi, lai federālās zemes un pašvaldības, kas sedz lielāko daļu izdevumu izglītībai un pētniecībai, nodrošinātu pietiekamus un efektīvus izdevumus minētajās jomās. Jauna konstitucionālā parādu ierobežojuma ieviešana ir papildus stiprinājusi Vācijas fiskālo sistēmu. Tomēr nav gūti ievērojami panākumi budžeta noteikumu īstenošanā federālo zemju līmenī.

| (13) | Nozīmīgs valsts atbalsts finanšu nozarei kopā ar nozares pašas pielāgošanas centieniem un Vācijas ekonomikas atjaunošanās labvēlīgajām sekām ir stabilizējuši nozari kopumā. Neraugoties uz samērā stabilo finanšu nozari un kredītresursu trūkuma neesību, joprojām pastāv nepilnības, jo īpaši dažu Landesbanken strukturālās problēmas, proti, dzīvotspējīga uzņēmējdarbības modeļa trūkums, vājas pārvaldības struktūras un nepilnības saistībā ar augstas pakāpes atkarību no starpbanku finansējuma. |
| --- | --- |

(13)

Nozīmīgs valsts atbalsts finanšu nozarei kopā ar nozares pašas pielāgošanas centieniem un Vācijas ekonomikas atjaunošanās labvēlīgajām sekām ir stabilizējuši nozari kopumā. Neraugoties uz samērā stabilo finanšu nozari un kredītresursu trūkuma neesību, joprojām pastāv nepilnības, jo īpaši dažu Landesbanken strukturālās problēmas, proti, dzīvotspējīga uzņēmējdarbības modeļa trūkums, vājas pārvaldības struktūras un nepilnības saistībā ar augstas pakāpes atkarību no starpbanku finansējuma.

| (14) | Vācijas darba tirgus labie rezultāti līdz ar pieaugošu nodarbinātību un mērenu bezdarbu nav devuši labumu tādā pašā mērā visiem dalībniekiem, un algas ne vienmēr ir palielinājušās atbilstīgi produktivitātei. Fiskāli šķēršļi, ko rada lielais nodokļu slogs, jo īpaši saistībā ar lielajām sociālā nodrošinājuma iemaksām, joprojām kavē jo īpaši mazo algu saņēmēju integrāciju darba tirgū. Mazu darbu plaša izmantošana noved pie nelielu pensiju tiesību iegūšanas. Tāpēc pastāv nepieciešamība uzlabot pāreju no maziem darbiem uz stabilāku veidu līgumiem. Darba tirgus instrumentu nesenajai reformai būtu jāatbalsta nodarbinātības iespējas visiem. Svarīgs uzdevums Vācijai ir uzlabot izglītības sistēmas efektivitāti un palielināt nelabvēlīgā stāvoklī esošu grupu izglītības iegūšanu. Vidējā termiņā līdz ilgtermiņā būs svarīgi nodrošināt kvalificēta darbaspēka pieejamību, lai samazinātu demogrāfisko izmaiņu negatīvo ietekmi uz potenciālo izaugsmi. Bažas rada sieviešu zemā iesaistīšanās pilnas slodzes nodarbinātībā. Fiskāli šķēršļi otriem pelnītājiem mājsaimniecībā un bērnu pilna laika aprūpes iestāžu un pagarinātās dienas skolu trūkums kavē sieviešu dalību darba tirgū. |
| --- | --- |

(14)

Vācijas darba tirgus labie rezultāti līdz ar pieaugošu nodarbinātību un mērenu bezdarbu nav devuši labumu tādā pašā mērā visiem dalībniekiem, un algas ne vienmēr ir palielinājušās atbilstīgi produktivitātei. Fiskāli šķēršļi, ko rada lielais nodokļu slogs, jo īpaši saistībā ar lielajām sociālā nodrošinājuma iemaksām, joprojām kavē jo īpaši mazo algu saņēmēju integrāciju darba tirgū. Mazu darbu plaša izmantošana noved pie nelielu pensiju tiesību iegūšanas. Tāpēc pastāv nepieciešamība uzlabot pāreju no maziem darbiem uz stabilāku veidu līgumiem. Darba tirgus instrumentu nesenajai reformai būtu jāatbalsta nodarbinātības iespējas visiem. Svarīgs uzdevums Vācijai ir uzlabot izglītības sistēmas efektivitāti un palielināt nelabvēlīgā stāvoklī esošu grupu izglītības iegūšanu. Vidējā termiņā līdz ilgtermiņā būs svarīgi nodrošināt kvalificēta darbaspēka pieejamību, lai samazinātu demogrāfisko izmaiņu negatīvo ietekmi uz potenciālo izaugsmi. Bažas rada sieviešu zemā iesaistīšanās pilnas slodzes nodarbinātībā. Fiskāli šķēršļi otriem pelnītājiem mājsaimniecībā un bērnu pilna laika aprūpes iestāžu un pagarinātās dienas skolu trūkums kavē sieviešu dalību darba tirgū.

| (15) | Vācija īsteno nozīmīgu enerģētikas sistēmas reformu. Būtu jāsamazina kopējās ekonomiskās izmaksas par enerģētikas sistēmas pārveidi, paātrinot valsts un pārrobežu tīklu paplašināšanu, pastāvīgi palielinot klimata un atjaunojamo energoresursu politikas izmaksu lietderību, veicot izšķirošus pasākumus, lai papildus veicinātu energoefektivitāti, un palielinot konkurenci enerģijas tirgos. Ņemot vērā Vācijas centrālo ģeogrāfisko stāvokli, Vācijas dzelzceļa sistēmai ir nozīmīga ietekme uz kopējo Eiropas dzelzceļa sistēmu. Konkurence pasažieru un kravu dzelzceļa pārvadājumu tirgū ir ļoti neliela galvenokārt sakarā ar efektīva nodalījuma trūkumu starp infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa kontrolakciju sabiedrību. Neraugoties uz pēdējos gados gūtajiem panākumiem, inter alia izmantojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (7) (“Pakalpojumu direktīva”) īstenošanu, pastāv iespējas papildus veicināt konkurenci un produktivitātes pieaugumu dažās pakalpojumu nozarēs. |
| --- | --- |

(15)

Vācija īsteno nozīmīgu enerģētikas sistēmas reformu. Būtu jāsamazina kopējās ekonomiskās izmaksas par enerģētikas sistēmas pārveidi, paātrinot valsts un pārrobežu tīklu paplašināšanu, pastāvīgi palielinot klimata un atjaunojamo energoresursu politikas izmaksu lietderību, veicot izšķirošus pasākumus, lai papildus veicinātu energoefektivitāti, un palielinot konkurenci enerģijas tirgos. Ņemot vērā Vācijas centrālo ģeogrāfisko stāvokli, Vācijas dzelzceļa sistēmai ir nozīmīga ietekme uz kopējo Eiropas dzelzceļa sistēmu. Konkurence pasažieru un kravu dzelzceļa pārvadājumu tirgū ir ļoti neliela galvenokārt sakarā ar efektīva nodalījuma trūkumu starp infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa kontrolakciju sabiedrību. Neraugoties uz pēdējos gados gūtajiem panākumiem, inter alia izmantojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (7) (“Pakalpojumu direktīva”) īstenošanu, pastāv iespējas papildus veicināt konkurenci un produktivitātes pieaugumu dažās pakalpojumu nozarēs.

| (16) | Vācija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā turpmāk minētajos ieteikumos. |
| --- | --- |

(16)

Vācija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā turpmāk minētajos ieteikumos.

| (17) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Vācijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Vācijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(17)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Vācijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Vācijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–4. ieteikumā.

| (18) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (8) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegtajā 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (8) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegtajā 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Vācijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Turpināt pareizu fiskālo politiku, lai līdz 2012. gadam sasniegtu VTM. Šajā nolūkā īstenot budžeta stratēģiju, kā paredzēts, nodrošinot atbilstību izdevumu kritērijam, kā arī pietiekamu progresu parāda samazināšanas kritērija izpildē. Turpināt izaugsmi veicinošo konsolidācijas kursu, izmantojot papildu centienus palielināt veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei atvēlēto valsts izdevumu efektivitāti un neizmantoto potenciālu, uzlabot nodokļu sistēmas efektivitāti; izmantot pieejamās iespējas lielākiem un efektīvākiem izaugsmi veicinošiem izdevumiem izglītībai un pētniecībai visos valdības līmeņos. Pabeigt parādu ierobežojuma ieviešanu konsekventi visās federālajās zemēs, nodrošinot savlaicīgas un atbilstīgas uzraudzības procedūras un korekcijas mehānismus. |
| --- | --- |

1.

Turpināt pareizu fiskālo politiku, lai līdz 2012. gadam sasniegtu VTM. Šajā nolūkā īstenot budžeta stratēģiju, kā paredzēts, nodrošinot atbilstību izdevumu kritērijam, kā arī pietiekamu progresu parāda samazināšanas kritērija izpildē. Turpināt izaugsmi veicinošo konsolidācijas kursu, izmantojot papildu centienus palielināt veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei atvēlēto valsts izdevumu efektivitāti un neizmantoto potenciālu, uzlabot nodokļu sistēmas efektivitāti; izmantot pieejamās iespējas lielākiem un efektīvākiem izaugsmi veicinošiem izdevumiem izglītībai un pētniecībai visos valdības līmeņos. Pabeigt parādu ierobežojuma ieviešanu konsekventi visās federālajās zemēs, nodrošinot savlaicīgas un atbilstīgas uzraudzības procedūras un korekcijas mehānismus.

| 2. | Risināt atlikušos strukturālos trūkumus finanšu nozarē, inter alia papildus pārstrukturējot tās Landesbanken, kurām vajadzīgs atbilstoši finansēts dzīvotspējīgs uzņēmējdarbības modelis, vienlaikus izvairoties no pārmērīgas saistību un aktīvu īpatsvara samazināšanas. |
| --- | --- |

2.

Risināt atlikušos strukturālos trūkumus finanšu nozarē, inter alia papildus pārstrukturējot tās Landesbanken, kurām vajadzīgs atbilstoši finansēts dzīvotspējīgs uzņēmējdarbības modelis, vienlaikus izvairoties no pārmērīgas saistību un aktīvu īpatsvara samazināšanas.

| 3. | Samazināt augsto nodokļu slogu budžetam neitrālā veidā, jo īpaši mazo algu saņēmējiem, un saglabāt atbilstīgus aktivizācijas un integrācijas pasākumus, īpaši ilgstošiem bezdarbniekiem. Radīt apstākļus algu pieaugumam atbilstīgi produktivitātei. Veikt pasākumus, lai palielinātu nelabvēlīgā stāvoklī esošu grupu izglītības iegūšanu, jo īpaši nodrošinot vienlīdzīgas iespējas izglītības un apmācību sistēmā. Pakāpeniski pārtraukt fiskālos šķēršļus otriem pelnītājiem mājsaimniecībā un palielināt bērnu pilna laika aprūpes iestāžu un pagarinātās dienas skolu pieejamību. |
| --- | --- |

3.

Samazināt augsto nodokļu slogu budžetam neitrālā veidā, jo īpaši mazo algu saņēmējiem, un saglabāt atbilstīgus aktivizācijas un integrācijas pasākumus, īpaši ilgstošiem bezdarbniekiem. Radīt apstākļus algu pieaugumam atbilstīgi produktivitātei. Veikt pasākumus, lai palielinātu nelabvēlīgā stāvoklī esošu grupu izglītības iegūšanu, jo īpaši nodrošinot vienlīdzīgas iespējas izglītības un apmācību sistēmā. Pakāpeniski pārtraukt fiskālos šķēršļus otriem pelnītājiem mājsaimniecībā un palielināt bērnu pilna laika aprūpes iestāžu un pagarinātās dienas skolu pieejamību.

| 4. | Turpināt centienus, lai enerģētikas sistēmas pārveides kopējās ekonomiskās izmaksas saglabātu minimālas, tostarp paātrinot elektroenerģijas un gāzes valsts un pārrobežu tīklu paplašināšanu. Nodrošināt, ka institucionālā struktūra garantē efektīvu konkurenci dzelzceļa tirgos. Veikt pasākumus, lai papildus veicinātu konkurenci pakalpojumu nozarēs, tostarp profesionālos pakalpojumos un atsevišķos arodos, jo īpaši celtniecības nozarē. |
| --- | --- |

4.

Turpināt centienus, lai enerģētikas sistēmas pārveides kopējās ekonomiskās izmaksas saglabātu minimālas, tostarp paātrinot elektroenerģijas un gāzes valsts un pārrobežu tīklu paplašināšanu. Nodrošināt, ka institucionālā struktūra garantē efektīvu konkurenci dzelzceļa tirgos. Veikt pasākumus, lai papildus veicinātu konkurenci pakalpojumu nozarēs, tostarp profesionālos pakalpojumos un atsevišķos arodos, jo īpaši celtniecības nozarē.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 212, 19.7.2011., 9. lpp.

3

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

4

(5)  Tā rezultātā pieņemtais Padomes Lēmums 2012/369/ES, pieņemts 2012. gada 22. jūnijā (OV L 179, 11.7.2012., 17. lpp.).

5

(6)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstoši kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

6

(7)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

7

(8)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

8

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/38

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Grieķijas 2012. gada valsts reformu programmu

2012/C 219/11

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gads) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gads) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Grieķijas 2011. gada valsts reformu programmu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Grieķijas 2011. gada valsts reformu programmu.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (5) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (6) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes palielināšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdevumu nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(6)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes palielināšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdevumu nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (8) | Grieķija 2012. gada 12. aprīlī iesniedza savu 2012. gada valsts reformu programmu un nepilnīgu informāciju par budžeta plāniem, ņemot vērā ritošo vidēja termiņa fiskālās stratēģijas atjaunināšanu, attiecībā uz kuru sagaida, ka tā drīzumā tiks pabeigta. Kad tas būs noticis, Grieķijas iestādes tiek aicinātas iesniegt visas standarta tabulas, kas nepieciešamas saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu. |
| --- | --- |

(8)

Grieķija 2012. gada 12. aprīlī iesniedza savu 2012. gada valsts reformu programmu un nepilnīgu informāciju par budžeta plāniem, ņemot vērā ritošo vidēja termiņa fiskālās stratēģijas atjaunināšanu, attiecībā uz kuru sagaida, ka tā drīzumā tiks pabeigta. Kad tas būs noticis, Grieķijas iestādes tiek aicinātas iesniegt visas standarta tabulas, kas nepieciešamas saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu.

| (9) | Eurogrupa 2012. gada 21. februārī vienojās par otru ekonomikas pielāgošanas programmu Grieķijai. Saprašanās memorandā par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem izklāstītās ekonomikas politikas īstenošana sekmēs Grieķijas valsts parāda samazināšanu līdz 117 % no IKP 2020. gadā. Eurogrupa panāca arī vienošanos, ka nozaru oficiālais programmu finansējums līdz 2014. gadam sasniegs 130 miljardus euro papildus summām, kas piešķirtas pirmajā finansējuma programmā. |
| --- | --- |

(9)

Eurogrupa 2012. gada 21. februārī vienojās par otru ekonomikas pielāgošanas programmu Grieķijai. Saprašanās memorandā par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem izklāstītās ekonomikas politikas īstenošana sekmēs Grieķijas valsts parāda samazināšanu līdz 117 % no IKP 2020. gadā. Eurogrupa panāca arī vienošanos, ka nozaru oficiālais programmu finansējums līdz 2014. gadam sasniegs 130 miljardus euro papildus summām, kas piešķirtas pirmajā finansējuma programmā.

| (10) | Maksājuma daļu pārskaitīšana ir balstīta uz atbilstību kvantitatīviem izpildes rādītājiem un pozitīvu virzību attiecībā uz politikas kritērijiem, kas noteikti Padomes Lēmumā 2011/734/ES (2011. gada 12. jūlijs), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (4) (grozījumi izdarīti 2011. gada 8. novembrī (5) un 2012. gada 13. martā (6)), un saprašanās memorandā par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem, kurš tika parakstīts 2012. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(10)

Maksājuma daļu pārskaitīšana ir balstīta uz atbilstību kvantitatīviem izpildes rādītājiem un pozitīvu virzību attiecībā uz politikas kritērijiem, kas noteikti Padomes Lēmumā 2011/734/ES (2011. gada 12. jūlijs), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (4) (grozījumi izdarīti 2011. gada 8. novembrī (5) un 2012. gada 13. martā (6)), un saprašanās memorandā par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem, kurš tika parakstīts 2012. gada 14. martā.

| (11) | Jaunās finansējuma programmas pirmās daļas (14,5 miljardi euro) pirmā iemaksa (5,9 miljardi euro) no Eiropas finanšu stabilitātes iestādes (EFSI) Grieķijai tika izmaksāta 2012. gada 19. martā. Grieķija saņēma arī 1,6 miljardus euro no Starptautiskā Valūtas fonda (SVF). Līdz 2012. gada maijam Grieķija no pirmās un otrās programmas oficiālā finansējuma bija saņēmusi 147,5 miljardus euro. |
| --- | --- |

(11)

Jaunās finansējuma programmas pirmās daļas (14,5 miljardi euro) pirmā iemaksa (5,9 miljardi euro) no Eiropas finanšu stabilitātes iestādes (EFSI) Grieķijai tika izmaksāta 2012. gada 19. martā. Grieķija saņēma arī 1,6 miljardus euro no Starptautiskā Valūtas fonda (SVF). Līdz 2012. gada maijam Grieķija no pirmās un otrās programmas oficiālā finansējuma bija saņēmusi 147,5 miljardus euro.

| (12) | Grieķija 2010. un 2011. gadā panāca daļēju progresu attiecībā uz pielāgošanas programmas ambiciozajiem mērķiem. Īstenošanu kavēja vairāki faktori: politiskā nestabilitāte, sociālie nemieri un administratīvo spēju problēmas, un daudz būtiskāk – lejupslīde, kas bija daudz dziļāka, nekā iepriekš paredzēts. Svarīgi fiskālie mērķi netika sasniegti, kā rezultātā 2010. un 2011. gadā tika pieņemti papildu konsolidācijas pasākumi. Tomēr Grieķija panāca vispārējā valsts budžeta deficīta būtisku samazinājumu: no 15,8 % no IKP 2009. gadā līdz 9,1 % 2011. gadā. |
| --- | --- |

(12)

Grieķija 2010. un 2011. gadā panāca daļēju progresu attiecībā uz pielāgošanas programmas ambiciozajiem mērķiem. Īstenošanu kavēja vairāki faktori: politiskā nestabilitāte, sociālie nemieri un administratīvo spēju problēmas, un daudz būtiskāk – lejupslīde, kas bija daudz dziļāka, nekā iepriekš paredzēts. Svarīgi fiskālie mērķi netika sasniegti, kā rezultātā 2010. un 2011. gadā tika pieņemti papildu konsolidācijas pasākumi. Tomēr Grieķija panāca vispārējā valsts budžeta deficīta būtisku samazinājumu: no 15,8 % no IKP 2009. gadā līdz 9,1 % 2011. gadā.

| (13) | Komisija 2012. gada 18. aprīlī pieņēma paziņojumu “Izaugsme Grieķijai”, kurā uzsvērta pozitīvā ietekme, kāda var būt ekonomikas pielāgošanas programmas pilnīgai un efektīvai īstenošanai, liekot pamatu izaugsmei, ieguldījumiem un sociālajai atjaunotnei. Šajā paziņojumā ir atgādināts, ka Grieķija var smelties spēku un saņemt konkrētu atbalstu no savas dalības Savienībā un eurozonā. Tajā uzsvērts, ka otrajā ekonomikas pielāgošanas programmā noteiktās reformas ir paredzētas, lai atjaunotu Grieķijas ekonomikas izaugsmes un darba vietu radīšanas potenciālu un radītu vienlīdzīgāku sabiedrību. Tajā ir aprakstīts plašais finansiālais atbalsts, kas ir pieejams Grieķijai, un uzsvērta Grieķijas partneru un jo īpaši Komisijas gatavība apzināt veidus, kādos var gūt maksimālu labumu no pasākumiem, kuri ir jāīsteno pirmie, ar ātru rīcību un ES atbalstu. |
| --- | --- |

(13)

Komisija 2012. gada 18. aprīlī pieņēma paziņojumu “Izaugsme Grieķijai”, kurā uzsvērta pozitīvā ietekme, kāda var būt ekonomikas pielāgošanas programmas pilnīgai un efektīvai īstenošanai, liekot pamatu izaugsmei, ieguldījumiem un sociālajai atjaunotnei. Šajā paziņojumā ir atgādināts, ka Grieķija var smelties spēku un saņemt konkrētu atbalstu no savas dalības Savienībā un eurozonā. Tajā uzsvērts, ka otrajā ekonomikas pielāgošanas programmā noteiktās reformas ir paredzētas, lai atjaunotu Grieķijas ekonomikas izaugsmes un darba vietu radīšanas potenciālu un radītu vienlīdzīgāku sabiedrību. Tajā ir aprakstīts plašais finansiālais atbalsts, kas ir pieejams Grieķijai, un uzsvērta Grieķijas partneru un jo īpaši Komisijas gatavība apzināt veidus, kādos var gūt maksimālu labumu no pasākumiem, kuri ir jāīsteno pirmie, ar ātru rīcību un ES atbalstu.

| (14) | Ekonomikas krīze un turpmākie fiskālās konsolidācijas pasākumi ir ietekmējuši Grieķijas spēju sasniegt “Eiropa 2020” mērķus, jo īpaši mērķus sociālajā jomā. Taču strukturālās reformas, jo īpaši reformas darba tirgū, vairāku nozaru liberalizācija un virkne pasākumu, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, palīdzēs sekmēt konkurenci, veicināt produktivitāti, palielināt nodarbinātību un samazināt ražošanas izmaksas, tādējādi sekmējot nodarbinātības palielināšanos un ierobežojot nabadzību un sociālo atstumtību vidējā termiņā. Neraugoties uz ekonomikas krīzi, Grieķija turpina strādāt pie stratēģijā “Eiropa 2020” vides jomā noteikto mērķu sasniegšanas. |
| --- | --- |

(14)

Ekonomikas krīze un turpmākie fiskālās konsolidācijas pasākumi ir ietekmējuši Grieķijas spēju sasniegt “Eiropa 2020” mērķus, jo īpaši mērķus sociālajā jomā. Taču strukturālās reformas, jo īpaši reformas darba tirgū, vairāku nozaru liberalizācija un virkne pasākumu, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, palīdzēs sekmēt konkurenci, veicināt produktivitāti, palielināt nodarbinātību un samazināt ražošanas izmaksas, tādējādi sekmējot nodarbinātības palielināšanos un ierobežojot nabadzību un sociālo atstumtību vidējā termiņā. Neraugoties uz ekonomikas krīzi, Grieķija turpina strādāt pie stratēģijā “Eiropa 2020” vides jomā noteikto mērķu sasniegšanas.

| (15) | Šobrīd notiek struktūrfondu stratēģiska pārplānošana, galveno uzmanību pievēršot jauniešu nodarbinātības un konkurētspējas atbalstam (jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)). Jaunie pasākumi stiprina darbības šādās jomās: piekļuve nodarbinātībai, apmācība un profesionālās kvalifikācijas un piekļuve finansējumam MVU. |
| --- | --- |

(15)

Šobrīd notiek struktūrfondu stratēģiska pārplānošana, galveno uzmanību pievēršot jauniešu nodarbinātības un konkurētspējas atbalstam (jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)). Jaunie pasākumi stiprina darbības šādās jomās: piekļuve nodarbinātībai, apmācība un profesionālās kvalifikācijas un piekļuve finansējumam MVU.

| (16) | Grieķija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības sekmēšanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu, |
| --- | --- |

(16)

Grieķija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības sekmēšanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu,

AR ŠO IESAKA Grieķijai:

īstenot pasākumus, kas noteikti Lēmumā 2011/734/ES, kurš grozīts 2011. gada 8. novembrī un 2012. gada 13. martā, un saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem, kas tika parakstīts 2012. gada 14. martā.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 213, 20.7.2011., 12. lpp.

3

(4)  OV L 296, 15.11.2011., 38. lpp.

4

(5)  OV L 320, 3.12.2011., 28. lpp.

5

(6)  OV L 113, 25.4.2012., 8. lpp.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/40

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Ungārijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/12

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Ungārijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Ungārijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Ungāriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Ungāriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja finanšu stabilitātes nodrošināšanas un fiskālās konsolidācijas prioritātes un izaugsmes veicināšanas pasākumus. Tā uzsvēra vajadzību turpināt diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdevumu nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, mazināt bezdarbu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja finanšu stabilitātes nodrošināšanas un fiskālās konsolidācijas prioritātes un izaugsmes veicināšanas pasākumus. Tā uzsvēra vajadzību turpināt diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdevumu nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, mazināt bezdarbu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropas Parlaments un Ungārija 2012. gada 29. februārī apmainījās ar viedokļiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.ab panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlaments un Ungārija 2012. gada 29. februārī apmainījās ar viedokļiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.ab panta 3. punktu.

| (9) | Eiropadome 2012. gada 2. martā turklāt aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(9)

Eiropadome 2012. gada 2. martā turklāt aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (10) | Ungārija 2012. gada 23. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu veica arī padziļinātu pārbaudi, kurā izvērtēja, vai Ungārijā pastāv makroekonomiska nelīdzsvarotība. Komisija savā padziļinātajā pārbaudē secināja, ka Ungārijā pastāv ārējā un iekšējā nelīdzsvarotība, tomēr tā nav pārmērīga. |
| --- | --- |

(10)

Ungārija 2012. gada 23. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu veica arī padziļinātu pārbaudi, kurā izvērtēja, vai Ungārijā pastāv makroekonomiska nelīdzsvarotība. Komisija savā padziļinātajā pārbaudē secināja, ka Ungārijā pastāv ārējā un iekšējā nelīdzsvarotība, tomēr tā nav pārmērīga.

| (11) | Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas programmā sniegtās budžeta prognozes, ir puslīdz optimistisks. Ungārijas iestāžu norādītās izaugsmes prognozes 2012. un 2013. gadam ir aptuveni par pusprocentpunktu augstākas salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm, jo oficiālie pieņēmumi par iekšzemes pieprasījumu ir optimistiskāki, īpaši par 2013. gadu. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz Padomes noteiktajam 2012. gada termiņam un atbilstīgi Padomes 2012. gada 13. marta ieteikumam saskaņā ar pārmērīgu budžeta deficīta novēršanas procedūru ilgtspējīgā veidā novērst pārmērīgu budžeta deficītu. Oficiālie budžeta deficīta mērķi un plānotie fiskālie pasākumi atbilst minētajam ieteikumam. Konverģences programmā joprojām ir saglabāts iepriekš noteiktais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) 1,5 % apmērā no IKP, ko plānots sasniegt līdz 2013. gadam. Šajā VTM ir pienācīgi ņemtas vērā Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), virzība uz VTM 2013. gadā šķiet nepietiekama, salīdzinot ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm, kurās ir ņemti vērā īstenošanas riski saistībā ar konkrētiem taupības pasākumiem un mazāk optimistisks makroekonomikas scenārijs.
  Valsts izdevumu kāpums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam 2013. gadā, bet neatbilst 2014. un 2015. gadā. Saskaņā ar valdības plāniem valsts parādu programmas darbības laikposmā pastāvīgi samazinās līdz mazāk nekā 73 % no IKP 2015. gadā, taču tas joprojām būs virs atsauces vērtības, kas ir 60 % no IKP. Attiecībā uz parāda samazināšanas kritēriju Ungārija 2013.–2014. gadā būs pārejas laikā, un konverģences programma nodrošinātu pietiekamu virzību uz šā kritērija izpildi. Saskaņā ar konverģences programmu parāda samazināšanas kritērijs tiktu izpildīts pārejas laika beigās 2015. gadā un tādējādi palīdzētu samazināt uzkrāto ārējo un iekšējo parādu. |
| --- | --- |

(11)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas programmā sniegtās budžeta prognozes, ir puslīdz optimistisks. Ungārijas iestāžu norādītās izaugsmes prognozes 2012. un 2013. gadam ir aptuveni par pusprocentpunktu augstākas salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm, jo oficiālie pieņēmumi par iekšzemes pieprasījumu ir optimistiskāki, īpaši par 2013. gadu. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz Padomes noteiktajam 2012. gada termiņam un atbilstīgi Padomes 2012. gada 13. marta ieteikumam saskaņā ar pārmērīgu budžeta deficīta novēršanas procedūru ilgtspējīgā veidā novērst pārmērīgu budžeta deficītu. Oficiālie budžeta deficīta mērķi un plānotie fiskālie pasākumi atbilst minētajam ieteikumam. Konverģences programmā joprojām ir saglabāts iepriekš noteiktais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) 1,5 % apmērā no IKP, ko plānots sasniegt līdz 2013. gadam. Šajā VTM ir pienācīgi ņemtas vērā Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), virzība uz VTM 2013. gadā šķiet nepietiekama, salīdzinot ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm, kurās ir ņemti vērā īstenošanas riski saistībā ar konkrētiem taupības pasākumiem un mazāk optimistisks makroekonomikas scenārijs.

Valsts izdevumu kāpums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam 2013. gadā, bet neatbilst 2014. un 2015. gadā. Saskaņā ar valdības plāniem valsts parādu programmas darbības laikposmā pastāvīgi samazinās līdz mazāk nekā 73 % no IKP 2015. gadā, taču tas joprojām būs virs atsauces vērtības, kas ir 60 % no IKP. Attiecībā uz parāda samazināšanas kritēriju Ungārija 2013.–2014. gadā būs pārejas laikā, un konverģences programma nodrošinātu pietiekamu virzību uz šā kritērija izpildi. Saskaņā ar konverģences programmu parāda samazināšanas kritērijs tiktu izpildīts pārejas laika beigās 2015. gadā un tādējādi palīdzētu samazināt uzkrāto ārējo un iekšējo parādu.

| (12) | Konstitucionālā fiskālās pārvaldības satvara īstenošanai ir pieņemti jauni noteikumi, taču daži to aspekti joprojām ir vāji. Budžeta plānošana vidējā termiņā ir tikai orientējoša, Fiskālās padomes resursi neatbilst tai nupat piešķirtajām veto pilnvarām, un budžeta informācija joprojām nav pietiekami pieejama. Budžeta vidēja termiņa plānošanas nostiprināšana un Fiskālās padomes analītiskās kompetences jomas paplašināšana palīdzētu nodrošināt, ka jaunais konstitucionālais fiskālās pārvaldības satvars var pildīt savu funkciju. |
| --- | --- |

(12)

Konstitucionālā fiskālās pārvaldības satvara īstenošanai ir pieņemti jauni noteikumi, taču daži to aspekti joprojām ir vāji. Budžeta plānošana vidējā termiņā ir tikai orientējoša, Fiskālās padomes resursi neatbilst tai nupat piešķirtajām veto pilnvarām, un budžeta informācija joprojām nav pietiekami pieejama. Budžeta vidēja termiņa plānošanas nostiprināšana un Fiskālās padomes analītiskās kompetences jomas paplašināšana palīdzētu nodrošināt, ka jaunais konstitucionālais fiskālās pārvaldības satvars var pildīt savu funkciju.

| (13) | Politikas risinājumi saistībā ar nodokļu reformas ietekmi uz mazatalgotiem darba ņēmējiem (minimālās algas palielināšana, algu subsīdiju shēma) nav palielinājuši nodarbinātību, savukārt pasākumi, kas veicina sieviešu līdzdalību darba tirgū, ir uzskatāmi par nelielu soli pareizajā virzienā. Nodarbinātības līmeni uzlabot palīdzētu nodarbinātību veicinošas izmaiņas darbaspēkam piemērojamos nodokļos un iedarbīgāki pasākumi, kas veicina sieviešu līdzdalību darba tirgū, jo īpaši izvēršot bērnu aprūpes un pirmsskolas struktūras. |
| --- | --- |

(13)

Politikas risinājumi saistībā ar nodokļu reformas ietekmi uz mazatalgotiem darba ņēmējiem (minimālās algas palielināšana, algu subsīdiju shēma) nav palielinājuši nodarbinātību, savukārt pasākumi, kas veicina sieviešu līdzdalību darba tirgū, ir uzskatāmi par nelielu soli pareizajā virzienā. Nodarbinātības līmeni uzlabot palīdzētu nodarbinātību veicinošas izmaiņas darbaspēkam piemērojamos nodokļos un iedarbīgāki pasākumi, kas veicina sieviešu līdzdalību darba tirgū, jo īpaši izvēršot bērnu aprūpes un pirmsskolas struktūras.

| (14) | Valsts nodarbinātības dienests ir reorganizēts, samazinot kopējo darbinieku skaitu, kas ir pretēji tam, kas tika ieteikts 2011. gadā. Aktīvās darba tirgus politikas jomā daži pasākumi, kas vērsti uz speciāli pielāgotu pakalpojumu sniegšanu nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, piemēram, izmantojot Eiropas Sociālā fonda (ESF) programmas, šķiet ticami un piemēroti. Tomēr maz ticams, ka citi nelabvēlīgā situācijā esošām grupām paredzētie pasākumi (piemēram, valsts nodrošināts darbs) spēs reāli uzlabot attiecīgo dalībnieku integrēšanos brīvajā darba tirgū. Nekavējoties būtu jāveic nopietni pasākumi valsts nodarbinātības dienesta spēju stiprināšanai, vienlaikus rodot pareizo līdzsvaru starp finansējumu valsts nodrošinātam darbam un citai aktīvajai darba tirgus politikai, lai palīdzētu uzlabot darba tirgus darbību un paaugstināt nodarbinātības līmeni. Lai paliekoši samazinātu nestabilitāti, ko rada ievērojamais kopējais ārējais un iekšējais parāds, būtu svarīgi arī palielināt izaugsmes potenciālu, veicot darba tirgus strukturālu reformu. Turklāt sociālās (romu) integrācijas valsts stratēģija nav iestrādāta citās politikas jomās. |
| --- | --- |

(14)

Valsts nodarbinātības dienests ir reorganizēts, samazinot kopējo darbinieku skaitu, kas ir pretēji tam, kas tika ieteikts 2011. gadā. Aktīvās darba tirgus politikas jomā daži pasākumi, kas vērsti uz speciāli pielāgotu pakalpojumu sniegšanu nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, piemēram, izmantojot Eiropas Sociālā fonda (ESF) programmas, šķiet ticami un piemēroti. Tomēr maz ticams, ka citi nelabvēlīgā situācijā esošām grupām paredzētie pasākumi (piemēram, valsts nodrošināts darbs) spēs reāli uzlabot attiecīgo dalībnieku integrēšanos brīvajā darba tirgū. Nekavējoties būtu jāveic nopietni pasākumi valsts nodarbinātības dienesta spēju stiprināšanai, vienlaikus rodot pareizo līdzsvaru starp finansējumu valsts nodrošinātam darbam un citai aktīvajai darba tirgus politikai, lai palīdzētu uzlabot darba tirgus darbību un paaugstināt nodarbinātības līmeni. Lai paliekoši samazinātu nestabilitāti, ko rada ievērojamais kopējais ārējais un iekšējais parāds, būtu svarīgi arī palielināt izaugsmes potenciālu, veicot darba tirgus strukturālu reformu. Turklāt sociālās (romu) integrācijas valsts stratēģija nav iestrādāta citās politikas jomās.

| (15) | Uzņēmējdarbības vides uzlabošanas pasākumi lielā mērā ir ar pareizu ievirzi, taču vēl ir plašs lauks turpmākiem uzlabojumiem. Arī darbs pie tā, lai uzlabotu ārpusbanku finansējuma pieejamību, ir ar pareizu ievirzi, bet joprojām nav veikts vispusīgs mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) politikas izvērtējums. Ungārijai ir ļoti zema vieta pēc daudziem valsts pārvaldes pārredzamības un kvalitātes rādītājiem, un virzība uz priekšu šajās jomās palīdzētu palielināt arī institucionālās un politiskās vides stabilitāti. Tas savukārt ļautu uzlabot nosacījumus ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem un samazināt starptautisko ieguldījumu neto pozīcijas ievērojamo nelīdzsvarotību – konkrēti, 2009. un 2010. gadā dramatiski kritās reinvestētās peļņas rādītājs, ko daļēji noteica krīze, bet arī vairākas strīdīgas un neprognozējamas izmaiņas politikas un fiskālajā vidē, kā arī tiesību un institucionālajā sistēmā. Pēdējā laika (kopš 2010. gada vidus) tendence, kāda vērojama izpētes un inovācijas publiskajam finansējumam, neatbilst 2012. gada Gada izaugsmes pētījuma prioritātei attiecībā uz diferencētu un izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(15)

Uzņēmējdarbības vides uzlabošanas pasākumi lielā mērā ir ar pareizu ievirzi, taču vēl ir plašs lauks turpmākiem uzlabojumiem. Arī darbs pie tā, lai uzlabotu ārpusbanku finansējuma pieejamību, ir ar pareizu ievirzi, bet joprojām nav veikts vispusīgs mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) politikas izvērtējums. Ungārijai ir ļoti zema vieta pēc daudziem valsts pārvaldes pārredzamības un kvalitātes rādītājiem, un virzība uz priekšu šajās jomās palīdzētu palielināt arī institucionālās un politiskās vides stabilitāti. Tas savukārt ļautu uzlabot nosacījumus ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem un samazināt starptautisko ieguldījumu neto pozīcijas ievērojamo nelīdzsvarotību – konkrēti, 2009. un 2010. gadā dramatiski kritās reinvestētās peļņas rādītājs, ko daļēji noteica krīze, bet arī vairākas strīdīgas un neprognozējamas izmaiņas politikas un fiskālajā vidē, kā arī tiesību un institucionālajā sistēmā. Pēdējā laika (kopš 2010. gada vidus) tendence, kāda vērojama izpētes un inovācijas publiskajam finansējumam, neatbilst 2012. gada Gada izaugsmes pētījuma prioritātei attiecībā uz diferencētu un izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

| (16) | Valdība ir reformējusi augstāko izglītību, ieviešot izmaiņas augstākās izglītības struktūrā un finansēšanā. Turklāt jaunajā skolu izglītības tiesiskajā regulējumā ir aspekti, kas varētu palielināt mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skolēnu skaitu un segregāciju Ungārijas skolu sistēmā. Nav pietiekami risināts vienlīdz svarīgais mūžizglītības jautājums. Izglītības uzlabošana visos līmeņos būs svarīga, lai celtu Ungārijas darbaspēka konkurētspēju. |
| --- | --- |

(16)

Valdība ir reformējusi augstāko izglītību, ieviešot izmaiņas augstākās izglītības struktūrā un finansēšanā. Turklāt jaunajā skolu izglītības tiesiskajā regulējumā ir aspekti, kas varētu palielināt mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skolēnu skaitu un segregāciju Ungārijas skolu sistēmā. Nav pietiekami risināts vienlīdz svarīgais mūžizglītības jautājums. Izglītības uzlabošana visos līmeņos būs svarīga, lai celtu Ungārijas darbaspēka konkurētspēju.

| (17) | Tas, ka nav notikusi sabiedriskā transporta pārstrukturēšana, pēdējos gados ir bijis būtisks budžeta noviržu iemesls. Lielākā daļa sabiedriskā transporta uzņēmumu ritošā sastāva ir nolietota. Elektroenerģijas tīkla pārrobežu jaudas palielināšana varētu potenciāli palielināt tirdzniecības apjomu ar kaimiņvalstīm. Valsts enerģētikas regulators nav tiesīgs autonomi organizēt savas struktūras, un tam nav ekskluzīvas kompetences tīkla tarifu noteikšanā, tostarp attiecībā uz atdeves koeficientu, kāds drīkst būt tīkla operatoriem. Regulētās cenas būtu piemērojamas vienīgi neaizsargātiem klientiem. |
| --- | --- |

(17)

Tas, ka nav notikusi sabiedriskā transporta pārstrukturēšana, pēdējos gados ir bijis būtisks budžeta noviržu iemesls. Lielākā daļa sabiedriskā transporta uzņēmumu ritošā sastāva ir nolietota. Elektroenerģijas tīkla pārrobežu jaudas palielināšana varētu potenciāli palielināt tirdzniecības apjomu ar kaimiņvalstīm. Valsts enerģētikas regulators nav tiesīgs autonomi organizēt savas struktūras, un tam nav ekskluzīvas kompetences tīkla tarifu noteikšanā, tostarp attiecībā uz atdeves koeficientu, kāds drīkst būt tīkla operatoriem. Regulētās cenas būtu piemērojamas vienīgi neaizsargātiem klientiem.

| (18) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir vispusīgi izanalizējusi Ungārijas ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu un ir veikusi padziļinātu pārbaudi. Izvērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Ungārijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Tās ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1. līdz 7. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(18)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir vispusīgi izanalizējusi Ungārijas ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu un ir veikusi padziļinātu pārbaudi. Izvērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Ungārijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Tās ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1. līdz 7. ieteikumā turpmāk.

| (19) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā turpmāk.

| (20) | Ņemot vērā Komisijas padziļinātās pārbaudes un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti jo īpaši 1., 3., 4. un 5. ieteikumā turpmāk, |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā Komisijas padziļinātās pārbaudes un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti jo īpaši 1., 3., 4. un 5. ieteikumā turpmāk,

AR ŠO IESAKA Ungārijai laikposmā no 2012. gada līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Līdz 2012. gadam ilgtspējīgā veidā novērst pārmērīgo budžeta deficītu, izpildot 2012. gada budžetu un attiecīgi apstiprinātos konsolidācijas pasākumus, vienlaikus samazinot vienreizēju pasākumu izmantošanu. Pēc tam konkretizēt visus strukturālos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka pārmērīgais budžeta deficīts tiek novērsts ilgtspējīgā veidā un tiek panākta pietiekama virzība uz VTM sasniegšanu, tostarp izpildot izdevumu kritēriju, un nodrošināt pietiekamu virzību uz parāda samazināšanas kritērija izpildi. Turklāt, lai palīdzētu mazināt kopējo makroekonomikas nelīdzsvarotību, panākt valsts parāda attiecības stabilu samazinājumu. |
| --- | --- |

1.

Līdz 2012. gadam ilgtspējīgā veidā novērst pārmērīgo budžeta deficītu, izpildot 2012. gada budžetu un attiecīgi apstiprinātos konsolidācijas pasākumus, vienlaikus samazinot vienreizēju pasākumu izmantošanu. Pēc tam konkretizēt visus strukturālos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka pārmērīgais budžeta deficīts tiek novērsts ilgtspējīgā veidā un tiek panākta pietiekama virzība uz VTM sasniegšanu, tostarp izpildot izdevumu kritēriju, un nodrošināt pietiekamu virzību uz parāda samazināšanas kritērija izpildi. Turklāt, lai palīdzētu mazināt kopējo makroekonomikas nelīdzsvarotību, panākt valsts parāda attiecības stabilu samazinājumu.

| 2. | Pārskatīt ekonomikas stabilitātes galvenos tiesību aktus, jaunās skaitliskās normas iestrādājot saistošā budžeta vidēja termiņa sistēmā. Turpināt Fiskālās padomes analītiskās kompetences jomas paplašināšanu, lai uzlabotu publisko finanšu pārredzamību. |
| --- | --- |

2.

Pārskatīt ekonomikas stabilitātes galvenos tiesību aktus, jaunās skaitliskās normas iestrādājot saistošā budžeta vidēja termiņa sistēmā. Turpināt Fiskālās padomes analītiskās kompetences jomas paplašināšanu, lai uzlabotu publisko finanšu pārredzamību.

| 3. | Veikt nodarbinātību veicinošas izmaiņas darbaspēkam piemērojamos nodokļos, ar ilgtspējīgiem un budžetu neietekmējošiem pasākumiem mazinot 2011. un 2012. gada nodokļu izmaiņu ietekmi uz mazatalgotiem darba ņēmējiem, piemēram, daļu no nodokļu sloga novirzot uz enerģijas nodokļiem un periodiskiem īpašuma nodokļiem. Stiprināt pasākumus, kas veicina sieviešu līdzdalību darba tirgū, īpaši izvēršot bērnu aprūpes un pirmsskolas struktūras. |
| --- | --- |

3.

Veikt nodarbinātību veicinošas izmaiņas darbaspēkam piemērojamos nodokļos, ar ilgtspējīgiem un budžetu neietekmējošiem pasākumiem mazinot 2011. un 2012. gada nodokļu izmaiņu ietekmi uz mazatalgotiem darba ņēmējiem, piemēram, daļu no nodokļu sloga novirzot uz enerģijas nodokļiem un periodiskiem īpašuma nodokļiem. Stiprināt pasākumus, kas veicina sieviešu līdzdalību darba tirgū, īpaši izvēršot bērnu aprūpes un pirmsskolas struktūras.

| 4. | Stiprināt valsts nodarbinātības dienesta spējas, lai paaugstinātu apmācību, darba meklēšanas atbalsta un individualizēto pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti, īpaši pievēršoties nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Ar efektīvas apmācības un darba meklēšanas atbalsta palīdzību stiprināt aktivizēšanas aspektu valsts nodrošinātā darba shēmā. Īstenot sociālās (romu) integrācijas valsts stratēģiju un iestrādāt to citās politikas jomās. |
| --- | --- |

4.

Stiprināt valsts nodarbinātības dienesta spējas, lai paaugstinātu apmācību, darba meklēšanas atbalsta un individualizēto pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti, īpaši pievēršoties nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Ar efektīvas apmācības un darba meklēšanas atbalsta palīdzību stiprināt aktivizēšanas aspektu valsts nodrošinātā darba shēmā. Īstenot sociālās (romu) integrācijas valsts stratēģiju un iestrādāt to citās politikas jomās.

| 5. | Īstenot administratīvā sloga mazināšanas pasākumus. Nodrošināt, ka publiskais iepirkums un likumdošanas process veicina konkurenci tirgū, un nodrošināt stabilu tiesisko regulējumu un uzņēmējdarbību veicinošu vidi finanšu un nefinanšu uzņēmumiem, tostarp ārvalstu tiešo ieguldījumu uzņēmumiem. Samazināt nodokļu prasību ievērošanas izmaksas un izveidot uzņēmumu nodokļu sistēmu, kas ir stabila, likumīga un nerada kropļojumus. Atcelt nepamatotos ierobežojumus attiecībā uz lielu mazumtirdzniecības centru izveidi. Jaunajā inovācijas stratēģijā paredzēt īpaši pielāgotas stimulu shēmas novatorisku MVU atbalstam. |
| --- | --- |

5.

Īstenot administratīvā sloga mazināšanas pasākumus. Nodrošināt, ka publiskais iepirkums un likumdošanas process veicina konkurenci tirgū, un nodrošināt stabilu tiesisko regulējumu un uzņēmējdarbību veicinošu vidi finanšu un nefinanšu uzņēmumiem, tostarp ārvalstu tiešo ieguldījumu uzņēmumiem. Samazināt nodokļu prasību ievērošanas izmaksas un izveidot uzņēmumu nodokļu sistēmu, kas ir stabila, likumīga un nerada kropļojumus. Atcelt nepamatotos ierobežojumus attiecībā uz lielu mazumtirdzniecības centru izveidi. Jaunajā inovācijas stratēģijā paredzēt īpaši pielāgotas stimulu shēmas novatorisku MVU atbalstam.

| 6. | Izstrādāt un, nodrošinot atbilstīgu finansējumu, īstenot valsts stratēģiju mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas jomā. Nodrošināt, ka augstākās izglītības reforma uzlabo izglītības pieejamību nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. |
| --- | --- |

6.

Izstrādāt un, nodrošinot atbilstīgu finansējumu, īstenot valsts stratēģiju mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas jomā. Nodrošināt, ka augstākās izglītības reforma uzlabo izglītības pieejamību nelabvēlīgā situācijā esošām grupām.

| 7. | Reformēt sabiedriskā transporta sistēmu, padarot to rentablāku. Palielināt elektroenerģijas tīkla pārrobežu jaudas, nodrošināt enerģētikas regulatora neatkarību un pakāpeniski atcelt enerģijas cenu regulēšanu. |
| --- | --- |

7.

