# Uradni list C 47/25.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 47 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4925. februar 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 47

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4925. februar 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Komisija |
| 2006/C 047/1 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2006/C 047/2 | Informacije držav članic o državni pomoči, dodeljeni v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi 87. in 88. člena Pogodbe ES pri državni pomoči za mala in srednje velika podjetja (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 047/3 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004, o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  ) | 4 |
| 2006/C 047/4 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 363/2004 z dne 25. februarja 2004, o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (
  1
  ) | 6 |
| 2006/C 047/5 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (
  1
  ) | 13 |
| 2006/C 047/6 | Državne pomoči — Belgija — Državna pomoč C 40/2005 (prej N 331/2005) — Ford Genk — Vabilo za predložitev pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 14 |
| 2006/C 047/7 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 21 |
| 2006/C 047/8 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/ M.4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 23 |
| 2006/C 047/9 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis) (
  1
  ) | 24 |
| 2006/C 047/0 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique) (
  1
  ) | 25 |
| 2006/C 047/1 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M. 4131 — Bain Capital/Texas Instruments) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 26 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2006/C 047/2 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede Predloga okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (KOM (2005) 475 končno) | 27 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Komisija

2006/C 047/1

Menjalni tečaji eura

1

2006/C 047/2

Informacije držav članic o državni pomoči, dodeljeni v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi 87. in 88. člena Pogodbe ES pri državni pomoči za mala in srednje velika podjetja (
  1
  )

1

2

2006/C 047/3

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004, o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  )

1

4

2006/C 047/4

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 363/2004 z dne 25. februarja 2004, o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (
  1
  )

1

6

2006/C 047/5

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (
  1
  )

1

13

2006/C 047/6

Državne pomoči — Belgija — Državna pomoč C 40/2005 (prej N 331/2005) — Ford Genk — Vabilo za predložitev pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

14

2006/C 047/7

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

21

2006/C 047/8

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/ M.4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

23

2006/C 047/9

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis) (
  1
  )

1

24

2006/C 047/0

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique) (
  1
  )

1

25

2006/C 047/1

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M. 4131 — Bain Capital/Texas Instruments) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

26

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2006/C 047/2

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede Predloga okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (KOM (2005) 475 končno)

27

| | III   Obvestila |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2006/C 047/3 | GR-Elliniko: Opravljanje rednega zračnega prevoza — Javni razpis, ki ga je na podlagi člena (4)(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 objavila Helenska republika, za opravljanje rednega zračnega prevoza na progah, za katere so bile uvedene obveznosti javnih služb | 48 |
| 2006/C 047/4 | P-Lizbona: Opravljanje rednih zračnih prevozov — Popravek javnega razpisa, ki ga je Portugalska na podlagi člena 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 objavila za opravljanje rednih zračnih prevozov med letališčema Lizbona/Bragança in letališči Bragança/Vila Real/Lizbona (Uradni list Evropske unije 2006/S 25-27011 z dne 7.2.2006, odprti postopek) (Uradni list Evropske unije C 32 z dne 8.2.2006)
   (
  1
  ) | 51 |

III   Obvestila

Komisija

2006/C 047/3

GR-Elliniko: Opravljanje rednega zračnega prevoza — Javni razpis, ki ga je na podlagi člena (4)(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 objavila Helenska republika, za opravljanje rednega zračnega prevoza na progah, za katere so bile uvedene obveznosti javnih služb

48

2006/C 047/4

P-Lizbona: Opravljanje rednih zračnih prevozov — Popravek javnega razpisa, ki ga je Portugalska na podlagi člena 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 objavila za opravljanje rednih zračnih prevozov med letališčema Lizbona/Bragança in letališči Bragança/Vila Real/Lizbona (Uradni list Evropske unije 2006/S 25-27011 z dne 7.2.2006, odprti postopek) (Uradni list Evropske unije C 32 z dne 8.2.2006)
   (
  1
  )

Uradni list Evropske unije

(Uradni list Evropske unije C 32 z dne 8.2.2006)

1

51

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 047/5 | Obvestilo | s3 |

2006/C 047/5

Obvestilo

Obvestilo

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Komisija

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

24. februarja 2006

(2006/C 47/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1896 |
| JPY | japonski jen | 139,11 |
| DKK | danska krona | 7,4604 |
| GBP | funt šterling | 0,68030 |
| SEK | švedska krona | 9,4200 |
| CHF | švicarski frank | 1,5602 |
| ISK | islandska krona | 78,82 |
| NOK | norveška krona | 8,0465 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5747 |
| CZK | češka krona | 28,360 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 252,77 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6960 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,7850 |
| RON | romunski leu | 3,5053 |
| SIT | slovenski tolar | 239,49 |
| SKK | slovaška krona | 37,285 |
| TRY | turška lira | 1,5724 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6062 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3715 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2302 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7949 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9323 |
| KRW | južnokorejski won | 1 149,63 |
| ZAR | južnoafriški rand | 7,2830 |
| CNY | kitajski juan | 9,5682 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3098 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 054,36 |
| MYR | malezijski ringit | 4,419 |
| PHP | filipinski peso | 62,038 |
| RUB | ruski rubelj | 33,5320 |
| THB | tajski bat | 46,852 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1896

JPY

japonski jen

139,11

DKK

danska krona

7,4604

GBP

funt šterling

0,68030

SEK

švedska krona

9,4200

CHF

švicarski frank

1,5602

ISK

islandska krona

78,82

NOK

norveška krona

8,0465

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5747

CZK

češka krona

28,360

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

252,77

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6960

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,7850

RON

romunski leu

3,5053

SIT

slovenski tolar

239,49

SKK

slovaška krona

37,285

TRY

turška lira

1,5724

AUD

avstralski dolar

1,6062

CAD

kanadski dolar

1,3715

HKD

hongkonški dolar

9,2302

NZD

novozelandski dolar

1,7949

SGD

singapurski dolar

1,9323

KRW

južnokorejski won

1 149,63

ZAR

južnoafriški rand

7,2830

CNY

kitajski juan

9,5682

HRK

hrvaška kuna

7,3098

IDR

indonezijska rupija

11 054,36

MYR

malezijski ringit

4,419

PHP

filipinski peso

62,038

RUB

ruski rubelj

33,5320

THB

tajski bat

46,852

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/2

---

Informacije držav članic o državni pomoči, dodeljeni v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi 87. in 88. člena Pogodbe ES pri državni pomoči za mala in srednje velika podjetja

(2006/C 47/02)

(Besedilo velja za EGP)

Številka pomoči: XS 30/2001

Država članica: Italija

Regija: Dežela Marke

Naslov sheme pomoči: Regionalni zakon št. 5 z dne 9. maja 2001 – Spremembe regionalnega zakona št. 33 z dne 28. oktobra 1991 – „Ukrepi in izboljšave turistične ponudbe regije“

Pravna podlaga: Legge regionale 9 maggio 2001 n. 5

Načrtovani letni izdatki po shemi pomoči: 250 000 EUR za 2003

250 000 EUR za 2004

250 000 EUR za 2005

250 000 EUR za 2006

Najvišja intenzivnosti pomoči: 15 % BES za mala podjetja in 7,5 % BES za srednje velika podjetja; na območjih, upravičenih do oprostitve v skladu z 87. čl. 3 C Pogodbe ES, bo stopnja pomoči za mala podjetja znašala 8 % NES + 10 % BES, za srednje velika podjetja pa 8 % NES + 6 % BES.

Datum začetka izvajanja: Od 2001

Trajanje sheme: Ker shema traja dlje kot do 31. decembra 2006, ko preneha veljati Uredba ES štev. 70/2001, se dežela Marke zavezuje, da bo program prilagodila novim smernicam Skupnosti.

Cilj pomoči: Sofinanciranje naložb in subvencioniranje obrestne mere za naložbe v turizem ob upoštevanju tipologij, predvidenih v 2. čl. Uredbe ES št. 70/2001.

Zadevni gospodarski sektor: MSP s področja turizma

Ime in naslov organa, ki dodeljuje pomoč:

| Regione Marche |
| --- |
| Servizio Turismo ed Attività ricettive |
| Via G. da Fabriano |
| I-60100 Ancona |
| Tel. 071 80 61 |

Regione Marche

Servizio Turismo ed Attività ricettive

Via G. da Fabriano

I-60100 Ancona

Tel. 071 80 61

Številka pomoči: XS 122/04

Država članica: Italija

Regija: Marche

Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Enotni programski dokument, Cilj 2 2000-2006 – Ukrep 1.1 Pomoč proizvodnim in okoljskim investicijam majhnih in srednje velikih industrijskih ter obrtnih podjetij, podukrep 1.1.1 Pomoč proizvodnim investicijam majhnih in srednje velikih industrijskih podjetij, podpora b2 Zakon 598/94, Člen 11 – investicijske subvencije za tehnološke inovacije, varstvo okolja, organizacijske inovacije, poslovne inovacije ter varnost pri delu.

Pravna podlaga: Docup Ob. 2 2000-2006

Načrtovani letni izdatki: Navadna pomoč:

788 835,00 EUR za leto 2001

831 006,00 EUR za leto 2002

989 370,60 EUR za leto 2003

Skupaj: 2 609 211,60 EUR

Prehodna pomoč:

268 149,60 EUR za leto 2001

431 879,10 EUR za leto 2002

402 292,20 EUR za leto 2003

Skupaj: 1 102 320,90 EUR

Navadna pomoč:

3 028 405,00 EUR za leto 2004

3 221 452,00 EUR za leto 2005

1 600 855,00 EUR za leto 2006

Prehodna pomoč:

411 207,00 EUR za leto 2004

32 622,00 EUR za leto 2005

Največja intenzivnost pomoči: V skladu z Uredbo (ES) Št. 70/2001 bodo uporabljene naslednje stopnje pomoči: 15 % BED za majhna podjetja in 7.5 % za srednje velika podjetja; na območjih, upravičenih do izjeme po členu 87(3)(c) Pogodbe ES, 8 % NED + 10 % BED za majhna podjetja in 8 % NED + 6 % BED za srednje velika podjetja.

Datum začetka izvajanja: V skladu s smernicami Komisije bo pomoč dodeljena za stroške, nastale končnemu uporabniku od dneva objave poziva k oddaji vlog.

Upravičeni so le stroški, nastali po dnevu predložitve vloge za pomoč.

Trajanje sheme: Shema se izvaja za enako časovno obdobje kot Cilj 2 SPD, 2000-06.

Cilj pomoči: Pomoč je namenjena majhnim in srednje velikim industrijskim podjetjem iz Cilja 2 in območjem iz Marche, ki se postopoma opuščajo (phasing-out).

Zadevni gospodarski sektorji: Oddelki C, D, E in F klasifikacije gospodarskih dejavnosti iz leta 1991 italijanskega statističnega Urada (ISTAT), ob upoštevanju izjem in omejitev, določenih s predpisi Skupnosti o državnih pomočeh (vključno z izvozno pomočjo in pomočjo avtomobilski industriji).

Izključene so dejavnosti, ki vključujejo proizvodnjo, predelavo ali trženje blaga, navedenega v Prilogi I k Pogodbi ES.

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Marche |
| --- |
| Servizio Industria e Artigianato |
| Via Tiziano, n. 44 |
| I-60100 Ancona |
| Tel. 071 80 61 |

Regione Marche

Servizio Industria e Artigianato

Via Tiziano, n. 44

I-60100 Ancona

Tel. 071 80 61

Druge informacije: Dopolnilo k trajanju pomoči XS 140/2003

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/4

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004, o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja

(2006/C 47/03)

(Besedilo velja za EGP)

| Številka pomoči | XS 149/04 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Severovzhodna Anglija |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Alnwick Garden Trust |
| Pravna podlaga | Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11
  Section 2 Local Government Act 2000 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | 1 908 313 GBP |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členoma 4(2)–(6) in 5 Uredbe | Da | |
| Datum začetka izvajanja | 13. oktober 2004 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 30. aprila 2005 |
| Cilj pomoči | Pomoč za MSP | Da | |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP | Da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Naziv:
  Government Office for the North East
  European Programmes Secretariat |
| Naslov:





  Citygate |
| Gallowgate |
| Newcastle Upon Tyne |
| NE1 4WH |
| United Kingdom |

Številka pomoči

XS 149/04

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Severovzhodna Anglija

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Alnwick Garden Trust

Pravna podlaga

Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11

Section 2 Local Government Act 2000

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

1 908 313 GBP

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členoma 4(2)–(6) in 5 Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

13. oktober 2004

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 30. aprila 2005

Cilj pomoči

Pomoč za MSP

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Naziv:

Government Office for the North East

European Programmes Secretariat

Naslov:

Citygate

Gallowgate

Newcastle Upon Tyne

NE1 4WH

United Kingdom

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 6 Uredbe

Da

| Številka pomoči | XS 6/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Italija |
| Regija | Umbria |
| Naziv sheme pomoči | Pomoč MSP na področju hotelskih nastanitvenih zmogljivosti, izvenhotelskih namestitev, namestitev na prostem, v zgodovinskih objektih, za dejavnosti, ki spremljajo nastanitve, ter dejavnosti umetnostne in tradicionalne obrti |
| Pravna podlaga | Determinazione Dirigenziale n. 9086 del 21 ottobre 2004. Bando per la presentazione di proposte per la promozione di progetti integrati da parte dei seguenti soggetti: Pool di piccole e medie imprese, pool di piccole e medie imprese ed enti pubblici per la realizzazione della filiera turismo — ambiente — cultura nella regione Umbria |
| Načrtovani letni izdatki po shemi | Največ 2 000 000 EUR na leto, skupni znesek pomoči 7 000 000 EUR, namenjenih za razpis |
| Največja intenzivnost pomoči | — | Mala podjetja 15 % bruto ekvivalenta pomoči od skupnega zneska upravičenih naložb; |

Številka pomoči

XS 6/05

Država članica

Italija

Regija

Umbria

Naziv sheme pomoči

Pomoč MSP na področju hotelskih nastanitvenih zmogljivosti, izvenhotelskih namestitev, namestitev na prostem, v zgodovinskih objektih, za dejavnosti, ki spremljajo nastanitve, ter dejavnosti umetnostne in tradicionalne obrti

Pravna podlaga

Determinazione Dirigenziale n. 9086 del 21 ottobre 2004. Bando per la presentazione di proposte per la promozione di progetti integrati da parte dei seguenti soggetti: Pool di piccole e medie imprese, pool di piccole e medie imprese ed enti pubblici per la realizzazione della filiera turismo — ambiente — cultura nella regione Umbria

Načrtovani letni izdatki po shemi

Največ 2 000 000 EUR na leto, skupni znesek pomoči 7 000 000 EUR, namenjenih za razpis

Največja intenzivnost pomoči

—

Mala podjetja 15 % bruto ekvivalenta pomoči od skupnega zneska upravičenih naložb;

| — | Srednje velika podjetja 7,5 % bruto ekvivalenta pomoči od skupnega zneska upravičenih naložb; |
| --- | --- |

—

Srednje velika podjetja 7,5 % bruto ekvivalenta pomoči od skupnega zneska upravičenih naložb;

| — | Mala podjetja na območju iz člena 87(3)(c) Pogodbe:10 % bruto ekvivalenta pomoči od skupnega zneska upravičenih naložb in dodatnih 8 % neto ekvivalenta pomoči; |
| --- | --- |

—

Mala podjetja na območju iz člena 87(3)(c) Pogodbe:10 % bruto ekvivalenta pomoči od skupnega zneska upravičenih naložb in dodatnih 8 % neto ekvivalenta pomoči;

| — | Srednje velika podjetja na območju iz člena 87(3)(c) Pogodbe: 6 % bruto ekvivalenta pomoči od skupnega zneska upravičenih naložb in dodatnih 8 % neto ekvivalenta pomoči |
| --- | --- |

—

Srednje velika podjetja na območju iz člena 87(3)(c) Pogodbe: 6 % bruto ekvivalenta pomoči od skupnega zneska upravičenih naložb in dodatnih 8 % neto ekvivalenta pomoči

Datum začetka izvajanja

Objava razpisa: Redni dodatek k regionalnemu uradnemu listu – splošna serija – št. 46 z dne 4. novembra 2004. Rok za oddajo vlog 16. februar 2005.

Pomoč se lahko dodeli izključno ob predložitvi ustrezne vloge s strani zadevnih podjetij, ki se jo lahko vloži od dneva objave razpisa. Do pomoči bodo upravičena samo vlaganja, izvedena po predložitvi vloge za pomoč

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Dodelijo se pomoči za vlaganja v podjetja do 31. decembra 2006

Cilj pomoči

Pomoč za MSP, ustanovljena ali v fazi ustanavljanja na področju hotelskih nastanitvenih zmogljivosti, izven hotelskih namestitev, namestitev na prostem, v zgodovinskih objektih, za dejavnosti, ki spremljajo nastanitve, ter dejavnosti umetnostne in tradicionalne obrti. Vlaganja, ki so predmet te sheme pomoči, se nanašajo na stroške zidarskih del, zunanjih in notranjih končnih del, napeljav, športno–rekreativne opreme, računalniške opreme, strojne opreme, zunanje opreme in stroške tehničnega načrtovanja in vodenja del

Zadevni gospodarski sektorji

Podjetja na področju turizma in umetniške ter tradicionalne obrti

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Naziv:

Regione dell'Umbria

Direzione Cultura, Turismo, Istruzione, Formazione e Lavoro – Servizio Turismo

Naslov:

| Via Mario Angeloni 61 |
| --- |
| I-06100 Perugia |
| Telefon: (39-75) 504 58 87 |
| Telefaks: (39-75) 504 58 87 |
| E-naslov: sezione.aiuti@umbria2000.it |

Via Mario Angeloni 61

I-06100 Perugia

Telefon: (39-75) 504 58 87

Telefaks: (39-75) 504 58 87

E-naslov: sezione.aiuti@umbria2000.it

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/6

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 363/2004 z dne 25. februarja 2004, o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje

(2006/C 47/04)

(Besedilo velja za EGP)

| Št. pomoči | XT 11/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | celotna država |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Splošna pomoč za usposabljanje mladih zaposlenih |
| Pravna podlaga | Art. 12 ust. 5 pkt 5 i ust. 6 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy (Dz.U. nr 99, poz. 1001)
  Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 31 sierpnia 2004 r. w sprawie refundowania ze środków Funduszu Pracy wynagrodzeń wypłacanych młodocianym pracownikom (Dz.U. nr 190 poz. 1951) |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | shema pomoči | skupni letni znesek: | |
| 2004 | 80 645 161,29 EUR |
| 2005 | 41 474 654,38 EUR |
| zavarovana posojila | |
| individualna pomoč | skupni znesek pomoči | |
| zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | v skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe | da | |
| Datum začetka izvajanja | 31.8.2004 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | do 31.12.2006 |
| Cilj pomoči | splošno usposabljanje | da |
| posebno usposabljanje | ne |
| Zadevni gospodarski sektorji | vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje | da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Naziv:
  Wojewódzkie Komendy Ochotniczych Hufców Pracy i Powiatowe Urzędy Pracy (pokrajinske prostovoljne službe za delo in okrožni uradi za delo), ki se nahajajo po celotni Poljski |
| Naslov:
  okrog 370 izpostav po celotni Poljski |
| Individualne pomoči v visokih zneskih | v skladu s členom 5 Uredbe | da | |

Št. pomoči

XT 11/05

Država članica

Poljska

Regija

celotna država

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Splošna pomoč za usposabljanje mladih zaposlenih

Pravna podlaga

Art. 12 ust. 5 pkt 5 i ust. 6 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy (Dz.U. nr 99, poz. 1001)

Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 31 sierpnia 2004 r. w sprawie refundowania ze środków Funduszu Pracy wynagrodzeń wypłacanych młodocianym pracownikom (Dz.U. nr 190 poz. 1951)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

shema pomoči

skupni letni znesek:

2004

80 645 161,29 EUR

2005

41 474 654,38 EUR

zavarovana posojila

individualna pomoč

skupni znesek pomoči

zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

v skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe

da

Datum začetka izvajanja

31.8.2004

Trajanje sheme ali individualne pomoči

do 31.12.2006

Cilj pomoči

splošno usposabljanje

da

posebno usposabljanje

ne

Zadevni gospodarski sektorji

vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje

da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Naziv:

Wojewódzkie Komendy Ochotniczych Hufców Pracy i Powiatowe Urzędy Pracy (pokrajinske prostovoljne službe za delo in okrožni uradi za delo), ki se nahajajo po celotni Poljski

Naslov:

okrog 370 izpostav po celotni Poljski

Individualne pomoči v visokih zneskih

v skladu s členom 5 Uredbe

da

| Številka pomoči | XT 15/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Italija |
| Regija | Liguria |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Javni razpis regije Liguria za ukrepe spodbujanja načrtov usposabljanja na podjetniškem, sektorskem in lokalnem področju ter razvoj prakse stalnega usposabljanja v letu 2004 |
| Pravna podlaga | Art. 9 legge 19 luglio 1993 n. 236;
  Art. 48, legge 23.12.2000 n. 388;
  Decreto del Ministero del Lavoro n. 243 del 22 settembre 2004 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | 1 671 562,65 EUR |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) Uredbe | Da | |
| Datum začetka izvajanja | Od 21. februarja 2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Okvirno do 30. junija 2007. V primeru spremembe Uredbe 68/2001 po 31. decembru 2006 se bo shemo državne pomoči prilagodilo novim določbam. |
| Cilj pomoči | Splošno usposabljanje | Da |
| Posebno usposabljanje | Da |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje | Da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Naziv:
  Regione Liguria
  Settore Politiche attive del lavoro |
| Naslov:





  Via Fieschi 15 |
| I-16121 Genova |
| Telefon: 010/54851 |
| telefaks: 010/5485932 |

Številka pomoči

XT 15/05

Država članica

Italija

Regija

Liguria

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Javni razpis regije Liguria za ukrepe spodbujanja načrtov usposabljanja na podjetniškem, sektorskem in lokalnem področju ter razvoj prakse stalnega usposabljanja v letu 2004

Pravna podlaga

Art. 9 legge 19 luglio 1993 n. 236;

Art. 48, legge 23.12.2000 n. 388;

Decreto del Ministero del Lavoro n. 243 del 22 settembre 2004

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

1 671 562,65 EUR

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

Od 21. februarja 2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Okvirno do 30. junija 2007. V primeru spremembe Uredbe 68/2001 po 31. decembru 2006 se bo shemo državne pomoči prilagodilo novim določbam.

Cilj pomoči

Splošno usposabljanje

Da

Posebno usposabljanje

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Naziv:

Regione Liguria

Settore Politiche attive del lavoro

Naslov:

Via Fieschi 15

I-16121 Genova

Telefon: 010/54851

telefaks: 010/5485932

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 5 Uredbe

Ukrep se ne uporablja za dodelitev individualnih pomoči oziroma zahteva predhodno priglasitev Komisiji v primerih, ko je znesek odobrene pomoči enemu podjetju za en projekt usposabljanja višji od 1 milijona EUR

Da

| Št. pomoči | XT 54/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Severozahodna Anglija |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | United Biscuits (UK) Limited |
| Pravna podlaga | Regional Development Act 1998 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | 0,250 milijona GBP |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe | Da 50 % | |
| Datum začetka izvajanja | 31.12.2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31.12.2006 |
| Cilj pomoči | Splošno usposabljanje | Da |
| Posebno usposabljanje | Ne |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje | Da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Naziv:
  Kontaktna oseba: Jayant Mehta
  North West Development Agency |
| Naslov:





  Renaissance House |
| PO Box 37 |
| Centre Park |
| Warrington |
| Cheshire WA1 1XB |
| United Kingdom |

Št. pomoči

XT 54/05

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Severozahodna Anglija

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

United Biscuits (UK) Limited

Pravna podlaga

Regional Development Act 1998

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

0,250 milijona GBP

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe

Da 50 %

Datum začetka izvajanja

31.12.2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31.12.2006

Cilj pomoči

Splošno usposabljanje

Da

Posebno usposabljanje

Ne

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Naziv:

Kontaktna oseba: Jayant Mehta

North West Development Agency

Naslov:

Renaissance House

PO Box 37

Centre Park

Warrington

Cheshire WA1 1XB

United Kingdom

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 5 Uredbe

Da

| Št. pomoči | XT 55/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Severozahodna Anglija – Liverpool |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Projekt Buddleia – Upper Parliament Street/Greenland Lane |
| Pravna podlaga | S 5 Regional Development Agencies Act 1998 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | 500 000 GBP |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe | Da | Intenzivnost 5 % |
| Datum začetka izvajanja | Od 31.12.2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31.12.2006 |
| Cilj pomoči | Splošno usposabljanje | Da |
| Posebno usposabljanje | |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje | Da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Naziv:
  Jayant Mehta, State Aid Coordinator |
| Naslov:





  North West Development Agency |
| Renaissance House |
| PO Box 37 |
| Centre Park |
| Warrington WA1 1XB |
| United Kingdom |

Št. pomoči

XT 55/05

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Severozahodna Anglija – Liverpool

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Projekt Buddleia – Upper Parliament Street/Greenland Lane

Pravna podlaga

S 5 Regional Development Agencies Act 1998

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

500 000 GBP

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe

Da

Intenzivnost 5 %

Datum začetka izvajanja

Od 31.12.2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31.12.2006

Cilj pomoči

Splošno usposabljanje

Da

Posebno usposabljanje

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Naziv:

Jayant Mehta, State Aid Coordinator

Naslov:

North West Development Agency

Renaissance House

PO Box 37

Centre Park

Warrington WA1 1XB

United Kingdom

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 5 Uredbe

Da

| Št. pomoči | XT 56/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | West Midlands |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Služba za posredovanje zaposlitev in usposobljenih delavcev v predelovalni industriji |
| Pravna podlaga | Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | 3,6 milijona GBP |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) Uredbe | Da | |
| Datum začetka izvajanja | 19.8.2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31.12.2006 |
| Cilj pomoči | Splošno usposabljanje | Da |
| Posebno usposabljanje | Da |
| Zadevni gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje | Da |
| — | Celotna predelovalna industrija |

Št. pomoči

XT 56/05

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

West Midlands

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Služba za posredovanje zaposlitev in usposobljenih delavcev v predelovalni industriji

Pravna podlaga

Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

3,6 milijona GBP

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

19.8.2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31.12.2006

Cilj pomoči

Splošno usposabljanje

Da

Posebno usposabljanje

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

Da

—

Celotna predelovalna industrija

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Naziv:

Learning and Skills Council

Naslov:

| Chaplin Court |
| --- |
| 80 Hurst Street |
| Birmingham |
| West Midland B5 4WG |
| United Kingdom |

Chaplin Court

80 Hurst Street

Birmingham

West Midland B5 4WG

United Kingdom

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 5 Uredbe

Ukrep izključuje dodelitev pomoči ali zahteva, da se dodelitev pomoči predhodno priglasi Komisiji, če znesek pomoči, dodeljene enemu podjetju za en sam projekt usposabljanja, presega 1 milijon EUR

Da

| Št. pomoči | XT 57/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | West Midlands |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Projekt usposabljanja in podpore za nekdanje zaposlene v podjetju Rover |
| Pravna podlaga | Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | 3,6 milijona GBP |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) Uredbe | Da | |
| Datum začetka izvajanja | 4.8.2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31.12.2006 |
| Cilj pomoči | Splošno usposabljanje | Da |
| Posebno usposabljanje | Da |
| Zadevni gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje | Da |
| — | Celotna predelovalna industrija |

Št. pomoči

XT 57/05

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

West Midlands

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Projekt usposabljanja in podpore za nekdanje zaposlene v podjetju Rover

Pravna podlaga

Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

3,6 milijona GBP

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

4.8.2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31.12.2006

Cilj pomoči

Splošno usposabljanje

Da

Posebno usposabljanje

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

Da

—

Celotna predelovalna industrija

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Naziv:

Learning and Skills Council

Naslov:

| Chaplin Court |
| --- |
| 80 Hurst Street |
| Birmingham |
| West Midland B5 4WG |
| United Kingdom |

Chaplin Court

80 Hurst Street

Birmingham

West Midland B5 4WG

United Kingdom

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 5 Uredbe

Ukrep izključuje dodelitev pomoči ali zahteva, da se dodelitev pomoči predhodno priglasi Komisiji, če znesek pomoči, dodeljene enemu podjetju za en sam projekt usposabljanja, presega 1 milijon EUR

Da

| Št. pomoči | XT 58/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Severozahodna Anglija |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Shema zaposlovanja fundacije Severozahodne Anglije |
| Pravna podlaga | S 5 Regional Development Agency Act 1998 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | 190 000 GBP |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe | Da | |
| Datum začetka izvajanja | 19.9.2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31.3.2006 |
| Cilj pomoči | Splošno usposabljanje | Da |
| Posebno usposabljanje | Ne |
| Zadevni gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje | Da |
| Druge storitve | Zabavna industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Naziv:
  North West Development Agency |
| Naslov:





  c/o Jayant Mehta, State Aid Coordinator |
| PO Box 37 |
| Renaissance House |
| Centre Park |
| Warrington WA1 1XB |
| United Kingdom |

Št. pomoči

XT 58/05

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Severozahodna Anglija

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Shema zaposlovanja fundacije Severozahodne Anglije

Pravna podlaga

S 5 Regional Development Agency Act 1998

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

190 000 GBP

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

19.9.2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31.3.2006

Cilj pomoči

Splošno usposabljanje

Da

Posebno usposabljanje

Ne

Zadevni gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

Da

Druge storitve

Zabavna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Naziv:

North West Development Agency

Naslov:

c/o Jayant Mehta, State Aid Coordinator

PO Box 37

Renaissance House

Centre Park

Warrington WA1 1XB

United Kingdom

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 5 Uredbe

Da

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/13

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje

(2006/C 47/05)

(Besedilo velja za EGP)

Številka pomoči: XT 27/01

Država članica: Italija

Regija: Marche

Naziv sheme pomoči: Uredba (ES) št. 68/2001 – Odobritev sheme državne pomoči za poklicno usposabljanje – Mehanizmi za izvajanje in financiranje ukrepov za poklicno usposabljanje zaposlenih

Pravna podlaga: Deliberazione della Giunta regionale n. 1045 del 22.5.2001

Načrtovani letni izdatki do 31. decembra 2006: 70 milijard ITL

Največja intenzivnost pomoči:

| Velika podjetja | Posebno usposabljanje | Splošno usposabljanje |
| --- | --- | --- |
| Območja, ki ne prejemajo pomoči | 25 | 50 |
| Območja, ki prejemajo pomoč | 30 | 55 |

Velika podjetja

Posebno usposabljanje

Splošno usposabljanje

Območja, ki ne prejemajo pomoči

25

50

Območja, ki prejemajo pomoč

30

55

| Mala in srednja podjetja | Posebno usposabljanje | Splošno usposabljanje |
| --- | --- | --- |
| Območja, ki ne prejemajo pomoči | 35 | 70 |
| Območja, ki prejemajo pomoč | 40 | 75 |

Mala in srednja podjetja

Posebno usposabljanje

Splošno usposabljanje

Območja, ki ne prejemajo pomoči

35

70

Območja, ki prejemajo pomoč

40

75

Zgoraj navedene intenzivnosti se povečajo za 10 odstotnih točk, če je ukrep pomoči namenjen usposabljanju prikrajšanih delavcev:

| — | kateri koli delavec, ki ima manj kot 25 let in do sedaj še ni imel prve redno plačane zaposlitve (pod pogojem, da je bil zaposlen manj kot šest mesecev pred datumom izteka javnega razpisa, na katerem temelji zahtevana pomoč); |
| --- | --- |

—

kateri koli delavec, ki ima manj kot 25 let in do sedaj še ni imel prve redno plačane zaposlitve (pod pogojem, da je bil zaposlen manj kot šest mesecev pred datumom izteka javnega razpisa, na katerem temelji zahtevana pomoč);

| — | katera koli oseba s hudo fizično, duševno ali psihično invalidnostjo, ki pa je sposobna vstopiti na trg dela; |
| --- | --- |

—

katera koli oseba s hudo fizično, duševno ali psihično invalidnostjo, ki pa je sposobna vstopiti na trg dela;

| — | kateri koli delavec migrant, ki se seli ali se je preselil znotraj Skupnosti ali je pridobil stalno prebivališče v Skupnosti, da bi se zaposlil, ter potrebuje poklicno in/ali jezikovno usposabljanje; |
| --- | --- |

—

kateri koli delavec migrant, ki se seli ali se je preselil znotraj Skupnosti ali je pridobil stalno prebivališče v Skupnosti, da bi se zaposlil, ter potrebuje poklicno in/ali jezikovno usposabljanje;

| — | katera koli oseba, ki si želi ponovno začeti opravljati delovno dejavnost po vsaj triletni prekinitvi, zlasti katera koli oseba, ki je opustila delo zaradi težav pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja (pod pogojem, da je bila zaposlena manj kot šest mesecev pred datumom izteka javnega razpisa, na katerem temelji zahtevana pomoč); |
| --- | --- |

—

katera koli oseba, ki si želi ponovno začeti opravljati delovno dejavnost po vsaj triletni prekinitvi, zlasti katera koli oseba, ki je opustila delo zaradi težav pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja (pod pogojem, da je bila zaposlena manj kot šest mesecev pred datumom izteka javnega razpisa, na katerem temelji zahtevana pomoč);

| — | katera koli oseba, ki ima več kot 45 let in nima dokončane višje srednje stopnje izobrazbe ali enakovredne stopnje izobrazbe; |
| --- | --- |

—

katera koli oseba, ki ima več kot 45 let in nima dokončane višje srednje stopnje izobrazbe ali enakovredne stopnje izobrazbe;

| — | katera koli dolgotrajno brezposelna oseba oziroma oseba, ki je brez dela več kot 12 zaporednih mesecev (pod pogojem, da je bila zaposlena manj kot šest mesecev pred datumom izteka javnega razpisa, na katerem temelji zahtevana pomoč). |
| --- | --- |

—

katera koli dolgotrajno brezposelna oseba oziroma oseba, ki je brez dela več kot 12 zaporednih mesecev (pod pogojem, da je bila zaposlena manj kot šest mesecev pred datumom izteka javnega razpisa, na katerem temelji zahtevana pomoč).

