# Euroopa Liidu C 140/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.140.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 140 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide16. mai 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.140.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 140

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide16. mai 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 140/01 | Euro vahetuskurss | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 140/01

Euro vahetuskurss

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 140/02 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev) (
  1
  ) | 2 |
| 2012/C 140/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 3 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 140/04 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 4 |
| 2012/C 140/05 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 8 |
| 2012/C 140/06 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 18 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 140/02

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev) (
  1
  )

1

2

2012/C 140/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

3

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 140/04

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

4

2012/C 140/05

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

8

2012/C 140/06

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/1

---

Euro vahetuskurss (1)

15. mai 2012

2012/C 140/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2843 |
| JPY | Jaapani jeen | 102,65 |
| DKK | Taani kroon | 7,4335 |
| GBP | Inglise nael | 0,80010 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0437 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2010 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,6185 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,515 |
| HUF | Ungari forint | 292,25 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6971 |
| PLN | Poola zlott | 4,3225 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4425 |
| TRY | Türgi liir | 2,3210 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2836 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2855 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,9739 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6573 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6128 |
| KRW | Korea won | 1 481,04 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,5182 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,1156 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5350 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 897,19 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9531 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,773 |
| RUB | Vene rubla | 39,0452 |
| THB | Tai baht | 40,237 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5539 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,5635 |
| INR | India ruupia | 69,0500 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2843

JPY

Jaapani jeen

102,65

DKK

Taani kroon

7,4335

GBP

Inglise nael

0,80010

SEK

Rootsi kroon

9,0437

CHF

Šveitsi frank

1,2010

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,6185

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,515

HUF

Ungari forint

292,25

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6971

PLN

Poola zlott

4,3225

RON

Rumeenia leu

4,4425

TRY

Türgi liir

2,3210

AUD

Austraalia dollar

1,2836

CAD

Kanada dollar

1,2855

HKD

Hongkongi dollar

9,9739

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6573

SGD

Singapuri dollar

1,6128

KRW

Korea won

1 481,04

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,5182

CNY

Hiina jüaan

8,1156

HRK

Horvaatia kuna

7,5350

IDR

Indoneesia ruupia

11 897,19

MYR

Malaisia ringit

3,9531

PHP

Filipiini peeso

54,773

RUB

Vene rubla

39,0452

THB

Tai baht

40,237

BRL

Brasiilia reaal

2,5539

MXN

Mehhiko peeso

17,5635

INR

India ruupia

69,0500

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/2

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 140/02

| 1. | 2. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Molson Coors Brewing Company („Molson Coors”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Starbev Holdings Sàrl („StarBev”, Luksemburg) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

2. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Molson Coors Brewing Company („Molson Coors”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Starbev Holdings Sàrl („StarBev”, Luksemburg) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Molson Coors: õlle pruulimine, müük, turundamine ja turustamine eeskätt Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Ühendkuningriigis; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Molson Coors: õlle pruulimine, müük, turundamine ja turustamine eeskätt Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Ühendkuningriigis;

| — | StarBev: õlle tootmine ja turustamine eeskätt Kesk- ja Ida-Euroopas. |
| --- | --- |

—

StarBev: õlle tootmine ja turustamine eeskätt Kesk- ja Ida-Euroopas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 16.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/3

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 140/03

| 1. | 7. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Experian Holding Italia S.r.l. („Experian”, Itaalia) ja Cerved Holding SpA („Cerved”) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Experian-Cerved Information Services SpA („Experian-Cerved”, Itaalia) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

7. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Experian Holding Italia S.r.l. („Experian”, Itaalia) ja Cerved Holding SpA („Cerved”) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Experian-Cerved Information Services SpA („Experian-Cerved”, Itaalia) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Experian: krediidiinfoteenused; avalikest allikatest kogutud äriteabe kogumine ja turustamine; tarkvaralahendused ja andmehalduse turustamise teenused, krediidiriski hindamine, inkassoteenused ja pettuste haldamine; klientide käitumise seireks kasutatavad jalakäijate loendamise äriinfo lahendused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Experian: krediidiinfoteenused; avalikest allikatest kogutud äriteabe kogumine ja turustamine; tarkvaralahendused ja andmehalduse turustamise teenused, krediidiriski hindamine, inkassoteenused ja pettuste haldamine; klientide käitumise seireks kasutatavad jalakäijate loendamise äriinfo lahendused;

| — | Cerved: kogub, töötleb ja turustab teavet, mis toetab organisatsioone krediidiriski juhtimisel, krediidivõime hindamisel, turustamise eesmärkidel kasutatavate sihtrühma nimekirjade koostamisel ning turuseisundi uurimisel; krediidi hindamine ja haldamine ning varahaldus; inkassoteenused; |
| --- | --- |

—

Cerved: kogub, töötleb ja turustab teavet, mis toetab organisatsioone krediidiriski juhtimisel, krediidivõime hindamisel, turustamise eesmärkidel kasutatavate sihtrühma nimekirjade koostamisel ning turuseisundi uurimisel; krediidi hindamine ja haldamine ning varahaldus; inkassoteenused;

| — | Experian-Cerved: krediidiinfoteenused. |
| --- | --- |

—

Experian-Cerved: krediidiinfoteenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 16.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/4

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 140/04

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„MELA ROSSA CUNEO”

EÜ nr: IT-PGI-0005-0915-16.12.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Mela Rossa Cuneo”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud geograafilise tähisega „Mela Rossa Cuneo” on hõlmatud üksnes järgmised õunasordid ja nende klonaalsed alamsordid:

| a) | „Red Delicious” |
| --- | --- |

a)

„Red Delicious”

| b) | „Gala” |
| --- | --- |

b)

„Gala”

| c) | „Fuji” |
| --- | --- |

c)

„Fuji”

| d) | „Braeburn” |
| --- | --- |

d)

„Braeburn”

Lisaks peavad õunad olema järgmiste omadustega:

| | „Red Delicious” | Väline viljakest: vähemalt 90 % õuna pinnast on intensiivse veinipunase värvusega; puudub rasvane kiht ja korgistunud osa, korgistumist esineb üksnes varre kinnituskoha ümber |
| --- | --- | --- |

„Red Delicious”

Väline viljakest: vähemalt 90 % õuna pinnast on intensiivse veinipunase värvusega; puudub rasvane kiht ja korgistunud osa, korgistumist esineb üksnes varre kinnituskoha ümber

| | Suurus: läbimõõt vähemalt 75 mm või kaal vähemalt 180 g |
| --- | --- |

Suurus: läbimõõt vähemalt 75 mm või kaal vähemalt 180 g

| | Suhkrusisaldus: vähemalt 11 Brixi kraadi |
| --- | --- |

Suhkrusisaldus: vähemalt 11 Brixi kraadi

| | Viljaliha tihedus: vähemalt 5 kg |
| --- | --- |

Viljaliha tihedus: vähemalt 5 kg

| | „Gala” | Väline viljakest: vähemalt 80 % õuna pinnast on intensiivse erkpunase värvusega; peamiselt triibuline, mõnikord on triibud ebaühtlased |
| --- | --- | --- |

„Gala”

Väline viljakest: vähemalt 80 % õuna pinnast on intensiivse erkpunase värvusega; peamiselt triibuline, mõnikord on triibud ebaühtlased

| | Suurus: läbimõõt vähemalt 70 mm või kaal vähemalt 160 g |
| --- | --- |

Suurus: läbimõõt vähemalt 70 mm või kaal vähemalt 160 g

| | Suhkrusisaldus: vähemalt 12 Brixi kraadi |
| --- | --- |

Suhkrusisaldus: vähemalt 12 Brixi kraadi

| | Viljaliha tihedus: vähemalt 5 kg |
| --- | --- |

Viljaliha tihedus: vähemalt 5 kg

| | „Fuji” | Väline viljakest: vähemalt 60 % õuna pinnast on värvusega helepunasest intensiivse punaseni |
| --- | --- | --- |

„Fuji”

Väline viljakest: vähemalt 60 % õuna pinnast on värvusega helepunasest intensiivse punaseni

| | Suurus: läbimõõt vähemalt 75 mm või kaal vähemalt 180 g |
| --- | --- |

Suurus: läbimõõt vähemalt 75 mm või kaal vähemalt 180 g

| | Suhkrusisaldus: vähemalt 12 Brixi kraadi |
| --- | --- |

Suhkrusisaldus: vähemalt 12 Brixi kraadi

| | Viljaliha tihedus: vähemalt 6 kg |
| --- | --- |

Viljaliha tihedus: vähemalt 6 kg

| | „Braeburn” | Väline viljakest: vähemalt 80 % õuna pinnast on kaetud triipudega, mille värvus on oranžikaspunasest intensiivse punaseni |
| --- | --- | --- |

„Braeburn”

Väline viljakest: vähemalt 80 % õuna pinnast on kaetud triipudega, mille värvus on oranžikaspunasest intensiivse punaseni

| | Suurus: läbimõõt vähemalt 70 mm või kaal vähemalt 160 g |
| --- | --- |

Suurus: läbimõõt vähemalt 70 mm või kaal vähemalt 160 g

| | Suhkrusisaldus: vähemalt 11,5 Brixi kraadi |
| --- | --- |

Suhkrusisaldus: vähemalt 11,5 Brixi kraadi

| | Viljaliha tihedus: vähemalt 6 kg |
| --- | --- |

Viljaliha tihedus: vähemalt 6 kg

Tarbimisse laskmisel peavad viljad olema terviklikud, värske ja terve välimusega, puhastatud, ilma võõrolluse ja ebaloomuliku lõhnata ning vastama ekstraklassi ja I klassi nõuetele.