Reformēt sabiedriskā transporta sistēmu, padarot to rentablāku. Palielināt elektroenerģijas tīkla pārrobežu jaudas, nodrošināt enerģētikas regulatora neatkarību un pakāpeniski atcelt enerģijas cenu regulēšanu.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

3

(4)  OV C 209, 15.7.2011., 10. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/44

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Īrijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/13

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | 2011. gada 12. jūlijā Padome pieņēma ieteikumu (3) par Īrijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2011.–2015. gadam. |
| --- | --- |

(3)

2011. gada 12. jūlijā Padome pieņēma ieteikumu (3) par Īrijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2011.–2015. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (5) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (6) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, ekonomikā atjaunot normālus kreditēšanas nosacījumus, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba un krīzes sociālo seku problēmas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(6)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, ekonomikā atjaunot normālus kreditēšanas nosacījumus, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba un krīzes sociālo seku problēmas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (8) | Īrija 2012. gada 27. aprīlī iesniedza stabilitātes programmu, kas aptver 2012.–2015. gadu, un 2012. gada valsts reformu programmu. |
| --- | --- |

(8)

Īrija 2012. gada 27. aprīlī iesniedza stabilitātes programmu, kas aptver 2012.–2015. gadu, un 2012. gada valsts reformu programmu.

| (9) | Padome 2010. gada 7. decembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu 2011/77/ES (4), piešķirot Īrijai finanšu palīdzību līdz 2013. gada beigām saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (5). Pievienotajā saprašanās memorandā, kas parakstīts 2010. gada 16. decembrī, un tā turpmākajos papildinājumos izklāstīti ekonomikas politikas nosacījumi, pamatojoties uz kuriem tiek piešķirta finanšu palīdzība. |
| --- | --- |

(9)

Padome 2010. gada 7. decembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu 2011/77/ES (4), piešķirot Īrijai finanšu palīdzību līdz 2013. gada beigām saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (5). Pievienotajā saprašanās memorandā, kas parakstīts 2010. gada 16. decembrī, un tā turpmākajos papildinājumos izklāstīti ekonomikas politikas nosacījumi, pamatojoties uz kuriem tiek piešķirta finanšu palīdzība.

| (10) | Kopumā Īrija ir izpildījusi finanšu palīdzības programmas nosacījumus, kas norādīti saprašanās memorandā. Proti, fiskālā deficīta mērķis 2011. gadam (10,6 %) tika ievērojami pārsniegts, un 2012. gada budžetā paredzētais fiskālais deficīts ir 8,6 % no IKP, kas atbilst finanšu palīdzības programmā noteiktajiem griestiem. Vidēja termiņa fiskālās konsolidācijas plāni atbilst finanšu palīdzības programmā noteiktajiem deficīta griestiem un mērķim līdz 2015. gadam sasniegt deficītu, kas mazāks nekā 3 % no IKP. Īrijas Centrālās bankas 2011. gada piesardzīga kapitāla novērtējuma pārskatā paredzētā vietējo banku rekapitalizācija būtībā ir pabeigta, un vietējo banku aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšana kopumā pārsniedza finanšu palīdzības programmā 2011. gadam paredzētos mērķus. Strukturālās reformas, lai uzlabotu konkurētspēju un veicinātu darba vietu radīšanu, ir ievērojami pavirzījušās uz priekšu. |
| --- | --- |

(10)

Kopumā Īrija ir izpildījusi finanšu palīdzības programmas nosacījumus, kas norādīti saprašanās memorandā. Proti, fiskālā deficīta mērķis 2011. gadam (10,6 %) tika ievērojami pārsniegts, un 2012. gada budžetā paredzētais fiskālais deficīts ir 8,6 % no IKP, kas atbilst finanšu palīdzības programmā noteiktajiem griestiem. Vidēja termiņa fiskālās konsolidācijas plāni atbilst finanšu palīdzības programmā noteiktajiem deficīta griestiem un mērķim līdz 2015. gadam sasniegt deficītu, kas mazāks nekā 3 % no IKP. Īrijas Centrālās bankas 2011. gada piesardzīga kapitāla novērtējuma pārskatā paredzētā vietējo banku rekapitalizācija būtībā ir pabeigta, un vietējo banku aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšana kopumā pārsniedza finanšu palīdzības programmā 2011. gadam paredzētos mērķus. Strukturālās reformas, lai uzlabotu konkurētspēju un veicinātu darba vietu radīšanu, ir ievērojami pavirzījušās uz priekšu.

| (11) | 2011. gadā Īrijas ekonomika atgriezās pie nelielas – 0,7 % – izaugsmes, kopumā, kā paredzēts finanšu palīdzības programmā. Izaugsmes galvenais virzītājspēks bija eksports, un to veicināja konkurētspējas paaugstināšanās un stabils ārējais pieprasījums. Neto eksports deva 4,7 procentpunktus IKP pieaugumā, bet iekšzemes patēriņš turpināja sarukt fiskālās konsolidācijas, nodarbinātības mazināšanās un mājsaimniecību bilances korekciju dēļ. Paredzams, ka 2012. gadā negatīvas ārējās vides dēļ un joprojām notiekošo iekšzemes pieprasījuma korekciju dēļ izaugsme nedaudz samazināsies līdz 0,5 %. Mājsaimniecību un uzņēmumu bilances rādītāju korekcijas turpinās vidējā termiņā negatīvi ietekmēt patēriņu un ieguldījumus. Paredzams, ka, pamatojoties uz Īrijas veselīgo demogrāfisko situāciju un elastīgo darba tirgu, kā arī ievērojamo neizmantoto jaudu ekonomikā, uz eksportu balstīta izaugsme kļūs straujāka, palielinoties no 1,9 % 2013. gadā līdz 2,8 % 2015. gadā. |
| --- | --- |

(11)

2011. gadā Īrijas ekonomika atgriezās pie nelielas – 0,7 % – izaugsmes, kopumā, kā paredzēts finanšu palīdzības programmā. Izaugsmes galvenais virzītājspēks bija eksports, un to veicināja konkurētspējas paaugstināšanās un stabils ārējais pieprasījums. Neto eksports deva 4,7 procentpunktus IKP pieaugumā, bet iekšzemes patēriņš turpināja sarukt fiskālās konsolidācijas, nodarbinātības mazināšanās un mājsaimniecību bilances korekciju dēļ. Paredzams, ka 2012. gadā negatīvas ārējās vides dēļ un joprojām notiekošo iekšzemes pieprasījuma korekciju dēļ izaugsme nedaudz samazināsies līdz 0,5 %. Mājsaimniecību un uzņēmumu bilances rādītāju korekcijas turpinās vidējā termiņā negatīvi ietekmēt patēriņu un ieguldījumus. Paredzams, ka, pamatojoties uz Īrijas veselīgo demogrāfisko situāciju un elastīgo darba tirgu, kā arī ievērojamo neizmantoto jaudu ekonomikā, uz eksportu balstīta izaugsme kļūs straujāka, palielinoties no 1,9 % 2013. gadā līdz 2,8 % 2015. gadā.

| (12) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas programmas budžeta prognozes, ir ticams. Ekonomikas izaugsmes prognozes stabilitātes programmā ir līdzīgas Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei. Stabilitātes programmas budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2015. gada beigām samazināt vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP robežvērtības, kas atbilst Padomes noteiktajam termiņam pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai. Stabilitātes programmā patlaban paredzētie deficīti ir šādi: 8,3 % no IKP (nesasniedzot programmas mērķi, kas ir 8,6 % no IKP) 2012. gadā, 7,5 % no IKP 2013. gadā, 4,8 % no IKP 2014. gadā un 2,8 % no IKP programmas laikposma beigās 2015. gadā. Šādu virzību atbalsta konsolidācijas pasākumi 2,7 % apmērā no IKP, kas iekļauti 2012. gada budžetā, un plaši konsolidācijas pasākumi 3,9 % apmērā no IKP 2013.–2014. gadā, kā arī turpmāki daļēji precizēti konsolidācijas pasākumi 1,1 % apmērā no IKP 2015. gadā. Stabilitātes programmā atkārtoti noteikts vispārējās valdības strukturālā deficīta vidējā termiņa budžeta mērķis (VTM) 0,5 % apmērā no IKP, kas netiek sasniegts programmas laikposmā. VTM atbilstīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Vispārējās valdības parāds pārsniedz 60 % no IKP, un ir prognozēts, ka tas pieaugs no 108 % no IKP 2011. gadā līdz 120 % no IKP 2013. gadā un pēc tam sāks samazināties. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras laikā līdz 2015. gadam un turpmākajos trīs gados Īrija atradīsies pārejas laikā, un budžeta plāni nodrošinātu pietiekamu virzību uz to, lai tiktu ievērots Stabilitātes un izaugsmes pakta parāda samazināšanas kritērijs. |
| --- | --- |

(12)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas programmas budžeta prognozes, ir ticams. Ekonomikas izaugsmes prognozes stabilitātes programmā ir līdzīgas Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei. Stabilitātes programmas budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2015. gada beigām samazināt vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP robežvērtības, kas atbilst Padomes noteiktajam termiņam pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai. Stabilitātes programmā patlaban paredzētie deficīti ir šādi: 8,3 % no IKP (nesasniedzot programmas mērķi, kas ir 8,6 % no IKP) 2012. gadā, 7,5 % no IKP 2013. gadā, 4,8 % no IKP 2014. gadā un 2,8 % no IKP programmas laikposma beigās 2015. gadā. Šādu virzību atbalsta konsolidācijas pasākumi 2,7 % apmērā no IKP, kas iekļauti 2012. gada budžetā, un plaši konsolidācijas pasākumi 3,9 % apmērā no IKP 2013.–2014. gadā, kā arī turpmāki daļēji precizēti konsolidācijas pasākumi 1,1 % apmērā no IKP 2015. gadā. Stabilitātes programmā atkārtoti noteikts vispārējās valdības strukturālā deficīta vidējā termiņa budžeta mērķis (VTM) 0,5 % apmērā no IKP, kas netiek sasniegts programmas laikposmā. VTM atbilstīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Vispārējās valdības parāds pārsniedz 60 % no IKP, un ir prognozēts, ka tas pieaugs no 108 % no IKP 2011. gadā līdz 120 % no IKP 2013. gadā un pēc tam sāks samazināties. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras laikā līdz 2015. gadam un turpmākajos trīs gados Īrija atradīsies pārejas laikā, un budžeta plāni nodrošinātu pietiekamu virzību uz to, lai tiktu ievērots Stabilitātes un izaugsmes pakta parāda samazināšanas kritērijs.

| (13) | Īrija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Minētās saistības saistītas ar konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanu, publisko finanšu ilgtspējas sekmēšanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu, |
| --- | --- |

(13)

Īrija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Minētās saistības saistītas ar konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanu, publisko finanšu ilgtspējas sekmēšanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu,

AR ŠO IESAKA Īrijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi:

īstenot pasākumus, kas noteikti Īstenošanas lēmumā 2011/77/ES un turpmāk precizēti 2010. gada 16. decembra saprašanās memorandā un tā turpmākajos papildinājumos.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabāts 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 215, 21.7.2011., 1. lpp.

3

(4)  OV L 30, 4.2.2011., 34. lpp.

4

(5)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.

5

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/46

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Itālijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/14

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Itālijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Itālijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Itālijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Itālijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Itāliju kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Itāliju kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (9) | Itālija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātajā pārskatā, ko sagatavo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, arī izvērtēja, vai Itāliju skar makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Itālijā pastāv nelīdzsvarotība, kas gan nav pārmērīga. Tā, lai gan valsts parāds jau tiek rūpīgi kontrolēts saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, uzmanība jāpievērš makroekonomiskajām norisēm eksporta jomā, lai samazinātu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz ekonomikas funkcionēšanu. |
| --- | --- |

(9)

Itālija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātajā pārskatā, ko sagatavo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, arī izvērtēja, vai Itāliju skar makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Itālijā pastāv nelīdzsvarotība, kas gan nav pārmērīga. Tā, lai gan valsts parāds jau tiek rūpīgi kontrolēts saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, uzmanība jāpievērš makroekonomiskajām norisēm eksporta jomā, lai samazinātu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz ekonomikas funkcionēšanu.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams ar nosacījumu, ka nepasliktinās apstākļi finanšu tirgos. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi gaidāms, ka reālais IKP krasi samazināsies 2012. gadā, bet 2013. gadā sāks pakāpeniski pieaugt. Saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (PDNP) stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu zem Līguma atsauces vērtības – 3 % no IKP, vēl vairāk ierobežojot izdevumus un rodot papildu ieņēmumus. Stabilitātes programmā apstiprinātais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas ir līdzsvarots budžeta stāvoklis strukturālā izteiksmē, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Ar pasākumiem, kas pieņemti jau 2010. un 2011. gadā, Itālija to plāno sasniegt 2013. gadā, t. i., vienu gadu agrāk, nekā bija paredzēts iepriekšējā stabilitātes programmā. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam plānotie fiskālie pasākumi vidēji gadā krietni pārsniedz 0,5 % no IKP, ko Padome ieteica saskaņā ar PDNP. Paredzētais korekciju temps 2013. gadā strukturālā izteiksmē ļauj Itālijai sasniegt VTM minētajā gadā, un plānotais valsts izdevumu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionārus pasākumus ieņēmumu palielināšanai, atbilstu Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam.
  Stabilitātes programmā prognozēts, ka valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs maksimumu 2012. gadā un pēc tam aizvien straujāk samazināsies, jo palielināsies primārais pārpalikums. 2013.–2014. gadā Itālijā būs pārejas laiks, un tās budžeta plāni nodrošina pietiekamu virzību, lai būtu iespējams izpildīt Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto parāda samazināšanas kritēriju, kā to apstiprina arī Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognoze. Saskaņā ar Itālijas plāniem parāda samazināšanas kritērijs tiks izpildīts pārejas laika beigās (2015. gadā). Lai sasniegtu minēto budžeta deficīta un parāda apjomu, būs vajadzīga stingra un rūpīga 2010.–2011. gadā pieņemto budžeta korektīvo pasākumu īstenošana. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams ar nosacījumu, ka nepasliktinās apstākļi finanšu tirgos. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi gaidāms, ka reālais IKP krasi samazināsies 2012. gadā, bet 2013. gadā sāks pakāpeniski pieaugt. Saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (PDNP) stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu zem Līguma atsauces vērtības – 3 % no IKP, vēl vairāk ierobežojot izdevumus un rodot papildu ieņēmumus. Stabilitātes programmā apstiprinātais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas ir līdzsvarots budžeta stāvoklis strukturālā izteiksmē, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Ar pasākumiem, kas pieņemti jau 2010. un 2011. gadā, Itālija to plāno sasniegt 2013. gadā, t. i., vienu gadu agrāk, nekā bija paredzēts iepriekšējā stabilitātes programmā. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam plānotie fiskālie pasākumi vidēji gadā krietni pārsniedz 0,5 % no IKP, ko Padome ieteica saskaņā ar PDNP. Paredzētais korekciju temps 2013. gadā strukturālā izteiksmē ļauj Itālijai sasniegt VTM minētajā gadā, un plānotais valsts izdevumu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionārus pasākumus ieņēmumu palielināšanai, atbilstu Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam.

Stabilitātes programmā prognozēts, ka valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs maksimumu 2012. gadā un pēc tam aizvien straujāk samazināsies, jo palielināsies primārais pārpalikums. 2013.–2014. gadā Itālijā būs pārejas laiks, un tās budžeta plāni nodrošina pietiekamu virzību, lai būtu iespējams izpildīt Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto parāda samazināšanas kritēriju, kā to apstiprina arī Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognoze. Saskaņā ar Itālijas plāniem parāda samazināšanas kritērijs tiks izpildīts pārejas laika beigās (2015. gadā). Lai sasniegtu minēto budžeta deficīta un parāda apjomu, būs vajadzīga stingra un rūpīga 2010.–2011. gadā pieņemto budžeta korektīvo pasākumu īstenošana.

| (11) | Attiecībā uz fiskālo satvaru Itālijas parlaments ir apstiprinājis likumprojektu, ar ko Itālijas konstitūcijā tiek ieviests līdzsvarota budžeta noteikums. Būs nepieciešami īstenošanas tiesību akti, lai precizētu noteikuma būtiskākos principus, t. i., sīki izstrādāta piemērošanas kārtība, pienācīgi korekcijas mehānismi un izņēmuma klauzulas, kā arī nepieciešamā koordinācija dažādos valsts pārvaldes līmeņos. Valdība ir apņēmusies panākt publiskā sektora izdevumu lietderības un kvalitātes noturīgu uzlabošanos, padziļināti izvērtējot izdevumus visos valsts pārvaldes līmeņos. Izdevumu pārskatīšana arī ļautu par prioritāriem izvirzīt izaugsmei labvēlīgus izdevumu posteņus. Ar tādu pašu mērķi tiek pārorientēta struktūrfondu izmantošana saskaņā ar 2011. gada martā veiktajiem pasākumiem un 2011. gada novembra kohēzijas rīcības plānu, kura mērķis ir paātrināt struktūrfondu apguvi. Tomēr būtiski administratīvās spējas trūkumi, jo īpaši konverģences reģionos, vēl aizvien kavē līdzekļu apgūšanu. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz fiskālo satvaru Itālijas parlaments ir apstiprinājis likumprojektu, ar ko Itālijas konstitūcijā tiek ieviests līdzsvarota budžeta noteikums. Būs nepieciešami īstenošanas tiesību akti, lai precizētu noteikuma būtiskākos principus, t. i., sīki izstrādāta piemērošanas kārtība, pienācīgi korekcijas mehānismi un izņēmuma klauzulas, kā arī nepieciešamā koordinācija dažādos valsts pārvaldes līmeņos. Valdība ir apņēmusies panākt publiskā sektora izdevumu lietderības un kvalitātes noturīgu uzlabošanos, padziļināti izvērtējot izdevumus visos valsts pārvaldes līmeņos. Izdevumu pārskatīšana arī ļautu par prioritāriem izvirzīt izaugsmei labvēlīgus izdevumu posteņus. Ar tādu pašu mērķi tiek pārorientēta struktūrfondu izmantošana saskaņā ar 2011. gada martā veiktajiem pasākumiem un 2011. gada novembra kohēzijas rīcības plānu, kura mērķis ir paātrināt struktūrfondu apguvi. Tomēr būtiski administratīvās spējas trūkumi, jo īpaši konverģences reģionos, vēl aizvien kavē līdzekļu apgūšanu.

| (12) | Nodokļu sistēmas struktūra un plaši izplatītā izvairīšanās no nodokļiem un nedeklarēts darbs ir nelabvēlīgi ietekmējuši Itālijas ekonomikas veikumu. Nodokļu saistību izpildi un pārvaldību ietekmē arī ļoti dažādi nodokļu izdevumi un sarežģītas un apgrūtinošas administratīvās procedūras. Nodokļu sloga daļēja pārnešana no ražošanas faktoriem uz patēriņu un īpašumu jau ieviestās likumdošanas reformās ir svarīgs pirmais solis, padarot nodokļu struktūru izaugsmei labvēlīgāku, tomēr uzsāktais ir pamatoti jāturpina, tajā pašā laikā turpinot ņemt vērā sadalījuma ietekmi. |
| --- | --- |

(12)

Nodokļu sistēmas struktūra un plaši izplatītā izvairīšanās no nodokļiem un nedeklarēts darbs ir nelabvēlīgi ietekmējuši Itālijas ekonomikas veikumu. Nodokļu saistību izpildi un pārvaldību ietekmē arī ļoti dažādi nodokļu izdevumi un sarežģītas un apgrūtinošas administratīvās procedūras. Nodokļu sloga daļēja pārnešana no ražošanas faktoriem uz patēriņu un īpašumu jau ieviestās likumdošanas reformās ir svarīgs pirmais solis, padarot nodokļu struktūru izaugsmei labvēlīgāku, tomēr uzsāktais ir pamatoti jāturpina, tajā pašā laikā turpinot ņemt vērā sadalījuma ietekmi.

| (13) | Sociālo partneru 2011. gada jūnijā panāktā vienošanās reformēt algu noteikšanas sistēmu ir oficiāli iestrādāta tiesību aktos. Tam vajadzētu dot iespēju plašāk izmantot uzņēmuma līmeņa līgumus, labāk ņemot vērā konkrētu ražošanas darbību vajadzības, un tas būtu jāpārrauga. Tomēr algu noteikšanas sistēma jāreformē vēl pamatīgāk, panākot elastīgāku sistēmu arī nozaru līmenī valsts mērogā, lai risinātu to ka nominālo darbaspēka izmaksu pieaugums Itālijā ir straujāks nekā tās tirdzniecības partneriem, kas ir viens no Itālijas konkurētspējas samazināšanās iemesliem. Valdība 2012. gada aprīlī ierosināja vērienīgu darba tirgus reformu, kas risina Itālijas darba tirgus iesīkstējušās problēmas, tostarp sadrumstalotību. Šī reforma jāpieņem steidzami, lai nodrošinātu, ka tās mērķi un vēriens ir samērā ar Itālijas darba tirgus problēmām. Cieši jāpārrauga nodarbinātības dienestu sistēmas liberalizācijas apjoms un efektivitāte. |
| --- | --- |

(13)

Sociālo partneru 2011. gada jūnijā panāktā vienošanās reformēt algu noteikšanas sistēmu ir oficiāli iestrādāta tiesību aktos. Tam vajadzētu dot iespēju plašāk izmantot uzņēmuma līmeņa līgumus, labāk ņemot vērā konkrētu ražošanas darbību vajadzības, un tas būtu jāpārrauga. Tomēr algu noteikšanas sistēma jāreformē vēl pamatīgāk, panākot elastīgāku sistēmu arī nozaru līmenī valsts mērogā, lai risinātu to ka nominālo darbaspēka izmaksu pieaugums Itālijā ir straujāks nekā tās tirdzniecības partneriem, kas ir viens no Itālijas konkurētspējas samazināšanās iemesliem. Valdība 2012. gada aprīlī ierosināja vērienīgu darba tirgus reformu, kas risina Itālijas darba tirgus iesīkstējušās problēmas, tostarp sadrumstalotību. Šī reforma jāpieņem steidzami, lai nodrošinātu, ka tās mērķi un vēriens ir samērā ar Itālijas darba tirgus problēmām. Cieši jāpārrauga nodarbinātības dienestu sistēmas liberalizācijas apjoms un efektivitāte.

| (14) | Neraugoties uz centieniem uzlabot sieviešu nodarbināmību, galvenokārt ar mērķtiecīgiem nodokļu atvieglojumiem, Itālijā sieviešu nodarbinātības līmenis ir ievērojami zemāks (46,5 % 2011. gadā) nekā ES 27 vidējais rādītājs (58,5 % 2011. gadā). Vajadzīgi plašāki pasākumi bērnu un vecu cilvēku aprūpes iestāžu jomā. Sevišķi lielas grūtības paredzamas privātajā sektorā nodarbinātajām vecāka gadagājuma sievietēm, jo no 2012. līdz 2018. gadam pensionēšanās vecums sievietēm pieaugs par pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(14)

Neraugoties uz centieniem uzlabot sieviešu nodarbināmību, galvenokārt ar mērķtiecīgiem nodokļu atvieglojumiem, Itālijā sieviešu nodarbinātības līmenis ir ievērojami zemāks (46,5 % 2011. gadā) nekā ES 27 vidējais rādītājs (58,5 % 2011. gadā). Vajadzīgi plašāki pasākumi bērnu un vecu cilvēku aprūpes iestāžu jomā. Sevišķi lielas grūtības paredzamas privātajā sektorā nodarbinātajām vecāka gadagājuma sievietēm, jo no 2012. līdz 2018. gadam pensionēšanās vecums sievietēm pieaugs par pieciem gadiem.

| (15) | Itālijā jauniešu bezdarbs 2011. gadā sasniedza vidēji 29,1 % un 2012. gada pirmajos mēnešos pieauga vēl vairāk. It īpaši – augsts bezdarba līmenis ir augstskolu absolventu vidū, un pastāv nesaderība starp iegūtajām un darba tirgū nepieciešamajām prasmēm. Apsveicami ir centieni veicināt mācekļa prakses kā ceļu iekļūšanai darba tirgū, tomēr ir jāīsteno attiecīgi instrumenti, piemēram, jauna profesionālās apmācības un stažēšanās standartu sistēma un prasmju sertifikācijas shēmas. Komisija izveidoja rīcības grupu, lai kohēzijas fondu līdzekļus pārdalītu pasākumiem, kas sekmē jauniešu nodarbinātību un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstību. |
| --- | --- |

(15)

Itālijā jauniešu bezdarbs 2011. gadā sasniedza vidēji 29,1 % un 2012. gada pirmajos mēnešos pieauga vēl vairāk. It īpaši – augsts bezdarba līmenis ir augstskolu absolventu vidū, un pastāv nesaderība starp iegūtajām un darba tirgū nepieciešamajām prasmēm. Apsveicami ir centieni veicināt mācekļa prakses kā ceļu iekļūšanai darba tirgū, tomēr ir jāīsteno attiecīgi instrumenti, piemēram, jauna profesionālās apmācības un stažēšanās standartu sistēma un prasmju sertifikācijas shēmas. Komisija izveidoja rīcības grupu, lai kohēzijas fondu līdzekļus pārdalītu pasākumiem, kas sekmē jauniešu nodarbinātību un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstību.

| (16) | Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs valsts mērogā ir 18,8 %, lai gan pastāv lielas reģionālas atšķirības, un tam ir negatīva ietekme uz jauniešu bezdarbu. Lai cīnītos ar priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, ir jārīkojas mērķtiecīgāk un saskaņotāk, kombinējot profilakses, intervences un kompensācijas pasākumus. Jārisina jautājums par vājajiem augstākās izglītības rezultātiem, tostarp pilnībā īstenojot 2010. gada augstskolu reformu un iedibinot ciešāku saikni starp augstskolu sniegumu un publiskā finansējuma piešķiršanu. |
| --- | --- |

(16)

Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs valsts mērogā ir 18,8 %, lai gan pastāv lielas reģionālas atšķirības, un tam ir negatīva ietekme uz jauniešu bezdarbu. Lai cīnītos ar priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, ir jārīkojas mērķtiecīgāk un saskaņotāk, kombinējot profilakses, intervences un kompensācijas pasākumus. Jārisina jautājums par vājajiem augstākās izglītības rezultātiem, tostarp pilnībā īstenojot 2010. gada augstskolu reformu un iedibinot ciešāku saikni starp augstskolu sniegumu un publiskā finansējuma piešķiršanu.

| (17) | Itālija ir pieņēmusi svarīgus pasākumus, lai liberalizētu pakalpojumu (īpaši profesionālo pakalpojumu) sfēru un uzlabotu konkurenci ar tīkliem saistītās nozarēs. Tomēr daudzas problēmas saglabājas enerģētikas un transporta nozarē, jo īpaši dzelzceļa un ostu jomā, kur joprojām ir ievērojami infrastruktūras un tirgus trūkumi. |
| --- | --- |

(17)

Itālija ir pieņēmusi svarīgus pasākumus, lai liberalizētu pakalpojumu (īpaši profesionālo pakalpojumu) sfēru un uzlabotu konkurenci ar tīkliem saistītās nozarēs. Tomēr daudzas problēmas saglabājas enerģētikas un transporta nozarē, jo īpaši dzelzceļa un ostu jomā, kur joprojām ir ievērojami infrastruktūras un tirgus trūkumi.

| (18) | Lai gan jau ir pieņemti daži administratīvas vienkāršošanas pasākumi, uzņēmējdarbības vide Itālijā joprojām ir sarežģīta. It īpaši tiesu sistēma joprojām ir neefektīva tādos aspektos kā resursu izmantojums, procedūras un institucionālā organizācija, kas atspoguļojas Itālijas civiltiesiskās sistēmas vājajos rezultātos, īpaši attiecībā uz lietu ilgstošu izskatīšanu un vēl neizskatīto lietu skaitu. |
| --- | --- |

(18)

Lai gan jau ir pieņemti daži administratīvas vienkāršošanas pasākumi, uzņēmējdarbības vide Itālijā joprojām ir sarežģīta. It īpaši tiesu sistēma joprojām ir neefektīva tādos aspektos kā resursu izmantojums, procedūras un institucionālā organizācija, kas atspoguļojas Itālijas civiltiesiskās sistēmas vājajos rezultātos, īpaši attiecībā uz lietu ilgstošu izskatīšanu un vēl neizskatīto lietu skaitu.

| (19) | MVU ir grūti piekļūt finansējumam, un riska kapitāla intensitāte ir maza. 2011. gada decembrī tika ieviests atvieglojums par jaunu pašu kapitālu (ACE), lai uzņēmumi varētu ar nodokļiem apliekamajos ienākumos neiekļaut nosacīto peļņu no jauna pašu kapitāla iepludināšanas uzņēmumā. Gaidāms, ka tas atvieglos mazo un vidējo uzņēmumu paplašināšanos un investīcijas inovācijā. Lai gan ir īstenoti daži pasākumi pētniecības un izstrādes (P&I) veicināšanai privātajā sektorā, jo īpaši nodokļu kredītu pārfinansēšana par uzņēmuma ieguldījumiem pētniecībā, intensitāte saglabājas zema un inovatīva rakstura projektu īstenošana ir vāja. |
| --- | --- |

(19)

MVU ir grūti piekļūt finansējumam, un riska kapitāla intensitāte ir maza. 2011. gada decembrī tika ieviests atvieglojums par jaunu pašu kapitālu (ACE), lai uzņēmumi varētu ar nodokļiem apliekamajos ienākumos neiekļaut nosacīto peļņu no jauna pašu kapitāla iepludināšanas uzņēmumā. Gaidāms, ka tas atvieglos mazo un vidējo uzņēmumu paplašināšanos un investīcijas inovācijā. Lai gan ir īstenoti daži pasākumi pētniecības un izstrādes (P&I) veicināšanai privātajā sektorā, jo īpaši nodokļu kredītu pārfinansēšana par uzņēmuma ieguldījumiem pētniecībā, intensitāte saglabājas zema un inovatīva rakstura projektu īstenošana ir vāja.

| (20) | Itālija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gada saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā turpmākajos ieteikumos. |
| --- | --- |

(20)

Itālija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gada saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā turpmākajos ieteikumos.

| (21) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par Itālijas ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un sniegusi padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Itālijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 6. ieteikumā. |
| --- | --- |

(21)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par Itālijas ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un sniegusi padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Itālijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 6. ieteikumā.

| (22) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (23) | Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata rezultātus un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 4., 5. un 6. ieteikumā, |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata rezultātus un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 4., 5. un 6. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Itālijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Īstenot budžeta stratēģiju, kā plānots, un nodrošināt, ka 2012. gadā tiek novērsts pārmērīgs budžeta deficīts. Nodrošināt plānoto strukturālo primāro pārpalikumu, lai līdz 2013. gadam parāda attiecība pret IKP sāktu samazināties. Nodrošināt pienācīgu virzību uz VTM, vienlaikus ievērojot izdevumu kritēriju un panākot pietiekamu virzību, lai izpildītu parāda samazināšanas kritēriju. |
| --- | --- |

1.

Īstenot budžeta stratēģiju, kā plānots, un nodrošināt, ka 2012. gadā tiek novērsts pārmērīgs budžeta deficīts. Nodrošināt plānoto strukturālo primāro pārpalikumu, lai līdz 2013. gadam parāda attiecība pret IKP sāktu samazināties. Nodrošināt pienācīgu virzību uz VTM, vienlaikus ievērojot izdevumu kritēriju un panākot pietiekamu virzību, lai izpildītu parāda samazināšanas kritēriju.

| 2. | Nodrošināt, ka konstitūcijā iekļautā līdzsvarota budžeta noteikuma galveno principu noteikšana, tostarp pienācīga koordinācija starp dažādiem pārvaldes līmeņiem, īstenošanas tiesību aktos ir saskaņota ar ES sistēmu. Panākt publiskā sektora izdevumu lietderības un kvalitātes noturīgu uzlabošanos, veicot plānoto izdevumu izvērtēšanu un īstenojot 2011. gada Kohēzijas rīcības plānu, kas savukārt ļaus uzlabot ES līdzekļu apguvi un pārvaldību, jo īpaši Itālijas dienvidos. |
| --- | --- |

2.

Nodrošināt, ka konstitūcijā iekļautā līdzsvarota budžeta noteikuma galveno principu noteikšana, tostarp pienācīga koordinācija starp dažādiem pārvaldes līmeņiem, īstenošanas tiesību aktos ir saskaņota ar ES sistēmu. Panākt publiskā sektora izdevumu lietderības un kvalitātes noturīgu uzlabošanos, veicot plānoto izdevumu izvērtēšanu un īstenojot 2011. gada Kohēzijas rīcības plānu, kas savukārt ļaus uzlabot ES līdzekļu apguvi un pārvaldību, jo īpaši Itālijas dienvidos.

| 3. | Veikt turpmākus pasākumus, lai risinātu jaunatnes bezdarba problēmu, tostarp uzlabojot izglītības atbilstību darba tirgus vajadzībām un atvieglojot darba gaitu uzsākšanu, kā arī radot motivāciju uzņēmējdarbības uzsākšanai un darbinieku algošanai. Ieviest valsts mēroga prasmju un kvalifikācijas atzīšanas sistēmu, lai veicinātu darbaspēka mobilitāti. Veikt pasākumus, lai cīnītos pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un samazinātu izglītošanos pārtraukušo studentu skaitu augstākajā izglītībā. |
| --- | --- |

3.

Veikt turpmākus pasākumus, lai risinātu jaunatnes bezdarba problēmu, tostarp uzlabojot izglītības atbilstību darba tirgus vajadzībām un atvieglojot darba gaitu uzsākšanu, kā arī radot motivāciju uzņēmējdarbības uzsākšanai un darbinieku algošanai. Ieviest valsts mēroga prasmju un kvalifikācijas atzīšanas sistēmu, lai veicinātu darbaspēka mobilitāti. Veikt pasākumus, lai cīnītos pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un samazinātu izglītošanos pārtraukušo studentu skaitu augstākajā izglītībā.

| 4. | Prioritārā kārtā pieņemt darba tirgus reformas, lai risinātu darba tirgus sadrumstalotību un izveidotu integrētu bezdarba pabalstu shēmu. Veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū, jo īpaši nodrošinot bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi. Lai nozares un uzņēmumu līmenī sekmētu to, ka algu pieaugums tiek saskaņots ar ražīgumu, pārraudzīt un vajadzības gadījumā pastiprināt jaunās algu noteikšanas sistēmas īstenošanu. |
| --- | --- |

4.

Prioritārā kārtā pieņemt darba tirgus reformas, lai risinātu darba tirgus sadrumstalotību un izveidotu integrētu bezdarba pabalstu shēmu. Veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū, jo īpaši nodrošinot bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi. Lai nozares un uzņēmumu līmenī sekmētu to, ka algu pieaugums tiek saskaņots ar ražīgumu, pārraudzīt un vajadzības gadījumā pastiprināt jaunās algu noteikšanas sistēmas īstenošanu.

| 5. | Turpināt cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Apkarot ēnu ekonomiku un nedeklarētu darbu, piemēram, pastiprinot pārbaudes un kontroles. Veikt pasākumus, lai samazinātu nodokļu atbrīvojumu, pabalstu un samazinātu PVN likmju klāstu, kā arī vienkāršot nodokļu kodeksu. Veikt turpmākus pasākumus, lai nodokļu slogu pārvirzītu no kapitāla un darbaspēka uz īpašumu, patēriņu un vidi. |
| --- | --- |

5.

Turpināt cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Apkarot ēnu ekonomiku un nedeklarētu darbu, piemēram, pastiprinot pārbaudes un kontroles. Veikt pasākumus, lai samazinātu nodokļu atbrīvojumu, pabalstu un samazinātu PVN likmju klāstu, kā arī vienkāršot nodokļu kodeksu. Veikt turpmākus pasākumus, lai nodokļu slogu pārvirzītu no kapitāla un darbaspēka uz īpašumu, patēriņu un vidi.

| 6. | Īstenot pieņemtos liberalizācijas un vienkāršošanas pasākumus pakalpojumu nozarē. Veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu piekļuvi tirgum tīkla infrastruktūras nozarēs, kā arī infrastruktūras jaudu un starpsavienojumus. Vienkāršot uzņēmējdarbības tiesisko regulējumu un palielināt administratīvo spēju. Uzlabot piekļuvi finanšu instrumentiem, jo īpaši kapitālam, lai finansētu augošus uzņēmumus un inovāciju. Īstenot plānoto civilās tiesvedības sistēmas reorganizāciju un veicināt alternatīvu strīdu izšķiršanas mehānismu izmantošanu. |
| --- | --- |

6.

Īstenot pieņemtos liberalizācijas un vienkāršošanas pasākumus pakalpojumu nozarē. Veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu piekļuvi tirgum tīkla infrastruktūras nozarēs, kā arī infrastruktūras jaudu un starpsavienojumus. Vienkāršot uzņēmējdarbības tiesisko regulējumu un palielināt administratīvo spēju. Uzlabot piekļuvi finanšu instrumentiem, jo īpaši kapitālam, lai finansētu augošus uzņēmumus un inovāciju. Īstenot plānoto civilās tiesvedības sistēmas reorganizāciju un veicināt alternatīvu strīdu izšķiršanas mehānismu izmantošanu.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

3

(4)  OV C 215, 21.7.2011., 4. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstoši kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/50

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Latvijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/15

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Latvijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Latvijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Latvijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Latvijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Latviju kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Latviju kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Latvija 2011. gadā izpildīja lielāko daļu nosacījumu saistībā ar vidēja termiņa finansiālās palīdzības programmu saskaņā ar Lēmumu 2009/290/EK (5). Komisija 2011. gada 21. decembrī noslēdza piekto un pēdējo Latvijas maksājumu bilances programmas pārskatu, kopumā pozitīvi vērtējot valdības veikumu budžeta, finanšu un strukturālo reformu jomā. Vidēja termiņa finansiālās palīdzības programma noslēdzās 2012. gada janvārī. Pēc minētās programmas noslēguma uz Latviju attiecas “pēcprogrammas” uzraudzība. Šī uzraudzība ir esošo procedūru un uzraudzības mehānismu daļa, un tās mērķis ir cieši pārraudzīt riskus, kas varētu apdraudēt makroekonomisko stabilitāti un tādējādi ietekmēt spēju atmaksāt līdzekļus. “Pēcprogrammas” uzraudzību turpinās, līdz būs atmaksāta aizdevumu lielākā daļa (aptuveni 70 %). |
| --- | --- |

(6)

Latvija 2011. gadā izpildīja lielāko daļu nosacījumu saistībā ar vidēja termiņa finansiālās palīdzības programmu saskaņā ar Lēmumu 2009/290/EK (5). Komisija 2011. gada 21. decembrī noslēdza piekto un pēdējo Latvijas maksājumu bilances programmas pārskatu, kopumā pozitīvi vērtējot valdības veikumu budžeta, finanšu un strukturālo reformu jomā. Vidēja termiņa finansiālās palīdzības programma noslēdzās 2012. gada janvārī. Pēc minētās programmas noslēguma uz Latviju attiecas “pēcprogrammas” uzraudzība. Šī uzraudzība ir esošo procedūru un uzraudzības mehānismu daļa, un tās mērķis ir cieši pārraudzīt riskus, kas varētu apdraudēt makroekonomisko stabilitāti un tādējādi ietekmēt spēju atmaksāt līdzekļus. “Pēcprogrammas” uzraudzību turpinās, līdz būs atmaksāta aizdevumu lielākā daļa (aptuveni 70 %).

| (7) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (9) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(9)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (10) | Latvija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(10)

Latvija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (11) | Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs attiecībā uz 2012. gadu, ņemot vērā jaunāko pieejamo informāciju, ir piesardzīgs un attiecībā uz 2013. gadu tas ir ticams. Kaut arī konverģences programmas scenārijā sniegtās 2012. gada makroekonomiskās prognozes ir ļoti tuvas Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm (IKP izaugsmes prognozes ir attiecīgi 2,0 % un 2,2 %), jaunākie ekonomikas dati liecina, ka izaugsme varētu būt lielāka. Konverģences programmā ietvertās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu un līdz konverģences programmas darbības beigām pietuvināties vidēja termiņa budžeta mērķim (VTM). 2012.–2015. gada konverģences programmā VTM ir mainīts no – 1,0 % uz – 0,5 % no IKP; jaunais VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Plānotais 2012. gada nominālais budžeta deficīts atbilst Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikumā noteiktajam pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņam. Attiecībā uz 2013. gadu konverģences programmā paredzētais nominālais budžeta deficīts ir 1,4 % no IKP, lai gan plānotais izdevumu samazinājums vēl nav pilnībā pamatots ar attiecīgiem pasākumiem. Pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci (6), Latvija līdz konverģences programmas laikposma beigām 2015. gadā pietuvosies tās VTM. Kaut arī pārrēķinātie dati liecina, ka virzība uz VTM konverģences programmas pēdējos gados strukturālā izteiksmē ir zem 0,5 % no IKP, plānotie izdevumu ierobežojumi nodrošinātu, ka valsts izdevumu kāpums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilstu Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam.
  Vienlaikus jāatzīmē, ka no 2012. gada otrās puses piemērojamās nodokļu izmaiņas, kuras parlaments pieņēma 2012. gada 24. maijā un kuras vēl nav atspoguļotas konverģences programmas scenārijā, bet ir norādītas konverģences programmas iesniegšanas pavadvēstulē, rada risku mērķu sasniegšanā 2013. gadā un turpmāk. Vispārējās valdības kopējā parāda attiecība ir zem 60 % no IKP – no 42,6 % no IKP 2011. gadā tā palielināsies līdz 46,7 % no IKP 2014. gadā, jo iestādes priekšfinansē lielus līdzekļus aizdevumu atmaksai, kas saistībā ar starptautisko finansiālās palīdzības programmu jāveic 2014.–2015. gadā, un samazināsies līdz 38,9 % no IKP 2015. gadā līdz ar šo maksājumu nokārtošanu. |
| --- | --- |

(11)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs attiecībā uz 2012. gadu, ņemot vērā jaunāko pieejamo informāciju, ir piesardzīgs un attiecībā uz 2013. gadu tas ir ticams. Kaut arī konverģences programmas scenārijā sniegtās 2012. gada makroekonomiskās prognozes ir ļoti tuvas Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm (IKP izaugsmes prognozes ir attiecīgi 2,0 % un 2,2 %), jaunākie ekonomikas dati liecina, ka izaugsme varētu būt lielāka. Konverģences programmā ietvertās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu un līdz konverģences programmas darbības beigām pietuvināties vidēja termiņa budžeta mērķim (VTM). 2012.–2015. gada konverģences programmā VTM ir mainīts no – 1,0 % uz – 0,5 % no IKP; jaunais VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Plānotais 2012. gada nominālais budžeta deficīts atbilst Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikumā noteiktajam pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņam. Attiecībā uz 2013. gadu konverģences programmā paredzētais nominālais budžeta deficīts ir 1,4 % no IKP, lai gan plānotais izdevumu samazinājums vēl nav pilnībā pamatots ar attiecīgiem pasākumiem. Pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci (6), Latvija līdz konverģences programmas laikposma beigām 2015. gadā pietuvosies tās VTM. Kaut arī pārrēķinātie dati liecina, ka virzība uz VTM konverģences programmas pēdējos gados strukturālā izteiksmē ir zem 0,5 % no IKP, plānotie izdevumu ierobežojumi nodrošinātu, ka valsts izdevumu kāpums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilstu Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam.

Vienlaikus jāatzīmē, ka no 2012. gada otrās puses piemērojamās nodokļu izmaiņas, kuras parlaments pieņēma 2012. gada 24. maijā un kuras vēl nav atspoguļotas konverģences programmas scenārijā, bet ir norādītas konverģences programmas iesniegšanas pavadvēstulē, rada risku mērķu sasniegšanā 2013. gadā un turpmāk. Vispārējās valdības kopējā parāda attiecība ir zem 60 % no IKP – no 42,6 % no IKP 2011. gadā tā palielināsies līdz 46,7 % no IKP 2014. gadā, jo iestādes priekšfinansē lielus līdzekļus aizdevumu atmaksai, kas saistībā ar starptautisko finansiālās palīdzības programmu jāveic 2014.–2015. gadā, un samazināsies līdz 38,9 % no IKP 2015. gadā līdz ar šo maksājumu nokārtošanu.

| (12) | Latvijai būtu jāīsteno stratēģija nodokļu sloga novirzīšanai no darbaspēka uz patēriņu, īpašumiem un dabas un citu resursu izmantojumu, līdztekus uzlabojot strukturālo bilanci. Salīdzinoši lielais nodokļu slogs mazo algu saņēmējiem un augstais nedeklarētā darba līmenis liecina, ka nepieciešama atbilstīga darba tirgus politika, nodokļu un pabalstu sistēmas pārskatīšana un aktīvāks darbs cīņā ar ēnu ekonomiku. Vides nodokļi joprojām ir salīdzinoši mazattīstīti, un to vidū izteikti dominē nodokļi degvielai, savukārt nodokļi par citiem enerģijas avotiem, piesārņojumu un dabas resursu izmantošanu ir zem ES vidējā līmeņa. Turpmāka nodokļu bāzes paplašināšana, ietverot citus dabas resursu nodokļu avotus, jo īpaši piesārņojumu, kā arī nodokļu uzlikšana plašākam enerģijas avotu lokam palīdzētu sasniegt vides jomā noteiktos mērķus un vienlaikus dotu iespēju atvieglot darbaspēkam uzlikto nodokļu slogu. |
| --- | --- |

(12)

Latvijai būtu jāīsteno stratēģija nodokļu sloga novirzīšanai no darbaspēka uz patēriņu, īpašumiem un dabas un citu resursu izmantojumu, līdztekus uzlabojot strukturālo bilanci. Salīdzinoši lielais nodokļu slogs mazo algu saņēmējiem un augstais nedeklarētā darba līmenis liecina, ka nepieciešama atbilstīga darba tirgus politika, nodokļu un pabalstu sistēmas pārskatīšana un aktīvāks darbs cīņā ar ēnu ekonomiku. Vides nodokļi joprojām ir salīdzinoši mazattīstīti, un to vidū izteikti dominē nodokļi degvielai, savukārt nodokļi par citiem enerģijas avotiem, piesārņojumu un dabas resursu izmantošanu ir zem ES vidējā līmeņa. Turpmāka nodokļu bāzes paplašināšana, ietverot citus dabas resursu nodokļu avotus, jo īpaši piesārņojumu, kā arī nodokļu uzlikšana plašākam enerģijas avotu lokam palīdzētu sasniegt vides jomā noteiktos mērķus un vienlaikus dotu iespēju atvieglot darbaspēkam uzlikto nodokļu slogu.

| (13) | Fiskālās pārvaldības reformas gaitā Latvija tiek aicināta nodrošināt, ka parlamentā tiek pieņemts Fiskālās disciplīnas likums, un izstrādāt vidēja termiņa budžeta pamatlikumu, kas sekmētu publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Pieņemot Fiskālās disciplīnas likumu, tiks īstenotas valdības saistības saskaņā ar maksājumu bilances programmu; valdības pieņemtā likumprojekta mērķis ir arī iestrādāt Latvijas tiesību aktos ES fiskālās pārvaldības acquis izmaiņas. Pieņemot un īstenojot šo jauno likumu, tiks būtiski nostiprināta Latvijas fiskālā sistēma, kurā patlaban nav efektīva mehānisma, kas iegrožotu izdevumu palielināšanu ekonomiskā uzplaukuma laikā. |
| --- | --- |

(13)

Fiskālās pārvaldības reformas gaitā Latvija tiek aicināta nodrošināt, ka parlamentā tiek pieņemts Fiskālās disciplīnas likums, un izstrādāt vidēja termiņa budžeta pamatlikumu, kas sekmētu publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Pieņemot Fiskālās disciplīnas likumu, tiks īstenotas valdības saistības saskaņā ar maksājumu bilances programmu; valdības pieņemtā likumprojekta mērķis ir arī iestrādāt Latvijas tiesību aktos ES fiskālās pārvaldības acquis izmaiņas. Pieņemot un īstenojot šo jauno likumu, tiks būtiski nostiprināta Latvijas fiskālā sistēma, kurā patlaban nav efektīva mehānisma, kas iegrožotu izdevumu palielināšanu ekonomiskā uzplaukuma laikā.

| (14) | Lai nodrošinātu pensiju reformas turpināšanu, Latvijai attiecībā uz obligāto maksājumu privāto pensiju shēmu no pašreizējā samazinātā iemaksu līmeņa 2 % apmērā no bruto algas būtu jāatgriežas pie 6 % no bruto algas 2013. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu pensiju reformas turpināšanu, Latvijai attiecībā uz obligāto maksājumu privāto pensiju shēmu no pašreizējā samazinātā iemaksu līmeņa 2 % apmērā no bruto algas būtu jāatgriežas pie 6 % no bruto algas 2013. gadā.

| (15) | Latvijai ir jāstiprina un jāreformē sociālās palīdzības sistēma un jācīnās ar bezdarbu, kura līmenis ir viens no augstākajiem Savienībā. Jauniešu bezdarba problēma jo īpaši saasinājās krīzes laikā, turklāt ar izteiktu kvalifikācijas neatbilstību. Ir izstrādāti un īstenoti speciāli uz jauniešiem vērsti aktīvā darba tirgus politikas pasākumi, tostarp profesionālā apmācība, brīvprātīgais darbs un algu subsīdijas jauniešiem. Tomēr, ņemot vērā problēmas apmēru, šiem ierobežotajiem pasākumiem ir salīdzinoši neliela ietekme. |
| --- | --- |

(15)

Latvijai ir jāstiprina un jāreformē sociālās palīdzības sistēma un jācīnās ar bezdarbu, kura līmenis ir viens no augstākajiem Savienībā. Jauniešu bezdarba problēma jo īpaši saasinājās krīzes laikā, turklāt ar izteiktu kvalifikācijas neatbilstību. Ir izstrādāti un īstenoti speciāli uz jauniešiem vērsti aktīvā darba tirgus politikas pasākumi, tostarp profesionālā apmācība, brīvprātīgais darbs un algu subsīdijas jauniešiem. Tomēr, ņemot vērā problēmas apmēru, šiem ierobežotajiem pasākumiem ir salīdzinoši neliela ietekme.

| (16) | 2011. gadā 40 % Latvijas iedzīvotāju bija uz nabadzības un sociālās atstumtības sliekšņa, un tas ietekmē darbaspēka nodarbināšanas iespējas un turpmākās izaugsmes izredzes. Latvija ir pieņēmusi ārkārtas Sociālās drošības tīkla stratēģiju. Valdības politika nabadzības mazināšanas jomā koncentrējas uz ienākumu nevienlīdzības un strādājošo ģimeņu nodokļu sloga mazināšanu un labāku piekļuvi darba tirgum. Tomēr Latvijas izdevumi sociālās aizsardzības jomā ir salīdzinoši nelieli, un sociālo transfertu loma nabadzības mazināšanā ir neliela, jo liela daļa šo transfertu nonāk atpakaļ pie personām ar vidējiem vai augstiem ienākumiem. No ienākumiem atkarīgajiem pabalstiem atvēlētie izdevumi ir nelieli, tomēr sociālās drošības tīkla funkcijas daļēji pilda valsts nodrošinātas mazapmaksātas pagaidu darba vietas. Sociālās palīdzības pabalstu sistēma turklāt rada risku iekļūt nabadzības un bezdarba lamatās, un ir sistēmas ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi. Pašvaldību līmenī pastāv liela nevienlīdzība attiecībā uz sociālās palīdzības pieejamību, un vājā pārredzamība apgrūtina iespēju pieņemt lēmumus, pamatojoties uz faktiem. Ilgstošā bezdarba un jauniešu bezdarba problēmas jo īpaši uzskatāmas kļuva krīzes laikā. Lielākajai daļai bez darba palikušo jauniešu nav profesionālās kvalifikācijas. Salīdzinoši liels ir to jauniešu skaits, kuri nestrādā, nemācās vai nesaņem apmācību (NEET). Būtu jāveic attiecīgi pasākumi, ņemot vērā Latvijas un Komisijas kopīgās jauniešu bezdarba rīcības grupas darba konstatējumus. |
| --- | --- |

(16)