Če se pomoč nanaša na sektor pomorskega prometa, lahko njena intenzivnost doseže 100 %, ne glede na to, ali projekt usposabljanja zadeva posebno ali splošno usposabljanje, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| | Oseba, ki se usposablja, ni aktivni, temveč pomožni član posadke, usposabljanje pa se izvaja na ladjah, ki so vpisane v registre Skupnosti. |
| --- | --- |

Oseba, ki se usposablja, ni aktivni, temveč pomožni član posadke, usposabljanje pa se izvaja na ladjah, ki so vpisane v registre Skupnosti.

Datum začetka izvajanja: junij 2001

Trajanje sheme:

Cilj pomoči: Pomoč se nanaša na posebno usposabljanje in splošno usposabljanje: splošno usposabljanje je usposabljanje, s katerim se znanja ne pridobijo izključno ali pretežno za sedanji ali prihodnji položaj zaposlenega v podjetju, ki prejema pomoč, temveč zagotavlja kvalifikacije, ki se lahko v veliki meri prenesejo na druga podjetja ali sektorje zaposlovanja, in zato znatno prispeva k izboljšanju možnosti zaposlitve delavca.

Za „splošno“ usposabljanje se šteje:

medpodjetniško usposabljanje, tj. usposabljanje, ki ga skupno organizirajo različna samostojna podjetja (v skladu s pravili Skupnosti, ki opredeljujejo MSP) ali do katerega so upravičeni zaposleni iz različnih podjetij;

usposabljanje (podjetniško), ki se nanaša na poklicne profile iz tabele kvalifikacij in opisov delovnih mest, ki jo vodi regija, ali profile, za katere se zahteva vključitev

Zadevni gospodarski sektor: Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Marche |
| --- |
| Servizio formazione professionale e problemi del lavoro |
| Via Tiziano 44 |
| I-60125 Ancona |

Regione Marche

Servizio formazione professionale e problemi del lavoro

Via Tiziano 44

I-60125 Ancona

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/14

---

DRŽAVNE POMOČI — BELGIJA

Državna pomoč C 40/2005 (prej N 331/2005) — Ford Genk

Vabilo za predložitev pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(2006/C 47/06)

(Besedilo velja za EGP)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 9. novembra 2005 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Belgijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES glede pomoči za usposabljanje v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o pomoči za usposabljanje v zvezi s katero Komisija sproža postopek v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Competition DG |
| State Aid Greffe |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Bruselj |
| Telefaks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Competition DG

State Aid Greffe

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Bruselj

Telefaks: (32-2) 296 12 42

Te pripombe se posredujejo Belgiji. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

Postopek

Načrtovana pomoč družbi Ford iz Genka je bila Komisiji priglašena z dopisom z dne 22. junija 2005. Komisija je z dopisom z dne 27. julija 2005 zaprosila za nadaljnje informacije, na katerega je Belgija odgovorila z dopisom, evidentiranim 15. septembra 2005.

Opis

Upravičenka pomoči bi bila družba Ford-Werke GmbH v Genku, Belgija, ki spada v okvir družbe Ford Motor Company. Konec leta 2003 je družba napovedala naložbeni program v višini okoli 700 milijonov EUR, ki naj bi bil v prvi vrsti namenjen novemu, prilagodljivemu proizvodnemu sistemu. Posledično bi bila tradicionalna proizvodnja modela Mondeo dopolnjena z naslednjo generacijo modela Galaxy in s tretjim vozilom.

Belgijski organi predlagajo pomoč za usposabljanje v obliki donacije v višini 12,28 milijona EUR za upravičene stroške, ki zajemajo obdobje 3 let, tj. od leta 2004 do leta 2006. Pomoč se odobri kot „ad hoc“ pomoč s strani Vlaamse Gemeenschap. Skupni upravičeni stroški projekta za usposabljanje znašajo 33,84 milijona EUR. Program vključuje elemente posebnega usposabljanja v višini 25,34 milijonov EUR in ukrepe splošnega usposabljanja v višini 8,5 milijona EUR.

Presoja

Komisija na tej stopnji resno dvomi, da predvidena pomoč izpolnjuje pogoje Uredbe v dveh vidikih. Prvi vidik zadeva upravičenost stroškov za naslednje opredelitve: „Pripomočki za usposabljanje“ (infrastruktura za branje in vključevanje v družbo); stroški dela oddelka za usposabljanje; „kaskadno razvrščanje“ (izvajanje „racionaliziranega sistema organizacije“ upravičenca); stroški, ki izhajajo iz prestrukturiranja; stroški, ki izhajajo iz uvedbe novih modelov; izdatki, ki se nanašajo na obdobje pred priglasitvijo. Drugi vidik zadeva predlagano razvrščanje splošnega oziroma posebnega usposabljanja zaradi „stroškov svetovanja“ in „posrednih stroškov dela“.

Sklepna ugotovitev

Glede na zgoraj navedene dvome se je Komisija odločila, da v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES sproži postopek.

BESEDILO DOPISA

„Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la Belgique qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

PROCÉDURE

| 1. | Le projet d'aide en faveur de la société Ford, à Genk, a été notifié à la Commission par lettre du 22 juin 2005. La Commission a demandé des renseignements complémentaires par lettre du 27 juillet 2005, à laquelle la Belgique a répondu par lettre enregistrée le 15 septembre 2005. |
| --- | --- |

1.

Le projet d'aide en faveur de la société Ford, à Genk, a été notifié à la Commission par lettre du 22 juin 2005. La Commission a demandé des renseignements complémentaires par lettre du 27 juillet 2005, à laquelle la Belgique a répondu par lettre enregistrée le 15 septembre 2005.

DESCRIPTION DU PROJET

| 2. | Le bénéficiaire de l'aide serait la société Ford-Werke GmbH établie à Genk, en Belgique, qui fait partie de Ford Motor Company. L'usine a été ouverte en 1964 et, depuis lors, elle a produit plus de 12 millions de véhicules. Fin 2003, elle a subi, dans le cadre d'une restructuration générale de Ford Europe, une réduction importante de ses effectifs, qui a concerné environ 3 000 salariés sur un total de 9 000. Dans le même temps, la société a annoncé un programme d'investissement d'environ 700 millions d'EUR, essentiellement destinés à un nouveau système de production flexible. Ce programme prévoyait que la production traditionnelle du modèle Mondeo serait complété par la production de la nouvelle génération de Galaxy et d'un troisième véhicule. Actuellement, le travail dans l'usine s'effectue en deux équipes, avec des effectifs de 4 946 personnes. L'année dernière, 207 163 véhicules ont été produits sur le site. |
| --- | --- |

2.

Le bénéficiaire de l'aide serait la société Ford-Werke GmbH établie à Genk, en Belgique, qui fait partie de Ford Motor Company. L'usine a été ouverte en 1964 et, depuis lors, elle a produit plus de 12 millions de véhicules. Fin 2003, elle a subi, dans le cadre d'une restructuration générale de Ford Europe, une réduction importante de ses effectifs, qui a concerné environ 3 000 salariés sur un total de 9 000. Dans le même temps, la société a annoncé un programme d'investissement d'environ 700 millions d'EUR, essentiellement destinés à un nouveau système de production flexible. Ce programme prévoyait que la production traditionnelle du modèle Mondeo serait complété par la production de la nouvelle génération de Galaxy et d'un troisième véhicule. Actuellement, le travail dans l'usine s'effectue en deux équipes, avec des effectifs de 4 946 personnes. L'année dernière, 207 163 véhicules ont été produits sur le site.

| 3. | Les autorités belges se proposent d'accorder des aides à la formation d'un montant de 12,28 millions d'EUR, couvrant des aides admissibles sur une période de trois ans, de 2004 à 2006. L'aide doit être accordée sous forme d'aide “ad hoc” de la Vlaamse Gemeenschap. Les coûts admissibles totaux du projet de formation s'élèvent à 33,84 millions d'EUR. |
| --- | --- |

3.

Les autorités belges se proposent d'accorder des aides à la formation d'un montant de 12,28 millions d'EUR, couvrant des aides admissibles sur une période de trois ans, de 2004 à 2006. L'aide doit être accordée sous forme d'aide “ad hoc” de la Vlaamse Gemeenschap. Les coûts admissibles totaux du projet de formation s'élèvent à 33,84 millions d'EUR.

| 4. | D'après les renseignements fournis par la Belgique, le programme comprend une partie “formation spécifique”, dont le coût s'élève à 25,34 millions d'EUR. Cette formation spécifique couvrira les activités liées aux postes suivants:






  — | coûts de services de conseil: 0,88 million d'EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

D'après les renseignements fournis par la Belgique, le programme comprend une partie “formation spécifique”, dont le coût s'élève à 25,34 millions d'EUR. Cette formation spécifique couvrira les activités liées aux postes suivants:

—

coûts de services de conseil: 0,88 million d'EUR;

| — | formation dans l'entreprise: 5,44 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

formation dans l'entreprise: 5,44 millions d'EUR;

| — | organisation allégée: 1,65 million d'EUR; |
| --- | --- |

—

organisation allégée: 1,65 million d'EUR;

| — | frais de personnel hors ligne: 2,35 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

frais de personnel hors ligne: 2,35 millions d'EUR;

| — | “locaux de formation”: 1,48 million d'EUR; |
| --- | --- |

—

“locaux de formation”: 1,48 million d'EUR;

| — | “gestion en cascade”: 1,6 million d'EUR; |
| --- | --- |

—

“gestion en cascade”: 1,6 million d'EUR;

| — | restructuration: 4,47 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

restructuration: 4,47 millions d'EUR;

| — | coûts de lancement: 7,44 millions d'EUR. |
| --- | --- |

—

coûts de lancement: 7,44 millions d'EUR.

| 5. | Les coûts de la formation générale s'élèvent à 8,5 millions d'EUR et couvrent les activités liées aux postes suivants:






  — | coûts de services de conseil: 2,05 millions d'EUR; |
| --- | --- | --- |

5.

Les coûts de la formation générale s'élèvent à 8,5 millions d'EUR et couvrent les activités liées aux postes suivants:

—

coûts de services de conseil: 2,05 millions d'EUR;

| — | frais de personnel hors ligne: 5,5 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

frais de personnel hors ligne: 5,5 millions d'EUR;

| — | frais de personnel du service formation: 0,92 million d'EUR. |
| --- | --- |

—

frais de personnel du service formation: 0,92 million d'EUR.

APPRÉCIATION DE L'AIDE

| 6. | À ce stade, la Commission estime que les mesures en cause constituent des aides d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE; en effet, elles sont attribuées sous forme d'une subvention du gouvernement flamand et sont donc financées par des ressources d'État. Elles sont sélectives, puisqu'elles sont limitées à Ford Genk. Compte tenu du fait qu'elles constituent une part importante du financement de la formation, elles sont susceptibles de fausser la concurrence au sein de la Communauté, en conférant à Ford Genk un avantage sur d'autres concurrents qui ne bénéficient pas des mêmes aides. Enfin, le marché des véhicules à moteur se caractérise par des échanges intensifs entre les États membres. |
| --- | --- |

6.

À ce stade, la Commission estime que les mesures en cause constituent des aides d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE; en effet, elles sont attribuées sous forme d'une subvention du gouvernement flamand et sont donc financées par des ressources d'État. Elles sont sélectives, puisqu'elles sont limitées à Ford Genk. Compte tenu du fait qu'elles constituent une part importante du financement de la formation, elles sont susceptibles de fausser la concurrence au sein de la Communauté, en conférant à Ford Genk un avantage sur d'autres concurrents qui ne bénéficient pas des mêmes aides. Enfin, le marché des véhicules à moteur se caractérise par des échanges intensifs entre les États membres.

| 7. | La Belgique ne conteste absolument pas que les mesures en cause constituent des aides d'État et elle demande qu'elles soient approuvées en tant qu'aides à la formation. |
| --- | --- |

7.

La Belgique ne conteste absolument pas que les mesures en cause constituent des aides d'État et elle demande qu'elles soient approuvées en tant qu'aides à la formation.

| 8. | Les aides prévues ont été appréciées conformément au règlement (CE) no 68/2001 du 12 janvier 2001 concernant l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides à la formation (1) (ci-après dénommé “le règlement”). Conformément à l'article 5 de ce règlement, si le montant de l'aide accordée à une même entreprise pour un projet individuel de formation est supérieur à 1 million d'EUR, l'aide n'est pas automatiquement exemptée et doit être notifiée et appréciée en vertu des dispositions du règlement. La Commission note qu'en l'espèce, l'aide prévue s'élève à 12,28 millions d'EUR, qu'elle doit être accordée à une seule entreprise et que le projet de formation est un projet individuel. C'est pourquoi elle considère que l'obligation de notification s'applique à l'aide en cause. |
| --- | --- |

8.

Les aides prévues ont été appréciées conformément au règlement (CE) no 68/2001 du 12 janvier 2001 concernant l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides à la formation (1) (ci-après dénommé “le règlement”). Conformément à l'article 5 de ce règlement, si le montant de l'aide accordée à une même entreprise pour un projet individuel de formation est supérieur à 1 million d'EUR, l'aide n'est pas automatiquement exemptée et doit être notifiée et appréciée en vertu des dispositions du règlement. La Commission note qu'en l'espèce, l'aide prévue s'élève à 12,28 millions d'EUR, qu'elle doit être accordée à une seule entreprise et que le projet de formation est un projet individuel. C'est pourquoi elle considère que l'obligation de notification s'applique à l'aide en cause.

| 9. | Conformément à l'article 3, paragraphe 1, du règlement, les aides individuelles sont compatibles avec le marché commun au sens de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité, à condition qu'elles remplissent toutes les conditions du règlement. |
| --- | --- |

9.

Conformément à l'article 3, paragraphe 1, du règlement, les aides individuelles sont compatibles avec le marché commun au sens de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité, à condition qu'elles remplissent toutes les conditions du règlement.

| 10. | Au stade actuel de la procédure, la Commission doute sérieusement que les aides envisagées remplissent les conditions du règlement pour ce qui est 1) de la façon dont les autorités belges interprètent l'étendue des coûts admissibles et 2) de la catégorisation proposée en tant que formation générale ou spécifique. |
| --- | --- |

10.

Au stade actuel de la procédure, la Commission doute sérieusement que les aides envisagées remplissent les conditions du règlement pour ce qui est 1) de la façon dont les autorités belges interprètent l'étendue des coûts admissibles et 2) de la catégorisation proposée en tant que formation générale ou spécifique.

I.   Coûts admissibles

| 11. | La Commission note que l'article 4, paragraphe 7, du règlement prévoit que les coûts admissibles d'un projet d'aide à la formation sont les suivants:






  (a) | coûts de personnel des formateurs; |
| --- | --- | --- |

11.

La Commission note que l'article 4, paragraphe 7, du règlement prévoit que les coûts admissibles d'un projet d'aide à la formation sont les suivants:

(a)

coûts de personnel des formateurs;

| (b) | frais de déplacement des formateurs et des participants à la formation; |
| --- | --- |

(b)

frais de déplacement des formateurs et des participants à la formation;

| (c) | autres dépenses courantes (telles que les dépenses au titre des matériaux et des fournitures); |
| --- | --- |

(c)

autres dépenses courantes (telles que les dépenses au titre des matériaux et des fournitures);

| (d) | amortissement des instruments et des équipements au prorata de leur utilisation exclusive pour le projet de formation en cause; |
| --- | --- |

(d)

amortissement des instruments et des équipements au prorata de leur utilisation exclusive pour le projet de formation en cause;

| (e) | coûts des services de conseils concernant l'action de formation; |
| --- | --- |

(e)

coûts des services de conseils concernant l'action de formation;

| (f) | coûts de personnel des participants jusqu'à concurrence du total des autres coûts éligibles figurant aux points a) à e). |
| --- | --- |

(f)

coûts de personnel des participants jusqu'à concurrence du total des autres coûts éligibles figurant aux points a) à e).

| 12. | La Belgique a fourni un aperçu des coûts de formation qui permet à la Commission d'identifier les coûts admissibles proposés. Les coûts admissibles du programme de formation notifié s'élèvent au total à 33,84 millions d'EUR, dont 25,34 millions correspondent à des actions de formation spécifique et 8,5 millions à des actions de formation générale. D'après les renseignements fournis par la Belgique, les coûts de personnel des participants au projet ne sont pas supérieurs au total des autres coûts admissibles. |
| --- | --- |

12.

La Belgique a fourni un aperçu des coûts de formation qui permet à la Commission d'identifier les coûts admissibles proposés. Les coûts admissibles du programme de formation notifié s'élèvent au total à 33,84 millions d'EUR, dont 25,34 millions correspondent à des actions de formation spécifique et 8,5 millions à des actions de formation générale. D'après les renseignements fournis par la Belgique, les coûts de personnel des participants au projet ne sont pas supérieurs au total des autres coûts admissibles.

| 13. | À ce stade de la procédure, la Commission doute sérieusement de la compatibilité avec l'article 4, paragraphe 7, du règlement d'un certain nombre de dépenses envisagées par la Belgique. Les doutes de la Commission concernent notamment les éléments de coûts suivants: |
| --- | --- |

13.

À ce stade de la procédure, la Commission doute sérieusement de la compatibilité avec l'article 4, paragraphe 7, du règlement d'un certain nombre de dépenses envisagées par la Belgique. Les doutes de la Commission concernent notamment les éléments de coûts suivants:

i)   “Locaux de formation”

| 14. | La Belgique décrit les “locaux de formation” comme de grandes salles vitrées comportant des zones réservées à la lecture et aux contacts sociaux. La Belgique propose d'amortir ces zones en tant que coûts admissibles. Or, en l'état actuel des choses, il semble douteux que des bâtiments ou d'autres types d'infrastructures puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point d), du règlement, qui ne mentionne que des “instruments” et des “équipements”. En outre, la Belgique n'a pas fourni suffisamment d'informations sur la mesure dans laquelle ces infrastructures seront utilisées à des fins autres que la formation. |
| --- | --- |

14.

La Belgique décrit les “locaux de formation” comme de grandes salles vitrées comportant des zones réservées à la lecture et aux contacts sociaux. La Belgique propose d'amortir ces zones en tant que coûts admissibles. Or, en l'état actuel des choses, il semble douteux que des bâtiments ou d'autres types d'infrastructures puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point d), du règlement, qui ne mentionne que des “instruments” et des “équipements”. En outre, la Belgique n'a pas fourni suffisamment d'informations sur la mesure dans laquelle ces infrastructures seront utilisées à des fins autres que la formation.

ii)   Coûts de personnel du service Formation

| 15. | La Belgique propose d'inclure sous ce poste l'ensemble des coûts de personnel du service de formation de Ford Genk. Or, la Commission doute que ces coûts puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point e), du règlement (“coûts des services de conseil concernant l'action de formation”). |
| --- | --- |

15.

La Belgique propose d'inclure sous ce poste l'ensemble des coûts de personnel du service de formation de Ford Genk. Or, la Commission doute que ces coûts puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point e), du règlement (“coûts des services de conseil concernant l'action de formation”).

| 16. | En outre, toute société de la taille du bénéficiaire étant normalement dotée d'un service de formation chargé d'assurer et de coordonner les besoins en formation de son personnel, il ne semble pas, à première vue, que la mesure d'aide envisagée puisse être de nature à inciter le bénéficiaire à renforcer son offre de formation. |
| --- | --- |

16.

En outre, toute société de la taille du bénéficiaire étant normalement dotée d'un service de formation chargé d'assurer et de coordonner les besoins en formation de son personnel, il ne semble pas, à première vue, que la mesure d'aide envisagée puisse être de nature à inciter le bénéficiaire à renforcer son offre de formation.

iii)   Gestion “en cascade”

| 17. | D'après la notification, le directeur de l'usine réunit son personnel trois fois par an, afin de l'informer sur la mise en œuvre du système d'“organisation allégée” de Ford. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute fortement que cette action aille au-delà d'une simple pratique de gestion ou réponde à un quelconque objectif de formation. Il est donc douteux qu'elle soit admissible au titre de l'article 4, paragraphe 7, du règlement. |
| --- | --- |

17.

D'après la notification, le directeur de l'usine réunit son personnel trois fois par an, afin de l'informer sur la mise en œuvre du système d'“organisation allégée” de Ford. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute fortement que cette action aille au-delà d'une simple pratique de gestion ou réponde à un quelconque objectif de formation. Il est donc douteux qu'elle soit admissible au titre de l'article 4, paragraphe 7, du règlement.

| 18. | En outre, on peut également douter que la société ait besoin d'une aide d'État pour entreprendre de telles actions de gestion “en cascade”. Le caractère nécessaire de l'aide constitue une condition préalable à sa compatibilité, conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité. Dans le contexte de la présente affaire, une aide à la formation peut se justifier si elle est nécessaire pour inciter le bénéficiaire à offrir une formation appropriée à ses employés. La gestion “en cascade” semblant être partie intégrante des pratiques de gestion courantes de Ford Genk, la Commission considère qu'à ce stade de la procédure, la nécessité de l'aide n'a pas été démontrée de façon suffisante. |
| --- | --- |

18.

En outre, on peut également douter que la société ait besoin d'une aide d'État pour entreprendre de telles actions de gestion “en cascade”. Le caractère nécessaire de l'aide constitue une condition préalable à sa compatibilité, conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité. Dans le contexte de la présente affaire, une aide à la formation peut se justifier si elle est nécessaire pour inciter le bénéficiaire à offrir une formation appropriée à ses employés. La gestion “en cascade” semblant être partie intégrante des pratiques de gestion courantes de Ford Genk, la Commission considère qu'à ce stade de la procédure, la nécessité de l'aide n'a pas été démontrée de façon suffisante.

iv)   Coûts de restructuration et coûts de lancement

| 19. | Ford Europe a tenté, ces dernières années, d'adapter sa capacité de production à une demande en stagnation. Dans ce contexte, Ford Genk a licencié 2 770 salariés entre décembre 2003 et avril 2004. D'après les autorités belges, la société a demandé à un certain nombre de “salariés clés” de rester pendant encore quelques semaines ou quelques mois dans l'entreprise et de former leurs successeurs, afin de garantir la continuité de la production et le maintien des normes de qualité de la société. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute que ces coûts soient admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement, dans la mesure où ils semblent résulter exclusivement de la récente restructuration de l'installation de production. |
| --- | --- |

19.

Ford Europe a tenté, ces dernières années, d'adapter sa capacité de production à une demande en stagnation. Dans ce contexte, Ford Genk a licencié 2 770 salariés entre décembre 2003 et avril 2004. D'après les autorités belges, la société a demandé à un certain nombre de “salariés clés” de rester pendant encore quelques semaines ou quelques mois dans l'entreprise et de former leurs successeurs, afin de garantir la continuité de la production et le maintien des normes de qualité de la société. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute que ces coûts soient admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement, dans la mesure où ils semblent résulter exclusivement de la récente restructuration de l'installation de production.

| 20. | En outre, il semble que la transmission du savoir-faire à travers les générations successives de salariés soit également partie intégrante du cœur de métier de la société, c'est-à-dire des actions nécessaires à la survie de l'entreprise, et qu'elle soit la conséquence de l'objet même de l'activité commerciale. C'est pourquoi la Commission estime, au stade actuel de la procédure, que les aides qui doivent être accordées au titre des coûts de formation liées à la “restructuration” ne semblent pas de nature à réellement inciter la société à renforcer ses actions de formation. |
| --- | --- |

20.

En outre, il semble que la transmission du savoir-faire à travers les générations successives de salariés soit également partie intégrante du cœur de métier de la société, c'est-à-dire des actions nécessaires à la survie de l'entreprise, et qu'elle soit la conséquence de l'objet même de l'activité commerciale. C'est pourquoi la Commission estime, au stade actuel de la procédure, que les aides qui doivent être accordées au titre des coûts de formation liées à la “restructuration” ne semblent pas de nature à réellement inciter la société à renforcer ses actions de formation.

| 21. | Cet argument vaut également pour les aides en faveur du poste “coûts de lancement”. Ces dépenses sont nécessaires pour pouvoir produire de nouveaux modèles dans l'usine, ce qui constitue une caractéristique normale et courante du secteur automobile, nécessaire au maintien de la compétitivité. Il semble donc que les forces du marché devraient suffire, à elles seules, à inciter la société à supporter ce type de coûts. C'est pourquoi la Commission estime qu'à cet égard également, la Belgique n'a pas suffisamment démontré la nécessité de l'aide d'État. |
| --- | --- |

21.

Cet argument vaut également pour les aides en faveur du poste “coûts de lancement”. Ces dépenses sont nécessaires pour pouvoir produire de nouveaux modèles dans l'usine, ce qui constitue une caractéristique normale et courante du secteur automobile, nécessaire au maintien de la compétitivité. Il semble donc que les forces du marché devraient suffire, à elles seules, à inciter la société à supporter ce type de coûts. C'est pourquoi la Commission estime qu'à cet égard également, la Belgique n'a pas suffisamment démontré la nécessité de l'aide d'État.

v)   Dépenses relatives à 2004

| 22. | La Commission note qu'une partie des coûts admissibles, à savoir 12 243 705 EUR, correspond à des dépenses qui ont déjà été effectuées en 2004. Dans la mesure où cette aide est destinée à alléger des dépenses passées, il est douteux qu'elle ait pu avoir une quelconque incidence sur les actions de formation de la société au cours de cette période. |
| --- | --- |

22.

La Commission note qu'une partie des coûts admissibles, à savoir 12 243 705 EUR, correspond à des dépenses qui ont déjà été effectuées en 2004. Dans la mesure où cette aide est destinée à alléger des dépenses passées, il est douteux qu'elle ait pu avoir une quelconque incidence sur les actions de formation de la société au cours de cette période.

II)   Nature de la formation

| 23. | La Commission note que l'article 4 du règlement opère une distinction entre les projets de formation spécifique et les projets de formation générale. |
| --- | --- |

23.

La Commission note que l'article 4 du règlement opère une distinction entre les projets de formation spécifique et les projets de formation générale.

| 24. | L'article 2, point d), définit la formation spécifique comme “une formation comprenant un enseignement directement et principalement applicable aux postes actuels ou prochains des salariés dans l'entreprise bénéficiaire et procurant des qualifications qui ne sont pas transférables à d'autres entreprises ou d'autres domaines de travail ou ne le sont que dans une mesure limitée”. |
| --- | --- |

24.

L'article 2, point d), définit la formation spécifique comme “une formation comprenant un enseignement directement et principalement applicable aux postes actuels ou prochains des salariés dans l'entreprise bénéficiaire et procurant des qualifications qui ne sont pas transférables à d'autres entreprises ou d'autres domaines de travail ou ne le sont que dans une mesure limitée”.

| 25. | L'article 2, point e), définit la formation générale comme “une formation comprenant un enseignement qui n'est pas uniquement ou principalement applicable aux postes de travail actuels ou prochains du salarié dans l'entreprise bénéficiaire, et qui procure des qualifications largement transférables à d'autres entreprises ou à d'autres domaines de travail et améliore par conséquent substantiellement la possibilité du salarié d'être employé”. |
| --- | --- |

25.

L'article 2, point e), définit la formation générale comme “une formation comprenant un enseignement qui n'est pas uniquement ou principalement applicable aux postes de travail actuels ou prochains du salarié dans l'entreprise bénéficiaire, et qui procure des qualifications largement transférables à d'autres entreprises ou à d'autres domaines de travail et améliore par conséquent substantiellement la possibilité du salarié d'être employé”.

| 26. | Conformément à l'article 4, paragraphes 2 et 3, les aides à la formation sont compatibles avec le marché commun si elles sont conformes aux intensités d'aide mentionnées dans cet article pour les coûts admissibles. Conformément au règlement, les intensités d'aide maximum pour les grandes entreprises situées dans des régions pouvant bénéficier d'aides régionales conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité sont de 30 % pour la formation spécifique et de 55 % pour la formation générale. |
| --- | --- |

26.

Conformément à l'article 4, paragraphes 2 et 3, les aides à la formation sont compatibles avec le marché commun si elles sont conformes aux intensités d'aide mentionnées dans cet article pour les coûts admissibles. Conformément au règlement, les intensités d'aide maximum pour les grandes entreprises situées dans des régions pouvant bénéficier d'aides régionales conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité sont de 30 % pour la formation spécifique et de 55 % pour la formation générale.

| 27. | À ce stade de la procédure, la Commission exprime des doutes quant à la façon dont les autorités belges interprètent la définition de la formation générale par rapport à la formation spécifique. Il ne peut être exclu qu'elles aient appliqué au projet une définition trop large de la notion de formation générale. |
| --- | --- |

27.

À ce stade de la procédure, la Commission exprime des doutes quant à la façon dont les autorités belges interprètent la définition de la formation générale par rapport à la formation spécifique. Il ne peut être exclu qu'elles aient appliqué au projet une définition trop large de la notion de formation générale.

| 28. | Les doutes de la Commission concernent notamment les postes “coûts des services de conseil” et “coûts de personnel hors ligne” (2). Au stade actuel de la procédure, la Commission ne dispose pas d'informations suffisantes sur le contenu précis de ces actions pour pouvoir déterminer quelle est la proportion appropriée de formation “générale” et de formation “spécifique”. |
| --- | --- |

28.

Les doutes de la Commission concernent notamment les postes “coûts des services de conseil” et “coûts de personnel hors ligne” (2). Au stade actuel de la procédure, la Commission ne dispose pas d'informations suffisantes sur le contenu précis de ces actions pour pouvoir déterminer quelle est la proportion appropriée de formation “générale” et de formation “spécifique”.

| 29. | D'après les autorités belges, le service Formation de Ford Genk estime qu'environ 70 % de cette formation est de nature générale. Néanmoins, conformément à l'article 4, paragraphe 5, du règlement, dans les cas où le projet comprend des éléments à la fois de formation spécifique et de formation générale qui ne peuvent être séparés aux fins du calcul de l'intensité de l'aide et dans les cas où le caractère spécifique ou général du projet d'aide à la formation ne peut être établi, ce sont les intensités définies pour la formation spécifique qui sont applicables. |
| --- | --- |

29.