Eri sortide ja klasside puhul kehtivate muude kvaliteedi miinimumnõuete suhtes kohaldatakse ühenduse eeskirju määruse (EL) nr 543/2011 kohaselt.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kaitstud geograafilise tähisega õuna „Mela Rossa Cuneo” kõik kasvatamisetapid ja saagikoristus peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Kaitstud geograafilise tähisega õuna „Mela Rossa Cuneo” säilitatakse traditsioonilisel viisil külmladudes, mille temperatuuri ja niiskuse tase ning õhu koostis säilitab toote erilised kvaliteediomadused.

Õunu „Mela Rossa Cuneo” tuleb turustada üksnes järgneval perioodil:

| „Gala” | augusti algusest mai lõpuni |
| --- | --- |
| „Red Delicious” | septembri algusest juuni lõpuni |
| „Braeburn” | septembri lõpust juuli lõpuni |
| „Fuji” | oktoobri algusest juuli lõpuni |

„Gala”

augusti algusest mai lõpuni

„Red Delicious”

septembri algusest juuni lõpuni

„Braeburn”

septembri lõpust juuli lõpuni

„Fuji”

oktoobri algusest juuli lõpuni

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Õunad „Mela Rossa Cuneo” tuleb pakendada viisil, mis võimaldab toodet täpselt kindlaks teha. Kaitstud geograafiline tähis „Mela Rossa Cuneo” peab olema pakendil või igal õunal eraldi selges ja hästi loetavas kirjas, mis on suurem muust pakendil olevast tekstist.

Igal õunal eraldi kleebise kasutamise korral peab tähisega õunu olema vähemalt 70 %.

Koos kaitstud geograafilise tähisega on lubatud kasutada graafilisi tähiseid ja/või sümboleid, mis viitavad tootjate nimedele või ärinimedele või ühistele kaubamärkidele või individuaalsetele firmamärkidele, tingimusel et need ei ole kiitvad või ostjat eksitavad.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Õuna „Mela Rossa Cuneo” tootmispiirkond hõlmab Cuneo ja Torino provintsi kommuune, mis asuvad 280–650 m kõrgusel merepinnast.

Cuneo provintsi kommuunid on: Bagnolo Piemonte, Barge, Borgo San Dalmazzo, Boves, Brondello, Busca, Caraglio, Castellar, Castelletto Stura, Centallo, Cervasca, Cervere, Costigliole Saluzzo, Cuneo, Dronero, Envie, Fossano, Lagnasco, Manta, Martiniana Po, Pagno, Piasco, Revello, Rossana, Sant’Albano Stura, Salmour, Saluzzo, Sanfront, Savigliano, Scarnafigi, Tarantasca, Valgrana, Venasca, Verzuolo, Villafalletto, Villar San Costanzo.

Torino provintsi kommuunid on: Bibiana, Bricherasio, Campiglione Fenile, Cavour, Garzigliana, Luserna S. Giovanni, Lusernetta, Osasco, S. Secondo di Pinerolo, Pinerolo.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Piemonte maakonna kõnealused alad asuvad kõrgplatool, mis läbib mereäärsetest Alpidest ja Cotti Alpidest koosnevaid läänepoolseid Alpe ning kujutab endast orograafiliselt ainulaadset piirkonda, olles läänepoolseid Alpe Po jõe tasandikust eraldava kõrgplatoo kitsas astanguosa.

Kõnealune ala on Piemonte maakonna õunatoodangu peamine piirkond, kus punase koorega õunte kasvatamine on saanud alguse, arenenud ja muutunud kohalikuks tootmisharuks.

Õunu „Mela Rossa Cuneo” kasvatatakse Piemonte maakonna Cuneo ja Torino provintsis hobuse päevateekonna ulatusse jääval alal, mis on ajaloolistel ja geograafilistel põhjustel etendanud olulist rolli antotsüaniinvärvusega õunte aretamisel. Piirkonna keskkonnaomadused on kõrgus mere pinnast, laiuskraadid, omapärased pinnavormid, kliimategurid ning väga tugev päikesekiirgus.

Päeva ja öö temperatuurivahemiku määrab piirkonna asukoht Alpi mäeaheliku ja Po jõe tasandiku vahel. Hilissuvest hilissügiseni, vastavalt õunte „Mela Rossa Cuneo” liikide koristuseelsele küpsemisajale, on keskmine temperatuur 13,8 °C. See erineb enamikus Euroopa õunakasvatuse piirkondades tavaliselt registreeritud mõõtmistulemustest nii mägedes kui ka tasandikel, kus temperatuurimuutusi põhjustab peamiselt ilmastikutingimuste kiire vaheldumine.

5.2.   Toote eripära:

Eriomadused, millel rajaneb õuna „Mela Rossa Cuneo” hea maine, on õuna välimust mõjutav punane värvus ja selle ulatus õuna pinnal (põhivärvuse osakaal koorel) ning välise viljakesta erk värvitoon. Seetõttu on õunad „Mela Rossa Cuneo” kergesti eristuvad kohalikel, piirkondlikel, sise- ja rahvusvahelistel turgudel.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Õuna „Mela Rossa Cuneo” meeldiv välimus on soodsa vastastikuse mõju tulemus tootmise geograafilise piirkonna ning seal traditsiooniliselt kasvatatud õunasortide ja kloonide vahel.

Õuna iseloomuliku punase värvuse põhjuseks on järgmised füüsikalised ja ilmastikutegurid, mis iseloomustavad kõnealust geograafilist piirkonda:

| — | erakordselt suur ööpäevane temperatuurikõikumine koristuseelsel perioodil; |
| --- | --- |

—

erakordselt suur ööpäevane temperatuurikõikumine koristuseelsel perioodil;

| — | koore niiskus, mille põhjustavad kastepiisad öö kõige jahedamal ajal ning mille tulemusel õuna epidermist mõjutab iseloomulik vahelduv niiskus- ja kuivamisperiood; |
| --- | --- |

—

koore niiskus, mille põhjustavad kastepiisad öö kõige jahedamal ajal ning mille tulemusel õuna epidermist mõjutab iseloomulik vahelduv niiskus- ja kuivamisperiood;

| — | hommikul ja õhtul mägedes puhuvad tuuled, mis võimendavad ja kiirendavad ööpäevaseid temperatuuri ja niiskustsükleid. |
| --- | --- |

—

hommikul ja õhtul mägedes puhuvad tuuled, mis võimendavad ja kiirendavad ööpäevaseid temperatuuri ja niiskustsükleid.

Päikesevalguse koostoimel mõjutavad nimetatud füüsikalised tegurid antotsüaniinide teket ja arengut; mis on õuna välise viljakesta punast värvust tekitav antioksüdantne pigment. Värvipigmendi teke on otseselt seotud temperatuurikõikumistega. Silmaga nähtava värvuse ulatus sõltub värvipigmenti sisaldavate rakkude osakaalust ning antioksüdantide lahustumisest rakkudes. Päikesevalguse koostoimel mõjutab vahelduv niiskus- ja kuivamisperiood antotsüaniinide arenemisprotsessi.

Punase koorega õunte kasvatamist geograafilises piirkonnas on üksikasjalikult kirjeldatud Pollenzo (CN) ülikooli Università di Scienze gastronomiche koostatud dokumendis. 18. sajandi valgustusajastu ideedele toetudes rajati Piemontes põllumajandusakadeemiaid ja -asutusi, kus ulatuslikult uuriti sorte, levitati neid ning töötati välja teaduspõhiseid viljelusviise. Nii loodi tingimused punase koorega õunasortide levikuks, mida eriti hinnatakse Cuneo piirkonnas välja kujuneva sügava ja erksa värvuse tõttu.

Cuneo tänapäevase õunakasvatuse areng ulatub tagasi eelmise sajandi 50–60ndatesse, mil tasapisi hakkasid levima punase koorega eri õunasordid, mis praeguseks on saavutanud juhtiva positsiooni. 60–70ndatel võeti ametlikult kasutusele nimetus „Mela Rossa Cuneo”, mis seejärel ilmus raamatupidamisdokumentidesse ning siseturule suunatud puuviljade transpordidokumentidesse. Samasse aega ulatub ka õunte „Mela Rossa Cuneo” esimene reklaamikampaania ning 80ndatel ilmus nimetus eksporditud õunte arvetesse. Samal ajal esitleti õunu „Mela Rossa Cuneo” puuviljamessidel, mis ei olnud suunatud üksnes professionaalsetele puuviljakasvatajatele, vaid ka tarbijatele ning käesoleva sajandi esimesel kümnendil õuna kaubanduslik identiteet järk-järgult tugevnes tänu reklaamiprojektidele Loode-Itaalia suurtes jaemüügikettides.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Mela Rossa Cuneo” muutmise ettepaneku 14. novembri 2011. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 265.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 16.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/8

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 140/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„MÜNCHENER BIER”

EÜ nr: DE-PGI-0217-0516-02.09.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos geograafilise piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos geograafilise piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

| b) | Kirjeldus:

  Taotletakse loetletud õllesortide järgmisi muudatusi: | Alkoholivaba valge õlu







  Algvirde tihedus % | : | 3,5–8,0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | < 0,5 |
| Värv (EBC) | : | 8,0–21,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 7,0–19,0 ühikut |

b)

Kirjeldus:

Taotletakse loetletud õllesortide järgmisi muudatusi:

Alkoholivaba valge õlu

Algvirde tihedus %

:

3,5–8,0

Alkoholisisalduse mahu %

:

< 0,5

Värv (EBC)

:

8,0–21,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

7,0–19,0 ühikut

Valgele õllele iseloomulik, vahutav, magus, hele, kuldne kuni merevaiguvärvi, puhtalt filtreerimata kuni selitamata ja filtreerimata, kergelt humalane kuni veidi mõrkjas

| | Alkoholivaba õlu







  Algvirde tihedus % | : | 1,0–8,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | < 0,5 |
| Värv (EBC) | : | 4,0–13,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 13,0–29,0 ühikut |

Alkoholivaba õlu

Algvirde tihedus %

:

1,0–8,0

Alkoholisisalduse mahu %

:

< 0,5

Värv (EBC)

:

4,0–13,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

13,0–29,0 ühikut

Õllele iseloomulik: kuiv kuni magus, värske, ümar, mahe kuni täidlane, selge, särav, hele kuni kuldkollane, kergelt vürtsikas kuni vürtsikas, kergelt humalane kuni humalalõhnaline

Selgitus:

Müncheni õlletehaste alkoholivaba õllesortide suhtes kohaldatakse samu põhimõttelisi kvaliteedinõudeid nagu ka muude Müncheni õllesortide suhtes. Täiendavad tootmisetapid on alkoholivabade õllede puhul vajalikud üksnes seoses alkoholisisaldusega. Kõik ülejäänud koostisained jäävad seejuures aga muutmata. Alkoholivabade õllede „palju kergem” maitse on tingitud eranditult väiksemast alkoholisisaldusest. Need õlled olid Münchenis olemas juba enne esialgse taotluse esitamist 7. märtsil 1993.