2011. gadā 40 % Latvijas iedzīvotāju bija uz nabadzības un sociālās atstumtības sliekšņa, un tas ietekmē darbaspēka nodarbināšanas iespējas un turpmākās izaugsmes izredzes. Latvija ir pieņēmusi ārkārtas Sociālās drošības tīkla stratēģiju. Valdības politika nabadzības mazināšanas jomā koncentrējas uz ienākumu nevienlīdzības un strādājošo ģimeņu nodokļu sloga mazināšanu un labāku piekļuvi darba tirgum. Tomēr Latvijas izdevumi sociālās aizsardzības jomā ir salīdzinoši nelieli, un sociālo transfertu loma nabadzības mazināšanā ir neliela, jo liela daļa šo transfertu nonāk atpakaļ pie personām ar vidējiem vai augstiem ienākumiem. No ienākumiem atkarīgajiem pabalstiem atvēlētie izdevumi ir nelieli, tomēr sociālās drošības tīkla funkcijas daļēji pilda valsts nodrošinātas mazapmaksātas pagaidu darba vietas. Sociālās palīdzības pabalstu sistēma turklāt rada risku iekļūt nabadzības un bezdarba lamatās, un ir sistēmas ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi. Pašvaldību līmenī pastāv liela nevienlīdzība attiecībā uz sociālās palīdzības pieejamību, un vājā pārredzamība apgrūtina iespēju pieņemt lēmumus, pamatojoties uz faktiem. Ilgstošā bezdarba un jauniešu bezdarba problēmas jo īpaši uzskatāmas kļuva krīzes laikā. Lielākajai daļai bez darba palikušo jauniešu nav profesionālās kvalifikācijas. Salīdzinoši liels ir to jauniešu skaits, kuri nestrādā, nemācās vai nesaņem apmācību (NEET). Būtu jāveic attiecīgi pasākumi, ņemot vērā Latvijas un Komisijas kopīgās jauniešu bezdarba rīcības grupas darba konstatējumus.

| (17) | Latvijai būtu jāturpina uzlabot energoefektivitāti un veicināt konkurenci lielākajos enerģētikas tīklos, līdztekus uzlabojot savienojamību ar ES enerģētikas tīkliem. Nodokļu sistēma nerada pietiekami spēcīgus stimulus samazināt enerģijas izmaksas un pārorientēt patēriņu un ieguldījumus uz energoefektīviem produktiem (transportlīdzekļi, ēku siltināšana, apkures sistēmas). Latvijas enerģijas tirgos joprojām dominē monopoli. Vēsturiska rakstura iemeslu dēļ gāzes un elektroenerģijas tirgi lielā mērā ir nodalīti no citu dalībvalstu tirgiem. |
| --- | --- |

(17)

Latvijai būtu jāturpina uzlabot energoefektivitāti un veicināt konkurenci lielākajos enerģētikas tīklos, līdztekus uzlabojot savienojamību ar ES enerģētikas tīkliem. Nodokļu sistēma nerada pietiekami spēcīgus stimulus samazināt enerģijas izmaksas un pārorientēt patēriņu un ieguldījumus uz energoefektīviem produktiem (transportlīdzekļi, ēku siltināšana, apkures sistēmas). Latvijas enerģijas tirgos joprojām dominē monopoli. Vēsturiska rakstura iemeslu dēļ gāzes un elektroenerģijas tirgi lielā mērā ir nodalīti no citu dalībvalstu tirgiem.

| (18) | Civiltiesību sistēmas neefektivitāte negatīvi ietekmē uzņēmumus un ekonomikas apstākļus, jo tās palielina uzņēmējdarbības riskus un izmaksas. Pirmās un otrās instances tiesās ir samilzis neiztiesāto civillietu un komerclietu skaits, īpaši attiecībā uz līgumsaistībām un maksātnespēju. Būtu jānovērtē tiesnešu profesionālās darbības rezultāti. Turpmāki maksātnespējas tiesību regulējuma uzlabojumi ir pamatoti. |
| --- | --- |

(18)

Civiltiesību sistēmas neefektivitāte negatīvi ietekmē uzņēmumus un ekonomikas apstākļus, jo tās palielina uzņēmējdarbības riskus un izmaksas. Pirmās un otrās instances tiesās ir samilzis neiztiesāto civillietu un komerclietu skaits, īpaši attiecībā uz līgumsaistībām un maksātnespēju. Būtu jānovērtē tiesnešu profesionālās darbības rezultāti. Turpmāki maksātnespējas tiesību regulējuma uzlabojumi ir pamatoti.

| (19) | Kaut arī izglītības līmenis ir salīdzinoši augsts, ievērojamai daļai darbaspēka nav profesionālās kvalifikācijas un ir ierobežotas iespējas iegūt augstāko izglītību. Universitāšu vērtējums pasaules līmeņa reitingos ir vājš, un tām ir raksturīga zema starptautiskā konkurētspēja un vāja pārvaldība. Zemais universitāšu, pētniecības iestāžu un uzņēmumu sadarbības līmenis ietekmē rezultātus inovācijas jomā, kas ir ļoti vāji. Trūkst sistemātiskas un efektīvas pētniecības un inovācijas stratēģijas. Latvijā turklāt ir viszemākais uzņēmumu pētniecības un izstrādes (P&I) izdevumu līmenis Savienībā. |
| --- | --- |

(19)

Kaut arī izglītības līmenis ir salīdzinoši augsts, ievērojamai daļai darbaspēka nav profesionālās kvalifikācijas un ir ierobežotas iespējas iegūt augstāko izglītību. Universitāšu vērtējums pasaules līmeņa reitingos ir vājš, un tām ir raksturīga zema starptautiskā konkurētspēja un vāja pārvaldība. Zemais universitāšu, pētniecības iestāžu un uzņēmumu sadarbības līmenis ietekmē rezultātus inovācijas jomā, kas ir ļoti vāji. Trūkst sistemātiskas un efektīvas pētniecības un inovācijas stratēģijas. Latvijā turklāt ir viszemākais uzņēmumu pētniecības un izstrādes (P&I) izdevumu līmenis Savienībā.

| (20) | Latvija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā turpmākajos ieteikumos. |
| --- | --- |

(20)

Latvija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā turpmākajos ieteikumos.

| (21) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir vispusīgi izanalizējusi Latvijas ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Latvijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir sniegti turpmāk 1.–7. ieteikumā. |
| --- | --- |

(21)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir vispusīgi izanalizējusi Latvijas ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Latvijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir sniegti turpmāk 1.–7. ieteikumā.

| (22) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši turpmāk sniegtajā 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši turpmāk sniegtajā 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Latvijai laikposmā no 2012. gada līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Nodrošināt plānoto virzību, lai paredzētajā laikā novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Lai to panāktu, izpildīt 2012. gada budžetu, kā plānots, un nodrošināt fiskālos pasākumus, kas norādīti Padomes ieteikumā saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam 2013. gadā un turpmāk īstenot budžeta stratēģiju, kuras pamatā ir pietiekami konkrēti strukturālie pasākumi, panākt pietiekamu virzību uz VTM sasniegšanu un ievērot izdevumu kritēriju. Cikliskos ieņēmumus, kas lielāki par plānotajiem, izmantot valdības parāda samazināšanai. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt plānoto virzību, lai paredzētajā laikā novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Lai to panāktu, izpildīt 2012. gada budžetu, kā plānots, un nodrošināt fiskālos pasākumus, kas norādīti Padomes ieteikumā saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam 2013. gadā un turpmāk īstenot budžeta stratēģiju, kuras pamatā ir pietiekami konkrēti strukturālie pasākumi, panākt pietiekamu virzību uz VTM sasniegšanu un ievērot izdevumu kritēriju. Cikliskos ieņēmumus, kas lielāki par plānotajiem, izmantot valdības parāda samazināšanai.

| 2. | Īstenot pasākumus nodokļu sloga novirzīšanai no darbaspēka uz patēriņu, īpašumiem un dabas un citu resursu izmantojumu, līdztekus uzlabojot strukturālo bilanci. Nodrošināt Fiskālās disciplīnas likuma pieņemšanu un izstrādāt vidēja termiņa budžeta pamatlikumu, kas sekmētu valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Obligāto maksājumu privātajā pensiju shēmā no 2013. gada atgriezties pie iemaksām 6 % apmērā no bruto algas. |
| --- | --- |

2.

Īstenot pasākumus nodokļu sloga novirzīšanai no darbaspēka uz patēriņu, īpašumiem un dabas un citu resursu izmantojumu, līdztekus uzlabojot strukturālo bilanci. Nodrošināt Fiskālās disciplīnas likuma pieņemšanu un izstrādāt vidēja termiņa budžeta pamatlikumu, kas sekmētu valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Obligāto maksājumu privātajā pensiju shēmā no 2013. gada atgriezties pie iemaksām 6 % apmērā no bruto algas.

| 3. | Veikt pasākumus ilgstošā bezdarba un jauniešu bezdarba samazināšanai, novēršot mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, veicinot efektīvāku profesionālo izglītību un apmācību un ar to saistīto mācekļa laika elementu, palielinot aktīvās darba tirgus politikas un tās apmācību sadaļas kvalitāti, darbības jomu un efektivitāti un nodrošinot efektīvu algu subsīdiju shēmu. |
| --- | --- |

3.

Veikt pasākumus ilgstošā bezdarba un jauniešu bezdarba samazināšanai, novēršot mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, veicinot efektīvāku profesionālo izglītību un apmācību un ar to saistīto mācekļa laika elementu, palielinot aktīvās darba tirgus politikas un tās apmācību sadaļas kvalitāti, darbības jomu un efektivitāti un nodrošinot efektīvu algu subsīdiju shēmu.

| 4. | Risināt augsto nabadzības un sociālās atstumtības līmeni, reformējot sociālās palīdzības sistēmu, lai tā kļūtu efektīvāka un vienlaikus labāk aizsargātu trūcīgos iedzīvotājus. Mērķtiecīgāk organizēt un palielināt motivāciju strādāt. |
| --- | --- |

4.

Risināt augsto nabadzības un sociālās atstumtības līmeni, reformējot sociālās palīdzības sistēmu, lai tā kļūtu efektīvāka un vienlaikus labāk aizsargātu trūcīgos iedzīvotājus. Mērķtiecīgāk organizēt un palielināt motivāciju strādāt.

| 5. | Turpināt veicināt energoefektivitāti, īstenojot pasākumus un radot stimulus samazināt enerģijas izmaksas un pārorientēt patēriņu uz energoefektīviem produktiem, tostarp attiecībā uz transportlīdzekļiem, ēkām un apkures sistēmām. Veicināt konkurenci lielākajos enerģētikas tīklos un uzlabot savienojamību ar ES enerģētikas tīkliem. |
| --- | --- |

5.

Turpināt veicināt energoefektivitāti, īstenojot pasākumus un radot stimulus samazināt enerģijas izmaksas un pārorientēt patēriņu uz energoefektīviem produktiem, tostarp attiecībā uz transportlīdzekļiem, ēkām un apkures sistēmām. Veicināt konkurenci lielākajos enerģētikas tīklos un uzlabot savienojamību ar ES enerģētikas tīkliem.

| 6. | Veikt pasākumus tiesu sistēmas pārvaldības un efektivitātes uzlabošanai, jo īpaši – lai samazinātu neiztiesāto lietu skaitu un tiesvedības ilgumu. Strādāt pie tā, lai uzlabotu maksātnespējas regulējumu un mediācijas tiesības. |
| --- | --- |

6.

Veikt pasākumus tiesu sistēmas pārvaldības un efektivitātes uzlabošanai, jo īpaši – lai samazinātu neiztiesāto lietu skaitu un tiesvedības ilgumu. Strādāt pie tā, lai uzlabotu maksātnespējas regulējumu un mediācijas tiesības.

| 7. | Turpināt augstākās izglītības reformu, inter alia ieviešot jaunu finansēšanas modeli, kas stimulētu kvalitāti, stiprinātu saikni ar tirgus vajadzībām un ar pētniecības iestādēm un novērstu budžeta līdzekļu sadrumstalotību. Izstrādāt un īstenot efektīvu pētniecības un inovācijas politiku, kas paredz veicināt uzņēmumu inovācijas, tostarp izmantojot nodokļu atvieglojumus, modernizēt infrastruktūru un racionalizēt pētniecības iestādes. |
| --- | --- |

7.

Turpināt augstākās izglītības reformu, inter alia ieviešot jaunu finansēšanas modeli, kas stimulētu kvalitāti, stiprinātu saikni ar tirgus vajadzībām un ar pētniecības iestādēm un novērstu budžeta līdzekļu sadrumstalotību. Izstrādāt un īstenot efektīvu pētniecības un inovācijas politiku, kas paredz veicināt uzņēmumu inovācijas, tostarp izmantojot nodokļu atvieglojumus, modernizēt infrastruktūru un racionalizēt pētniecības iestādes.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 215, 21.7.2011., 8. lpp.

3

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

4

(5)  OV L 79, 25.3.2009., 39. lpp.

5

(6)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstoši kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

7

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/54

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Lietuvas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/16

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Lietuvas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Lietuvas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Lietuvas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Lietuvas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā Lietuvu neidentificēja kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā Lietuvu neidentificēja kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes veicināšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. Tā aicināja dalībvalstis īstenot konkrētai valstij adresētos Padomes ieteikumus 2011. gadam un minētās prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes veicināšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. Tā aicināja dalībvalstis īstenot konkrētai valstij adresētos Padomes ieteikumus 2011. gadam un minētās prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut šo valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut šo valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (9) | Lietuva 2012. gada 27. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada 30. aprīlī – 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(9)

Lietuva 2012. gada 27. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada 30. aprīlī – 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (10) | Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Tas kopumā atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei par 2012. un 2013. gadu. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu, kā ieteikusi Padome, un pēc tam virzīties uz vidēja termiņa budžeta mērķa (VTM) sasniegšanu. Konverģences programmā apstiprināts iepriekšējais VTM, proti, strukturāls vispārējās valdības pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP, pienācīgi atspoguļojot Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, un izklāstīta konsolidācija vismaz par vienu procentpunktu gadā, plānojot nodrošināt līdzsvarotu budžetu līdz 2015. gadam. Lai gan budžeta plāni atbilst savlaicīgai pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, gaidāms, ka vidējie gada fiskālie pasākumi 2010.–2012. gadā, pamatojoties uz (pārrēķinātu) strukturālo budžeta bilanci (5), būs mazāk nekā 2,25 % apmērā no IKP, kā Padome pieprasījusi 2010. gada 16. februāra ieteikumā. Plānotā gada virzība uz VTM sasniegšanu gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas nedaudz pārsniedz 0,5 % no IKP strukturālā izteiksmē, tas ir, Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto kritēriju.
  Plānotā valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam 2013. un 2014. gadā, bet ne 2015. gadā. Prognozēts, ka vispārējās valdības parāds saglabāsies mazāks par 60 % no IKP konverģences programmas laikposmā, palielinoties gandrīz līdz 41 % no IKP 2013. gadā, saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi, turpretim konverģences programmā paredzēts, ka līdz 2015. gadam parāds samazināsies aptuveni līdz 35 %. Notiek budžeta plānošanas un izpildes reforma, bet valdībai vēl jāapstiprina ierosinātie tiesību akti. Šie tiesību akti uzlabotu fiskālās sistēmas pārskatatbildību, izveidojot neatkarīgu struktūru, un pastiprinātu noteikumus par valsts kases rezervēm. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Tas kopumā atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei par 2012. un 2013. gadu. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu, kā ieteikusi Padome, un pēc tam virzīties uz vidēja termiņa budžeta mērķa (VTM) sasniegšanu. Konverģences programmā apstiprināts iepriekšējais VTM, proti, strukturāls vispārējās valdības pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP, pienācīgi atspoguļojot Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, un izklāstīta konsolidācija vismaz par vienu procentpunktu gadā, plānojot nodrošināt līdzsvarotu budžetu līdz 2015. gadam. Lai gan budžeta plāni atbilst savlaicīgai pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, gaidāms, ka vidējie gada fiskālie pasākumi 2010.–2012. gadā, pamatojoties uz (pārrēķinātu) strukturālo budžeta bilanci (5), būs mazāk nekā 2,25 % apmērā no IKP, kā Padome pieprasījusi 2010. gada 16. februāra ieteikumā. Plānotā gada virzība uz VTM sasniegšanu gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas nedaudz pārsniedz 0,5 % no IKP strukturālā izteiksmē, tas ir, Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto kritēriju.

Plānotā valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam 2013. un 2014. gadā, bet ne 2015. gadā. Prognozēts, ka vispārējās valdības parāds saglabāsies mazāks par 60 % no IKP konverģences programmas laikposmā, palielinoties gandrīz līdz 41 % no IKP 2013. gadā, saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi, turpretim konverģences programmā paredzēts, ka līdz 2015. gadam parāds samazināsies aptuveni līdz 35 %. Notiek budžeta plānošanas un izpildes reforma, bet valdībai vēl jāapstiprina ierosinātie tiesību akti. Šie tiesību akti uzlabotu fiskālās sistēmas pārskatatbildību, izveidojot neatkarīgu struktūru, un pastiprinātu noteikumus par valsts kases rezervēm.

| (11) | Pamatojoties uz visaptverošu nodokļu atbilstības stratēģiju, 2011. gadā tika īstenoti pasākumi, kas pastiprināja nodokļu saistību izpildi un deva papildu ieņēmumus. Tomēr būs jāturpina īstenošana, lai būtiski vērstos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. |
| --- | --- |

(11)

Pamatojoties uz visaptverošu nodokļu atbilstības stratēģiju, 2011. gadā tika īstenoti pasākumi, kas pastiprināja nodokļu saistību izpildi un deva papildu ieņēmumus. Tomēr būs jāturpina īstenošana, lai būtiski vērstos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

| (12) | Demogrāfiskā attīstība rada nopietnas bažas par pensiju sistēmas ilgtspējību. Lai gan Lietuva pieņēma noteikumu līdz 2026. gadam pakāpeniski palielināt pensionēšanās vecumu līdz 65 gadiem, tas vien nenodrošinās ilgtspējīgu un pietiekamu pensijas ienākumu nākotnē un ir jāpapildina ar papildu pasākumiem. Minētie pasākumi varētu būt šādi: likumā noteikto pensionēšanās vecumu un turpmākos pabalstus saistīt ar demogrāfiskiem faktoriem; izveidot skaidrus noteikumus indeksācijai; ieviest ciešāku saikni starp iemaksām un pabalstiem un likvidēt priekšlaicīgas pensionēšanās stimulus. Turklāt Lietuva varētu labāk izmantot papildu brīvprātīgo pensiju nodrošinājumu. Papildu pensionēšanās uzkrājumi, izmantojot individuālās priekšfinansētās privāto pensiju shēmas, un/vai arodnodrošinājuma sistēmu izveide varētu mazināt sociālā nodrošinājuma sistēmas slogu un vienlaikus uzlabot turpmāko pensijas ienākumu pietiekamību. Ir atcelti šķēršļi turpināt darbu ilgāk. |
| --- | --- |

(12)

Demogrāfiskā attīstība rada nopietnas bažas par pensiju sistēmas ilgtspējību. Lai gan Lietuva pieņēma noteikumu līdz 2026. gadam pakāpeniski palielināt pensionēšanās vecumu līdz 65 gadiem, tas vien nenodrošinās ilgtspējīgu un pietiekamu pensijas ienākumu nākotnē un ir jāpapildina ar papildu pasākumiem. Minētie pasākumi varētu būt šādi: likumā noteikto pensionēšanās vecumu un turpmākos pabalstus saistīt ar demogrāfiskiem faktoriem; izveidot skaidrus noteikumus indeksācijai; ieviest ciešāku saikni starp iemaksām un pabalstiem un likvidēt priekšlaicīgas pensionēšanās stimulus. Turklāt Lietuva varētu labāk izmantot papildu brīvprātīgo pensiju nodrošinājumu. Papildu pensionēšanās uzkrājumi, izmantojot individuālās priekšfinansētās privāto pensiju shēmas, un/vai arodnodrošinājuma sistēmu izveide varētu mazināt sociālā nodrošinājuma sistēmas slogu un vienlaikus uzlabot turpmāko pensijas ienākumu pietiekamību. Ir atcelti šķēršļi turpināt darbu ilgāk.

| (13) | Likums par pagaidu nodarbinātības aģentūrām, kas paredzēts, lai atvieglotu īstermiņa nodarbināšanu, stājās spēkā 2011. gada 1. decembrī. Tomēr tā ietekme var nebūt nozīmīga, jo pagaidu darba aģentūras Lietuvā darbojās jau iepriekš. Darba tiesību visaptverošā pārskatīšanā varētu konstatēt nevajadzīgus ierobežojumus un administratīvus šķēršļus, kas kavē elastīgas līgumiskas vienošanās, atlaišanas noteikumus un elastīgus darba laika režīmus. Lai palielinātu dalību darba tirgū, īpaši jauniešiem, nekvalificētam darbaspēkam un gados vecākiem darba ņēmējiem, un uzlabotu darba tirgus elastību, ir nepieciešami papildu pasākumi. |
| --- | --- |

(13)

Likums par pagaidu nodarbinātības aģentūrām, kas paredzēts, lai atvieglotu īstermiņa nodarbināšanu, stājās spēkā 2011. gada 1. decembrī. Tomēr tā ietekme var nebūt nozīmīga, jo pagaidu darba aģentūras Lietuvā darbojās jau iepriekš. Darba tiesību visaptverošā pārskatīšanā varētu konstatēt nevajadzīgus ierobežojumus un administratīvus šķēršļus, kas kavē elastīgas līgumiskas vienošanās, atlaišanas noteikumus un elastīgus darba laika režīmus. Lai palielinātu dalību darba tirgū, īpaši jauniešiem, nekvalificētam darbaspēkam un gados vecākiem darba ņēmējiem, un uzlabotu darba tirgus elastību, ir nepieciešami papildu pasākumi.

| (14) | Jauniešu bezdarba (virs 30 %) un mazkvalificēta darbaspēka bezdarba problēma kļuva īpaši izteikta krīzes laikā. Valdība īsteno vairākus pasākumus, lai veicinātu jauniešu nodarbinātību, piemēram, pirmā darba subsīdijas un samazinātas sociālā nodrošinājuma iemaksas. Tomēr aktivizācijas rādītāji joprojām ir pārāk zemi, un finanšu piešķīrumus aktīvām darba tirgus politikas nostādnēm varētu izmantot efektīvāk, sabiedriskos darbus orientējot uz visneaizsargātāko iedzīvotāju grupām. Lai nodrošinātu labāku pāreju no izglītības uz darba tirgu, varētu palielināt mācekļu un prakses vietu pievilcību un ieviest kvalifikācijas pieprasījuma prognozēšanas sistēmu. Pasākumiem būtu jāatbilst Lietuvas un Komisijas kopīgās rīcības grupas jauniešu bezdarba jomā darba konstatējumiem. |
| --- | --- |

(14)

Jauniešu bezdarba (virs 30 %) un mazkvalificēta darbaspēka bezdarba problēma kļuva īpaši izteikta krīzes laikā. Valdība īsteno vairākus pasākumus, lai veicinātu jauniešu nodarbinātību, piemēram, pirmā darba subsīdijas un samazinātas sociālā nodrošinājuma iemaksas. Tomēr aktivizācijas rādītāji joprojām ir pārāk zemi, un finanšu piešķīrumus aktīvām darba tirgus politikas nostādnēm varētu izmantot efektīvāk, sabiedriskos darbus orientējot uz visneaizsargātāko iedzīvotāju grupām. Lai nodrošinātu labāku pāreju no izglītības uz darba tirgu, varētu palielināt mācekļu un prakses vietu pievilcību un ieviest kvalifikācijas pieprasījuma prognozēšanas sistēmu. Pasākumiem būtu jāatbilst Lietuvas un Komisijas kopīgās rīcības grupas jauniešu bezdarba jomā darba konstatējumiem.

| (15) | Aptuveni vienai trešdaļai Lietuvas iedzīvotāju draud nabadzības un ilgtermiņa atstumtības risks. Tas ir ceturtais augstākais rādītājs Savienībā. 2011. gadā Lietuva grozīja Likumu par sociālo palīdzību naudā, lai no 2012. gada janvāra veiktu sociālā nodrošinājuma sistēmas reformu. Tā ir sākusi sociālā nodrošinājuma izmaksas izmēģinājuma modeli, mainījusi summas aprēķināšanas metodi, ieviesusi dažus darba stimulus un palielinājusi segumu. Sociālās palīdzības reforma ir solis, lai samazinātu šķēršļus darbam. Jāievieš pārraudzības sistēma, lai izvērtētu tās efektivitāti un tās ietekmi uz nabadzības mazināšanu. Reforma būtu jāsaista arī ar aktivizācijas pasākumiem, kas palielina dalību, jo īpaši ilgtermiņa sociālo pabalstu saņēmējiem. |
| --- | --- |

(15)

Aptuveni vienai trešdaļai Lietuvas iedzīvotāju draud nabadzības un ilgtermiņa atstumtības risks. Tas ir ceturtais augstākais rādītājs Savienībā. 2011. gadā Lietuva grozīja Likumu par sociālo palīdzību naudā, lai no 2012. gada janvāra veiktu sociālā nodrošinājuma sistēmas reformu. Tā ir sākusi sociālā nodrošinājuma izmaksas izmēģinājuma modeli, mainījusi summas aprēķināšanas metodi, ieviesusi dažus darba stimulus un palielinājusi segumu. Sociālās palīdzības reforma ir solis, lai samazinātu šķēršļus darbam. Jāievieš pārraudzības sistēma, lai izvērtētu tās efektivitāti un tās ietekmi uz nabadzības mazināšanu. Reforma būtu jāsaista arī ar aktivizācijas pasākumiem, kas palielina dalību, jo īpaši ilgtermiņa sociālo pabalstu saņēmējiem.

| (16) | Valdība kopš 2010. gada veic valsts uzņēmumu vērienīgu reformu, kuras mērķis ir pārstrukturēt korporatīvo pārvaldību, palielināt pārredzamību un nodalīt īpašumtiesības un regulatīvās funkcijas, kā arī palielināt konkurenci un efektivitāti. Reforma ir nozīmīga, ietverot tiesību aktu, kā arī organizatoriskas izmaiņas. Ir gūti nozīmīgi panākumi attiecībā uz pārredzamību un pārskatatbildību, jo pārskati tagad tiek publicēti katru ceturksni un katru gadu. Ir noteikti skaidri uzņēmumu mērķi. Tomēr valdība ir atlikusi dažas reformas daļas, jo īpaši valsts uzņēmumu komerciālo un nekomerciālo darbību nodalīšanu, un plāno tās īstenot 2012. gadā. |
| --- | --- |

(16)

Valdība kopš 2010. gada veic valsts uzņēmumu vērienīgu reformu, kuras mērķis ir pārstrukturēt korporatīvo pārvaldību, palielināt pārredzamību un nodalīt īpašumtiesības un regulatīvās funkcijas, kā arī palielināt konkurenci un efektivitāti. Reforma ir nozīmīga, ietverot tiesību aktu, kā arī organizatoriskas izmaiņas. Ir gūti nozīmīgi panākumi attiecībā uz pārredzamību un pārskatatbildību, jo pārskati tagad tiek publicēti katru ceturksni un katru gadu. Ir noteikti skaidri uzņēmumu mērķi. Tomēr valdība ir atlikusi dažas reformas daļas, jo īpaši valsts uzņēmumu komerciālo un nekomerciālo darbību nodalīšanu, un plāno tās īstenot 2012. gadā.

| (17) | Lietuva ir guvusi ierobežotus panākumus ēku energoefektivitātes uzlabošanā. 2011. gada decembrī valdība pieņēma daudzdzīvokļu ēku modernizācijas programmu, bet to vājina citās politikas jomās pieejamās neitralizējošās subsīdijas, kas samazina dzīvojamo ēku iedzīvotāju stimulus uzlabot energoefektivitāti. Ir nepieciešami papildu būtiski un paātrināti centieni, lai uzlabotu ēku energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(17)

Lietuva ir guvusi ierobežotus panākumus ēku energoefektivitātes uzlabošanā. 2011. gada decembrī valdība pieņēma daudzdzīvokļu ēku modernizācijas programmu, bet to vājina citās politikas jomās pieejamās neitralizējošās subsīdijas, kas samazina dzīvojamo ēku iedzīvotāju stimulus uzlabot energoefektivitāti. Ir nepieciešami papildu būtiski un paātrināti centieni, lai uzlabotu ēku energoefektivitāti.

| (18) | Pastāv iespējas novirzīt nodokļus uz enerģijas izmantošanu, jo ieņēmumi no vides nodokļiem ir trešie mazākie Savienībā, turpretim transporta nodokļi ir mazākie Savienībā. 2010. gadā netiešā nodokļa likme par enerģijas patēriņu bija septītā zemākā Savienībā, turpretim enerģētikas nodokļi IKP izteiksmē ir tikai nedaudz zemāki par ES vidējo līmeni. |
| --- | --- |

(18)

Pastāv iespējas novirzīt nodokļus uz enerģijas izmantošanu, jo ieņēmumi no vides nodokļiem ir trešie mazākie Savienībā, turpretim transporta nodokļi ir mazākie Savienībā. 2010. gadā netiešā nodokļa likme par enerģijas patēriņu bija septītā zemākā Savienībā, turpretim enerģētikas nodokļi IKP izteiksmē ir tikai nedaudz zemāki par ES vidējo līmeni.

| (19) | Valsts enerģētikas sistēmas infrastruktūrai trūkst konkurences un starpsavienojumu, un tas ir faktors, kas kavē izaugsmi. Nepietiekami starpsavienojumi kavē konkurences rašanos enerģijas tirgos. Gan gāzes, gan elektroenerģijas tirgū saglabājas liela koncentrācija (virs 90 %). |
| --- | --- |

(19)

Valsts enerģētikas sistēmas infrastruktūrai trūkst konkurences un starpsavienojumu, un tas ir faktors, kas kavē izaugsmi. Nepietiekami starpsavienojumi kavē konkurences rašanos enerģijas tirgos. Gan gāzes, gan elektroenerģijas tirgū saglabājas liela koncentrācija (virs 90 %).

| (20) | Lietuva ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā turpmākajos ieteikumos. |
| --- | --- |

(20)

Lietuva ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā turpmākajos ieteikumos.

| (21) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Lietuvas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Vērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Lietuvā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Tās ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–6. ieteikumā. |
| --- | --- |

(21)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Lietuvas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Vērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Lietuvā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Tās ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–6. ieteikumā.

| (22) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un Padomes atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un Padomes atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Lietuvai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Nodrošināt plānoto virzību uz pārmērīgā budžeta deficīta savlaicīgu novēršanu. Šajā nolūkā pilnībā izpildīt 2012. gada budžetu un īstenot strukturālas korekcijas centienus, kas noteikti Padomes ieteikumā saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam precizēt pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu budžeta stratēģijas īstenošanu 2013. gadā un turpmāk, kā paredzēts, nodrošinot pienācīgus strukturālas korekcijas centienus, lai gūtu pietiekamus panākumus virzībā uz VTM sasniegšanu, tostarp izdevumu kritērija ievērošanu, vienlaikus ierobežojot izaugsmi veicinošo izdevumu samazinājumus. Šajā ziņā pārskatīt un apsvērt tādu nodokļu palielināšanu, kas vismazāk kaitē izaugsmei, piemēram, mājokļu un vides nodokļi, tostarp automobiļu nodokļu ieviešana, vienlaikus pastiprinot nodokļu saistību izpildi. Stiprināt fiskālo sistēmu, jo īpaši vidējā termiņa budžeta struktūrā ieviešot izpildāmas un saistošas izdevumu maksimālās robežas. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt plānoto virzību uz pārmērīgā budžeta deficīta savlaicīgu novēršanu. Šajā nolūkā pilnībā izpildīt 2012. gada budžetu un īstenot strukturālas korekcijas centienus, kas noteikti Padomes ieteikumā saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam precizēt pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu budžeta stratēģijas īstenošanu 2013. gadā un turpmāk, kā paredzēts, nodrošinot pienācīgus strukturālas korekcijas centienus, lai gūtu pietiekamus panākumus virzībā uz VTM sasniegšanu, tostarp izdevumu kritērija ievērošanu, vienlaikus ierobežojot izaugsmi veicinošo izdevumu samazinājumus. Šajā ziņā pārskatīt un apsvērt tādu nodokļu palielināšanu, kas vismazāk kaitē izaugsmei, piemēram, mājokļu un vides nodokļi, tostarp automobiļu nodokļu ieviešana, vienlaikus pastiprinot nodokļu saistību izpildi. Stiprināt fiskālo sistēmu, jo īpaši vidējā termiņa budžeta struktūrā ieviešot izpildāmas un saistošas izdevumu maksimālās robežas.

| 2. | Pieņemt tiesību aktus par visaptverošu pensiju sistēmas reformu. Likumā noteikto pensionēšanās vecumu pielāgot paredzamajam dzīves ilgumam, izveidot skaidrus noteikumus pensiju indeksācijai un uzlabot papildu ietaupījumu shēmas. Nostiprināt pensiju reformu ar aktīvas novecošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

2.

Pieņemt tiesību aktus par visaptverošu pensiju sistēmas reformu. Likumā noteikto pensionēšanās vecumu pielāgot paredzamajam dzīves ilgumam, izveidot skaidrus noteikumus pensiju indeksācijai un uzlabot papildu ietaupījumu shēmas. Nostiprināt pensiju reformu ar aktīvas novecošanas pasākumiem.

| 3. | Novērst augstu bezdarba līmeni, jo īpaši jauniešu, mazkvalificēta darbaspēka un ilgstošu bezdarbnieku vidū, novirzot līdzekļus aktīvām darba tirgus politikas nostādnēm, vienlaikus uzlabojot to efektivitāti. Palielināt mācekļu programmu efektivitāti. Grozīt darba tiesību aktus attiecībā uz elastīgām līgumiskām vienošanām, atlaišanas noteikumiem un elastīgiem darba laika režīmiem. |
| --- | --- |

3.

Novērst augstu bezdarba līmeni, jo īpaši jauniešu, mazkvalificēta darbaspēka un ilgstošu bezdarbnieku vidū, novirzot līdzekļus aktīvām darba tirgus politikas nostādnēm, vienlaikus uzlabojot to efektivitāti. Palielināt mācekļu programmu efektivitāti. Grozīt darba tiesību aktus attiecībā uz elastīgām līgumiskām vienošanām, atlaišanas noteikumiem un elastīgiem darba laika režīmiem.

| 4. | Palielināt darba stimulus un stiprināt saiknes starp sociālās palīdzības reformu un aktivizācijas pasākumiem, jo īpaši visneaizsargātāko iedzīvotāju grupām, lai samazinātu nabadzību un sociālo atstumtību. |
| --- | --- |

4.

Palielināt darba stimulus un stiprināt saiknes starp sociālās palīdzības reformu un aktivizācijas pasākumiem, jo īpaši visneaizsargātāko iedzīvotāju grupām, lai samazinātu nabadzību un sociālo atstumtību.

| 5. | Īstenot visus valsts uzņēmumu reformu paketes aspektus un jo īpaši nodrošināt īpašumtiesību un regulatīvo funkciju nodalīšanu un komerciālo un nekomerciālo darbību nodalīšanu. Ieviest atbilstīgus pārraudzības instrumentus, lai izvērtētu reformu efektivitāti un nodrošinātu visu valsts uzņēmumu atbilstību reformas prasībām. |
| --- | --- |

5.

Īstenot visus valsts uzņēmumu reformu paketes aspektus un jo īpaši nodrošināt īpašumtiesību un regulatīvo funkciju nodalīšanu un komerciālo un nekomerciālo darbību nodalīšanu. Ieviest atbilstīgus pārraudzības instrumentus, lai izvērtētu reformu efektivitāti un nodrošinātu visu valsts uzņēmumu atbilstību reformas prasībām.

| 6. | Izstrādāt pasākumus, lai uzlabotu ēku energoefektivitāti, tostarp novēršot šķēršļus un ātri ieviešot līdzdalības fondu. Veicināt konkurenci enerģētikas tīklos, uzlabojot starpsavienojamību ar dalībvalstīm gan elektroenerģijai, gan gāzei. |
| --- | --- |

6.

Izstrādāt pasākumus, lai uzlabotu ēku energoefektivitāti, tostarp novēršot šķēršļus un ātri ieviešot līdzdalības fondu. Veicināt konkurenci enerģētikas tīklos, uzlabojot starpsavienojamību ar dalībvalstīm gan elektroenerģijai, gan gāzei.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 210, 16.7.2011., 1. lpp.

3

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstoši kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/58

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Luksemburgas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/17

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Luksemburgas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Luksemburgas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Luksemburgas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Luksemburgas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Luksemburgu kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Luksemburgu kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu un uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekās, kā arī modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu un uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekās, kā arī modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (9) | Luksemburga 2012. gada 27. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(9)

Luksemburga 2012. gada 27. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Konkrētāk, stabilitātes programmas scenārijs 2012. un 2013. gadam ir ļoti tuvs Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei. Vidēja termiņa deficīta prognozes drīzāk atbilst optimistiskam izaugsmes scenārijam, kas paredz augstāku rādītāju nekā potenciālā izaugsme, tomēr joprojām ir ievērojami zemākas par vēsturiskajiem vidējiem rādītājiem. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir samazināt deficītu no 1,5 % 2012. gadā līdz 0,9 % 2014. gadā, piemērojot konsolidācijas pasākumus aptuveni 1,2 % apmērā no IKP, un atstāt lielākas manevru iespējas negatīvu satricinājumu gadījumā. Stabilitātes programmā ir apstiprināts iepriekšējais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) – strukturāls pārpalikums 0,5 % apmērā. Tomēr šo VTM nevar uzskatīt par atbilstošu saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, jo, pamatojoties uz pašreizējo politiku un prognozēm, šajā VTM pietiekami nav ņemtas vērā novecošanas radītās netiešās saistības, lai gan parāda apjoms ir zem Līgumā minētās atsauces vērtības. Turklāt, pamatojoties gan uz Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi, gan stabilitātes programmā iekļauto (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci, sākot ar 2012. gadu Luksemburga ievērojami novirzītos no sava VTM. Sagaidāms, ka valsts izdevumu pieauguma rādītājs, neierēķinot diskrecionāro ieņēmumu pasākumus, ievērojami pārsniegs Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto izdevumu kritēriju. Valdības kopējais parāds – 20 % no IKP – ir zem Līgumā minētās atsauces vērtības. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Konkrētāk, stabilitātes programmas scenārijs 2012. un 2013. gadam ir ļoti tuvs Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei. Vidēja termiņa deficīta prognozes drīzāk atbilst optimistiskam izaugsmes scenārijam, kas paredz augstāku rādītāju nekā potenciālā izaugsme, tomēr joprojām ir ievērojami zemākas par vēsturiskajiem vidējiem rādītājiem. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir samazināt deficītu no 1,5 % 2012. gadā līdz 0,9 % 2014. gadā, piemērojot konsolidācijas pasākumus aptuveni 1,2 % apmērā no IKP, un atstāt lielākas manevru iespējas negatīvu satricinājumu gadījumā. Stabilitātes programmā ir apstiprināts iepriekšējais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) – strukturāls pārpalikums 0,5 % apmērā. Tomēr šo VTM nevar uzskatīt par atbilstošu saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, jo, pamatojoties uz pašreizējo politiku un prognozēm, šajā VTM pietiekami nav ņemtas vērā novecošanas radītās netiešās saistības, lai gan parāda apjoms ir zem Līgumā minētās atsauces vērtības. Turklāt, pamatojoties gan uz Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi, gan stabilitātes programmā iekļauto (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci, sākot ar 2012. gadu Luksemburga ievērojami novirzītos no sava VTM. Sagaidāms, ka valsts izdevumu pieauguma rādītājs, neierēķinot diskrecionāro ieņēmumu pasākumus, ievērojami pārsniegs Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto izdevumu kritēriju. Valdības kopējais parāds – 20 % no IKP – ir zem Līgumā minētās atsauces vērtības.

| (11) | Valdība 2012. gada 20. janvārī pieņēma likumprojektu par pensiju sistēmas reformu gan privātajā, gan publiskajā sektorā. Ar reformu ieviestu dažus koriģējošus mehānismus, kurus piemērotu gadījumā, ja shēmas finansiālā situācija attīstītos nelabvēlīgi, un reformā ir paredzēti ļoti dāsnās pabalstu aprēķina metodes pielāgojumi. Tomēr jaunā aprēķināšanas metode tiks ieviesta ļoti ilgā laikposmā, proti, 40 gadu laikā. Turklāt priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas pamatā paliek neskartas, un nav ierosināti jauni pasākumi, lai likumā noteikto pensijas vecumu piesaistītu paredzamajam mūža ilgumam. Kopumā Luksemburga sper soļus pareizā virzienā, tomēr ierosinātā reforma, šķiet, nesniedz pietiekamas garantijas publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspējai. |
| --- | --- |

(11)

Valdība 2012. gada 20. janvārī pieņēma likumprojektu par pensiju sistēmas reformu gan privātajā, gan publiskajā sektorā. Ar reformu ieviestu dažus koriģējošus mehānismus, kurus piemērotu gadījumā, ja shēmas finansiālā situācija attīstītos nelabvēlīgi, un reformā ir paredzēti ļoti dāsnās pabalstu aprēķina metodes pielāgojumi. Tomēr jaunā aprēķināšanas metode tiks ieviesta ļoti ilgā laikposmā, proti, 40 gadu laikā. Turklāt priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas pamatā paliek neskartas, un nav ierosināti jauni pasākumi, lai likumā noteikto pensijas vecumu piesaistītu paredzamajam mūža ilgumam. Kopumā Luksemburga sper soļus pareizā virzienā, tomēr ierosinātā reforma, šķiet, nesniedz pietiekamas garantijas publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspējai.

| (12) | Valsts parlaments 2012. gada janvārī pieņēma likumu par algu automātiskās indeksācijas piemērojuma ierobežošanu 2012.–2014. gadā, lai kāpinātu Luksemburgas ekonomikas konkurētspēju. Tomēr papildus iespējamām atsauces indeksa izmaiņām valdība nav paziņojusi nekādus plānus par algu noteikšanas sistēmas pastāvīgu pārskatīšanu. Lai arī Luksemburgas produktivitāte pašlaik ir ļoti augsta, rīcības brīvība attiecībā uz produktivitātes pieaugumu kļūst mazāka. Lai saglabātu Luksemburgas ekonomikas konkurētspēju ilgākā laikposmā, ir nepieciešams pastāvīgi pārskatīt algu noteikšanas sistēmu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un ievērojot valstī pieņemto praksi. |
| --- | --- |

(12)

Valsts parlaments 2012. gada janvārī pieņēma likumu par algu automātiskās indeksācijas piemērojuma ierobežošanu 2012.–2014. gadā, lai kāpinātu Luksemburgas ekonomikas konkurētspēju. Tomēr papildus iespējamām atsauces indeksa izmaiņām valdība nav paziņojusi nekādus plānus par algu noteikšanas sistēmas pastāvīgu pārskatīšanu. Lai arī Luksemburgas produktivitāte pašlaik ir ļoti augsta, rīcības brīvība attiecībā uz produktivitātes pieaugumu kļūst mazāka. Lai saglabātu Luksemburgas ekonomikas konkurētspēju ilgākā laikposmā, ir nepieciešams pastāvīgi pārskatīt algu noteikšanas sistēmu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un ievērojot valstī pieņemto praksi.

| (13) | Luksemburga ir veikusi dažus būtiskus un ticamus pasākumus, lai samazinātu savu samērā augsto bezdarba līmeni jauniešu vidū. Tomēr, lai atvieglinātu jauniešu integrāciju darba tirgū, ir vajadzīga saskaņota stratēģija, kuras mērķis inter alia ir pastiprināt sadarbību starp pašvaldībām un uzlabot nodarbinātības dienestu efektivitāti. Turklāt gados jauni darba meklētāji (jo īpaši tādi, kuriem ir zemāks izglītības līmenis) gūtu labumu no lielākiem ieguldījumiem apmācībā un izglītībā. |
| --- | --- |

(13)

Luksemburga ir veikusi dažus būtiskus un ticamus pasākumus, lai samazinātu savu samērā augsto bezdarba līmeni jauniešu vidū. Tomēr, lai atvieglinātu jauniešu integrāciju darba tirgū, ir vajadzīga saskaņota stratēģija, kuras mērķis inter alia ir pastiprināt sadarbību starp pašvaldībām un uzlabot nodarbinātības dienestu efektivitāti. Turklāt gados jauni darba meklētāji (jo īpaši tādi, kuriem ir zemāks izglītības līmenis) gūtu labumu no lielākiem ieguldījumiem apmācībā un izglītībā.

| (14) | Paredzams, ka Luksemburgai būs grūti sasniegt savu 2020. gada mērķi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma jomā. Saskaņā ar jaunākajām 2020. gada prognozēm, kuru pamatā ir pašreizējie pasākumi, ir paredzams, ka nozarēs, uz kurām neattiecas ETS (emisiju kvotu tirdzniecības sistēma), Luksemburga 2005.–2020. gadā palielinās savas emisijas par 6 % salīdzinājumā ar samazinājuma mērķi (20 %). Autotransporta nozare ir būtiskākais emisiju avots, un tai ir liels emisiju samazināšanas potenciāls. Transporta degvielas cena joprojām ir viena no zemākajām Eiropas Savienībā, kas sekmē “degvielas tūrismu” un rada negatīvu ārējo ietekmi piesārņojuma un satiksmes pārslogotības ziņā. Ir vajadzīgi papildu politiski pasākumi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo citādi būs jāizmanto dārgi elastības mehānismi. |
| --- | --- |

(14)

Paredzams, ka Luksemburgai būs grūti sasniegt savu 2020. gada mērķi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma jomā. Saskaņā ar jaunākajām 2020. gada prognozēm, kuru pamatā ir pašreizējie pasākumi, ir paredzams, ka nozarēs, uz kurām neattiecas ETS (emisiju kvotu tirdzniecības sistēma), Luksemburga 2005.–2020. gadā palielinās savas emisijas par 6 % salīdzinājumā ar samazinājuma mērķi (20 %). Autotransporta nozare ir būtiskākais emisiju avots, un tai ir liels emisiju samazināšanas potenciāls. Transporta degvielas cena joprojām ir viena no zemākajām Eiropas Savienībā, kas sekmē “degvielas tūrismu” un rada negatīvu ārējo ietekmi piesārņojuma un satiksmes pārslogotības ziņā. Ir vajadzīgi papildu politiski pasākumi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo citādi būs jāizmanto dārgi elastības mehānismi.

| (15) | Luksemburga ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas uzlabošanu, nodarbinātības sekmēšanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(15)

Luksemburga ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas uzlabošanu, nodarbinātības sekmēšanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos.

| (16) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Luksemburgas ekonomikas politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Luksemburgā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1. līdz 5. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(16)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Luksemburgas ekonomikas politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Luksemburgā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1. līdz 5. ieteikumā turpmāk.

| (17) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā turpmāk.

AR ŠO IESAKA Luksemburgai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Saglabāt stabilu fiskālo stāvokli, koriģējot jebkādas novirzes no VTM, lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, jo īpaši ņemot vērā novecošanas radītās netiešās saistības. Tālab nostiprināt un stingri īstenot ar pietiekami precizētiem pasākumiem papildinātu budžeta stratēģiju 2013. gadam un turpmākam laikam, tostarp izpildīt izdevumu kritēriju. |
| --- | --- |

1.

Saglabāt stabilu fiskālo stāvokli, koriģējot jebkādas novirzes no VTM, lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, jo īpaši ņemot vērā novecošanas radītās netiešās saistības. Tālab nostiprināt un stingri īstenot ar pietiekami precizētiem pasākumiem papildinātu budžeta stratēģiju 2013. gadam un turpmākam laikam, tostarp izpildīt izdevumu kritēriju.

| 2. | Stiprināt ierosināto pensiju reformu, veicot papildu pasākumus, lai paaugstinātu gados vecāku darba ņēmēju līdzdalību darba tirgū (jo īpaši novēršot priekšlaicīgu pensionēšanos) un īstenojot turpmākus pasākumus, lai palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu, tostarp sasaistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo mūža ilgumu, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtspējību ilgtermiņā. |
| --- | --- |

2.

Stiprināt ierosināto pensiju reformu, veicot papildu pasākumus, lai paaugstinātu gados vecāku darba ņēmēju līdzdalību darba tirgū (jo īpaši novēršot priekšlaicīgu pensionēšanos) un īstenojot turpmākus pasākumus, lai palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu, tostarp sasaistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo mūža ilgumu, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtspējību ilgtermiņā.

| 3. | Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un ievērojot valstī pieņemto praksi, veikt turpmākus pasākumus, lai reformētu algu noteikšanas sarunu un algu indeksēšanas sistēmu, lai saglabātu Luksemburgas ekonomikas konkurētspēju ilgākā laikposmā, pirmkārt, saglabājot pašreizējo viena gada indeksēšanas intervālu pēc 2014. gada un samazinot enerģētikas un citu nenoturīgu faktoru ietekmi uz atskaites indeksu. |
| --- | --- |

3.

Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un ievērojot valstī pieņemto praksi, veikt turpmākus pasākumus, lai reformētu algu noteikšanas sarunu un algu indeksēšanas sistēmu, lai saglabātu Luksemburgas ekonomikas konkurētspēju ilgākā laikposmā, pirmkārt, saglabājot pašreizējo viena gada indeksēšanas intervālu pēc 2014. gada un samazinot enerģētikas un citu nenoturīgu faktoru ietekmi uz atskaites indeksu.

| 4. | Turpināt centienus samazināt bezdarba līmeni jauniešu vidū, pastiprinot ieinteresēto personu iesaisti un pastiprinot apmācības un izglītības pasākumus (jo īpaši attiecībā uz jauniešiem ar zemāku izglītības līmeni) ar mērķi panākt, ka jauniešu prasmes un kvalifikācijas labāk atbilst pieprasījumam darba tirgū. |
| --- | --- |

4.

Turpināt centienus samazināt bezdarba līmeni jauniešu vidū, pastiprinot ieinteresēto personu iesaisti un pastiprinot apmācības un izglītības pasākumus (jo īpaši attiecībā uz jauniešiem ar zemāku izglītības līmeni) ar mērķi panākt, ka jauniešu prasmes un kvalifikācijas labāk atbilst pieprasījumam darba tirgū.

| 5. | Nodrošināt, ka tiks sasniegti mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas nozarēs, uz kurām neattiecas ETS (emisiju kvotu tirdzniecības sistēma), jo īpaši palielinot nodokļus energoproduktiem. |
| --- | --- |

5.