D'après les autorités belges, le service Formation de Ford Genk estime qu'environ 70 % de cette formation est de nature générale. Néanmoins, conformément à l'article 4, paragraphe 5, du règlement, dans les cas où le projet comprend des éléments à la fois de formation spécifique et de formation générale qui ne peuvent être séparés aux fins du calcul de l'intensité de l'aide et dans les cas où le caractère spécifique ou général du projet d'aide à la formation ne peut être établi, ce sont les intensités définies pour la formation spécifique qui sont applicables.

| 30. | En outre, la Commission n'a reçu aucune indication supplémentaire permettant de penser que ces cours puissent être considérés comme de la formation générale, c'est-à-dire qu'ils sont organisés conjointement par plusieurs entreprises indépendantes ou que des salariés de différentes entreprises peuvent bénéficier de la formation. La Commission n'a pas non plus reçu d'informations indiquant que les cours sont reconnus, agréés ou validés par les pouvoirs publics. C'est pourquoi, au stade actuel de la procédure, la Commission doute que la formation relève de la définition de la formation spécifique figurant dans le règlement. |
| --- | --- |

30.

En outre, la Commission n'a reçu aucune indication supplémentaire permettant de penser que ces cours puissent être considérés comme de la formation générale, c'est-à-dire qu'ils sont organisés conjointement par plusieurs entreprises indépendantes ou que des salariés de différentes entreprises peuvent bénéficier de la formation. La Commission n'a pas non plus reçu d'informations indiquant que les cours sont reconnus, agréés ou validés par les pouvoirs publics. C'est pourquoi, au stade actuel de la procédure, la Commission doute que la formation relève de la définition de la formation spécifique figurant dans le règlement.

DÉCISION

| 31. | Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a décidé d'engager la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE et elle enjoint à la Belgique de lui fournir, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente, tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de l'aide. Elle invite la Belgique à transmettre immédiatement copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide. |
| --- | --- |

31.

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a décidé d'engager la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE et elle enjoint à la Belgique de lui fournir, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente, tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de l'aide. Elle invite la Belgique à transmettre immédiatement copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide.

| 32. | La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui stipule que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

32.

La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui stipule que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| 33. | Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE, en lui envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.» |
| --- | --- |

33.

Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE, en lui envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.»

„Hierbij stelt de Commissie België ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten met betrekking tot de bovengenoemde steunmaatregel verstrekte inlichtingen, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

PROCEDURE

| 1. | De voorgenomen steunmaatregel voor Ford in Genk is bij schrijven van 22 juni 2005 bij de Commissie aangemeld. De Commissie heeft om aanvullende inlichtingen verzocht bij schrijven van 27 juli 2005, waarop de Belgische autoriteiten hebben geantwoord bij een schrijven dat op 15 september 2005 werd geregistreerd. |
| --- | --- |

1.

De voorgenomen steunmaatregel voor Ford in Genk is bij schrijven van 22 juni 2005 bij de Commissie aangemeld. De Commissie heeft om aanvullende inlichtingen verzocht bij schrijven van 27 juli 2005, waarop de Belgische autoriteiten hebben geantwoord bij een schrijven dat op 15 september 2005 werd geregistreerd.

BESCHRIJVING VAN HET PROJECT

| 2. | De steun zou worden verleend aan Ford-Werke GmbH in Genk, België, dat deel uitmaakt van de Ford Motor Company. De fabriek werd in 1964 in bedrijf gesteld en sedertdien werden ruim twaalf miljoen wagens geproduceerd. Eind 2003 vond — in het kader van een algemene herstructurering van Ford Europe — een aanzienlijke personeelsafvloeiing plaats, waarbij 3 000 personeelsleden op een totaal van 9 000 werknemers waren betrokken. Tegelijkertijd maakte de onderneming een investeringsprogramma bekend van ongeveer 700 miljoen EUR, dat hoofdzakelijk bestemd was voor een nieuw flexibel fabricagesysteem. Daarbij zou de traditionele productie van het model Mondeo worden aangevuld met de nieuwe versie van het model Galaxy en een derde wagen. Momenteel telt de fabriek 4 946 werknemers die in twee ploegen werken. Vorig jaar werden 207 163 wagens geproduceerd. |
| --- | --- |

2.

De steun zou worden verleend aan Ford-Werke GmbH in Genk, België, dat deel uitmaakt van de Ford Motor Company. De fabriek werd in 1964 in bedrijf gesteld en sedertdien werden ruim twaalf miljoen wagens geproduceerd. Eind 2003 vond — in het kader van een algemene herstructurering van Ford Europe — een aanzienlijke personeelsafvloeiing plaats, waarbij 3 000 personeelsleden op een totaal van 9 000 werknemers waren betrokken. Tegelijkertijd maakte de onderneming een investeringsprogramma bekend van ongeveer 700 miljoen EUR, dat hoofdzakelijk bestemd was voor een nieuw flexibel fabricagesysteem. Daarbij zou de traditionele productie van het model Mondeo worden aangevuld met de nieuwe versie van het model Galaxy en een derde wagen. Momenteel telt de fabriek 4 946 werknemers die in twee ploegen werken. Vorig jaar werden 207 163 wagens geproduceerd.

| 3. | De Belgische autoriteiten nemen zich voor opleidingssteun te verlenen ten bedrage van 12,28 miljoen EUR voor subsidiabele kosten die betrekking hebben op een periode van drie jaar, van 2004 tot 2006. De steun wordt toegekend in de vorm van een ad-hocsubsidie van de Vlaamse Gemeenschap. De totale subsidiabele kosten van het opleidingsproject bedragen 33,84 miljoen EUR. |
| --- | --- |

3.

De Belgische autoriteiten nemen zich voor opleidingssteun te verlenen ten bedrage van 12,28 miljoen EUR voor subsidiabele kosten die betrekking hebben op een periode van drie jaar, van 2004 tot 2006. De steun wordt toegekend in de vorm van een ad-hocsubsidie van de Vlaamse Gemeenschap. De totale subsidiabele kosten van het opleidingsproject bedragen 33,84 miljoen EUR.

| 4. | Volgens de door België verstrekte informatie omvat het voor steun in aanmerking komende programma de onderstaande specifieke opleidingsactiviteiten ten belope van 25,34 miljoen EUR:






  — | consultancykosten: 0,88 miljoen EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

Volgens de door België verstrekte informatie omvat het voor steun in aanmerking komende programma de onderstaande specifieke opleidingsactiviteiten ten belope van 25,34 miljoen EUR:

—

consultancykosten: 0,88 miljoen EUR;

| — | on-the-job training: 5,44 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

on-the-job training: 5,44 miljoen EUR;

| — | slanke organisatie: 1,65 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

slanke organisatie: 1,65 miljoen EUR;

| — | off-line personeelskosten: 2,35 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

off-line personeelskosten: 2,35 miljoen EUR;

| — | „training enablers” (opleidingsruimten): 1,48 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

„training enablers” (opleidingsruimten): 1,48 miljoen EUR;

| — | „cascading” (cascadeproces): 1,6 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

„cascading” (cascadeproces): 1,6 miljoen EUR;

| — | herstructurering: 4,47 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

herstructurering: 4,47 miljoen EUR;

| — | opstartkosten: 7,44 miljoen EUR. |
| --- | --- |

—

opstartkosten: 7,44 miljoen EUR.

| 5. | De uitgaven voor algemene opleidingsactiviteiten bedragen 8,5 miljoen EUR en omvatten de volgende kosten:






  — | consultancykosten: 2,05 miljoen EUR; |
| --- | --- | --- |

5.

De uitgaven voor algemene opleidingsactiviteiten bedragen 8,5 miljoen EUR en omvatten de volgende kosten:

—

consultancykosten: 2,05 miljoen EUR;

| — | off-line personeelskosten: 5,5 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

off-line personeelskosten: 5,5 miljoen EUR;

| — | personeelskosten van de dienst opleiding: 0,92 miljoen EUR. |
| --- | --- |

—

personeelskosten van de dienst opleiding: 0,92 miljoen EUR.

BEOORDELING VAN DE STEUNMAATREGEL

| 6. | In dit stadium van de procedure is de Commissie van oordeel dat de desbetreffende maatregelen staatssteun vormen in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag: de steun wordt verleend in de vorm van een subsidie van de Vlaamse regering en wordt derhalve met staatsmiddelen bekostigd. De steunmaatregelen zijn selectief omdat zij alleen op Ford Genk van toepassing zijn. Aangezien de maatregelen een belangrijk aandeel in de financiering van de opleiding vertegenwoordigen, valt te verwachten dat zij de mededinging binnen de Gemeenschap verstoren, doordat Ford Genk een voordeel ontvangt ten opzichte van andere ondernemingen waaraan geen steun wordt verleend. Ten slotte wordt de markt voor motorvoertuigen gekenmerkt door een intensief handelsverkeer tussen de lidstaten. |
| --- | --- |

6.

In dit stadium van de procedure is de Commissie van oordeel dat de desbetreffende maatregelen staatssteun vormen in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag: de steun wordt verleend in de vorm van een subsidie van de Vlaamse regering en wordt derhalve met staatsmiddelen bekostigd. De steunmaatregelen zijn selectief omdat zij alleen op Ford Genk van toepassing zijn. Aangezien de maatregelen een belangrijk aandeel in de financiering van de opleiding vertegenwoordigen, valt te verwachten dat zij de mededinging binnen de Gemeenschap verstoren, doordat Ford Genk een voordeel ontvangt ten opzichte van andere ondernemingen waaraan geen steun wordt verleend. Ten slotte wordt de markt voor motorvoertuigen gekenmerkt door een intensief handelsverkeer tussen de lidstaten.

| 7. | België vecht geenszins aan dat de betwiste maatregelen staatssteun zijn en verzoekt dat deze maatregelen als opleidingssteun worden goedgekeurd. |
| --- | --- |

7.

België vecht geenszins aan dat de betwiste maatregelen staatssteun zijn en verzoekt dat deze maatregelen als opleidingssteun worden goedgekeurd.

| 8. | Het steunvoornemen moet worden getoetst aan Verordening (EG) nr. 68/2001 van de Commissie van 12 januari 2001 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op opleidingssteun (3) (hierna „de verordening” te noemen). Volgens artikel 5 van de verordening is opleidingssteun niet automatisch vrijgesteld wanneer het bedrag dat voor één enkel opleidingsproject aan één onderneming wordt verleend meer dan 1 miljoen EUR bedraagt. Bijgevolg moet deze steun worden aangemeld en getoetst aan de verordening. De Commissie merkt op dat de voorgenomen steun in deze zaak 12,28 miljoen EUR bedraagt; dat de steun aan één enkele onderneming wordt uitgekeerd; en dat het opleidingsproject één enkel project is. Daarom is de Commissie van oordeel dat voor dit steunvoornemen de aanmeldingsverplichting geldt. |
| --- | --- |

8.

Het steunvoornemen moet worden getoetst aan Verordening (EG) nr. 68/2001 van de Commissie van 12 januari 2001 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op opleidingssteun (3) (hierna „de verordening” te noemen). Volgens artikel 5 van de verordening is opleidingssteun niet automatisch vrijgesteld wanneer het bedrag dat voor één enkel opleidingsproject aan één onderneming wordt verleend meer dan 1 miljoen EUR bedraagt. Bijgevolg moet deze steun worden aangemeld en getoetst aan de verordening. De Commissie merkt op dat de voorgenomen steun in deze zaak 12,28 miljoen EUR bedraagt; dat de steun aan één enkele onderneming wordt uitgekeerd; en dat het opleidingsproject één enkel project is. Daarom is de Commissie van oordeel dat voor dit steunvoornemen de aanmeldingsverplichting geldt.

| 9. | Volgens artikel 3, lid 1, van de verordening, zijn individuele steunmaatregelen die aan alle voorwaarden van deze verordening voldoen, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt in de zin van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag. |
| --- | --- |

9.

Volgens artikel 3, lid 1, van de verordening, zijn individuele steunmaatregelen die aan alle voorwaarden van deze verordening voldoen, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt in de zin van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag.

| 10. | In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of het steunvoornemen op volgende punten aan de voorwaarden van de verordening voldoet: 1) de opvatting van de Belgische autoriteiten omtrent de kosten die als subsidiabel kunnen worden beschouwd en 2) de voorgestelde indeling bij algemene of specifieke opleiding. |
| --- | --- |

10.

In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of het steunvoornemen op volgende punten aan de voorwaarden van de verordening voldoet: 1) de opvatting van de Belgische autoriteiten omtrent de kosten die als subsidiabel kunnen worden beschouwd en 2) de voorgestelde indeling bij algemene of specifieke opleiding.

I.   Subsidiabele kosten

| 11. | De Commissie merkt op dat in artikel 4, lid 7, van de verordening is bepaald welke kosten in aanmerking komen voor opleidingssteun:






  (a) | de personeelskosten van de opleiders; |
| --- | --- | --- |

11.

De Commissie merkt op dat in artikel 4, lid 7, van de verordening is bepaald welke kosten in aanmerking komen voor opleidingssteun:

(a)

de personeelskosten van de opleiders;

| (b) | de verplaatsingskosten van de opleiders en degenen die de opleiding volgen; |
| --- | --- |

(b)

de verplaatsingskosten van de opleiders en degenen die de opleiding volgen;

| (c) | andere lopende uitgaven voor materiaal en benodigdheden; |
| --- | --- |

(c)

andere lopende uitgaven voor materiaal en benodigdheden;

| (d) | de afschrijving van werktuigen en uitrusting, in de mate waarin deze uitsluitend voor het opleidingsproject worden gebruikt; |
| --- | --- |

(d)

de afschrijving van werktuigen en uitrusting, in de mate waarin deze uitsluitend voor het opleidingsproject worden gebruikt;

| (e) | de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject; |
| --- | --- |

(e)

de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject;

| (f) | de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen, ten belope van ten hoogste het totaal van de overige, in de punten a) tot en met e) bedoelde, in aanmerking komende kosten. |
| --- | --- |

(f)

de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen, ten belope van ten hoogste het totaal van de overige, in de punten a) tot en met e) bedoelde, in aanmerking komende kosten.

| 12. | België heeft een overzicht van de opleidingskosten ingediend waardoor de Commissie kon nagaan wat onder de voorgestelde subsidiabele kosten wordt verstaan. De totale subsidiabele kosten van het aangemelde opleidingsprogramma bedragen 33,84 miljoen EUR, waarvan 25,34 miljoen EUR bestemd is voor specifieke opleiding en 8,5 miljoen voor algemene opleiding. Volgens de door België verstrekte informatie liggen de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen niet hoger dan het totaal van de overige subsidiabele kosten. |
| --- | --- |

12.

België heeft een overzicht van de opleidingskosten ingediend waardoor de Commissie kon nagaan wat onder de voorgestelde subsidiabele kosten wordt verstaan. De totale subsidiabele kosten van het aangemelde opleidingsprogramma bedragen 33,84 miljoen EUR, waarvan 25,34 miljoen EUR bestemd is voor specifieke opleiding en 8,5 miljoen voor algemene opleiding. Volgens de door België verstrekte informatie liggen de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen niet hoger dan het totaal van de overige subsidiabele kosten.

| 13. | In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of een aantal van de door België voorgestelde uitgaven voldoen aan artikel 4, lid 7, van de verordening. In het bijzonder heeft de Commissie twijfel over de volgende kostenposten: |
| --- | --- |

13.

In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of een aantal van de door België voorgestelde uitgaven voldoen aan artikel 4, lid 7, van de verordening. In het bijzonder heeft de Commissie twijfel over de volgende kostenposten:

i)   „Training enablers” (opleidingsruimten)

| 14. | België beschrijft „Training enablers” als grote glazen lokalen met ruimten voor lectuur en sociale contacten. België stelt voor dat de afschrijving van de kosten voor deze ruimten als subsidiabel wordt beschouwd. In deze fase lijkt het evenwel twijfelachtig of gebouwen of andere soorten infrastructuur binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder d), van de verordening vallen, waarin alleen „werktuigen” en „uitrusting” worden vermeld. Voorts heeft België onvoldoende gegevens verstrekt met betrekking tot de mate waarin deze infrastructuur voor andere doeleinden dan opleiding zal worden gebruikt. |
| --- | --- |

14.

België beschrijft „Training enablers” als grote glazen lokalen met ruimten voor lectuur en sociale contacten. België stelt voor dat de afschrijving van de kosten voor deze ruimten als subsidiabel wordt beschouwd. In deze fase lijkt het evenwel twijfelachtig of gebouwen of andere soorten infrastructuur binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder d), van de verordening vallen, waarin alleen „werktuigen” en „uitrusting” worden vermeld. Voorts heeft België onvoldoende gegevens verstrekt met betrekking tot de mate waarin deze infrastructuur voor andere doeleinden dan opleiding zal worden gebruikt.

ii)   Personeelskosten van de dienst opleiding

| 15. | België stelt voor in deze kostenpost alle personeelskosten van de dienst opleiding van Ford Genk op te nemen. Volgens de Commissie is het twijfelachtig of dergelijke kosten binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder e), van de verordening vallen („de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject”). |
| --- | --- |

15.

België stelt voor in deze kostenpost alle personeelskosten van de dienst opleiding van Ford Genk op te nemen. Volgens de Commissie is het twijfelachtig of dergelijke kosten binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder e), van de verordening vallen („de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject”).

| 16. | Aangezien een onderneming met de omvang van de begunstigde onderneming normaal gezien over een dienst opleiding beschikt die verantwoordelijk is voor het aanbieden en coördineren van de opleiding van het personeel, lijkt het op het eerste gezicht niet waarschijnlijk dat de begunstigde onderneming door het steunvoornemen extra stimulansen krijgt om haar eigen opleidingsaanbod te vergroten. |
| --- | --- |

16.

Aangezien een onderneming met de omvang van de begunstigde onderneming normaal gezien over een dienst opleiding beschikt die verantwoordelijk is voor het aanbieden en coördineren van de opleiding van het personeel, lijkt het op het eerste gezicht niet waarschijnlijk dat de begunstigde onderneming door het steunvoornemen extra stimulansen krijgt om haar eigen opleidingsaanbod te vergroten.

iii)   „Cascading” (cascadeproces)

| 17. | Volgens de aanmelding vindt er driemaal per jaar een bijeenkomst plaats waarop de directeur van de fabriek het personeel een korte uiteenzetting geeft over de tenuitvoerlegging van het „lean organisation”-systeem („FPS” — slanke organisatie) van Ford. In deze fase van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of deze activiteit meer is dan een zuivere beheershandeling of aan een of andere opleidingsdoelstelling beantwoordt. Bijgevolg is het twijfelachtig of deze activiteit subsidiabel is in het kader van artikel 4, lid 7, van de verordening. |
| --- | --- |

17.

Volgens de aanmelding vindt er driemaal per jaar een bijeenkomst plaats waarop de directeur van de fabriek het personeel een korte uiteenzetting geeft over de tenuitvoerlegging van het „lean organisation”-systeem („FPS” — slanke organisatie) van Ford. In deze fase van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of deze activiteit meer is dan een zuivere beheershandeling of aan een of andere opleidingsdoelstelling beantwoordt. Bijgevolg is het twijfelachtig of deze activiteit subsidiabel is in het kader van artikel 4, lid 7, van de verordening.

| 18. | Voorts rijst de vraag of de onderneming nood heeft aan staatssteun om een dergelijk cascadeproces ten uitvoer te leggen. Overeenkomstig artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag is de noodzaak van de steun een voorwaarde om met de gemeenschappelijke markt verenigbaar te zijn. In deze zaak kan opleidingssteun worden gerechtvaardigd wanneer deze noodzakelijk is om de begunstigde onderneming de juiste stimulansen te geven om haar personeel een passende opleiding aan te bieden. Aangezien het cascadeproces deel lijkt uit te maken van de gebruikelijke beheershandelingen van Ford Genk, is de Commissie in deze fase van oordeel dat de noodzaak van de steun voor deze kostenpost onvoldoende is gestaafd. |
| --- | --- |

18.

Voorts rijst de vraag of de onderneming nood heeft aan staatssteun om een dergelijk cascadeproces ten uitvoer te leggen. Overeenkomstig artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag is de noodzaak van de steun een voorwaarde om met de gemeenschappelijke markt verenigbaar te zijn. In deze zaak kan opleidingssteun worden gerechtvaardigd wanneer deze noodzakelijk is om de begunstigde onderneming de juiste stimulansen te geven om haar personeel een passende opleiding aan te bieden. Aangezien het cascadeproces deel lijkt uit te maken van de gebruikelijke beheershandelingen van Ford Genk, is de Commissie in deze fase van oordeel dat de noodzaak van de steun voor deze kostenpost onvoldoende is gestaafd.

iv)   Herstructurerings- en opstartkosten

| 19. | In de voorbije jaren heeft Ford Europe geprobeerd haar productiecapaciteit aan te passen aan een stagnerende vraag. Zo zijn bij Ford Genk in de periode van december 2003 tot april 2004 2 770 werknemers afgevloeid. Volgens de Belgische autoriteiten werd een aantal „belangrijke personeelsleden” verzocht om nog enkele extra weken of maanden in dienst te blijven en hun opvolgers op te leiden om de continuïteit van de productie en de kwaliteitszorg van de fabriek te garanderen. In deze fase betwijfelt de Commissie of deze kosten subsidiabel zijn overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening, aangezien deze uitsluitend lijken voort te vloeien uit de recente herstructurering van de fabriek. |
| --- | --- |

19.

In de voorbije jaren heeft Ford Europe geprobeerd haar productiecapaciteit aan te passen aan een stagnerende vraag. Zo zijn bij Ford Genk in de periode van december 2003 tot april 2004 2 770 werknemers afgevloeid. Volgens de Belgische autoriteiten werd een aantal „belangrijke personeelsleden” verzocht om nog enkele extra weken of maanden in dienst te blijven en hun opvolgers op te leiden om de continuïteit van de productie en de kwaliteitszorg van de fabriek te garanderen. In deze fase betwijfelt de Commissie of deze kosten subsidiabel zijn overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening, aangezien deze uitsluitend lijken voort te vloeien uit de recente herstructurering van de fabriek.

| 20. | Voorts lijkt de kennisoverdracht naar jongere personeelsleden ook deel uit te maken van de kernactiviteiten van de onderneming omdat deze noodzakelijk is voor het overleven van de onderneming en voortvloeit uit de kerndoelstelling van de onderneming. Bijgevolg is de Commissie in deze fase van mening dat de steun voor opleiding in het kader van de herstructurering geen echte stimulansen lijkt te bieden voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming. |
| --- | --- |

20.

Voorts lijkt de kennisoverdracht naar jongere personeelsleden ook deel uit te maken van de kernactiviteiten van de onderneming omdat deze noodzakelijk is voor het overleven van de onderneming en voortvloeit uit de kerndoelstelling van de onderneming. Bijgevolg is de Commissie in deze fase van mening dat de steun voor opleiding in het kader van de herstructurering geen echte stimulansen lijkt te bieden voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming.

| 21. | Hetzelfde geldt voor steun voor een startopleiding. Deze opleidingskosten zijn nodig voor de productie van nieuwe modellen in de fabriek, hetgeen een normaal en vaak voorkomend verschijnsel is in de auto-industrie en noodzakelijk is om concurrerend te blijven. Het lijkt dus dat de marktwerking alleen reeds voldoende zou zijn om de onderneming ertoe aan te zetten deze kosten te maken. Bijgevolg is de Commissie ook in dit opzicht van mening dat België de noodzaak van staatssteun onvoldoende heeft aangetoond. |
| --- | --- |

21.

Hetzelfde geldt voor steun voor een startopleiding. Deze opleidingskosten zijn nodig voor de productie van nieuwe modellen in de fabriek, hetgeen een normaal en vaak voorkomend verschijnsel is in de auto-industrie en noodzakelijk is om concurrerend te blijven. Het lijkt dus dat de marktwerking alleen reeds voldoende zou zijn om de onderneming ertoe aan te zetten deze kosten te maken. Bijgevolg is de Commissie ook in dit opzicht van mening dat België de noodzaak van staatssteun onvoldoende heeft aangetoond.

v)   Uitgaven met betrekking tot 2004

| 22. | De Commissie stelt vast dat een gedeelte van de subsidiabele kosten, namelijk 12 243 705 EUR, uitgaven betreft die reeds in 2004 werden gemaakt. In de mate dat steun wordt benut ter dekking van vroegere uitgaven, is het twijfelachtig of deze steun een stimulans kan zijn voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming in deze periode. |
| --- | --- |

22.

De Commissie stelt vast dat een gedeelte van de subsidiabele kosten, namelijk 12 243 705 EUR, uitgaven betreft die reeds in 2004 werden gemaakt. In de mate dat steun wordt benut ter dekking van vroegere uitgaven, is het twijfelachtig of deze steun een stimulans kan zijn voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming in deze periode.

II.   Soort opleiding

| 23. | De Commissie wijst erop dat in artikel 4 van de verordening een onderscheid gemaakt wordt tussen specifieke en algemene opleiding. |
| --- | --- |

23.

De Commissie wijst erop dat in artikel 4 van de verordening een onderscheid gemaakt wordt tussen specifieke en algemene opleiding.

| 24. | In artikel 2, onder d), wordt „specifieke opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat direct en hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, en door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die niet of slechts in beperkte mate naar andere ondernemingen of andere werkgebieden overdraagbaar zijn.” |
| --- | --- |

24.

In artikel 2, onder d), wordt „specifieke opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat direct en hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, en door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die niet of slechts in beperkte mate naar andere ondernemingen of andere werkgebieden overdraagbaar zijn.”

| 25. | In artikel 2, onder e) wordt „algemene opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat niet uitsluitend of hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, maar door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die in ruime mate naar andere ondernemingen of werkgebieden overdraagbaar zijn, zodat de inzetbaarheid van de werknemer wordt verbeterd.” |
| --- | --- |

25.

In artikel 2, onder e) wordt „algemene opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat niet uitsluitend of hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, maar door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die in ruime mate naar andere ondernemingen of werkgebieden overdraagbaar zijn, zodat de inzetbaarheid van de werknemer wordt verbeterd.”

| 26. | Opleidingssteun is volgens artikel 4, leden 2 en 3, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt wanneer de daarin genoemde steunintensiteiten in verhouding tot de subsidiabele kosten worden nageleefd. Volgens de verordening bedragen de maximaal toegestane steunintensiteiten voor grote ondernemingen in gebieden die uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag voor steun in aanmerking komen, 30 % voor specifieke opleiding en 55 % voor algemene opleiding. |
| --- | --- |

26.

Opleidingssteun is volgens artikel 4, leden 2 en 3, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt wanneer de daarin genoemde steunintensiteiten in verhouding tot de subsidiabele kosten worden nageleefd. Volgens de verordening bedragen de maximaal toegestane steunintensiteiten voor grote ondernemingen in gebieden die uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag voor steun in aanmerking komen, 30 % voor specifieke opleiding en 55 % voor algemene opleiding.

| 27. | In dit stadium van de procedure heeft de Commissie enige twijfel bij de manier waarop de Belgische autoriteiten de definitie van algemene versus specifieke opleiding interpreteren. Niet uit te sluiten valt dat in dit project een al te ruime definitie van „algemene opleiding” werd gehanteerd. |
| --- | --- |

27.

In dit stadium van de procedure heeft de Commissie enige twijfel bij de manier waarop de Belgische autoriteiten de definitie van algemene versus specifieke opleiding interpreteren. Niet uit te sluiten valt dat in dit project een al te ruime definitie van „algemene opleiding” werd gehanteerd.

| 28. | De Commissie heeft in het bijzonder twijfel omtrent de opleidingsonderdelen „consultancykosten” en „off-line personeelskosten” (4). In deze fase beschikt de Commissie over onvoldoende gegevens met betrekking tot de precieze inhoud van deze activiteiten om het overeenkomstige deel „algemene” en „specifieke” opleiding te kunnen vaststellen. |
| --- | --- |

28.

De Commissie heeft in het bijzonder twijfel omtrent de opleidingsonderdelen „consultancykosten” en „off-line personeelskosten” (4). In deze fase beschikt de Commissie over onvoldoende gegevens met betrekking tot de precieze inhoud van deze activiteiten om het overeenkomstige deel „algemene” en „specifieke” opleiding te kunnen vaststellen.

| 29. | Volgens de Belgische autoriteiten raamt de dienst opleiding van Ford Genk dat ongeveer 70 % van deze opleiding als algemene opleiding kan worden beschouwd. Overeenkomstig artikel 4, lid 5, van de verordening zijn de steunintensiteiten die voor specifieke opleiding gelden, van toepassing, ingeval het steunproject zowel componenten van specifieke opleiding als componenten van algemene opleiding omvat die voor de berekening van de steunintensiteit niet van elkaar kunnen worden gescheiden en ingeval het specifieke dan wel algemene karakter van het opleidingsproject niet kan worden aangetoond. |
| --- | --- |

29.

Volgens de Belgische autoriteiten raamt de dienst opleiding van Ford Genk dat ongeveer 70 % van deze opleiding als algemene opleiding kan worden beschouwd. Overeenkomstig artikel 4, lid 5, van de verordening zijn de steunintensiteiten die voor specifieke opleiding gelden, van toepassing, ingeval het steunproject zowel componenten van specifieke opleiding als componenten van algemene opleiding omvat die voor de berekening van de steunintensiteit niet van elkaar kunnen worden gescheiden en ingeval het specifieke dan wel algemene karakter van het opleidingsproject niet kan worden aangetoond.

| 30. | Bovendien heeft de Commissie geen verdere aanwijzingen ontvangen dat deze cursussen als algemene opleiding kunnen worden aangemerkt — dat deze cursussen dus door verschillende onafhankelijke ondernemingen gezamenlijk worden georganiseerd of ten goede kunnen komen aan werknemers van verschillende ondernemingen. Evenmin heeft de Commissie informatie ontvangen dat de cursussen worden erkend, gecertificeerd of gehomologeerd door een overheidsorgaan. Derhalve betwijfelt de Commissie — in dit stadium — dat de opleiding onder de definitie valt van algemene opleiding in de zin van de verordening. |
| --- | --- |

30.

Bovendien heeft de Commissie geen verdere aanwijzingen ontvangen dat deze cursussen als algemene opleiding kunnen worden aangemerkt — dat deze cursussen dus door verschillende onafhankelijke ondernemingen gezamenlijk worden georganiseerd of ten goede kunnen komen aan werknemers van verschillende ondernemingen. Evenmin heeft de Commissie informatie ontvangen dat de cursussen worden erkend, gecertificeerd of gehomologeerd door een overheidsorgaan. Derhalve betwijfelt de Commissie — in dit stadium — dat de opleiding onder de definitie valt van algemene opleiding in de zin van de verordening.

BESLUIT

| 31. | Gelet op de bovenstaande overwegingen heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden en maant zij België aan, haar binnen één maand na de datum van ontvangst van dit schrijven, alle documenten, inlichtingen en gegevens te verstrekken die nodig zijn om de verenigbaarheid van de steunmaatregel te beoordelen. Zij verzoekt België onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen. |
| --- | --- |

31.

Gelet op de bovenstaande overwegingen heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden en maant zij België aan, haar binnen één maand na de datum van ontvangst van dit schrijven, alle documenten, inlichtingen en gegevens te verstrekken die nodig zijn om de verenigbaarheid van de steunmaatregel te beoordelen. Zij verzoekt België onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen.

| 32. | De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag. Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd. |
| --- | --- |

32.