Nagu selgub 17. augusti 1898. aasta üldist pruulimis- ja humalavaldkonda kajastavast häälekandjast „Allgemeinen Brauer- und Hopfen-Zeitung”, pruuliti alkoholivaba õlut Baierimaal juba 1898. aastal. Sama ajalehe 9. juuli 1898. aasta numbri 1590. leheküljel on viide Müncheni praktilise õllepruulimiskooli omaniku Karl MICHELI taotlusele, milles käsitleti alkoholivaba õlle turuleviimist (vrd Christian SCHÄDER, „Münchener Braueindustrie 1871–1945”, lk 105). Kuigi tolleaegse avaldusega edu ei kaasnenud, ei loobunud Müncheni õlletootjad alkoholivaba õlle tootmise mõttest, seda enam, et mõlema maailmasõja ajal, kui toorainet nagunii nappis, toodeti nn lahjat õlut. Igatahes toodetakse Münchenis vähemalt 1986. aastast jälle pidevalt alkoholivaba valget õlut ja alkoholivaba õlut. Müncheni nii alkoholiga kui ka alkoholita õlled olid kuulsad omal ajal ja on seda tänapäevalgi.

| e) | Tootmismeetod:

  Taotletakse esialgse teksti täiendamist järgmise tekstiga:
  „Alkoholivaba õlle „Münchener Bier” sortide suhtes kohaldatakse sama rangeid kvaliteedinõudeid nagu ka alkoholiga õllesortide suhtes. Kõnealuseid õllesid pruulitakse Münchenis ja Saksamaal kehtivate õigusaktide kohaselt, olenemata sellest, kas tegemist on põhja- või pinnakääritusmeetodiga. Seepärast kasutatakse Münchenis pikaajalise õllepruulimise traditsiooni kohaselt alkoholivaba õlle ja alkoholivaba valge õlle kahte tootmismeetodit.
  Esimese meetodi puhul eemaldatakse õllest alkohol pärast käärimist täielikult või suuremas osas vaakumdestillatsiooni ja aurustumismeetodiga (voogaurustus/kihtaurustus vaakumis), mille puhul kõik ülejäänud koostisained jäävad muutmata, st jätkuvalt kohaldatakse kõiki kvaliteedinõudeid.
  Nii nagu eespool kirjeldatud, valmistatakse teise ja vanema meetodi puhul õlle „Münchener Bier” jaoks kõigepealt vastav maitseainete segu. Järgnev käärimine peatatakse aga nii varajases staadiumis, et ei saavutata seadusega lubatud maksimaalset 0,5 mahuprotsendilist alkoholisisaldust. Samaks jäävate kvaliteedinõuete puhul jäävad koostisosad aga seejuures muutmata.”
  Selgitus:
  Kuna alkoholivaba õlle tootmine erineb osaliselt õlle põhitootmisest, on vaja rubriiki „Tootmismeetodid” laiendada vastavate tootmisetappidega. |
| --- | --- |

e)

Tootmismeetod:

Taotletakse esialgse teksti täiendamist järgmise tekstiga:

„Alkoholivaba õlle „Münchener Bier” sortide suhtes kohaldatakse sama rangeid kvaliteedinõudeid nagu ka alkoholiga õllesortide suhtes. Kõnealuseid õllesid pruulitakse Münchenis ja Saksamaal kehtivate õigusaktide kohaselt, olenemata sellest, kas tegemist on põhja- või pinnakääritusmeetodiga. Seepärast kasutatakse Münchenis pikaajalise õllepruulimise traditsiooni kohaselt alkoholivaba õlle ja alkoholivaba valge õlle kahte tootmismeetodit.

Esimese meetodi puhul eemaldatakse õllest alkohol pärast käärimist täielikult või suuremas osas vaakumdestillatsiooni ja aurustumismeetodiga (voogaurustus/kihtaurustus vaakumis), mille puhul kõik ülejäänud koostisained jäävad muutmata, st jätkuvalt kohaldatakse kõiki kvaliteedinõudeid.

Nii nagu eespool kirjeldatud, valmistatakse teise ja vanema meetodi puhul õlle „Münchener Bier” jaoks kõigepealt vastav maitseainete segu. Järgnev käärimine peatatakse aga nii varajases staadiumis, et ei saavutata seadusega lubatud maksimaalset 0,5 mahuprotsendilist alkoholisisaldust. Samaks jäävate kvaliteedinõuete puhul jäävad koostisosad aga seejuures muutmata.”

Selgitus:

Kuna alkoholivaba õlle tootmine erineb osaliselt õlle põhitootmisest, on vaja rubriiki „Tootmismeetodid” laiendada vastavate tootmisetappidega.

| f) | Seos geograafilise piirkonnaga:

  Taotletakse esialgse, teise lõigu järgse teksti täiendamist järgmise tekstiga:
  „Münchenis on ka alkoholivabade õllede tootmine pikaajalise traditsiooniga. Ajalehe „Allgemeinen Brauer- und Hopfen-Zeitung”17. augusti 1898. aasta numbri leheküljelt 1928 nähtub, et Baierimaal on toodetud alkoholivaba õlut. Viide alkoholivaba õlle tootmisele Münchenis on sama ajalehe 9. juuli 1898. aasta numbri leheküljel 1590. Selles on viide Müncheni praktilise õllepruulimiskooli omaniku Karl MICHELI taotlusele, milles käsitleti alkoholivaba õlle turuleviimist (vrd Christian SCHÄDER, „Münchener Braueindustrie 1871–1945”, lk 105). Kuigi tolleaegse avaldusega edu ei kaasnenud, ei loobunud Müncheni õlletootjad alkoholivaba õlle tootmise mõttest, seda enam, et mõlema maailmasõja ajal, kui toorainet nagunii nappis, toodeti nn lahjat õlut.
  Igatahes toodetakse Münchenis vähemalt 1986. aastast jälle pidevalt alkoholivaba valget õlut ja alkoholivaba õlut. Muudest Müncheni õlledest erineb alkoholivaba õlu vaid selle poolest, et valmis „Münchener Bier” õllest eemaldatakse alkohol või käärimine peatatakse varajases etapis, kusjuures kõik ülejäänud koostisained jäävad alati muutmata. Müncheni nii alkoholiga kui ka alkoholita õlled on õllesordist hoolimata ühtviisi kuulsad.”
  Lõppu tuleks lisada järgmine tekst:
  Ajalehe „Allgemeinen Brauer- und Hopfen-Zeitung”9. juuli 1898. aasta numbri lk 1590 ja 17. augusti 1898. aasta lk 1928.
  Selgitus:
  Vajalik on viidata sellele, et Müncheni õllede traditsioonis on ka alkoholivabadel õlledel oma kindel koht. Alkoholivaba õlut käsitlev esimene viide on pärit 1898. aasta ürikutest. 20. sajandi näguripäevade ja sõja ajal, kui toorainet nagunii nappis, toodeti nn lahjat õlut. Tõendusmaterjali kohaselt toodetakse alkoholivaba valget õlut ja alkoholivaba õlut pidevalt alates 1986. aastast. Nii alkoholiga kui ka alkoholita õlled „Münchener Bier” on ühtviisi kuulsad, hoolimata sellest, kas tegemist on põhja- või pinnakääritusega õllesordiga. |
| --- | --- |

f)

Seos geograafilise piirkonnaga:

Taotletakse esialgse, teise lõigu järgse teksti täiendamist järgmise tekstiga:

„Münchenis on ka alkoholivabade õllede tootmine pikaajalise traditsiooniga. Ajalehe „Allgemeinen Brauer- und Hopfen-Zeitung”17. augusti 1898. aasta numbri leheküljelt 1928 nähtub, et Baierimaal on toodetud alkoholivaba õlut. Viide alkoholivaba õlle tootmisele Münchenis on sama ajalehe 9. juuli 1898. aasta numbri leheküljel 1590. Selles on viide Müncheni praktilise õllepruulimiskooli omaniku Karl MICHELI taotlusele, milles käsitleti alkoholivaba õlle turuleviimist (vrd Christian SCHÄDER, „Münchener Braueindustrie 1871–1945”, lk 105). Kuigi tolleaegse avaldusega edu ei kaasnenud, ei loobunud Müncheni õlletootjad alkoholivaba õlle tootmise mõttest, seda enam, et mõlema maailmasõja ajal, kui toorainet nagunii nappis, toodeti nn lahjat õlut.