Nodrošināt, ka tiks sasniegti mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas nozarēs, uz kurām neattiecas ETS (emisiju kvotu tirdzniecības sistēma), jo īpaši palielinot nodokļus energoproduktiem.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 210, 16.7.2011., 5. lpp.

3

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

4

(5)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

5

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/61

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Maltas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/18

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Maltas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Maltas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Maltas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Maltas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Maltu kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Maltu kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu un uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas, kā arī modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu un uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas, kā arī modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (9) | Malta 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada 23. aprīlī – 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(9)

Malta 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada 23. aprīlī – 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir optimistisks, jo īpaši stabilitātes programmas laikposma pēdējos gados, salīdzinot ar Komisijas prognozēto potenciālo izaugsmi. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir pakāpeniski samazināt deficītu līdz 0,3 % no IKP 2015. gadā pēc plānotās pārmērīgā deficīta novēršanas 2011. gadā. Stabilitātes programmā ir apstiprināts iepriekšējais vidējā termiņa budžeta mērķis (VTM) – strukturālā izteiksmē līdzsvarots budžets –, kas jāsasniedz pēc programmas laikposma. VTM ir pienācīgi ņemtas vērā Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pastāv risks, ka deficīta rādītāji varētu būt sliktāki par plānoto, kas izriet no i) mazākiem ieņēmumiem, ņemot vērā nedaudz optimistisko makroekonomikas scenāriju; ii) iespējamās kārtējo primāro izdevumu pārsniegšanas; un iii) pašlaik notiekošās valsts aviokompānijas (Air Malta) pārstrukturēšanas un enerģijas piegādātāja (Enemalta) finanšu situācijas. Balstoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), ir plānots, ka ikgadējais progress VTM sasniegšanā atbildīs Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam kritērijam 0,5 % no IKP.
  Izmantojot Komisijas noteiktos vienreizējos pasākumus, kas iekļauti budžeta mērķos, vidējais progress VTM sasniegšanā ir nedaudz lielāks (3⁄4 % no IKP), taču sadalīts ļoti nevienmērīgi – bez progresa 2012. gadā, kam seko centieni 11⁄4 % apmērā 2013. gadā. Saskaņā ar stabilitātes programmā sniegto informāciju valsts izdevumu pieaugumam, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, vajadzētu atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam visā programmās laikposmā. Tomēr risks attiecībā uz budžeta mērķiem nozīmē, ka vidējā korekcija VTM sasniegšanai varētu būt lēnāka, nekā tā būtu piemērota. Pēc maksimuma – 72 % no IKP – sasniegšanas 2011. gadā programmā ir plānots, ka vispārējās valdības kopējā parāda līmenis sāks samazināties un sasniegs 65,3 % no IKP 2015. gadā (vēl joprojām virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % apmērā no IKP).
  Saskaņā ar stabilitātes programmā plānoto Malta panāk pietiekamu progresu, lai sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto parāda samazināšanas kritēriju pārejas laika beigās (2015. gadā), bet šis izvērtējums ir pakļauts riskam, jo parāda līmenis var izrādīties lielāks par plānoto, ņemot vērā lielāka deficīta iespēju, kā arī parāda–deficīta korekcijas. Maltas vidējā termiņa budžeta struktūra paliek nesaistoša, kas nozīmē, ka fiskālās plānošanas perspektīva ir samērā īsa. Stabilitātes programmā paziņots, ka valdība apsver reformēt ikgadējo budžeta procedūru, tostarp termiņus, un ieviest konstitūcijā paredzētu fiskālo noteikumu, iekļaujot uzraudzību un korektīvos mehānismus, saskaņā ar eurozonas pārvaldības struktūras nesenajām izmaiņām. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir optimistisks, jo īpaši stabilitātes programmas laikposma pēdējos gados, salīdzinot ar Komisijas prognozēto potenciālo izaugsmi. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir pakāpeniski samazināt deficītu līdz 0,3 % no IKP 2015. gadā pēc plānotās pārmērīgā deficīta novēršanas 2011. gadā. Stabilitātes programmā ir apstiprināts iepriekšējais vidējā termiņa budžeta mērķis (VTM) – strukturālā izteiksmē līdzsvarots budžets –, kas jāsasniedz pēc programmas laikposma. VTM ir pienācīgi ņemtas vērā Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pastāv risks, ka deficīta rādītāji varētu būt sliktāki par plānoto, kas izriet no i) mazākiem ieņēmumiem, ņemot vērā nedaudz optimistisko makroekonomikas scenāriju; ii) iespējamās kārtējo primāro izdevumu pārsniegšanas; un iii) pašlaik notiekošās valsts aviokompānijas (Air Malta) pārstrukturēšanas un enerģijas piegādātāja (Enemalta) finanšu situācijas. Balstoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), ir plānots, ka ikgadējais progress VTM sasniegšanā atbildīs Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam kritērijam 0,5 % no IKP.

Izmantojot Komisijas noteiktos vienreizējos pasākumus, kas iekļauti budžeta mērķos, vidējais progress VTM sasniegšanā ir nedaudz lielāks (3⁄4 % no IKP), taču sadalīts ļoti nevienmērīgi – bez progresa 2012. gadā, kam seko centieni 11⁄4 % apmērā 2013. gadā. Saskaņā ar stabilitātes programmā sniegto informāciju valsts izdevumu pieaugumam, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, vajadzētu atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam visā programmās laikposmā. Tomēr risks attiecībā uz budžeta mērķiem nozīmē, ka vidējā korekcija VTM sasniegšanai varētu būt lēnāka, nekā tā būtu piemērota. Pēc maksimuma – 72 % no IKP – sasniegšanas 2011. gadā programmā ir plānots, ka vispārējās valdības kopējā parāda līmenis sāks samazināties un sasniegs 65,3 % no IKP 2015. gadā (vēl joprojām virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % apmērā no IKP).

Saskaņā ar stabilitātes programmā plānoto Malta panāk pietiekamu progresu, lai sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto parāda samazināšanas kritēriju pārejas laika beigās (2015. gadā), bet šis izvērtējums ir pakļauts riskam, jo parāda līmenis var izrādīties lielāks par plānoto, ņemot vērā lielāka deficīta iespēju, kā arī parāda–deficīta korekcijas. Maltas vidējā termiņa budžeta struktūra paliek nesaistoša, kas nozīmē, ka fiskālās plānošanas perspektīva ir samērā īsa. Stabilitātes programmā paziņots, ka valdība apsver reformēt ikgadējo budžeta procedūru, tostarp termiņus, un ieviest konstitūcijā paredzētu fiskālo noteikumu, iekļaujot uzraudzību un korektīvos mehānismus, saskaņā ar eurozonas pārvaldības struktūras nesenajām izmaiņām.

| (11) | Attiecībā uz publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, paredzams, ka Maltai ar novecošanu saistīto izmaksu pieaugums ilgtermiņā būtiski pārsniegs ES vidējo rādītāju. Ļoti zems vecāka gadagājuma darba ņēmēju, tai skaitā vecāka gadagājuma sieviešu, nodarbinātības īpatsvars, samērā agrs pensionēšanās vecums un priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu izmantošana palielina problēmas apmēru. Neatkarīga darba grupa pensiju jautājumā 2010. gada decembrī iesniedza priekšlikumus turpmākai pensiju reformai, tostarp par saikni starp pensionēšanās vecumu un paredzamo mūža ilgumu, kā arī par papildu pensiju līmeņu ieviešanu pensiju sistēmā. Tas ir apspriests ar ieinteresētajām personām, tomēr valdībai vēl ir jāpaziņo sava nostāja. Turklāt valsts reformu programmā nav ierosināta visaptveroša aktīvas novecošanas stratēģija. Atzinīgi vērtējot Maltas ieviestos pasākumus nedeklarētas nodarbinātības apkarošanai, vienlaikus tiek arī atzīmēts, ka tie var radīt nevajadzīgu spiedienu uz publisko finanšu ilgtspēju. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, paredzams, ka Maltai ar novecošanu saistīto izmaksu pieaugums ilgtermiņā būtiski pārsniegs ES vidējo rādītāju. Ļoti zems vecāka gadagājuma darba ņēmēju, tai skaitā vecāka gadagājuma sieviešu, nodarbinātības īpatsvars, samērā agrs pensionēšanās vecums un priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu izmantošana palielina problēmas apmēru. Neatkarīga darba grupa pensiju jautājumā 2010. gada decembrī iesniedza priekšlikumus turpmākai pensiju reformai, tostarp par saikni starp pensionēšanās vecumu un paredzamo mūža ilgumu, kā arī par papildu pensiju līmeņu ieviešanu pensiju sistēmā. Tas ir apspriests ar ieinteresētajām personām, tomēr valdībai vēl ir jāpaziņo sava nostāja. Turklāt valsts reformu programmā nav ierosināta visaptveroša aktīvas novecošanas stratēģija. Atzinīgi vērtējot Maltas ieviestos pasākumus nedeklarētas nodarbinātības apkarošanai, vienlaikus tiek arī atzīmēts, ka tie var radīt nevajadzīgu spiedienu uz publisko finanšu ilgtspēju.

| (12) | Maltas ekonomikas pārstrukturēšana ir radījusi neatbilstību starp prasmju pieprasījumu un piedāvājumu, ko pastiprina zems augstākās izglītības iegūšanas rādītājs un augsts priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas līmenis. Jāturpina centieni, lai uzlabotu saikni starp izglītības sistēmu un darba tirgus vajadzībām, lai nodrošinātu paliekošus rezultātus. Paredzams, ka Malta līdz 2012. gada beigām iesniegs stratēģiju priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas problēmas risināšanai. Turklāt nepastāv visaptveroša sistēma, lai ievāktu un analizētu informāciju par šo parādību. |
| --- | --- |

(12)

Maltas ekonomikas pārstrukturēšana ir radījusi neatbilstību starp prasmju pieprasījumu un piedāvājumu, ko pastiprina zems augstākās izglītības iegūšanas rādītājs un augsts priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas līmenis. Jāturpina centieni, lai uzlabotu saikni starp izglītības sistēmu un darba tirgus vajadzībām, lai nodrošinātu paliekošus rezultātus. Paredzams, ka Malta līdz 2012. gada beigām iesniegs stratēģiju priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas problēmas risināšanai. Turklāt nepastāv visaptveroša sistēma, lai ievāktu un analizētu informāciju par šo parādību.

| (13) | Maltas darba tirgū joprojām ir zems sieviešu un vecāka gadagājuma darba ņēmēju līdzdalības īpatsvars. Malta veic pasākumus, lai sievietes atkal iesaistītu darba tirgū, atzīstot grūtības, kas saistītas ar vecāka gadagājuma sievietēm. Tomēr atšķirības starp vīriešu un sieviešu nodarbinātību īpaši negatīvi ietekmē sievietes, galvenokārt tādēļ, ka netiek pienācīgi nodrošinātas cenas ziņā pieņemamas bērnu aprūpes iestādes un pieejamas pēcskolas uzraudzības iestādes un maz tiek izmantoti tādi ģimenēm labvēlīgi risinājumi kā elastīgs darba laiks un tāldarbs. |
| --- | --- |

(13)

Maltas darba tirgū joprojām ir zems sieviešu un vecāka gadagājuma darba ņēmēju līdzdalības īpatsvars. Malta veic pasākumus, lai sievietes atkal iesaistītu darba tirgū, atzīstot grūtības, kas saistītas ar vecāka gadagājuma sievietēm. Tomēr atšķirības starp vīriešu un sieviešu nodarbinātību īpaši negatīvi ietekmē sievietes, galvenokārt tādēļ, ka netiek pienācīgi nodrošinātas cenas ziņā pieņemamas bērnu aprūpes iestādes un pieejamas pēcskolas uzraudzības iestādes un maz tiek izmantoti tādi ģimenēm labvēlīgi risinājumi kā elastīgs darba laiks un tāldarbs.

| (14) | Malta joprojām ir viena no nedaudzajām dalībvalstīm ar vispārēju algu indeksācijas sistēmu. Kaut arī mehānismam ir elementi, kas varētu mazināt ietekmi, tas rada algu un cenu spirāles risku, jo īpaši tāpēc, ka importa cenas nav izslēgtas no indeksācijas un var kaitēt konkurētspējai, jo īpaši darbietilpīgās nozarēs. Iestādes ir uzsākušas pārskata procesu, taču rezultāti vēl nav pieejami un vēl ir jāuzsāk diskusija par konkrētiem reformas priekšlikumiem. |
| --- | --- |

(14)

Malta joprojām ir viena no nedaudzajām dalībvalstīm ar vispārēju algu indeksācijas sistēmu. Kaut arī mehānismam ir elementi, kas varētu mazināt ietekmi, tas rada algu un cenu spirāles risku, jo īpaši tāpēc, ka importa cenas nav izslēgtas no indeksācijas un var kaitēt konkurētspējai, jo īpaši darbietilpīgās nozarēs. Iestādes ir uzsākušas pārskata procesu, taču rezultāti vēl nav pieejami un vēl ir jāuzsāk diskusija par konkrētiem reformas priekšlikumiem.

| (15) | Maltas energoapgāde joprojām gandrīz pilnībā ir atkarīga no importētas naftas, savukārt atjaunojamu energoresursu avotu īpatsvars vēl aizvien ir nenozīmīgs. Augsti elektroenerģijas tarifi var kaitēt Maltas mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējai. Energoefektivitātes trūkumu novēršana varētu sniegt divkāršu ieguvumu, proti, uzlabot konkurētspēju un sasniegt mērķus enerģētikas un klimata jomā. Šajās jomās ir uzsāktas vairākas iniciatīvas, piemēram, saules enerģijas izmantošanas veicināšana un vēja ģeneratoru parku attīstīšana, elektroenerģijas savienojuma izveide ar Sicīliju un automobiļu ar ekonomisku degvielas patēriņu izmantošanas veicināšana. Tomēr vēl ir pāragri novērtēt šo iniciatīvu iespējamo ietekmi, tādēļ to īstenošana ir cieši jāuzrauga. |
| --- | --- |

(15)

Maltas energoapgāde joprojām gandrīz pilnībā ir atkarīga no importētas naftas, savukārt atjaunojamu energoresursu avotu īpatsvars vēl aizvien ir nenozīmīgs. Augsti elektroenerģijas tarifi var kaitēt Maltas mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējai. Energoefektivitātes trūkumu novēršana varētu sniegt divkāršu ieguvumu, proti, uzlabot konkurētspēju un sasniegt mērķus enerģētikas un klimata jomā. Šajās jomās ir uzsāktas vairākas iniciatīvas, piemēram, saules enerģijas izmantošanas veicināšana un vēja ģeneratoru parku attīstīšana, elektroenerģijas savienojuma izveide ar Sicīliju un automobiļu ar ekonomisku degvielas patēriņu izmantošanas veicināšana. Tomēr vēl ir pāragri novērtēt šo iniciatīvu iespējamo ietekmi, tādēļ to īstenošana ir cieši jāuzrauga.

| (16) | Banku sistēma Maltā ir ļoti liela proporcionāli ekonomikas lielumam, proti, kopējie aktīvi sasniedz apmēram 800 % no IKP. Nozares lielums vien nozīmē, ka finanšu stabilitātes satricinājumiem varētu būt nesamērīgi liela ietekme uz vietējo ekonomiku. Pasaules ekonomikas lejupslīdes rezultātā palielinājās apdraudēto aizdevumu apmērs, tomēr tam nesekoja nodrošinājumu pieaugums. Neaizsargātības avots jo īpaši ir lielā pakļautība satricinājumiem nekustamā īpašuma tirgū, uz kuru attiecas vairāk nekā puse no visiem iekšzemes rezidentiem izsniegtajiem aizdevumiem, jo īpaši tāpēc, ka nevar izslēgt turpmāku nekustamā īpašuma cenu samazināšanos un vienlaikus šobrīd, iespējams, pastāv pārmērīgs mājokļu piedāvājums. |
| --- | --- |

(16)

Banku sistēma Maltā ir ļoti liela proporcionāli ekonomikas lielumam, proti, kopējie aktīvi sasniedz apmēram 800 % no IKP. Nozares lielums vien nozīmē, ka finanšu stabilitātes satricinājumiem varētu būt nesamērīgi liela ietekme uz vietējo ekonomiku. Pasaules ekonomikas lejupslīdes rezultātā palielinājās apdraudēto aizdevumu apmērs, tomēr tam nesekoja nodrošinājumu pieaugums. Neaizsargātības avots jo īpaši ir lielā pakļautība satricinājumiem nekustamā īpašuma tirgū, uz kuru attiecas vairāk nekā puse no visiem iekšzemes rezidentiem izsniegtajiem aizdevumiem, jo īpaši tāpēc, ka nevar izslēgt turpmāku nekustamā īpašuma cenu samazināšanos un vienlaikus šobrīd, iespējams, pastāv pārmērīgs mājokļu piedāvājums.

| (17) | Malta ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas uzlabošanu, nodarbinātības sekmēšanu un publisko finanšu ilgtspējības veicināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(17)

Malta ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas uzlabošanu, nodarbinātības sekmēšanu un publisko finanšu ilgtspējības veicināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos.

| (18) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Maltas ekonomiskās politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Maltā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1. līdz 6. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(18)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Maltas ekonomiskās politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Maltā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1. līdz 6. ieteikumā turpmāk.

| (19) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā turpmāk, |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā turpmāk,

AR ŠO IESAKA Maltai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Pastiprināt budžeta stratēģiju 2012. gadā ar papildu pastāvīgiem pasākumiem, lai nodrošinātu pienācīgu progresu VTM sasniegšanai un saglabātu deficītu zem 3 % no IKP, neizmantojot vienreizējus pasākumus. Pēc tam turpināt fiskālo konsolidāciju pienācīgā tempā, lai panāktu pietiekamu progresu VTM sasniegšanā, ieskaitot izdevumu kritērija ievērošanu, un lai panāktu atbilstību parāda samazināšanas kritērijam, precizējot konkrētus pasākumus, ar kuriem atbalstīt deficīta mērķus no 2013. gada, vienlaikus esot gatavībā veikt papildu pasākumus noviržu gadījumā. Vēlākais līdz 2012. gada beigām īstenot saistošu un uz noteikumiem balstītu daudzgadu fiskālo sistēmu. Uzlabot nodokļu saistību izpildi un apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un samazināt stimulus parādu veidošanai uzņēmumu nodokļu jomā. |
| --- | --- |

1.

Pastiprināt budžeta stratēģiju 2012. gadā ar papildu pastāvīgiem pasākumiem, lai nodrošinātu pienācīgu progresu VTM sasniegšanai un saglabātu deficītu zem 3 % no IKP, neizmantojot vienreizējus pasākumus. Pēc tam turpināt fiskālo konsolidāciju pienācīgā tempā, lai panāktu pietiekamu progresu VTM sasniegšanā, ieskaitot izdevumu kritērija ievērošanu, un lai panāktu atbilstību parāda samazināšanas kritērijam, precizējot konkrētus pasākumus, ar kuriem atbalstīt deficīta mērķus no 2013. gada, vienlaikus esot gatavībā veikt papildu pasākumus noviržu gadījumā. Vēlākais līdz 2012. gada beigām īstenot saistošu un uz noteikumiem balstītu daudzgadu fiskālo sistēmu. Uzlabot nodokļu saistību izpildi un apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un samazināt stimulus parādu veidošanai uzņēmumu nodokļu jomā.

| 2. | Nekavējoties īstenot pasākumus pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspējas nodrošināšanai, paredzot faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšanu, tostarp ievērojami paātrinot likumā noteiktā pensijas vecuma pakāpenisku paaugstināšanu salīdzinājumā ar pašreizējiem tiesību aktiem un ievērojot viennozīmīgu saikni starp likumā noteikto pensijas vecumu un paredzamo mūža ilgumu; un pasākumus, ar kuriem veicina privātus pensijas uzkrājumus. Veikt pasākumus, lai palielinātu vecāka gadagājuma darba ņēmēju līdzdalību darba tirgū, jo īpaši neatbalstot priekšlaicīgu pensionēšanos. |
| --- | --- |

2.

Nekavējoties īstenot pasākumus pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspējas nodrošināšanai, paredzot faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšanu, tostarp ievērojami paātrinot likumā noteiktā pensijas vecuma pakāpenisku paaugstināšanu salīdzinājumā ar pašreizējiem tiesību aktiem un ievērojot viennozīmīgu saikni starp likumā noteikto pensijas vecumu un paredzamo mūža ilgumu; un pasākumus, ar kuriem veicina privātus pensijas uzkrājumus. Veikt pasākumus, lai palielinātu vecāka gadagājuma darba ņēmēju līdzdalību darba tirgū, jo īpaši neatbalstot priekšlaicīgu pensionēšanos.

| 3. | Veikt pasākumus, lai samazinātu augsto priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas līmeni. Turpināt īstenot politiskus centienus izglītības sistēmā, lai nodrošinātu prasmju atbilstību darba tirgus vajadzībām. Uzlabot cenas ziņā pieņemamu bērnu aprūpes un ārpusskolas uzraudzības iestāžu skaitu un pieejamību, lai tādējādi samazinātu atšķirības starp vīriešu un sieviešu nodarbinātību. |
| --- | --- |

3.

Veikt pasākumus, lai samazinātu augsto priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas līmeni. Turpināt īstenot politiskus centienus izglītības sistēmā, lai nodrošinātu prasmju atbilstību darba tirgus vajadzībām. Uzlabot cenas ziņā pieņemamu bērnu aprūpes un ārpusskolas uzraudzības iestāžu skaitu un pieejamību, lai tādējādi samazinātu atšķirības starp vīriešu un sieviešu nodarbinātību.

| 4. | Veikt turpmākos nepieciešamos pasākumus, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un ievērojot valstī pieņemto praksi, lai reformētu to, kā notiek sarunas par algām, un algu indeksēšanas mehānismu ar mērķi labāk atspoguļot darba produktivitāti un samazināt importa cenu ietekmi uz indeksu. |
| --- | --- |

4.

Veikt turpmākos nepieciešamos pasākumus, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un ievērojot valstī pieņemto praksi, lai reformētu to, kā notiek sarunas par algām, un algu indeksēšanas mehānismu ar mērķi labāk atspoguļot darba produktivitāti un samazināt importa cenu ietekmi uz indeksu.

| 5. | Lai samazinātu Maltas atkarību no importētas naftas, pastiprināt energoefektivitātes veicināšanas centienus un palielināt no atjaunojamiem energoresursiem saražotās enerģijas īpatsvaru, rūpīgi uzraugot pastāvošos stimulēšanas mehānismus un nosakot prioritātes turpmākai infrastruktūras attīstībai, tostarp pabeidzot elektroenerģijas savienojumu ar Sicīliju. |
| --- | --- |

5.

Lai samazinātu Maltas atkarību no importētas naftas, pastiprināt energoefektivitātes veicināšanas centienus un palielināt no atjaunojamiem energoresursiem saražotās enerģijas īpatsvaru, rūpīgi uzraugot pastāvošos stimulēšanas mehānismus un nosakot prioritātes turpmākai infrastruktūras attīstībai, tostarp pabeidzot elektroenerģijas savienojumu ar Sicīliju.

| 6. | Lai stiprinātu banku sektoru, veikt pasākumus potenciāla riska mazināšanai, kura iemesls ir lielā pakļautība satricinājumiem nekustamā īpašuma tirgū. Veikt pasākumus turpmākai nodrošinājumu pastiprināšanai saistībā ar aizdevumu vērtības zudumiem. |
| --- | --- |

6.

Lai stiprinātu banku sektoru, veikt pasākumus potenciāla riska mazināšanai, kura iemesls ir lielā pakļautība satricinājumiem nekustamā īpašuma tirgū. Veikt pasākumus turpmākai nodrošinājumu pastiprināšanai saistībā ar aizdevumu vērtības zudumiem.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 215, 21.7.2011., 10. lpp.

3

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/65

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Polijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/19

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas savā ekonomikas un nodarbinātības politikā ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas savā ekonomikas un nodarbinātības politikā ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Polijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Polijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Polijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Polijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Poliju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks veikts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Poliju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks veikts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes veicināšanai. Tā uzsvēra vajadzību turpināt diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot parastos aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, mazināt bezdarbu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes veicināšanai. Tā uzsvēra vajadzību turpināt diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot parastos aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, mazināt bezdarbu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (9) | Polija 2012. gada 25. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz 2012.–2015. gadu, un 2012. gada 27. aprīlī – 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(9)

Polija 2012. gada 25. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz 2012.–2015. gadu, un 2012. gada 27. aprīlī – 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (10) | Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomiskais scenārijs, kas balstīts uz budžeta prognozēm programmā, ir ticams un atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu un līdz 2015. gadam sasniegt vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM). Konverģences programmā apstiprināts VTM attiecībā uz budžeta deficītu 1 % apmērā no IKP, pienācīgi atspoguļojot Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Budžeta deficīta plānotā novēršana atbilst Padomes noteiktajam termiņam, un plānotie fiskālie centieni atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo bilanci (5), plānotais gada progress virzībā uz VTM sasniegšanu pārsniedz 0,5 % no IKP (strukturālā izteiksmē). Valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam kritērijam visā programmas laikposmā, bet 2013. gadā saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi nedaudz pārsniedz izdevumu kritēriju. Pietiekamam progresam virzībā uz VTM sasniegšanu var būt nepieciešami papildu centieni, jo tas galvenokārt paļaujas uz publisko ieguldījumu izdevumu apjomīgiem samazinājumiem un to pietiekami neatbalsta sīki izstrādāti pasākumi konverģences programmas turpmākajos gados. Tiek prognozēts, ka Polijā programmas laikā vispārējās valdības kopējais parāds saglabāsies mazāks par 60 % no IKP. Valsts iestādes prognozē, ka tas pakāpeniski samazināsies no 56,3 % no IKP 2011. gadā līdz 49,7 % no IKP 2015. gadā, turpretim Komisija, ņemot vērā iespējamos riskus, kas apdraud konsolidācijas plānus, paredz, ka uzlabošanās būs lēnāka. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomiskais scenārijs, kas balstīts uz budžeta prognozēm programmā, ir ticams un atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu un līdz 2015. gadam sasniegt vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM). Konverģences programmā apstiprināts VTM attiecībā uz budžeta deficītu 1 % apmērā no IKP, pienācīgi atspoguļojot Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Budžeta deficīta plānotā novēršana atbilst Padomes noteiktajam termiņam, un plānotie fiskālie centieni atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo bilanci (5), plānotais gada progress virzībā uz VTM sasniegšanu pārsniedz 0,5 % no IKP (strukturālā izteiksmē). Valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam kritērijam visā programmas laikposmā, bet 2013. gadā saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi nedaudz pārsniedz izdevumu kritēriju. Pietiekamam progresam virzībā uz VTM sasniegšanu var būt nepieciešami papildu centieni, jo tas galvenokārt paļaujas uz publisko ieguldījumu izdevumu apjomīgiem samazinājumiem un to pietiekami neatbalsta sīki izstrādāti pasākumi konverģences programmas turpmākajos gados. Tiek prognozēts, ka Polijā programmas laikā vispārējās valdības kopējais parāds saglabāsies mazāks par 60 % no IKP. Valsts iestādes prognozē, ka tas pakāpeniski samazināsies no 56,3 % no IKP 2011. gadā līdz 49,7 % no IKP 2015. gadā, turpretim Komisija, ņemot vērā iespējamos riskus, kas apdraud konsolidācijas plānus, paredz, ka uzlabošanās būs lēnāka.

| (11) | Valdība vēl nav veikusi pasākumus, lai līdz 2013. gadam īstenotu pastāvīgu noteikumu par izdevumiem. Darbs pie pastāvīga noteikuma joprojām ir sagatavošanā, un līdz šim nav sniegta nekāda informācija. Nav gūti arī panākumi attiecībā uz nacionālo kontu klasifikācijas pielāgošanu Eiropas kontu sistēmai (EKS 95 standarti) un attiecībā uz koordinācijas uzlabošanu starp dažādiem valdības līmeņiem budžeta procesā. |
| --- | --- |

(11)

Valdība vēl nav veikusi pasākumus, lai līdz 2013. gadam īstenotu pastāvīgu noteikumu par izdevumiem. Darbs pie pastāvīga noteikuma joprojām ir sagatavošanā, un līdz šim nav sniegta nekāda informācija. Nav gūti arī panākumi attiecībā uz nacionālo kontu klasifikācijas pielāgošanu Eiropas kontu sistēmai (EKS 95 standarti) un attiecībā uz koordinācijas uzlabošanu starp dažādiem valdības līmeņiem budžeta procesā.

| (12) | Jauniešu bezdarbs pārsniedz ES vidējo līmeni, un to lielā mērā rada prasmju neatbilstība un mazais mācekļu prakses vietu un apmācību darbavietā piedāvājums. Ir plānoti pasākumi, lai veicinātu jauniešu ienākšanu darba tirgū. Šķiet, ka pašnodarbinātības un civiltiesisku līgumu, ko nereglamentē Darba likums, daļēja ļaunprātīga izmantošana ir iemesls darba tirgus segmentācijai un nodarbinātu personu nabadzībai, kas ir lielākā Savienībā. Turklāt būtu jāpārskata mazatalgota darbaspēka nodarbinātības pabalstu darbības joma un atbilstība. |
| --- | --- |

(12)

Jauniešu bezdarbs pārsniedz ES vidējo līmeni, un to lielā mērā rada prasmju neatbilstība un mazais mācekļu prakses vietu un apmācību darbavietā piedāvājums. Ir plānoti pasākumi, lai veicinātu jauniešu ienākšanu darba tirgū. Šķiet, ka pašnodarbinātības un civiltiesisku līgumu, ko nereglamentē Darba likums, daļēja ļaunprātīga izmantošana ir iemesls darba tirgus segmentācijai un nodarbinātu personu nabadzībai, kas ir lielākā Savienībā. Turklāt būtu jāpārskata mazatalgota darbaspēka nodarbinātības pabalstu darbības joma un atbilstība.

| (13) | Polija 2011. gada otrajā pusē sāka īstenot vērienīgu augstākās izglītības reformu. Tās mērķis ir stiprināt universitāšu un uzņēmējdarbības saiknes un novērst prasmju un darbavietu neatbilstību. Reformas mērķis ir palielināt kursu elastību un vairāk pielāgot tos mainīgajām darba tirgus vajadzībām. Tā veicina arī pašnodarbinātību. Tomēr joprojām ir jāuzlabo mācību atbilstība un kvalitāte, pievēršot īpašu uzmanību privātām augstākās izglītības iestādēm. |
| --- | --- |

(13)

Polija 2011. gada otrajā pusē sāka īstenot vērienīgu augstākās izglītības reformu. Tās mērķis ir stiprināt universitāšu un uzņēmējdarbības saiknes un novērst prasmju un darbavietu neatbilstību. Reformas mērķis ir palielināt kursu elastību un vairāk pielāgot tos mainīgajām darba tirgus vajadzībām. Tā veicina arī pašnodarbinātību. Tomēr joprojām ir jāuzlabo mācību atbilstība un kvalitāte, pievēršot īpašu uzmanību privātām augstākās izglītības iestādēm.

| (14) | Jāpalielina sieviešu dalība darba tirgū, uzlabojot bērnu aprūpes sistēmu. Polijā pašlaik ir Eiropā zemākais rādītājs attiecībā uz reģistrēšanos pirmsskolas izglītībai. Tas ir saistīts ar vietu un atbilstīgas infrastruktūras trūkumu. Valdības paziņojums par papildu līdzekļu piešķiršanu, lai izveidotu pirmsskolas bērnu aprūpes iestādes (3–5 gadus veciem bērniem), nav atspoguļota 2012. gada Budžeta likumā. Rezultātā dažās pašvaldībās tika slēgtas skolas un bērnudārzi. |
| --- | --- |

(14)

Jāpalielina sieviešu dalība darba tirgū, uzlabojot bērnu aprūpes sistēmu. Polijā pašlaik ir Eiropā zemākais rādītājs attiecībā uz reģistrēšanos pirmsskolas izglītībai. Tas ir saistīts ar vietu un atbilstīgas infrastruktūras trūkumu. Valdības paziņojums par papildu līdzekļu piešķiršanu, lai izveidotu pirmsskolas bērnu aprūpes iestādes (3–5 gadus veciem bērniem), nav atspoguļota 2012. gada Budžeta likumā. Rezultātā dažās pašvaldībās tika slēgtas skolas un bērnudārzi.

| (15) | Lai novērstu gados vecāku darba ņēmēju nelielo dalību darba tirgū, Polija ir pieņēmusi vispārēju pensiju reformu. Sākot no 2013. gada, pakāpeniski tiks palielināts likumā noteiktais pensionēšanās vecums, lai sasniegtu 67 gadus (pašlaik 65 gadi) 2020. gadā vīriešiem un 2040. gadā sievietēm (pašlaik 60 gadi). Polija ir turpinājusi centienus ierobežot labvēlīgus pensionēšanās nosacījumus ierēdņiem, kuriem ir pienākums nēsāt formas tērpu. 2011. gadā Polija ieviesa dažas izmaiņas lauksaimnieku sociālās apdrošināšanas fondā (KRUS). Tomēr reforma ir īslaicīga un nav pietiekama no darba tirgus perspektīvas. Kalnračiem joprojām ir īpaša pensiju shēma. |
| --- | --- |

(15)

Lai novērstu gados vecāku darba ņēmēju nelielo dalību darba tirgū, Polija ir pieņēmusi vispārēju pensiju reformu. Sākot no 2013. gada, pakāpeniski tiks palielināts likumā noteiktais pensionēšanās vecums, lai sasniegtu 67 gadus (pašlaik 65 gadi) 2020. gadā vīriešiem un 2040. gadā sievietēm (pašlaik 60 gadi). Polija ir turpinājusi centienus ierobežot labvēlīgus pensionēšanās nosacījumus ierēdņiem, kuriem ir pienākums nēsāt formas tērpu. 2011. gadā Polija ieviesa dažas izmaiņas lauksaimnieku sociālās apdrošināšanas fondā (KRUS). Tomēr reforma ir īslaicīga un nav pietiekama no darba tirgus perspektīvas. Kalnračiem joprojām ir īpaša pensiju shēma.

| (16) | Nesenās reformas, lai uzlabotu pētniecības vidi, ir veiktas ar mērķi koncentrēt piemērotu finansējumu uz iestādēm, kas darbojas vislabāk. Valsts pētniecības programma, kas pieņemta 2011. gada augustā, ir svarīgs solis šajā virzienā. Tomēr joprojām nav skaidrs, kā prioritātes minētajā programmā ir saistītas un īstenotas tālāk inovācijā un rūpniecības politikā. |
| --- | --- |

(16)

Nesenās reformas, lai uzlabotu pētniecības vidi, ir veiktas ar mērķi koncentrēt piemērotu finansējumu uz iestādēm, kas darbojas vislabāk. Valsts pētniecības programma, kas pieņemta 2011. gada augustā, ir svarīgs solis šajā virzienā. Tomēr joprojām nav skaidrs, kā prioritātes minētajā programmā ir saistītas un īstenotas tālāk inovācijā un rūpniecības politikā.

| (17) | Pastāvošie ierobežojumi profesionālo pakalpojumu sniegšanai ir galvenais šķērslis turpmākai izaugsmei, jo īpaši celtniecībā, transportā un veselības aprūpē. Valdība ir izziņojusi plānu par 50 % samazināt profesionālo pakalpojumu regulējumu gan attiecībā uz izglītības prasībām, gan licencēšanu. Neraugoties uz neseniem centieniem, administratīvais slogs uzņēmējdarbībai joprojām ir liels, un valsts pārvaldei joprojām trūkst efektivitātes. Galvenās problemātiskās jomas ir augstas atbilstības izmaksas, sarežģīti un nestabili nodokļu tiesību akti, vāja līgumu izpilde, ilgstošas un apgrūtinošas licencēšanas un atļauju procedūras, kā arī īpašuma reģistrācijas un zonēšanas tiesību akti. Tiesvedības un citas tiesiskas darbības ir ilgstošas, un ir samērā liels skaits neizskatītu lietu. |
| --- | --- |

(17)

Pastāvošie ierobežojumi profesionālo pakalpojumu sniegšanai ir galvenais šķērslis turpmākai izaugsmei, jo īpaši celtniecībā, transportā un veselības aprūpē. Valdība ir izziņojusi plānu par 50 % samazināt profesionālo pakalpojumu regulējumu gan attiecībā uz izglītības prasībām, gan licencēšanu. Neraugoties uz neseniem centieniem, administratīvais slogs uzņēmējdarbībai joprojām ir liels, un valsts pārvaldei joprojām trūkst efektivitātes. Galvenās problemātiskās jomas ir augstas atbilstības izmaksas, sarežģīti un nestabili nodokļu tiesību akti, vāja līgumu izpilde, ilgstošas un apgrūtinošas licencēšanas un atļauju procedūras, kā arī īpašuma reģistrācijas un zonēšanas tiesību akti. Tiesvedības un citas tiesiskas darbības ir ilgstošas, un ir samērā liels skaits neizskatītu lietu.

| (18) | Izaugsmi un konkurenci enerģētikas nozarē kavē ES tiesību aktu, jo īpaši otrā un trešā enerģētikas tiesību aktu kopuma un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (6) (Atjaunojamo energoresursu direktīva), īstenošanas kavēšanās un neizlemtas pienākumu neizpildes procedūras. Lai gan ar atbalstu no ES līdzekļiem tiek plaši veidots autoceļu un ātrgaitas automaģistrāļu tīkls, vajadzība pēc ieguldījuma dzelzceļa tīklā ir vēl steidzamāka, ņemot vērā ļoti slikto infrastruktūras stāvokli. Polija pilnībā neizmanto šim nolūkam pieejamos Kohēzijas fonda līdzekļus. Joprojām pastāv šķēršļi dzelzceļa tirgus efektīvai darbībai. |
| --- | --- |

(18)

Izaugsmi un konkurenci enerģētikas nozarē kavē ES tiesību aktu, jo īpaši otrā un trešā enerģētikas tiesību aktu kopuma un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (6) (Atjaunojamo energoresursu direktīva), īstenošanas kavēšanās un neizlemtas pienākumu neizpildes procedūras. Lai gan ar atbalstu no ES līdzekļiem tiek plaši veidots autoceļu un ātrgaitas automaģistrāļu tīkls, vajadzība pēc ieguldījuma dzelzceļa tīklā ir vēl steidzamāka, ņemot vērā ļoti slikto infrastruktūras stāvokli. Polija pilnībā neizmanto šim nolūkam pieejamos Kohēzijas fonda līdzekļus. Joprojām pastāv šķēršļi dzelzceļa tirgus efektīvai darbībai.

| (19) | Polija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(19)

Polija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos.

| (20) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Polijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Tās ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–6. ieteikumā. |
| --- | --- |

(20)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Polijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Tās ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–6. ieteikumā.

| (21) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Polijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Nodrošināt plānoto virzību uz pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu. Šajā nolūkā pilnībā izpildīt 2012. gada budžetu un īstenot strukturālas pielāgošanas centienus, kas noteikti Padomes ieteikumos saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam precizēt pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu budžeta stratēģijas īstenošanu 2013. gadā un vēlāk, kā paredzēts, nodrošinot pienācīgus strukturālas pielāgošanas centienus, lai gūtu pietiekamus panākumus virzībā uz VTM sasniegšanu, tostarp izdevumu kritērija ievērošanu. Ierobežot izaugsmi veicinošu izdevumu samazinājumus nākotnē un uzlabot nodokļu saistību izpildi. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt plānoto virzību uz pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu. Šajā nolūkā pilnībā izpildīt 2012. gada budžetu un īstenot strukturālas pielāgošanas centienus, kas noteikti Padomes ieteikumos saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam precizēt pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu budžeta stratēģijas īstenošanu 2013. gadā un vēlāk, kā paredzēts, nodrošinot pienācīgus strukturālas pielāgošanas centienus, lai gūtu pietiekamus panākumus virzībā uz VTM sasniegšanu, tostarp izdevumu kritērija ievērošanu. Ierobežot izaugsmi veicinošu izdevumu samazinājumus nākotnē un uzlabot nodokļu saistību izpildi.

| 2. | Paātrināt fiskālās sistēmas reformu, ieviešot tiesību aktus, lai līdz 2013. gadam ieviestu pastāvīgu noteikumu attiecībā uz izdevumiem. Šim noteikumam būtu jāatbilst EKS. Veikt pasākumus, lai vidējā termiņā nostiprinātu mehānismus koordinācijai starp dažādiem valdības līmeņiem, kā arī gada budžeta procesu koordinācijai. |
| --- | --- |

2.

Paātrināt fiskālās sistēmas reformu, ieviešot tiesību aktus, lai līdz 2013. gadam ieviestu pastāvīgu noteikumu attiecībā uz izdevumiem. Šim noteikumam būtu jāatbilst EKS. Veikt pasākumus, lai vidējā termiņā nostiprinātu mehānismus koordinācijai starp dažādiem valdības līmeņiem, kā arī gada budžeta procesu koordinācijai.

| 3. | Samazināt jauniešu bezdarbu, palielināt mācekļu prakses vietu un apmācību darbavietā piedāvājumu, uzlabot profesionālās izglītības kvalitāti un pieņemt ierosināto mūžizglītības stratēģiju. Iegūto izglītību labāk saskaņot ar darba tirgus vajadzībām un uzlabot mācīšanas kvalitāti. Lai novērstu darba tirgus segmentāciju un nodarbinātu personu nabadzību, ierobežot civiltiesisku līgumu pārmērīgu izmantošanu un pagarināt pārbaudes laiku pastāvīgiem līgumiem. |
| --- | --- |

3.

Samazināt jauniešu bezdarbu, palielināt mācekļu prakses vietu un apmācību darbavietā piedāvājumu, uzlabot profesionālās izglītības kvalitāti un pieņemt ierosināto mūžizglītības stratēģiju. Iegūto izglītību labāk saskaņot ar darba tirgus vajadzībām un uzlabot mācīšanas kvalitāti. Lai novērstu darba tirgus segmentāciju un nodarbinātu personu nabadzību, ierobežot civiltiesisku līgumu pārmērīgu izmantošanu un pagarināt pārbaudes laiku pastāvīgiem līgumiem.

| 4. | Pastiprināt centienus, lai palielinātu sieviešu dalību darba tirgū un uzlabotu reģistrēšanas rādītājus gan agrīnai bērnu aprūpei, gan pirmsskolas izglītībai, nodrošinot stabilu finansējumu un ieguldījumu valsts infrastruktūrā, kvalificētu personālu un pieejamu piekļuvi. Likvidēt agrīnas pensionēšanās iesakņojušos praksi, lai palielinātu izstāšanās no darba tirgus vecumu. Pakāpeniski pārtraukt īpašo pensiju shēmu kalnračiem, lai viņus integrētu vispārējā shēmā. Veikt vērienīgākus, pastāvīgus pasākumus, lai īstenotu KRUS reformu nolūkā labāk atspoguļot individuālus ienākumus. |
| --- | --- |

4.

Pastiprināt centienus, lai palielinātu sieviešu dalību darba tirgū un uzlabotu reģistrēšanas rādītājus gan agrīnai bērnu aprūpei, gan pirmsskolas izglītībai, nodrošinot stabilu finansējumu un ieguldījumu valsts infrastruktūrā, kvalificētu personālu un pieejamu piekļuvi. Likvidēt agrīnas pensionēšanās iesakņojušos praksi, lai palielinātu izstāšanās no darba tirgus vecumu. Pakāpeniski pārtraukt īpašo pensiju shēmu kalnračiem, lai viņus integrētu vispārējā shēmā. Veikt vērienīgākus, pastāvīgus pasākumus, lai īstenotu KRUS reformu nolūkā labāk atspoguļot individuālus ienākumus.

| 5. | Veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu inovācijai labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi, nodrošinot labākas saiknes starp pētniecību, inovāciju un rūpniecību un nosakot kopīgas prioritārās jomas un instrumentus, kas atbalsta visu inovācijas ciklu; uzlabot finansējuma pieejamību pētniecības un inovācijas darbībai, izmantojot garantijas un pārejas laika finansējumu. |
| --- | --- |

5.

Veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu inovācijai labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi, nodrošinot labākas saiknes starp pētniecību, inovāciju un rūpniecību un nosakot kopīgas prioritārās jomas un instrumentus, kas atbalsta visu inovācijas ciklu; uzlabot finansējuma pieejamību pētniecības un inovācijas darbībai, izmantojot garantijas un pārejas laika finansējumu.

| 6. | Palielināt centienus, lai uzlabotu stimulus ieguldījumam enerģijas ražošanas jaudā un energoefektivitātē visā energoapgādes ķēdē, paātrināt elektroenerģijas tīkla, tostarp pārrobežu starpsavienojumu, izveidi un novērst šķēršļus elektroenerģijas pārrobežu apmaiņai, un pastiprināt konkurenci gāzes nozarē, pakāpeniski pārtraucot regulētas cenas un izveidojot gāzes tirdzniecības platformu. Nostiprināt dzelzceļa tirgus regulatora lomu un resursus un nodrošināt dzelzceļa ieguldījumu projektu efektīvu un ātru īstenošanu. Samazināt ierobežojumus profesionāliem pakalpojumiem un vienkāršot līgumu izpildi un prasības būvatļaujām. |
| --- | --- |

6.

Palielināt centienus, lai uzlabotu stimulus ieguldījumam enerģijas ražošanas jaudā un energoefektivitātē visā energoapgādes ķēdē, paātrināt elektroenerģijas tīkla, tostarp pārrobežu starpsavienojumu, izveidi un novērst šķēršļus elektroenerģijas pārrobežu apmaiņai, un pastiprināt konkurenci gāzes nozarē, pakāpeniski pārtraucot regulētas cenas un izveidojot gāzes tirdzniecības platformu. Nostiprināt dzelzceļa tirgus regulatora lomu un resursus un nodrošināt dzelzceļa ieguldījumu projektu efektīvu un ātru īstenošanu. Samazināt ierobežojumus profesionāliem pakalpojumiem un vienkāršot līgumu izpildi un prasības būvatļaujām.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  
  3

  OV C 217, 23.7.2011., 5. lpp.