De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag. Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.

| 33. | Voorts deelt de Commissie België mee, dat zij de belanghebbenden van deze zaak in kennis zal stellen door dit schrijven en een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken. Tevens zal zij de belanghebbenden in de EVA-staten die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden. Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking.“ |
| --- | --- |

33.

Voorts deelt de Commissie België mee, dat zij de belanghebbenden van deze zaak in kennis zal stellen door dit schrijven en een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken. Tevens zal zij de belanghebbenden in de EVA-staten die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden. Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking.“

---

(1)  JO L 10 du 13.1.2001, p. 20.

1

(2)  Cette considération s'appliquerait également au poste “coûts de personnel du service formation”, si ces coûts étaient éventuellement considérés comme admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement (voir section I ci-dessus).

2

(3)  PB L 10 van 13.1.2001, blz. 20.

3

(4)  Indien de „personeelskosten van de dienst opleiding” in aanmerking waren genomen als subsidiabele kosten overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening (zie afdeling I), dan zou voor deze kosten ook een soortgelijke opmerking kunnen worden gemaakt.

4

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/21

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2006/C 47/07)

(Besedilo velja za EGP)

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Združeno kraljestvo (Anglija)

Št. pomoči: N 144/2003

Naziv: Shema 2003 (umika iz obratovanja) za ribiška plovila

Cilj: Umik ribiških plovil iz flote z namenom zmanjšanja napora pri ribolovu trsk za 15 do 20 %

Pravna podlaga: Statutory Instrument

Intenzivnost ali znesek pomoči: Zahtevki bodo obravnavani na podlagi posameznih konkurenčnih ponudb in izbrani bodo tisti, katerih ponudba bo nudila največje koristi. Za plovila, stara 10 let ali več, bo znesek pomoči v mejah, predvidenih v Uredbi 2792/1999, z dodatno 20 % premijo za razrez. Za plovila, stara manj kot 10 let, bo zgornja meja povišana za 1,5 % za vsako leto, kolikor jih plovilu manjka do dopolnjenih 10 let.

Trajanje: 2003/2004

Drugi podatki: Letno poročilo

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Združeno kraljestvo (Škotska)

Št. pomoči: N 155/2003

Naziv: Shema 2003 (prehodne podpore) za morski ribolov (Škotska) (št. 2)

Cilj: Zagotovitev gospodarskega nadomestila za plovila, ki so jih oškodovala zmanjšanja ribolovnega napora pri staležu trsk v Severnem morju

Pravna podlaga: Scottish Statutory Instrument

Proračun: 10 milijonov GBP (okoli 15 milijonov EUR)

Intenzivnost ali znesek pomoči: 142 GBP na enoto zmogljivosti plovila za plovila, upravičena do pomoči za celotno obdobje

Trajanje: Od 1. marca do 31. avgusta 2003

Drugi podatki: Letno poročilo

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Irska

Št. pomoči: N 340/2001

Naziv: Tax reliefs on investment in the whitefish fleet (davčne oprostitve za naložbe v ladjevje za ulov bele ribe)

Cilj: Spodbujanje kapitalskih naložb v ladjevje za ulov bele ribe

Pravna podlaga: Finance Act 2001

Proračun: Dejanski denarni stroški in koristi sheme bodo odvisni od vrste in obsega projekta, davčne lestvice, iz katere je oprostitev vzeta, in ravni financiranja, ki se ne obravnava kot pomoč.

Oblika in intenzivnost pomoči: Stopnje pomoči so določene na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2792/1999, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2369/2002 z dne 20. decembra 2002

Trajanje: 2001, 2002, 2003; zaključi se 3. septembra 2004

Drugi podatki: Letno poročilo

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Nizozemska

Št. pomoči: N 356/2003

Naziv: Zaščita interesov sektorja izkrcavanja ribiških proizvodov

Cilj: Financiranje ukrepov, namenjenih svetovanju in obrambi interesov sektorja izkrcavanja ribiških proizvodov

Pravna podlaga:

| — | Instellingsverordening Productschap Vis |
| --- | --- |

—

Instellingsverordening Productschap Vis

| — | Verordening instelling van een fonds voor de aanvoersector |
| --- | --- |

—

Verordening instelling van een fonds voor de aanvoersector

Proračun: Med 50 in 100 000 EUR letno

Trajanje: Leto 2003 in naslednja leta

Intenzivnost ali znesek pomoči: V mejah zneskov, opredeljenih s Smernicami za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo (UL C 19, 20.1.2001, str. 7)

Drugi podatki: Letno poročilo

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Španija

Št. pomoči: N 574/2002

Naziv: Sporazum z Marokom – Preoblikovanje ribiškega ladjevja (Valencia)

Cilj: Pospešiti preoblikovanje plovil in preusmeritev ribičev, ki so bili do leta 1999 odvisni od sporazuma o ribištvu z Marokom

Pravna podlaga: Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen determinados requisitos y condiciones que afectan a la reconversión de los buques y pescadores por la finalización del Acuerdo de pesca con Marruecos

Proračun: 1 500 000 EUR

Intenzivnost: Merila in lestvice, določene z Uredbama Sveta (ES) št. 2792/99 in 2561/2001

Trajanje: 2002-2003

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Italija

Št. pomoči: N 702/2002

Naziv: Ukrepi, ki jih izvaja industrija – ribiški sektor

Cilj: Izvajanje strukturnih ukrepov, ki jih izvaja industrija v ribiškem sektorju, vključeni v okvir podpore Skupnosti

Pravna podlaga: Circolare applicativa della normativa CE in materia di OO.PP. e Associazioni di OO.PP. (Ministero delle Politiche Agricole e Forestali)

Proračun: 5 286 000 EUR

Intenzivnost: Glede na stopnje, določene v Uredbi Sveta (ES) št. 2792/99

Trajanje: 2000-2006

Drugi podatki: Letno poročilo

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Portugalska

Št. pomoči: NN 92/2002

Naziv: Začasna ukinitev aktivnosti lova na sardele – ribiški sektor

Cilj: Povrniti škodo ribičem in lastnikom ribiških plovil zaradi začasne ukinitve aktivnosti lova na sardele (Sardina pilchardus) zaradi nepredvidljivega biološkega pojava, do katerega je prišlo v severni regiji (izjemna obilica nedoraslih organizmov), in posledične prepovedi z namenom ponovne pridobitve razplodljive biomase.

Pravna podlaga: Portaria no. 123-B/2002, de 8 de Fevereiro, que estabelece o Regulamento de apoio à cessação temporária da actividade das embarcações de pesca dirigida à sardinha

Proračun: 1 200 000 EUR

Trajanje: Dva meseca v letu 2002

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/23

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/ M.4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(2006/C 47/08)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 17. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Deutsche Telekom AG („DTAG“, Nemčija), Corpus Immobiliengruppe GmbH & Co. KG („Corpus“, Nemčija) in Morgan Stanley Bank AG („MSBAG“, Nemčija), ki pripada Morgan Stanley group, pridobijo skupni nadzor v novi razširjeni obliki nad obstoječim skupnim podjetjem Sireo Real Estate Asset Management GmbH („Sireo“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Deutsche Telekom AG („DTAG“, Nemčija), Corpus Immobiliengruppe GmbH & Co. KG („Corpus“, Nemčija) in Morgan Stanley Bank AG („MSBAG“, Nemčija), ki pripada Morgan Stanley group, pridobijo skupni nadzor v novi razširjeni obliki nad obstoječim skupnim podjetjem Sireo Real Estate Asset Management GmbH („Sireo“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje DTAG: telekomunikacije; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje DTAG: telekomunikacije;

| — | za podjetje Corpus: upravljanje premoženjskih sredstev, nepremičninske storitve in razvoj projektov; |
| --- | --- |

—

za podjetje Corpus: upravljanje premoženjskih sredstev, nepremičninske storitve in razvoj projektov;

| — | za podjetje MSBAG: finančne storitve; |
| --- | --- |

—

za podjetje MSBAG: finančne storitve;

| — | za podjetje Sireo: nepremičninski skladi in svetovanje za nepremičninske sklade. |
| --- | --- |

—

za podjetje Sireo: nepremičninski skladi in svetovanje za nepremičninske sklade.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M. 4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo na naslov:





  European Commission, |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M. 4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo na naslov:

European Commission,

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/24

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis)

(2006/C 47/09)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 17. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Wendel Investissement SA (Wendel, Francija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Materis Holding Luxemburg SA, vključno z njegovimi hčerinskimi družbami (Materis, Luksemburg) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Wendel Investissement SA (Wendel, Francija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Materis Holding Luxemburg SA, vključno z njegovimi hčerinskimi družbami (Materis, Luksemburg) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | Wendel: holdinška družba zlasti dejavna na področju nadzora in certifikacije proizvodov ter postopkov preko svoje hčerinske družbe Bureau Veritas; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

Wendel: holdinška družba zlasti dejavna na področju nadzora in certifikacije proizvodov ter postopkov preko svoje hčerinske družbe Bureau Veritas;

| — | Materis: proizvodi za gradbeno industrijo. |
| --- | --- |

—

Materis: proizvodi za gradbeno industrijo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/25

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique)

(2006/C 47/10)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 20. februarja prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Aker Yards France Holding AS, ki je v popolni lasti podjetja Aker Yards ASA („Aker Yards“), ki je pod nadzorom Norwegian group Aker ASA („Aker ASA“), z nakupom delnic v novo ustanovljeni družbi pridobi nadzor nad večino sredstev in dejavnosti francoskega podjetja Chantiers de l'Atlantique, ki je hčerinska družba v popolni lasti Alstom Holdings, ta pa je hčerinska družba v popolni lasti Alstom SA (Francija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 20. februarja prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Aker Yards France Holding AS, ki je v popolni lasti podjetja Aker Yards ASA („Aker Yards“), ki je pod nadzorom Norwegian group Aker ASA („Aker ASA“), z nakupom delnic v novo ustanovljeni družbi pridobi nadzor nad večino sredstev in dejavnosti francoskega podjetja Chantiers de l'Atlantique, ki je hčerinska družba v popolni lasti Alstom Holdings, ta pa je hčerinska družba v popolni lasti Alstom SA (Francija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Aker Yards: mednarodna skupina za ladjedelništvo, usmerjena v zahtevna plovila, vključno s potniškimi ladjami in trajekti; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Aker Yards: mednarodna skupina za ladjedelništvo, usmerjena v zahtevna plovila, vključno s potniškimi ladjami in trajekti;

| — | za Aker ASA: industrijska skupina z razširjenimi dejavnostmi po celem svetu, dejavna v ladjedelniški industriji preko Aker Yards in Aker American Shipping; |
| --- | --- |

—

za Aker ASA: industrijska skupina z razširjenimi dejavnostmi po celem svetu, dejavna v ladjedelniški industriji preko Aker Yards in Aker American Shipping;

| — | za Chantiers de l'Atlantique: francoska ladjedelnica, usmerjena v ladjedelništvo z višjo dodano vrednostjo, vključno z gradnjo potniških ladij, tankerjev za prevoz utekočinjenega zemeljskega plina in ladij za mornarico. Preko hčerinske družbe AMR je vključena tudi v proizvodnjo avtodomov in zaščitnih oblog za industrijske stroje. |
| --- | --- |

—

za Chantiers de l'Atlantique: francoska ladjedelnica, usmerjena v ladjedelništvo z višjo dodano vrednostjo, vključno z gradnjo potniških ladij, tankerjev za prevoz utekočinjenega zemeljskega plina in ladij za mornarico. Preko hčerinske družbe AMR je vključena tudi v proizvodnjo avtodomov in zaščitnih oblog za industrijske stroje.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/26

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M. 4131 — Bain Capital/Texas Instruments)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(2006/C 47/11)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 20. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bain Capital Investors, LLC („Bain“, ZDA) z nakupom delnic in sredstev pridobi izključni nadzor nad proizvodnjo senzorjev in komand podjetja Texas Instruments Inc. (ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 20. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bain Capital Investors, LLC („Bain“, ZDA) z nakupom delnic in sredstev pridobi izključni nadzor nad proizvodnjo senzorjev in komand podjetja Texas Instruments Inc. (ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Bain: naložbe zasebnega kapitala. |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Bain: naložbe zasebnega kapitala.

| — | za dejavnost proizvodnje senzorjev in komand podjetja Texas Instruments Inc.: senzorji in komande. |
| --- | --- |

—

za dejavnost proizvodnje senzorjev in komand podjetja Texas Instruments Inc.: senzorji in komande.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih koncentracij v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo v skladu s postopkom, določenim v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih koncentracij v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo v skladu s postopkom, določenim v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4131 Bain/Texas Instruments na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4131 Bain/Texas Instruments na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/27

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede Predloga okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (KOM (2005) 475 končno)

(2006/C 47/12)

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov,

ob upoštevanju zaprosila za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov —

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   PREDHODNE OPOMBE

Posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov

| 1. | Komisija je Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov 4. oktobra 2005 v pismu poslala Predlog okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je pismo razumel kot zaprosilo, da institucijam in organom Skupnosti svetuje v skladu s členom 28(2) Uredbe št. 45/2001/ES. Meni tudi, da je treba zadevno mnenje navesti v preambuli okvirnega sklepa. |
| --- | --- |

1.

Komisija je Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov 4. oktobra 2005 v pismu poslala Predlog okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je pismo razumel kot zaprosilo, da institucijam in organom Skupnosti svetuje v skladu s členom 28(2) Uredbe št. 45/2001/ES. Meni tudi, da je treba zadevno mnenje navesti v preambuli okvirnega sklepa.

Pomembnost zadevnega predloga

| 2. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja, da je zadevni predlog z vidika temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb za varstvo njihovih osebnih podatkov zelo pomemben. Sprejetje tega predloga bi pomenilo velik napredek na področju varstva osebnih podatkov; to je pomembno področje, ki na ravni Evropske unije zahteva usklajen in učinkovit mehanizem za varstvo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

2.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja, da je zadevni predlog z vidika temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb za varstvo njihovih osebnih podatkov zelo pomemben. Sprejetje tega predloga bi pomenilo velik napredek na področju varstva osebnih podatkov; to je pomembno področje, ki na ravni Evropske unije zahteva usklajen in učinkovit mehanizem za varstvo osebnih podatkov.

| 3. | V tem okviru Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja, da postaja policijsko in pravosodno sodelovanje med državami članicami – kot element za postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice – vse pomembnejše. Haaški program uvaja načelo dostopnosti, s čimer bi se zboljšala čezmejna izmenjava informacij organov kazenskega pregona. V skladu s tem programom (1) naj bi dejstvo, da informacije prehajajo meje, postalo nepomembno. Uvedba načela dostopnosti predstavlja splošnejši trend olajševanja izmenjave informacij organov kazenskega pregona (glej na primer tako imenovano Konvencijo Prüm (2), ki jo je podpisalo sedem držav članic, in švedski predlog okvirnega sklepa o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona (3)). Nedavno odobritev Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o hrambi komunikacijskih podatkov (4) s strani Evropskega parlamenta bi lahko razumeli na enak način. Takšen razvoj zahteva sprejetje pravnega instrumenta, s čimer bi se zagotovilo učinkovito varstvo osebnih podatkov v vseh državah članicah Evropske unije na podlagi skupnih standardov. |
| --- | --- |

3.

V tem okviru Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja, da postaja policijsko in pravosodno sodelovanje med državami članicami – kot element za postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice – vse pomembnejše. Haaški program uvaja načelo dostopnosti, s čimer bi se zboljšala čezmejna izmenjava informacij organov kazenskega pregona. V skladu s tem programom (1) naj bi dejstvo, da informacije prehajajo meje, postalo nepomembno. Uvedba načela dostopnosti predstavlja splošnejši trend olajševanja izmenjave informacij organov kazenskega pregona (glej na primer tako imenovano Konvencijo Prüm (2), ki jo je podpisalo sedem držav članic, in švedski predlog okvirnega sklepa o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona (3)). Nedavno odobritev Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o hrambi komunikacijskih podatkov (4) s strani Evropskega parlamenta bi lahko razumeli na enak način. Takšen razvoj zahteva sprejetje pravnega instrumenta, s čimer bi se zagotovilo učinkovito varstvo osebnih podatkov v vseh državah članicah Evropske unije na podlagi skupnih standardov.

| 4. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja na dejstvo, da obstoječi splošni okvir za varstvo podatkov na tem področju ne zadošča. Kot prvo se Direktiva 95/46/ES ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov pri dejavnostih zunaj okvira zakonodaje Skupnosti, kot so dejavnosti iz naslova VI Pogodbe o Evropski uniji (člen 3(2) Direktive). Čeprav je v večini držav članic področje uporabe veljavne zakonodaje širši, kot to zahteva direktiva, in ne izključuje obdelave podatkov za namene kazenskega pregona, se nacionalne zakonodaje med seboj znatno razlikujejo. Drugič: Konvencija št. 108 Sveta Evrope (5), ki zavezuje vse države članice, ne zagotavlja potrebne jasnosti na področju varstva, kakor se je priznavala že ob sprejetju Direktive 95/46/ES. Tretjič: noben od teh dveh pravnih instrumentov ne upošteva posebnosti izmenjave podatkov med policijskimi in pravosodnimi organi (6). |
| --- | --- |

4.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja na dejstvo, da obstoječi splošni okvir za varstvo podatkov na tem področju ne zadošča. Kot prvo se Direktiva 95/46/ES ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov pri dejavnostih zunaj okvira zakonodaje Skupnosti, kot so dejavnosti iz naslova VI Pogodbe o Evropski uniji (člen 3(2) Direktive). Čeprav je v večini držav članic področje uporabe veljavne zakonodaje širši, kot to zahteva direktiva, in ne izključuje obdelave podatkov za namene kazenskega pregona, se nacionalne zakonodaje med seboj znatno razlikujejo. Drugič: Konvencija št. 108 Sveta Evrope (5), ki zavezuje vse države članice, ne zagotavlja potrebne jasnosti na področju varstva, kakor se je priznavala že ob sprejetju Direktive 95/46/ES. Tretjič: noben od teh dveh pravnih instrumentov ne upošteva posebnosti izmenjave podatkov med policijskimi in pravosodnimi organi (6).

Prispevanje k uspehu samega sodelovanja

| 5. | Učinkovito varstvo osebnih podatkov ni pomembno le za posameznike, na katere se podatki nanašajo, prispeva tudi k uspešnemu policijskemu in pravosodnemu sodelovanju. Oba javna interesa z več vidikov sovpadata. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Upoštevati je treba, da so zadevni osebni podatki pogosto zelo občutljive narave ter da so jih policijski in pravosodni organi pridobili s preiskovanjem oseb. Pripravljenost za izmenjavo teh podatkov z organi drugih držav članic se bo povečala, če se organu zagotovi določena raven varstva podatkov v tej drugi državi članici. Evropski nadzornik za varstvo podatkov navaja kot pomembne elemente varstva podatkov zaupnost in varnost podatkov ter omejitev dostopa in omejitev nadaljnje uporabe. |
| --- | --- |

6.

Upoštevati je treba, da so zadevni osebni podatki pogosto zelo občutljive narave ter da so jih policijski in pravosodni organi pridobili s preiskovanjem oseb. Pripravljenost za izmenjavo teh podatkov z organi drugih držav članic se bo povečala, če se organu zagotovi določena raven varstva podatkov v tej drugi državi članici. Evropski nadzornik za varstvo podatkov navaja kot pomembne elemente varstva podatkov zaupnost in varnost podatkov ter omejitev dostopa in omejitev nadaljnje uporabe.

| 7. | Z visoko ravnjo varstva podatkov se lahko zagotovita točnost in zanesljivost osebnih podatkov. Za izmenjavo podatkov med policijskimi in/ali pravosodnimi organi sta točnost in zanesljivost teh podatkov še pomembnejša, zlasti zato, ker se podatki zaradi zaporednih izmenjav in ponovnih pošiljanj med organi kazenskega pregona na koncu obdelujejo daleč stran od vira in izven konteksta, v katerem so bili prvotno zbrani in uporabljeni. Navadno organi, ki prejmejo podatke, ne poznajo dodatnih okoliščin, zato se morejo v celoti zanašati na podatke same. |
| --- | --- |

7.

Z visoko ravnjo varstva podatkov se lahko zagotovita točnost in zanesljivost osebnih podatkov. Za izmenjavo podatkov med policijskimi in/ali pravosodnimi organi sta točnost in zanesljivost teh podatkov še pomembnejša, zlasti zato, ker se podatki zaradi zaporednih izmenjav in ponovnih pošiljanj med organi kazenskega pregona na koncu obdelujejo daleč stran od vira in izven konteksta, v katerem so bili prvotno zbrani in uporabljeni. Navadno organi, ki prejmejo podatke, ne poznajo dodatnih okoliščin, zato se morejo v celoti zanašati na podatke same.

| 8. | Uskladitev nacionalnih predpisov glede osebnih podatkov na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja – vključno z ustreznimi varovali za varstvo teh podatkov – lahko tako spodbudi vzajemno zaupanje in učinkovitost same izmenjave. |
| --- | --- |

8.

Uskladitev nacionalnih predpisov glede osebnih podatkov na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja – vključno z ustreznimi varovali za varstvo teh podatkov – lahko tako spodbudi vzajemno zaupanje in učinkovitost same izmenjave.

Spoštovanje načel varstva podatkov skupaj z drugim sklopom pravil

| 9. | Potreba po zadevnem predlogu in njegova pomembnost sta se poudarjala ob več priložnostih. Na spomladanski konferenci, ki je bila aprila 2005 v Krakovu, so evropski organi za varstvo podatkov sprejeli izjavo in pogajalsko izhodišče, v katerih so pozvali k sprejetju novega pravnega okvira za varstvo podatkov, ki bi se uporabljal za tretji steber. Novi okvir naj bi upošteval načela varstva podatkov iz Direktive 95/46/ES – pomembno je, da se v okviru Evropske unije zagotovi skladnost varstva podatkov – in hkrati zagotavljal dodatna pravila, ki bi upoštevala posebno naravo kazenskega pregona
   (7). Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja dejstvo, da zadevni predlog upošteva obe izhodišči: upošteva načela varstva podatkov iz Direktive 95/46/ES in zagotavlja dodatna pravila. |
| --- | --- |

9.

Potreba po zadevnem predlogu in njegova pomembnost sta se poudarjala ob več priložnostih. Na spomladanski konferenci, ki je bila aprila 2005 v Krakovu, so evropski organi za varstvo podatkov sprejeli izjavo in pogajalsko izhodišče, v katerih so pozvali k sprejetju novega pravnega okvira za varstvo podatkov, ki bi se uporabljal za tretji steber. Novi okvir naj bi upošteval načela varstva podatkov iz Direktive 95/46/ES – pomembno je, da se v okviru Evropske unije zagotovi skladnost varstva podatkov – in hkrati zagotavljal dodatna pravila, ki bi upoštevala posebno naravo kazenskega pregona
   (7). Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja dejstvo, da zadevni predlog upošteva obe izhodišči: upošteva načela varstva podatkov iz Direktive 95/46/ES in zagotavlja dodatna pravila.

| 10. | To mnenje analizira, do kolikšne mere je rezultat z vidika varstva podatkov sprejemljiv, pri čemer upošteva posebne okoliščine, pogojene z varstvom podatkov na področju kazenskega pregona. Zadevni podatki so pogosto zelo občutljive narave (glej točko 6 tega mnenja), hkrati pa obstaja z vidika učinkovitega izvajanja kazenskega pregona, ki lahko vključuje varovanje življenja in telesno varnost oseb, močan pritisk glede dostopa do teh podatkov. V skladu z mnenjem Evropskega nadzornika za varstvo podatkov naj bi določbe glede varstva podatkov ustrezala utemeljenim potrebam kazenskega pregona, hkrati pa naj bi varovala posameznika, na katerega se podatki nanašajo, pred neutemeljeno obdelavo podatkov in dostopom do njih. Izid upoštevanja evropskega zakonodajalca mora – da je v skladu z načelom sorazmernosti – spoštovati potencialno nasprotujoča si javna interesa. V tem okviru je Evropski nadzornik za varstvo podatkov ponovno omenil, da ta dva interesa pogosto sovpadata. |
| --- | --- |

10.

To mnenje analizira, do kolikšne mere je rezultat z vidika varstva podatkov sprejemljiv, pri čemer upošteva posebne okoliščine, pogojene z varstvom podatkov na področju kazenskega pregona. Zadevni podatki so pogosto zelo občutljive narave (glej točko 6 tega mnenja), hkrati pa obstaja z vidika učinkovitega izvajanja kazenskega pregona, ki lahko vključuje varovanje življenja in telesno varnost oseb, močan pritisk glede dostopa do teh podatkov. V skladu z mnenjem Evropskega nadzornika za varstvo podatkov naj bi določbe glede varstva podatkov ustrezala utemeljenim potrebam kazenskega pregona, hkrati pa naj bi varovala posameznika, na katerega se podatki nanašajo, pred neutemeljeno obdelavo podatkov in dostopom do njih. Izid upoštevanja evropskega zakonodajalca mora – da je v skladu z načelom sorazmernosti – spoštovati potencialno nasprotujoča si javna interesa. V tem okviru je Evropski nadzornik za varstvo podatkov ponovno omenil, da ta dva interesa pogosto sovpadata.

Naslov VI Pogodbe o Evropski uniji

| 11. | Omeniti je treba, da zadevni predlog spada v okvir naslova VI Pogodbe o Evropski uniji, v t. i. tretji steber. Poseganje evropskega zakonodajalca je vezano na jasne omejitve: omejitve zakonodajnih pristojnosti Unije v zadevah iz členov 30 in 31, omejitve zakonodajnega postopka, ki ne vključuje polnega sodelovanja Evropskega parlamenta, ter omejitve sodnega nadzora, saj pristojnost Evropskega sodišča v skladu s členom 35 PEU ni izključna. Te omejitve zahtevajo še natančnejši pregled besedila predloga. |
| --- | --- |

11.

Omeniti je treba, da zadevni predlog spada v okvir naslova VI Pogodbe o Evropski uniji, v t. i. tretji steber. Poseganje evropskega zakonodajalca je vezano na jasne omejitve: omejitve zakonodajnih pristojnosti Unije v zadevah iz členov 30 in 31, omejitve zakonodajnega postopka, ki ne vključuje polnega sodelovanja Evropskega parlamenta, ter omejitve sodnega nadzora, saj pristojnost Evropskega sodišča v skladu s členom 35 PEU ni izključna. Te omejitve zahtevajo še natančnejši pregled besedila predloga.

II.   KONTEKST: IZMENJAVA INFORMACIJ V SKLADU Z NAČELOM DOSTOPNOSTI, HRAMBA PODATKOV IN POSEBNI OKVIR SIS II IN VIS

II.1   Načelo dostopnosti

| 12. | Predlog je tesno povezan s Predlogom okvirnega sklepa sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti (KOM(2005) 490 končno). Slednji predlog naj bi izvajal načelo dostopnosti in tako zagotavljal, da se informacije, ki so na voljo pristojnim organom države članice za boj proti kriminalu, zagotovijo enakim organom drugih držav članic. To naj bi privedlo do ukinitve notranjih meja pri izmenjavi zadevnih informacij, saj bi za izmenjavo informacij po vsej Uniji veljali enaki pogoji. |
| --- | --- |

12.

Predlog je tesno povezan s Predlogom okvirnega sklepa sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti (KOM(2005) 490 končno). Slednji predlog naj bi izvajal načelo dostopnosti in tako zagotavljal, da se informacije, ki so na voljo pristojnim organom države članice za boj proti kriminalu, zagotovijo enakim organom drugih držav članic. To naj bi privedlo do ukinitve notranjih meja pri izmenjavi zadevnih informacij, saj bi za izmenjavo informacij po vsej Uniji veljali enaki pogoji.

| 13. | Tesno povezavo med obema predlogoma razlaga tudi dejstvo, da informacije organov kazenskega pregona v veliki meri vključujejo osebne podatke. Pravni predpisi o izmenjavi informacij organov kazenskega pregona se lahko sprejmejo le, če zagotavljajo ustrezno varstvo osebnih podatkov. Če ima poseganje na ravni Evropske unije za posledico ukinitev notranjih meja za izmenjavo takšnih informacij, se varstvo osebnih podatkov ne more več urejati le z nacionalno zakonodajo. Naloga evropskih institucij tako postane zagotavljanje varstva osebnih podatkov brez notranjih meja na celotnem ozemlju Unije. Ta naloga je izrecno navedena v členu 30(1)(b) PEU in je posledica obveznosti Unije, da spoštuje temeljne pravice (člen 6 PEU). Poleg tega:






  — | člen 1(2) zadevnega predloga izrecno navaja, da države članice ne smejo več omejevati niti prepovedati čezmejnega pretoka informacij zaradi razlogov, povezanih z varstvom osebnih podatkov; |
| --- | --- | --- |

13.

Tesno povezavo med obema predlogoma razlaga tudi dejstvo, da informacije organov kazenskega pregona v veliki meri vključujejo osebne podatke. Pravni predpisi o izmenjavi informacij organov kazenskega pregona se lahko sprejmejo le, če zagotavljajo ustrezno varstvo osebnih podatkov. Če ima poseganje na ravni Evropske unije za posledico ukinitev notranjih meja za izmenjavo takšnih informacij, se varstvo osebnih podatkov ne more več urejati le z nacionalno zakonodajo. Naloga evropskih institucij tako postane zagotavljanje varstva osebnih podatkov brez notranjih meja na celotnem ozemlju Unije. Ta naloga je izrecno navedena v členu 30(1)(b) PEU in je posledica obveznosti Unije, da spoštuje temeljne pravice (člen 6 PEU). Poleg tega:

—

člen 1(2) zadevnega predloga izrecno navaja, da države članice ne smejo več omejevati niti prepovedati čezmejnega pretoka informacij zaradi razlogov, povezanih z varstvom osebnih podatkov;

| — | Predlog okvirnega sklepa sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti vsebuje nekaj sklicevanj na zadevni predlog. |
| --- | --- |

—

Predlog okvirnega sklepa sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti vsebuje nekaj sklicevanj na zadevni predlog.

| 14. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja, naj se okvirni sklep sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti sprejme le, če se sprejme tudi okvirni sklep o varstvu osebnih podatkov. Zadevni predlog okvirnega sklepa Sveta o varstvu podatkov ima določene prednosti in je potreben, četudi obstaja pomanjkanje pravnih instrumentov v zvezi z dostopnostjo. To je poudarjeno v oddelku I tega mnenja. |
| --- | --- |

14.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja, naj se okvirni sklep sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti sprejme le, če se sprejme tudi okvirni sklep o varstvu osebnih podatkov. Zadevni predlog okvirnega sklepa Sveta o varstvu podatkov ima določene prednosti in je potreben, četudi obstaja pomanjkanje pravnih instrumentov v zvezi z dostopnostjo. To je poudarjeno v oddelku I tega mnenja.

| 15. | V takem primeru bo Evropski nadzornik za varstvo podatkov analizo obeh predlogov pripravil v dveh ločenih mnenjih. Eden izmed razlogov za to je tudi praktičnost. Težko je zagotoviti, da bosta Svet in Evropski parlament predloga obravnavala hkrati in enako hitro. |
| --- | --- |

15.

V takem primeru bo Evropski nadzornik za varstvo podatkov analizo obeh predlogov pripravil v dveh ločenih mnenjih. Eden izmed razlogov za to je tudi praktičnost. Težko je zagotoviti, da bosta Svet in Evropski parlament predloga obravnavala hkrati in enako hitro.