Igatahes toodetakse Münchenis vähemalt 1986. aastast jälle pidevalt alkoholivaba valget õlut ja alkoholivaba õlut. Muudest Müncheni õlledest erineb alkoholivaba õlu vaid selle poolest, et valmis „Münchener Bier” õllest eemaldatakse alkohol või käärimine peatatakse varajases etapis, kusjuures kõik ülejäänud koostisained jäävad alati muutmata. Müncheni nii alkoholiga kui ka alkoholita õlled on õllesordist hoolimata ühtviisi kuulsad.”

Lõppu tuleks lisada järgmine tekst:

Ajalehe „Allgemeinen Brauer- und Hopfen-Zeitung”9. juuli 1898. aasta numbri lk 1590 ja 17. augusti 1898. aasta lk 1928.

Selgitus:

Vajalik on viidata sellele, et Müncheni õllede traditsioonis on ka alkoholivabadel õlledel oma kindel koht. Alkoholivaba õlut käsitlev esimene viide on pärit 1898. aasta ürikutest. 20. sajandi näguripäevade ja sõja ajal, kui toorainet nagunii nappis, toodeti nn lahjat õlut. Tõendusmaterjali kohaselt toodetakse alkoholivaba valget õlut ja alkoholivaba õlut pidevalt alates 1986. aastast. Nii alkoholiga kui ka alkoholita õlled „Münchener Bier” on ühtviisi kuulsad, hoolimata sellest, kas tegemist on põhja- või pinnakääritusega õllesordiga.

| h) | Märgistamine:

  Sõna „õlleliik” asendatakse sõnaga „õllesort”.
  Lisatakse järgmine tekst:
  „Vastavalt 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 8 lõikele 2 koostoimes 14. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2006 artikliga 14 ei kanta registreeritud nimetusele „Münchener Bier” märgistusele lisaks ELi sümbolit ega sõnastust „Kaitstud geograafiline tähis”.”
  Selgitus:
  1.   „Õlleliik”„õllesordis”
  Sõna „õlleliik” valik on ebatäpne. Õige sõna on „õllesort”. Saksa õllekorralduse (BierV) § 3 kohaselt tähendab „õlleliik”„vähese algvirdetihedusega õlut”, „vaadiõlut” või „kanget õlut”.
  Parandus on vajalik seetõttu, et spetsifikaadi punktis h viidatakse punktile b ning selles on loetletud õlleliikide asemel õllesordid.
  2.   Täiendus
  Hiljemalt alates 1. maist 2009 on vaja määruse (EÜ) nr 510/2006 kaitsega hõlmatud toodete märgistusel vaja esitada kas ELi sümbol või sõnastus „Kaitstud geograafiline tähis” koos toote kaitstud nimetusega. Täiendus on vajalik seetõttu, et muutmis/täiendustaotlus on esitatud pärast 1. maid 2009. |
| --- | --- |

h)

Märgistamine:

Sõna „õlleliik” asendatakse sõnaga „õllesort”.

Lisatakse järgmine tekst:

„Vastavalt 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 8 lõikele 2 koostoimes 14. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2006 artikliga 14 ei kanta registreeritud nimetusele „Münchener Bier” märgistusele lisaks ELi sümbolit ega sõnastust „Kaitstud geograafiline tähis”.”

Selgitus:

1.   „Õlleliik”„õllesordis”

Sõna „õlleliik” valik on ebatäpne. Õige sõna on „õllesort”. Saksa õllekorralduse (BierV) § 3 kohaselt tähendab „õlleliik”„vähese algvirdetihedusega õlut”, „vaadiõlut” või „kanget õlut”.

Parandus on vajalik seetõttu, et spetsifikaadi punktis h viidatakse punktile b ning selles on loetletud õlleliikide asemel õllesordid.

2.   Täiendus

Hiljemalt alates 1. maist 2009 on vaja määruse (EÜ) nr 510/2006 kaitsega hõlmatud toodete märgistusel vaja esitada kas ELi sümbol või sõnastus „Kaitstud geograafiline tähis” koos toote kaitstud nimetusega. Täiendus on vajalik seetõttu, et muutmis/täiendustaotlus on esitatud pärast 1. maid 2009.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„MÜNCHENER BIER”

EÜ nr: DE-PGI-0217-0516-02.09.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Münchener Bier”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 2.1. | Õlu |
| --- | --- |

Klass 2.1.

Õlu

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

| | Helles







  Algvirde tihedus % | : | 11,4–11,9 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 4,7–5,4 |
| Värv (EBC) | : | 5,0–8,5 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 14,0–25,0 ühikut |

Helles

Algvirde tihedus %

:

11,4–11,9

Alkoholisisalduse mahu %

:

4,7–5,4

Värv (EBC)

:

5,0–8,5 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

14,0–25,0 ühikut

Helekollane, hele, hõrk, puhas, pehme, vastavalt pruulimisviisile mahe kuni meeldivalt humalane, kergelt vürtsikas kuni vürtsikalt värske meeldiva mõrkja nüansiga

| | Export Hell







  Algvirde tihedus % | : | 12,5–12,8 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 5,5–6,0 |
| Värv (EBC) | : | 5,5–7,5 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 15,0–26,0 ühikut |

Export Hell

Algvirde tihedus %

:

12,5–12,8

Alkoholisisalduse mahu %

:

5,5–6,0

Värv (EBC)

:

5,5–7,5 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

15,0–26,0 ühikut

Helekollane, selge, lõpuni käärinud, täidlane, mahedast kuni ümarduvalt pehmest jõuliselt vürtsikani, osaliselt kergelt humalane, osaliselt kergelt mõrkjas

| | Export Dunkel







  Algvirde tihedus % | : | 12,5–13,7 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 5,0–5,9 |
| Värv (EBC) | : | 42,0 ≤ 60,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 15,0–24,0 ühikut |

Export Dunkel

Algvirde tihedus %

:

12,5–13,7

Alkoholisisalduse mahu %

:

5,0–5,9

Värv (EBC)

:

42,0 ≤ 60,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

15,0–24,0 ühikut

Täidlane, pehme, linnaseline kuni jõuline, mõnikord domineerivad Müncheni linnased

| | Pils







  Algvirde tihedus % | : | 11,5–12,5 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 4,9–5,8 |
| Värv (EBC) | : | 5,5–7,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 30,0–38,0 ühikut |

Pils

Algvirde tihedus %

:

11,5–12,5

Alkoholisisalduse mahu %

:

4,9–5,8

Värv (EBC)

:

5,5–7,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

30,0–38,0 ühikut

Kergelt mõrkjas, kerge hõrk humalamõrudus, tugevalt humalane kuni humalaaroomiga, kerge, elegantne, pikantne

| | Alkoholfreies Weißbier







  Algvirde tihedus % | : | 3,5–8,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | < 0,5 |
| Värv (EBC) | : | 8,0–21,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 7,0–19,0 ühikut |

Alkoholfreies Weißbier

Algvirde tihedus %

:

3,5–8,0

Alkoholisisalduse mahu %

:

< 0,5

Värv (EBC)

:

8,0–21,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

7,0–19,0 ühikut

Valgele õllele iseloomulik, vahutav, magus, hele, kuldne kuni merevaiguvärvi, puhas filtreerimata kuni selitamata ja filtreerimata, kergelt humalane kuni veidi mõrkjas

| | Leichtes Weißbier







  Algvirde tihedus % | : | 7,7–8,4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 2,8–3,2 |
| Värv (EBC) | : | 11,0–13,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 13,0–15,0 ühikut |

Leichtes Weißbier

Algvirde tihedus %

:

7,7–8,4

Alkoholisisalduse mahu %

:

2,8–3,2

Värv (EBC)

:

11,0–13,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

13,0–15,0 ühikut

Värskendav, kihisev, vahutav, filtreerimata, tüüpiline pinnakääritusega nisuõlle maitse

| | Kristall Weizen







  Algvirde tihedus % | : | 11,5–12,4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 4,9–5,5 |
| Värv (EBC) | : | 7,5–12,5 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 12,0–16,0 ühikut |

Kristall Weizen

Algvirde tihedus %

:

11,5–12,4

Alkoholisisalduse mahu %

:

4,9–5,5

Värv (EBC)

:

7,5–12,5 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

12,0–16,0 ühikut

Kirbe, tugevalt kihisev, filtreeritud, selge, pikantne, pinnakäärituse nüansiga, tüüpilise pinnakääritusega

| | Hefeweizen Hell







  Algvirde tihedus % | : | 11,4–12,6 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 4,5–5,5 |
| Värv (EBC) | : | 11,0–20,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 12,0–20,0 ühikut |

Hefeweizen Hell

Algvirde tihedus %

:

11,4–12,6

Alkoholisisalduse mahu %

:

4,5–5,5

Värv (EBC)

:

11,0–20,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

12,0–20,0 ühikut

Lõpuni käärinud, loomulikult hägune, tüüpiline pinnakääritus, kirbe, värskendav, kihisev, pikantne, vahel pärmine, nisuõllearoom

| | Hefeweizen Dunkel







  Algvirde tihedus % | : | 11,6–12,4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 4,5–5,3 |
| Värv (EBC) | : | 29,0–45,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 13,0–16,0 ühikut |

Hefeweizen Dunkel

Algvirde tihedus %

:

11,6–12,4

Alkoholisisalduse mahu %

:

4,5–5,3

Värv (EBC)

:

29,0–45,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

13,0–16,0 ühikut

Selitamata, täidlane, linnaseline maitse/iseloom, pinnakääritusele omane nüanss/iseloom

| | Märzen







  Algvirde tihedus % | : | 13,2–14,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 5,3–6,2 |
| Värv (EBC) | : | 8,0–32,5 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 21,0–25,0 ühikut |

Märzen

Algvirde tihedus %

:

13,2–14,0

Alkoholisisalduse mahu %

:

5,3–6,2

Värv (EBC)

:

8,0–32,5 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

21,0–25,0 ühikut

Väga täidlane, hõrk, mahe, altbayerisch-tüüpi kuni linnaseline aroom, väga õrnalt mõrkjas

| | Bockbier







  Algvirde tihedus % | : | 16,2–17,3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 6,2–8,1 |
| Värv (EBC) | : | 7,5–40,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 18,0–32,5 ühikut |

Bockbier

Algvirde tihedus %

:

16,2–17,3

Alkoholisisalduse mahu %

:

6,2–8,1

Värv (EBC)

:

7,5–40,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

18,0–32,5 ühikut

Lõpuni käärinud, ümarast, täidlasest, hõrgust, pehmest aromaatsest kergelt humalaseni, kergelt mõrkjani kuni tugevalt humalaseni ning mõnikord vürtsika iseloomuga

| | Doppelbock







  Algvirde tihedus % | : | 18,2–18,7 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 7,2–7,7 |
| Värv (EBC) | : | 44,0–75,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 18,0–28,0 ühikut |

Doppelbock

Algvirde tihedus %

:

18,2–18,7

Alkoholisisalduse mahu %

:

7,2–7,7

Värv (EBC)

:

44,0–75,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

18,0–28,0 ühikut

Tugev, jõuline, vürtsikas, tummine, linnaseline maitse

| | Alkoholivaba õlu







  Algvirde tihedus % | : | 1,0–8,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | < 0,5 |
| Värv (EBC) | : | 4,0–13,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 13,0–29,0 ühikut |

Alkoholivaba õlu

Algvirde tihedus %

:

1,0–8,0

Alkoholisisalduse mahu %

:

< 0,5

Värv (EBC)

:

4,0–13,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

13,0–29,0 ühikut

Õllele iseloomulik: kuiv kuni magus, värske, ümar, mahe kuni täidlane, selge, särav, hele kuni kuldkollane, kergelt vürtsikas kuni vürtsikas, kergelt humalane kuni humalalõhnaline

| | Leichtbier







  Algvirde tihedus % | : | 7,5–7,7 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 2,7–3,2 |
| Värv (EBC) | : | 5,5–7,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 24,0–26,5 ühikut |

Leichtbier

Algvirde tihedus %

:

7,5–7,7

Alkoholisisalduse mahu %

:

2,7–3,2

Värv (EBC)

:

5,5–7,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

24,0–26,5 ühikut

Kergelt mõrkjas peen maitse

| | Diät Pils







  Algvirde tihedus % | : | 8,5–9,3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 4,3–4,9 |
| Värv (EBC) | : | 5,0–6,5 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 26,0–30,0 ühikut |

Diät Pils

Algvirde tihedus %

:

8,5–9,3

Alkoholisisalduse mahu %

:

4,3–4,9

Värv (EBC)

:

5,0–6,5 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

26,0–30,0 ühikut

Süsivesikutevaene, kergelt mõrkjas, kuiv maitse

| | Schwarz-Bier







  Algvirde tihedus % | : | 11,3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 4,8 |
| Värv (EBC) | : | 70,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 17,0 ühikut |

Schwarz-Bier

Algvirde tihedus %

:

11,3

Alkoholisisalduse mahu %

:

4,8

Värv (EBC)

:

70,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

17,0 ühikut

Kergelt vürtsikas linnasearoom

| | ICE-Bier







  Algvirde tihedus % | : | 11,2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 4,9 |
| Värv (EBC) | : | 6,5 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 20,0 ühikut |

ICE-Bier

Algvirde tihedus %

:

11,2

Alkoholisisalduse mahu %

:

4,9

Värv (EBC)

:

6,5 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

20,0 ühikut

Harmooniline, ümar, täidlane

| | Nähr-/Malzbier







  Algvirde tihedus % | : | 12,3–12,7 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 0,0–1,2 |
| Värv (EBC) | : | 65,0–90,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 8,0–15,0 ühikut |

Nähr-/Malzbier

Algvirde tihedus %

:

12,3–12,7

Alkoholisisalduse mahu %

:

0,0–1,2

Värv (EBC)

:

65,0–90,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

8,0–15,0 ühikut

Vähese alkoholisisaldusega, väga nõrgalt käärinud, linnaseline, vürtsikas, väga nõrgalt humalane

| | Oktoberfestbier







  Algvirde tihedus % | : | 13,6–14,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkoholisisalduse mahu % | : | 5,3–6,6 |
| Värv (EBC) | : | 6,0–28,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU) | : | 16,0–28,0 ühikut |

Oktoberfestbier

Algvirde tihedus %

:

13,6–14,0

Alkoholisisalduse mahu %

:

5,3–6,6

Värv (EBC)

:

6,0–28,0 ühikut

Mõrudus (EBU)

:

16,0–28,0 ühikut

Hele, kuldne, merevaiguvärvi või tume, täidlasest, väga ümarast, pehmest või linnaselisest kergelt humalaseni väga vähese mõrudusega ja tugeva, veidi magusa maitsega.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Müncheni õlletehastes kasutatav vesi on pärit Müncheni kruusakihist ja saadakse Müncheni linna territooriumil asuvatest oma puurkaevudest, mis ulatuvad enamasti tertsiaari ajastu kihtideni.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Õlle „Münchener Bier” kogu tootmisprotsess peab toimuma Müncheni linna haldusalal.

Õlle „Münchener Bier” tootmisprotsess algab linnaste jahvatamise ja leotamisega ning lõpeb laagerdumisega, mille käigus toores õlu rikastub loomulikul viisil süsihappega kuni lõpliku maitsenüansi saavutamiseni.

Sama kehtib ka põhja- ja pinnakääritusega alkoholivabade õllede „Münchener Bier” kogu tootmisprotsessi kohta. Toomisviisist olenevalt kuuluvad siia ka vaakumdestillatsioon ja aurustumine ning käärimisprotsessi enneaegne lõpetamine.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Õlle märgistamine põhineb tootekirjeldusel „Münchener Bier” või „Münchner Bier” koos ühe punktis 3.2 nimetatud õllesordiga.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Müncheni linna haldusala

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Müncheni õlletehased on kasutanud õlle „Müncheni Bier” nimetust sajandeid ilma kolmandate isikute vastuväideteta. Pikaajalist traditsiooni saab tõendada muu hulgas ka sellega, et juba hertsog Ludwig Range 1280. aasta vararegistris on fikseeritud Müncheni õllepruulijate rahalised ja naturaalkoormised (vt Heckhorn/Wiehri „München und sein Bier”, München 1989, või dr Karin HACKEL-STEHRI doktoritööd (nagu eespool punkti 4 puhul), samuti Sedlmayr/Grohsmanni „Die „prewen” Münchens”, Nürnberg 1969, lisatud väljavõtetena). (Vrd ka dr. Christine RÄDLINGERI 1996. aasta juubeliväljaannet „125 Jahre Verein Münchener Brauereien e.V.”).

Münchenis on ka alkoholivabade õllede tootmine pikaajalise traditsiooniga. Ajalehe „Allgemeinen Brauer- und Hopfen-Zeitung”17. augusti 1898. aasta numbri leheküljelt 1928 nähtub, et Baierimaal on toodetud ka alkoholivaba õlut. Viide alkoholivaba õlle tootmisele Münchenis on sama ajalehe 9. juuli 1898. aasta numbri leheküljel 1590. Selles on viide Müncheni praktilise õllepruulimiskooli omaniku Karl MICHELI taotlusele, milles käsitleti alkoholivaba õlle turuleviimist (vrd Christian SCHÄDER, „Münchener Braueindustrie 1871–1945”, lk 105). Kuigi tolleaegse avaldusega edu ei kaasnenud, ei loobunud Müncheni õlletootjad alkoholivaba õlle tootmise mõttest, seda enam, et mõlema maailmasõja ajal, kui toorainet nagunii nappis, toodeti nn lahjat õlut. Igatahes toodetakse Münchenis vähemalt 1986. aastast jälle pidevalt alkoholivaba valget õlut ja alkoholivaba õlut.

5.2.   Toote eripära:

Tarbija jaoks on Münchenis toodetud õlu erilise maine ja kõige parema kvaliteediga.

See kvaliteet põhineb 1487. aasta Müncheni õlle puhtuse seaduse (29 aastat vanem kui 1516. aasta Baieri õlle puhtuse seadus) järgmisel, et Müncheni õlletehastes kasutatav pruulivesi on pärit Müncheni kruusakihist ja saadakse Müncheni linna territooriumil asuvatest oma puurkaevudest. Tertsiaari ajastu pinnakihtideni ulatuvate puurkaevude sügavus on kuni 250 m.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Müncheni elanike tugev seotus õlle „Münchener Bier” ja selle mainega Müncheni ümbruskonnas on tingitud sealsest pikaajalisest õlletootmise traditsioonist ja ajaloolistest seostest. Tootmismahu suurenedes saavutas õlu „Münchener Bier” algul kohaliku, siis piirkondliku, seejärel riikliku ning lõpuks maailmamainega rahvusvahelise tuntuse.

Õlletootmise algusajast saadik on õlu saanud Münchenis positiivse vastukaja osaliseks. Juba 815. aastal on üriku Historia Frisingensis käsikirjas „Kozrah” juttu diakon Huwetzile Oberföhringi Püha Johannese kiriku üürile andmisest, mille eest ta pidi toomkapiitlile igal aastal tasuma maksu, mis oli veovankritäis õlut.

Müncheni linna 1280. aasta maksuraamatust ilmneb, et juba sel ajal anti Müncheni kodanikele pruuliõigusi.