3

3

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

7

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/69

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Portugāles 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles stabilitātes programmu 2012.–2016. gadam

2012/C 219/20

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Portugāles 2011. gada valsts reformu programmu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Portugāles 2011. gada valsts reformu programmu.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (5) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (6) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(6)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (8) | Portugāle 2012. gada 2. maijā iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2016. gadam, un 2012. gada 7. maijā – 2012. gada valsts reformu programmu. |
| --- | --- |

(8)

Portugāle 2012. gada 2. maijā iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2016. gadam, un 2012. gada 7. maijā – 2012. gada valsts reformu programmu.

| (9) | Padome 2011. gada 17. maijā pieņēma Īstenošanas lēmumu 2011/344/ES (4), lai Portugālei darītu pieejamu vidēja termiņa finansiālo palīdzību trīs gadu laikposmam no 2011. līdz 2014. gadam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (5). Lēmumam pievienotajā Saprašanās memorandā, kas arī tika parakstīts 2011. gada 17. maijā, un tā turpmākajos pielikumos ir izklāstīti ekonomikas politikas nosacījumi, uz kuru pamata tiek izmaksāta finansiālā palīdzība. |
| --- | --- |

(9)

Padome 2011. gada 17. maijā pieņēma Īstenošanas lēmumu 2011/344/ES (4), lai Portugālei darītu pieejamu vidēja termiņa finansiālo palīdzību trīs gadu laikposmam no 2011. līdz 2014. gadam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (5). Lēmumam pievienotajā Saprašanās memorandā, kas arī tika parakstīts 2011. gada 17. maijā, un tā turpmākajos pielikumos ir izklāstīti ekonomikas politikas nosacījumi, uz kuru pamata tiek izmaksāta finansiālā palīdzība.

| (10) | Portugāle ir panākusi progresu vairākās jomās, tomēr nozīmīgi uzdevumi paliek. Fiskālo mērķu sasniegšana ir būtiska, ja valdība vēlas atgūt pilnīgu tirgus pieejamību Ekonomikas korekcijas programmas darbības laikā. Lai ierobežotu riskus, kas apdraud 2012. gada fiskālos mērķus, ir svarīgi ātri un apņēmīgi īstenot Ekonomikas korekcijas programmas strukturālos un fiskālos pasākumus. Tajā pašā laikā valdībai jāturpina reformas, kas risina Portugāles konkurētspējas problēmas. 2012. gada budžetā nav paredzēti “fiskālās devalvācijas” agrāki plāni. Tāpēc ir vēl jo svarīgāk ātri pieņemt papildu strukturālas reformas darba un ražošanas tirgū, lai samazinātu darbaspēka vienības izmaksas, palielinātu elastību un samazinātu šķēršļus iekļūšanai tirgū. No valdības puses būs nepieciešama neatlaidība un apņēmība, lai pārvarētu spēcīgās likumīgās intereses, kas kavē reformas. |
| --- | --- |

(10)

Portugāle ir panākusi progresu vairākās jomās, tomēr nozīmīgi uzdevumi paliek. Fiskālo mērķu sasniegšana ir būtiska, ja valdība vēlas atgūt pilnīgu tirgus pieejamību Ekonomikas korekcijas programmas darbības laikā. Lai ierobežotu riskus, kas apdraud 2012. gada fiskālos mērķus, ir svarīgi ātri un apņēmīgi īstenot Ekonomikas korekcijas programmas strukturālos un fiskālos pasākumus. Tajā pašā laikā valdībai jāturpina reformas, kas risina Portugāles konkurētspējas problēmas. 2012. gada budžetā nav paredzēti “fiskālās devalvācijas” agrāki plāni. Tāpēc ir vēl jo svarīgāk ātri pieņemt papildu strukturālas reformas darba un ražošanas tirgū, lai samazinātu darbaspēka vienības izmaksas, palielinātu elastību un samazinātu šķēršļus iekļūšanai tirgū. No valdības puses būs nepieciešama neatlaidība un apņēmība, lai pārvarētu spēcīgās likumīgās intereses, kas kavē reformas.

| (11) | Kopumā Ekonomikas stabilizācijas programmas trešajā pārskatīšanā ir secināts, ka Portugāle joprojām īsteno 2011. gada 17. maija Saprašanās memorandā izklāstītos nosacījumus. Jo īpaši fiskālā deficīta mērķis 2011. gadam (5,9 % no IKP) ir pārsniegts, pārvietojot valsts pārziņā banku pensiju fondus, kas veido 31⁄2 % no IKP. Neraugoties uz šo vienreizējo pasākumu, strukturālā konsolidācija 2011. gadā bija liela un veidoja 31⁄2 % no IKP. Bankas līdz 2012. gada beigām izpildīs kapitāla prasības saskaņā ar Ekonomikas korekcijas programmu, bet 2012. gadā jāturpina uzlabot kapitāla pozīcijas atbilstīgi minētās programmas prasībām un saistībā ar Eiropas Banku iestādes prasību nodrošināties pret valstu parādu ietekmi, īpašu uz vietas veicamu pārbaužu programmu un banku privāto pensiju plānu plānoto nodošanu. 2012. gada jūnija sākumā valdība paziņoja, ka tā nodrošinās publisko finansējumu trīs lielākajām bankām, kas ļautu izpildīt kapitāla prasības, kuras noteiktas Ekonomikas korekcijas programmā. Ekonomikas korekcijas programmas ceturtajā pārskatīšanā darbinieku līmenī, kas tika pabeigta 2012. gada jūnija sākumā, ir apstiprināti trešās pārskatīšanas rezultāti – ka programma joprojām ir uz pareizā ceļa. |
| --- | --- |

(11)

Kopumā Ekonomikas stabilizācijas programmas trešajā pārskatīšanā ir secināts, ka Portugāle joprojām īsteno 2011. gada 17. maija Saprašanās memorandā izklāstītos nosacījumus. Jo īpaši fiskālā deficīta mērķis 2011. gadam (5,9 % no IKP) ir pārsniegts, pārvietojot valsts pārziņā banku pensiju fondus, kas veido 31⁄2 % no IKP. Neraugoties uz šo vienreizējo pasākumu, strukturālā konsolidācija 2011. gadā bija liela un veidoja 31⁄2 % no IKP. Bankas līdz 2012. gada beigām izpildīs kapitāla prasības saskaņā ar Ekonomikas korekcijas programmu, bet 2012. gadā jāturpina uzlabot kapitāla pozīcijas atbilstīgi minētās programmas prasībām un saistībā ar Eiropas Banku iestādes prasību nodrošināties pret valstu parādu ietekmi, īpašu uz vietas veicamu pārbaužu programmu un banku privāto pensiju plānu plānoto nodošanu. 2012. gada jūnija sākumā valdība paziņoja, ka tā nodrošinās publisko finansējumu trīs lielākajām bankām, kas ļautu izpildīt kapitāla prasības, kuras noteiktas Ekonomikas korekcijas programmā. Ekonomikas korekcijas programmas ceturtajā pārskatīšanā darbinieku līmenī, kas tika pabeigta 2012. gada jūnija sākumā, ir apstiprināti trešās pārskatīšanas rezultāti – ka programma joprojām ir uz pareizā ceļa.

| (12) | IKP samazināšanās 2011. gadā bija mazāk izteikta, nekā prognozēts, jo eksporta un patēriņa rādītāji bija labāki, nekā paredzēts. Tomēr 2011. gada ceturtajā ceturksnī un 2012. gada sākumā bija vājš iekšzemes pieprasījums, straujš bezdarba pieaugums un zems uzņēmumu uzticēšanās līmenis. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi izredzes 2012. gadam ir pasliktinājušās, un tagad tiek prognozēts, ka IKP samazināsies par 3,3 %. Ekonomikas izaugsme 2013. gadā būs mazāka, nekā sākotnēji paredzēts. Lai gan ārējā korekcija līdz šim ir bijusi ārkārtīgi strauja, Portugāles eksportam palielinot savu tirgus daļu ārpus Savienības un importam ievērojami samazinoties, tās noturība joprojām ir nedroša. Ņemot vērā lielo ārējo parādu, ko Portugāle ir uzkrājusi, ir nepieciešama ļoti būtiska papildu strukturāla rakstura pielāgošanās. |
| --- | --- |

(12)

IKP samazināšanās 2011. gadā bija mazāk izteikta, nekā prognozēts, jo eksporta un patēriņa rādītāji bija labāki, nekā paredzēts. Tomēr 2011. gada ceturtajā ceturksnī un 2012. gada sākumā bija vājš iekšzemes pieprasījums, straujš bezdarba pieaugums un zems uzņēmumu uzticēšanās līmenis. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi izredzes 2012. gadam ir pasliktinājušās, un tagad tiek prognozēts, ka IKP samazināsies par 3,3 %. Ekonomikas izaugsme 2013. gadā būs mazāka, nekā sākotnēji paredzēts. Lai gan ārējā korekcija līdz šim ir bijusi ārkārtīgi strauja, Portugāles eksportam palielinot savu tirgus daļu ārpus Savienības un importam ievērojami samazinoties, tās noturība joprojām ir nedroša. Ņemot vērā lielo ārējo parādu, ko Portugāle ir uzkrājusi, ir nepieciešama ļoti būtiska papildu strukturāla rakstura pielāgošanās.

| (13) | Valdības budžeta deficīta mērķis 2012. gadā ir 4,5 % no IKP atbilstīgi Ekonomikas stabilizācijas programmas prasībām un Padomes ieteikumiem, kas Portugālei sniegti saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Vidēja termiņa fiskālās konsolidācijas plāni, kas norādīti Stabilitātes programmā, arī atbilst Ekonomikas stabilizācijas programmā noteiktajiem nominālā budžeta deficīta mērķiem, un līdz 2013. gadam ir paredzēts sasniegt budžeta deficīta attiecību pret IKP 3 % apmērā no IKP. 2012. gada budžetā iekļauti konsolidācijas pasākumi vairāk nekā 5 % apmērā no IKP, kurus veido pastāvīgi strukturāli pasākumi. Divas trešdaļas pasākumu ir izdevumu daļā un ietver ievērojamu valsts sektora algu un pensiju samazinājumu, valsts darbā strādājošo skaita samazinājumu par 2 % (pilnslodzes ekvivalents) un valsts uzņēmumu racionalizāciju. Ieņēmumu daļā budžetā paredzēts nodokļu atbrīvojumu samazinājums, to preču un pakalpojumu skaita palielinājums, kuriem piemēro standarta PVN likmi, lielāki iedzīvotāju ienākuma un uzņēmumu ienākuma nodokļi, akcīzes nodokļu palielinājums un pastiprināti centieni apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu. Gaidāms, ka budžeta deficīts papildus samazināsies līdz 1,8 % no IKP 2014. gadā un līdz 1 % no IKP 2015. gadā. Galvenie riski, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu, galvenokārt ir saistīti ar valsts uzņēmumu sektoru un vietējām un reģionālām pašvaldībām. Strukturālās bilances izteiksmē paredzams, ka 2011.–2012. gadā fiskālā strukturālā korekcija pārsniegs septiņus procentu punktus no IKP. Vidējā termiņa budžeta mērķis panākt –0,5 % no IKP pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Attiecībā uz valsts parādu paredzams, ka tas 2013. gadā sasniegs maksimumu 115,7 % apmērā no IKP un pēc tam pakāpeniski samazināsies. Ekonomikas korekcijas programmas ceturtajā pārskatīšanā darbinieku līmenī ir apstiprināts, ka fiskālā deficīta mērķis 2012. gadam joprojām ir sasniedzams, jo budžeta izpilde 2012. gada pirmajos četros mēnešos saskanēja ar paredzēto, un negatīvie riski, kas izriet no bezdarba straujāka pieauguma un tādiem izaugsmes apstākļiem, kuri salīdzinājumā ar budžeta prognozēm ir neizdevīgāki nodokļu ziņā, tiek risināti ar ietaupījumiem citās budžeta daļās. |
| --- | --- |

(13)

Valdības budžeta deficīta mērķis 2012. gadā ir 4,5 % no IKP atbilstīgi Ekonomikas stabilizācijas programmas prasībām un Padomes ieteikumiem, kas Portugālei sniegti saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Vidēja termiņa fiskālās konsolidācijas plāni, kas norādīti Stabilitātes programmā, arī atbilst Ekonomikas stabilizācijas programmā noteiktajiem nominālā budžeta deficīta mērķiem, un līdz 2013. gadam ir paredzēts sasniegt budžeta deficīta attiecību pret IKP 3 % apmērā no IKP. 2012. gada budžetā iekļauti konsolidācijas pasākumi vairāk nekā 5 % apmērā no IKP, kurus veido pastāvīgi strukturāli pasākumi. Divas trešdaļas pasākumu ir izdevumu daļā un ietver ievērojamu valsts sektora algu un pensiju samazinājumu, valsts darbā strādājošo skaita samazinājumu par 2 % (pilnslodzes ekvivalents) un valsts uzņēmumu racionalizāciju. Ieņēmumu daļā budžetā paredzēts nodokļu atbrīvojumu samazinājums, to preču un pakalpojumu skaita palielinājums, kuriem piemēro standarta PVN likmi, lielāki iedzīvotāju ienākuma un uzņēmumu ienākuma nodokļi, akcīzes nodokļu palielinājums un pastiprināti centieni apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu. Gaidāms, ka budžeta deficīts papildus samazināsies līdz 1,8 % no IKP 2014. gadā un līdz 1 % no IKP 2015. gadā. Galvenie riski, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu, galvenokārt ir saistīti ar valsts uzņēmumu sektoru un vietējām un reģionālām pašvaldībām. Strukturālās bilances izteiksmē paredzams, ka 2011.–2012. gadā fiskālā strukturālā korekcija pārsniegs septiņus procentu punktus no IKP. Vidējā termiņa budžeta mērķis panākt –0,5 % no IKP pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Attiecībā uz valsts parādu paredzams, ka tas 2013. gadā sasniegs maksimumu 115,7 % apmērā no IKP un pēc tam pakāpeniski samazināsies. Ekonomikas korekcijas programmas ceturtajā pārskatīšanā darbinieku līmenī ir apstiprināts, ka fiskālā deficīta mērķis 2012. gadam joprojām ir sasniedzams, jo budžeta izpilde 2012. gada pirmajos četros mēnešos saskanēja ar paredzēto, un negatīvie riski, kas izriet no bezdarba straujāka pieauguma un tādiem izaugsmes apstākļiem, kuri salīdzinājumā ar budžeta prognozēm ir neizdevīgāki nodokļu ziņā, tiek risināti ar ietaupījumiem citās budžeta daļās.

| (14) | Līdz šim ir gūti ievērojami panākumi, un tas, vai pilnībā tiks veiksmīgi izpildīta Ekonomikas stabilizācijas programma, ir ļoti atkarīgs no dažādu strukturālu reformu īstenošanas, kas novērsīs neelastību un trūkumus, kuri ir pamatā ekonomikas desmit gadus ilgušajai stagnācijai. Tālejošā un vērienīgā reformu programma tiek īstenota darba tirgus, veselības aprūpes, mājokļu, tiesu varas, maksātnespējas un tiesiskā regulējuma, tostarp konkurences, jomās. Arī privatizācija līdz šim ir bijusi ārkārtīgi veiksmīga. Tīkla nozarēs panākumi bijuši diferencētāki. Jo īpaši – enerģētikas nozarē ir izstrādāta visaptveroša stratēģija, lai likvidētu nozares pieaugošo parādu, risinot pārmērīgas nomas maksas, un tā būs jāīsteno tuvāko mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(14)

Līdz šim ir gūti ievērojami panākumi, un tas, vai pilnībā tiks veiksmīgi izpildīta Ekonomikas stabilizācijas programma, ir ļoti atkarīgs no dažādu strukturālu reformu īstenošanas, kas novērsīs neelastību un trūkumus, kuri ir pamatā ekonomikas desmit gadus ilgušajai stagnācijai. Tālejošā un vērienīgā reformu programma tiek īstenota darba tirgus, veselības aprūpes, mājokļu, tiesu varas, maksātnespējas un tiesiskā regulējuma, tostarp konkurences, jomās. Arī privatizācija līdz šim ir bijusi ārkārtīgi veiksmīga. Tīkla nozarēs panākumi bijuši diferencētāki. Jo īpaši – enerģētikas nozarē ir izstrādāta visaptveroša stratēģija, lai likvidētu nozares pieaugošo parādu, risinot pārmērīgas nomas maksas, un tā būs jāīsteno tuvāko mēnešu laikā.

| (15) | Notiek struktūrfondu stratēģiska pārplānošana, pievēršot uzmanību jauniešu nodarbinātības un konkurētspējas (jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu) atbalstam. Jaunie pasākumi pastiprina darbības tādās jomās kā nodarbinātības “pase”, apmācība un profesionālā kvalifikācija, finansējuma pieejamība maziem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(15)

Notiek struktūrfondu stratēģiska pārplānošana, pievēršot uzmanību jauniešu nodarbinātības un konkurētspējas (jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu) atbalstam. Jaunie pasākumi pastiprina darbības tādās jomās kā nodarbinātības “pase”, apmācība un profesionālā kvalifikācija, finansējuma pieejamība maziem un vidējiem uzņēmumiem.

| (16) | Portugāle ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas, nodarbinātības līmeņa un publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu, vienlaikus nostiprinot finanšu ilgtspējību, |
| --- | --- |

(16)

Portugāle ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas, nodarbinātības līmeņa un publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu, vienlaikus nostiprinot finanšu ilgtspējību,

AR ŠO IESAKA Portugālei laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi:

īstenot pasākumus, kā paredzēts Īstenošanas lēmumā 2011/344/ES un kā sīkāk izklāstīts 2011. gada 17. maija Saprašanās memorandā un tā turpmākajos papildinājumos.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 216, 22.7.2011., 1. lpp.

3

(4)  OV L 159, 17.6.2011., 88. lpp.

4

(5)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.

5

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/72 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/72

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Rumānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/21

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gads) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gads) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Rumānijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Rumānijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Rumānijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Rumānijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (5) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (6) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(6)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (8) | Rumānija 2012. gada 23. aprīlī iesniedza savu 2012. gada valsts reformu programmu, un 2012. gada 11. maijā – konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012.–2015. gadam. |
| --- | --- |

(8)

Rumānija 2012. gada 23. aprīlī iesniedza savu 2012. gada valsts reformu programmu, un 2012. gada 11. maijā – konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012.–2015. gadam.

| (9) | Padome 2009. gada 6. maijā pieņēma Lēmumu 2009/459/EK (4) nolūkā darīt pieejamu Rumānijai vidēja termiņa finansiālo palīdzību trīs gadu laikposmam saskaņā ar Līguma 143. pantu. Pievienotajā saprašanās memorandā, kas parakstīts 2009. gada 23. jūnijā, un tā turpmākajos papildinājumos izklāstīti ekonomikas politikas nosacījumi, pamatojoties uz kuriem tika izmaksāta finansiālā palīdzība. Lēmums 2009/459/EK tika grozīts 2010. gada 16. martā ar Lēmumu 2010/183/ES (5). Pēc tam, kad Rumānija bija sekmīgi īstenojusi vidēja termiņa finansiālās palīdzības programmu, un ņemot vērā tekošā konta ievērojamu, bet daļēju korekciju atlikušo strukturālo trūkumu dēļ Rumānijas ražošanas un darba tirgū, kas padara valsti uzņēmīgu pret starptautiskajiem cenu satricinājumiem, Padome 2011. gada 12. maijā pieņēma Lēmumu 2011/288/ES (6) nolūkā darīt pieejamu Rumānijai vidēja termiņa finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā trīs gadu laikposmam saskaņā ar Līguma 143. pantu. Pievienotais saprašanās memorands tika parakstīts 2011. gada 29. jūnijā un pirmais tā papildinājums – 2011. gada 27. decembrī. |
| --- | --- |

(9)

Padome 2009. gada 6. maijā pieņēma Lēmumu 2009/459/EK (4) nolūkā darīt pieejamu Rumānijai vidēja termiņa finansiālo palīdzību trīs gadu laikposmam saskaņā ar Līguma 143. pantu. Pievienotajā saprašanās memorandā, kas parakstīts 2009. gada 23. jūnijā, un tā turpmākajos papildinājumos izklāstīti ekonomikas politikas nosacījumi, pamatojoties uz kuriem tika izmaksāta finansiālā palīdzība. Lēmums 2009/459/EK tika grozīts 2010. gada 16. martā ar Lēmumu 2010/183/ES (5). Pēc tam, kad Rumānija bija sekmīgi īstenojusi vidēja termiņa finansiālās palīdzības programmu, un ņemot vērā tekošā konta ievērojamu, bet daļēju korekciju atlikušo strukturālo trūkumu dēļ Rumānijas ražošanas un darba tirgū, kas padara valsti uzņēmīgu pret starptautiskajiem cenu satricinājumiem, Padome 2011. gada 12. maijā pieņēma Lēmumu 2011/288/ES (6) nolūkā darīt pieejamu Rumānijai vidēja termiņa finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā trīs gadu laikposmam saskaņā ar Līguma 143. pantu. Pievienotais saprašanās memorands tika parakstīts 2011. gada 29. jūnijā un pirmais tā papildinājums – 2011. gada 27. decembrī.

| (10) | Vidēja termiņa finansiālās palīdzības programmas otrajā oficiālajā pārskatīšanā, kas notika 2012. gada aprīļa beigās un maija sākumā, tika konstatēts, ka Rumānija minēto programmu joprojām īsteno saskaņā ar plānu. Skaidras naudas fiskālā deficīta mērķis 2011. gadam tika sasniegts, savukārt Eiropas norēķinu sistēmas (ENS) mērķis tiktu sasniegts, ja nebūtu ievērojama vienreizēja pasākuma saistībā ar tiesas nolēmumiem, kas liek valdībai maksāt kompensāciju konkrētām darbinieku kategorijām. 2012. gada budžets joprojām ir uz pareizā ceļa attiecībā uz tāda deficīta panākšanu, kas ir zem 3 % no IKP ENS izteiksmē. Rumānijas banku nozare joprojām ir noturīga, neskatoties uz pašlaik notiekošo aktīvu kvalitātes pasliktināšanos, kas joprojām ietekmē banku nozares rentabilitāti. Vidēja termiņa finansiālās palīdzības programmas nosacījumi finanšu nozarē tika izpildīti, lai gan dažos gadījumos ar zināmiem kavējumiem. Progress galvenajās strukturālo reformu jomās, piemēram, enerģētikas, transporta un ES līdzekļu apguves jomā, nav bijis vienmērīgs. |
| --- | --- |

(10)

Vidēja termiņa finansiālās palīdzības programmas otrajā oficiālajā pārskatīšanā, kas notika 2012. gada aprīļa beigās un maija sākumā, tika konstatēts, ka Rumānija minēto programmu joprojām īsteno saskaņā ar plānu. Skaidras naudas fiskālā deficīta mērķis 2011. gadam tika sasniegts, savukārt Eiropas norēķinu sistēmas (ENS) mērķis tiktu sasniegts, ja nebūtu ievērojama vienreizēja pasākuma saistībā ar tiesas nolēmumiem, kas liek valdībai maksāt kompensāciju konkrētām darbinieku kategorijām. 2012. gada budžets joprojām ir uz pareizā ceļa attiecībā uz tāda deficīta panākšanu, kas ir zem 3 % no IKP ENS izteiksmē. Rumānijas banku nozare joprojām ir noturīga, neskatoties uz pašlaik notiekošo aktīvu kvalitātes pasliktināšanos, kas joprojām ietekmē banku nozares rentabilitāti. Vidēja termiņa finansiālās palīdzības programmas nosacījumi finanšu nozarē tika izpildīti, lai gan dažos gadījumos ar zināmiem kavējumiem. Progress galvenajās strukturālo reformu jomās, piemēram, enerģētikas, transporta un ES līdzekļu apguves jomā, nav bijis vienmērīgs.

| (11) | Pēc lejupslīdes divu gadu garumā Rumānijas reālais IKP 2011. gadā ir palielinājies par 2,5 %. Gaidāms, ka 2012. gadā izaugsme samazināsies līdz 1,4 %. Tiek prognozēts, ka iekšzemes pieprasījums būs galvenais izaugsmes virzītājspēks. Gaidāms, ka valsts ieguldījums, ko papildinās labāka ES līdzekļu apguve, 2012. gadā ieņems nozīmīgu lomu. |
| --- | --- |

(11)

Pēc lejupslīdes divu gadu garumā Rumānijas reālais IKP 2011. gadā ir palielinājies par 2,5 %. Gaidāms, ka 2012. gadā izaugsme samazināsies līdz 1,4 %. Tiek prognozēts, ka iekšzemes pieprasījums būs galvenais izaugsmes virzītājspēks. Gaidāms, ka valsts ieguldījums, ko papildinās labāka ES līdzekļu apguve, 2012. gadā ieņems nozīmīgu lomu.

| (12) | Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir 2012. gadā panākt budžeta deficītu, kas ir zem 3 % no IKP, kas atbilst Padomes ieteikumiem Rumānijai, kuri sniegti saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam tās mērķis ir sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM), kas ir noteikts 0,7 % no IKP strukturālā izteiksmē. VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pēc tam, kad 2012. gadā būs novērsts pārmērīgs budžeta deficīts, gaidāms, ka 2013. gadā deficīts vēl samazināsies līdz 2,2 % no IKP, 2014. gadā līdz 1,2 % no IKP, savukārt 2015. gadā līdz 0,9 % no IKP. Balstoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (7), tas nozīmē, ka deficīts 2012. gadā uzlabosies par 1,5 %, 2013. gadā par 0,5 % un 2014. gadā par 0,7 % atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam kritērijam, proti, 0,5 % no IKP. Valsts izdevumu pieaugums atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu rādītājam laikposmam no 2012. līdz 2015. gadam. Konverģences programmā VTM ir paredzēts sasniegt 2014. gadā. Galvenie riski budžeta mērķiem ir valstij piederošo uzņēmumu parādi, kā arī iespējamā parādu atkārtota uzkrāšanās pašvaldību līmenī un veselības nozarē, pat ja veselības nozarē tika īstenoti daži pasākumi. Kas attiecas uz valsts parādu, 2011. gada beigās tas bija zem 34 % no IKP, tādējādi paliekot ievērojami zem 60 % no IKP. |
| --- | --- |

(12)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir 2012. gadā panākt budžeta deficītu, kas ir zem 3 % no IKP, kas atbilst Padomes ieteikumiem Rumānijai, kuri sniegti saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam tās mērķis ir sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM), kas ir noteikts 0,7 % no IKP strukturālā izteiksmē. VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pēc tam, kad 2012. gadā būs novērsts pārmērīgs budžeta deficīts, gaidāms, ka 2013. gadā deficīts vēl samazināsies līdz 2,2 % no IKP, 2014. gadā līdz 1,2 % no IKP, savukārt 2015. gadā līdz 0,9 % no IKP. Balstoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (7), tas nozīmē, ka deficīts 2012. gadā uzlabosies par 1,5 %, 2013. gadā par 0,5 % un 2014. gadā par 0,7 % atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam kritērijam, proti, 0,5 % no IKP. Valsts izdevumu pieaugums atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu rādītājam laikposmam no 2012. līdz 2015. gadam. Konverģences programmā VTM ir paredzēts sasniegt 2014. gadā. Galvenie riski budžeta mērķiem ir valstij piederošo uzņēmumu parādi, kā arī iespējamā parādu atkārtota uzkrāšanās pašvaldību līmenī un veselības nozarē, pat ja veselības nozarē tika īstenoti daži pasākumi. Kas attiecas uz valsts parādu, 2011. gada beigās tas bija zem 34 % no IKP, tādējādi paliekot ievērojami zem 60 % no IKP.

| (13) | Rumānija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gada izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurences un nodarbinātības sekmēšanu, publisko finanšu ilgtspējības palielināšanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu, |
| --- | --- |

(13)

Rumānija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gada izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurences un nodarbinātības sekmēšanu, publisko finanšu ilgtspējības palielināšanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu,

AR ŠO IESAKA Rumānijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi:

īstenot pasākumus, kuri noteikti Lēmumā 2009/459/EK, kas grozīts ar Lēmumu 2010/183/ES, kā arī pasākumus, kuri noteikti Lēmumā 2011/288/ES un sīkāk izklāstīti 2009. gada 23. jūnija saprašanās memorandā un tā turpmākajos papildinājumos, kā arī 2011. gada 29. jūnija saprašanās memorandā un tā turpmākajos papildinājumos.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 216, 22.7.2011., 6. lpp.

3

(4)  OV L 150, 13.6.2009., 8. lpp.

4

(5)  OV L 83, 30.3.2010., 19. lpp.

5

(6)  OV L 132, 19.5.2011., 15. lpp.

6

(7)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstoši kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

7

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/74

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Slovākijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/22

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Slovākijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Slovākijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Slovākijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Slovākijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Slovākiju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Slovākiju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu un uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunojot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risinot bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas, kā arī modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu un uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunojot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risinot bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas, kā arī modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (9) | Slovākija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(9)

Slovākija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Tas kopumā atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm, kaut arī pēdējās pieņemtais reālā IKP pieaugums 2012. gadā ir nedaudz lielāks. Stabilitātes programmā norādītais izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Šā mērķa sasniegšanai noteiktie starpposma pasākumi ir 2012. gada budžeta precīza izpilde un nominālā deficīta samazināšana zem 3 % no IKP 2013. gadā, kas ir Padomes noteiktais termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Tomēr iespējams, ka 2013. gadā plānoto pamatdeficīta mērķi neizdosies sasniegt. Stabilitātes programmā ietvertais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) ir mainīts no budžeta stāvokļa tuvu līdzsvaram uz strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP, kura sasniegšana nav paredzēta programmas darbības laikā. Jaunajā VTM ir pienācīgi atspoguļotas Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci (5), fiskālo pasākumu ietekme 2010.–2013. gadā ir vidēji 1,3 % no IKP gadā, kas ievērojami pārsniedz prasīto vērtību, ko ieteikusi Padome, līdz ar to atlikušie fiskālie pasākumi zināmā mērā ir atlikti uz 2013. gadu. Mērķis, kas noteikts 2013. gadam, ir pakļauts riskiem, jo paredzētie ieņēmumu pasākumi varētu nesasniegt mērķi; var rasties sarežģījumi, vienlaicīgi īstenojot visus neliela apjoma pasākumus, ņemot vērā arī to, ka agrāk budžeta deficīta mērķi tika koriģēti, tos palielinot.
  Turklāt papildu vispārēji izdevumu samazinājumi vidējā termiņā var izrādīties neiespējami. Fiskālo pasākumu ietekme 2014. un 2015. gadā ir plānota vidēji 0,3 % no IKP gadā, kas ir mazāk par prasīto korekciju 0,5 % apmērā no IKP tām valstīm, kuras vēl nav sasniegušas VTM. Neraugoties uz to, saskaņā ar stabilitātes programmu valsts izdevumu kāpums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, pēdējos stabilitātes programmas gados atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam. Valsts parāds joprojām būtu ievērojami mazāks par 60 % no IKP. Kaut arī Slovākija ir pieņēmusi Fiskālās padomes izveides tiesību aktu, šī padome vēl nav izveidota, un vēl nav pieņemti tiesību akti par izdevumu robežvērtībām. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Tas kopumā atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm, kaut arī pēdējās pieņemtais reālā IKP pieaugums 2012. gadā ir nedaudz lielāks. Stabilitātes programmā norādītais izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Šā mērķa sasniegšanai noteiktie starpposma pasākumi ir 2012. gada budžeta precīza izpilde un nominālā deficīta samazināšana zem 3 % no IKP 2013. gadā, kas ir Padomes noteiktais termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Tomēr iespējams, ka 2013. gadā plānoto pamatdeficīta mērķi neizdosies sasniegt. Stabilitātes programmā ietvertais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) ir mainīts no budžeta stāvokļa tuvu līdzsvaram uz strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP, kura sasniegšana nav paredzēta programmas darbības laikā. Jaunajā VTM ir pienācīgi atspoguļotas Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci (5), fiskālo pasākumu ietekme 2010.–2013. gadā ir vidēji 1,3 % no IKP gadā, kas ievērojami pārsniedz prasīto vērtību, ko ieteikusi Padome, līdz ar to atlikušie fiskālie pasākumi zināmā mērā ir atlikti uz 2013. gadu. Mērķis, kas noteikts 2013. gadam, ir pakļauts riskiem, jo paredzētie ieņēmumu pasākumi varētu nesasniegt mērķi; var rasties sarežģījumi, vienlaicīgi īstenojot visus neliela apjoma pasākumus, ņemot vērā arī to, ka agrāk budžeta deficīta mērķi tika koriģēti, tos palielinot.

Turklāt papildu vispārēji izdevumu samazinājumi vidējā termiņā var izrādīties neiespējami. Fiskālo pasākumu ietekme 2014. un 2015. gadā ir plānota vidēji 0,3 % no IKP gadā, kas ir mazāk par prasīto korekciju 0,5 % apmērā no IKP tām valstīm, kuras vēl nav sasniegušas VTM. Neraugoties uz to, saskaņā ar stabilitātes programmu valsts izdevumu kāpums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, pēdējos stabilitātes programmas gados atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam. Valsts parāds joprojām būtu ievērojami mazāks par 60 % no IKP. Kaut arī Slovākija ir pieņēmusi Fiskālās padomes izveides tiesību aktu, šī padome vēl nav izveidota, un vēl nav pieņemti tiesību akti par izdevumu robežvērtībām.

| (11) | Ņemot vērā iespēju samazināšanos turpināt uz izdevumiem balstītu konsolidāciju un vajadzību turpināt sekmēt konverģenci, izmantojot izdevumus tādās būtiskās jomās kā izglītība, inovācija un transporta infrastruktūra, būtu veicami pasākumi, kas paredz paplašināt nodokļu bāzi, ierobežot nodokļu nemaksāšanu un veicināt nodokļu saistību izpildi, neietekmējot izaugsmes izredzes īstermiņā. Ievērojamus papildu ieņēmumus varētu nodrošināt, mazinot PVN starpību, kas Slovākijā ir viena no lielākajām ES. Ieņēmumus turklāt varētu palielināt, izmantojot nodokļus, kuriem ir vismazākā negatīvā ietekme uz izaugsmi, tostarp nekustamā īpašuma un vides nodokļus. Darba ienākumu reālie nodokļi atšķiras atkarībā no nodarbinātības veida. Tas iedrošina pāriet uz elastīgāku darba organizāciju, īstermiņā un ilgtermiņā negatīvi ietekmējot publiskās finanses. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā iespēju samazināšanos turpināt uz izdevumiem balstītu konsolidāciju un vajadzību turpināt sekmēt konverģenci, izmantojot izdevumus tādās būtiskās jomās kā izglītība, inovācija un transporta infrastruktūra, būtu veicami pasākumi, kas paredz paplašināt nodokļu bāzi, ierobežot nodokļu nemaksāšanu un veicināt nodokļu saistību izpildi, neietekmējot izaugsmes izredzes īstermiņā. Ievērojamus papildu ieņēmumus varētu nodrošināt, mazinot PVN starpību, kas Slovākijā ir viena no lielākajām ES. Ieņēmumus turklāt varētu palielināt, izmantojot nodokļus, kuriem ir vismazākā negatīvā ietekme uz izaugsmi, tostarp nekustamā īpašuma un vides nodokļus. Darba ienākumu reālie nodokļi atšķiras atkarībā no nodarbinātības veida. Tas iedrošina pāriet uz elastīgāku darba organizāciju, īstermiņā un ilgtermiņā negatīvi ietekmējot publiskās finanses.

| (12) | Slovākija ir tikai daļēji pievērsusies jautājumam par tās publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, jo tā nav īstenojusi plānotās izmaiņas pensiju sistēmas paaudžu solidaritātes līmenī. Ir veikti pasākumi, lai sekmētu pilnībā finansētā pensijas līmeņa dzīvotspēju. Tomēr nestabilā tiesiskā vide, kurā līdz šim bieži izdarītas būtiskas izmaiņas, ir izraisījusi ievērojamas pielāgošanās izmaksas un radījusi neskaidrību par pilnībā finansēto pensijas līmeni. |
| --- | --- |

(12)

Slovākija ir tikai daļēji pievērsusies jautājumam par tās publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, jo tā nav īstenojusi plānotās izmaiņas pensiju sistēmas paaudžu solidaritātes līmenī. Ir veikti pasākumi, lai sekmētu pilnībā finansētā pensijas līmeņa dzīvotspēju. Tomēr nestabilā tiesiskā vide, kurā līdz šim bieži izdarītas būtiskas izmaiņas, ir izraisījusi ievērojamas pielāgošanās izmaksas un radījusi neskaidrību par pilnībā finansēto pensijas līmeni.

| (13) | Nav veikti nekādi ievērojami pasākumi, lai risinātu Slovākijas bezdarba problēmu. Joprojām nepieciešams uzlabot aktīvās darba tirgus politikas efektivitāti un valsts nodarbinātības dienesta spējas. Vajadzīgi arī pasākumi, kas palielinātu gados vecāku darba ņēmēju un sieviešu dalību darba tirgū, jo īpaši nodrošinot bērnu aprūpes iespējas. Nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās, ņemot vērā visus obligātos maksājumus, mazatalgotiem darba ņēmējiem joprojām ir salīdzinoši liels, un daļai darba meklētāju trūkst motivācijas pāriet no sociālās palīdzības uz mazatalgotu darbu. |
| --- | --- |

(13)

Nav veikti nekādi ievērojami pasākumi, lai risinātu Slovākijas bezdarba problēmu. Joprojām nepieciešams uzlabot aktīvās darba tirgus politikas efektivitāti un valsts nodarbinātības dienesta spējas. Vajadzīgi arī pasākumi, kas palielinātu gados vecāku darba ņēmēju un sieviešu dalību darba tirgū, jo īpaši nodrošinot bērnu aprūpes iespējas. Nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās, ņemot vērā visus obligātos maksājumus, mazatalgotiem darba ņēmējiem joprojām ir salīdzinoši liels, un daļai darba meklētāju trūkst motivācijas pāriet no sociālās palīdzības uz mazatalgotu darbu.

| (14) | Pasākumi, lai uzlabotu izglītības un apmācības sistēmas zemo kvalitāti, ir veikti tikai ierobežotā apjomā. Lai risinātu Slovākijas lielā jauniešu bezdarba problēmu, nekavējoties būtu jāpieņem un jāīsteno jaunatnes rīcības plāns, ņemot vērā Slovākijas un Komisijas kopīgās jauniešu bezdarba rīcības grupas darba rezultātus, tostarp būtu jāreformē gan profesionālā izglītība un apmācība, gan augstākā izglītība. Ir pieņemta atjaunināta mūžizglītības stratēģija. Tomēr nav ieviesti nekādi konkrēti stimuli, lai panāktu lielāku dalību attiecīgajās programmās. |
| --- | --- |

(14)

Pasākumi, lai uzlabotu izglītības un apmācības sistēmas zemo kvalitāti, ir veikti tikai ierobežotā apjomā. Lai risinātu Slovākijas lielā jauniešu bezdarba problēmu, nekavējoties būtu jāpieņem un jāīsteno jaunatnes rīcības plāns, ņemot vērā Slovākijas un Komisijas kopīgās jauniešu bezdarba rīcības grupas darba rezultātus, tostarp būtu jāreformē gan profesionālā izglītība un apmācība, gan augstākā izglītība. Ir pieņemta atjaunināta mūžizglītības stratēģija. Tomēr nav ieviesti nekādi konkrēti stimuli, lai panāktu lielāku dalību attiecīgajās programmās.

| (15) | Nelabvēlīgos apstākļos esošas kopienas, tostarp romi, ir lielā mērā izslēgtas no darba tirgus un vispārējās izglītības sistēmas, kas ir ievērojams neizmantots darbaspēka potenciāls Slovākijas tautsaimniecībā. Lai risinātu šo problēmu, Slovākijai būtu aktīvāk jāstrādā pie tā, lai uzlabotu nelabvēlīgos apstākļos esošo grupu izglītības rezultātus un nostiprinātu pieaugušo reintegrācijas politiku. |
| --- | --- |

(15)

Nelabvēlīgos apstākļos esošas kopienas, tostarp romi, ir lielā mērā izslēgtas no darba tirgus un vispārējās izglītības sistēmas, kas ir ievērojams neizmantots darbaspēka potenciāls Slovākijas tautsaimniecībā. Lai risinātu šo problēmu, Slovākijai būtu aktīvāk jāstrādā pie tā, lai uzlabotu nelabvēlīgos apstākļos esošo grupu izglītības rezultātus un nostiprinātu pieaugušo reintegrācijas politiku.

| (16) | Slovākija ir ievērojami uzlabojusi publiskā iepirkuma noteikumu un tiesu sistēmas pārredzamību, taču tiesvedība joprojām prasa daudz laika un līdzekļu. Tomēr valsts iestāžu vispārējā kvalitāte un spējas joprojām ir vājas. Valsts pārvaldē trūkst stratēģiskas pieejas, tajā ir liela personāla mainība un netiek pietiekami stiprinātas administratīvās spējas, tādējādi negatīvi ietekmējot politikas izstrādi, kā arī sabiedrisko pakalpojumu īstenošanu un nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(16)

Slovākija ir ievērojami uzlabojusi publiskā iepirkuma noteikumu un tiesu sistēmas pārredzamību, taču tiesvedība joprojām prasa daudz laika un līdzekļu. Tomēr valsts iestāžu vispārējā kvalitāte un spējas joprojām ir vājas. Valsts pārvaldē trūkst stratēģiskas pieejas, tajā ir liela personāla mainība un netiek pietiekami stiprinātas administratīvās spējas, tādējādi negatīvi ietekmējot politikas izstrādi, kā arī sabiedrisko pakalpojumu īstenošanu un nodrošināšanu.

| (17) | Slovākija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējas sekmēšanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(17)

Slovākija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējas sekmēšanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos.

| (18) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Slovākijas ekonomikas politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Tā ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Slovākijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1. līdz 7. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(18)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Slovākijas ekonomikas politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Tā ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Slovākijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1. līdz 7. ieteikumā turpmāk.

| (19) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā turpmāk, |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā turpmāk,

AR ŠO IESAKA Slovākijai laikposmā no 2012. gada līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Veikt papildu pasākumus 2012. gadā un konkretizēt vajadzīgos pasākumus 2013. gadam, lai ilgtspējīgā veidā novērstu pārmērīgo budžeta deficītu un nodrošinātu strukturālo korekciju centienus, kas norādīti Padomes ieteikumos saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Mērķtiecīgi samazināt izdevumus, tomēr neskarot tos izdevumus, kas veicina izaugsmi, un aktīvāk strādāt pie publisko izdevumu efektivitātes uzlabošanas. Pēc tam nodrošināt piemērotas strukturālās korekcijas, lai panāktu pietiekamu virzību uz VTM un tostarp izpildītu izdevumu kritēriju. Paātrināt darbu pie Fiskālās padomes izveides un pieņemt noteikumus par izdevumu robežvērtībām. |
| --- | --- |

1.

Veikt papildu pasākumus 2012. gadā un konkretizēt vajadzīgos pasākumus 2013. gadam, lai ilgtspējīgā veidā novērstu pārmērīgo budžeta deficītu un nodrošinātu strukturālo korekciju centienus, kas norādīti Padomes ieteikumos saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Mērķtiecīgi samazināt izdevumus, tomēr neskarot tos izdevumus, kas veicina izaugsmi, un aktīvāk strādāt pie publisko izdevumu efektivitātes uzlabošanas. Pēc tam nodrošināt piemērotas strukturālās korekcijas, lai panāktu pietiekamu virzību uz VTM un tostarp izpildītu izdevumu kritēriju. Paātrināt darbu pie Fiskālās padomes izveides un pieņemt noteikumus par izdevumu robežvērtībām.

| 2. | Paaugstināt nodokļu saistību izpildes līmeni, jo īpaši efektīvāk iekasējot PVN; mazināt starp dažādiem nodarbinātības veidiem darbaspēkam piemērojamo nodokļu kropļojumus, tostarp ierobežojot nodokļu atskaitījumus; nekustamā īpašuma nodokļus piesaistīt īpašumu tirgus vērtībai; plašāk izmantot vides nodokļus. |
| --- | --- |

2.

Paaugstināt nodokļu saistību izpildes līmeni, jo īpaši efektīvāk iekasējot PVN; mazināt starp dažādiem nodarbinātības veidiem darbaspēkam piemērojamo nodokļu kropļojumus, tostarp ierobežojot nodokļu atskaitījumus; nekustamā īpašuma nodokļus piesaistīt īpašumu tirgus vērtībai; plašāk izmantot vides nodokļus.

| 3. | Turpināt pielāgojumus pensiju paaudžu solidaritātes līmenī, galvenokārt mainot indeksācijas mehānismu, ieviešot tiešu saikni starp likumā noteikto pensionēšanās vecumu un paredzamo mūža ilgumu un pensiju aprēķina formulā iestrādājot ilgtspējības faktoru, kas atspoguļo demogrāfiskās pārmaiņas. Nodrošināt arī pilnībā finansētā līmeņa stabilitāti un dzīvotspēju. |
| --- | --- |

3.

Turpināt pielāgojumus pensiju paaudžu solidaritātes līmenī, galvenokārt mainot indeksācijas mehānismu, ieviešot tiešu saikni starp likumā noteikto pensionēšanās vecumu un paredzamo mūža ilgumu un pensiju aprēķina formulā iestrādājot ilgtspējības faktoru, kas atspoguļo demogrāfiskās pārmaiņas. Nodrošināt arī pilnībā finansētā līmeņa stabilitāti un dzīvotspēju.

| 4. | Stiprināt valsts nodarbinātības dienestu administratīvās spējas ar mērķi uzlabot aktīvās darba tirgus politikas mērķtiecību, izstrādi un novērtēšanu, lai nodrošinātu individuāli pielāgotus darbā iekārtošanas pakalpojumus jauniešiem, ilgstoši bez darba palikušajiem, gados vecākiem darba ņēmējiem un sievietēm. Nodrošināt bērnu aprūpes iespējas. Attiecībā uz mazatalgotiem darba ņēmējiem samazināt nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās un pielāgot pabalstu sistēmu. |
| --- | --- |

4.

Stiprināt valsts nodarbinātības dienestu administratīvās spējas ar mērķi uzlabot aktīvās darba tirgus politikas mērķtiecību, izstrādi un novērtēšanu, lai nodrošinātu individuāli pielāgotus darbā iekārtošanas pakalpojumus jauniešiem, ilgstoši bez darba palikušajiem, gados vecākiem darba ņēmējiem un sievietēm. Nodrošināt bērnu aprūpes iespējas. Attiecībā uz mazatalgotiem darba ņēmējiem samazināt nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās un pielāgot pabalstu sistēmu.

| 5. | Pieņemt un īstenot jaunatnes rīcības plānu ar īpašu uzsvaru uz izglītības un profesionālās apmācības kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām, tostarp ieviešot mācekļu programmu. Uzlabot augstākās izglītības kvalitāti, stiprinot kvalitātes nodrošināšanu un koncentrēšanos uz rezultātiem. |
| --- | --- |

5.

Pieņemt un īstenot jaunatnes rīcības plānu ar īpašu uzsvaru uz izglītības un profesionālās apmācības kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām, tostarp ieviešot mācekļu programmu. Uzlabot augstākās izglītības kvalitāti, stiprinot kvalitātes nodrošināšanu un koncentrēšanos uz rezultātiem.

| 6. | Veikt aktīvus pasākumus, lai neaizsargātām iedzīvotāju grupām, tostarp romiem, uzlabotu skolas un pirmsskolas izglītības pieejamību un kvalitāti. Nodrošināt pieaugušo reintegrāciju darba tirgū, īstenojot aktivizēšanas pasākumus, piedāvājot mērķtiecīgus darbā iekārtošanas pakalpojumus, otrās iespējas izglītību un īsā cikla profesionālo apmācību. |
| --- | --- |

6.

Veikt aktīvus pasākumus, lai neaizsargātām iedzīvotāju grupām, tostarp romiem, uzlabotu skolas un pirmsskolas izglītības pieejamību un kvalitāti. Nodrošināt pieaugušo reintegrāciju darba tirgū, īstenojot aktivizēšanas pasākumus, piedāvājot mērķtiecīgus darbā iekārtošanas pakalpojumus, otrās iespējas izglītību un īsā cikla profesionālo apmācību.

| 7. | Uzlabot valsts pārvaldes kvalitāti, tostarp pilnveidojot cilvēkresursu pārvaldību un stiprinot analītiskās spējas. Turpināt samazināt tiesvedības ilgumu un nostiprināt Publiskā iepirkuma biroja kā neatkarīgas struktūras lomu. |
| --- | --- |

7.

Uzlabot valsts pārvaldes kvalitāti, tostarp pilnveidojot cilvēkresursu pārvaldību un stiprinot analītiskās spējas. Turpināt samazināt tiesvedības ilgumu un nostiprināt Publiskā iepirkuma biroja kā neatkarīgas struktūras lomu.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 272, 15.9.2011., 1. lpp.

3

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/77 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/77

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Slovēnijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/23

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Slovēnijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Slovēnijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Slovēnijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Slovēnijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Slovēniju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Slovēniju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (9) | Slovēnija 2012. gada 26. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada 13. aprīlī – valsts reformu programmu 2012. gadam. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātajā pārskatā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu ir izvērtējusi arī to, vai Slovēniju ir skārusi makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Slovēnijā ir iekšējā nelīdzsvarotība, kas jo īpaši ietekmē korporatīvā sektora bilances un banku stabilitāti. Šī iekšējā nelīdzsvarotība un jebkura iespējamā ārējā nelīdzsvarotība būtu cieši jāuzrauga un jāatspoguļo ekonomikas politikas apsvērumos, lai tādējādi samazinātu iespējamo negatīvo ietekmi uz ekonomikas darbību. Lielākās bankas rekapitalizācija un pārdošana un cieša apņemšanās novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2013. gada termiņam ir divi būtiski un lietderīgi elementi šobrīd apsvērtajos iespējamajos risinājumos. Pārmērīgas nelīdzsvarotības apdraudējumu var samazināt ar ātru un pilnīgu īstenošanu šajās jomās. |
| --- | --- |

(9)

Slovēnija 2012. gada 26. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada 13. aprīlī – valsts reformu programmu 2012. gadam. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātajā pārskatā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu ir izvērtējusi arī to, vai Slovēniju ir skārusi makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Slovēnijā ir iekšējā nelīdzsvarotība, kas jo īpaši ietekmē korporatīvā sektora bilances un banku stabilitāti. Šī iekšējā nelīdzsvarotība un jebkura iespējamā ārējā nelīdzsvarotība būtu cieši jāuzrauga un jāatspoguļo ekonomikas politikas apsvērumos, lai tādējādi samazinātu iespējamo negatīvo ietekmi uz ekonomikas darbību. Lielākās bankas rekapitalizācija un pārdošana un cieša apņemšanās novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2013. gada termiņam ir divi būtiski un lietderīgi elementi šobrīd apsvērtajos iespējamajos risinājumos. Pārmērīgas nelīdzsvarotības apdraudējumu var samazināt ar ātru un pilnīgu īstenošanu šajās jomās.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm ir optimistisks. Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir panākt, lai vispārējās valdības budžeta deficīts būtu mazāks par 3 % no IKP 2013. gadā, kas ir Padomes noteiktais termiņš, un pēc tam turpināt samazināt budžeta deficītu, lai tādējādi līdz 2015. gadam sasniegtu Slovēnijas vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM). VTM ir definēts kā līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, kas kopš iepriekšējās stabilitātes programmas nav mainījies, taču to nevar uzskatīt par piemērotu saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, jo, balstoties uz pašreizējo politiku un prognozēm, tas nenodrošina pietiekami ātru progresu attiecībā uz ilgtspējību ilgtermiņā.
  Pastāv risks, ka budžeta deficīta rādītāji varētu būt sliktāki par plānotajiem, jo i) īpaši 2014.–2015. gada laikposmam paredzētie pasākumi nav pietiekami konkrēti; ii) primārie kārtējie izdevumi ir bijuši pārsniegti jau iepriekš; iii) ieņēmumi ir mazāki, ņemot vērā salīdzinoši optimistisko makroekonomisko scenāriju un neskaidrību par nesen pieņemto nodokļu pasākumu ietekmi; un iv) iespējamas papildu kapitāla atbalsta darbības un garantiju izmantošana. Balstoties uz (pārrēķinātu) strukturālo bilanci (5), vidējie gada fiskālie pasākumi 2010.–2013. gadā ir plānoti gandrīz 1 % apmērā no IKP, kas ir nedaudz virs Padomes ieteiktā rādītāja. Tomēr saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm 2013. gadā būs jāveic papildu pasākumi, lai visā korekcijas laikposmā ievērotu šo ieteikumu. Pēc plānotās pārmērīga budžeta deficīta novēršanas ikgadējais progress attiecībā uz VTM sasniegšanu saskaņā ar Stabilitātes programmu atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam 0,5 % rādītājam 2015. gadā, bet 2014. gadā ir zem šā rādītāja, savukārt valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu rādītājam abos gados, līdz ar to Stabilitātes programma kopumā paredz atbilstošu pielāgošanas stratēģiju VTM sasniegšanai. Ņemot vērā iepriekšminētos riskus, progress saistībā ar VTM sasniegšanu abos gados varētu būt lēnāks, nekā nepieciešams.
  Ir paredzēts, ka vispārējās valdības kopējais parāds, kas 2011. gadā bija aptuveni 48 % no IKP, līdz 2013. gadam būs visaugstākais, proti, 53 % (tādējādi joprojām esot zem atsauces vērtības, t. i., 60 % no IKP), pirms tas līdz programmas beigām nedaudz samazināsies. Parāds var palielināties, jo iespējams lielāks budžeta deficīts, nekā iepriekš minēts, un lielākas krājumu plūsmas korekcijas. Slovēnijas vidēja termiņa budžeta plāns un noteikums par izdevumiem joprojām nav pietiekami saistoši un nepietiekamā mērā koncentrējas uz to, lai sasniegtu VTM un nodrošinātu ilgtspējību ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm ir optimistisks. Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir panākt, lai vispārējās valdības budžeta deficīts būtu mazāks par 3 % no IKP 2013. gadā, kas ir Padomes noteiktais termiņš, un pēc tam turpināt samazināt budžeta deficītu, lai tādējādi līdz 2015. gadam sasniegtu Slovēnijas vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM). VTM ir definēts kā līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, kas kopš iepriekšējās stabilitātes programmas nav mainījies, taču to nevar uzskatīt par piemērotu saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, jo, balstoties uz pašreizējo politiku un prognozēm, tas nenodrošina pietiekami ātru progresu attiecībā uz ilgtspējību ilgtermiņā.