II.2   Hramba podatkov

| 16. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je 26. septembra 2005 predložil mnenje o predlogu direktive o hrambi komunikacijskih podatkov (8). V mnenju je izpostavil nekatere večje pomanjkljivosti predloga in predlagal, da se direktivi dodajo posebne določbe o dostopu pristojnih organov do podatkov o prometu in lokaciji in določbe o dodatni uporabi podatkov ter da se direktivi dodajo še določbe o drugih dodatnih varovalih za varstvo podatkov. Besedilo direktive, kakor sta ga sprejela Evropski parlament in Svet, vsebuje omejeno – a nikakor ne zadostujočo – določbo o varstvu in varnosti podatkov ter še manj zadostujočo določbo o dostopu, ki nacionalni zakonodaji nalaga, da ob upoštevanju ustreznih določb zakonodaje Evropske unije ali mednarodnega javnega prava, določi ukrepe glede dostopa do hranjenih podatkov. |
| --- | --- |

16.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je 26. septembra 2005 predložil mnenje o predlogu direktive o hrambi komunikacijskih podatkov (8). V mnenju je izpostavil nekatere večje pomanjkljivosti predloga in predlagal, da se direktivi dodajo posebne določbe o dostopu pristojnih organov do podatkov o prometu in lokaciji in določbe o dodatni uporabi podatkov ter da se direktivi dodajo še določbe o drugih dodatnih varovalih za varstvo podatkov. Besedilo direktive, kakor sta ga sprejela Evropski parlament in Svet, vsebuje omejeno – a nikakor ne zadostujočo – določbo o varstvu in varnosti podatkov ter še manj zadostujočo določbo o dostopu, ki nacionalni zakonodaji nalaga, da ob upoštevanju ustreznih določb zakonodaje Evropske unije ali mednarodnega javnega prava, določi ukrepe glede dostopa do hranjenih podatkov.

| 17. | Zaradi odobritve direktive o hrambi komunikacijskih podatkov je postala vzpostavitev pravnega okvira za varstvo podatkov v tretjem stebru še bolj nujna. S sprejetjem direktive zakonodajalec Skupnosti obvezuje ponudnike telekomunikacijskih in internetnih storitev, da hranijo podatke za namene kazenskega pregona brez potrebnih in ustreznih varoval za varstvo posameznikov, na katere se podatki nanašajo. Varstvo podatkov je še vedno pomanjkljivo, saj direktiva ne obravnava (zadostno) dostopa do podatkov niti njihove nadaljnje uporabe potem, ko pristojni organi kazenskega pregona že imajo dostop do podatkov. |
| --- | --- |

17.

Zaradi odobritve direktive o hrambi komunikacijskih podatkov je postala vzpostavitev pravnega okvira za varstvo podatkov v tretjem stebru še bolj nujna. S sprejetjem direktive zakonodajalec Skupnosti obvezuje ponudnike telekomunikacijskih in internetnih storitev, da hranijo podatke za namene kazenskega pregona brez potrebnih in ustreznih varoval za varstvo posameznikov, na katere se podatki nanašajo. Varstvo podatkov je še vedno pomanjkljivo, saj direktiva ne obravnava (zadostno) dostopa do podatkov niti njihove nadaljnje uporabe potem, ko pristojni organi kazenskega pregona že imajo dostop do podatkov.

| 18. | Zadevni predlog odpravlja velik del teh pomanjkljivosti, saj se nanaša na nadaljnjo uporabo podatkov potem, ko pristojni organi kazenskega pregona že imajo dostop do podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pa vseeno obžaluje, da tudi ta zadevni predlog ne ureja dostopa do teh podatkov. V nasprotju s tem, kar je predvideno za sistema SIS II in VIS (glej točko II.3 tega mnenja), je zadeva prepuščena nacionalnemu zakonodajalcu. |
| --- | --- |

18.

Zadevni predlog odpravlja velik del teh pomanjkljivosti, saj se nanaša na nadaljnjo uporabo podatkov potem, ko pristojni organi kazenskega pregona že imajo dostop do podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pa vseeno obžaluje, da tudi ta zadevni predlog ne ureja dostopa do teh podatkov. V nasprotju s tem, kar je predvideno za sistema SIS II in VIS (glej točko II.3 tega mnenja), je zadeva prepuščena nacionalnemu zakonodajalcu.

II.3   Obdelava podatkov v okviru SIS II in VIS

| 19. | Evropska unija trenutno uporablja ali razvija nekaj obsežnih informacijskih sistemov (Eurodac, SIS II, VIS) in stremi k sinergiji med njimi. Prisotna je tudi vse večja tendenca, da se za namene kazenskega pregona zagotovi širok dostop do teh sistemov. Takšen daljnosežen razvoj pa mora v skladu s haaškim programom upoštevati „potrebo po uravnoteženosti med cilji kazenskega pregona in varovanjem temeljnih pravic posameznikov“. |
| --- | --- |

19.

Evropska unija trenutno uporablja ali razvija nekaj obsežnih informacijskih sistemov (Eurodac, SIS II, VIS) in stremi k sinergiji med njimi. Prisotna je tudi vse večja tendenca, da se za namene kazenskega pregona zagotovi širok dostop do teh sistemov. Takšen daljnosežen razvoj pa mora v skladu s haaškim programom upoštevati „potrebo po uravnoteženosti med cilji kazenskega pregona in varovanjem temeljnih pravic posameznikov“.

| 20. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je v Mnenju z dne 19. oktobra 2005 o predlogu za drugo generacijo Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (9) izpostavil nekatere elemente glede sočasne uporabe splošnih (lex generalis) in posebnih določb (lex specialis) o varstvu podatkov. Zadevni predlog se lahko razume kot lex generalis, ki v okviru tretjega stebra nadomešča Konvencijo 108 (10). |
| --- | --- |

20.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je v Mnenju z dne 19. oktobra 2005 o predlogu za drugo generacijo Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (9) izpostavil nekatere elemente glede sočasne uporabe splošnih (lex generalis) in posebnih določb (lex specialis) o varstvu podatkov. Zadevni predlog se lahko razume kot lex generalis, ki v okviru tretjega stebra nadomešča Konvencijo 108 (10).

| 21. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov v zvezi s tem poudarja, da predlog določa tudi splošni okvir za varstvo podatkov za posebne instrumente, kakršna sta na primer tretji steber sistema SIS II in dostop organov kazenskega pregona do vizumskega informacijskega sistema (11). |
| --- | --- |

21.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov v zvezi s tem poudarja, da predlog določa tudi splošni okvir za varstvo podatkov za posebne instrumente, kakršna sta na primer tretji steber sistema SIS II in dostop organov kazenskega pregona do vizumskega informacijskega sistema (11).

III.   JEDRO PREDLOGA

III.1   Skupni standardi, ki se uporabljajo za vso obdelavo

Izhodišče

| 22. | Predlog namerava v skladu s svojim členom 1(1) določiti skupne standarde za zagotovitev varstva osebnih podatkov v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Člen 1(1) je treba brati v povezavi s členom 3(1), ki navaja, da se predlog uporablja za obdelavo osebnih podatkov (...) s strani pristojnega organa za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

22.

Predlog namerava v skladu s svojim členom 1(1) določiti skupne standarde za zagotovitev varstva osebnih podatkov v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Člen 1(1) je treba brati v povezavi s členom 3(1), ki navaja, da se predlog uporablja za obdelavo osebnih podatkov (...) s strani pristojnega organa za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj.

| 23. | Iz teh določb sledi, da ima predlog okvirnega sklepa dve glavni značilnosti: določa skupne standarde ter se uporablja za vso obdelavo za namene izvrševanja kazenskega prava, tudi če pristojni organi ali druge države članice zadevnih podatkov niso posredovale ali dale na voljo. |
| --- | --- |

23.

Iz teh določb sledi, da ima predlog okvirnega sklepa dve glavni značilnosti: določa skupne standarde ter se uporablja za vso obdelavo za namene izvrševanja kazenskega prava, tudi če pristojni organi ali druge države članice zadevnih podatkov niso posredovale ali dale na voljo.

| 24. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja pomembnost teh dveh glavnih značilnosti. Cilj zadevnega predloga mora biti vzpostavitev okvira za varstvo podatkov, ki v celoti dopolnjuje obstoječi pravni okvir v prvem stebru. Le če je ta pogoj izpolnjen, Evropska unija v celoti izpolnjuje svoje obveznosti iz člena 6(2) PEU o spoštovanju temeljnih pravic, kakor je zajamčeno z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (ECHR). |
| --- | --- |

24.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja pomembnost teh dveh glavnih značilnosti. Cilj zadevnega predloga mora biti vzpostavitev okvira za varstvo podatkov, ki v celoti dopolnjuje obstoječi pravni okvir v prvem stebru. Le če je ta pogoj izpolnjen, Evropska unija v celoti izpolnjuje svoje obveznosti iz člena 6(2) PEU o spoštovanju temeljnih pravic, kakor je zajamčeno z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (ECHR).

Skupni standardi

| 25. | Kar zadeva prvo značilnost: cilj zadevnega predloga je zagotoviti, da se bodo obstoječa načela varstva podatkov uporabljala v okviru tretjega stebra. Poleg tega zagotavlja skupne standarde, ki natančno opredeljujejo ta načela, z vidika njihove uporabe na tem področju. Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja pomembnost teh vidikov predloga. Odražajo posebno in občutljivo naravo obdelave osebnih podatkov na tem področju. Evropski nadzornik za varstvo podatkov predvsem ceni uvedbo načela razlikovanja med osebnimi podatki kategorij oseb kot načela varstva podatkov za področje policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, poleg obstoječih načel varstva podatkov (člen 4(4)). Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da mora biti samo načelo in njegove pravne posledice za posameznika, na katerega se podatki nanašajo, še natančneje določene (glej točke 88–92 tega mnenja). |
| --- | --- |

25.

Kar zadeva prvo značilnost: cilj zadevnega predloga je zagotoviti, da se bodo obstoječa načela varstva podatkov uporabljala v okviru tretjega stebra. Poleg tega zagotavlja skupne standarde, ki natančno opredeljujejo ta načela, z vidika njihove uporabe na tem področju. Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja pomembnost teh vidikov predloga. Odražajo posebno in občutljivo naravo obdelave osebnih podatkov na tem področju. Evropski nadzornik za varstvo podatkov predvsem ceni uvedbo načela razlikovanja med osebnimi podatki kategorij oseb kot načela varstva podatkov za področje policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, poleg obstoječih načel varstva podatkov (člen 4(4)). Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da mora biti samo načelo in njegove pravne posledice za posameznika, na katerega se podatki nanašajo, še natančneje določene (glej točke 88–92 tega mnenja).

| 26. | Pravila se morajo uporabljati v različnih situacijah, zato ne smejo biti preveč podrobna. Po drugi strani pa morajo državljanu zagotoviti ustrezno pravno varnost, kakor tudi ustrezno zaščito njegovih osebnih podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da predlog na splošno upošteva ravnovesje med tema dvema morebiti nasprotujočima si zakonskima zahtevama. Določbe dopuščajo prožnost, kjer je ta potrebna, vendar so na večini področij zadosti natančne, da zaščitijo državljane. |
| --- | --- |

26.

Pravila se morajo uporabljati v različnih situacijah, zato ne smejo biti preveč podrobna. Po drugi strani pa morajo državljanu zagotoviti ustrezno pravno varnost, kakor tudi ustrezno zaščito njegovih osebnih podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da predlog na splošno upošteva ravnovesje med tema dvema morebiti nasprotujočima si zakonskima zahtevama. Določbe dopuščajo prožnost, kjer je ta potrebna, vendar so na večini področij zadosti natančne, da zaščitijo državljane.

| 27. | Vendar pa je predlog v nekaterih točkah preveč prožen in ne zagotavlja potrebnih varoval. Na primer v členu 7(1) predlog predvideva splošno izjemo glede varoval, pod edinim pogojem, „kolikor ni drugače določeno z zakonom“. Tako široka diskrecijska pravica za hrambo podatkov dalj časa, kakor je potrebno za predviden namen, ne bi bila skladna s temeljno pravico varstva podatkov, prav tako pa bi škodila osnovni potrebi po uskladitvi varstva osebnih podatkov, obdelanih v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

27.

Vendar pa je predlog v nekaterih točkah preveč prožen in ne zagotavlja potrebnih varoval. Na primer v členu 7(1) predlog predvideva splošno izjemo glede varoval, pod edinim pogojem, „kolikor ni drugače določeno z zakonom“. Tako široka diskrecijska pravica za hrambo podatkov dalj časa, kakor je potrebno za predviden namen, ne bi bila skladna s temeljno pravico varstva podatkov, prav tako pa bi škodila osnovni potrebi po uskladitvi varstva osebnih podatkov, obdelanih v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah.

| 28. | Izjeme je treba, kjer je to potrebno, omejiti na nacionalne ali evropske pravne določbe, ki ščitijo določene javne interese. Člen 7(1) mora omeniti te javne interese. |
| --- | --- |

28.

Izjeme je treba, kjer je to potrebno, omejiti na nacionalne ali evropske pravne določbe, ki ščitijo določene javne interese. Člen 7(1) mora omeniti te javne interese.

| 29. | To privede do naslednje točke. Kadar koli kakšen drug poseben pravni instrument iz naslova VI Pogodbe EU določa natančnejše pogoje ali omejitve za obdelavo ali dostop do podatkov, je treba to bolj posebno zakonodajo uporabljati kot lex specialis. Člen 17 tega predloga določa odstopanja od členov 12, 13, 14 in 15, ko posebna zakonodaja iz naslova VI določa posebne pogoje za prenos podatkov. To je ponazoritev splošne narave predloga (kot je zgoraj razloženo), vendar ne vključuje vseh hipotez. Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi člen 17:






  — | moral biti zasnovan bolj splošno: če obstaja bolj posebna zakonodaja, ki ureja kateri koli vidik obdelave podatkov (ne le prenos podatkov), se uporablja posebna zakonodaja; |
| --- | --- | --- |

29.

To privede do naslednje točke. Kadar koli kakšen drug poseben pravni instrument iz naslova VI Pogodbe EU določa natančnejše pogoje ali omejitve za obdelavo ali dostop do podatkov, je treba to bolj posebno zakonodajo uporabljati kot lex specialis. Člen 17 tega predloga določa odstopanja od členov 12, 13, 14 in 15, ko posebna zakonodaja iz naslova VI določa posebne pogoje za prenos podatkov. To je ponazoritev splošne narave predloga (kot je zgoraj razloženo), vendar ne vključuje vseh hipotez. Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi člen 17:

—

moral biti zasnovan bolj splošno: če obstaja bolj posebna zakonodaja, ki ureja kateri koli vidik obdelave podatkov (ne le prenos podatkov), se uporablja posebna zakonodaja;

| — | moral vsebovati varovalo, da odstopanja ne morejo zmanjšati stopnje zaščite. |
| --- | --- |

—

moral vsebovati varovalo, da odstopanja ne morejo zmanjšati stopnje zaščite.

Veljavno za vso obdelavo

| 30. | Kar zadeva drugo značilnost: idealno bi bilo, če bi bilo zajeto vse zbiranje in obdelava osebnih podatkov v okviru tretjega stebra. |
| --- | --- |

30.

Kar zadeva drugo značilnost: idealno bi bilo, če bi bilo zajeto vse zbiranje in obdelava osebnih podatkov v okviru tretjega stebra.

| 31. | Da bi okvirni sklep dosegel svoj namen, mora zajemati vse policijske in pravosodne podatke, tudi če pristojni organi ali druge države članice zadevnih podatkov niso posredovale ali dale na voljo. |
| --- | --- |

31.

| 32. | To je veliko bolj pomembno, ker bi vsaka omejitev podatkov, ki se prenašajo ali dajo na voljo pristojnim organom v drugih državah članicah, povzročila, da bi področje uporabe okvirnega sklepa postalo še zlasti negotovo in nezanesljivo, kar bi bilo v nasprotju z njegovim prvotnim ciljem (12). Ogrožena bi bila pravna varnost posameznikov. V normalnih okoliščinah se v času zbiranja in obdelave osebnih podatkov ne ve, ali bodo ti podatki potrebni za izmenjavo s pristojnimi organi v drugih državah članicah. Evropski nadzornik za varstvo podatkov v okviru tega omenja načelo razpoložljivosti ter odpravo notranjih meja za izmenjavo podatkov na področju kazenskega pregona. |
| --- | --- |

32.

To je veliko bolj pomembno, ker bi vsaka omejitev podatkov, ki se prenašajo ali dajo na voljo pristojnim organom v drugih državah članicah, povzročila, da bi področje uporabe okvirnega sklepa postalo še zlasti negotovo in nezanesljivo, kar bi bilo v nasprotju z njegovim prvotnim ciljem (12). Ogrožena bi bila pravna varnost posameznikov. V normalnih okoliščinah se v času zbiranja in obdelave osebnih podatkov ne ve, ali bodo ti podatki potrebni za izmenjavo s pristojnimi organi v drugih državah članicah. Evropski nadzornik za varstvo podatkov v okviru tega omenja načelo razpoložljivosti ter odpravo notranjih meja za izmenjavo podatkov na področju kazenskega pregona.

| 33. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov končno opozarja, da se predlog ne nanaša na:






  — | obdelavo v okviru drugega stebra Pogodbe EU (skupna zunanja in varnostna politika); |
| --- | --- | --- |

33.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov končno opozarja, da se predlog ne nanaša na:

—

obdelavo v okviru drugega stebra Pogodbe EU (skupna zunanja in varnostna politika);

| — | obdelavo podatkov s strani obveščevalnih služb ali na njihov dostop do teh podatkov, kadar jih obdelujejo pristojni organi ali druge stranke (to izhaja iz člena 33 PEU). |
| --- | --- |

—

obdelavo podatkov s strani obveščevalnih služb ali na njihov dostop do teh podatkov, kadar jih obdelujejo pristojni organi ali druge stranke (to izhaja iz člena 33 PEU).

Na teh področjih mora ustrezno varstvo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotoviti nacionalna zakonodaja. Pri oceni predloga je treba upoštevati luknjo v varstvu na ravni EU (13): ker ni mogoče zajeti vse obdelave na področju kazenskega pregona, mora zakonodajalec zagotoviti še učinkovitejšo zaščito na področjih, ki jih predlog dejansko zajema.

III.2   Pravna podlaga

| 34. | Uvodne izjave predloga okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti navajajo točno določeno pravno podlago, in sicer člen 30(1)(b). Nasprotno pa zadevni predlog izrecno ne določa, katere določbe iz člena 30 ali 31 predstavljajo pravno podlago. |
| --- | --- |

34.

Uvodne izjave predloga okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti navajajo točno določeno pravno podlago, in sicer člen 30(1)(b). Nasprotno pa zadevni predlog izrecno ne določa, katere določbe iz člena 30 ali 31 predstavljajo pravno podlago.

| 35. | Čeprav ni naloga Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki je zakonodajni svetovalec Evropske unije, da izbere pravno podlago predloga, je koristno domnevati, da bi tudi zadevni predlog lahko temeljil na členu 30(1)(b). Poleg tega bi lahko temeljil na členu 31(1) PEU ter bi se moral v celoti uporabljati za domače primere, pod pogojem, da je to potrebno za izboljšanje policijskega in pravosodnega sodelovanja med državami članicami. V tem okviru Evropski nadzornik za varstvo podatkov vnovič poudarja, da so lahko vsi osebni podatki, ki so bili zbrani, hranjeni, obdelani ali analizirani za namene kazenskega pregona, zlasti v okviru načela dostopnosti, predmet izmenjave s pristojnimi organi druge države članice. |
| --- | --- |

35.

Čeprav ni naloga Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki je zakonodajni svetovalec Evropske unije, da izbere pravno podlago predloga, je koristno domnevati, da bi tudi zadevni predlog lahko temeljil na členu 30(1)(b). Poleg tega bi lahko temeljil na členu 31(1) PEU ter bi se moral v celoti uporabljati za domače primere, pod pogojem, da je to potrebno za izboljšanje policijskega in pravosodnega sodelovanja med državami članicami. V tem okviru Evropski nadzornik za varstvo podatkov vnovič poudarja, da so lahko vsi osebni podatki, ki so bili zbrani, hranjeni, obdelani ali analizirani za namene kazenskega pregona, zlasti v okviru načela dostopnosti, predmet izmenjave s pristojnimi organi druge države članice.

| 36. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov se strinja, da člena 30(1)(b) in 31(1)(c) PEU zagotavljata pravno podlago za pravila o varstvu podatkov, ki niso omejena na varstvo osebnih podatkov, ki se dejansko izmenjajo med pristojnimi organi držav članic, temveč se uporabljajo tudi za domače primere. Zlasti:






  — | člen 30(1)(b), ki je lahko pravna podlaga za pravila o zbiranju, hrambi, obdelavi, analizi in izmenjavi ustreznih informacij, ni omejen na informacije, ki so bile dane na voljo ali posredovane drugim državam članicam; edina omejitev, ki jo nalaga člen 30(1)(b), je pomembnost informacij za policijsko sodelovanje; |
| --- | --- | --- |

36.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov se strinja, da člena 30(1)(b) in 31(1)(c) PEU zagotavljata pravno podlago za pravila o varstvu podatkov, ki niso omejena na varstvo osebnih podatkov, ki se dejansko izmenjajo med pristojnimi organi držav članic, temveč se uporabljajo tudi za domače primere. Zlasti:

—

člen 30(1)(b), ki je lahko pravna podlaga za pravila o zbiranju, hrambi, obdelavi, analizi in izmenjavi ustreznih informacij, ni omejen na informacije, ki so bile dane na voljo ali posredovane drugim državam članicam; edina omejitev, ki jo nalaga člen 30(1)(b), je pomembnost informacij za policijsko sodelovanje;

| — | kar zadeva pravosodno sodelovanje, je člen 31(1)(c) še bolj izrecen, ker skupno ukrepanje vključuje „zagotavljanje skladnosti predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah, kolikor je to potrebno za izboljšanje takšnega sodelovanja“; |
| --- | --- |

—

kar zadeva pravosodno sodelovanje, je člen 31(1)(c) še bolj izrecen, ker skupno ukrepanje vključuje „zagotavljanje skladnosti predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah, kolikor je to potrebno za izboljšanje takšnega sodelovanja“;

| — | na podlagi primera Pupino (14), kjer Sodišče uporablja načela prava Skupnosti glede zadev iz tretjega stebra; Ta sodna praksa odraža razvoj od preprostega sodelovanja med organi držav članic znotraj tretjega stebra do območja svobode, varnosti in pravice, ki ga je mogoče primerjati z notranjim trgom, kakor je bil vzpostavljen v okviru Pogodbe ES; |
| --- | --- |

—

na podlagi primera Pupino (14), kjer Sodišče uporablja načela prava Skupnosti glede zadev iz tretjega stebra; Ta sodna praksa odraža razvoj od preprostega sodelovanja med organi držav članic znotraj tretjega stebra do območja svobode, varnosti in pravice, ki ga je mogoče primerjati z notranjim trgom, kakor je bil vzpostavljen v okviru Pogodbe ES;

| — | sodeč po Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov se zaradi načela učinkovitosti Pogodba ne razlaga na način, ki ovira institucije Evropske unije pri učinkovitem izvajanju njihovih nalog; Sem sodi tudi njihova naloga varstva temeljnih pravic; |
| --- | --- |

—

sodeč po Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov se zaradi načela učinkovitosti Pogodba ne razlaga na način, ki ovira institucije Evropske unije pri učinkovitem izvajanju njihovih nalog; Sem sodi tudi njihova naloga varstva temeljnih pravic;

| — | kakor je bilo povedano prej, z omejitvijo na mejne primere se ne bi spoštovale posledice načela dostopnosti in ogrozila bi se pravna varnost posameznikov. |
| --- | --- |

—

kakor je bilo povedano prej, z omejitvijo na mejne primere se ne bi spoštovale posledice načela dostopnosti in ogrozila bi se pravna varnost posameznikov.

| 37. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov poleg tega opozarja na izmenjavo podatkov s tretjimi državami. Države članice uporabljajo osebne podatke, zbrane in obdelane v tretjih državah, ki so jim bili posredovani, za namene kazenskega pregona, ter pristojnim organom v tretjih državah in mednarodnim organom posredujejo osebne podatke, ki so jih same pridobile in/ali obdelale. |
| --- | --- |

37.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov poleg tega opozarja na izmenjavo podatkov s tretjimi državami. Države članice uporabljajo osebne podatke, zbrane in obdelane v tretjih državah, ki so jim bili posredovani, za namene kazenskega pregona, ter pristojnim organom v tretjih državah in mednarodnim organom posredujejo osebne podatke, ki so jih same pridobile in/ali obdelale.

| 38. | Člena 30 in 31 PEU ne zahtevata različne obravnave osebnih podatkov, ki so jih zbrali organi tretjih držav, in tistih podatkov, ki so jih prvotno zbrali pristojni organi v državi članici. Podatki, posredovani iz tretjih držav, morajo ustrezati enakim standardom kakor podatki, pridobljeni v državi članici. Vendar pa kakovosti podatkov ni zmeraj lahko zagotoviti (to je obravnavano v naslednjem poglavju tega mnenja). |
| --- | --- |

38.

Člena 30 in 31 PEU ne zahtevata različne obravnave osebnih podatkov, ki so jih zbrali organi tretjih držav, in tistih podatkov, ki so jih prvotno zbrali pristojni organi v državi članici. Podatki, posredovani iz tretjih držav, morajo ustrezati enakim standardom kakor podatki, pridobljeni v državi članici. Vendar pa kakovosti podatkov ni zmeraj lahko zagotoviti (to je obravnavano v naslednjem poglavju tega mnenja).

| 39. | Prenos osebnih podatkov s strani pristojnih organov držav članic tretjim državam v strogem pomenu besede ne sodi v področje uporabe Naslova IV Pogodbe EU. Če pa bi bilo možno podatke poslati v tretjo državo brez zagotovitve varstva posameznika, na katerega se podatki nanašajo, bi to resno škodovalo varstvu, ki je predvideno v zadevnem predlogu na ozemlju Evropske unije, zaradi razlogov, navedenih v oddelku III.4 tega mnenja. Na kratko:






  — | pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo, kakor zagotavlja zadevni predlog, so neposredno prizadete, če prenos tretjim državam ni potekal skladno s pravili varstva podatkov; |
| --- | --- | --- |

39.

Prenos osebnih podatkov s strani pristojnih organov držav članic tretjim državam v strogem pomenu besede ne sodi v področje uporabe Naslova IV Pogodbe EU. Če pa bi bilo možno podatke poslati v tretjo državo brez zagotovitve varstva posameznika, na katerega se podatki nanašajo, bi to resno škodovalo varstvu, ki je predvideno v zadevnem predlogu na ozemlju Evropske unije, zaradi razlogov, navedenih v oddelku III.4 tega mnenja. Na kratko:

—

pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo, kakor zagotavlja zadevni predlog, so neposredno prizadete, če prenos tretjim državam ni potekal skladno s pravili varstva podatkov;

| — | prišlo bi do tveganja, da se pristojni organi držav članic izogibajo strogim normam glede varstva podatkov. |
| --- | --- |

—

prišlo bi do tveganja, da se pristojni organi držav članic izogibajo strogim normam glede varstva podatkov.

| 40. | Če povzamemo, je veljavnost splošnih pravil glede varstva podatkov za osebne podatke, izmenjane med pristojnimi organi držav članic in organi tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami, potrebna za učinkovitost skupnih pravil glede varstva osebnih podatkov med pristojnimi organi držav članic in je potemtakem potrebna za izboljšanje sodelovanja med državami članicami. Člena 30 in 31 PEU zagotavljata potrebno pravno podlago. |
| --- | --- |

40.

Če povzamemo, je veljavnost splošnih pravil glede varstva podatkov za osebne podatke, izmenjane med pristojnimi organi držav članic in organi tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami, potrebna za učinkovitost skupnih pravil glede varstva osebnih podatkov med pristojnimi organi držav članic in je potemtakem potrebna za izboljšanje sodelovanja med državami članicami. Člena 30 in 31 PEU zagotavljata potrebno pravno podlago.

III.3   Posebne pripombe glede področja uporabe predloga

Osebni podatki, obdelani s strani pravosodnih organov

| 41. | Osebne podatke obdelujejo in si izmenjujejo policijski organi in tudi pravosodni organi. Predlog, ki temelji na členih 30 in 31 Pogodbe EU, se uporablja za sodelovanje med policijskimi organi in za sodelovanje med pravosodnimi organi. Na tej točki ima predlog širše področje uporabe kot predlog okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij, ki je omejen na policijsko sodelovanje ter se zgolj nanaša na informacije pred začetkom sodnega pregona. |
| --- | --- |

41.

Osebne podatke obdelujejo in si izmenjujejo policijski organi in tudi pravosodni organi. Predlog, ki temelji na členih 30 in 31 Pogodbe EU, se uporablja za sodelovanje med policijskimi organi in za sodelovanje med pravosodnimi organi. Na tej točki ima predlog širše področje uporabe kot predlog okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij, ki je omejen na policijsko sodelovanje ter se zgolj nanaša na informacije pred začetkom sodnega pregona.

| 42. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja dejstvo, da predlog vključuje tudi osebne podatke, ki jih obdelujejo pravosodni organi. Obstaja dober razlog, zakaj se v istem predlogu obravnavajo policijski podatki in podatki pravosodnih organov, obdelani za namene kazenskega pregona. Na prvem mestu se organizacija verige kazenskih preiskav in sodnega pregona v državah članicah razlikuje. Sodelovanje pravosodnih organov nastopi v različnih državah članicah na različnih stopnjah. Na drugem mestu lahko vsi osebni podatki v tej verigi končajo v sodnem spisu. Na prej omenjenih stopnjah ni logično imeti različne veljavne sisteme za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

42.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja dejstvo, da predlog vključuje tudi osebne podatke, ki jih obdelujejo pravosodni organi. Obstaja dober razlog, zakaj se v istem predlogu obravnavajo policijski podatki in podatki pravosodnih organov, obdelani za namene kazenskega pregona. Na prvem mestu se organizacija verige kazenskih preiskav in sodnega pregona v državah članicah razlikuje. Sodelovanje pravosodnih organov nastopi v različnih državah članicah na različnih stopnjah. Na drugem mestu lahko vsi osebni podatki v tej verigi končajo v sodnem spisu. Na prej omenjenih stopnjah ni logično imeti različne veljavne sisteme za varstvo podatkov.

| 43. | Pri nadzoru obdelave podatkov pa je potreben drugačen pristop. Člen 30 predloga našteva naloge nadzornih organov. Člen 30(9) navaja, da pooblastila nadzornega organa ne vplivajo na neodvisnost sodstva. Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se v predlogu razjasni, da nadzorni organi ne spremljajo obdelave podatkov s strani pravosodnih organov, kolikor ti delujejo v okviru svoje sodne usposobljenosti (15). |
| --- | --- |

43.

Pri nadzoru obdelave podatkov pa je potreben drugačen pristop. Člen 30 predloga našteva naloge nadzornih organov. Člen 30(9) navaja, da pooblastila nadzornega organa ne vplivajo na neodvisnost sodstva. Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se v predlogu razjasni, da nadzorni organi ne spremljajo obdelave podatkov s strani pravosodnih organov, kolikor ti delujejo v okviru svoje sodne usposobljenosti (15).

Obdelava s strani Europola in Eurojusta (in Carinskega informacijskega sistema)

| 44. | V skladu s členom 3(2) predloga se okvirni sklep ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov v Europolu, Eurojustu in Carinskem informacijskem sistemu (16). |
| --- | --- |

44.

V skladu s členom 3(2) predloga se okvirni sklep ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov v Europolu, Eurojustu in Carinskem informacijskem sistemu (16).

| 45. | V strogem pomenu besede je ta določba nepotrebna v vsakem primeru, kolikor se nanaša na Europol in Eurojust. Okvirni sklep na podlagi člena 34(b) PEU se lahko sprejme le za namen približevanja zakonov in drugih predpisov držav članic in se ne more nasloviti na Europol in Eurojust. |
| --- | --- |

45.