Hertsog Stefan II reformis 1372. aastal Münchenis pruuliõigust ning lubas esimese pruulimise põhiseaduse alusel igal tavalisel mehel soovi korral pruulida Greußing'it (vähese algvirdega õlle järelsaadus). Erilist tähelepanu väärib asjaolu, et kui see konkreetse isikuga seotud õigus oli võõrandatav ja päritav.

14. ja 15. sajandil püüdis igaüks oma õlut mitmesuguste (osaliselt mürgiste) ainete lisamisega pikemaajaliselt säilivaks muuta. Seepärast võttis Müncheni linnavalitsus 1453. aastal vastu õllepruulimist käsitleva põhikirja, milles oli kirjas, et õlut ja Greußing'it „võib üksnes odrast, humalast ja veest ning ei millestki muust” keeta ja pruulida. Seega oli pandud alus teatavat liiki „puhtuse seadusele”.

Baieri hertsog Albrecht IV võttis 30. novembril 1487. aastal Münchenis vastu õllepruulimist käsitleva põhikirja (veidi muudetud kujul) teksti „Müncheni õlle puhtuse seadusena”. Selle kohaselt tohtis õlut samuti vaid humalast, odrast ja veest keeta ning koha peal joomiseks müüa. Selle seaduse jõustudes muutus kohustuslikuks õlle vaatlus, mis on võrdväärne tänapäevase kvaliteedikontrolliga. Seega kontrolliti toiduaine kvaliteeti esmakordselt 15. sajandi lõpus. „Müncheni õlle puhtuse seaduse” alusel tagatakse õlle kõrge kvaliteet, mis on õlle „Münchener Bier” edu ja hea maine põhialus.

Alam-Baieris võttis hertsog Georg Rikas 1493. aastal vastu samalaadse õlle puhtuse seaduse. Pärast hertsog Georgi surma ja Landshuti pärilussõda kuulutasid Baieri hertsog Albrecht IV pojad hertsogid Wilhelm IV ja Ludwig X 1516. aastal välja „Baieri õlle puhtuse seadusega” peaaegu identse „Müncheni õlle puhtuse seaduse”. Kõnealune seadus võeti mitmete seaduste kaudu üle 1906. aasta õllemaksuseadusse ning praegusesse esialgsesse õlleseadusse. Seega kehtib „Müncheni õlle puhtuse seaduse” veel tänapäevalgi.

„Münchener Bier” õlle maine levis sajandite jooksul üha kaugemale. Nii levitasid 16. sajandil seda kuulsust edasi kutsarid ja veomehed, kes pruulikodade tallides leidsid ulualust oma hobustele. Tol ajal oli tavaliselt 250 elaniku kohta üks pruulikoda.

Müncheni elanike tihedast seotusest oma õllega annab tunnistust ka asjaolu, et nad on valmis minema õlle kaitseks tänavale meelt avaldama. Nii toimus 1844. aastal nn õllesõda, kui õlle hinda tõsteti 6-lt kroitserilt 6,5-le. Seevastu 1995. aasta maikuus avaldas 25 000 inimest meelt sellise seaduse vastu, mille kohaselt oli Müncheni vabaõhuõllelokaalid vaja sulgeda juba kl 21.30.

Õlle „Münchener Bier” hea maine levikule kogu maailmas on muidugi oma panuse andnud ka vabaõhuõllelokaalid, õllepidu Oktoberfest ja lihtsalt söögikohad.

Tõeliste vabaõhuõllelokaalide puhul väärib märkimist Müncheni elanike kuulus õigus või populaarne tava, et nad tohtisid joogikohta (endistel aegadel – õllekeldrisse) oma söögi kaasa võtta.

Samal viisil, kuid seni tulutult, on jäljendatud esmakordselt 1810. aastal korraldatud õllepidu Oktoberfest, mis on tegelikult alguse saanud hobuste võiduajamisest. Nüüdseks on kogu maailmas rohkem kui 2 000Oktoberfesti. Oktoberfest ja Müncheni õlletehastes selle peo jaoks pruulitud õlu Oktoberfestbier annavad ka oma osa õlle „Münchener Bier” ülemaailmse hea maine levikusse. Igal aastal tuleb Müncheni Oktoberfest'ile keskmiselt kuus miljonit külastajat, et seal maailmakuulsat õlut juua. Oktoberfest oma õllega Oktoberfestbier on õlle „Münchener Bier” tarbimise tipphetk. Müncheni maakohtu praktikas on isegi kord otsus vastu võetud selle kohta, et „Oktoberfest on õlle „Münchener Bier” pidu”.

Söögikohtadest olgu nimetatud vaid maailmakuulus õllerestoran „Hofbräuhaus”. Laul „In München steht ein Hofbräuhaus...” ja õllerestoran ise ei vaja ilmselt lähemat selgitust selle kohta, kui palju on need kogu maailmas aidanud õlut „Münchener Bier” tutvustada.

Lisaks ajaloolistele seikadele on eriti tehnilised uuendused panustanud õlle „Münchener Bier” hea maine levikule.

19. sajandil alustasid Müncheni õlletootjad tõeliste külmhoonete või jääkeldrite ehitamist. Kuna sellistele ehitistele esitatavad nõuded olid väga keerulised, võeti õllekeldri ehitus kuningliku ehituskooli õppeprogrammi eraldi õppeainena.

1873. aastal töötas Carl von Linde Müncheni õlletehase Spatenbrauerei jaoks välja maailma esimese külmamasina. Seejuures oli oluline asjaolu, et kliimast ja välistemperatuurist olenemata sai sellest ajast alates pidevalt toota suvalistes kogustes ühtlase kvaliteediga õlut.

Müncheni õlletehase Hacker juhtkonna ettevõtmisel lasti 1900. aastal kahte Hollandi laeva ehitada Linde süsteemi järgi külmruumid, milles sai õlut „Münchener Bier” eksportida ülemeremaadesse.

Lisaks sellele oli Müncheni õlletehastel alates 19. sajandist kuni 90 oma külmvagunit, millega veeti õlut raudteed pidi kaugemal asuvatesse tarnepiirkondadesse. Õlletehaste reklaamikandjatena liikusid külmvagunid kogu Euroopat ühendavas, tol ajal väga kiiresti arenevas raudteevõrgus. Reklaamist olulisem oli aga õlle kvaliteedi kestmine. Seoses õlle säilivusega oli see tohutu eelis. Hea kvaliteediga õlu „Münchener Bier” jõudis tarbimiseks muutmatuna välismaale, mis selle mainet veelgi tõstis. Tol ajal pidevalt suurenevad ekspordinäitajad annavad tunnistust õlle „Münchener Bier” tuntusest.

Ühtlase temperatuuri ja seega pidevalt ühtlase kvaliteedi saavutamiseks võeti paljudes Müncheni õlletehastes 19. sajandil kasutusele aurumasinad. Aurumasinatega seotud turvaküsimuste ja tehniliste probleemide lahendamiseks asutati Müncheni õlletehaste osalusel aurumasinate kontrolliühing. Sellest arenes välja tänapäeval maailmakuulus Tehniline Järelevalveühing (TÜV). Müncheni õlletehaste turvalisuse põhimõtted panustasid samuti õlle „Münchener Bier” hea maine levimisse.

Teaduslike meetodite arenguga 19. sajandil kaasnes põllumajanduskoolide, ülikoolide ning erakatsejaamade ja -õppeasutuste pruulimistehnika osakondade loomine. Samuti tuleks ära nimetada Münchenit pruulimisalaste erialatrükiste avaldamise keskusena. Sellest ajast alates võib rääkida Münchenist kui „Cerevisial”-ülikoolilinnast. Veel tänapäevalgi õpetatakse München-Weihenstephani tehnikaülikooli pruulimisteaduste teaduskonnas ja Institut Doemens'is kõrgetasemelisi pruulimeistreid ja -tehnikuid, kes hiljem asuvad tööle õlletehastes üle kogu maailma.

Eespool öeldu põhjal ilmneb, et õlu „Münchener Bier” on viimase 550 aasta jooksul nii Saksmaal kui ka kogu Euroopas pidevalt oma tuntust laiendanud ja mainet tõstnud. Viimase 30 aasta suurenenud ekspordinäitajad, eelkõige õlu Oktoberfestbier'i (mida sel viisil tohivad nimetada üksnes Müncheni õlletehased) ekspordi arvandmed räägivad iseenda eest. Oktoberfest„Münchener Bier” õllepeona on tuntud kogu maailmas. Selle peo raames toimuvad rahvariietes osalejate ja küttide rongkäigud ning igapäevased saated peotelkides toimuvast suurendavad õlle „Münchener Bier” tuntust veelgi. Kuna õlut „Münchener Bier” tootvad õlletehased sponsoreerivad sporti (nt Saksa bobikelgu rahvusmeeskond, reklaam olümpiahallis), jõuab sponsori nimi teleülekannete vahendusel kogu maailma. Viimastel aastakümnetel on raadio- ja teleülekanded ning eriti internet palju kaasa aidanud õlle „Münchener Bier” tuntuse levikule üha suurema hulga inimeste hulgas. Õlle „Münchener Bier” üle arutletakse nii internetifoorumites kui ka fännklubides. Müncheni õlletehaste veebisaitidele saabub arvukalt järelepärimisi kogu maailmast.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

19. märtsi 2010. aasta väljaanne Markenblatt, 11. köide, 7a–bb osa, lk 4250

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13252

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 16.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/18

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 140/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„WACHAUER MARILLE”

EÜ nr: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☒ | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — |  | Seos geograafilise piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — | ☒ | Muud (kontrolliasutus) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☒

Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—



Seos geograafilise piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—

☒

Muud (kontrolliasutus)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — |  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Toote kirjeldus:

Kirjelduse parandus ja selgitus:

Tegemist on traditsiooniliselt Wachau aprikoosikasvatajate ja kohalikes aprikoosipuudele spetsialiseerunud arboreetumides ajavahemikul 1900–1960 valikuliselt aretatud ja kasvatatud puuviljadega, mille kuju on koonusjas („Kegelmarillen”), ovaalne („Ovalmarillen” või „Rosenmarillen”) või ananassi moodi („Ananasmarillen”); eelkõige kasvatatakse piirkonnas tüüpilist sorti „Klosterneuburger” (koonusjas).