Pastāv risks, ka budžeta deficīta rādītāji varētu būt sliktāki par plānotajiem, jo i) īpaši 2014.–2015. gada laikposmam paredzētie pasākumi nav pietiekami konkrēti; ii) primārie kārtējie izdevumi ir bijuši pārsniegti jau iepriekš; iii) ieņēmumi ir mazāki, ņemot vērā salīdzinoši optimistisko makroekonomisko scenāriju un neskaidrību par nesen pieņemto nodokļu pasākumu ietekmi; un iv) iespējamas papildu kapitāla atbalsta darbības un garantiju izmantošana. Balstoties uz (pārrēķinātu) strukturālo bilanci (5), vidējie gada fiskālie pasākumi 2010.–2013. gadā ir plānoti gandrīz 1 % apmērā no IKP, kas ir nedaudz virs Padomes ieteiktā rādītāja. Tomēr saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm 2013. gadā būs jāveic papildu pasākumi, lai visā korekcijas laikposmā ievērotu šo ieteikumu. Pēc plānotās pārmērīga budžeta deficīta novēršanas ikgadējais progress attiecībā uz VTM sasniegšanu saskaņā ar Stabilitātes programmu atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam 0,5 % rādītājam 2015. gadā, bet 2014. gadā ir zem šā rādītāja, savukārt valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu rādītājam abos gados, līdz ar to Stabilitātes programma kopumā paredz atbilstošu pielāgošanas stratēģiju VTM sasniegšanai. Ņemot vērā iepriekšminētos riskus, progress saistībā ar VTM sasniegšanu abos gados varētu būt lēnāks, nekā nepieciešams.

Ir paredzēts, ka vispārējās valdības kopējais parāds, kas 2011. gadā bija aptuveni 48 % no IKP, līdz 2013. gadam būs visaugstākais, proti, 53 % (tādējādi joprojām esot zem atsauces vērtības, t. i., 60 % no IKP), pirms tas līdz programmas beigām nedaudz samazināsies. Parāds var palielināties, jo iespējams lielāks budžeta deficīts, nekā iepriekš minēts, un lielākas krājumu plūsmas korekcijas. Slovēnijas vidēja termiņa budžeta plāns un noteikums par izdevumiem joprojām nav pietiekami saistoši un nepietiekamā mērā koncentrējas uz to, lai sasniegtu VTM un nodrošinātu ilgtspējību ilgtermiņā.

| (11) | Valdība līdz šim nav spējusi veikt nekādas sistēmiskas izmaiņas pensiju sistēmā, ņemot vērā 12 mēnešu moratoriju attiecībā uz tiesību aktiem pēc tam, kad 2011. gada jūnija referendumā tika noraidīta iepriekšējā pensiju reforma. Taču 2011. gada decembrī un 2012. gada maijā īstermiņa pasākumi izmaksu samazināšanai tika pagarināti un stiprināti. Lai arī šie robu aizpildīšanas pasākumi īstermiņā ir būtiski un dod labumu, ir skaidrs, ka ar tiem nepietiek, lai risinātu ilgtermiņa problēmas. Valdība paredz līdz 2013. gada beigām īstenot jaunu pensiju reformu, kas būtu balstīta uz daudzpīlāru sistēmu un faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanu. Lai arī nav sniegta nekāda sīkāka informācija, šie plāni ambīciju ziņā šķiet pieticīgi. Ņemot vērā problēmas apmēru, ir vajadzīga visaptveroša reforma, kas risinātu šādus jautājumus: zems likumā noteiktais pensionēšanās vecums, atšķirības likumā noteiktajā pensionēšanās vecumā vīriešiem un sievietēm, plašas priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas un izdevīgi indeksācijas noteikumi pensijām. Līdz šim nav īstenoti nekādi konkrēti pasākumi, lai palielinātu gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeni, lai arī pamatnostādnes aktīvas darba tirgus politikas pasākumu īstenošanai 2012.–2015. gadā un 2012. gada plāns aktīvas nodarbinātības politikas pasākumu īstenošanai gados vecākus bezdarbniekus uzskata par īpašu mērķa grupu. |
| --- | --- |

(11)

Valdība līdz šim nav spējusi veikt nekādas sistēmiskas izmaiņas pensiju sistēmā, ņemot vērā 12 mēnešu moratoriju attiecībā uz tiesību aktiem pēc tam, kad 2011. gada jūnija referendumā tika noraidīta iepriekšējā pensiju reforma. Taču 2011. gada decembrī un 2012. gada maijā īstermiņa pasākumi izmaksu samazināšanai tika pagarināti un stiprināti. Lai arī šie robu aizpildīšanas pasākumi īstermiņā ir būtiski un dod labumu, ir skaidrs, ka ar tiem nepietiek, lai risinātu ilgtermiņa problēmas. Valdība paredz līdz 2013. gada beigām īstenot jaunu pensiju reformu, kas būtu balstīta uz daudzpīlāru sistēmu un faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanu. Lai arī nav sniegta nekāda sīkāka informācija, šie plāni ambīciju ziņā šķiet pieticīgi. Ņemot vērā problēmas apmēru, ir vajadzīga visaptveroša reforma, kas risinātu šādus jautājumus: zems likumā noteiktais pensionēšanās vecums, atšķirības likumā noteiktajā pensionēšanās vecumā vīriešiem un sievietēm, plašas priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas un izdevīgi indeksācijas noteikumi pensijām. Līdz šim nav īstenoti nekādi konkrēti pasākumi, lai palielinātu gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeni, lai arī pamatnostādnes aktīvas darba tirgus politikas pasākumu īstenošanai 2012.–2015. gadā un 2012. gada plāns aktīvas nodarbinātības politikas pasākumu īstenošanai gados vecākus bezdarbniekus uzskata par īpašu mērķa grupu.

| (12) | Situācija Slovēnijas banku nozarē tagad šķiet pat vēl sarežģītāka nekā 2011. gada izvērtējuma laikā. Nozares kopējie zaudējumi 2011. gadā bija ievērojami, un, raugoties uz priekšu, ekonomikas izaugsmes tempa samazināšanās radīs turpmākus aizdevumu zaudējumus, jo aizvien vairāk uzņēmumiem ir grūtības nodrošināt parādu apkalpošanu. Līdz šim ieviestie vai paziņotie pasākumi nav pietiekami, ņemot vērā problēmas apmēru. Par lielākās bankas (NLB) steidzamo otro rekapitalizāciju joprojām tiek risinātas sarunas ar privātiem un starptautiskiem ieguldītājiem. Jaunā valdība ir paudusi savu nolūku lielākajās bankās samazināt savu akciju paketi līdz bloķējošam mazākumam. Ir nepieciešams noskaidrot saistību starp šiem ilgtermiņa pasākumiem un tūlītējo un steidzamo vajadzību pēc jauna kapitāla gadījumos, ja valstij kā lielākajam īpašniekam nepārprotami ir galīgā atbildība. Skaidra privatizācijas stratēģija, ko atbalsta ar laicīgiem kapitāla ieguldījumiem zaudējumu segšanai, labas pārvaldības nodrošināšana un profesionāla un politiski neitrāla pārvaldība šo politiku un šo banku iespējamo pārdošanu padarītu ticamāku. |
| --- | --- |

(12)

Situācija Slovēnijas banku nozarē tagad šķiet pat vēl sarežģītāka nekā 2011. gada izvērtējuma laikā. Nozares kopējie zaudējumi 2011. gadā bija ievērojami, un, raugoties uz priekšu, ekonomikas izaugsmes tempa samazināšanās radīs turpmākus aizdevumu zaudējumus, jo aizvien vairāk uzņēmumiem ir grūtības nodrošināt parādu apkalpošanu. Līdz šim ieviestie vai paziņotie pasākumi nav pietiekami, ņemot vērā problēmas apmēru. Par lielākās bankas (NLB) steidzamo otro rekapitalizāciju joprojām tiek risinātas sarunas ar privātiem un starptautiskiem ieguldītājiem. Jaunā valdība ir paudusi savu nolūku lielākajās bankās samazināt savu akciju paketi līdz bloķējošam mazākumam. Ir nepieciešams noskaidrot saistību starp šiem ilgtermiņa pasākumiem un tūlītējo un steidzamo vajadzību pēc jauna kapitāla gadījumos, ja valstij kā lielākajam īpašniekam nepārprotami ir galīgā atbildība. Skaidra privatizācijas stratēģija, ko atbalsta ar laicīgiem kapitāla ieguldījumiem zaudējumu segšanai, labas pārvaldības nodrošināšana un profesionāla un politiski neitrāla pārvaldība šo politiku un šo banku iespējamo pārdošanu padarītu ticamāku.

| (13) | Pagājušajā gadā netika iesniegti nekādi konkrēti priekšlikumi atšķirību samazināšanai starp aizsardzību, kāda tiek piešķirta pastāvīgajiem darba ņēmējiem salīdzinājumā ar pagaidu darba ņēmējiem. 2011. gadā tika sāktas sarunas ar sociālajiem partneriem par Likumu par darba attiecībām, taču netika panākta ne vienošanās, ne arī pieņemti grozījumi. Valsts reformu programmā norādīti daži pasākumi, kam jāpalielina elastdrošība un jārisina segmentācijas jautājums, taču nav norādīts grafiks to pieņemšanai. Ar nesen pieņemto Likumu par publisko finanšu līdzsvarošanu tiek ieviesta ievērojami augstāka maksa (koncesijas maksas) par “studentu darbu”, lai samazinātu šā statusa pievilcību darba tirgū, taču šobrīd nav paredzēti nekādi papildu pasākumi. |
| --- | --- |

(13)

Pagājušajā gadā netika iesniegti nekādi konkrēti priekšlikumi atšķirību samazināšanai starp aizsardzību, kāda tiek piešķirta pastāvīgajiem darba ņēmējiem salīdzinājumā ar pagaidu darba ņēmējiem. 2011. gadā tika sāktas sarunas ar sociālajiem partneriem par Likumu par darba attiecībām, taču netika panākta ne vienošanās, ne arī pieņemti grozījumi. Valsts reformu programmā norādīti daži pasākumi, kam jāpalielina elastdrošība un jārisina segmentācijas jautājums, taču nav norādīts grafiks to pieņemšanai. Ar nesen pieņemto Likumu par publisko finanšu līdzsvarošanu tiek ieviesta ievērojami augstāka maksa (koncesijas maksas) par “studentu darbu”, lai samazinātu šā statusa pievilcību darba tirgū, taču šobrīd nav paredzēti nekādi papildu pasākumi.

| (14) | Izglītības un apmācības sistēmas atbilstība darba tirgus vajadzībām joprojām ir nepietiekama, lai arī visā izglītības ciklā šobrīd tiek ievesti profesionālās orientācijas pakalpojumi un tiek īstenoti pasākumi, lai sniegtu informāciju par karjeras perspektīvām. Nav veikti nekādi konkrēti pasākumi, lai izveidotu sistēmu, kas spētu prognozēt darba tirgus pieprasījumu nākotnē. Daži Eiropas Sociālā fonda līdzfinansētie projekti tika sākti nolūkā sekmēt profesijas, pēc kurām darba tirgū ir liels pieprasījums. Šie pasākumi ir būtiski, bet kopumā tie nav pietiekami šīs problēmas risinājumam. Slovēnijas valsts nodarbinātības dienesta vispārējās efektivitātes ārējo ekspertu novērtējums nav pieejams izvērtējumam. |
| --- | --- |

(14)

Izglītības un apmācības sistēmas atbilstība darba tirgus vajadzībām joprojām ir nepietiekama, lai arī visā izglītības ciklā šobrīd tiek ievesti profesionālās orientācijas pakalpojumi un tiek īstenoti pasākumi, lai sniegtu informāciju par karjeras perspektīvām. Nav veikti nekādi konkrēti pasākumi, lai izveidotu sistēmu, kas spētu prognozēt darba tirgus pieprasījumu nākotnē. Daži Eiropas Sociālā fonda līdzfinansētie projekti tika sākti nolūkā sekmēt profesijas, pēc kurām darba tirgū ir liels pieprasījums. Šie pasākumi ir būtiski, bet kopumā tie nav pietiekami šīs problēmas risinājumam. Slovēnijas valsts nodarbinātības dienesta vispārējās efektivitātes ārējo ekspertu novērtējums nav pieejams izvērtējumam.

| (15) | Lai arī 2011. gada aprīlī tiesību aktos tika veiktas izmaiņas, lai Konkurences aizsardzības biroju (KAB) ar 2012. gada 1. janvāri pārveidotu par neatkarīgu aģentūru, KAB vēl nav neatkarīga struktūra, jo vispirms ir jāizpilda vairāki procesuālie nosacījumi. Turklāt KAB resursi 2011. gadā tika samazināti. Šāda notikumu attīstība ietekmē tā spēju veikt vairāk īstenošanas pasākumu un ar savu iestāžu īpatsvaru stiprināt konkurenci sekmējošu reformu. Tikko ir pabeigts pētījums par profesiju deregulāciju, taču konkrēta politiskā rīcība šajā nozarē joprojām ir neskaidra. Vispārīgi runājot, daži tiesiskā regulējuma aspekti pakalpojumu sniedzēju uzņēmējdarbības veikšanai var radīt problēmas attiecībā uz saderību ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (6). Vispārējo uzņēmējdarbības vidi raksturo trūkumi, kas attur vietējos un ārvalstu ieguldītājus un kavē banku bilanču ātru uzlabošanu, piemēram, valsts tieša un netieša iesaistīšanās ekonomikā un parādniekiem labvēlīgas un dažreiz problemātiskas maksātnespējas procedūras. Visbeidzot, tā kā Slovēnija kļūst par aizvien būtiskāku elektroenerģijas plūsmu tranzīta valsti, valsts pārvades tīkls sāk kļūt par problemātisko posmu. |
| --- | --- |

(15)

Lai arī 2011. gada aprīlī tiesību aktos tika veiktas izmaiņas, lai Konkurences aizsardzības biroju (KAB) ar 2012. gada 1. janvāri pārveidotu par neatkarīgu aģentūru, KAB vēl nav neatkarīga struktūra, jo vispirms ir jāizpilda vairāki procesuālie nosacījumi. Turklāt KAB resursi 2011. gadā tika samazināti. Šāda notikumu attīstība ietekmē tā spēju veikt vairāk īstenošanas pasākumu un ar savu iestāžu īpatsvaru stiprināt konkurenci sekmējošu reformu. Tikko ir pabeigts pētījums par profesiju deregulāciju, taču konkrēta politiskā rīcība šajā nozarē joprojām ir neskaidra. Vispārīgi runājot, daži tiesiskā regulējuma aspekti pakalpojumu sniedzēju uzņēmējdarbības veikšanai var radīt problēmas attiecībā uz saderību ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (6). Vispārējo uzņēmējdarbības vidi raksturo trūkumi, kas attur vietējos un ārvalstu ieguldītājus un kavē banku bilanču ātru uzlabošanu, piemēram, valsts tieša un netieša iesaistīšanās ekonomikā un parādniekiem labvēlīgas un dažreiz problemātiskas maksātnespējas procedūras. Visbeidzot, tā kā Slovēnija kļūst par aizvien būtiskāku elektroenerģijas plūsmu tranzīta valsti, valsts pārvades tīkls sāk kļūt par problemātisko posmu.

| (16) | Pēc tam, kad minimālā alga 2010. gada martā tika ievērojami palielināta, 2011. gadā procentuāli no vidējās algas tā bija augstākā Eiropas Savienībā, lai arī minimālā alga ir tikai nedaudz zem nabadzības sliekšņa. Saistībā ar indeksāciju turpmākajos divos gados nominālais pieaugums bija vēl 4 %. Šie notikumi samazina darbietilpīgu nozaru konkurētspēju un palielina strukturālo bezdarbu. |
| --- | --- |

(16)

Pēc tam, kad minimālā alga 2010. gada martā tika ievērojami palielināta, 2011. gadā procentuāli no vidējās algas tā bija augstākā Eiropas Savienībā, lai arī minimālā alga ir tikai nedaudz zem nabadzības sliekšņa. Saistībā ar indeksāciju turpmākajos divos gados nominālais pieaugums bija vēl 4 %. Šie notikumi samazina darbietilpīgu nozaru konkurētspēju un palielina strukturālo bezdarbu.

| (17) | Slovēnija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības veicināšanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(17)

Slovēnija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības veicināšanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos.

| (18) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Slovēnijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un ir iesniegusi padziļinātu pārskatu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Slovēnijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Tās ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 7. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(18)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Slovēnijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un ir iesniegusi padziļinātu pārskatu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Slovēnijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Tās ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 7. ieteikumā turpmāk.

| (19) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir īpaši atspoguļots turpmāk izklāstītajā 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir īpaši atspoguļots turpmāk izklāstītajā 1. ieteikumā.

| (20) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti 3., 6. un 7. ieteikumā turpmāk, |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti 3., 6. un 7. ieteikumā turpmāk,

AR ŠO IESAKA Slovēnijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Īstenot 2012. gada budžetu un stiprināt budžeta stratēģiju 2013. gadam ar pietiekami precizētiem strukturāliem pasākumiem, būt gatavai veikt papildu pasākumus, lai līdz 2013. gadam nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu ilgtspējīgā veidā un saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru īstenotu Padomes ieteikumos noteiktos strukturālās korekcijas pasākumus. Pēc tam nodrošināt piemērotu strukturālās korekcijas pasākumu, lai īstenotu pietiekamu progresu attiecībā uz budžeta stāvokļa VTM, tostarp izdevumu kritērija sasniegšanu. Stiprināt vidēja termiņa budžeta struktūru, tostarp noteikumu par izdevumiem, to padarot saistošāku un pārredzamāku. |
| --- | --- |

1.

Īstenot 2012. gada budžetu un stiprināt budžeta stratēģiju 2013. gadam ar pietiekami precizētiem strukturāliem pasākumiem, būt gatavai veikt papildu pasākumus, lai līdz 2013. gadam nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu ilgtspējīgā veidā un saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru īstenotu Padomes ieteikumos noteiktos strukturālās korekcijas pasākumus. Pēc tam nodrošināt piemērotu strukturālās korekcijas pasākumu, lai īstenotu pietiekamu progresu attiecībā uz budžeta stāvokļa VTM, tostarp izdevumu kritērija sasniegšanu. Stiprināt vidēja termiņa budžeta struktūru, tostarp noteikumu par izdevumiem, to padarot saistošāku un pārredzamāku.

| 2. | Veikt steidzamus pasākumus ar mērķi nodrošināt pensiju sistēmas ilgtspējību ilgtermiņā, vienlaikus saglabājot pienācīgas pensijas, i) vienādojot likumā noteikto pensionēšanās vecumu vīriešiem un sievietēm; ii) nodrošinot faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanu, tostarp sasaistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar dzīves ilguma pieaugumu; iii) samazinot priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas; un iv) pārskatot pensiju indeksācijas sistēmu. Palielināt gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeni, turpinot pilnveidot aktīva darba tirgus politiku un mūžizglītības pasākumus. |
| --- | --- |

2.

Veikt steidzamus pasākumus ar mērķi nodrošināt pensiju sistēmas ilgtspējību ilgtermiņā, vienlaikus saglabājot pienācīgas pensijas, i) vienādojot likumā noteikto pensionēšanās vecumu vīriešiem un sievietēm; ii) nodrošinot faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanu, tostarp sasaistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar dzīves ilguma pieaugumu; iii) samazinot priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas; un iv) pārskatot pensiju indeksācijas sistēmu. Palielināt gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeni, turpinot pilnveidot aktīva darba tirgus politiku un mūžizglītības pasākumus.

| 3. | Veikt vajadzīgos pasākumus, lai veidotu pietiekamas kapitāla rezerves banku nozarē un sekmētu bilanču uzlabošanu tā, lai varētu atsākt ienesīgu darbību atbilstīgu kreditēšanu. Saņemt pilntiesīgu trešo personu apstiprinājumu par sistēmiski svarīgu banku aizdevumu zaudējumu aplēsēm, pamatojoties uz stresa testiem. |
| --- | --- |

3.

Veikt vajadzīgos pasākumus, lai veidotu pietiekamas kapitāla rezerves banku nozarē un sekmētu bilanču uzlabošanu tā, lai varētu atsākt ienesīgu darbību atbilstīgu kreditēšanu. Saņemt pilntiesīgu trešo personu apstiprinājumu par sistēmiski svarīgu banku aizdevumu zaudējumu aplēsēm, pamatojoties uz stresa testiem.

| 4. | Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valstī pieņemto praksi pielāgot nodarbinātības aizsardzību reglamentējošos tiesību aktus, kas attiecas uz pastāvīgajiem līgumiem, lai samazinātu darba tirgus segmentāciju. Turpināt risināt jautājumu par paralēlo darba tirgu, ko rada studentu darbs. |
| --- | --- |

4.

Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valstī pieņemto praksi pielāgot nodarbinātības aizsardzību reglamentējošos tiesību aktus, kas attiecas uz pastāvīgajiem līgumiem, lai samazinātu darba tirgus segmentāciju. Turpināt risināt jautājumu par paralēlo darba tirgu, ko rada studentu darbs.

| 5. | Uzlabot prasmju, jo īpaši mazkvalificētu darba ņēmēju un augstskolu absolventu, pielāgošanu darba tirgus pieprasījumam un turpināt profesionālās izglītības un apmācības reformas. |
| --- | --- |

5.

Uzlabot prasmju, jo īpaši mazkvalificētu darba ņēmēju un augstskolu absolventu, pielāgošanu darba tirgus pieprasījumam un turpināt profesionālās izglītības un apmācības reformas.

| 6. | Veikt turpmākus pasākumus tirgus atvēršanas stiprināšanai un profesionālo pakalpojumu reorganizācijas paātrināšanai. Uzlabot uzņēmējdarbības vidi, i) īstenojot Konkurences aizsardzības biroja reformu; ii) izveidojot satvaru valstij piederošiem uzņēmumiem, ar ko tiek nodrošināta tieša pārvalde un augsti uzņēmumu pārvaldības standarti; un iii) uzlabojot bankrota procedūras, jo īpaši attiecībā uz to termiņiem un efektivitāti. |
| --- | --- |

6.

Veikt turpmākus pasākumus tirgus atvēršanas stiprināšanai un profesionālo pakalpojumu reorganizācijas paātrināšanai. Uzlabot uzņēmējdarbības vidi, i) īstenojot Konkurences aizsardzības biroja reformu; ii) izveidojot satvaru valstij piederošiem uzņēmumiem, ar ko tiek nodrošināta tieša pārvalde un augsti uzņēmumu pārvaldības standarti; un iii) uzlabojot bankrota procedūras, jo īpaši attiecībā uz to termiņiem un efektivitāti.

| 7. | Pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valstī pieņemto praksi nodrošināt, ka algu pieaugums, tostarp minimālās algas pielāgojums, sekmē konkurētspēju un darba vietu radīšanu. |
| --- | --- |

7.

Pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valstī pieņemto praksi nodrošināt, ka algu pieaugums, tostarp minimālās algas pielāgojums, sekmē konkurētspēju un darba vietu radīšanu.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

3

(4)  OV C 217, 23.7.2011., 1. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/81

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Spānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/24

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Spānijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Spānijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Spānijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Spānijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānismu ziņojumu, kurā tā noteica Spāniju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānismu ziņojumu, kurā tā noteica Spāniju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes veicināšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, ekonomikā atjaunot normālus kreditēšanas nosacījumus, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes veicināšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, ekonomikā atjaunot normālus kreditēšanas nosacījumus, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā aicināja paktā “Euro plus” iesaistītās dalībvalstis programmās iekļaut papildu saistības, koncentrējoties uz dažām svarīgākajām reformām, kas tiek īstenotas noteiktajā laikā un sniedz izmērāmus rezultātus, lai sasniegtu pakta mērķus. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā aicināja paktā “Euro plus” iesaistītās dalībvalstis programmās iekļaut papildu saistības, koncentrējoties uz dažām svarīgākajām reformām, kas tiek īstenotas noteiktajā laikā un sniedz izmērāmus rezultātus, lai sasniegtu pakta mērķus.

| (9) | Spānija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz 2012.–2015. gadu, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātajā pārskatā, ko sagatavo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, izvērtēja, vai Spāniju skar makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Spānijā pastāv nelīdzsvarotība, kas gan nav pārmērīga, taču ir bez kavēšanās jānovērš. |
| --- | --- |

(9)

Spānija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz 2012.–2015. gadu, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātajā pārskatā, ko sagatavo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, izvērtēja, vai Spāniju skar makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Spānijā pastāv nelīdzsvarotība, kas gan nav pārmērīga, taču ir bez kavēšanās jānovērš.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir lielā mērā ticams attiecībā uz 2012. gadu un optimistisks attiecībā uz turpmāku laikposmu. Saskaņā ar Komisijas dienestu aplēsēm 2012. gada pavasara prognozē IKP pieaugums būs – 1,8 % 2012. gadā un – 0,3 % 2013. gadā, savukārt stabilitātes programmā tas norādīts attiecīgi kā – 1,7 % un 0,2 %. Saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2013. gadam samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības, kas galvenokārt balstās uz izdevumu ierobežošanu, tomēr ir arī daži ieņēmumus palielinoši pasākumi. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo bilanci (5), stabilitātes programmā plānots gada vidējais strukturālās bilances uzlabojums 2,6 % apmērā no IKP 2011.–2013. gadā, kas krietni pārsniedz saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ieteiktos vidējos fiskālos pasākumus 1,5 % apmērā no IKP 2010.–2013. gadā. Stabilitātes programmā apstiprināts vidējā termiņa budžeta mērķis (VTM) pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas – līdzsvarots budžeta stāvoklis strukturālā izteiksmē, kas līdz 2015. gadam būs gandrīz sasniegts ar strukturālo budžeta deficītu 0,2 % apmērā no IKP. VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Paredzētais korekciju temps 2012.–2013. gadā strukturālā izteiksmē ir pietiekams progress VTM sasniegšanā, un valsts izdevumu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionārus pasākumus ieņēmumu palielināšanai, ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritēriju.
  Stabilitātes programmā prognozēts, ka valdības parāda attiecība sasniegs maksimumu 2013. gadā un pēc tam samazināsies. 2014. un 2015. gadā Spānijā būs pārejas laiks un stabilitātes programmā izklāstītie plāni nodrošinātu pietiekamu virzību, lai būtu iespējams izpildīt Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto parāda samazināšanas kritēriju. Deficīta un parāda korekciju tomēr apdraud ievērojami negatīvi riski.
  Norises makroekonomikā varētu izrādīties mazāk labvēlīgas, nekā gaidīts. Turklāt pasākumi laikposmā pēc 2013. gada nav pietiekami konkretizēti. Reģionālo valdību spēja ievērot budžetu (ko tās pēdējā laikā lielākoties nav spējušas), pašreizējo strukturālo pielāgojumu izraisīta paaugstināta ietekme uz ieņēmumiem, neskaidrības par to, kā nodokļu amnestija ietekmēs ieņēmumus, un iespējamas citas finansiālās glābšanas operācijas arī apdraud budžeta stratēģijas īstenošanu. Jebkāda šo finansiālās glābšanas pasākumu ietekme uz deficītu būtu vienreizējas dabas. Budžeta stabilitātes likuma nelokāma izpilde un stingru fiskālo pasākumu pieņemšana reģionālā līmenī mazinātu risku, ka reģionālā līmenī notiktu novirzīšanās no budžeta. Ņemot vērā Spānijas publisko finanšu decentralizēto raksturu, ļoti svarīgi ir izveidot stingru fiskālo un institucionālo satvaru. Padome atzinīgi vērtē Komisijas ieceri tuvākajās nedēļās sniegt rūpīgu izvērtējumu par to, kā tiek īstenots Padomes ieteikums par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu, ņemot vērā arī paziņoto daudzgadu budžeta plānu 2013.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir lielā mērā ticams attiecībā uz 2012. gadu un optimistisks attiecībā uz turpmāku laikposmu. Saskaņā ar Komisijas dienestu aplēsēm 2012. gada pavasara prognozē IKP pieaugums būs – 1,8 % 2012. gadā un – 0,3 % 2013. gadā, savukārt stabilitātes programmā tas norādīts attiecīgi kā – 1,7 % un 0,2 %. Saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2013. gadam samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības, kas galvenokārt balstās uz izdevumu ierobežošanu, tomēr ir arī daži ieņēmumus palielinoši pasākumi. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo bilanci (5), stabilitātes programmā plānots gada vidējais strukturālās bilances uzlabojums 2,6 % apmērā no IKP 2011.–2013. gadā, kas krietni pārsniedz saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ieteiktos vidējos fiskālos pasākumus 1,5 % apmērā no IKP 2010.–2013. gadā. Stabilitātes programmā apstiprināts vidējā termiņa budžeta mērķis (VTM) pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas – līdzsvarots budžeta stāvoklis strukturālā izteiksmē, kas līdz 2015. gadam būs gandrīz sasniegts ar strukturālo budžeta deficītu 0,2 % apmērā no IKP. VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Paredzētais korekciju temps 2012.–2013. gadā strukturālā izteiksmē ir pietiekams progress VTM sasniegšanā, un valsts izdevumu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionārus pasākumus ieņēmumu palielināšanai, ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritēriju.

Stabilitātes programmā prognozēts, ka valdības parāda attiecība sasniegs maksimumu 2013. gadā un pēc tam samazināsies. 2014. un 2015. gadā Spānijā būs pārejas laiks un stabilitātes programmā izklāstītie plāni nodrošinātu pietiekamu virzību, lai būtu iespējams izpildīt Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto parāda samazināšanas kritēriju. Deficīta un parāda korekciju tomēr apdraud ievērojami negatīvi riski.

Norises makroekonomikā varētu izrādīties mazāk labvēlīgas, nekā gaidīts. Turklāt pasākumi laikposmā pēc 2013. gada nav pietiekami konkretizēti. Reģionālo valdību spēja ievērot budžetu (ko tās pēdējā laikā lielākoties nav spējušas), pašreizējo strukturālo pielāgojumu izraisīta paaugstināta ietekme uz ieņēmumiem, neskaidrības par to, kā nodokļu amnestija ietekmēs ieņēmumus, un iespējamas citas finansiālās glābšanas operācijas arī apdraud budžeta stratēģijas īstenošanu. Jebkāda šo finansiālās glābšanas pasākumu ietekme uz deficītu būtu vienreizējas dabas. Budžeta stabilitātes likuma nelokāma izpilde un stingru fiskālo pasākumu pieņemšana reģionālā līmenī mazinātu risku, ka reģionālā līmenī notiktu novirzīšanās no budžeta. Ņemot vērā Spānijas publisko finanšu decentralizēto raksturu, ļoti svarīgi ir izveidot stingru fiskālo un institucionālo satvaru. Padome atzinīgi vērtē Komisijas ieceri tuvākajās nedēļās sniegt rūpīgu izvērtējumu par to, kā tiek īstenots Padomes ieteikums par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu, ņemot vērā arī paziņoto daudzgadu budžeta plānu 2013.–2014. gadam.

| (11) | 2011. gadā Spānija pieņēma pensiju reformu, kas ir nozīmīgs solis, lai uzlabotu publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Tomēr ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās Spānijā mazina reformas ietekmi uz prognozētajiem publiskā sektora izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos. Turklāt reforma vēl ir jāpapildina ar konkrētiem pasākumiem, kas būtu pamatā Vispārējai gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības stratēģijai 2012.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(11)

2011. gadā Spānija pieņēma pensiju reformu, kas ir nozīmīgs solis, lai uzlabotu publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Tomēr ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās Spānijā mazina reformas ietekmi uz prognozētajiem publiskā sektora izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos. Turklāt reforma vēl ir jāpapildina ar konkrētiem pasākumiem, kas būtu pamatā Vispārējai gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības stratēģijai 2012.–2014. gadam.

| (12) | Lai gan Spānijas nodokļu un IKP attiecība ir viena no zemākajām ES, nodokļu sistēmas efektivitāti var uzlabot, palielinot netiešu un izaugsmei labvēlīgu nodokļu īpatsvaru. Konkrētāk, ir iespējams paplašināt PVN bāzi, pārskatot dažādu atbrīvojumu un samazināto likmju plašo piemērošanu. Pretstatā īrei Spānijas nodokļu sistēma ir arī pārlieku labvēlīga parādsaistībām un mājokļa iegādei, jo hipotekāro aizņēmumu procentiem piemēro nodokļu atskaitījumus. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan Spānijas nodokļu un IKP attiecība ir viena no zemākajām ES, nodokļu sistēmas efektivitāti var uzlabot, palielinot netiešu un izaugsmei labvēlīgu nodokļu īpatsvaru. Konkrētāk, ir iespējams paplašināt PVN bāzi, pārskatot dažādu atbrīvojumu un samazināto likmju plašo piemērošanu. Pretstatā īrei Spānijas nodokļu sistēma ir arī pārlieku labvēlīga parādsaistībām un mājokļa iegādei, jo hipotekāro aizņēmumu procentiem piemēro nodokļu atskaitījumus.

| (13) | Spānija ir sekmīgi pārstrukturējusi finanšu nozari. Pārstrukturēšana jāturpina, lai panāktu nedzīvotspējīgu banku noregulējumu un to, ka ikviena dzīvotspējīga banka savas funkcijas – nodrošināt kredītus reālajai ekonomikai – var pildīt ilgtspējīgā veidā un neradot nepamatotus konkurences traucējumus. Ņemot vērā makroekonomisko prognožu pasliktināšanos, var būt nepieciešams nostiprināt banku kapitāla bāzi. |
| --- | --- |

(13)

Spānija ir sekmīgi pārstrukturējusi finanšu nozari. Pārstrukturēšana jāturpina, lai panāktu nedzīvotspējīgu banku noregulējumu un to, ka ikviena dzīvotspējīga banka savas funkcijas – nodrošināt kredītus reālajai ekonomikai – var pildīt ilgtspējīgā veidā un neradot nepamatotus konkurences traucējumus. Ņemot vērā makroekonomisko prognožu pasliktināšanos, var būt nepieciešams nostiprināt banku kapitāla bāzi.

| (14) | 2012. gada februārī valdība pieņēma nodarbinātības aizsardzības un koplīgumu izstrādes sistēmas visaptverošu reformu, lai cīnītos ar lielo bezdarbu un kraso darba tirgus sadrumstalotību. Jāseko līdzi reformas rezultātiem, īpaši attiecībā uz atalgojuma attīstību un sadrumstalotības mazināšanu. Lai pilnībā atrisinātu šo problēmu, līdztekus reformai ir pamatīgāk jāpārskata aktīva darba tirgus politika, lai uzlabotu nodarbināmību un darbā iekārtošanu. |
| --- | --- |

(14)

2012. gada februārī valdība pieņēma nodarbinātības aizsardzības un koplīgumu izstrādes sistēmas visaptverošu reformu, lai cīnītos ar lielo bezdarbu un kraso darba tirgus sadrumstalotību. Jāseko līdzi reformas rezultātiem, īpaši attiecībā uz atalgojuma attīstību un sadrumstalotības mazināšanu. Lai pilnībā atrisinātu šo problēmu, līdztekus reformai ir pamatīgāk jāpārskata aktīva darba tirgus politika, lai uzlabotu nodarbināmību un darbā iekārtošanu.

| (15) | Lai cīnītos pret lielo jauniešu bezdarbu Spānijā, bez kavēšanās būtu jāīsteno jaunatnes rīcības plāns, tostarp attiecībā uz mācekļu un apmācības līgumiem. Lai gan Spānija ir veikusi pasākumus, lai samazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, šis rādītājs saglabājas augsts, turklāt tas neatklāj to, ka pastāv ievērojamas atšķirības starp reģioniem. |
| --- | --- |

(15)

Lai cīnītos pret lielo jauniešu bezdarbu Spānijā, bez kavēšanās būtu jāīsteno jaunatnes rīcības plāns, tostarp attiecībā uz mācekļu un apmācības līgumiem. Lai gan Spānija ir veikusi pasākumus, lai samazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, šis rādītājs saglabājas augsts, turklāt tas neatklāj to, ka pastāv ievērojamas atšķirības starp reģioniem.

| (16) | Nabadzība ir palielinājusies, proti, 2010. gadā tā apdraudēja par 1 miljonu cilvēku vairāk, un bērnu nabadzības līmenis ir ārkārtīgi augsts – 26,2 %. Strādājošo nabadzības līmenis pagaidu darba ņēmēju vidū ir vairāk nekā divas reizes augstāks nekā pastāvīgo darba ņēmēju vidū. |
| --- | --- |

(16)

Nabadzība ir palielinājusies, proti, 2010. gadā tā apdraudēja par 1 miljonu cilvēku vairāk, un bērnu nabadzības līmenis ir ārkārtīgi augsts – 26,2 %. Strādājošo nabadzības līmenis pagaidu darba ņēmēju vidū ir vairāk nekā divas reizes augstāks nekā pastāvīgo darba ņēmēju vidū.

| (17) | Profesionālie pakalpojumi Spānijā vēl aizvien ir pasargāti no konkurences. Profesionālo pakalpojumu nozares reformēšana varētu palielināt potenciālo IKP, jo tā dod svarīgu ieguldījumu arī citās tautsaimniecības nozarēs. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai izskaustu nepamatotus un nesamērīgus šķēršļus attiecībā uz dažām ļoti stingri reglamentētām profesijām (piemēram, inženieri, notāri, īpašuma reģistra aģenti, juridiskie pārstāvji). Turklāt Spānija ir tā Savienības valsts, kur uzņēmējdarbības licences iegūšana prasa visvairāk laika. Tā kā koordinācija starp vietējām, reģionālām un valsts pārvaldes iestādēm ir nepietiekama, ir ļoti daudz dažādu noteikumu, kas dažkārt pārklājas, un Spānijas iekšējais tirgus ir sadrumstalots. Lai koriģētu lielo ārējo nelīdzsvarotību, jāveicina eksports. Spānija arī saskaras ar daudzām un sarežģītām problēmām enerģētikas nozarē, kas ir nopietns šķērslis produktu un pakalpojumu tirgu efektīvai darbībai. |
| --- | --- |

(17)

Profesionālie pakalpojumi Spānijā vēl aizvien ir pasargāti no konkurences. Profesionālo pakalpojumu nozares reformēšana varētu palielināt potenciālo IKP, jo tā dod svarīgu ieguldījumu arī citās tautsaimniecības nozarēs. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai izskaustu nepamatotus un nesamērīgus šķēršļus attiecībā uz dažām ļoti stingri reglamentētām profesijām (piemēram, inženieri, notāri, īpašuma reģistra aģenti, juridiskie pārstāvji). Turklāt Spānija ir tā Savienības valsts, kur uzņēmējdarbības licences iegūšana prasa visvairāk laika. Tā kā koordinācija starp vietējām, reģionālām un valsts pārvaldes iestādēm ir nepietiekama, ir ļoti daudz dažādu noteikumu, kas dažkārt pārklājas, un Spānijas iekšējais tirgus ir sadrumstalots. Lai koriģētu lielo ārējo nelīdzsvarotību, jāveicina eksports. Spānija arī saskaras ar daudzām un sarežģītām problēmām enerģētikas nozarē, kas ir nopietns šķērslis produktu un pakalpojumu tirgu efektīvai darbībai.

| (18) | Spānija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējas uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu un secina, ka tās īstenotas daļēji. Ieteikumos ir ņemti vērā šā izvērtējuma rezultāti. |
| --- | --- |

(18)

Spānija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējas uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu un secina, ka tās īstenotas daļēji. Ieteikumos ir ņemti vērā šā izvērtējuma rezultāti.

| (19) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Spānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un sniegusi padziļinātu pārskatu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Spānijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi atbilstīgi Eiropas pusgada koncepcijai ir atspoguļoti 1. līdz 8. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(19)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Spānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un sniegusi padziļinātu pārskatu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Spānijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi atbilstīgi Eiropas pusgada koncepcijai ir atspoguļoti 1. līdz 8. ieteikumā turpmāk.

| (20) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā turpmāk.

| (21) | Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti 1., 3., 4., 5. un 8. ieteikumā turpmāk, |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti 1., 3., 4., 5. un 8. ieteikumā turpmāk,

AR ŠO IESAKA Spānijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam īstenot vidējos ikgadējos strukturālos fiskālos pasākumus vairāk nekā 1,5 % no IKP apmērā, kā paredzēts Padomes ieteikumā saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, īstenojot 2012. gada budžetā paredzētos pasākumus un līdz 2012. gada jūlija beigām – pieņemot paziņoto daudzgadu budžeta plānu 2013.–2014. gadam. Pieņemt un īstenot pasākumus reģionālā līmenī, kas ir saskaņā ar apstiprinātajiem sabalansēšanas plāniem, un stingri piemērot Budžeta stabilitātes likuma jaunos noteikumus par budžeta izpildes pārredzamību un kontroli, un visos valdības līmeņos turpināt uzlabot budžeta pārskatu termiņu ievērošanu un precizitāti. Izveidot neatkarīgu fiskālo iestādi, lai nodrošinātu analīzi, konsultācijas un fiskālās politikas uzraudzību. Īstenot reformas publiskajā sektorā, lai visos valdības līmeņos uzlabotu publisko izdevumu efektivitāti un kvalitāti. |
| --- | --- |

1.

Laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam īstenot vidējos ikgadējos strukturālos fiskālos pasākumus vairāk nekā 1,5 % no IKP apmērā, kā paredzēts Padomes ieteikumā saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, īstenojot 2012. gada budžetā paredzētos pasākumus un līdz 2012. gada jūlija beigām – pieņemot paziņoto daudzgadu budžeta plānu 2013.–2014. gadam. Pieņemt un īstenot pasākumus reģionālā līmenī, kas ir saskaņā ar apstiprinātajiem sabalansēšanas plāniem, un stingri piemērot Budžeta stabilitātes likuma jaunos noteikumus par budžeta izpildes pārredzamību un kontroli, un visos valdības līmeņos turpināt uzlabot budžeta pārskatu termiņu ievērošanu un precizitāti. Izveidot neatkarīgu fiskālo iestādi, lai nodrošinātu analīzi, konsultācijas un fiskālās politikas uzraudzību. Īstenot reformas publiskajā sektorā, lai visos valdības līmeņos uzlabotu publisko izdevumu efektivitāti un kvalitāti.

| 2. | Nodrošināt, ka pensionēšanās vecums tiek paaugstināts atbilstīgi paredzamajam mūža ilgumam, reglamentējot ilgtspējas faktoru, kas paredzēts nesenajā pensiju reformā, un Vispārējo gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības stratēģiju papildināt ar konkrētiem pasākumiem, lai vēl vairāk pilnveidotu mūžizglītības iespējas, uzlabotu darba apstākļus un veicinātu šīs grupas reintegrāciju darba tirgū. |
| --- | --- |

2.

Nodrošināt, ka pensionēšanās vecums tiek paaugstināts atbilstīgi paredzamajam mūža ilgumam, reglamentējot ilgtspējas faktoru, kas paredzēts nesenajā pensiju reformā, un Vispārējo gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības stratēģiju papildināt ar konkrētiem pasākumiem, lai vēl vairāk pilnveidotu mūžizglītības iespējas, uzlabotu darba apstākļus un veicinātu šīs grupas reintegrāciju darba tirgū.

| 3. | Ieviest fiskālās konsolidācijas pasākumiem atbilstīgu un izaugsmei labvēlīgāku nodokļu sistēmu, tostarp pārorientēties no darbaspēka nodokļiem uz patēriņa un vides nodokļiem. Konkrētāk, risināt jautājumu par proporcionāli zemajiem ieņēmumiem no PVN, paplašinot PVN bāzi. Nodrošināt, ka nodokļu sistēma neveicina pārmērīgu parādsaistību uzņemšanos un mājokļu iegādi (pretstatā īrēšanai). |
| --- | --- |

3.

Ieviest fiskālās konsolidācijas pasākumiem atbilstīgu un izaugsmei labvēlīgāku nodokļu sistēmu, tostarp pārorientēties no darbaspēka nodokļiem uz patēriņa un vides nodokļiem. Konkrētāk, risināt jautājumu par proporcionāli zemajiem ieņēmumiem no PVN, paplašinot PVN bāzi. Nodrošināt, ka nodokļu sistēma neveicina pārmērīgu parādsaistību uzņemšanos un mājokļu iegādi (pretstatā īrēšanai).

| 4. | Īstenot finanšu nozares reformu, konkrētāk, līdztekus notiekošajai banku sektora pārstrukturēšanai risināt problēmas ar grūtībās nonākušām iestādēm, nākt klajā ar visaptverošu stratēģiju, lai efektīvi risinātu problēmas saistībā ar vēsturiskajiem aktīviem banku bilancē, un ieņemt skaidru nostāju attiecībā uz finansējumu un rezerves mehānismu izmantošanu. |
| --- | --- |

4.

Īstenot finanšu nozares reformu, konkrētāk, līdztekus notiekošajai banku sektora pārstrukturēšanai risināt problēmas ar grūtībās nonākušām iestādēm, nākt klajā ar visaptverošu stratēģiju, lai efektīvi risinātu problēmas saistībā ar vēsturiskajiem aktīviem banku bilancē, un ieņemt skaidru nostāju attiecībā uz finansējumu un rezerves mehānismu izmantošanu.

| 5. | Īstenot darba tirgus reformas un veikt papildu pasākumus, lai palielinātu aktīvas darba tirgus politikas efektivitāti, uzlabojot mērķtiecību, palielinot mācību, konsultāciju un darbā iekārtošanas pakalpojumu izmantošanu, nostiprinot saites ar pasīvo politiku un stiprinot koordināciju starp valsts un reģionālajiem nodarbinātības dienestiem, tostarp informācijas apmaiņu par brīvajām darba vietām. |
| --- | --- |

5.

Īstenot darba tirgus reformas un veikt papildu pasākumus, lai palielinātu aktīvas darba tirgus politikas efektivitāti, uzlabojot mērķtiecību, palielinot mācību, konsultāciju un darbā iekārtošanas pakalpojumu izmantošanu, nostiprinot saites ar pasīvo politiku un stiprinot koordināciju starp valsts un reģionālajiem nodarbinātības dienestiem, tostarp informācijas apmaiņu par brīvajām darba vietām.

| 6. | Pārskatīt izdevumu prioritātes un pārdalīt līdzekļus tā, lai uzlabotu finansējuma pieejamību maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pētniecībai, inovācijai un jauniešiem. Īstenot jaunatnes rīcības plānu, jo īpaši attiecībā uz profesionālās izglītības un apmācības kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām, un pastiprināt pūliņus, lai samazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un palielinātu līdzdalību profesionālajā izglītībā un apmācībā, izmantojot profilaktiskus, intervences un kompensācijas pasākumus. |
| --- | --- |

6.

Pārskatīt izdevumu prioritātes un pārdalīt līdzekļus tā, lai uzlabotu finansējuma pieejamību maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pētniecībai, inovācijai un jauniešiem. Īstenot jaunatnes rīcības plānu, jo īpaši attiecībā uz profesionālās izglītības un apmācības kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām, un pastiprināt pūliņus, lai samazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un palielinātu līdzdalību profesionālajā izglītībā un apmācībā, izmantojot profilaktiskus, intervences un kompensācijas pasākumus.

| 7. | Uzlabot mazaizsargātu iedzīvotāju nodarbināmību, apvienojot to ar efektīviem bērnu un ģimenes atbalsta pakalpojumiem, lai uzlabotu to iedzīvotāju stāvokli, kam draud nabadzība un/vai sociālā atstumtība, kā arī attiecīgi nodrošināt bērnu labklājību. |
| --- | --- |

7.

Uzlabot mazaizsargātu iedzīvotāju nodarbināmību, apvienojot to ar efektīviem bērnu un ģimenes atbalsta pakalpojumiem, lai uzlabotu to iedzīvotāju stāvokli, kam draud nabadzība un/vai sociālā atstumtība, kā arī attiecīgi nodrošināt bērnu labklājību.

| 8. | Veikt papildu pasākumus, lai liberalizētu profesionālo pakalpojumu sektoru (ieskaitot ļoti stingri reglamentētas profesijas), samazināt uzņēmējdarbības licences iegūšanas laiku un izskaust šķēršļus uzņēmējdarbībai, kuru iemesls ir daudzi un dažādi noteikumi dažādos valsts pārvaldes līmeņos, kas turklāt nereti pārklājas. Pabeigt elektroenerģijas un gāzes starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm un daudzpusīgi risināt elektroenerģijas tarifu deficīta jautājumu, proti, uzlabot elektroapgādes ķēdes rentabilitāti. |
| --- | --- |

8.