V strogem pomenu besede je ta določba nepotrebna v vsakem primeru, kolikor se nanaša na Europol in Eurojust. Okvirni sklep na podlagi člena 34(b) PEU se lahko sprejme le za namen približevanja zakonov in drugih predpisov držav članic in se ne more nasloviti na Europol in Eurojust.

| 46. | Kar zadeva vsebino, vodi besedilo člena 3(2) do naslednjih ugotovitev:






  — | zadevni predlog določna splošni okvir, ki bi se moral načeloma uporabljati v vseh primerih, ki sodijo v tretji steber. Usklajenost pravnega okvira varstva podatkov je sama po sebi dejavnik, ki poveča učinkovitost varstva podatkov; |
| --- | --- | --- |

46.

Kar zadeva vsebino, vodi besedilo člena 3(2) do naslednjih ugotovitev:

—

zadevni predlog določna splošni okvir, ki bi se moral načeloma uporabljati v vseh primerih, ki sodijo v tretji steber. Usklajenost pravnega okvira varstva podatkov je sama po sebi dejavnik, ki poveča učinkovitost varstva podatkov;

| — | Europol in Eurojust trenutno razpolagata z zelo dobro opredeljenimi sistemi varstva podatkov, vključno z nadzornim sistemom. Zato v tem trenutku ni nujno, da se predpisi, ki se uporabljajo, prilagodijo besedilu tega predloga; |
| --- | --- |

—

Europol in Eurojust trenutno razpolagata z zelo dobro opredeljenimi sistemi varstva podatkov, vključno z nadzornim sistemom. Zato v tem trenutku ni nujno, da se predpisi, ki se uporabljajo, prilagodijo besedilu tega predloga;

| — | dolgoročno gledano pa je treba predpise, ki jih Europol in Eurojust uporabljata na področju varstva podatkov, v celoti uskladiti s tem okvirnim sklepom; |
| --- | --- |

—

dolgoročno gledano pa je treba predpise, ki jih Europol in Eurojust uporabljata na področju varstva podatkov, v celoti uskladiti s tem okvirnim sklepom;

| — | to je zlasti pomembno, ker se sedanji predlog okvirnega sklepa – razen poglavja III – uporablja za zbiranje in obdelavo osebnih podatkov, ki jih države članice posredujejo Europolu in Eurojustu. |
| --- | --- |

—

to je zlasti pomembno, ker se sedanji predlog okvirnega sklepa – razen poglavja III – uporablja za zbiranje in obdelavo osebnih podatkov, ki jih države članice posredujejo Europolu in Eurojustu.

III.4   Struktura predloga

| 47. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je preučil predlog ter zaključil, da predlog na splošno predvideva strukturo varstva v ravneh. Skupni standardi, kakor so določeni v poglavju II predloga (in o določenih zadevah v poglavjih IV–VII), vsebujejo dve ravni varstva:






  — | prenos splošnih načel varstva podatkov iz Direktive 95/46/ES in drugih pravnih instrumentov Evropskih skupnosti ter Konvencije Sveta Evrope 108 v okvir tretjega stebra; |
| --- | --- | --- |

47.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je preučil predlog ter zaključil, da predlog na splošno predvideva strukturo varstva v ravneh. Skupni standardi, kakor so določeni v poglavju II predloga (in o določenih zadevah v poglavjih IV–VII), vsebujejo dve ravni varstva:

—

prenos splošnih načel varstva podatkov iz Direktive 95/46/ES in drugih pravnih instrumentov Evropskih skupnosti ter Konvencije Sveta Evrope 108 v okvir tretjega stebra;

| — | dodatna pravila glede varstva podatkov, ki se uporabljajo za vso obdelavo osebnih podatkov znotraj okvira tretjega stebra. Primeri teh dodatnih pravil so v členu 4(3) in (4) predloga. |
| --- | --- |

—

dodatna pravila glede varstva podatkov, ki se uporabljajo za vso obdelavo osebnih podatkov znotraj okvira tretjega stebra. Primeri teh dodatnih pravil so v členu 4(3) in (4) predloga.

| 48. | Poglavju III je dodana tretja raven varstva za posebne oblike obdelave. Zdi se, da naslova dveh oddelkov poglavja III in ubeseditev številnih določb predloga kažejo na to, da se to poglavje uporablja zgolj za podatke, posredovane ali dane na voljo s strani pristojnih organov v drugih državah članicah. Zaradi tega se nekatere pomembne določbe za varstvo osebnih podatkov ne bi uporabljale za osebne podatke, če si jih ne bi izmenjale države članice. Besedilo je torej dvoumno, ker se zdi, da same določbe presegajo dejavnosti, ki so neposredno povezane z izmenjanimi podatki. V vsakem primeru omejitev področja uporabe ni izrecno razložena niti utemeljena v obrazložitvenem memorandumu, prav tako ni razložena ali utemeljena presoja vpliva. |
| --- | --- |

48.

Poglavju III je dodana tretja raven varstva za posebne oblike obdelave. Zdi se, da naslova dveh oddelkov poglavja III in ubeseditev številnih določb predloga kažejo na to, da se to poglavje uporablja zgolj za podatke, posredovane ali dane na voljo s strani pristojnih organov v drugih državah članicah. Zaradi tega se nekatere pomembne določbe za varstvo osebnih podatkov ne bi uporabljale za osebne podatke, če si jih ne bi izmenjale države članice. Besedilo je torej dvoumno, ker se zdi, da same določbe presegajo dejavnosti, ki so neposredno povezane z izmenjanimi podatki. V vsakem primeru omejitev področja uporabe ni izrecno razložena niti utemeljena v obrazložitvenem memorandumu, prav tako ni razložena ali utemeljena presoja vpliva.

| 49. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja dodano vrednost takšne strukture v ravneh, ki lahko zagotovi optimalno varstvo posameznika, na katerega se podatki nanašajo, ob upoštevanju posebnih potreb organov kazenskega pregona. Odraža potrebo po ustreznem varstvu podatkov, kakor je bilo izraženo na spomladanski konferenci aprila 2005 v Krakovu, ter načeloma ustreza členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah in Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (ECHR), zlasti njenemu členu 8. |
| --- | --- |

49.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja dodano vrednost takšne strukture v ravneh, ki lahko zagotovi optimalno varstvo posameznika, na katerega se podatki nanašajo, ob upoštevanju posebnih potreb organov kazenskega pregona. Odraža potrebo po ustreznem varstvu podatkov, kakor je bilo izraženo na spomladanski konferenci aprila 2005 v Krakovu, ter načeloma ustreza členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah in Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (ECHR), zlasti njenemu členu 8.

| 50. | Vendar pa analiza besedila predloga vodi do naslednjih ugotovitev. |
| --- | --- |

50.

Vendar pa analiza besedila predloga vodi do naslednjih ugotovitev.

| 51. | Na prvem mestu: treba je zagotoviti, da dodatna pravila za varstvo podatkov v poglavju II (druga raven, omenjena v točki 47) ne odstopajo od splošnih načel varstva podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi dodatna pravila v poglavju II morala nuditi dodatno varstvo posameznikov, na katere se podatki nanašajo, in se navezovati na specifično področje tretjega stebra (policijske in pravne informacije). Drugače povedano: nova pravila ne smejo privesti do nižje stopnje varstva. |
| --- | --- |

51.

Na prvem mestu: treba je zagotoviti, da dodatna pravila za varstvo podatkov v poglavju II (druga raven, omenjena v točki 47) ne odstopajo od splošnih načel varstva podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi dodatna pravila v poglavju II morala nuditi dodatno varstvo posameznikov, na katere se podatki nanašajo, in se navezovati na specifično področje tretjega stebra (policijske in pravne informacije). Drugače povedano: nova pravila ne smejo privesti do nižje stopnje varstva.

| 52. | Poleg tega ne sme poglavje III o posebnih oblikah obdelave (kamor je vključena tretja raven varstva) odstopati od poglavja II. Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi morale določbe poglavja III nuditi dodatno varstvo posameznikov, na katere se podatki nanašajo, kadar so vpleteni pristojni organi več držav članic, vendar te določbe ne smejo privesti do nižje stopnje varstva. |
| --- | --- |

52.

Poleg tega ne sme poglavje III o posebnih oblikah obdelave (kamor je vključena tretja raven varstva) odstopati od poglavja II. Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi morale določbe poglavja III nuditi dodatno varstvo posameznikov, na katere se podatki nanašajo, kadar so vpleteni pristojni organi več držav članic, vendar te določbe ne smejo privesti do nižje stopnje varstva.

| 53. | Na drugem mestu: pravil, ki so splošne narave, se ne vključuje v poglavje III. Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se te določbe prenesejo v poglavje II. V poglavje III se morajo vključiti le določbe, ki se strogo navezujejo na varstvo osebnih podatkov v primeru izmenjave podatkov med državami članicami. To je toliko pomembnejše, ker poglavje III vsebuje pomembne določbe glede visoke stopnje varstva posameznika, na katerega se podatki nanašajo, v okviru kazenskega pregona (glej IV.1 tega mnenja). |
| --- | --- |

53.

Na drugem mestu: pravil, ki so splošne narave, se ne vključuje v poglavje III. Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se te določbe prenesejo v poglavje II. V poglavje III se morajo vključiti le določbe, ki se strogo navezujejo na varstvo osebnih podatkov v primeru izmenjave podatkov med državami članicami. To je toliko pomembnejše, ker poglavje III vsebuje pomembne določbe glede visoke stopnje varstva posameznika, na katerega se podatki nanašajo, v okviru kazenskega pregona (glej IV.1 tega mnenja).

IV.   ANALIZA ELEMENTOV PREDLOGA

IV.1   Izhodišča analize

| 54. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov bo pri analizi različnih vsebinskih elementov predloga upošteval njegovo posebno strukturo in vsebino. Evropski nadzornik za varstvo podatkov ne bo komentiral posameznih členov predloga. |
| --- | --- |

54.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov bo pri analizi različnih vsebinskih elementov predloga upošteval njegovo posebno strukturo in vsebino. Evropski nadzornik za varstvo podatkov ne bo komentiral posameznih členov predloga.

| 55. | Kot prvič odraža večina določb predloga druge pravne instrumente EU o varstvu osebnih podatkov. Te določbe so skladne s pravnim okvirom EU o varstvu podatkov in zadostne, da zagotovijo ustrezna varovala za varstvo podatkov v tretjem stebru. |
| --- | --- |

55.

Kot prvič odraža večina določb predloga druge pravne instrumente EU o varstvu osebnih podatkov. Te določbe so skladne s pravnim okvirom EU o varstvu podatkov in zadostne, da zagotovijo ustrezna varovala za varstvo podatkov v tretjem stebru.

| 56. | Vendar pa Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, da vsebujejo nekatere določbe, ki so trenutno vključene v poglavje III predloga – o določenih točkah obdelave in ki se na splošno (glej točko 48 tega mnenja) uporabljajo le za podatke, izmenjane z drugimi državami članicami –, splošna in ključna načela zakonodaje EU o varstvu podatkov. Zato bi se morale določbe iz poglavja III prestaviti v poglavje II in se uporabljati za vso obdelavo podatkov s strani organov kazenskega pregona. Sem sodijo določbe, ki se nanašajo na preverjanje kakovosti podatkov (člen 9(1) in (6)) in ki urejajo nadaljnjo obdelavo osebnih podatkov (člen 11(1)). |
| --- | --- |

56.

Vendar pa Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, da vsebujejo nekatere določbe, ki so trenutno vključene v poglavje III predloga – o določenih točkah obdelave in ki se na splošno (glej točko 48 tega mnenja) uporabljajo le za podatke, izmenjane z drugimi državami članicami –, splošna in ključna načela zakonodaje EU o varstvu podatkov. Zato bi se morale določbe iz poglavja III prestaviti v poglavje II in se uporabljati za vso obdelavo podatkov s strani organov kazenskega pregona. Sem sodijo določbe, ki se nanašajo na preverjanje kakovosti podatkov (člen 9(1) in (6)) in ki urejajo nadaljnjo obdelavo osebnih podatkov (člen 11(1)).

| 57. | V nekaterih drugih členih poglavja III predloga se ne razlikuje med dodatnimi pogoji, ki se nanašajo posebej na izmenjave podatkov z drugimi državami članicami – kamor sodi soglasje pristojnega organa države članice, ki je poslala podatke –, in varovali, ki pa so pomembna in potrebna tudi glede podatkov, obdelanih v državi članici. V teh primerih Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se na splošno uporabljajo slednja varovala, tudi za tiste osebne podatke, ki niso bili posredovani ali dani na voljo s strani druge države članice. To priporočilo zadeva:






  — | prenos podatkov zasebnim strankam in organom, ki niso organi kazenskega pregona (člena 13(a)(b) in 14(a)(b)), in |
| --- | --- | --- |

57.

V nekaterih drugih členih poglavja III predloga se ne razlikuje med dodatnimi pogoji, ki se nanašajo posebej na izmenjave podatkov z drugimi državami članicami – kamor sodi soglasje pristojnega organa države članice, ki je poslala podatke –, in varovali, ki pa so pomembna in potrebna tudi glede podatkov, obdelanih v državi članici. V teh primerih Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se na splošno uporabljajo slednja varovala, tudi za tiste osebne podatke, ki niso bili posredovani ali dani na voljo s strani druge države članice. To priporočilo zadeva:

—

prenos podatkov zasebnim strankam in organom, ki niso organi kazenskega pregona (člena 13(a)(b) in 14(a)(b)), in

| — | prenose tretjim državam ali mednarodnim organom (člen 15 razen točke (c)). |
| --- | --- |

—

prenose tretjim državam ali mednarodnim organom (člen 15 razen točke (c)).

| 58. | Ta del mnenja bo pritegnil tudi pozornost zakonodajalca na nekatera dodatna varovala, ki jih zadevni predlog ne določa. Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi morala biti ta dodatna varovala določena glede na samodejne posamezne odločitve, osebne podatke, prejete s strani tretjih držav, glede na dostop do podatkovnih baz zasebnih strank, obdelavo biometričnih podatkov ter profile DNK. |
| --- | --- |

58.

Ta del mnenja bo pritegnil tudi pozornost zakonodajalca na nekatera dodatna varovala, ki jih zadevni predlog ne določa. Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi morala biti ta dodatna varovala določena glede na samodejne posamezne odločitve, osebne podatke, prejete s strani tretjih držav, glede na dostop do podatkovnih baz zasebnih strank, obdelavo biometričnih podatkov ter profile DNK.

| 59. | Poleg tega bodo z naslednjo analizo zagotovljena priporočila za izboljšanje sedanjega besedila s ciljem zagotovitve učinkovitosti določb, koherentnosti besedila ter skladnosti z obstoječim pravnim okvirom varstva podatkov. |
| --- | --- |

59.

Poleg tega bodo z naslednjo analizo zagotovljena priporočila za izboljšanje sedanjega besedila s ciljem zagotovitve učinkovitosti določb, koherentnosti besedila ter skladnosti z obstoječim pravnim okvirom varstva podatkov.

IV.2   Omejitev namena in nadaljnja obdelava

| 60. | V skladu s členom 4(1)(b) morajo biti osebni podatki zbrani za določene, izrecne ter zakonite namene in se ne smejo naprej obdelovati na način, ki je nezdružljiv s temi nameni. Običajno se bodo podatki zbrali glede na določeno kaznivo dejanje (ali v določenih okoliščinah za preiskavo kriminalne združbe ali mreže, itd.). Lahko se uporabijo za prvotni namen ter se nato obdelajo za drug namen, če je ta v skladu s prvotnim namenom (podatki, zbrani o posamezniku, ki je obsojen prometa s prepovedanimi drogami, bi se lahko uporabili na primer v okviru preiskave mreže preprodajalcev drog). Ta pristop dobro odraža načelo omejitve namena, ker se nahaja tudi v členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah in se tako sklada z obstoječo zakonodajo na področju varstva podatkov. |
| --- | --- |

60.

V skladu s členom 4(1)(b) morajo biti osebni podatki zbrani za določene, izrecne ter zakonite namene in se ne smejo naprej obdelovati na način, ki je nezdružljiv s temi nameni. Običajno se bodo podatki zbrali glede na določeno kaznivo dejanje (ali v določenih okoliščinah za preiskavo kriminalne združbe ali mreže, itd.). Lahko se uporabijo za prvotni namen ter se nato obdelajo za drug namen, če je ta v skladu s prvotnim namenom (podatki, zbrani o posamezniku, ki je obsojen prometa s prepovedanimi drogami, bi se lahko uporabili na primer v okviru preiskave mreže preprodajalcev drog). Ta pristop dobro odraža načelo omejitve namena, ker se nahaja tudi v členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah in se tako sklada z obstoječo zakonodajo na področju varstva podatkov.

Nadaljnja obdelava v namene v okviru področja delovanja okvirnega sklepa

| 61. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov ugotavlja, da predlog ne obravnava v zadostni meri ene situacije, ki lahko nastane pri policijskem delu: potrebo po nadaljnji uporabi podatkov v namen, ki se šteje kot nezdružljiv z namenom, v katerega so se podatki dejansko zbrali. Podatki, ki jih je zbrala policija, so lahko potrebni za rešitev povsem drugega kaznivega dejanja. Za ponazoritev se lahko navede zbiranje podatkov za preiskavo prometnih prekrškov, ki se nato uporabijo za izsleditev in preganjanje tatu avtomobila. Drugi namen, pa čeprav je zakonit, ne more šteti za povsem skladnega z namenom zbiranja podatkov. Če organom kazenskega pregona ne bi bila dovoljena uporaba podatkov za ta drugi namen, bi se lahko nagibali k zbiranju podatkov za široke ali slabo opredeljene namene, pri čemer bi načelo omejitve namena pri zbiranju izgubilo svojo korist. Poleg tega bi bila ovirana uporaba drugih načel, kakršna so sorazmernost, natančnost in zanesljivost (glej člen 4(1)(c) in (d)). |
| --- | --- |

61.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov ugotavlja, da predlog ne obravnava v zadostni meri ene situacije, ki lahko nastane pri policijskem delu: potrebo po nadaljnji uporabi podatkov v namen, ki se šteje kot nezdružljiv z namenom, v katerega so se podatki dejansko zbrali. Podatki, ki jih je zbrala policija, so lahko potrebni za rešitev povsem drugega kaznivega dejanja. Za ponazoritev se lahko navede zbiranje podatkov za preiskavo prometnih prekrškov, ki se nato uporabijo za izsleditev in preganjanje tatu avtomobila. Drugi namen, pa čeprav je zakonit, ne more šteti za povsem skladnega z namenom zbiranja podatkov. Če organom kazenskega pregona ne bi bila dovoljena uporaba podatkov za ta drugi namen, bi se lahko nagibali k zbiranju podatkov za široke ali slabo opredeljene namene, pri čemer bi načelo omejitve namena pri zbiranju izgubilo svojo korist. Poleg tega bi bila ovirana uporaba drugih načel, kakršna so sorazmernost, natančnost in zanesljivost (glej člen 4(1)(c) in (d)).

| 62. | V skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov se morajo osebni podatki zbirati v posebne in izrecne namene, ne pa nadalje obdelovati na način, ki je nezdružljiv s temi nameni. Vendar pa Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da je glede nadaljnje uporabe potrebna določena mera prožnosti. Omejitev zbiranja se bo verjetno bolj spoštovala, če organi, odgovorni za notranjo varnost, vedo, da se lahko z ustreznimi varovali zanesejo na odstopanje od omejitve nadaljnje uporabe. |
| --- | --- |

62.

V skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov se morajo osebni podatki zbirati v posebne in izrecne namene, ne pa nadalje obdelovati na način, ki je nezdružljiv s temi nameni. Vendar pa Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da je glede nadaljnje uporabe potrebna določena mera prožnosti. Omejitev zbiranja se bo verjetno bolj spoštovala, če organi, odgovorni za notranjo varnost, vedo, da se lahko z ustreznimi varovali zanesejo na odstopanje od omejitve nadaljnje uporabe.

| 63. | Treba je razjasniti, da se potreba po nadaljnji obdelavi priznava v členu 11 predloga, vendar v nezadostni meri. Člen 11 se uporablja zgolj za podatke, prejete ali dane na voljo s strani pristojnega organa druge države članice, ter ne zagotavlja zadostnih varoval. |
| --- | --- |

63.

Treba je razjasniti, da se potreba po nadaljnji obdelavi priznava v členu 11 predloga, vendar v nezadostni meri. Člen 11 se uporablja zgolj za podatke, prejete ali dane na voljo s strani pristojnega organa druge države članice, ter ne zagotavlja zadostnih varoval.

| 64. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča uporabo člena 11(1) za vse podatke, ne glede na to, ali so bili prejeti od druge države članice ali ne. Poleg tega je treba določbam člena 11(1)(b) dodati strožja varovala: nadaljnja uporaba podatkov za namen, ki se šteje kot nezdružljiv s prvotnim namenom, naj bi se dovolila le, ko je to nujno potrebno, v posebnem primeru za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali za zaščito interesov ali temeljnih pravic posameznika. Evropski nadzornik za varstvo podatkov dejansko predlaga, da se ta določba določi v novem členu 4a (v vsakem primeru v poglavju II predloga). |
| --- | --- |

64.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča uporabo člena 11(1) za vse podatke, ne glede na to, ali so bili prejeti od druge države članice ali ne. Poleg tega je treba določbam člena 11(1)(b) dodati strožja varovala: nadaljnja uporaba podatkov za namen, ki se šteje kot nezdružljiv s prvotnim namenom, naj bi se dovolila le, ko je to nujno potrebno, v posebnem primeru za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali za zaščito interesov ali temeljnih pravic posameznika. Evropski nadzornik za varstvo podatkov dejansko predlaga, da se ta določba določi v novem členu 4a (v vsakem primeru v poglavju II predloga).

| 65. | Člen 11(2)(3) se uporablja v nespremenjeni obliki; zagotavlja dodatna varovala za podatke, prejete od drugih držav članic. Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, da se bo člen 11(3) uporabljal za izmenjavo podatkov preko sistema SIS II: Evropski nadzornik za varstvo podatkov je že v svojem mnenju o SIS II omenil, da je treba zagotoviti, da se prav podatki iz sistema SIS ne morejo uporabljati v druge namene kot za namene samega sistema. |
| --- | --- |

65.

Člen 11(2)(3) se uporablja v nespremenjeni obliki; zagotavlja dodatna varovala za podatke, prejete od drugih držav članic. Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, da se bo člen 11(3) uporabljal za izmenjavo podatkov preko sistema SIS II: Evropski nadzornik za varstvo podatkov je že v svojem mnenju o SIS II omenil, da je treba zagotoviti, da se prav podatki iz sistema SIS ne morejo uporabljati v druge namene kot za namene samega sistema.

Nadaljnja obdelava za namene izven področja policijskega in pravosodnega sodelovanja

| 66. | V nekaterih primerih je podatke potrebno obdelati zaradi zaščite drugih pomembnih interesov. V teh primerih lahko podatke obdelajo drugi organi, ki na podlagi tega okvirnega sklepa niso za to pristojni. Te pristojnosti držav članic lahko zajemajo obdelavo, ki posega v zasebnost (na primer preverjanje osebe, ki ni osumljena), in morajo zato biti podvržene zelo strogim pogojem, kot je obveznost držav članic, da sprejmejo posebno zakonodajo, če želijo uporabljati to odstopanje. V okviru prvega stebra to vprašanje obravnava člen 13 Direktive 95/46/ES, ki določa, da so omejitve nekaterih določb te direktive v posebnih primerih dovoljene. Države članice, ki te omejitve uporabljajo, jih morajo uporabljati v skladu s členom 8 ECHR. |
| --- | --- |

66.

V nekaterih primerih je podatke potrebno obdelati zaradi zaščite drugih pomembnih interesov. V teh primerih lahko podatke obdelajo drugi organi, ki na podlagi tega okvirnega sklepa niso za to pristojni. Te pristojnosti držav članic lahko zajemajo obdelavo, ki posega v zasebnost (na primer preverjanje osebe, ki ni osumljena), in morajo zato biti podvržene zelo strogim pogojem, kot je obveznost držav članic, da sprejmejo posebno zakonodajo, če želijo uporabljati to odstopanje. V okviru prvega stebra to vprašanje obravnava člen 13 Direktive 95/46/ES, ki določa, da so omejitve nekaterih določb te direktive v posebnih primerih dovoljene. Države članice, ki te omejitve uporabljajo, jih morajo uporabljati v skladu s členom 8 ECHR.

| 67. | V skladu z navedenim naj bi ta okvirni sklep v poglavju II določal, da je treba državam članicam dovoliti sprejetje zakonodajnih ukrepov, s katerimi se omogoča nadaljnja obdelava, ko je takšen ukrep potreben za:







  — | preprečevanje nevarnosti za javno varnost, obrambo ali nacionalno varnost; |
| --- | --- | --- |

67.

V skladu z navedenim naj bi ta okvirni sklep v poglavju II določal, da je treba državam članicam dovoliti sprejetje zakonodajnih ukrepov, s katerimi se omogoča nadaljnja obdelava, ko je takšen ukrep potreben za:

—

preprečevanje nevarnosti za javno varnost, obrambo ali nacionalno varnost;

| — | zaščito pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa države članice ali Evropske unije; |
| --- | --- |

—

zaščito pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa države članice ali Evropske unije;

| — | varstvo posameznika, na katerega se podatki nanašajo. |
| --- | --- |

—

varstvo posameznika, na katerega se podatki nanašajo.

IV.3   Merila za zakonitost obdelave podatkov

| 68. | Člen 5 predloga določa, da pristojni organi lahko obdelujejo podatke le, ko zakon navaja, da je obdelava nujna za izpolnitev zakonite naloge zadevnega organa in za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj. Evropski nadzornik za varstvo podatkov podpira stroge zahteve iz člena 5. |
| --- | --- |

68.

Člen 5 predloga določa, da pristojni organi lahko obdelujejo podatke le, ko zakon navaja, da je obdelava nujna za izpolnitev zakonite naloge zadevnega organa in za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj. Evropski nadzornik za varstvo podatkov podpira stroge zahteve iz člena 5.

| 69. | Vendar besedilo člena 5 podcenjuje potrebo po zakonitosti obdelave podatkov zaradi drugih pravnih razlogov v posebnih okoliščinah. To je pomembna določba, ki ne bi smela onemogočati policije pri izpolnjevanju nacionalnih zakonskih obveznosti glede razkritja informacij uradom za priseljevanje ali davčnim organom. Zato Evropski nadzornik za varstvo podatkov predlaga, da se v členu 5 pri obdelavi osebnih podatkov upoštevajo drugi utemeljeni pravni razlogi, kot je potreba po upoštevanju zakonske obveznosti, ki ji je podvržen upravljavec, nedvoumna privolitev posameznika, na katerega se podatki nanašajo, pod pogojem, da je obdelava izvršena v interesu posameznika, na katerega se podatki nanašajo, ter potrebi po zaščiti pomembnih interesov posameznika, na katerega se podatki nanašajo. |
| --- | --- |

69.

Vendar besedilo člena 5 podcenjuje potrebo po zakonitosti obdelave podatkov zaradi drugih pravnih razlogov v posebnih okoliščinah. To je pomembna določba, ki ne bi smela onemogočati policije pri izpolnjevanju nacionalnih zakonskih obveznosti glede razkritja informacij uradom za priseljevanje ali davčnim organom. Zato Evropski nadzornik za varstvo podatkov predlaga, da se v členu 5 pri obdelavi osebnih podatkov upoštevajo drugi utemeljeni pravni razlogi, kot je potreba po upoštevanju zakonske obveznosti, ki ji je podvržen upravljavec, nedvoumna privolitev posameznika, na katerega se podatki nanašajo, pod pogojem, da je obdelava izvršena v interesu posameznika, na katerega se podatki nanašajo, ter potrebi po zaščiti pomembnih interesov posameznika, na katerega se podatki nanašajo.

| 70. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, da ima spoštovanje meril za zakonitost obdelave podatkov poseben pomen v zvezi s policijskim in pravosodnim sodelovanjem, če upoštevamo, da lahko nezakonito zbiranje osebnih podatkov s strani policijskih organov onemogoča uporabo osebnih podatkov kot dokaznega materiala v sodnih postopkih. |
| --- | --- |

70.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, da ima spoštovanje meril za zakonitost obdelave podatkov poseben pomen v zvezi s policijskim in pravosodnim sodelovanjem, če upoštevamo, da lahko nezakonito zbiranje osebnih podatkov s strani policijskih organov onemogoča uporabo osebnih podatkov kot dokaznega materiala v sodnih postopkih.

IV.4   Nujnost in sorazmernost

| 71. | Namen členov 4 in 5 predloga je zagotoviti, – na splošno zadovoljiv način – da so omejitve varstva osebnih podatkov nujne in sorazmerne, kot zahteva zakonodaja Evropske unije in sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice v členu 8 ECHR:






  — | člen 4(1)(c) določa splošno pravilo, po katerem morajo biti osebni podatki primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namene, za katere se zbirajo in/ali naprej obdelujejo; |
| --- | --- | --- |

71.

Namen členov 4 in 5 predloga je zagotoviti, – na splošno zadovoljiv način – da so omejitve varstva osebnih podatkov nujne in sorazmerne, kot zahteva zakonodaja Evropske unije in sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice v členu 8 ECHR:

—

člen 4(1)(c) določa splošno pravilo, po katerem morajo biti osebni podatki primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namene, za katere se zbirajo in/ali naprej obdelujejo;

| — | člen 5 določa, da mora biti obdelava nujna za izpolnitev zakonite naloge zadevnega organa in za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

—

člen 5 določa, da mora biti obdelava nujna za izpolnitev zakonite naloge zadevnega organa in za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj;

| — | člen 4(4) določa, da je obdelava osebnih podatkov nujna le, če so izpolnjeni nekateri posebni pogoji. |
| --- | --- |

—

člen 4(4) določa, da je obdelava osebnih podatkov nujna le, če so izpolnjeni nekateri posebni pogoji.

| 72. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, da predlagano besedilo člena 4(4) ne izpolnjuje meril, ki jih določa sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice glede člena 8 ECHR, ki navaja, da je omejitev zasebnega življenja možna le, ko je v demokratični družbi nujna. V skladu s predlogom se obdelava podatkov šteje za nujno ne le, ko bo organom kazenskega pregona in pravosodnim organom omogočala izvajanje njihovih nalog, temveč tudi, ko na podlagi dejstev obstajajo razlogi za utemeljen sum, da bi zadevni osebni podatki le zagotovili ali olajšali preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivega dejanja. |
| --- | --- |

72.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, da predlagano besedilo člena 4(4) ne izpolnjuje meril, ki jih določa sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice glede člena 8 ECHR, ki navaja, da je omejitev zasebnega življenja možna le, ko je v demokratični družbi nujna. V skladu s predlogom se obdelava podatkov šteje za nujno ne le, ko bo organom kazenskega pregona in pravosodnim organom omogočala izvajanje njihovih nalog, temveč tudi, ko na podlagi dejstev obstajajo razlogi za utemeljen sum, da bi zadevni osebni podatki le zagotovili ali olajšali preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivega dejanja.

| 73. | Ta merila niso v skladu z zahtevami člena 8 ECHR, ker lahko skoraj vsaka obdelava osebnih podatkov pomeni pospeševanje dejavnosti policijskih ali pravosodnih organov, četudi za izvajanje teh dejavnosti zadevni podatki dejansko niso potrebni. |
| --- | --- |

73.

Ta merila niso v skladu z zahtevami člena 8 ECHR, ker lahko skoraj vsaka obdelava osebnih podatkov pomeni pospeševanje dejavnosti policijskih ali pravosodnih organov, četudi za izvajanje teh dejavnosti zadevni podatki dejansko niso potrebni.

| 74. | Zdajšnje besedilo člena 4(4) bi ustvarilo razmere za nesprejemljivo veliko zbirko osebnih podatkov, ki temelji le na prepričanju, da lahko osebni podatki olajšajo preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj. Nasprotno je obdelava osebnih podatkov nujna le, ko lahko pristojni organi jasno dokažejo, da je potrebna in da ukrepi, ki bi manj posegali v zasebnost, niso na voljo. |
| --- | --- |

74.