Koonusjad aprikoosid „Kegelmarillen”: keskmise suurusega vilja keskmine kaal on 45–60 g, erikaal enamasti rohkem kui 1,0. Kuju on koonusjas või teravatipuline. Viljakesta põhivärvus on meekollane, pool või rohkem viljakestast on punase, sageli ka pruuni varjundiga või punasetäpiline.

Põhitunnused: koonusjas, ühelt poolt väiksem, sügavpunase varjundiga. Viljaliha on ühtlaselt oranž kuni punakasoranž, tihke ja mahlakas, ei muutu jahuseks.

„Ovalmarillen” (või „Rosenmarillen”): keskmise kuni suure vilja keskmine kaal on 40–65 g, erikaal enamasti alla 1,0. Kuju on keskmiselt ümarate külgedega ovaalne või väga ümmargune. Viljakest on oranži värvi, veidi udemeline, päikesepoolsel küljel kuni poole kesta ulatuses punakas või punasetäpiline. Põhitunnused: viljad on ovaalse kujuga ja kollakasoranži põhivärvi, millel on ilus punakas varjund.

„Ananasmarillen”: vilja suurus vaheldub klimbisuuruse aprikoosi (Knödelmarille) ja hariliku suure aprikoosi suuruse vahel, vilja keskmine suurus on 30–70 g, erikaal enam-vähem 1,0. Vilja kuju on väga ümmargune. Viljakest on üleni udemetega kaetud, keskmist kollast värvi, sageli kergelt punakas või punasetäpiline.

Põhitunnused: aprikoosile iseloomulikku kollast värvi ümarad viljad, ilma punase varjundita või kergelt punakas.

Aprikoosi „Wachauer Marille” puhul on märkimisväärne vilja suur pektiini-, happe- ja suhkrusisaldus.

Põhjendus:

Aprikoosi „Wachauer Marille” ainulaadset kvaliteeti on ikka peetud piirkondliku kliima ja pinnase ning üle 100 aasta pikkuse kasvatustraditsiooni tulemuseks. Nii on kaitstud päritoluga aprikoosina „Wachauer Marille” kirjeldatud üksnes selliste sortide ainulaadse maitse ja aroomiga vilju, mis on „traditsiooniliselt Wachau aprikoosikasvatajate ja kohalikes aprikoosipuudele spetsialiseerunud arboreetumides ajavahemikul 1900–1960 valikuliselt aretatud ja kasvatatud”. Osaliselt esialgses spetsifikaadis olemasoleva, osaliselt täiendava sõnastusega tuleb eksitamatult väljendada seda, et nimetust „Wachauer Marille” tohib kasutada üksnes selliste aprikoosisortide puhul, mida on kõnealusel ajavahemikul kasvatatud määratletud geograafilises piirkonnas ning mis vastavad ettenähtud kujule. Hiljuti üksikult istutatud nn uusi sorte (nt prantsuse ja kalifornia sordid) ei saa võrrelda vastupidavate, piirkonnale iseloomulike sortidega. Kirjelduse täpsustusega aidatakse täita tarbijate poolt aprikoosi kvaliteedile esitatavaid ootusi, aga ka „Wachauer Marille” aprikoosi erilisust ja head mainet.

3.2.   Geograafiline piirkond:

Seniseid vastavasisulisi andmeid on vaja täpsustada ning neile lisada veel kahe haldusüksuse nimed:

Wachau piirkond-Mautern-Krems. Piirkond hõlmab ala metsapiirkonna (Waldviertel) lõunaservast piki Doonau jõge kuni Dunkelsteinerwaldi metsa põhjaosani. Aprikoosi „Wachauer Marille” kasvatuspiirkond hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi: Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern Dunkelsteinerwaldi metsas, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald ja Weißenkirchen.

Põhjendus:

Omavalitsusüksuste loetelu (v.a Schönbühel-Aggsbach ja Emmersdorf) moodustas juba esialgse taotluse olulise koostisosa; selle kokkuvõttesse ülevõtmine on seega üksnes selgituseks. Nüüd lisatud Schönbühel-Aggsbachi ja Emmersdorfi omavalitsusüksused ei kuulunud kuni reorganiseerimiseni taotluse esitanud ühenduse vastutus- ja haldusalasse ning seega jäid nende nimed esialgse taotluse loetelust välja. Mõlemad omavalitsusüksused asuvad aga Wachau piirkonnas, kus on samad aprikoosi kasvatamise traditsioonid ja samasugused klimaatilised eritingimused nagu ülejäänud nimetatud omavalitsusüksustes, mistõttu on õigustatud nende nimede lisamine määratletud tootmispiirkonna hulka.

3.3.   Päritolutõend:

Kuna seni puudusid spetsifikaadis viited päritolutõendile, peeti vajalikuks lisada andmed toote jälgitavuse kohta:

Toote jälgitavus tagatakse järgmiste meetmetega:

| — | andmed kasvatusalade kohta; |
| --- | --- |

—

andmed kasvatusalade kohta;

| — | andmed istutatud sortide kohta; |
| --- | --- |

—

andmed istutatud sortide kohta;

| — | andmed saagikoguste kohta; |
| --- | --- |

—

andmed saagikoguste kohta;

| — | kaitstud päritolunimetusega toodete eraldamine muudest kui kaitstud päritolunimetusega toodetest saagi eraldi kohtades (muudest toodetest eraldi) hoidmise ja koristusmahutite märgistamise abil. |
| --- | --- |

—

kaitstud päritolunimetusega toodete eraldamine muudest kui kaitstud päritolunimetusega toodetest saagi eraldi kohtades (muudest toodetest eraldi) hoidmise ja koristusmahutite märgistamise abil.

3.4.   Tootmismeetod:

Lausest „Taimmaterjali kasvatavad kohalikud puukoolid või aprikoosikasvatajad ise” jäetakse välja mõiste „kohalik”.

Põhjendus:

Sõna „kohalik” väljajätmine ei mõjuta sordiomadusi, kuid võimaldab taimmaterjali kasvatamiseks kasutada ka muid kui piirkondlikke puukoole.

Lause „Pookealustena kasutatakse eelkõige kohalike mullaoludega kohanenud aprikoosiseemikuid, haralisi ploomipuid (mürobalaan) ja eri ploomipuid.” asendatakse järgmisega:

„Pookealustena kasutatakse eelkõige kohalike mullaoludega kohanenud aprikoosiseemikuid, haralisi ploomipuid (mürobalaan) ja mitmesuguseid muid sobivaid Prunus L. liike.”

Põhjendus:

Kuna aprikoosikasvatajad otsivad pidevalt sobivamaid pookealuseid, ei peaks taimmaterjali kasutamise puhul valikut piirama vaid eri ploomipuudega; katsetegevuseks ja tõestatud sobivuse korral ka praktiliseks kasvatustööks tuleks kasutada kõiki Prunus L. liike.

Prunus

Lause „Levinud on meetrise tüve ja ümmarguse, püramiidi- või peekrikujulise võraga põhitaime tüüp (taime suurus 5–7 m × 4–6 m, 250–500 taime/ha)” asendatakse järgmisega:

„Levinud on ümmarguse, (püramiidi- ja peekrikujulise võraga) põhitaime tüüp; esineb ka pikliku võraga taimi.”

Põhjendus:

Kuna püramiidi- ja peekrikujuline võra on ümmarguse võra liigid, osutatakse neile nüüdsest selgituseks ümmarguse võra mõiste järel sulgudes. Aprikoosipuude viljelusviisides võimalike ratsionaliseerimisvõtete kasutamiseks on nüüdsest lisaks lubatud ka pikliku võraga taimed (nt spaleeride puhul), seda enam, et vilja kvaliteet ei sõltu sellest, kas viljapuude oksad on pügatud ümmarguse või pikliku võra vormi. Mõiste „meetrine tüvi” ja sulgudes lauseosa „(taime suurus 5–7 m × 4–6 m, 250–500 taime/ha)” jäetakse täielikult välja. Seni ettenähtud suhteliselt suurte taimevahede puhul olid nõutavad tugevakasvulised pookealused, et täita kasutada olevat kasvupinda kuni 8 m kõrguste suurevõraliste puudega. Suhteliselt kõrge meetrine tüvi andis puude kõrgusele veelgi lisa. Viljelusvõtete teostamine, nagu okste lõikamine, aga eriti koristusperioodil mitu korda vajalik aprikooside korjamine, on kõrge võraga puude puhul väga keeruline. Madalatüveliste ja väiksema võraga viljapuude kasvatamiseks on vaja aeglasema kasvuga pookealuseid, mille istutuskaugused ei pea olema väga suured. Kõrge võraga puud olid vajalikud pikka aega aprikoosiistandustes tavapäraste aluskultuuridena (nt kartul) kasvatatud taimede jaoks; tänapäeval neid kultuure enam ei kasvatata. Taimevahede piirangu tühistamine ei kahjusta aprikooside kvaliteeti.

9. lisas (oluline osa) esitatud Austria kontrollitud looduslähedase puuviljakasvatuse suunised enam ei kehti. Sellega seotud lause „Puude kasvatamine ja hooldamine toimub vastavalt kehtivatele integreeritud põllumajandustootmise meetoditele” asendatakse järgmisega:

„Puid kasvatatakse ja hooldatakse säästvate põllumajandustavade kohaselt kõrgekvaliteediliste aprikooside tootmise eesmärgil”.