Veikt papildu pasākumus, lai liberalizētu profesionālo pakalpojumu sektoru (ieskaitot ļoti stingri reglamentētas profesijas), samazināt uzņēmējdarbības licences iegūšanas laiku un izskaust šķēršļus uzņēmējdarbībai, kuru iemesls ir daudzi un dažādi noteikumi dažādos valsts pārvaldes līmeņos, kas turklāt nereti pārklājas. Pabeigt elektroenerģijas un gāzes starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm un daudzpusīgi risināt elektroenerģijas tarifu deficīta jautājumu, proti, uzlabot elektroapgādes ķēdes rentabilitāti.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

3

(4)  OV C 212, 19.7.2011., 1. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/85 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/85

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Zviedrijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/25

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Zviedrijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Zviedrijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Zviedrijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Zviedrijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, Komisija 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Zviedriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, Komisija 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Zviedriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja finanšu stabilitātes nodrošināšanas, fiskālās konsolidācijas un izaugsmes veicināšanas darbību prioritātes. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, ekonomikā atjaunot normālus aizdevumu izsniegšanas nosacījumus, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba un krīzes sociālo seku problēmas un modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja finanšu stabilitātes nodrošināšanas, fiskālās konsolidācijas un izaugsmes veicināšanas darbību prioritātes. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, ekonomikā atjaunot normālus aizdevumu izsniegšanas nosacījumus, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba un krīzes sociālo seku problēmas un modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Zviedrija 2012. gada 20. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz 2012.–2015. gadu un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Veicot padziļinātu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, Komisija ir arī izvērtējusi, vai Zviedriju ietekmē makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija minētajā padziļinātajā pārskatā secināja, ka Zviedriju ir skārusi nelīdzsvarotība, tomēr tā nav pārmērīga. |
| --- | --- |

(8)

Zviedrija 2012. gada 20. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz 2012.–2015. gadu un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Veicot padziļinātu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, Komisija ir arī izvērtējusi, vai Zviedriju ietekmē makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija minētajā padziļinātajā pārskatā secināja, ka Zviedriju ir skārusi nelīdzsvarotība, tomēr tā nav pārmērīga.

| (9) | Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktam, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams 2012. gadam un optimistisks 2013.–2015. gadam, kad sagaidāms vidējais IKP pieaugums 3,5 % apmērā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi IKP pieaugums 2013. gadā būs 2,1 %. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt ilgtspējību ilgtermiņā, šajā nolūkā ievērojot Zviedrijas fiskālās sistēmas noteikumus, tostarp mērķi, ka cikla laikā vispārējās valdības neto aizdevumiem ir jābūt ar 1 % pārpalikumu no IKP. Šī stratēģija vērsta arī uz to, lai izpildītu Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, jo īpaši, lai nepārkāptu atsauces vērtību 3 % no IKP. Konverģences programmā vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) ir mainīts no vispārējās valdības pārpalikuma 1,0 % apmērā no IKP uz deficītu 1,0 % apmērā no IKP. Jaunajā VTM atbilstīgi ņemtas vērā Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Saistībā ar minēto izmaiņu, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci, ir ticams, ka VTM tiks izpildīts programmas darbības laikā, pat ņemot vērā iespējamus apjomīgus diskrecionāros pasākumus 2013. vai 2014. gadā. Budžeta prognozes, sākot ar 2013. gadu, ir pakļautas zināmiem negatīviem riskiem, kas saistīti ar optimistiskajiem makroekonomikas pieņēmumiem. Plānotais valsts izdevumu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilstu Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam. Parāda attiecība ir zemāka par 60 % no IKP, un saskaņā ar konverģences programmu ir paredzams, ka programmas darbības laikā tā turpinās samazināties. |
| --- | --- |

(9)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktam, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams 2012. gadam un optimistisks 2013.–2015. gadam, kad sagaidāms vidējais IKP pieaugums 3,5 % apmērā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi IKP pieaugums 2013. gadā būs 2,1 %. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt ilgtspējību ilgtermiņā, šajā nolūkā ievērojot Zviedrijas fiskālās sistēmas noteikumus, tostarp mērķi, ka cikla laikā vispārējās valdības neto aizdevumiem ir jābūt ar 1 % pārpalikumu no IKP. Šī stratēģija vērsta arī uz to, lai izpildītu Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, jo īpaši, lai nepārkāptu atsauces vērtību 3 % no IKP. Konverģences programmā vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) ir mainīts no vispārējās valdības pārpalikuma 1,0 % apmērā no IKP uz deficītu 1,0 % apmērā no IKP. Jaunajā VTM atbilstīgi ņemtas vērā Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Saistībā ar minēto izmaiņu, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci, ir ticams, ka VTM tiks izpildīts programmas darbības laikā, pat ņemot vērā iespējamus apjomīgus diskrecionāros pasākumus 2013. vai 2014. gadā. Budžeta prognozes, sākot ar 2013. gadu, ir pakļautas zināmiem negatīviem riskiem, kas saistīti ar optimistiskajiem makroekonomikas pieņēmumiem. Plānotais valsts izdevumu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilstu Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam. Parāda attiecība ir zemāka par 60 % no IKP, un saskaņā ar konverģences programmu ir paredzams, ka programmas darbības laikā tā turpinās samazināties.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu Komisijas izstrādātajā padziļinātajā pārskatā tika apstiprināts, ka Zviedrijā ir diezgan augsts mājsaimniecību parāda līmenis. Lai gan 2011. gadā situācija mājokļu un hipotekāro kredītu tirgū stabilizējās, saglabājas vairāki strukturāli traucējumi, kas ilgtermiņā apdraud šo tirgu stabilitāti. Ir veikti attiecīgi pasākumi, lai stiprinātu finanšu sektora izturību. Tomēr patlaban tiek īstenoti vairāki politikas virzieni, kas var veicināt svārstīgumu Zviedrijas mājokļu tirgū un hipotekāro kredītu parāda uzkrāšanos, kam bijusi pievērsta mazāka uzmanība: izdevīgi nodokļu atskaitījumi procentu maksājumiem un zemi īpašuma nodokļi, maza amortizācija un stingri īres noteikumi. Piedāvājuma pusē – vietējās plānošanas monopols, ilgstoši zonējuma procesi un konkurences trūkums kavē mājokļu piedāvājuma elastīgumu. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu Komisijas izstrādātajā padziļinātajā pārskatā tika apstiprināts, ka Zviedrijā ir diezgan augsts mājsaimniecību parāda līmenis. Lai gan 2011. gadā situācija mājokļu un hipotekāro kredītu tirgū stabilizējās, saglabājas vairāki strukturāli traucējumi, kas ilgtermiņā apdraud šo tirgu stabilitāti. Ir veikti attiecīgi pasākumi, lai stiprinātu finanšu sektora izturību. Tomēr patlaban tiek īstenoti vairāki politikas virzieni, kas var veicināt svārstīgumu Zviedrijas mājokļu tirgū un hipotekāro kredītu parāda uzkrāšanos, kam bijusi pievērsta mazāka uzmanība: izdevīgi nodokļu atskaitījumi procentu maksājumiem un zemi īpašuma nodokļi, maza amortizācija un stingri īres noteikumi. Piedāvājuma pusē – vietējās plānošanas monopols, ilgstoši zonējuma procesi un konkurences trūkums kavē mājokļu piedāvājuma elastīgumu.

| (11) | Neraugoties uz vispārēju uzlabojumu darba tirgū 2011. gadā, saglabājas augsts, jo īpaši imigrantu izcelsmes, jauniešu un neaizsargātu iedzīvotāju grupu, bezdarba līmenis. Lai novērstu šo situāciju, Zviedrija patlaban īsteno vairākus aktīva darba tirgus politikas pasākumus un izglītības reformas. Vairums no šiem pasākumiem šķiet atbilstīgi un efektīvi, lai gan vēl ir pārāk agri izvērtēt to ietekmi. Tomēr galvenā uz jauniešu nodarbinātību vērstā pasākuma, proti, PVN likmes samazināšana restorāniem un sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumiem, lietderīgums un efektivitāte ir neskaidra, un tie ir jāizvērtē. Turklāt pasākumu vērienīgumu varētu palielināt, ja problēmas tiktu risinātas aptverošākā veidā, proti, pievēršoties arī salīdzinoši augstajam atalgojumam algu skalas zemākajā daļā un nodarbinātības aizsardzības atšķirībām starp pastāvīgiem un pagaidu darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

(11)

Neraugoties uz vispārēju uzlabojumu darba tirgū 2011. gadā, saglabājas augsts, jo īpaši imigrantu izcelsmes, jauniešu un neaizsargātu iedzīvotāju grupu, bezdarba līmenis. Lai novērstu šo situāciju, Zviedrija patlaban īsteno vairākus aktīva darba tirgus politikas pasākumus un izglītības reformas. Vairums no šiem pasākumiem šķiet atbilstīgi un efektīvi, lai gan vēl ir pārāk agri izvērtēt to ietekmi. Tomēr galvenā uz jauniešu nodarbinātību vērstā pasākuma, proti, PVN likmes samazināšana restorāniem un sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumiem, lietderīgums un efektivitāte ir neskaidra, un tie ir jāizvērtē. Turklāt pasākumu vērienīgumu varētu palielināt, ja problēmas tiktu risinātas aptverošākā veidā, proti, pievēršoties arī salīdzinoši augstajam atalgojumam algu skalas zemākajā daļā un nodarbinātības aizsardzības atšķirībām starp pastāvīgiem un pagaidu darba ņēmējiem.

| (12) | Zviedrija ir otrajā vietā ES pēc pētniecības un izstrādes izdevumu īpatsvara IKP, un saskaņā ar Pētniecības un inovācijas savienības rezultātu pārskatu to uzskata par līderi inovācijas jomā. Tomēr attiecībā uz inovatīvu ražojumu komercializāciju Zviedrijas rādītāji ir sliktāki nekā vidēji ES, un ir novērojama negatīva tendence. Turklāt šķiet, ka Zviedrija atpaliek strauji augošu inovatīvu uzņēmumu veidošanas jomā. Pie tam Zviedrijas vispārējās spēcīgās pozīcijas pētniecības un izstrādes jomā apdraud lielā atkarība no dažiem lieliem daudznacionāliem uzņēmumiem, kas aizvien vairāk pārceļ savas pētniecības un izstrādes darbības ārpus Zviedrijas. Šīs problēmas būtu jārisina jaunajā pētniecības un inovācijas tiesību aktā, ko paredzēts pieņemt 2012. gada rudenī. |
| --- | --- |

(12)

Zviedrija ir otrajā vietā ES pēc pētniecības un izstrādes izdevumu īpatsvara IKP, un saskaņā ar Pētniecības un inovācijas savienības rezultātu pārskatu to uzskata par līderi inovācijas jomā. Tomēr attiecībā uz inovatīvu ražojumu komercializāciju Zviedrijas rādītāji ir sliktāki nekā vidēji ES, un ir novērojama negatīva tendence. Turklāt šķiet, ka Zviedrija atpaliek strauji augošu inovatīvu uzņēmumu veidošanas jomā. Pie tam Zviedrijas vispārējās spēcīgās pozīcijas pētniecības un izstrādes jomā apdraud lielā atkarība no dažiem lieliem daudznacionāliem uzņēmumiem, kas aizvien vairāk pārceļ savas pētniecības un izstrādes darbības ārpus Zviedrijas. Šīs problēmas būtu jārisina jaunajā pētniecības un inovācijas tiesību aktā, ko paredzēts pieņemt 2012. gada rudenī.

| (13) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija veica visaptverošu analīzi par Zviedrijas ekonomikas politiku. Komisija izvērtēja konverģences programmu un valsts reformu programmu un sniedza padziļinātu pārskatu. Izvērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Zviedrijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1. līdz 4. ieteikumā. |
| --- | --- |

(13)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija veica visaptverošu analīzi par Zviedrijas ekonomikas politiku. Komisija izvērtēja konverģences programmu un valsts reformu programmu un sniedza padziļinātu pārskatu. Izvērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Zviedrijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1. līdz 4. ieteikumā.

| (14) | Ņemot vērā minēto izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (5) ir īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā minēto izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (5) ir īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā.

| (15) | Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti turpmāk 2. ieteikumā, |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti turpmāk 2. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Zviedrijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Saglabāt stabilu fiskālo stāvokli 2012. gadā un turpmāk, šajā nolūkā, kā paredzēts, īstenojot budžeta stratēģiju un nodrošinot nepārtrauktu VTM sasniegšanu. |
| --- | --- |

1.

Saglabāt stabilu fiskālo stāvokli 2012. gadā un turpmāk, šajā nolūkā, kā paredzēts, īstenojot budžeta stratēģiju un nodrošinot nepārtrauktu VTM sasniegšanu.

| 2. | Veikt papildu preventīvus pasākumus, lai vidējā termiņā stiprinātu mājokļu un hipotekāro kredītu tirgus stabilitāti, tostarp veicinot saprātīgu kreditēšanu, samazinot parāda kropļojošo ietekmi mājokļu investīciju finansēšanā un novēršot ierobežojumus mājokļu piedāvājuma un īres noteikumu jomā. |
| --- | --- |

2.

Veikt papildu preventīvus pasākumus, lai vidējā termiņā stiprinātu mājokļu un hipotekāro kredītu tirgus stabilitāti, tostarp veicinot saprātīgu kreditēšanu, samazinot parāda kropļojošo ietekmi mājokļu investīciju finansēšanā un novēršot ierobežojumus mājokļu piedāvājuma un īres noteikumu jomā.

| 3. | Veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu jauniešu un neaizsargātu iedzīvotāju grupu dalību darba tirgū, piemēram, uzlabojot aktīva darba tirgus pasākumu iedarbīgumu, sekmējot pāreju no skolas uz darba dzīvi, sekmējot politiku, lai palielinātu pieprasījumu neaizsargātām iedzīvotāju grupām un uzlabotu darba tirgus funkcionēšanu. Pārskatīt to, cik efektīvas ir pašlaik pazeminātās restorānu un ēdināšanas uzņēmumu pakalpojumu PVN likmes, lai atbalstītu darba vietu radīšanu. |
| --- | --- |

3.

Veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu jauniešu un neaizsargātu iedzīvotāju grupu dalību darba tirgū, piemēram, uzlabojot aktīva darba tirgus pasākumu iedarbīgumu, sekmējot pāreju no skolas uz darba dzīvi, sekmējot politiku, lai palielinātu pieprasījumu neaizsargātām iedzīvotāju grupām un uzlabotu darba tirgus funkcionēšanu. Pārskatīt to, cik efektīvas ir pašlaik pazeminātās restorānu un ēdināšanas uzņēmumu pakalpojumu PVN likmes, lai atbalstītu darba vietu radīšanu.

| 4. | Paredzētajā tiesību aktā par pētniecību un inovāciju veikt turpmākus pasākumus, lai turpinātu uzlabot izcilību pētniecībā un pievērstos inovatīvu ražojumu komercializācijai un jaunu tehnoloģiju izstrādei. |
| --- | --- |

4.

Paredzētajā tiesību aktā par pētniecību un inovāciju veikt turpmākus pasākumus, lai turpinātu uzlabot izcilību pētniecībā un pievērstos inovatīvu ražojumu komercializācijai un jaunu tehnoloģiju izstrādei.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

3

(4)  OV C 217, 23.7.2011., 9. lpp.

4

(5)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

5

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/88 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/88

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Nīderlandes 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

2012/C 219/26

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Nīderlandes 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Nīderlandes atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Nīderlandes 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Nīderlandes atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Nīderlandi kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Nīderlandi kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu un uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas, kā arī modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu un uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas, kā arī modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (9) | Nīderlande 2012. gada 27. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(9)

Nīderlande 2012. gada 27. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (10) | Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir optimistisks. Stabilitātes programmā 2013. gadam ir plānota ekonomikas izaugsme par 11⁄4 %, neņemot vērā papildu konsolidācijas pasākumu negatīvo ietekmi uz izaugsmi, kamēr Komisija, balstoties uz to pašu scenāriju, kurā nav paredzētas politikas izmaiņas, ir prognozējusi zemāku izaugsmes rādītāju 0,7 % apmērā. Stabilitātes programmā noteiktais mērķis ir izpildīt Padomes ieteikumus par pārmērīga deficīta novēršanu un censties turpmāk uzlabot budžeta stāvokli, lai to tuvinātu vidēja termiņa budžeta mērķim (VTM), piemērojot strukturālos pasākumus vismaz 0,5 % apmērā gadā. Stabilitātes programma ir vērsta uz nominālā vispārējās valdības budžeta deficītu 3 % apmērā no IKP 2013. gadā, un tajā ir apstiprināts iepriekšējais strukturālā deficīta VTM 0,5 % apmērā no IKP, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Gada vidējie fiskālie pasākumi 0,75 % apmērā no IKP laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), atbilst Padomes ieteiktajiem strukturālajiem pasākumiem 3⁄4 % apmērā no IKP. Tā kā stabilitātes programmā nav paredzēti budžeta mērķi laikposmam pēc 2013. gada, nav iespējams izvērtēt budžeta korekcijas ilgtspējību 2013. gadā un virzību uz VTM attālākos gados, tostarp atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam.
  Programmas darbības laikā budžeta prognozes ir pakļautas riskiem saistībā ar to īstenošanu. Tas attiecas ne tikai uz nesen paziņotajiem konsolidācijas pasākumiem, bet arī uz dažu tādu pasākumu īstenošanu, par kuriem iepriekš bija vienojusies aizejošā valdība. Valdības 2012. gada aprīlī ierosinātie papildu pasākumi 2013. gadam un to ietekme uz budžetu 25. maijā pēc izvērtējuma pabeigšanas termiņa tika sīkāk precizēti un izteikti skaitļos. Budžeta korekciju pamatā līdz šim ir bijuši galvenokārt izdevumu samazinājumi, kas arī atstāj ietekmi uz izaugsmi veicinošiem izdevumiem. Saskaņā ar 2012. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka parāda attiecība pret IKP 2012. gadā vēl ievērojami paaugstināties, sasniedzot 70,2 % no IKP, un 2013. gadā mazliet pieaugs – līdz 70,7 %, ņemot vērā papildu konsolidācijas pasākumu ietekmi. Tādējādi ir plānots, ka parāda attiecība paliks ievērojami virs 60 % atsauces vērtības. Stabilitātes programmā nav precizēti mērķi attiecībā uz parādu 2014. un 2015. gadā, tādēļ nav iespējams sniegt izvērtējumu tam, kā pēc 2013. gada tiks ievērots Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktais parāda samazināšanas kritērijs. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir optimistisks. Stabilitātes programmā 2013. gadam ir plānota ekonomikas izaugsme par 11⁄4 %, neņemot vērā papildu konsolidācijas pasākumu negatīvo ietekmi uz izaugsmi, kamēr Komisija, balstoties uz to pašu scenāriju, kurā nav paredzētas politikas izmaiņas, ir prognozējusi zemāku izaugsmes rādītāju 0,7 % apmērā. Stabilitātes programmā noteiktais mērķis ir izpildīt Padomes ieteikumus par pārmērīga deficīta novēršanu un censties turpmāk uzlabot budžeta stāvokli, lai to tuvinātu vidēja termiņa budžeta mērķim (VTM), piemērojot strukturālos pasākumus vismaz 0,5 % apmērā gadā. Stabilitātes programma ir vērsta uz nominālā vispārējās valdības budžeta deficītu 3 % apmērā no IKP 2013. gadā, un tajā ir apstiprināts iepriekšējais strukturālā deficīta VTM 0,5 % apmērā no IKP, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Gada vidējie fiskālie pasākumi 0,75 % apmērā no IKP laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), atbilst Padomes ieteiktajiem strukturālajiem pasākumiem 3⁄4 % apmērā no IKP. Tā kā stabilitātes programmā nav paredzēti budžeta mērķi laikposmam pēc 2013. gada, nav iespējams izvērtēt budžeta korekcijas ilgtspējību 2013. gadā un virzību uz VTM attālākos gados, tostarp atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam.

Programmas darbības laikā budžeta prognozes ir pakļautas riskiem saistībā ar to īstenošanu. Tas attiecas ne tikai uz nesen paziņotajiem konsolidācijas pasākumiem, bet arī uz dažu tādu pasākumu īstenošanu, par kuriem iepriekš bija vienojusies aizejošā valdība. Valdības 2012. gada aprīlī ierosinātie papildu pasākumi 2013. gadam un to ietekme uz budžetu 25. maijā pēc izvērtējuma pabeigšanas termiņa tika sīkāk precizēti un izteikti skaitļos. Budžeta korekciju pamatā līdz šim ir bijuši galvenokārt izdevumu samazinājumi, kas arī atstāj ietekmi uz izaugsmi veicinošiem izdevumiem. Saskaņā ar 2012. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka parāda attiecība pret IKP 2012. gadā vēl ievērojami paaugstināties, sasniedzot 70,2 % no IKP, un 2013. gadā mazliet pieaugs – līdz 70,7 %, ņemot vērā papildu konsolidācijas pasākumu ietekmi. Tādējādi ir plānots, ka parāda attiecība paliks ievērojami virs 60 % atsauces vērtības. Stabilitātes programmā nav precizēti mērķi attiecībā uz parādu 2014. un 2015. gadā, tādēļ nav iespējams sniegt izvērtējumu tam, kā pēc 2013. gada tiks ievērots Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktais parāda samazināšanas kritērijs.

| (11) | Valdība izklāstīja plānus pakāpeniski paaugstināt likumā noteikto pensijas vecumu līdz 66 gadiem vēlākais 2019. gadā un līdz 67 gadiem 2024. gadā. Pēc tam likumā noteiktais pensijas vecums tiks sasaistīts ar paredzamo dzīves ilgumu. Darba tirgus pasākumi atbalstītu atbilstošo faktiskā pensionēšanās vecuma palielinājumu. Saskaņā ar valdības vienošanos pensiju reformas mērķis ir nodrošināt, ka izmaksas un risks otrajā pensiju līmenī piemēroti un ilgtspējīgi tiek sadalīts paaudžu vidū un starp tām. Ilgtermiņa aprūpes jomā valdība ir iesniegusi reformas projektu. Būs nepieciešami turpmāki konkrēti pasākumi, lai palīdzētu samazināt finansiālo slogu, ko izraisa sabiedrības novecošanās Nīderlandē. |
| --- | --- |

(11)

Valdība izklāstīja plānus pakāpeniski paaugstināt likumā noteikto pensijas vecumu līdz 66 gadiem vēlākais 2019. gadā un līdz 67 gadiem 2024. gadā. Pēc tam likumā noteiktais pensijas vecums tiks sasaistīts ar paredzamo dzīves ilgumu. Darba tirgus pasākumi atbalstītu atbilstošo faktiskā pensionēšanās vecuma palielinājumu. Saskaņā ar valdības vienošanos pensiju reformas mērķis ir nodrošināt, ka izmaksas un risks otrajā pensiju līmenī piemēroti un ilgtspējīgi tiek sadalīts paaudžu vidū un starp tām. Ilgtermiņa aprūpes jomā valdība ir iesniegusi reformas projektu. Būs nepieciešami turpmāki konkrēti pasākumi, lai palīdzētu samazināt finansiālo slogu, ko izraisa sabiedrības novecošanās Nīderlandē.

| (12) | Ir samazināti fiskālie šķēršļi personām, kuras ir otrie pelnītāji mājsaimniecībā, tomēr tas vēl nav izdarīts pietiekamā apmērā. Atlikušo šķēršļu likvidēšana vēl vairāk palielinātu darbaspēka piedāvājumu un padarītu efektīvāku cilvēkkapitāla sadali. Būtu jāuzlabo mazaizsargāto iedzīvotāju integrācija darba tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Ir samazināti fiskālie šķēršļi personām, kuras ir otrie pelnītāji mājsaimniecībā, tomēr tas vēl nav izdarīts pietiekamā apmērā. Atlikušo šķēršļu likvidēšana vēl vairāk palielinātu darbaspēka piedāvājumu un padarītu efektīvāku cilvēkkapitāla sadali. Būtu jāuzlabo mazaizsargāto iedzīvotāju integrācija darba tirgū.

| (13) | Uzņēmumu politikas jomā ir apstiprinātas svarīgāko nozaru darba kārtības, un starp valdību un nozaru pārstāvjiem ir parakstīti nozaru “inovācijas līgumi”. Atbalsts privāti finansētai pētniecībai ir palielināts, ieviešot pētniecības un izstrādes (RDA+) nodokļu atskaitīšanas shēmu, kas veido daļu no stimuliem, kuru nolūks ir vēl vairāk veicināt inovāciju, privāto pētniecību un izstrādi un ciešākas saites starp zinātni un uzņēmējdarbību. Tomēr koncentrēšanās uz svarīgākajām nozarēm nevajadzētu nedz notikt uz fundamentālo pētījumu rēķina, nedz izslēgt inovatīvus uzņēmumus, kas nepieder šīm svarīgākajām nozarēm. |
| --- | --- |

(13)

Uzņēmumu politikas jomā ir apstiprinātas svarīgāko nozaru darba kārtības, un starp valdību un nozaru pārstāvjiem ir parakstīti nozaru “inovācijas līgumi”. Atbalsts privāti finansētai pētniecībai ir palielināts, ieviešot pētniecības un izstrādes (RDA+) nodokļu atskaitīšanas shēmu, kas veido daļu no stimuliem, kuru nolūks ir vēl vairāk veicināt inovāciju, privāto pētniecību un izstrādi un ciešākas saites starp zinātni un uzņēmējdarbību. Tomēr koncentrēšanās uz svarīgākajām nozarēm nevajadzētu nedz notikt uz fundamentālo pētījumu rēķina, nedz izslēgt inovatīvus uzņēmumus, kas nepieder šīm svarīgākajām nozarēm.

| (14) | Pēdējos četrdesmit gados Nīderlandes mājokļu tirgū ir izveidojušies strukturāli kropļojumi. Būtiski piedāvājuma ierobežojumi un nodokļu atvieglojumi mājokļu iegādei (jo īpaši hipotēkas procentu atskaitīšanas tiesības, kas ir labvēlīgas mājsaimniecībām ar lielākiem ienākumiem) ir izraisījuši neefektīvu kapitāla sadali nekustamā īpašuma tirgū. Īres tirgū, kur ir ļoti liels sociālo mājokļu segments, sociālā politika un īres līmeņa un īres paaugstinājumu ierobežojumi ir izraisījuši ļoti neelastīgu īres mājokļu piedāvājumu. Veicot grozījumus labvēlīgajā nodokļu režīmā, ko piemēro mājokļu iegādei, tiktu veicināta strukturālo kropļojumu mazināšana Nīderlandes mājokļu tirgū. |
| --- | --- |

(14)

Pēdējos četrdesmit gados Nīderlandes mājokļu tirgū ir izveidojušies strukturāli kropļojumi. Būtiski piedāvājuma ierobežojumi un nodokļu atvieglojumi mājokļu iegādei (jo īpaši hipotēkas procentu atskaitīšanas tiesības, kas ir labvēlīgas mājsaimniecībām ar lielākiem ienākumiem) ir izraisījuši neefektīvu kapitāla sadali nekustamā īpašuma tirgū. Īres tirgū, kur ir ļoti liels sociālo mājokļu segments, sociālā politika un īres līmeņa un īres paaugstinājumu ierobežojumi ir izraisījuši ļoti neelastīgu īres mājokļu piedāvājumu. Veicot grozījumus labvēlīgajā nodokļu režīmā, ko piemēro mājokļu iegādei, tiktu veicināta strukturālo kropļojumu mazināšana Nīderlandes mājokļu tirgū.

| (15) | Nīderlande ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu, finanšu stabilitātes stiprināšanu un publisko finanšu ilgtspējības veicināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(15)

Nīderlande ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu, finanšu stabilitātes stiprināšanu un publisko finanšu ilgtspējības veicināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos.

| (16) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Nīderlandes ekonomikas politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Nīderlandē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1. līdz 5. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(16)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Nīderlandes ekonomikas politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Nīderlandē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1. līdz 5. ieteikumā turpmāk.

| (17) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā turpmāk. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā turpmāk.

AR ŠO IESAKA Nīderlandei laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Nodrošināt savlaicīgi īstenotu un noturīgu pārmērīga deficīta novēršanu. Šajā nolūkā, kā paredzēts, pilnībā īstenot budžeta stratēģiju 2012. gadam. Precizēt pasākumus, kas nepieciešami 2013. gada budžeta īstenošanai, lai nodrošinātu strukturālās korekcijas centienus, kas precizēti Padomes ieteikumos saskaņā ar pārmērīga deficīta procedūru. Pēc tam nodrošināt pienācīgus strukturālās korekcijas centienus, lai panāktu pietiekamu virzību uz VTM, tostarp izdevumu kritērija izpildi, un nodrošināt pietiekamu virzību uz atbilstību parāda samazināšanas kritērijam, vienlaicīgi saudzējot izdevumus jomās, kas tieši attiecas uz izaugsmi, kā, piemēram, pētniecība un inovācija, izglītība un apmācība. Tālab pēc jaunas valdības izveides iesniegt 2012. gada stabilitātes programmas atjauninājumu ar pamatotiem mērķiem un pasākumiem laikposmam pēc 2013. gada. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt savlaicīgi īstenotu un noturīgu pārmērīga deficīta novēršanu. Šajā nolūkā, kā paredzēts, pilnībā īstenot budžeta stratēģiju 2012. gadam. Precizēt pasākumus, kas nepieciešami 2013. gada budžeta īstenošanai, lai nodrošinātu strukturālās korekcijas centienus, kas precizēti Padomes ieteikumos saskaņā ar pārmērīga deficīta procedūru. Pēc tam nodrošināt pienācīgus strukturālās korekcijas centienus, lai panāktu pietiekamu virzību uz VTM, tostarp izdevumu kritērija izpildi, un nodrošināt pietiekamu virzību uz atbilstību parāda samazināšanas kritērijam, vienlaicīgi saudzējot izdevumus jomās, kas tieši attiecas uz izaugsmi, kā, piemēram, pētniecība un inovācija, izglītība un apmācība. Tālab pēc jaunas valdības izveides iesniegt 2012. gada stabilitātes programmas atjauninājumu ar pamatotiem mērķiem un pasākumiem laikposmam pēc 2013. gada.

| 2. | Īstenot pasākumus, lai palielinātu likumā noteikto pensionēšanās vecumu, tostarp piesaistot to paredzamajam dzīves ilgumam, un atbalstīt šos pasākumus ar darba tirgus pasākumiem, lai atbalstītu faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšanu, vienlaicīgi uzlabojot publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Pielāgot otro pensiju līmeni, lai atspoguļotu likumā noteiktā pensijas vecuma paaugstinājumu, vienlaikus nodrošinot, ka izmaksas un risku piemēroti sadala paaudžu vidū un starp tām. Īstenot plānoto ilgtermiņa aprūpes reformu un papildināt to ar turpmākiem pasākumiem, lai apturētu izmaksu paaugstināšanos, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos. |
| --- | --- |

2.

Īstenot pasākumus, lai palielinātu likumā noteikto pensionēšanās vecumu, tostarp piesaistot to paredzamajam dzīves ilgumam, un atbalstīt šos pasākumus ar darba tirgus pasākumiem, lai atbalstītu faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšanu, vienlaicīgi uzlabojot publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Pielāgot otro pensiju līmeni, lai atspoguļotu likumā noteiktā pensijas vecuma paaugstinājumu, vienlaikus nodrošinot, ka izmaksas un risku piemēroti sadala paaudžu vidū un starp tām. Īstenot plānoto ilgtermiņa aprūpes reformu un papildināt to ar turpmākiem pasākumiem, lai apturētu izmaksu paaugstināšanos, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos.

| 3. | Palielināt jo īpaši gados vecāku cilvēku, sieviešu, invalīdu un migrantu līdzdalību darba tirgū, tostarp vēl samazinot nodokļu šķēršļus personām, kuras ir otrie pelnītāji mājsaimniecībā, sekmējot darbavietas maiņu darba tirgū un mīkstinot pārāk stingrus noteikumus. |
| --- | --- |

3.

Palielināt jo īpaši gados vecāku cilvēku, sieviešu, invalīdu un migrantu līdzdalību darba tirgū, tostarp vēl samazinot nodokļu šķēršļus personām, kuras ir otrie pelnītāji mājsaimniecībā, sekmējot darbavietas maiņu darba tirgū un mīkstinot pārāk stingrus noteikumus.

| 4. | Veicināt inovāciju, privātos ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, ciešākas saites starp zinātni un uzņēmējdarbību, kā arī sekmēt rūpniecisko atjaunošanu, nodrošinot atbilstīgus stimulus uzņēmumu politikā, vienlaicīgi nodrošinot piekļuvi finansējumam arī ārpus stingrās “svarīgāko nozaru” definīcijas un saglabājot pamatpētījumus. |
| --- | --- |

4.

Veicināt inovāciju, privātos ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, ciešākas saites starp zinātni un uzņēmējdarbību, kā arī sekmēt rūpniecisko atjaunošanu, nodrošinot atbilstīgus stimulus uzņēmumu politikā, vienlaicīgi nodrošinot piekļuvi finansējumam arī ārpus stingrās “svarīgāko nozaru” definīcijas un saglabājot pamatpētījumus.

| 5. | Veikt darbības, lai pakāpeniski reformētu mājokļu tirgu, tostarp īstenojot šādus pasākumus: i) veicot grozījumus labvēlīgajā nodokļu režīmā, ko piemēro mājokļu iegādei, tostarp pakāpeniski atceļot hipotēkas procentu atskaitīšanas tiesības un/vai izmantojot nosacītās īres maksas sistēmu; ii) nodrošinot cenu noteikšanas mehānismu īres tirgū, kas ir vairāk orientēts uz tirgu; un iii) attiecībā uz sociālajiem mājokļiem – pielāgojot īres maksu mājsaimniecības ienākumiem. |
| --- | --- |

5.

Veikt darbības, lai pakāpeniski reformētu mājokļu tirgu, tostarp īstenojot šādus pasākumus: i) veicot grozījumus labvēlīgajā nodokļu režīmā, ko piemēro mājokļu iegādei, tostarp pakāpeniski atceļot hipotēkas procentu atskaitīšanas tiesības un/vai izmantojot nosacītās īres maksas sistēmu; ii) nodrošinot cenu noteikšanas mehānismu īres tirgū, kas ir vairāk orientēts uz tirgu; un iii) attiecībā uz sociālajiem mājokļiem – pielāgojot īres maksu mājsaimniecības ienākumiem.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

2

(3)  OV C 212, 19.7.2011., 13. lpp.

3

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/91 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/91

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par Apvienotās Karalistes 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2012.–2017. gadam

2012/C 219/27

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Apvienotās Karalistes 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Apvienotās Karalistes 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2011.–2014. gadam.

| (4) | Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānismu ziņojumu, kurā tā noteica Apvienoto Karalisti kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānismu ziņojumu, kurā tā noteica Apvienoto Karalisti kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (5) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros Sociālās aizsardzības komiteju aicina sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros Sociālās aizsardzības komiteju aicina sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

| (6) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

| (7) | Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja, ka prioritātes ir nodrošināt finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un sekmēt izaugsmi. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus kreditēšanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas, kā arī modernizēt valsts pārvaldi. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja, ka prioritātes ir nodrošināt finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un sekmēt izaugsmi. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus kreditēšanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas, kā arī modernizēt valsts pārvaldi.

| (8) | Apvienotā Karaliste 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2011.–2012. gada līdz 2016.–2017. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātajā pārskatā, ko sagatavo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, izvērtēja, vai Apvienoto Karalisti skar makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Apvienotajā Karalistē pastāv iekšēja nelīdzsvarotība, kas gan nav pārmērīga. |
| --- | --- |

(8)

Apvienotā Karaliste 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2011.–2012. gada līdz 2016.–2017. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātajā pārskatā, ko sagatavo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, izvērtēja, vai Apvienoto Karalisti skar makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Apvienotajā Karalistē pastāv iekšēja nelīdzsvarotība, kas gan nav pārmērīga.

| (9) | Saskaņā ar 4. punktu 15. protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 1. punktā izklāstītais pienākums izvairīties no pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta neattiecas uz Apvienoto Karalisti, izņemot, ja tā pieņem euro. Minētā protokola 5. punktā ir paredzēts, ka Apvienotajai Karalistei ir jācenšas izvairīties no pārmērīga valdības budžeta deficīta. Padome 2008. gada 8. jūlijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 6. punktu nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar 4. punktu 15. protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 1. punktā izklāstītais pienākums izvairīties no pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta neattiecas uz Apvienoto Karalisti, izņemot, ja tā pieņem euro. Minētā protokola 5. punktā ir paredzēts, ka Apvienotajai Karalistei ir jācenšas izvairīties no pārmērīga valdības budžeta deficīta. Padome 2008. gada 8. jūlijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 6. punktu nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.

| (10) | Balstoties uz konverģences programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas makroekonomikas scenārijs, kas ir budžeta prognožu pamatā, ir ticams. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir īstenot nepieciešamo fiskālo konsolidāciju, lai sasniegtu valdības fiskālos mērķus attiecībā uz neto parādu un cikliski koriģēto tekošo bilanci. Konverģences programmā nav iekļauts vidēja termiņa budžeta mērķis, kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Saskaņā ar programmas prognozēm Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumā noteiktais termiņš, kādā jānovērš pārmērīgais budžeta deficīts, tiks nokavēts par vienu gadu. Saskaņā ar aplēsēm valdības budžeta deficīts 2014.–2015. gadā, kas ir Padomes noteiktais termiņš, būs 4,4 % no IKP, kas nozīmē, ka, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo bilanci (5), laikposmā no 2010.–2011. gada līdz 2014.–2015. gadam tiks īstenoti fiskālie pasākumi vidēji 1,25 % apmērā no IKP, kas ir mazāk par 1 3⁄4 % rādītāju, kurš noteikts Padomes ieteikumā saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Lai gan valdība nav novirzījusies no fiskālās konsolidācijas stratēģijas, kas sākotnēji, pamatojoties uz iepriekšējām makroekonomiskām prognozēm, šķita pietiekama, lai sasniegtu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras mērķus, fiskālos rādītājus un prognozes ir skārusi ekonomiskās izaugsmes prognožu pasliktināšanās. Ieņēmumu pasākumi ir lielā mērā pārcelti uz fiskālās konsolidācijas sākumposmu. Gandrīz 40 % no kopējās gada fiskālās konsolidācijas, kas plānota laikposmā no 2010.–2011. gada līdz 2014.–2015. gadam, tiks sasniegta 2011.–2012. gada beigās, tostarp 30 % no izdevumu samazinājumiem un divas trešdaļas no neto nodokļu pieauguma. Joprojām salīdzinoši maz tiek izmantots iespējamais ieguvums no efektīvākas nodokļu sistēmas, kas izrietētu no PVN likmju struktūras pārskatīšanas.
  Saskaņā ar konverģences programmu tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs 8,3 % no IKP 2011.–2012. g., 5,9 % no IKP 2012.–2013. g., 6,0 % no IKP 2013.–2014. g., 4,4 % no IKP 2014.–2015. g., 2,9 % no IKP 2015.–2016. g. un 1,2 % no IKP 2016.–2017. gadā. Šīs prognozes ir nedaudz zemākas, nekā tās minētas Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē, proti, deficīts 6,1 % apmērā no IKP 2012.–2013. gadā (un 7,9 %, ja netiktu ņemts vērā plānotais vienreizējais pensiju fondu pārnesums) un 6,5 % no IKP 2013.–2014. gadā. Atšķirības skaidrojamas ar zemāku izaugsmes prognozi un Eurostat veiktajiem grozījumiem Apvienotās Karalistes iesniegtajos datos. Tika izdarītas dažas korekcijas valdības fiskālajos plānos, kas iekļauti 2011. gada rudens pārskatā, lai par prioritāriem izvirzītu izaugsmi veicinošus izdevumus, tomēr publiskā sektora ieguldījumi līdz 2014.–2015. gadam strauji kritīsies. Paredzams, ka valdības parāds, kas 2013.–2014. gadā prognozēts 94,7 % apjomā, maksimumu sasniegs 2014.–2015. gadā. |
| --- | --- |

(10)

Balstoties uz konverģences programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas makroekonomikas scenārijs, kas ir budžeta prognožu pamatā, ir ticams. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir īstenot nepieciešamo fiskālo konsolidāciju, lai sasniegtu valdības fiskālos mērķus attiecībā uz neto parādu un cikliski koriģēto tekošo bilanci. Konverģences programmā nav iekļauts vidēja termiņa budžeta mērķis, kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Saskaņā ar programmas prognozēm Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumā noteiktais termiņš, kādā jānovērš pārmērīgais budžeta deficīts, tiks nokavēts par vienu gadu. Saskaņā ar aplēsēm valdības budžeta deficīts 2014.–2015. gadā, kas ir Padomes noteiktais termiņš, būs 4,4 % no IKP, kas nozīmē, ka, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo bilanci (5), laikposmā no 2010.–2011. gada līdz 2014.–2015. gadam tiks īstenoti fiskālie pasākumi vidēji 1,25 % apmērā no IKP, kas ir mazāk par 1 3⁄4 % rādītāju, kurš noteikts Padomes ieteikumā saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Lai gan valdība nav novirzījusies no fiskālās konsolidācijas stratēģijas, kas sākotnēji, pamatojoties uz iepriekšējām makroekonomiskām prognozēm, šķita pietiekama, lai sasniegtu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras mērķus, fiskālos rādītājus un prognozes ir skārusi ekonomiskās izaugsmes prognožu pasliktināšanās. Ieņēmumu pasākumi ir lielā mērā pārcelti uz fiskālās konsolidācijas sākumposmu. Gandrīz 40 % no kopējās gada fiskālās konsolidācijas, kas plānota laikposmā no 2010.–2011. gada līdz 2014.–2015. gadam, tiks sasniegta 2011.–2012. gada beigās, tostarp 30 % no izdevumu samazinājumiem un divas trešdaļas no neto nodokļu pieauguma. Joprojām salīdzinoši maz tiek izmantots iespējamais ieguvums no efektīvākas nodokļu sistēmas, kas izrietētu no PVN likmju struktūras pārskatīšanas.

Saskaņā ar konverģences programmu tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs 8,3 % no IKP 2011.–2012. g., 5,9 % no IKP 2012.–2013. g., 6,0 % no IKP 2013.–2014. g., 4,4 % no IKP 2014.–2015. g., 2,9 % no IKP 2015.–2016. g. un 1,2 % no IKP 2016.–2017. gadā. Šīs prognozes ir nedaudz zemākas, nekā tās minētas Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē, proti, deficīts 6,1 % apmērā no IKP 2012.–2013. gadā (un 7,9 %, ja netiktu ņemts vērā plānotais vienreizējais pensiju fondu pārnesums) un 6,5 % no IKP 2013.–2014. gadā. Atšķirības skaidrojamas ar zemāku izaugsmes prognozi un Eurostat veiktajiem grozījumiem Apvienotās Karalistes iesniegtajos datos. Tika izdarītas dažas korekcijas valdības fiskālajos plānos, kas iekļauti 2011. gada rudens pārskatā, lai par prioritāriem izvirzītu izaugsmi veicinošus izdevumus, tomēr publiskā sektora ieguldījumi līdz 2014.–2015. gadam strauji kritīsies. Paredzams, ka valdības parāds, kas 2013.–2014. gadā prognozēts 94,7 % apjomā, maksimumu sasniegs 2014.–2015. gadā.

| (11) | Pirms krīzes mājokļu tirgū bija vērojama “pārkaršana”, jo augoša mājokļu deficīta apstākļos mājokļu cenu attiecība pret ieņēmumiem sasniedza nepieredzētu kāpumu, un rezultātā uzkrājās ievērojama hipotekāro parādu nasta. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka lielie mājsaimniecību parādi rada iekšēju nelīdzsvarotību Apvienotās Karalistes ekonomikā. Tā kā liela daļa hipotekāro kredītu ir ar mainīgo procentu likmi, mājsaimniecību finanšu stāvokli ietekmē procentu likmju paaugstināšana, kas ar finanšu sektora starpniecību var izraisīt destabilizējošu domino efektu ekonomikā kopumā. Ilgstoša un būtiska mājsaimniecību parādu nastas samazināšanās ir iespējama tikai tad, ja samazināsies mājokļu cenas attiecība pret izmantojamiem ienākumiem; tomēr, ja nominālās mājokļu cenas strauji kristos, daudzas mājsaimniecības varētu nonākt situācijā, kad ķīlas vērtība ir mazāka par aizņēmuma summu. Mājokļu būvniecības nozarē aktivitāte vēl aizvien ir nepieredzēti zema, kas skaidrojams gan ar neelastīgo plānošanas sistēmu, gan ciklisko vājumu, un arī aktivitāte plašākā mājokļu tirgū ir vāja. Valdība 2011. gada novembrī publicēja Anglijas mājokļu stratēģiju, kuras mērķis ir veicināt intensīvāku mājokļu būvniecību, bet joprojām ir lielas neskaidrības par jaunās sistēmas ietekmi uz mājokļu tirgus attīstību. Tāpat mājokļu stratēģijā nav minēts jautājums par nodokļu uzlikšanu īpašumiem; Apvienotās Karalistes sistēma apvieno regresīvu periodisku nodokli (municipālais nodoklis) un progresīvu darījumu nodokli (Stamp Duty Land Tax – SDLT), kas var ietekmēt budžeta ieņēmumu cikliskās tendences un finanšu stabilitāti. 2012. gada budžetā tika veiktas dažas korekcijas attiecībā uz SDLT likmēm, taču kopumā šajā jomā notikušas tikai nelielas izmaiņas. |
| --- | --- |

(11)

Pirms krīzes mājokļu tirgū bija vērojama “pārkaršana”, jo augoša mājokļu deficīta apstākļos mājokļu cenu attiecība pret ieņēmumiem sasniedza nepieredzētu kāpumu, un rezultātā uzkrājās ievērojama hipotekāro parādu nasta. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka lielie mājsaimniecību parādi rada iekšēju nelīdzsvarotību Apvienotās Karalistes ekonomikā. Tā kā liela daļa hipotekāro kredītu ir ar mainīgo procentu likmi, mājsaimniecību finanšu stāvokli ietekmē procentu likmju paaugstināšana, kas ar finanšu sektora starpniecību var izraisīt destabilizējošu domino efektu ekonomikā kopumā. Ilgstoša un būtiska mājsaimniecību parādu nastas samazināšanās ir iespējama tikai tad, ja samazināsies mājokļu cenas attiecība pret izmantojamiem ienākumiem; tomēr, ja nominālās mājokļu cenas strauji kristos, daudzas mājsaimniecības varētu nonākt situācijā, kad ķīlas vērtība ir mazāka par aizņēmuma summu. Mājokļu būvniecības nozarē aktivitāte vēl aizvien ir nepieredzēti zema, kas skaidrojams gan ar neelastīgo plānošanas sistēmu, gan ciklisko vājumu, un arī aktivitāte plašākā mājokļu tirgū ir vāja. Valdība 2011. gada novembrī publicēja Anglijas mājokļu stratēģiju, kuras mērķis ir veicināt intensīvāku mājokļu būvniecību, bet joprojām ir lielas neskaidrības par jaunās sistēmas ietekmi uz mājokļu tirgus attīstību. Tāpat mājokļu stratēģijā nav minēts jautājums par nodokļu uzlikšanu īpašumiem; Apvienotās Karalistes sistēma apvieno regresīvu periodisku nodokli (municipālais nodoklis) un progresīvu darījumu nodokli (Stamp Duty Land Tax – SDLT), kas var ietekmēt budžeta ieņēmumu cikliskās tendences un finanšu stabilitāti. 2012. gada budžetā tika veiktas dažas korekcijas attiecībā uz SDLT likmēm, taču kopumā šajā jomā notikušas tikai nelielas izmaiņas.

| (12) | Apvienotajā Karalistē aizvien lielākas problēmas rada bezdarbs un līdzdalība darba tirgū. Bezdarba līmenis Apvienotajā Karalistē pašlaik ir 8,4 %. Jauniešu bezdarba līmenis ir daudz augstāks – 22,2 %, turklāt vairāk nekā 38 % bezdarbnieku Apvienotajā Karalistē ir jaunāki par 25 gadiem. 17,7 % jauniešu (16–24 gadu vecumā) nestrādā un nemācās. Nodarbinātība privātajā sektorā ir nedaudz palielinājusies, taču tas nav pietiekami, lai atsvērtu nodarbināto skaita samazināšanos publiskajā sektorā un darbaspēka pieaugumu. Apvienotajā Karalistē ir pārmērīgi daudz mazkvalificētu darba ņēmēju, pēc kuriem pieprasījums samazinās, un trūkst augsti kvalificētu darba ņēmēju ar labām profesionālajām un tehniskajām iemaņām, kas ir īpaši nepieciešami ražošanas un eksporta nozarē, kur Apvienotās Karalistes rezultāti ir samērā vāji. Profesionālās izglītības un apmācības (PIA) politikā galvenā uzmanība tiek veltīta pamatprasmēm un 2. līmeņa kvalifikācijai, lai gan tautsaimniecībā aizvien aug pieprasījums pēc augstākas PIA kvalifikācijas. Apvienotajā Karalistē joprojām ir salīdzinoši liels pieaugušo skaits, kuriem ir ļoti vāja lasītprasme un rēķinātprasme un kuriem līdz ar to ir grūti iesaistīties profesionālajā apmācībā. Priekšlaicīga mācību pārtraukšana kopš 2005. gada ir palielinājusies par 3,3 procentpunktiem, un šis rādītājs (14,9 %) ir lielāks nekā vidēji ES; tāpēc ļoti svarīgi ir arī turpmāk atbalstīt ģimenes ar zemiem ienākumiem, lai novērstu jauniešu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(12)

Apvienotajā Karalistē aizvien lielākas problēmas rada bezdarbs un līdzdalība darba tirgū. Bezdarba līmenis Apvienotajā Karalistē pašlaik ir 8,4 %. Jauniešu bezdarba līmenis ir daudz augstāks – 22,2 %, turklāt vairāk nekā 38 % bezdarbnieku Apvienotajā Karalistē ir jaunāki par 25 gadiem. 17,7 % jauniešu (16–24 gadu vecumā) nestrādā un nemācās. Nodarbinātība privātajā sektorā ir nedaudz palielinājusies, taču tas nav pietiekami, lai atsvērtu nodarbināto skaita samazināšanos publiskajā sektorā un darbaspēka pieaugumu. Apvienotajā Karalistē ir pārmērīgi daudz mazkvalificētu darba ņēmēju, pēc kuriem pieprasījums samazinās, un trūkst augsti kvalificētu darba ņēmēju ar labām profesionālajām un tehniskajām iemaņām, kas ir īpaši nepieciešami ražošanas un eksporta nozarē, kur Apvienotās Karalistes rezultāti ir samērā vāji. Profesionālās izglītības un apmācības (PIA) politikā galvenā uzmanība tiek veltīta pamatprasmēm un 2. līmeņa kvalifikācijai, lai gan tautsaimniecībā aizvien aug pieprasījums pēc augstākas PIA kvalifikācijas. Apvienotajā Karalistē joprojām ir salīdzinoši liels pieaugušo skaits, kuriem ir ļoti vāja lasītprasme un rēķinātprasme un kuriem līdz ar to ir grūti iesaistīties profesionālajā apmācībā. Priekšlaicīga mācību pārtraukšana kopš 2005. gada ir palielinājusies par 3,3 procentpunktiem, un šis rādītājs (14,9 %) ir lielāks nekā vidēji ES; tāpēc ļoti svarīgi ir arī turpmāk atbalstīt ģimenes ar zemiem ienākumiem, lai novērstu jauniešu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu.