Zdajšnje besedilo člena 4(4) bi ustvarilo razmere za nesprejemljivo veliko zbirko osebnih podatkov, ki temelji le na prepričanju, da lahko osebni podatki olajšajo preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj. Nasprotno je obdelava osebnih podatkov nujna le, ko lahko pristojni organi jasno dokažejo, da je potrebna in da ukrepi, ki bi manj posegali v zasebnost, niso na voljo.

| 75. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča preoblikovanje prve alinee člena 4(4), da se zagotovi spoštovanje sodne prakse glede člena 8 ECHR. Poleg tega Evropski nadzornik za varstvo podatkov iz sistematičnih razlogov predlaga, da se člen 4(4) premakne na konec člena 5. |
| --- | --- |

75.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča preoblikovanje prve alinee člena 4(4), da se zagotovi spoštovanje sodne prakse glede člena 8 ECHR. Poleg tega Evropski nadzornik za varstvo podatkov iz sistematičnih razlogov predlaga, da se člen 4(4) premakne na konec člena 5.

IV.5   Obdelava posebnih kategorij podatkov

| 76. | Člen 6 določa načelno prepoved obdelave občutljivih podatkov, t.j. osebnih podatkov, ki kažejo na rasni ali etnični izvor, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, oziroma podatkov v zvezi z zdravjem ali spolnim življenjem. Ta prepoved ne bo veljala, ko obdelavo predvideva zakon in je nujno potrebna za izpolnitev zakonite naloge zadevnega organa za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj. Občutljivi podatki se lahko obdelujejo tudi ko posameznik, na katerega se podatki nanašajo, da izrecno soglasje. V obeh primerih se uvedejo ustrezna posebna varovala. |
| --- | --- |

76.

Člen 6 določa načelno prepoved obdelave občutljivih podatkov, t.j. osebnih podatkov, ki kažejo na rasni ali etnični izvor, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, oziroma podatkov v zvezi z zdravjem ali spolnim življenjem. Ta prepoved ne bo veljala, ko obdelavo predvideva zakon in je nujno potrebna za izpolnitev zakonite naloge zadevnega organa za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj. Občutljivi podatki se lahko obdelujejo tudi ko posameznik, na katerega se podatki nanašajo, da izrecno soglasje. V obeh primerih se uvedejo ustrezna posebna varovala.

| 77. | Besedilo člena 6 povzroča dve pripombi. V prvi vrsti se člen 6 preveč zanaša na soglasje posameznika, na katerega se podatki nanašajo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja, da je treba obdelavo občutljivih podatkov na podlagi izrecnega soglasja posameznika, na katerega se podatki nanašajo, dovoliti le, če se ta izvaja v njegovem interesu, zavrnitev soglasja pa zanj ne bi imela negativnih posledic. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča spremembo člena 6, tudi zaradi njegove uskladitve z veljavno zakonodajo EU o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

77.

Besedilo člena 6 povzroča dve pripombi. V prvi vrsti se člen 6 preveč zanaša na soglasje posameznika, na katerega se podatki nanašajo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja, da je treba obdelavo občutljivih podatkov na podlagi izrecnega soglasja posameznika, na katerega se podatki nanašajo, dovoliti le, če se ta izvaja v njegovem interesu, zavrnitev soglasja pa zanj ne bi imela negativnih posledic. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča spremembo člena 6, tudi zaradi njegove uskladitve z veljavno zakonodajo EU o varstvu podatkov.

| 78. | V drugi vrsti Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da se lahko upoštevajo tudi druge pravne podlage za obdelavo, kot so potreba po varstvu življenjskih interesov posameznika, na katerega se podatki nanašajo, ali druge osebe (kadar posameznik, na katerega se podatki nanašajo, fizično ali pravno ni sposoben dati svoje privolitve). |
| --- | --- |

78.

V drugi vrsti Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da se lahko upoštevajo tudi druge pravne podlage za obdelavo, kot so potreba po varstvu življenjskih interesov posameznika, na katerega se podatki nanašajo, ali druge osebe (kadar posameznik, na katerega se podatki nanašajo, fizično ali pravno ni sposoben dati svoje privolitve).

| 79. | Na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja ima obdelava drugih kategorij morebiti občutljivih osebnih podatkov, kot so biometrični podatki in profili DNK, vse večji pomen. Člen 6 predloga teh podatkov izrecno ne zajema. Evropski nadzornik za varstvo podatkov poziva zakonodajalca EU, da nameni posebno pozornost vključitvi splošnih načel o varstvu podatkov, ki jih ta predlog določa, v prihodnjo zakonodajo glede obdelave teh posebnih kategorij podatkov. Primer je zdajšnji predlog okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti (glej točke 12 do 15), ki izrecno dovoljuje obdelavo in izmenjavo biometričnih podatkov in profilov DNK (glej prilogo II predloga), toda z varnostnega stališča občutljivosti in posebnosti teh podatkov ne obravnava. |
| --- | --- |

79.

Na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja ima obdelava drugih kategorij morebiti občutljivih osebnih podatkov, kot so biometrični podatki in profili DNK, vse večji pomen. Člen 6 predloga teh podatkov izrecno ne zajema. Evropski nadzornik za varstvo podatkov poziva zakonodajalca EU, da nameni posebno pozornost vključitvi splošnih načel o varstvu podatkov, ki jih ta predlog določa, v prihodnjo zakonodajo glede obdelave teh posebnih kategorij podatkov. Primer je zdajšnji predlog okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti (glej točke 12 do 15), ki izrecno dovoljuje obdelavo in izmenjavo biometričnih podatkov in profilov DNK (glej prilogo II predloga), toda z varnostnega stališča občutljivosti in posebnosti teh podatkov ne obravnava.

| 80. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se določijo posebna varovala, predvsem zaradi zagotovitve, da se:







  — | biometrični podatki in profili DNK uporabljajo le na podlagi dobro vzpostavljenih in interoperabilnih tehničnih standardov; |
| --- | --- | --- |

80.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se določijo posebna varovala, predvsem zaradi zagotovitve, da se:

—

biometrični podatki in profili DNK uporabljajo le na podlagi dobro vzpostavljenih in interoperabilnih tehničnih standardov;

| — | skrbno upošteva stopnja točnosti podatkov in da jo lahko posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, spodbija s pomočjo zlahka dostopnih sredstev; in |
| --- | --- |

—

skrbno upošteva stopnja točnosti podatkov in da jo lahko posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, spodbija s pomočjo zlahka dostopnih sredstev; in

| — | v celoti zagotovi spoštovanje dostojanstva ljudi. |
| --- | --- |

—

v celoti zagotovi spoštovanje dostojanstva ljudi.

Zakonodajalec naj odloči, ali naj dodatna varovala zagotovi v tem okvirnem sklepu ali v posebnih pravnih instrumentih, ki urejajo zbiranje in izmenjavo teh posebnih kategorij podatkov.

IV.6   Točnost in zanesljivost

| 81. | Člen 4(1)(d) določa splošna pravila v zvezi s kakovostjo podatkov. V skladu s tem členom mora upravljavec zagotoviti, da so podatki točni in po potrebi posodobljeni. Sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se netočni ali nepopolni podatki zbrišejo ali popravijo ob upoštevanju namenov, za katere so bili zbrani ali za katere se nadalje obdelujejo. To je v skladu s splošnimi načeli zakonodaje EU o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

81.

Člen 4(1)(d) določa splošna pravila v zvezi s kakovostjo podatkov. V skladu s tem členom mora upravljavec zagotoviti, da so podatki točni in po potrebi posodobljeni. Sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se netočni ali nepopolni podatki zbrišejo ali popravijo ob upoštevanju namenov, za katere so bili zbrani ali za katere se nadalje obdelujejo. To je v skladu s splošnimi načeli zakonodaje EU o varstvu podatkov.

| 82. | Tretji stavek člena 4(1)(d) določa, da lahko države članice zagotovijo obdelavo podatkov do različnih stopenj točnosti in zanesljivosti. Za Evropskega nadzornika za varstvo podatkov ta določba pomeni odstopanje od splošnega načela točnosti; na začetku člena 4(1)(d) v tretjem stavku priporoča vstavitev „vendar“ ali „ne glede na to“, da se pojasni odstopanje v določbi. V teh primerih, kadar točnosti podatkov ni možno v celoti zagotoviti, bo upravljavec moral podatke razlikovati glede na stopnjo točnosti in zanesljivosti, predvsem upoštevajoč osnovno razliko med podatki, ki temeljijo na dejstvih, in podatki, ki temeljijo na mnenjih ali osebnih presojah. Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja pomen te obveznosti za posameznike, na katere se podatki nanašajo, in organe kazenskega pregona, predvsem ko so podatki obdelani daleč od vira (glej točko 7 tega mnenja). |
| --- | --- |

82.

Tretji stavek člena 4(1)(d) določa, da lahko države članice zagotovijo obdelavo podatkov do različnih stopenj točnosti in zanesljivosti. Za Evropskega nadzornika za varstvo podatkov ta določba pomeni odstopanje od splošnega načela točnosti; na začetku člena 4(1)(d) v tretjem stavku priporoča vstavitev „vendar“ ali „ne glede na to“, da se pojasni odstopanje v določbi. V teh primerih, kadar točnosti podatkov ni možno v celoti zagotoviti, bo upravljavec moral podatke razlikovati glede na stopnjo točnosti in zanesljivosti, predvsem upoštevajoč osnovno razliko med podatki, ki temeljijo na dejstvih, in podatki, ki temeljijo na mnenjih ali osebnih presojah. Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja pomen te obveznosti za posameznike, na katere se podatki nanašajo, in organe kazenskega pregona, predvsem ko so podatki obdelani daleč od vira (glej točko 7 tega mnenja).

Preverjanje kakovosti podatkov

| 83. | Člen 4(1)(d) določa splošno načelo, ki je v členu 9 dopolnjeno z natančnejšimi varovali glede preverjanja kakovosti podatkov. Člen 9 predvsem določa:






  1. | da se kakovost osebnih podatkov preveri najkasneje do takrat, ko se pošljejo ali dajo na voljo. Poleg tega se podatki, ki so na voljo z neposrednim avtomatičnim dostopom, redno preverjajo (člen 9(1) in (2)); |
| --- | --- | --- |

83.

Člen 4(1)(d) določa splošno načelo, ki je v členu 9 dopolnjeno z natančnejšimi varovali glede preverjanja kakovosti podatkov. Člen 9 predvsem določa:

1.

da se kakovost osebnih podatkov preveri najkasneje do takrat, ko se pošljejo ali dajo na voljo. Poleg tega se podatki, ki so na voljo z neposrednim avtomatičnim dostopom, redno preverjajo (člen 9(1) in (2));

| 2. | da je treba pri vsakem pošiljanju podatkov navesti sodne odločitve in sklepe o nepreganjanju ter podatke, ki temeljijo na mnenjih, preverjenih pri viru preden se pošljejo, in njihovo stopnjo točnosti ali zanesljivosti (člen 9(1)); |
| --- | --- |

2.

da je treba pri vsakem pošiljanju podatkov navesti sodne odločitve in sklepe o nepreganjanju ter podatke, ki temeljijo na mnenjih, preverjenih pri viru preden se pošljejo, in njihovo stopnjo točnosti ali zanesljivosti (člen 9(1));

| 3. | da se osebni podatki označijo na zahtevo posameznika, na katerega se podatki nanašajo, če ta zanika njihovo točnost in če se njihove točnosti ali netočnosti ne da preveriti. |
| --- | --- |

3.

da se osebni podatki označijo na zahtevo posameznika, na katerega se podatki nanašajo, če ta zanika njihovo točnost in če se njihove točnosti ali netočnosti ne da preveriti.

| 84. | Člen (4)(1) in člen 9, če se uporabljata skupaj, zato zagotavljata, da se kakovost osebnih podatkov ustrezno preveri s strani posameznika, na katerega se podatki nanašajo, in s strani organov, ki so najbližji viru obdelanih podatkov, saj so zato v najboljšem položaju, da jih preverijo. |
| --- | --- |

84.

Člen (4)(1) in člen 9, če se uporabljata skupaj, zato zagotavljata, da se kakovost osebnih podatkov ustrezno preveri s strani posameznika, na katerega se podatki nanašajo, in s strani organov, ki so najbližji viru obdelanih podatkov, saj so zato v najboljšem položaju, da jih preverijo.

| 85. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja te določbe, saj, medtem ko se osredotočajo na potrebe organov kazenskega pregona, zagotavljajo, da se vsak podatek upošteva in uporablja v skladu s točnostjo in zanesljivostjo v izogib temu, da je posameznik, na katerega se podatki nanašajo, preveč prizadet zaradi morebitnega pomanjkanja točnosti nekaterih podatkov, ki se nanj ali nanjo nanašajo. |
| --- | --- |

85.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja te določbe, saj, medtem ko se osredotočajo na potrebe organov kazenskega pregona, zagotavljajo, da se vsak podatek upošteva in uporablja v skladu s točnostjo in zanesljivostjo v izogib temu, da je posameznik, na katerega se podatki nanašajo, preveč prizadet zaradi morebitnega pomanjkanja točnosti nekaterih podatkov, ki se nanj ali nanjo nanašajo.

| 86. | Preverjanje kakovosti podatkov je pomemben element varstva posameznika, na katerega se podatki nanašajo, predvsem v zvezi z osebnimi podatki, ki jih obdelujejo policijski in pravosodni organi. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato obžaluje, da je uporaba člena 9 glede preverjanja kakovosti podatkov omejena na podatke, ki so posredovani ali dani na voljo drugim državam članicam. To je neugodno, saj pomeni, da bo kakovost osebnih podatkov, ki je pomembna tudi za namene kazenskega pregona, v celoti zagotovljena le, ko se ti podatki posredujejo ali dajo na voljo drugim državam članicam, vendar ne, ko so obdelani v državi članici (17). Namesto tega je pomembno, – tako v interesu posameznikov, na katere se podatki nanašajo, kot tudi pristojnih organov – da se zagotovi primerno preverjanje kakovosti v zvezi z vsemi osebnimi podatki, vključno s tistimi, ki jih ni posredovala ali dala na voljo druga država članica. |
| --- | --- |

86.

Preverjanje kakovosti podatkov je pomemben element varstva posameznika, na katerega se podatki nanašajo, predvsem v zvezi z osebnimi podatki, ki jih obdelujejo policijski in pravosodni organi. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato obžaluje, da je uporaba člena 9 glede preverjanja kakovosti podatkov omejena na podatke, ki so posredovani ali dani na voljo drugim državam članicam. To je neugodno, saj pomeni, da bo kakovost osebnih podatkov, ki je pomembna tudi za namene kazenskega pregona, v celoti zagotovljena le, ko se ti podatki posredujejo ali dajo na voljo drugim državam članicam, vendar ne, ko so obdelani v državi članici (17). Namesto tega je pomembno, – tako v interesu posameznikov, na katere se podatki nanašajo, kot tudi pristojnih organov – da se zagotovi primerno preverjanje kakovosti v zvezi z vsemi osebnimi podatki, vključno s tistimi, ki jih ni posredovala ali dala na voljo druga država članica.

| 87. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča črtanje omejitev glede področja uporabe člena 9(1) in (6) s prestavitvijo teh določb v poglavje II predloga. |
| --- | --- |

87.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča črtanje omejitev glede področja uporabe člena 9(1) in (6) s prestavitvijo teh določb v poglavje II predloga.

Razlikovanje med različnimi kategorijami podatkov

| 88. | Člen 4(2) določa obveznost upravljavca, da jasno razlikuje med osebnimi podatki različnih kategorij oseb (osumljeni, obsojeni, priče, žrtve, informatorji, kontaktne osebe, drugi). Evropski nadzornik za varstvo podatkov ta pristop pozdravlja. Čeprav je res, da bi morda organi kazenskega pregona in pravosodni organi morali obdelati podatke, ki se nanašajo na različne kategorije oseb, je pomembno te podatke razlikovati v skladu z različno stopnjo udeležbe v zločinu. Predvsem naj pogoji za zbiranje podatkov, roki, pogoji za zavrnitev dostopa ali informacij posamezniku, na katerega se podatki nanašajo, in načini dostopa do podatkov s strani pristojnih organov odražajo posebnosti različnih kategorij obdelanih podatkov in različnih namenov, za katere so organi kazenskega pregona in pravosodni organi te podatke zbrali. |
| --- | --- |

88.

Člen 4(2) določa obveznost upravljavca, da jasno razlikuje med osebnimi podatki različnih kategorij oseb (osumljeni, obsojeni, priče, žrtve, informatorji, kontaktne osebe, drugi). Evropski nadzornik za varstvo podatkov ta pristop pozdravlja. Čeprav je res, da bi morda organi kazenskega pregona in pravosodni organi morali obdelati podatke, ki se nanašajo na različne kategorije oseb, je pomembno te podatke razlikovati v skladu z različno stopnjo udeležbe v zločinu. Predvsem naj pogoji za zbiranje podatkov, roki, pogoji za zavrnitev dostopa ali informacij posamezniku, na katerega se podatki nanašajo, in načini dostopa do podatkov s strani pristojnih organov odražajo posebnosti različnih kategorij obdelanih podatkov in različnih namenov, za katere so organi kazenskega pregona in pravosodni organi te podatke zbrali.

| 89. | V tem smislu Evropski nadzornik za varstvo podatkov zahteva posebno pozornost glede podatkov v zvezi z osebami, ki niso osumljene. Posebni pogoji in varovala so potrebni za zagotovitev sorazmernosti in preprečitev predsodkov glede oseb, ki niso aktivno vpletene v zločin. Predlog naj zajema dodatne določbe za to kategorijo oseb, da se omeji namen obdelave, določijo natančni roki in omeji dostop do podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča ustrezno spremembo predloga. |
| --- | --- |

89.

V tem smislu Evropski nadzornik za varstvo podatkov zahteva posebno pozornost glede podatkov v zvezi z osebami, ki niso osumljene. Posebni pogoji in varovala so potrebni za zagotovitev sorazmernosti in preprečitev predsodkov glede oseb, ki niso aktivno vpletene v zločin. Predlog naj zajema dodatne določbe za to kategorijo oseb, da se omeji namen obdelave, določijo natančni roki in omeji dostop do podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča ustrezno spremembo predloga.

| 90. | Zdajšnje besedilo predloga vsebuje eno posebno varovalo, ki se nanaša na osebe, ki niso osumljene, in sicer člen 7(1) predloga. Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da je to pomembno varovalo, predvsem ker državam članicam onemogoča določitev odstopanj. Člen 7(1) žal določa posebna varovala le v zvezi z roki, njegova uporaba pa je omejena na kategorije oseb, omenjene v zadnji alinei člena 4(3) predloga. Zato ne zagotavlja zadovoljivih jamstev in ne zajema celotne skupine oseb, ki niso osumljene (18). |
| --- | --- |

90.

Zdajšnje besedilo predloga vsebuje eno posebno varovalo, ki se nanaša na osebe, ki niso osumljene, in sicer člen 7(1) predloga. Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da je to pomembno varovalo, predvsem ker državam članicam onemogoča določitev odstopanj. Člen 7(1) žal določa posebna varovala le v zvezi z roki, njegova uporaba pa je omejena na kategorije oseb, omenjene v zadnji alinei člena 4(3) predloga. Zato ne zagotavlja zadovoljivih jamstev in ne zajema celotne skupine oseb, ki niso osumljene (18).

| 91. | Tudi podatki, ki se nanašajo na obsojene osebe, zaslužijo posebno pozornost. Kar zadeva te podatke je dejansko treba upoštevati nedavne in prihodnje pobude glede izmenjave kazenskih evidenc ter zagotoviti skladnost (19). |
| --- | --- |

91.

Tudi podatki, ki se nanašajo na obsojene osebe, zaslužijo posebno pozornost. Kar zadeva te podatke je dejansko treba upoštevati nedavne in prihodnje pobude glede izmenjave kazenskih evidenc ter zagotoviti skladnost (19).

| 92. | Na podlagi navedenih pripomb Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča vstavitev novega odstavka v člen 4, ki zajema:






  — | dodatne določbe za omejitev namena obdelave, določitev natančnih rokov in omejitev dostopa do podatkov v zvezi z osebami, ki niso osumljene; |
| --- | --- | --- |

92.

Na podlagi navedenih pripomb Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča vstavitev novega odstavka v člen 4, ki zajema:

—

dodatne določbe za omejitev namena obdelave, določitev natančnih rokov in omejitev dostopa do podatkov v zvezi z osebami, ki niso osumljene;

| — | obveznost držav članic, da določijo pravne posledice razlikovanj med osebnimi podatki različnih kategorij oseb, ki odražajo posebnosti različnih kategorij obdelanih podatkov in različnih namenov, za katere so organi kazenskega pregona in pravosodni organi podatke zbrali; |
| --- | --- |

—

obveznost držav članic, da določijo pravne posledice razlikovanj med osebnimi podatki različnih kategorij oseb, ki odražajo posebnosti različnih kategorij obdelanih podatkov in različnih namenov, za katere so organi kazenskega pregona in pravosodni organi podatke zbrali;

| — | pravne posledice bi se morale nanašati na pogoje glede zbiranja osebnih podatkov, roke, nadaljnji prenos in uporabo podatkov ter pogoje glede zavrnitve dostopa ali informacij posamezniku, na katerega se podatki nanašajo. |
| --- | --- |

—

pravne posledice bi se morale nanašati na pogoje glede zbiranja osebnih podatkov, roke, nadaljnji prenos in uporabo podatkov ter pogoje glede zavrnitve dostopa ali informacij posamezniku, na katerega se podatki nanašajo.

IV.7   Roki za shranjevanje osebnih podatkov

| 93. | Splošna načela glede rokov za shranjevanje osebnih podatkov so določena v členu 4(1)(e) in členu 7(1) predloga. Splošno načelo je, da se osebni podatki hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za namen, za katerega so bili zbrani. To je v skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov (20). |
| --- | --- |

93.

Splošna načela glede rokov za shranjevanje osebnih podatkov so določena v členu 4(1)(e) in členu 7(1) predloga. Splošno načelo je, da se osebni podatki hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za namen, za katerega so bili zbrani. To je v skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov (20).

| 94. | Ne glede na to se splošna določba iz člena 7(1) uporablja le, „če nacionalna zakonodaja ne določa drugače“. Evropski nadzornik za varstvo podatkov ugotavlja, da je ta izjema zelo splošna in presega odstopanja, ki jih dopušča člen 4(1)(e). Predlaga, da se splošno odstopanje iz člena 7(1) črta ali da se vsaj izrecno omejijo javni interesi, ki državam članicam opravičujejo uporabo tega odstopanja
   (21). |
| --- | --- |

94.

Ne glede na to se splošna določba iz člena 7(1) uporablja le, „če nacionalna zakonodaja ne določa drugače“. Evropski nadzornik za varstvo podatkov ugotavlja, da je ta izjema zelo splošna in presega odstopanja, ki jih dopušča člen 4(1)(e). Predlaga, da se splošno odstopanje iz člena 7(1) črta ali da se vsaj izrecno omejijo javni interesi, ki državam članicam opravičujejo uporabo tega odstopanja
   (21).

| 95. | Člen 7(2) navaja, da se skladnost z roki zagotovi z ustreznimi postopkovnimi in tehničnimi ukrepi ter se redno preučuje. Evropski nadzornik za varstvo podatkov to določbo pozdravlja, predlaga pa, naj se izrecno navede, da je treba z ustreznimi postopkovnimi in tehničnimi ukrepi zagotoviti avtomatsko in redno brisanje osebnih podatkov po izteku določenega časovnega obdobja. |
| --- | --- |

95.

Člen 7(2) navaja, da se skladnost z roki zagotovi z ustreznimi postopkovnimi in tehničnimi ukrepi ter se redno preučuje. Evropski nadzornik za varstvo podatkov to določbo pozdravlja, predlaga pa, naj se izrecno navede, da je treba z ustreznimi postopkovnimi in tehničnimi ukrepi zagotoviti avtomatsko in redno brisanje osebnih podatkov po izteku določenega časovnega obdobja.

IV.8   Izmenjave osebnih podatkov s tretjimi državami

| 96. | Učinkovito policijsko in pravosodno sodelovanje znotraj meja EU je vse bolj odvisno od sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. Trenutno se tako na nacionalni ravni kot na ravni EU preučujejo ali načrtujejo mnoge dejavnosti, namenjene zboljšanju sodelovanja s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami na področjih kazenskega pregona in pravosodja (22). Razvoj tega mednarodnega sodelovanja bo najverjetneje v veliki meri odvisen od izmenjav osebnih podatkov. |
| --- | --- |

96.

Učinkovito policijsko in pravosodno sodelovanje znotraj meja EU je vse bolj odvisno od sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. Trenutno se tako na nacionalni ravni kot na ravni EU preučujejo ali načrtujejo mnoge dejavnosti, namenjene zboljšanju sodelovanja s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami na področjih kazenskega pregona in pravosodja (22). Razvoj tega mednarodnega sodelovanja bo najverjetneje v veliki meri odvisen od izmenjav osebnih podatkov.

| 97. | Zato je bistvenega pomena, da tudi za zbiranje in izmenjavo osebnih podatkov prek meja Unije veljajo načela poštene in zakonite obdelave – kot tudi načela predpisanega postopka na splošno – in da se osebni podatki posredujejo tretjim državam ali mednarodnim organizacijam samo, če zadevne tretje stranke zagotovijo ustrezno stopnjo varstva ali primerna varovala. |
| --- | --- |

97.

Zato je bistvenega pomena, da tudi za zbiranje in izmenjavo osebnih podatkov prek meja Unije veljajo načela poštene in zakonite obdelave – kot tudi načela predpisanega postopka na splošno – in da se osebni podatki posredujejo tretjim državam ali mednarodnim organizacijam samo, če zadevne tretje stranke zagotovijo ustrezno stopnjo varstva ali primerna varovala.

Prenosi osebnih podatkov v tretje države

| 98. | EDPS v zvezi s tem pozdravlja člen 15 predloga, ki predvideva varstvo v primeru prenosa pristojnim organom v tretjih državah ali mednarodnim organom. Ta določba iz poglavja III predloga pa velja samo za podatke, prejete ali dane na voljo pri pristojnem organu druge države članice. Posledica te omejitve je, da je sistem varstva podatkov na ravni Evropske unije še vedno pomanjkljiv, kar zadeva podatke, ki niso prejeti od pristojnih organov iz drugih držav članic. Po mnenju Evropskega nadzornika za varstvo podatkov taka pomanjkljivost zaradi naslednjih razlogov ni dopustna. |
| --- | --- |

98.

EDPS v zvezi s tem pozdravlja člen 15 predloga, ki predvideva varstvo v primeru prenosa pristojnim organom v tretjih državah ali mednarodnim organom. Ta določba iz poglavja III predloga pa velja samo za podatke, prejete ali dane na voljo pri pristojnem organu druge države članice. Posledica te omejitve je, da je sistem varstva podatkov na ravni Evropske unije še vedno pomanjkljiv, kar zadeva podatke, ki niso prejeti od pristojnih organov iz drugih držav članic. Po mnenju Evropskega nadzornika za varstvo podatkov taka pomanjkljivost zaradi naslednjih razlogov ni dopustna.

| 99. | Prvič, stopnja varstva, ki jo zagotavlja zakonodaja EU, se v primeru prenosa v tretjo državo ne sme določati pri viru podatkov – policiji v državi članici, ki posreduje podatke tretji državi, ali policiji v drugi državi članici. |
| --- | --- |

99.

Prvič, stopnja varstva, ki jo zagotavlja zakonodaja EU, se v primeru prenosa v tretjo državo ne sme določati pri viru podatkov – policiji v državi članici, ki posreduje podatke tretji državi, ali policiji v drugi državi članici.

| 100. | Drugič, treba je opozoriti, da pravila, ki urejajo prenose osebnih podatkov v tretje države, predstavljajo temeljno načelo zakonodaje o varstvu podatkov. To načelo ni zgolj ena izmed temeljnih določb Direktive 95/46/ES, temveč je vsebovano tudi v Dodatnem protokolu h Konvenciji 108 (23). Skupnih standardov pri varstvu osebnih podatkov iz člena 1 predloga ne bi bilo mogoče zagotoviti, če skupna pravila za prenose osebnih podatkov v tretje države ne bi zajemala vseh postopkov obdelave. Posledično bi bile pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, kakor jih zagotavlja zadevni predlog, neposredno ogrožene, če bi se osebni podatki lahko posredovali tretjim državam, ki ne nudijo ustrezne stopnje varstva. |
| --- | --- |

100.

Drugič, treba je opozoriti, da pravila, ki urejajo prenose osebnih podatkov v tretje države, predstavljajo temeljno načelo zakonodaje o varstvu podatkov. To načelo ni zgolj ena izmed temeljnih določb Direktive 95/46/ES, temveč je vsebovano tudi v Dodatnem protokolu h Konvenciji 108 (23). Skupnih standardov pri varstvu osebnih podatkov iz člena 1 predloga ne bi bilo mogoče zagotoviti, če skupna pravila za prenose osebnih podatkov v tretje države ne bi zajemala vseh postopkov obdelave. Posledično bi bile pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, kakor jih zagotavlja zadevni predlog, neposredno ogrožene, če bi se osebni podatki lahko posredovali tretjim državam, ki ne nudijo ustrezne stopnje varstva.

| 101. | Tretjič, če bi se področje uporabe teh pravil omejilo na „izmenjane podatke“, bi to pomenilo, da v zvezi s podatki, ki se obdelujejo samo v eni državi, ne bi bilo varoval: paradoksalno bi se lahko osebni podatki v tretje države – ob zanemarjanju vsakršnega ustreznega varstva osebnih podatkov – posredovali „enostavneje“ kot v druge države članice. S tem bi se dopustila možnost „pranja informacij“. Pristojni organi držav članic bi lahko obšli stroge norme glede varstva podatkov, tako da bi podatke poslali tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, kjer bi lahko bili dostopni pristojnemu organu druge države članice oziroma bi se temu organu lahko celo poslali nazaj. |
| --- | --- |

101.

Tretjič, če bi se področje uporabe teh pravil omejilo na „izmenjane podatke“, bi to pomenilo, da v zvezi s podatki, ki se obdelujejo samo v eni državi, ne bi bilo varoval: paradoksalno bi se lahko osebni podatki v tretje države – ob zanemarjanju vsakršnega ustreznega varstva osebnih podatkov – posredovali „enostavneje“ kot v druge države članice. S tem bi se dopustila možnost „pranja informacij“. Pristojni organi držav članic bi lahko obšli stroge norme glede varstva podatkov, tako da bi podatke poslali tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, kjer bi lahko bili dostopni pristojnemu organu druge države članice oziroma bi se temu organu lahko celo poslali nazaj.

| 102. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča spremembo zadevnega predloga, s katero se zagotovi, da se člen 15 uporablja za izmenjavo vseh osebnih podatkov s tretjimi državami. To priporočilo ne zadeva člena 15(1)(c), ki lahko po svoji naravi velja zgolj za osebne podatke, izmenjane z drugimi državami članicami. |
| --- | --- |

102.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča spremembo zadevnega predloga, s katero se zagotovi, da se člen 15 uporablja za izmenjavo vseh osebnih podatkov s tretjimi državami. To priporočilo ne zadeva člena 15(1)(c), ki lahko po svoji naravi velja zgolj za osebne podatke, izmenjane z drugimi državami članicami.

Izjemni prenosi v države, kjer ni ustreznega varstva

| 103. | Člen 15 določa vrsto pogojev za prenose pristojnim organom v tretjih državah ali mednarodnim organizacijam, primerljivih s pogoji iz člena 25 Direktive 95/46/ES. Kljub temu pa člen 15(6) dopušča možnost prenosa podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, pri katerih ni zagotovljena ustrezna stopnja varstva podatkov, če je prenos nujno potreben zaradi zaščite osnovnih interesov države članice ali zaradi preprečevanja neposredne hude nevarnosti, ki grozi javni varnosti ali določeni osebi ali osebam. |
| --- | --- |

103.