Taotluse esitamise ajal hõlmas ÖPUL-programm (Austria programm keskkonnasõbraliku, ekstensiivse ja looduslikke elupaiku kaitsva põllumajanduse soodustamiseks) pindalatoetuste süsteemi „Integreeritud puuviljatootmine”, mille kohta anti igal aastal välja kohandatud suunised. Lähemal ajal on ette näha kõnealuse programmi ja sellega seotud suuniste koostamise lõpetamist ning tegelikult ei edendatud ÖPUL-suuniste sätetega Wachau aprikoosipuude kasvatamist. Näitena olgu nimetatud toetuse saamise tingimus „haljastatud pinnas”: leethiirte massiline paljunemine tingis paljude viljapuude hävimise ja apopleksia. Möödunud sajandi aprikoosikasvatuse andmetest ilmneb, et puudealune maapind oli traditsiooniliselt üles haritud, kuna sellisel pinnal leethiired ei elune. Viimasel kahel aastakümnel on tänu mehhaniseerimisele olnud võimalik teha saagikoristustöid haljastatud pinnasel – nii on pinnas kindel isegi vihmasel koristusajal. Pärast koristust haritakse pinnast uuesti. See on kasulik meede, et sageli väga kuiva augustikuu jooksul varustada aprikoosipuid toitainetega. Senise integreeritud programmi kohaselt ei ole selline mullaharimisviis võimalik.

Lisaks sellele on Austria põllumajanduses üldiste õigusaktide (hea põllumajandustava) kohaselt lubatud üksnes selline toiduainete tootmine, millega on tagatud tarbijate ja keskkonna täielik ohutus. Selliste sätete kohaldamisest piisab, et kvaliteet ei halveneks.

Lause „Igatahes jäetakse muru alates juuli algusest alles, et saagikoristuse ajal oleks olemas kindel pinnas” jäetakse täielikult välja, kuna sellel ei ole mõju toote omadustele.

Välja jäetakse lõik „Kahjurid ja haigused ei ole pidev probleem, mistõttu vastavaid meetmeid on vaja võtta vaid aeg-ajalt. Enamikus istandustes ei võeta üldse mingeid taimekaitsemeetmeid. Alates oktoobri lõpust tehakse hariliku külmavaksiku (Operophtera brumata) tõrjet liimiribade abil. Kooreüraskeid kogutakse alkoholilõksudesse. Aprikoosi vilju ei kahjusta ükski kahjur. Keemiline umbrohutõrje ei ole tavaline ega vajalik.”

Operophtera brumata

Põhjendus:

Uute kahjurite ja haiguste esinemine tingib korrapäraste tõrjemeetmete vajaduse. Umbrohutõrje uuematest kogemustest ilmneb, et aprikoosipuude toitainete ja veega varustamise jaoks on umbrohutõrje oluline – olgu see keemiline või mehhaaniline.

Lause „Saagist 70 % turustatakse puuviljatööstusühingute ja hulgikaupmeeste kaudu ning ligikaudu 30 % otseturustuse teel tootmiskohas või tänavakaubanduses” asendatakse järgmisega:

„Põhiosa saagist müüakse otseturustuse teel tootmiskohas või tänavakaubanduses. Lisaks sellele turustatakse ja müüakse töödeldud ja käideldud toodangut.”

Põhjendus:

Turustuskanalid on vahepeal muutunud, nii et praegu müüakse suurem osa saagist tootmiskohas või tänavakaubanduses ning mitte nii nagu varem, kui puuviljatööstusühingu ja kaubanduse kaudu müüdi 70 % saagist.

3.5.   Märgistus:

Märgistus:

Lause „Kaubandusse saadetakse ühtse etiketiga varustatud laastudest puuviljakorvid” jäetakse välja.

Põhjendus:

Turuleviidava toote visuaalset külge (pakendid, reklaamiartiklid jne) on vaja pidevalt kohandada, et see oleks tarbijatele huvipakkuv ning edastaks vastavat kuvandit. Turunõuetele paindliku reageerimise tagamiseks loobutakse ühtse etiketi nõudest.

3.6.   Kontrolliasutus:

Kontrolliasutus:

Kontrolliasutus teeb kontrolle kaitstud päritolunimetustega toodete standardkontrolliprogrammi ja kaitstud päritolunimetusega toote „Wachauer Marille” sellise kontrollikava alusel, mille kontrolliasutus koostab kaitstud päritolunimetusega toote „Wachauer Marille” kontrollimiseks standardkontrolliprogrammi raames.

| SGS Austria Controll-Co. GmbH |
| --- |
| Diefenbachgasse 35 |
| 1150 Wien |
| ÖSTERREICH |
| Tel +43 151225670 |
| Faks +43 151225679 |
| E-post: sgs.austria@sgs.com |

SGS Austria Controll-Co. GmbH

Diefenbachgasse 35

1150 Wien

ÖSTERREICH

Tel +43 151225670

Faks +43 151225679

E-post: sgs.austria@sgs.com

Põhjendus:

Õigusaktide muudatused, millega nähakse muu hulgas ette kaitstud päritolunimetuste kontrollisüsteemi muudatus, mille kohaselt ametlikke kontrolle ei tee enam liidumaa valitsusjuht (Landeshauptmann), vaid tunnustatud erakontrolliasutused.

Landeshauptmann

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„WACHAUER MARILLE”

„WACHAUER MARILLE”

EÜ nr: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

EÜ nr: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

KGT ( ) KPN ( X )

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

Nimetus:

„Wachauer Marille”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Liikmesriik või kolmas riik:

Austria

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul. |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul.

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Tegemist on traditsiooniliselt Wachau aprikoosikasvatajate ja kohalikes aprikoosipuudele spetsialiseerunud arboreetumides ajavahemikul 1900–1960 valikuliselt aretatud ja kasvatatud puuviljadega, mille kuju on koonusjas („Kegelmarillen”), ovaalne („Ovalmarillen” või „Rosenmarillen”) või ananassi moodi („Ananasmarillen”);

Eelkõige kasvatatakse piirkonnas tüüpilist sorti „Klosterneuburger” (koonusjas).

Koonusjad aprikoosid „Kegelmarillen”: keskmise kuni suure vilja keskmine kaal on 40–65 g, erikaal enamasti alla 1,0. Kuju on koonusjas või teravatipuline. Viljakesta põhivärvus on meekollane, pool või rohkem viljakestast on punaka, sageli ka pruunika varjundiga või punasetäpiline.

Põhitunnused: koonusjas, ühelt poolt väiksem, sügavpunase varjundiga. Viljaliha on ühtlaselt oranž kuni punakasoranž, tihke ja mahlakas, ei muutu jahuseks.

„Ovalmarillen” (või „Rosenmarillen”): keskmise kuni suure vilja keskmine kaal on 40–65 g, erikaal enamasti alla 1,0. Kuju on keskmiselt ümarate külgedega ovaalne või väga ümmargune. Viljakest on oranži värvi, veidi udemeline, päikesepoolsel küljel kuni poole kesta ulatuses punakas või punasetäpiline. Põhitunnused: viljad on ovaalse kujuga ja kollakasoranži põhivärvi, millel on ilus punakas varjund.

„Ananasmarillen”: vilja suurus vaheldub klimbisuuruse aprikoosi (Knödelmarille) ja hariliku suure aprikoosi suuruse vahel, vilja keskmine suurus on 30–70 g, erikaal enam-vähem 1,0. Kuju on väga ümmargune. Viljakest on üleni udemetega kaetud, keskmist kollast värvi, sageli kergelt punakas või punasetäpiline.

Knödelmarille

Põhitunnused: aprikoosile iseloomulikku kollast värvi ümarad viljad, ilma punase varjundita või kergelt punakas.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

—

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Wachau piirkond-Mautern-Krems. Piirkond hõlmab ala metsapiirkonna (Waldviertel) lõunaservas piki Doonau jõge kuni Dunkelsteinerwaldi metsa põhjaosani. Aprikoosi „Wachauer Marille” kasvatuspiirkond hõlmab järgmisi haldusüksusi: Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern Dunkelsteinerwaldi metsas, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald ja Weißenkirchen.

Waldviertel

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Geograafilise piirkonna eripära:

Mitmete klimaatiliste tingimuste kokkupuutealal (Pannonia ja Waldvierteli piirkondade kliima, Doonau vahetu lähedus) on eelkõige aprikooside valmimisajal päeva- ja öötemperatuuride erinevus väga suur. Ajalooliste dokumentide alusel on tõendatud, et nimetust „Marille” on kõnealuses piirkonnas kasutatud juba alates 1509. aastast. 1890. aastal hakati Wachau piirkonnas lisaks viinamarjadele ja linale üha enam kasvatama aprikoose kui rohket saaki andvat puuvilja. Kõnealuste viljapuude pookealustena kasutati konkreetse sordi valikuliselt aretatud ja väljavalitud taimmaterjali. Sellest ajast alates on aprikoosikasvatus Wachau piirkonna oluline tegevusvaldkond. Kevadeti annavad maastiku üldilmes tooni õitsevad aprikoosipuud – nii on Wachau sel aastaajal turistide magnet.

5.2.   Toote eripära:

Toote eripära:

Puuviljaline maiste ja lõhn, suur suhkru-, happe- ja pektiinisisaldus.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Aprikoosi „Wachauer Marille” ainulaadset kvaliteeti on ikka peetud piirkondliku kliima ja pinnase ning üle 100 aasta pikkuse kasvatustraditsiooni tulemuseks. Eriline kliima mõjub vahetult viljade maitse, lõhna ja koostisainete kujunemisele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.patentamt.at/Markenschutz/Schutzrechte/Herkunftsangabe/

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

---