| (13) | Valdība ir sagatavojusi sociālās labklājības reformu programmu, lai mudinātu vairāk cilvēku sākt strādāt, vienlaikus atbalstot pašus neaizsargātākos iedzīvotājus. “Universālais kredīts”, kura mērķis ir vienkāršot pabalstu sistēmu, vēl nav īstenots. Valdībai ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka jaunās politikas pozitīvo ietekmi uz nodarbinātību un ieņēmumiem nevājinās aizvien sarūkošie pabalstiem pieejamie līdzekļi, kas radītu pieaugošas nabadzības apdraudējumu, jo īpaši ģimenēm ar bērniem. Vienā neatkarīgi veiktā aprēķinā prognozēts, ka 2020.–2021. gadā absolūtā bērnu nabadzība sasniegs augstāko līmeni kopš 2001.–2002. gada, kas savukārt nozīmē, ka valdība nevarēs sasniegt Likumā par bērnu nabadzību noteiktos mērķus bērnu nabadzības samazināšanā. Valdībai ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu pietiekamu bērnu aprūpes pieejamību, jo īpaši vecākiem ar zemiem ienākumiem. Jebkādi bērnu aprūpes atbalstam paredzēto līdzekļu samazinājumi radītu problēmas saasinājuma apdraudējumu. |
| --- | --- |

(13)

Valdība ir sagatavojusi sociālās labklājības reformu programmu, lai mudinātu vairāk cilvēku sākt strādāt, vienlaikus atbalstot pašus neaizsargātākos iedzīvotājus. “Universālais kredīts”, kura mērķis ir vienkāršot pabalstu sistēmu, vēl nav īstenots. Valdībai ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka jaunās politikas pozitīvo ietekmi uz nodarbinātību un ieņēmumiem nevājinās aizvien sarūkošie pabalstiem pieejamie līdzekļi, kas radītu pieaugošas nabadzības apdraudējumu, jo īpaši ģimenēm ar bērniem. Vienā neatkarīgi veiktā aprēķinā prognozēts, ka 2020.–2021. gadā absolūtā bērnu nabadzība sasniegs augstāko līmeni kopš 2001.–2002. gada, kas savukārt nozīmē, ka valdība nevarēs sasniegt Likumā par bērnu nabadzību noteiktos mērķus bērnu nabadzības samazināšanā. Valdībai ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu pietiekamu bērnu aprūpes pieejamību, jo īpaši vecākiem ar zemiem ienākumiem. Jebkādi bērnu aprūpes atbalstam paredzēto līdzekļu samazinājumi radītu problēmas saasinājuma apdraudējumu.

| (14) | Finansējuma iegūšanas nosacījumi vēl aizvien ir strikti, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un neto aizdevumu apjoms uzņēmumu nozarē 2011. gadā bija negatīvs. Apsekojumi liecina, ka ievērojamam skaitam MVU ir vajadzīgs kredīts un vienlaikus pastāv potenciālas grūtības pieprasījuma pusē. Turklāt piekļuve nebanku aizdevumiem lielā mērā ir pieejama tikai lielākiem uzņēmumiem un konkurence banku nozarē ir ierobežota. Neatkarīgi no iestāžu veiktajiem stāvokļa uzlabošanas pasākumiem saskaņā ar aplēsēm Brīdona darba grupa alternatīvo aizdevumu tirgu lietās prognozēja, ka nākamajos piecos gados paredzams ievērojams pieejamā finansējuma iztrūkums, īpaši attiecībā uz MVU. |
| --- | --- |

(14)

Finansējuma iegūšanas nosacījumi vēl aizvien ir strikti, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un neto aizdevumu apjoms uzņēmumu nozarē 2011. gadā bija negatīvs. Apsekojumi liecina, ka ievērojamam skaitam MVU ir vajadzīgs kredīts un vienlaikus pastāv potenciālas grūtības pieprasījuma pusē. Turklāt piekļuve nebanku aizdevumiem lielā mērā ir pieejama tikai lielākiem uzņēmumiem un konkurence banku nozarē ir ierobežota. Neatkarīgi no iestāžu veiktajiem stāvokļa uzlabošanas pasākumiem saskaņā ar aplēsēm Brīdona darba grupa alternatīvo aizdevumu tirgu lietās prognozēja, ka nākamajos piecos gados paredzams ievērojams pieejamā finansējuma iztrūkums, īpaši attiecībā uz MVU.

| (15) | Apvienotajai Karalistei ir jārisina uzdevums uzlabot enerģētikas un transporta infrastruktūru, kas saistīta ar pamatu likšanu ilgtermiņa izaugsmei un konkurētspējai, un cīnīties ar parādībām, kas ir par iemeslu ražošanas sektoru Apvienotās Karalistes nepietiekamajai ārējai konkurētspējai. Apvienotajai Karalistei ir vajadzīgas lielas investīcijas, lai modernizētu elektroenerģijas ražošanas jaudas, jo ir jāaizstāj liela daļa pašreizējās ražošanas jaudas, kuras kalpošanas laiks beigsies nākamajā desmitgadē, un lai izpildītu saistības palielināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu un ievērot stingrākus CO2 emisiju standartus. Apvienotās Karalistes transporta nozari skar tīklu jaudas nepietiekamība un kvalitātes trūkums, kas varētu kavēt sasniegt valdības mērķi – pārorientēt Apvienotās Karalistes ekonomiku uz ieguldījumiem un eksportu. Saskaņā ar valdības fiskālās konsolidācijas stratēģiju publiskā sektora neto ieguldījumi līdz 2014.–2015. gadam ievērojami samazināsies, kas var vēl vairāk saasināt pastāvošās problēmas transporta infrastruktūrā, ja neizdosies atrast citus finansējuma avotus. |
| --- | --- |

(15)

Apvienotajai Karalistei ir jārisina uzdevums uzlabot enerģētikas un transporta infrastruktūru, kas saistīta ar pamatu likšanu ilgtermiņa izaugsmei un konkurētspējai, un cīnīties ar parādībām, kas ir par iemeslu ražošanas sektoru Apvienotās Karalistes nepietiekamajai ārējai konkurētspējai. Apvienotajai Karalistei ir vajadzīgas lielas investīcijas, lai modernizētu elektroenerģijas ražošanas jaudas, jo ir jāaizstāj liela daļa pašreizējās ražošanas jaudas, kuras kalpošanas laiks beigsies nākamajā desmitgadē, un lai izpildītu saistības palielināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu un ievērot stingrākus CO2 emisiju standartus. Apvienotās Karalistes transporta nozari skar tīklu jaudas nepietiekamība un kvalitātes trūkums, kas varētu kavēt sasniegt valdības mērķi – pārorientēt Apvienotās Karalistes ekonomiku uz ieguldījumiem un eksportu. Saskaņā ar valdības fiskālās konsolidācijas stratēģiju publiskā sektora neto ieguldījumi līdz 2014.–2015. gadam ievērojami samazināsies, kas var vēl vairāk saasināt pastāvošās problēmas transporta infrastruktūrā, ja neizdosies atrast citus finansējuma avotus.

| (16) | Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par Apvienotās Karalistes ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu un sniegusi padziļinātu pārskatu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Apvienotajā Karalistē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi atbilstīgi Eiropas pusgada koncepcijai ir atspoguļoti turpmāk izklāstītajā 1.–6. ieteikumā. |
| --- | --- |

(16)

Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par Apvienotās Karalistes ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu un sniegusi padziļinātu pārskatu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Apvienotajā Karalistē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi atbilstīgi Eiropas pusgada koncepcijai ir atspoguļoti turpmāk izklāstītajā 1.–6. ieteikumā.

| (17) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (6) jo īpaši ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (6) jo īpaši ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (18) | Ņemot vērā padziļinātā pārskata rezultātus, ko Komisija sagatavoja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļots jo īpaši 2., 3. un 6. ieteikumā turpmāk, |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā padziļinātā pārskata rezultātus, ko Komisija sagatavoja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļots jo īpaši 2., 3. un 6. ieteikumā turpmāk,

AR ŠO IESAKA Apvienotajai Karalistei laikposmā no 2012. gada līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Pilnībā īstenot budžeta stratēģiju 2012.–2013. finanšu gadam un laikposmam pēc tam, īstenojot arī pietiekami konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu savlaicīgu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu ilgtspējīgā veidā un izpildītu strukturālās korekcijas, kas paredzētas Padomes ieteikumos saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, un panākt, ka augstā valsts parāda attiecība sāk ilgtspējīgi samazināties. Ja tiek stiprināta budžeta stratēģija 2013.–2014. finanšu gadam un laikposmam pēc tam, prioritāti piešķirt izaugsmi veicinošiem izdevumiem, lai novērstu, ka vidēja termiņa izaugsmes perspektīvu turpmāka pasliktināšanās negatīvi ietekmē publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. |
| --- | --- |

1.

Pilnībā īstenot budžeta stratēģiju 2012.–2013. finanšu gadam un laikposmam pēc tam, īstenojot arī pietiekami konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu savlaicīgu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu ilgtspējīgā veidā un izpildītu strukturālās korekcijas, kas paredzētas Padomes ieteikumos saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, un panākt, ka augstā valsts parāda attiecība sāk ilgtspējīgi samazināties. Ja tiek stiprināta budžeta stratēģija 2013.–2014. finanšu gadam un laikposmam pēc tam, prioritāti piešķirt izaugsmi veicinošiem izdevumiem, lai novērstu, ka vidēja termiņa izaugsmes perspektīvu turpmāka pasliktināšanās negatīvi ietekmē publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

| 2. | Novērst destabilizējošo ietekmi, ko rada augstās un svārstīgās mājokļu cenas un lielā mājsaimniecību parādu nasta, īstenojot visaptverošu mājokļu reformu programmu, lai palielinātu mājokļu piedāvājumu, atvieglotu dārdzības problēmas un nepieciešamību pēc valsts mājokļu subsīdijām. Īstenot turpmākas mājokļu tirgus, tostarp hipotēku un īres tirgus, finanšu regulējuma un īpašuma nodokļa reformas, lai novērstu pārmērīgu nestabilitāti un izkropļojumus mājokļu tirgū. |
| --- | --- |

2.

Novērst destabilizējošo ietekmi, ko rada augstās un svārstīgās mājokļu cenas un lielā mājsaimniecību parādu nasta, īstenojot visaptverošu mājokļu reformu programmu, lai palielinātu mājokļu piedāvājumu, atvieglotu dārdzības problēmas un nepieciešamību pēc valsts mājokļu subsīdijām. Īstenot turpmākas mājokļu tirgus, tostarp hipotēku un īres tirgus, finanšu regulējuma un īpašuma nodokļa reformas, lai novērstu pārmērīgu nestabilitāti un izkropļojumus mājokļu tirgū.

| 3. | Turpināt uzlabot jauniešu (īpaši to jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neveic apmācības) nodarbināmību, tostarp izmantojot programmu “Youth Contract”. Nodrošināt, ka vairāk jauniešu piedalās mācekļu programmās un ka šīs programmas ir pienācīgi orientētas uz augsta līmeņa prasmēm, un ka tajās iesaistās vairāk mazo un vidējo uzņēmumu. Veikt pasākumus, lai mazinātu to 18–24 gadus veco jauniešu augsto proporciju, kuri ieguvuši tikai pamatprasmes ļoti zemā līmenī. |
| --- | --- |

3.

Turpināt uzlabot jauniešu (īpaši to jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neveic apmācības) nodarbināmību, tostarp izmantojot programmu “Youth Contract”. Nodrošināt, ka vairāk jauniešu piedalās mācekļu programmās un ka šīs programmas ir pienācīgi orientētas uz augsta līmeņa prasmēm, un ka tajās iesaistās vairāk mazo un vidējo uzņēmumu. Veikt pasākumus, lai mazinātu to 18–24 gadus veco jauniešu augsto proporciju, kuri ieguvuši tikai pamatprasmes ļoti zemā līmenī.

| 4. | Pastiprināt pasākumus, lai veicinātu to cilvēku integrāciju darba tirgū, kuru mājsaimniecībās visi ir bezdarbnieki. Nodrošināt, ka plānotās sociālās nodrošināšanas reformas nepalielina bērnu nabadzību. Pilnībā īstenot pasākumus, lai uzlabotu piekļuvi bērnu aprūpes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

4.

Pastiprināt pasākumus, lai veicinātu to cilvēku integrāciju darba tirgū, kuru mājsaimniecībās visi ir bezdarbnieki. Nodrošināt, ka plānotās sociālās nodrošināšanas reformas nepalielina bērnu nabadzību. Pilnībā īstenot pasākumus, lai uzlabotu piekļuvi bērnu aprūpes pakalpojumiem.

| 5. | Turpināt uzlabot banku un nebanku finansējuma pieejamību privātajam sektoram, īpaši MVU. Atbalstīt konkurenci banku nozarē, jo īpaši īstenojot pasākumus, lai novērstu šķēršļus ienākšanai nozarē, palielināt pārredzamību un atvieglot iespējas mainīt banku, kā ieteikusi Neatkarīgā banku darbības komisija, un pētīt iespējas, kā uzlabot piekļuvi riska kapitālam un citiem nebanku aizdevumiem. |
| --- | --- |

5.

Turpināt uzlabot banku un nebanku finansējuma pieejamību privātajam sektoram, īpaši MVU. Atbalstīt konkurenci banku nozarē, jo īpaši īstenojot pasākumus, lai novērstu šķēršļus ienākšanai nozarē, palielināt pārredzamību un atvieglot iespējas mainīt banku, kā ieteikusi Neatkarīgā banku darbības komisija, un pētīt iespējas, kā uzlabot piekļuvi riska kapitālam un citiem nebanku aizdevumiem.

| 6. | Īstenot ilgtermiņa stratēģiju, lai uzlabotu Apvienotās Karalistes tīkla infrastruktūras jaudu un kvalitāti, tostarp pasākumus, lai risinātu transporta un enerģētikas tīklu problēmas, veicinot efektīvāku un stabilāku plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesu un izmantojot piemērotus publiskā vai privātā sektora finansēšanas mehānismus. |
| --- | --- |

6.

Īstenot ilgtermiņa stratēģiju, lai uzlabotu Apvienotās Karalistes tīkla infrastruktūras jaudu un kvalitāti, tostarp pasākumus, lai risinātu transporta un enerģētikas tīklu problēmas, veicinot efektīvāku un stabilāku plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesu un izmantojot piemērotus publiskā vai privātā sektora finansēšanas mehānismus.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

3

(4)  OV C 217, 23.7.2011., 12. lpp.

4

(5)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti, atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

5

(6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

6

---

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/95

---

PADOMES IETEIKUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu īstenošanu dalībvalstīs, kuru naudas vienība ir euro

2012/C 219/28

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar 121. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Kopš Eurogrupas izveides tai ir bijusi galvenā loma eurozonas ekonomikas pārvaldībā un ir īpaša atbildība par to. Ekonomikas krīze skaidri parādīja ciešās savstarpējās saiknes eurozonā, uzsverot nepieciešamību pēc saskaņotas kopējas politikas nostādnes, kas atspoguļo ciešo ietekmi starp valstīm, kuru naudas vienība ir euro, kā arī uzsverot nepieciešamību pēc politikas koordinācijas efektīviem pasākumiem, lai ātri reaģētu uz ekonomikas vides izmaiņām. |
| --- | --- |

(1)

Kopš Eurogrupas izveides tai ir bijusi galvenā loma eurozonas ekonomikas pārvaldībā un ir īpaša atbildība par to. Ekonomikas krīze skaidri parādīja ciešās savstarpējās saiknes eurozonā, uzsverot nepieciešamību pēc saskaņotas kopējas politikas nostādnes, kas atspoguļo ciešo ietekmi starp valstīm, kuru naudas vienība ir euro, kā arī uzsverot nepieciešamību pēc politikas koordinācijas efektīviem pasākumiem, lai ātri reaģētu uz ekonomikas vides izmaiņām.

| (2) | Padome katrai no dalībvalstīm, kuras naudas vienība ir euro (“eurozonas dalībvalstis”), ir sniegusi konkrētai valstij adresētus ieteikumus. Šie ieteikumi pievēršas ekonomikas problēmām valstu līmenī un vienlaikus ir galvenais elements stabilitātes un izaugsmes noteikšanai eurozonā kopumā. Eurozonas dalībvalstis ir arī apņēmušās saskaņā ar paktu “Euro plus” īstenot tālejošu papildu politikas reformu kopumu, kuru mērķis ir sekmēt konkurētspēju, veicināt nodarbinātību, sniegt ieguldījumu publisko finanšu ilgtspējībā un stiprināt finanšu stabilitāti. Eurozonas dalībvalstis un astoņas citas dalībvalstis (“dalībvalstis, kas neietilpst eurozonā”) 2012. gada 2. martā parakstīja Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā, vienojoties nodrošināt, ka visas svarīgākās ekonomikas politikas reformas, ko tās plāno veikt, tiks ex ante apspriestas un attiecīgā gadījumā savstarpēji koordinētas. Ex ante koordinācija eurozonā, gan iesniedzot budžeta plānu projektus, gan apspriežot svarīgāko ekonomikas politikas reformu plānus, veicinās to, ka tiks ņemta vērā valstu pasākumu ietekme uz eurozonu kopumā. |
| --- | --- |

(2)

Padome katrai no dalībvalstīm, kuras naudas vienība ir euro (“eurozonas dalībvalstis”), ir sniegusi konkrētai valstij adresētus ieteikumus. Šie ieteikumi pievēršas ekonomikas problēmām valstu līmenī un vienlaikus ir galvenais elements stabilitātes un izaugsmes noteikšanai eurozonā kopumā. Eurozonas dalībvalstis ir arī apņēmušās saskaņā ar paktu “Euro plus” īstenot tālejošu papildu politikas reformu kopumu, kuru mērķis ir sekmēt konkurētspēju, veicināt nodarbinātību, sniegt ieguldījumu publisko finanšu ilgtspējībā un stiprināt finanšu stabilitāti. Eurozonas dalībvalstis un astoņas citas dalībvalstis (“dalībvalstis, kas neietilpst eurozonā”) 2012. gada 2. martā parakstīja Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā, vienojoties nodrošināt, ka visas svarīgākās ekonomikas politikas reformas, ko tās plāno veikt, tiks ex ante apspriestas un attiecīgā gadījumā savstarpēji koordinētas. Ex ante koordinācija eurozonā, gan iesniedzot budžeta plānu projektus, gan apspriežot svarīgāko ekonomikas politikas reformu plānus, veicinās to, ka tiks ņemta vērā valstu pasākumu ietekme uz eurozonu kopumā.

| (3) | Labi izstrādātu budžeta struktūru esība, kas stiprina iekšzemes fiskālo pārvaldību, ir galvenais publisko finanšu pareizas pārvaldības elements un veicina publisko finanšu ilgtspējību eurozonā kopumā. Eurozonas valstu vai to valdību vadītāji 2011. gada jūlijā un oktobrī apņēmās ieviest valstu fiskālās sistēmas, kā paredzēts Padomes Direktīvā 2011/85/ES (2011. gada 8. novembris) par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (1), jau līdz 2012. gada beigām – pirms direktīvā paredzētā grafika – un pastiprināt tajā iekļautās prasības. Turklāt 2012. gada 2. martā eurozonas dalībvalstis kopā ar astoņām dalībvalstīm, kas neietilpst eurozonā, parakstot Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā, apņēmās papildus stiprināt savu valstu fiskālo pārvaldību, īpaši ieviešot saistošus noteikumus valdības budžeta stāvoklim, lai sasniegtu vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM). |
| --- | --- |

(3)

Labi izstrādātu budžeta struktūru esība, kas stiprina iekšzemes fiskālo pārvaldību, ir galvenais publisko finanšu pareizas pārvaldības elements un veicina publisko finanšu ilgtspējību eurozonā kopumā. Eurozonas valstu vai to valdību vadītāji 2011. gada jūlijā un oktobrī apņēmās ieviest valstu fiskālās sistēmas, kā paredzēts Padomes Direktīvā 2011/85/ES (2011. gada 8. novembris) par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (1), jau līdz 2012. gada beigām – pirms direktīvā paredzētā grafika – un pastiprināt tajā iekļautās prasības. Turklāt 2012. gada 2. martā eurozonas dalībvalstis kopā ar astoņām dalībvalstīm, kas neietilpst eurozonā, parakstot Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā, apņēmās papildus stiprināt savu valstu fiskālo pārvaldību, īpaši ieviešot saistošus noteikumus valdības budžeta stāvoklim, lai sasniegtu vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM).

| (4) | Fiskālā konsolidācija ir eurozonas krīzes pārvarēšanas stratēģijas galvenais elements. ES fiskālā sistēma ļauj diferencēt konsolidācijas tempu starp dalībvalstīm atbilstīgi to fiskālajai situācijai un makroekonomiskajiem apstākļiem. Stabilitātes un izaugsmes pakts un Līgums par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā pievēršas galvenokārt strukturālām bilancēm un tādējādi ļauj ņemt vērā cikla un vienreizējo pasākumu ietekmi uz nominālo budžeta bilanci. Efektīva rīcība, kas veikta, reaģējot uz Padomes ieteikumiem par pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu, tiek izvērtēta strukturālā izteiksmē. Konsolidācijas atbilstīga veidošana ir svarīga, lai vairotu uzticību konsolidācijas pastāvīgumam eurozonā un ierobežotu tās negatīvo īstermiņa ietekmi uz izaugsmi. Par prioritāti jānosaka izaugsmei labvēlīgi izdevumi, jo īpaši ieguldījumu izdevumi; vairākās eurozonas dalībvalstīs produktīvu ieguldījumu projektus varētu noteikt, ja gan privātā, gan sociālā atdeve pārsniegtu pašlaik zemās procentu likmes. Steidzami ir jāreformē ilgtermiņa tiesības, jo īpaši uz veselības aprūpi un pensijām, lai stiprinātu publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Atbilstīga nodokļu politika, piemēram, nodokļu sloga novirzīšana no darbaspēka, nodokļu bāzes paplašināšana un efektīvāka rīcība, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, varētu veicināt konsolidāciju, vienlaikus palielinot konkurētspēju un radot labākus nosacījumus izaugsmei. |
| --- | --- |

(4)

Fiskālā konsolidācija ir eurozonas krīzes pārvarēšanas stratēģijas galvenais elements. ES fiskālā sistēma ļauj diferencēt konsolidācijas tempu starp dalībvalstīm atbilstīgi to fiskālajai situācijai un makroekonomiskajiem apstākļiem. Stabilitātes un izaugsmes pakts un Līgums par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā pievēršas galvenokārt strukturālām bilancēm un tādējādi ļauj ņemt vērā cikla un vienreizējo pasākumu ietekmi uz nominālo budžeta bilanci. Efektīva rīcība, kas veikta, reaģējot uz Padomes ieteikumiem par pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu, tiek izvērtēta strukturālā izteiksmē. Konsolidācijas atbilstīga veidošana ir svarīga, lai vairotu uzticību konsolidācijas pastāvīgumam eurozonā un ierobežotu tās negatīvo īstermiņa ietekmi uz izaugsmi. Par prioritāti jānosaka izaugsmei labvēlīgi izdevumi, jo īpaši ieguldījumu izdevumi; vairākās eurozonas dalībvalstīs produktīvu ieguldījumu projektus varētu noteikt, ja gan privātā, gan sociālā atdeve pārsniegtu pašlaik zemās procentu likmes. Steidzami ir jāreformē ilgtermiņa tiesības, jo īpaši uz veselības aprūpi un pensijām, lai stiprinātu publisko finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Atbilstīga nodokļu politika, piemēram, nodokļu sloga novirzīšana no darbaspēka, nodokļu bāzes paplašināšana un efektīvāka rīcība, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, varētu veicināt konsolidāciju, vienlaikus palielinot konkurētspēju un radot labākus nosacījumus izaugsmei.

| (5) | Finanšu sistēmas stabilitāte un laba darbība ir priekšnosacījumi lēnas izaugsmes “zudušās desmitgades scenārija” novēršanai eurozonā un ieguldītāju uzticības vairošanai. Tā kā ir nepieciešama banku bilanču saistību un aktīvu īpatsvara papildu samazināšana, ir svarīgi nodrošināt, lai tas notiktu pienācīgā veidā un būtu saderīgs ar reālajai ekonomikai pietiekamas kredīta plūsmas uzturēšanu. Lai iedarbotos pret finanšu fragmentācijas jauno tendenci, ir nepieciešams turpināt attīstīt uzraudzības struktūru un prakses integrāciju, kā arī pārrobežu krīzes pārvarēšanu. |
| --- | --- |

(5)

Finanšu sistēmas stabilitāte un laba darbība ir priekšnosacījumi lēnas izaugsmes “zudušās desmitgades scenārija” novēršanai eurozonā un ieguldītāju uzticības vairošanai. Tā kā ir nepieciešama banku bilanču saistību un aktīvu īpatsvara papildu samazināšana, ir svarīgi nodrošināt, lai tas notiktu pienācīgā veidā un būtu saderīgs ar reālajai ekonomikai pietiekamas kredīta plūsmas uzturēšanu. Lai iedarbotos pret finanšu fragmentācijas jauno tendenci, ir nepieciešams turpināt attīstīt uzraudzības struktūru un prakses integrāciju, kā arī pārrobežu krīzes pārvarēšanu.

| (6) | Makroekonomikas nelīdzsvarotības pienācīga novēršana eurozonas iekšienē ir svarīga ilgtspējīgai izaugsmei un stabilitātei eurozonā. Nelīdzsvarotības samazināšanas process ir sācies, bet tas mērķtiecīgi jāturpina. Nelīdzsvarotības koriģēšanas pasākumu steidzamība ir lielāka valstīs, kurās ir budžeta deficīts un kurās ir nepieciešamas reformas, lai uzlabotu konkurētspēju un veicinātu līdzekļu pārdali tirgojamu preču un pakalpojumu sektoriem. Tajā pašā laikā valstis, kurās ir budžeta pārpalikums, var veicināt līdzsvarošanu, atceļot nevajadzīgus regulatīvus un citus ierobežojumus iekšzemes pieprasījumam, darbībām saistībā ar starptautiski netirgojamām precēm un pakalpojumiem, kā arī ieguldījumu iespējām. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomikas nelīdzsvarotības pienācīga novēršana eurozonas iekšienē ir svarīga ilgtspējīgai izaugsmei un stabilitātei eurozonā. Nelīdzsvarotības samazināšanas process ir sācies, bet tas mērķtiecīgi jāturpina. Nelīdzsvarotības koriģēšanas pasākumu steidzamība ir lielāka valstīs, kurās ir budžeta deficīts un kurās ir nepieciešamas reformas, lai uzlabotu konkurētspēju un veicinātu līdzekļu pārdali tirgojamu preču un pakalpojumu sektoriem. Tajā pašā laikā valstis, kurās ir budžeta pārpalikums, var veicināt līdzsvarošanu, atceļot nevajadzīgus regulatīvus un citus ierobežojumus iekšzemes pieprasījumam, darbībām saistībā ar starptautiski netirgojamām precēm un pakalpojumiem, kā arī ieguldījumu iespējām.

| (7) | Ekonomiskās savienības turpmākas attīstības priekšnosacījums ir eurozonas dalībvalstu ekonomiku savstarpējās atkarības un ieguvumu, ko stabilitāte šajā monetārajā savienībā var dot tās dalībniekiem un plašākai Savienībai, atzīšana. Turpmāk eurozonas dalībvalstīm būs jāpadziļina sava integrācija, lai sasniegtu pilnīgu ekonomisko un monetāro savienību. |
| --- | --- |

(7)

Ekonomiskās savienības turpmākas attīstības priekšnosacījums ir eurozonas dalībvalstu ekonomiku savstarpējās atkarības un ieguvumu, ko stabilitāte šajā monetārajā savienībā var dot tās dalībniekiem un plašākai Savienībai, atzīšana. Turpmāk eurozonas dalībvalstīm būs jāpadziļina sava integrācija, lai sasniegtu pilnīgu ekonomisko un monetāro savienību.

| (8) | Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (2), un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā, |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (2), un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā,

AR ŠO IESAKA eurozonas dalībvalstīm laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam individuāli un kolektīvi, neskarot Padomes kompetenci attiecībā uz dalībvalstu ekonomikas politikas koordināciju, bet jo īpaši saistībā ar ekonomikas politikas koordināciju Eurogrupā, rīkoties šādi.

| 1. | Nostiprināt Eurogrupas darba metodes, lai ļautu tai uzņemties atbildību par kopējo politikas nostāju eurozonā, efektīvi reaģējot uz ekonomikas vides izmaiņām, un vadīt ekonomikas politikas koordināciju pastiprinātas uzraudzības sistēmā, kas attiecas uz eurozonas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.

Nostiprināt Eurogrupas darba metodes, lai ļautu tai uzņemties atbildību par kopējo politikas nostāju eurozonā, efektīvi reaģējot uz ekonomikas vides izmaiņām, un vadīt ekonomikas politikas koordināciju pastiprinātas uzraudzības sistēmā, kas attiecas uz eurozonas dalībvalstīm.

| 2. | Pastiprināt politikas sadarbību Eurogrupā, daloties ar informāciju un apspriežot budžeta plānus un svarīgāko reformu plānus, kam ir iespējama plašāka ietekme uz eurozonu. Nodrošināt, lai tiktu veiktas reformas, kas ir nepieciešamas stabilai un spēcīgai eurozonai, tostarp to ieteikumu īstenošanu, kurus Padome ir adresējusi atsevišķām eurozonas dalībvalstīm un kuri papildus problēmu risināšanai valstu līmenī ietekmē eurozonu kopumā. |
| --- | --- |

2.

Pastiprināt politikas sadarbību Eurogrupā, daloties ar informāciju un apspriežot budžeta plānus un svarīgāko reformu plānus, kam ir iespējama plašāka ietekme uz eurozonu. Nodrošināt, lai tiktu veiktas reformas, kas ir nepieciešamas stabilai un spēcīgai eurozonai, tostarp to ieteikumu īstenošanu, kurus Padome ir adresējusi atsevišķām eurozonas dalībvalstīm un kuri papildus problēmu risināšanai valstu līmenī ietekmē eurozonu kopumā.

| 3. | Nostiprināt fiskālo disciplīnu un fiskālās iestādes gan valstu, gan vietējā līmenī, lai vairotu tirgus uzticību publisko finanšu vidēja termiņa un ilgtermiņa ilgtspējībai eurozonā. Pēc eurozonas valstu vai valdību vadītāju vienošanās 2011. gada jūlijā un oktobrī un 2012. gada 2. martā paātrināt Direktīvas 2011/85/ES transponēšanu līdz 2012. gada beigām un papildus nostiprināt fiskālo pārvaldību, jo īpaši ieviešot visu eurozonas dalībvalstu tiesību aktos noteikumus par līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē un automātiskus korekcijas mehānismus. |
| --- | --- |

3.

Nostiprināt fiskālo disciplīnu un fiskālās iestādes gan valstu, gan vietējā līmenī, lai vairotu tirgus uzticību publisko finanšu vidēja termiņa un ilgtermiņa ilgtspējībai eurozonā. Pēc eurozonas valstu vai valdību vadītāju vienošanās 2011. gada jūlijā un oktobrī un 2012. gada 2. martā paātrināt Direktīvas 2011/85/ES transponēšanu līdz 2012. gada beigām un papildus nostiprināt fiskālo pārvaldību, jo īpaši ieviešot visu eurozonas dalībvalstu tiesību aktos noteikumus par līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē un automātiskus korekcijas mehānismus.

| 4. | Pamatojoties uz Eiropadomes 2012. gada 1. un 2. marta sanāksmes secinājumiem, nodrošināt saskaņotu kopīgo fiskālo nostāju eurozonā, īstenojot fiskālo konsolidāciju, kā saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem izklāstīts Padomes ieteikumos un lēmumos, kuros ņemta vērā konkrēto valstu makrofinansiālā situācija. Dalībvalstīm, ko skar nozīmīgas un potenciāli pieaugoša riska prēmijas, būtu jāierobežo novirzes no nominālās bilances mērķiem pat sliktākos, nekā paredzēts, makroekonomikas apstākļos; citām dalībvalstīm būtu jāļauj automātiskiem stabilizatoriem darboties strukturāli izvērtētā korekcijā un vajadzētu būt gatavām pārskatīt konsolidācijas tempu, ja makroekonomikas apstākļi vēl vairāk pasliktinātos. Valsts izdevumu un ieņēmumu sastāvam būtu jāatspoguļo izdevumu posteņu un ieņēmumu avotu ietekme uz izaugsmi. Visas pieejamās budžeta rezerves jo īpaši būtu jāizmanto, lai veicinātu publiskos ieguldījumus eurozonā, tostarp ņemot vērā finansējuma izmaksu atšķirības starp valstīm. |
| --- | --- |

4.

Pamatojoties uz Eiropadomes 2012. gada 1. un 2. marta sanāksmes secinājumiem, nodrošināt saskaņotu kopīgo fiskālo nostāju eurozonā, īstenojot fiskālo konsolidāciju, kā saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem izklāstīts Padomes ieteikumos un lēmumos, kuros ņemta vērā konkrēto valstu makrofinansiālā situācija. Dalībvalstīm, ko skar nozīmīgas un potenciāli pieaugoša riska prēmijas, būtu jāierobežo novirzes no nominālās bilances mērķiem pat sliktākos, nekā paredzēts, makroekonomikas apstākļos; citām dalībvalstīm būtu jāļauj automātiskiem stabilizatoriem darboties strukturāli izvērtētā korekcijā un vajadzētu būt gatavām pārskatīt konsolidācijas tempu, ja makroekonomikas apstākļi vēl vairāk pasliktinātos. Valsts izdevumu un ieņēmumu sastāvam būtu jāatspoguļo izdevumu posteņu un ieņēmumu avotu ietekme uz izaugsmi. Visas pieejamās budžeta rezerves jo īpaši būtu jāizmanto, lai veicinātu publiskos ieguldījumus eurozonā, tostarp ņemot vērā finansējuma izmaksu atšķirības starp valstīm.

| 5. | Veikt pasākumus, lai uzlabotu finanšu sistēmas darbību un stabilitāti eurozonā. Paātrināt pasākumus virzībā uz integrētāku finanšu sistēmu, ietverot banku uzraudzību un pārrobežu krīzes pārvarēšanu. |
| --- | --- |

5.

Veikt pasākumus, lai uzlabotu finanšu sistēmas darbību un stabilitāti eurozonā. Paātrināt pasākumus virzībā uz integrētāku finanšu sistēmu, ietverot banku uzraudzību un pārrobežu krīzes pārvarēšanu.

| 6. | Īstenot strukturālas reformas, kuras arī veicina elastīgus algu pielāgojumus, kas – kopā ar diferencētu fiskālo nostādni – veicinātu eurozonas makroekonomikas nelīdzsvarotības pienācīgu novēršanu, tādējādi veicinot izaugsmi un nodarbinātību. Tas ietvertu tādu rīcību valsts līmenī, kura atbilst konkrētai valsts situācijai un kurā ņemti vērā Padomes ieteikumi atsevišķām eurozonas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

6.

Īstenot strukturālas reformas, kuras arī veicina elastīgus algu pielāgojumus, kas – kopā ar diferencētu fiskālo nostādni – veicinātu eurozonas makroekonomikas nelīdzsvarotības pienācīgu novēršanu, tādējādi veicinot izaugsmi un nodarbinātību. Tas ietvertu tādu rīcību valsts līmenī, kura atbilst konkrētai valsts situācijai un kurā ņemti vērā Padomes ieteikumi atsevišķām eurozonas dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp.

1

(2)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

2

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 24.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 219/98 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 219/98

---

Paskaidrojumi

Pavaddokuments Padomes ieteikumiem dalībvalstīm 2012. gada Eiropas pusgadā

2012/C 219/29

Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 (1) 2.-ab panta 2. punktā par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu, kurš ir iedaļā “Dialogs par ekonomikas jautājumiem”, ir noteikts: “Parasti sagaidāms, ka Padome ievēro Komisijas ierosinājumus un ieteikumus vai arī izskaidro savu nostāju publiski.”

Attiecībā uz šo “ievēro vai izskaidro noteikumu” Padome ar šo sniedz šādus paskaidrojumus par saskaņotiem grozījumiem Komisijas ieteikumos konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem (KVAI) par dalībvalstīm saistībā ar 2012. gada Eiropas pusgadu, pret kuriem iebilst Komisija.

Padome ir arī vienojusies par vairākiem papildinājumiem, kā arī faktiskiem vai tehniskiem grozījumiem ieteikumos ar pilnīgu Komisijas atbalstu (2)
   (3).

BEĻĢIJA

KVAI 5

Teksts, par ko panākta vienošanās

Ievērojami pārcelt nodokļus no darbaspēka uz izaugsmi mazāk kropļojošiem nodokļiem, tostarp, piemēram, vides nodokļiem. Turpināt īstenot aizsākto bezdarba pabalstu sistēmas reformu, lai samazinātu neieinteresētību strādāt un stiprinātu nodarbinātības atbalsta un aktivizācijas politikas nostādņu vēršanu uz gados vecākiem darba ņēmējiem un neaizsargātām iedzīvotāju grupām, jo īpaši imigrantiem. Izmantot iespējas, ko sniedz darba tirgū plānotā turpmākā kompetenču reģionalizācija, lai veicinātu darbaspēka starpreģionu mobilitāti un stiprinātu saskaņotību starp izglītību, mūžizglītību, profesionālo apmācību un nodarbinātības politikas nostādnēm. Paplašināt esošās aktivizācijas darbības, ietverot tajās visas vecuma grupas.

Paskaidrojums

Padome vienojās, ka Beļģijā galvenās problēmas saistībā ar līdzdalību darba tirgū ir zems migrējošo darba ņēmēju nodarbinātības līmenis, kā arī gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis. Tās abas ir jārisina. Gan Nodarbinātības komitejas, gan Nodarbinātības pārraudzības instrumenta daudzpusējās uzraudzības pārskati apstiprina, ka galvenais uzdevums, lai nodrošinātu efektīvu aktīva darba tirgus politiku, ir pievērst uzmanību gados vecākiem darba ņēmējiem.

KVAI 6

Teksts, par ko panākta vienošanās

Turpināt stiprināt konkurenci mazumtirdzniecības nozarē, šajā nolūkā samazinot šķēršļus un darbības ierobežojumus. Ieviest pasākumus, lai stiprinātu konkurenci tīklu nozarēs , šajā nolūkā pārskatot regulējuma radītus šķēršļus un pastiprinot institucionālos pasākumus valsts atbalsta noteikumu efektīvai izpildei.

Paskaidrojums

Padome uzskatīja, ka ieteikumā nav vērts uzskaitīt visas tīkla nozares.

KVAI 7

Teksts, par ko panākta vienošanās

Veikt turpmākus pasākumus, lai paātrinātu virzību uz mērķu īstenošanu – samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju nozarēs, uz kurām neattiecas ETS, jo īpaši nodrošinot ievērojamu transporta nozares ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā.

Paskaidrojums

Padome uzskatīja par lietderīgu atzīmēt, ka pasākumi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā jau ir īstenoti. Ņemot vērā to, ka rezultātus ir grūti izmērīt īstermiņā un virzība uz priekšu šķiet lēna, vienojās uzsvērt to, ka nolūkā veicināt virzību uz priekšu ir nepieciešami papildu pasākumi.

BULGĀRIJA

KVAI 2

Teksts, par ko panākta vienošanās

Veikt papildu pasākumus, lai mazinātu riskus ilgtspējībai un uzlabotu pensiju sistēmas adekvātumu, proti, vienādot pensionēšanās vecumu vīriešiem un sievietēm, kas visā darba mūžā veikuši iemaksas. Ieviest stingrākus kritērijus un kontroli attiecībā uz invaliditātes pensiju piešķiršanu.

Paskaidrojums

Padome uzskatīja par lietderīgu atzīt, ka jau ir gūti ievērojami panākumi, lai ierobežotu agrīnas pensionēšanās iespējas.

SPĀNIJA

KVAI 7

Teksts, par ko panākta vienošanās

Uzlabot mazaizsargātu iedzīvotāju nodarbināmību, apvienojot to ar efektīviem bērnu un ģimenes atbalsta pakalpojumiem, lai uzlabotu to iedzīvotāju stāvokli, kam draud nabadzība un/vai sociālā atstumtība, kā arī attiecīgi nodrošināt bērnu labklājību.

Paskaidrojums

Padome vienojās par grozījumu šajā ieteikumā, lielāku uzsvaru liekot uz pasākumiem darba ņēmēju nodarbināmības veicināšanai kā piemērotāko veidu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, un par to, ka tādējādi sekmētā pieaugušo pieeja mācībām un nodarbinātībai ir konkrētāks veids, kā uzlabot bērnu stāvokli.

ITĀLIJA

KVAI 4

Teksts, par ko panākta vienošanās

Prioritārā kārtā pieņemt darba tirgus reformas, lai apkarotu darba tirgus sadrumstalotību un izveidotu integrētu bezdarba pabalstu shēmu. Veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū, jo īpaši nodrošinot bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi. Lai nozares un uzņēmumu līmenī sekmētu to, ka algu pieaugums tiek saskaņots ar ražīgumu, pārraudzīt un vajadzības gadījumā pastiprināt jaunu algu noteikšanas sistēmas īstenošanu.

Paskaidrojums

Padome vienojās, ka pašreizējā stadijā galvenā uzmanība būtu jāpievērš no jauna ieviesto mehānismu īstenošanai un pārraudzībai. Ja tomēr rezultāti nebūs pietiekami labi, tad būs jāievieš papildu grozījumi algu noteikšanas sistēmā. Šo vēstījumu pastiprina Nodarbinātības komitejas un Ekonomikas politikas komitejas veiktā algu jautājumu daudzpusējā uzraudzība, kuras gaitā secināja, ka Itālijai galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, lai īstenotu un pārraudzītu šo reformu.

LATVIJA

KVAI 5

Teksts, par ko panākta vienošanās

Turpināt veicināt energoefektivitāti, īstenojot pasākumus un radot stimulus samazināt enerģijas izmaksas un pārorientēt patēriņu uz energoefektīviem produktiem, tostarp attiecībā uz transportlīdzekļiem, ēkām un apkures sistēmām. Veicināt konkurenci lielākajos enerģētikas tīklos un uzlabot savienojamību ar ES enerģētikas tīkliem.

Paskaidrojums

Padome vienojās svītrot tādu konkrētu enerģētikas tīklu uzskaitījumu, kuros būtu jāveicina konkurence, jo stāvoklis šajās trīs nozarēs ir diezgan atšķirīgs un tāpēc tām nevar piemērot vienādu attieksmi.

Latvijas gāzes tirgū joprojām ir liberalizācijas šķēršļi, kas attiecīgi ir par pamatu atkāpei no 3. enerģētikas tiesību aktu kopuma. Tādējādi, pirms nav veikta pienācīga tirgus analīze, nevar nopietni diskutēt par konkurenci. Elektroenerģijas tirgus ir salīdzinoši labi attīstīts un darbojas saskaņā ar 3. enerģētikas tiesību aktu kopuma prasībām. Savukārt, lai nodrošinātu konkurenci siltumapgādes jomā, Latvijai, ņemot vērā tās īpašo situāciju (centralizēta siltumapgāde), ir jāiegulda būtiskas investīcijas, un tādēļ ir iecerēts, ka konkurenci siltumapgādes nozarē ieviesīs tikai tad, ja tā būs ekonomiski pamatota un iespējama.

POLIJA

KVAI 4

Teksts, par ko panākta vienošanās

Pastiprināt centienus, lai palielinātu sieviešu dalību darba tirgū un palielinātu reģistrēšanas rādītājus gan agrīnai bērnu aprūpei, gan pirmsskolas izglītībai, nodrošinot stabilu finansējumu un ieguldījumu valsts infrastruktūrā, kvalificētu personālu un pieejamu piekļuvi. Likvidēt agrīnas pensionēšanās iesakņojušos praksi, lai palielinātu izstāšanās no darba tirgus vecumu. Pakāpeniski pārtraukt īpašo pensiju shēmu kalnračiem, lai viņus integrētu vispārējā shēmā. Veikt vērienīgākus, pastāvīgus pasākumus, lai īstenotu KRUS reformu nolūkā labāk atspoguļot individuālus ienākumus.

Paskaidrojums

Padome vienojās svītrot apzīmējumu “pilnībā” (integrēt visus kalnrūpniecības uzņēmumos nodarbinātos vispārējā shēmā), jo to varētu nepareizi saprast un tādējādi netiktu ņemta vērā īpašā daudzu kalnrūpniecības darbinieku situācija, proti, viņu darbam ir specifiskas pazīmes vai to veic īpašos apstākļos, piemēram, šie darbinieki pastāvīgi strādā pazemē, un tie ir tieši iesaistīti izstrādes darbībās.

Valdības iecere ir kalnrūpniecībā nodarbinātos integrēt vispārējā pensiju sistēmā, t. i., sistēmā, kas balstīta uz kapitālu. Tomēr nelielam skaitam kalnrūpniecībā nodarbināto piemēro īpašas tiesības uz privilēģijām iet pensijā pirms likumā noteiktā pensionēšanās vecuma sasniegšanas, piemēram, darbiniekiem, kuru darbam ir specifiskas pazīmes vai to veic īpašos apstākļos. Šādā gadījumā darbinieki, kas pastāvīgi strādā pazemē un ir tieši iesaistīti izstrādes darbībās, tiek pieskaitīti tādu profesiju grupai, kurās veiktais darbs ir noteikts kā kaitīgs vai smags, un viņiem tiesības uz zināmu pensiju ir pārejas posmā pirms likumā noteiktā pensionēšanās vecuma sasniegšanas. Centrālais darba aizsardzības institūts kopā ar Sociālās apdrošināšanas institūtu (ZUS) veic intensīvu darbu, lai precīzi noteiktu pazemē veikto darbu, kas dod tiesības uz pārejas posma pensiju. Šiem kalnrūpniecībā nodarbinātajiem sasniedzot likumā noteikto pensionēšanās vecumu, tiks piemēroti tie paši nosacījumi kā pārējiem nodarbinātajiem.

SOMIJA

KVAI 3

Teksts, par ko panākta vienošanās

Īstenot pastāvīgus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot jauniešu un ilgstoši bez darba esošu personu pozīcijas darba tirgū, īpaši pievēršoties prasmju pilnveidošanai. Veikt turpmākus pasākumus gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeņa uzlabošanai, tostarp mazinot iespējas agrāk iziet no darba tirgus. Veikt pasākumus faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanai, ņemot vērā paredzamā dzīves ilguma pagarināšanos.

Paskaidrojums

Padome ņēma vērā, ka ir alternatīvi veidi, lai nodrošinātu to, ka faktiskais pensionēšanās vecums atbilstu paredzamajam dzīves ilgumam, proti, vai nu palielinot likumā paredzēto pensionēšanās vecumu, vai pielāgojot pensiju pabalstu līmeni. Tādēļ panāca vienošanos pielāgot ieteikumu, lai tajā pietiekami atspoguļotos tas, ka Somija ir izvēlējusies otro veidu.

ZVIEDRIJA

KVAI 3

Teksts, par ko panākta vienošanās

Veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu jauniešu un neaizsargātu iedzīvotāju grupu dalību darba tirgū, piemēram, uzlabojot aktīva darba tirgus pasākumu iedarbīgumu, sekmējot pāreju no skolas uz darba dzīvi, sekmējot politiku, lai palielinātu pieprasījumu neaizsargātām iedzīvotāju grupām un uzlabotu darba tirgus funkcionēšanu. Pārskatīt to, cik efektīvas ir pašlaik pazeminātās restorānu un ēdināšanas uzņēmumu pakalpojumu PVN likmes, lai atbalstītu darba vietu radīšanu.

Paskaidrojums

Padome vienojās izdarīt pielāgojumus tekstā, lai tas labāk atbilstu pašreizējiem Zviedrijas darba tirgus problēmjautājumiem, t. i., aktīvā darba tirgus politikas efektivitātes uzlabojumiem, pārejai no skolas uz darba dzīvi un valdības politikai, lai darba tirgū palielinātu pieprasījumu pēc neaizsargātām iedzīvotāju grupām.

Turklāt Padome atzina, ka Zviedrijā sarunas par algām notiek decentralizēti, un bija vienisprātis, ka par algu noteikšanas sarunām ir atbildīgi sociālie partneri un ka valdības iejaukšanās šajā procesā būtu pretrunā ar valstī iedibināto algu veidošanas sistēmu. Tādēļ par neatbilstīgu uzskatīja atsauci uz to, ka tiek aicināts “stimulēt” atalgojumu lielāku elastību.

APVIENOTĀ KARALISTE

KVAI 3

Teksts, par ko panākta vienošanās

Turpināt uzlabot jauniešu (īpaši to jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neveic apmācības) nodarbināmību, tostarp izmantojot programmu Youth Contract. Nodrošināt, ka vairāk jauniešu piedalās mācekļu programmās un ka šīs programmas ir pienācīgi orientētas uz augsta līmeņa prasmēm, un ka tajās iesaistās vairāk mazo un vidējo uzņēmumu. Veikt pasākumus, lai mazinātu to 18–24 gadus veco jauniešu augsto proporciju, kuri ieguvuši tikai pamatprasmes ļoti zemā līmenī.

Paskaidrojums

Nodarbinātības pārraudzības instrumenta darbība, risinot problēmu saistībā ar mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, attiecas uz jauniešiem vecuma kategorijā no 18 līdz 24 gadiem. Tas atšķiras no Komisijas ierosinātā KVAI teksta, kurā kā kritērijs izmantots formulējums “jaunieši, kas pārtraukuši mācības”. Turklāt Nodarbinātības komitejas sagatavotā 2011. gada KVAI daudzpusējā pārskata pamatā bija informācija par jauniešu bezdarbu. Arī šis aspekts būtiski nesaskan ar formulējumu “jaunieši, kas pārtraukuši mācības”.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

(2)  Dalībvalstis, kurām nebija grozījumu vai arī grozījumi tika saskaņoti ar Komisiju: CZ, DK, DE, EE, IE, EL, FR, CY, LT, LU, HU, MT, NL, AT, PT, RO, SI, SK, eurozona.

(3)  Grozītās teksta daļas ir slīprakstā.

---