Člen 15 določa vrsto pogojev za prenose pristojnim organom v tretjih državah ali mednarodnim organizacijam, primerljivih s pogoji iz člena 25 Direktive 95/46/ES. Kljub temu pa člen 15(6) dopušča možnost prenosa podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, pri katerih ni zagotovljena ustrezna stopnja varstva podatkov, če je prenos nujno potreben zaradi zaščite osnovnih interesov države članice ali zaradi preprečevanja neposredne hude nevarnosti, ki grozi javni varnosti ali določeni osebi ali osebam.

| 104. | Treba je pojasniti uporabo izjeme, ki jo določa odstavek 6. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča:






  — | naj se jasno navede, da ta izjema določa zgolj odstopanje od pogoja „ustreznega varstva“ in ne posega v druge pogoje iz prvega odstavka člena 15; |
| --- | --- | --- |

104.

Treba je pojasniti uporabo izjeme, ki jo določa odstavek 6. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča:

—

naj se jasno navede, da ta izjema določa zgolj odstopanje od pogoja „ustreznega varstva“ in ne posega v druge pogoje iz prvega odstavka člena 15;

| — | naj se doda, da morajo za prenose podatkov, ki se izvedejo v skladu s to izjemo, veljati ustrezni pogoji (kot je izrecen pogoj, da se podatki obdelujejo le začasno in za posebne namene) in da se sporočijo pristojnemu nadzornemu organu. |
| --- | --- |

—

naj se doda, da morajo za prenose podatkov, ki se izvedejo v skladu s to izjemo, veljati ustrezni pogoji (kot je izrecen pogoj, da se podatki obdelujejo le začasno in za posebne namene) in da se sporočijo pristojnemu nadzornemu organu.

Obdelava osebnih podatkov, prejetih iz tretjih držav

| 105. | Glede na to, da se s policijskimi in pravosodnimi organi tretjih držav izmenja vedno več osebnih podatkov, je treba posebno pozornost nameniti osebnim podatkom, „uvoženim“ iz tistih tretjih držav, kjer niso zagotovljeni ustrezni standardi spoštovanja človekovih pravic – zlasti kar zadeva varstvo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

105.

Glede na to, da se s policijskimi in pravosodnimi organi tretjih držav izmenja vedno več osebnih podatkov, je treba posebno pozornost nameniti osebnim podatkom, „uvoženim“ iz tistih tretjih držav, kjer niso zagotovljeni ustrezni standardi spoštovanja človekovih pravic – zlasti kar zadeva varstvo osebnih podatkov.

| 106. | Gledano širše, je Evropski nadzornik za varstvo podatkov mnenja, da mora zakonodajalec zagotoviti skladnost osebnih podatkov, prejetih iz tretjih držav, vsaj z mednarodnimi standardi v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic. Na primer, podatkov, pri zbiranju katerih je prišlo do mučenja ali kršitve človekovih pravic, „črnih list“, zasnovanih zgolj na političnem prepričanju ali spolni usmerjenosti, organi kazenskega pregona in pravosodni organi ne smejo obdelovati in uporabljati, razen če to storijo v korist posameznika, na katerega se podatki nanašajo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča, da se to pojasni vsaj v uvodni izjavi predloga, po možnosti s sklicevanjem na ustrezne mednarodne instrumente (24). |
| --- | --- |

106.

Gledano širše, je Evropski nadzornik za varstvo podatkov mnenja, da mora zakonodajalec zagotoviti skladnost osebnih podatkov, prejetih iz tretjih držav, vsaj z mednarodnimi standardi v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic. Na primer, podatkov, pri zbiranju katerih je prišlo do mučenja ali kršitve človekovih pravic, „črnih list“, zasnovanih zgolj na političnem prepričanju ali spolni usmerjenosti, organi kazenskega pregona in pravosodni organi ne smejo obdelovati in uporabljati, razen če to storijo v korist posameznika, na katerega se podatki nanašajo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča, da se to pojasni vsaj v uvodni izjavi predloga, po možnosti s sklicevanjem na ustrezne mednarodne instrumente (24).

| 107. | S posebnim ozirom na varstvo osebnih podatkov Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, naj se za osebne podatke, ki jih pošljejo države, kjer ni ustreznih standardov in jamstev za varstvo osebnih podatkov, ustrezno preveri, ali je njihova kakovost morda pomanjkljiva, da bi se organi kazenskega pregona EU tako izognili zmotni uporabi takih informacij in ne bi delovali v škodo posameznikov, na katere se podatki nanašajo. |
| --- | --- |

107.

S posebnim ozirom na varstvo osebnih podatkov Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, naj se za osebne podatke, ki jih pošljejo države, kjer ni ustreznih standardov in jamstev za varstvo osebnih podatkov, ustrezno preveri, ali je njihova kakovost morda pomanjkljiva, da bi se organi kazenskega pregona EU tako izognili zmotni uporabi takih informacij in ne bi delovali v škodo posameznikov, na katere se podatki nanašajo.

| 108. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča, da se členu 9 predloga doda določba, ki navaja, da je treba kakovost osebnih podatkov, poslanih iz tretjih držav, posebej preveriti takoj ob prejemu ter navesti stopnjo točnosti in zanesljivosti teh podatkov. |
| --- | --- |

108.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča, da se členu 9 predloga doda določba, ki navaja, da je treba kakovost osebnih podatkov, poslanih iz tretjih držav, posebej preveriti takoj ob prejemu ter navesti stopnjo točnosti in zanesljivosti teh podatkov.

IV.9   Izmenjave osebnih podatkov z zasebnimi strankami in organi, ki niso organi kazenskega pregona

| 109. | Člena 13 in 14 predloga določata vrsto zahtev, ki se morajo izpolniti v primerih, kadar se osebni podatki pošljejo naprej zasebnim strankam in organom, ki niso organi kazenskega pregona. Kot že rečeno, ta člena dopolnjujeta bolj splošna pravila iz poglavju II, ki jih je treba vedno upoštevati. |
| --- | --- |

109.

Člena 13 in 14 predloga določata vrsto zahtev, ki se morajo izpolniti v primerih, kadar se osebni podatki pošljejo naprej zasebnim strankam in organom, ki niso organi kazenskega pregona. Kot že rečeno, ta člena dopolnjujeta bolj splošna pravila iz poglavju II, ki jih je treba vedno upoštevati.

| 110. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je mnenja, da se morajo za prenos podatkov zasebnim strankam in drugim javnim organom uporabljati posebni in strogi pogoji, četudi je ta v posameznih primerih nujen za namen preprečevanja kriminala in boja proti njemu. To je v skladu s stališčem, ki so ga evropski komisarji za varstvo podatkov izrazili v pogajalskem izhodišču iz Krakova (25). |
| --- | --- |

110.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je mnenja, da se morajo za prenos podatkov zasebnim strankam in drugim javnim organom uporabljati posebni in strogi pogoji, četudi je ta v posameznih primerih nujen za namen preprečevanja kriminala in boja proti njemu. To je v skladu s stališčem, ki so ga evropski komisarji za varstvo podatkov izrazili v pogajalskem izhodišču iz Krakova (25).

| 111. | V zvezi s tem EDPS meni, da bi dodatni pogoji iz členov 13 in 14 lahko zadostovali, če bi se ti uporabljali skupaj s splošnimi pravili iz poglavja II, vključno s popolno uporabo pravil o nadaljnji obdelavi (glej IV. 2 zgoraj). Kljub temu pa trenutni predlog omejuje uporabo členov 13 in 14 na osebne podatke, prejete ali dane na voljo pri pristojnih organih druge države članice. |
| --- | --- |

111.

V zvezi s tem EDPS meni, da bi dodatni pogoji iz členov 13 in 14 lahko zadostovali, če bi se ti uporabljali skupaj s splošnimi pravili iz poglavja II, vključno s popolno uporabo pravil o nadaljnji obdelavi (glej IV. 2 zgoraj). Kljub temu pa trenutni predlog omejuje uporabo členov 13 in 14 na osebne podatke, prejete ali dane na voljo pri pristojnih organih druge države članice.

| 112. | Splošna uporaba omenjenih pogojev se zdi še pomembnejša, če upoštevamo, da se med organi kazenskega pregona in drugimi organi ali zasebnimi strankami tudi znotraj držav članic izmenjuje vedno več podatkov. Kot primer lahko navedemo sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem pri dejavnostih na področju kazenskega pregona (26). |
| --- | --- |

112.

Splošna uporaba omenjenih pogojev se zdi še pomembnejša, če upoštevamo, da se med organi kazenskega pregona in drugimi organi ali zasebnimi strankami tudi znotraj držav članic izmenjuje vedno več podatkov. Kot primer lahko navedemo sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem pri dejavnostih na področju kazenskega pregona (26).

| 113. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča, da se zadevni predlog spremeni tako, da bo zagotovljena uporaba členov 13 in 14 pri izmenjavi vseh osebnih podatkov, tudi tistih, ki jih ne pošlje ali da na voljo druga država članica. To priporočilo ne velja za člena 13(c) in 14(c). |
| --- | --- |

113.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča, da se zadevni predlog spremeni tako, da bo zagotovljena uporaba členov 13 in 14 pri izmenjavi vseh osebnih podatkov, tudi tistih, ki jih ne pošlje ali da na voljo druga država članica. To priporočilo ne velja za člena 13(c) in 14(c).

Dostop do osebnih podatkov, s katerimi upravljajo zasebne stranke, in njihova nadaljnja uporaba

| 114. | Izmenjava osebnih podatkov z zasebnimi strankami poteka v dveh smereh: pomeni tudi to, da zasebne stranke osebne podatke pošiljajo ali dajejo na voljo organom kazenskega pregona in pravosodnim organom. |
| --- | --- |

114.

Izmenjava osebnih podatkov z zasebnimi strankami poteka v dveh smereh: pomeni tudi to, da zasebne stranke osebne podatke pošiljajo ali dajejo na voljo organom kazenskega pregona in pravosodnim organom.

| 115. | V tem primeru so osebni podatki, zbrani za komercialne namene (trgovinsko poslovanje, trženje, opravljanje storitev itd.) in s katerimi upravljajo zasebni upravljavci, pozneje dostopni javnim organom, ki jih uporabljajo za povsem drugačen namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj. Poleg tega naj se skrbno presodi točnost in zanesljivost podatkov, obdelanih za komercialne namene, kadar se ti podatki uporabljajo za namene kazenskega pregona (27). |
| --- | --- |

115.

V tem primeru so osebni podatki, zbrani za komercialne namene (trgovinsko poslovanje, trženje, opravljanje storitev itd.) in s katerimi upravljajo zasebni upravljavci, pozneje dostopni javnim organom, ki jih uporabljajo za povsem drugačen namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj. Poleg tega naj se skrbno presodi točnost in zanesljivost podatkov, obdelanih za komercialne namene, kadar se ti podatki uporabljajo za namene kazenskega pregona (27).

| 116. | V zvezi z dostopom do zasebnih podatkovnih baz za namene kazenskega pregona ima velik pomen nedavno odobreno besedilo Direktive o hrambi komunikacijskih podatkov (glej točke 16–18 zgoraj), v skladu s katerim bodo morali ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij za obdobje do dveh let hraniti določene podatke o komunikacijah ter tako zagotoviti, da bodo ti podatki na voljo za namen preiskovanja, odkrivanja in pregona hudih oblik kriminala. V skladu z odobrenim besedilom vprašanja v zvezi z dostopom do teh podatkov presegajo okvir zakonodaje Skupnosti in jih Direktiva morda ne bo mogla sama urejati. Namesto tega bi ta pomembna vprašanja lahko bila predmet nacionalnega prava ali ukrepa v skladu z naslovom VI PEU (28). |
| --- | --- |

116.

V zvezi z dostopom do zasebnih podatkovnih baz za namene kazenskega pregona ima velik pomen nedavno odobreno besedilo Direktive o hrambi komunikacijskih podatkov (glej točke 16–18 zgoraj), v skladu s katerim bodo morali ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij za obdobje do dveh let hraniti določene podatke o komunikacijah ter tako zagotoviti, da bodo ti podatki na voljo za namen preiskovanja, odkrivanja in pregona hudih oblik kriminala. V skladu z odobrenim besedilom vprašanja v zvezi z dostopom do teh podatkov presegajo okvir zakonodaje Skupnosti in jih Direktiva morda ne bo mogla sama urejati. Namesto tega bi ta pomembna vprašanja lahko bila predmet nacionalnega prava ali ukrepa v skladu z naslovom VI PEU (28).

| 117. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov v svojem mnenju o predlogu te direktive zagovarja širšo razlago Pogodbe ES, saj je omejitev dostopa nujna za zagotovitev ustreznega varstva posameznika, na katerega se podatki nanašajo in čigar komunikacijske podatke je treba hraniti. Evropski zakonodajalec v zgoraj navedeno direktivo žal ni vključil pravil o dostopu. |
| --- | --- |

117.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov v svojem mnenju o predlogu te direktive zagovarja širšo razlago Pogodbe ES, saj je omejitev dostopa nujna za zagotovitev ustreznega varstva posameznika, na katerega se podatki nanašajo in čigar komunikacijske podatke je treba hraniti. Evropski zakonodajalec v zgoraj navedeno direktivo žal ni vključil pravil o dostopu.

| 118. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov v tem mnenju ponovno poudarja, da se močno zavzema za to, da mora zakonodaja EU določiti skupne standarde glede dostopa in nadaljnje uporabe s strani organov kazenskega pregona. Dokler to ne bo obravnavano v okviru prvega stebra, bi lahko potrebno varstvo zagotovil instrument tretjega stebra. To stališče Evropskega nadzornika za varstvo podatkov je podprto tudi z dejstvom, da se med državami članicami na splošno izmenja vse več podatkov, in z nedavnim predlogom v zvezi z načelom dostopnosti. Različna nacionalna pravila glede dostopa in nadaljnje uporabe ne bi bila v skladu s predlaganim „prostim pretokom“ informacij organov kazenskega pregona po vsej EU, kamor sodijo tudi podatki iz zasebnih podatkovnih baz. |
| --- | --- |

118.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov v tem mnenju ponovno poudarja, da se močno zavzema za to, da mora zakonodaja EU določiti skupne standarde glede dostopa in nadaljnje uporabe s strani organov kazenskega pregona. Dokler to ne bo obravnavano v okviru prvega stebra, bi lahko potrebno varstvo zagotovil instrument tretjega stebra. To stališče Evropskega nadzornika za varstvo podatkov je podprto tudi z dejstvom, da se med državami članicami na splošno izmenja vse več podatkov, in z nedavnim predlogom v zvezi z načelom dostopnosti. Različna nacionalna pravila glede dostopa in nadaljnje uporabe ne bi bila v skladu s predlaganim „prostim pretokom“ informacij organov kazenskega pregona po vsej EU, kamor sodijo tudi podatki iz zasebnih podatkovnih baz.

| 119. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato meni, da bi se morali uporabljati skupni standardi za dostop organov kazenskega pregona do osebnih podatkov, ki jih hranijo zasebne stranke, s čimer bi se zagotovilo, da bi bil dostop dovoljen samo na podlagi jasno opredeljenih pogojev in omejitev. Predvsem bi se moral pristojnim organom dostop dovoliti samo za vsak posamezen primer, pod določenimi pogoji in za določene namene ter pod sodnim nadzorom držav članic. |
| --- | --- |

119.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato meni, da bi se morali uporabljati skupni standardi za dostop organov kazenskega pregona do osebnih podatkov, ki jih hranijo zasebne stranke, s čimer bi se zagotovilo, da bi bil dostop dovoljen samo na podlagi jasno opredeljenih pogojev in omejitev. Predvsem bi se moral pristojnim organom dostop dovoliti samo za vsak posamezen primer, pod določenimi pogoji in za določene namene ter pod sodnim nadzorom držav članic.

IV.10   Pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo

| 120. | Poglavje IV obravnava pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo, in sicer na način, ki je v splošnem skladen z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov in členom 8 Listine EU o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

120.

Poglavje IV obravnava pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo, in sicer na način, ki je v splošnem skladen z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov in členom 8 Listine EU o temeljnih pravicah.

| 121. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov te določbe pozdravlja, saj zagotavljajo usklajen niz pravic za posameznike, na katere se podatki nanašajo, hkrati pa upoštevajo posebne značilnosti obdelave s strani organov kazenskega pregona in pravosodnih organov. To predstavlja pomemben napredek, saj trenutne razmere zaznamuje široka paleta pravil in praks, zlasti kar zadeva pravico do dostopa. Nekatere države članice posamezniku, na katerega se podatki nanašajo, ne dopuščajo dostopa do njegovih podatkov, imajo pa sistem „posrednega dostopa“ (ki ga v imenu posameznika, na katerega se podatki nanašajo, izvaja nacionalni organ za varstvo podatkov). |
| --- | --- |

121.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov te določbe pozdravlja, saj zagotavljajo usklajen niz pravic za posameznike, na katere se podatki nanašajo, hkrati pa upoštevajo posebne značilnosti obdelave s strani organov kazenskega pregona in pravosodnih organov. To predstavlja pomemben napredek, saj trenutne razmere zaznamuje široka paleta pravil in praks, zlasti kar zadeva pravico do dostopa. Nekatere države članice posamezniku, na katerega se podatki nanašajo, ne dopuščajo dostopa do njegovih podatkov, imajo pa sistem „posrednega dostopa“ (ki ga v imenu posameznika, na katerega se podatki nanašajo, izvaja nacionalni organ za varstvo podatkov).

| 122. | V okviru predloga so možna odstopanja od neposredne pravice do dostopa usklajena. To ima vse večji pomen za državljane – katerih podatke pristojni organi različnih držav članic EU vse bolj obdelujejo in si jih izmenjujejo –, ki tako lahko kot posamezniki, na katere se podatki nanašajo, izkoristijo usklajen niz pravic, ne glede na to, v kateri državi članici so podatki zbrani ali obdelani (29). |
| --- | --- |

122.

V okviru predloga so možna odstopanja od neposredne pravice do dostopa usklajena. To ima vse večji pomen za državljane – katerih podatke pristojni organi različnih držav članic EU vse bolj obdelujejo in si jih izmenjujejo –, ki tako lahko kot posamezniki, na katere se podatki nanašajo, izkoristijo usklajen niz pravic, ne glede na to, v kateri državi članici so podatki zbrani ali obdelani (29).

| 123. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov dopušča možnost, da se posameznikom, na katere se podatki nanašajo, omeji pravice v primerih, kadar je to potrebno zaradi preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj. Vsekakor pa naj se uporabi strog preskus sorazmernosti, saj je treba te omejitve obravnavati kot izjeme k temeljnim pravicam posameznikov, na katere se podatki nanašajo. To pomeni, da je treba izjeme omejiti in natančno opredeliti, omejitve pa naj bodo, če je to mogoče, delne in časovno omejene. |
| --- | --- |

123.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov dopušča možnost, da se posameznikom, na katere se podatki nanašajo, omeji pravice v primerih, kadar je to potrebno zaradi preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj. Vsekakor pa naj se uporabi strog preskus sorazmernosti, saj je treba te omejitve obravnavati kot izjeme k temeljnim pravicam posameznikov, na katere se podatki nanašajo. To pomeni, da je treba izjeme omejiti in natančno opredeliti, omejitve pa naj bodo, če je to mogoče, delne in časovno omejene.

| 124. | V zvezi s tem želi Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozornost zakonodajalca usmeriti k odstavku 2(a) členov 19, 20 in 21, kjer je določena zelo široka in neopredeljena izjema k pravicam posameznikov, na katere se podatki nanašajo, saj navaja, da se smejo te pravice omejiti, če je to potrebno, „da se omogoči upravljavcu ustrezna izpolnitev zakonitih dolžnosti“. Poleg tega se ta izjema prekriva z določbo pod črko (b), ki dopušča omejitve pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, kadar je to potrebno, „da bi se izognili vplivanju na tekoče preiskave, poizvedbe ali postopke ali izpolnjevanje zakonitih dolžnosti pristojnih organov“. Medtem ko bi za to zadnjo izjemo sodili, da je upravičena, se za prvo zdi, da predvideva nesorazmerno omejitev pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča, da se odstavek 2(a) členov 19, 20 in 21 črta. |
| --- | --- |

124.

V zvezi s tem želi Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozornost zakonodajalca usmeriti k odstavku 2(a) členov 19, 20 in 21, kjer je določena zelo široka in neopredeljena izjema k pravicam posameznikov, na katere se podatki nanašajo, saj navaja, da se smejo te pravice omejiti, če je to potrebno, „da se omogoči upravljavcu ustrezna izpolnitev zakonitih dolžnosti“. Poleg tega se ta izjema prekriva z določbo pod črko (b), ki dopušča omejitve pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, kadar je to potrebno, „da bi se izognili vplivanju na tekoče preiskave, poizvedbe ali postopke ali izpolnjevanje zakonitih dolžnosti pristojnih organov“. Medtem ko bi za to zadnjo izjemo sodili, da je upravičena, se za prvo zdi, da predvideva nesorazmerno omejitev pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča, da se odstavek 2(a) členov 19, 20 in 21 črta.

| 125. | Poleg tega Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se členi 19, 20 in 21 popravijo, tako da bo:






  — | določeno, da omejitve pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, niso obvezne, se ne uporabljajo za nedoločeno časovno obdobje in so dovoljene „samo“ v posebnih primerih, navedenih v členih; |
| --- | --- | --- |

125.

Poleg tega Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se členi 19, 20 in 21 popravijo, tako da bo:

—

določeno, da omejitve pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, niso obvezne, se ne uporabljajo za nedoločeno časovno obdobje in so dovoljene „samo“ v posebnih primerih, navedenih v členih;

| — | upoštevano, da mora upravljavec informacije zagotoviti sam in ne na podlagi zahteve posameznika, na katerega se podatki nanašajo; |
| --- | --- |

—

upoštevano, da mora upravljavec informacije zagotoviti sam in ne na podlagi zahteve posameznika, na katerega se podatki nanašajo;

| — | členu 19(1)(c) dodano, da je treba zagotoviti tudi informacije o „rokih za hrambo podatkov“; |
| --- | --- |

—

členu 19(1)(c) dodano, da je treba zagotoviti tudi informacije o „rokih za hrambo podatkov“;

| — | zagotovljeno (s spremembo člena 20(1) v skladu z drugimi instrumenti EU o varstvu podatkov), da so informacije – kadar podatki niso bili pridobljeni od posameznika, na katerega se podatki nanašajo, ali so bili od njega pridobljeni, ne da bi za to vedel – takemu posamezniku na voljo „najpozneje tedaj, ko se podatki prvič posredujejo“; |
| --- | --- |

—

zagotovljeno (s spremembo člena 20(1) v skladu z drugimi instrumenti EU o varstvu podatkov), da so informacije – kadar podatki niso bili pridobljeni od posameznika, na katerega se podatki nanašajo, ali so bili od njega pridobljeni, ne da bi za to vedel – takemu posamezniku na voljo „najpozneje tedaj, ko se podatki prvič posredujejo“;

| — | zagotovljeno, da se mehanizem za pritožbe zoper zavrnitev ali omejitev pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, uporablja v primerih omejitve pravice do obveščanja; zadnji stavek člena 19(4) pa se ustrezno spremeni. |
| --- | --- |

—

zagotovljeno, da se mehanizem za pritožbe zoper zavrnitev ali omejitev pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, uporablja v primerih omejitve pravice do obveščanja; zadnji stavek člena 19(4) pa se ustrezno spremeni.

Avtomatizirane posamezne odločitve

| 126. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov obžaluje, da predlog ne obravnava pomembnega vprašanja avtomatiziranih posameznih odločitev. Praktične izkušnje dejansko kažejo, da se organi kazenskega pregona vse bolj poslužujejo uporabe avtomatske obdelave podatkov z namenom ovrednotenja nekaterih osebnih vidikov posameznikov, zlasti za oceno njihove zanesljivosti in ravnanja. |
| --- | --- |

126.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov obžaluje, da predlog ne obravnava pomembnega vprašanja avtomatiziranih posameznih odločitev. Praktične izkušnje dejansko kažejo, da se organi kazenskega pregona vse bolj poslužujejo uporabe avtomatske obdelave podatkov z namenom ovrednotenja nekaterih osebnih vidikov posameznikov, zlasti za oceno njihove zanesljivosti in ravnanja.

| 127. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov sicer priznava, da so ti sistemi v nekaterih primerih morda nujni za izboljšanje učinkovitosti pri dejavnostih na področju kazenskega pregona, vendar opozarja, da morajo za odločitve, ki temeljijo zgolj na avtomatski obdelavi podatkov, veljati strogi pogoji in varovala, kadar imajo te za posameznika pravni učinek ali nanj pomembno vplivajo. V okviru tretjega stebra je to še pomembnejše, saj imajo pristojni organi v tem primeru moč javne prisile in lahko tako njihove odločitve ali ukrepi bolj vplivajo na posameznika oziroma bolj posegajo v njegovo življenje kot bi običajno, če bi te odločitve/ukrepe sprejemale zasebne stranke. |
| --- | --- |

127.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov sicer priznava, da so ti sistemi v nekaterih primerih morda nujni za izboljšanje učinkovitosti pri dejavnostih na področju kazenskega pregona, vendar opozarja, da morajo za odločitve, ki temeljijo zgolj na avtomatski obdelavi podatkov, veljati strogi pogoji in varovala, kadar imajo te za posameznika pravni učinek ali nanj pomembno vplivajo. V okviru tretjega stebra je to še pomembnejše, saj imajo pristojni organi v tem primeru moč javne prisile in lahko tako njihove odločitve ali ukrepi bolj vplivajo na posameznika oziroma bolj posegajo v njegovo življenje kot bi običajno, če bi te odločitve/ukrepe sprejemale zasebne stranke.

| 128. | Take odločitve ali ukrepi naj se zlasti v skladu s splošnimi načeli varstva podatkov dopustijo samo, če to izrecno določa zakon ali odobri pristojni nadzorni organ, hkrati pa morajo biti podvrženi ustreznim ukrepom, namenjenim varovanju zakonitih interesov posameznika, na katerega se podatki nanašajo. Poleg tega morajo biti posamezniku, na katerega se podatki nanašajo, zlahka dostopna sredstva, s katerimi lahko predstavi svoje stališče, in seznanjen mora biti z utemeljitvijo odločitve, razen če je to nezdružljivo z namenom obdelave podatkov. |
| --- | --- |

128.

Take odločitve ali ukrepi naj se zlasti v skladu s splošnimi načeli varstva podatkov dopustijo samo, če to izrecno določa zakon ali odobri pristojni nadzorni organ, hkrati pa morajo biti podvrženi ustreznim ukrepom, namenjenim varovanju zakonitih interesov posameznika, na katerega se podatki nanašajo. Poleg tega morajo biti posamezniku, na katerega se podatki nanašajo, zlahka dostopna sredstva, s katerimi lahko predstavi svoje stališče, in seznanjen mora biti z utemeljitvijo odločitve, razen če je to nezdružljivo z namenom obdelave podatkov.

| 129. | Zaradi tega Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča uvedbo posebne določbe o avtomatiziranih posameznih odločitvah, ki bi bila v skladu z veljavno zakonodajo EU o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

129.

Zaradi tega Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča uvedbo posebne določbe o avtomatiziranih posameznih odločitvah, ki bi bila v skladu z veljavno zakonodajo EU o varstvu podatkov.

IV.11   Varnost obdelave

| 130. | V zvezi z varnostjo obdelave člen 24 določa obveznost upravljavca, da izvaja ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, ki so v skladu z določbami ostalih instrumentov EU o varstvu podatkov. Poleg tega odstavek 2 podaja podroben in celovit seznam ukrepov, ki se izvajajo v zvezi z avtomatsko obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

130.

V zvezi z varnostjo obdelave člen 24 določa obveznost upravljavca, da izvaja ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, ki so v skladu z določbami ostalih instrumentov EU o varstvu podatkov. Poleg tega odstavek 2 podaja podroben in celovit seznam ukrepov, ki se izvajajo v zvezi z avtomatsko obdelavo podatkov.

| 131. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja to določbo, vendar zaradi učinkovitejšega nadzora s strani nadzornih organov predlaga, naj se seznamu ukrepov iz odstavka 2 doda naslednji dodatni ukrep: „k) izvesti ukrepe za sistematično spremljanje in poročanje o učinkovitosti teh varnostnih ukrepov (sistematični samonadzor varnostnih ukrepov)“
   (30). |
| --- | --- |

131.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja to določbo, vendar zaradi učinkovitejšega nadzora s strani nadzornih organov predlaga, naj se seznamu ukrepov iz odstavka 2 doda naslednji dodatni ukrep: „k) izvesti ukrepe za sistematično spremljanje in poročanje o učinkovitosti teh varnostnih ukrepov (sistematični samonadzor varnostnih ukrepov)“
   (30).

Prijavljanje podatkov

| 132. | Člen 10 določa, da se vsako avtomatsko pošiljanje ali prejemanje osebnih podatkov prijavi (v primeru avtomatskega pošiljanja) ali dokumentira (v primeru neavtomatskega pošiljanja), s čimer se omogoči naknadno preverjanje zakonitosti pošiljanja in obdelave podatkov. Te informacije so na voljo pristojnemu nadzornemu organu, če to zahteva. |
| --- | --- |

132.

Člen 10 določa, da se vsako avtomatsko pošiljanje ali prejemanje osebnih podatkov prijavi (v primeru avtomatskega pošiljanja) ali dokumentira (v primeru neavtomatskega pošiljanja), s čimer se omogoči naknadno preverjanje zakonitosti pošiljanja in obdelave podatkov. Te informacije so na voljo pristojnemu nadzornemu organu, če to zahteva.

| 133. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov to določbo pozdravlja. Kljub temu pa ugotavlja, da se zaradi zagotovitve celovitega nadzora in preverjanja pravilne uporabe osebnih podatkov prijavi ali dokumentira tudi „dostop“ do podatkov. Ta informacija je bistvena, saj se mora učinkovito spremljanje pravilne obdelave osebnih podatkov osredotočiti ne le na zakonitost pošiljanja osebnih podatkov med organi, ampak tudi na zakonitost dostopa, ki ga imajo ti organi (31). Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča spremembo člena 10, s čimer bi zagotovili, da se prijavi oziroma dokumentira tudi dostop do podatkov. |
| --- | --- |

133.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov to določbo pozdravlja. Kljub temu pa ugotavlja, da se zaradi zagotovitve celovitega nadzora in preverjanja pravilne uporabe osebnih podatkov prijavi ali dokumentira tudi „dostop“ do podatkov. Ta informacija je bistvena, saj se mora učinkovito spremljanje pravilne obdelave osebnih podatkov osredotočiti ne le na zakonitost pošiljanja osebnih podatkov med organi, ampak tudi na zakonitost dostopa, ki ga imajo ti organi (31). Evropski nadzornik za varstvo podatkov zato priporoča spremembo člena 10, s čimer bi zagotovili, da se prijavi oziroma dokumentira tudi dostop do podatkov.

V.12   Pravna sredstva, odgovornost in sankcije

| 134. | Poglavje VI predloga obravnava pravna sredstva (člen 27), odgovornost (člen 28) in sankcije (člen 29). Na splošno so določbe v skladu z veljavno zakonodajo EU o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

134.

Poglavje VI predloga obravnava pravna sredstva (člen 27), odgovornost (člen 28) in sankcije (člen 29). Na splošno so določbe v skladu z veljavno zakonodajo EU o varstvu podatkov.

| 135. | V zvezi s sankcijami Evropski nadzornik za varstvo podatkov zlasti pozdravlja zahtevo, da morajo biti sankcije v primeru kršitev določb, sprejetih v skladu s tem okvirnim sklepom, učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Nadalje kazenske sankcije v primeru namerno storjenih kaznivih dejanj, ki pomenijo hude kršitve določb – predvsem določb s ciljem zagotavljanja zaupnosti in varnosti obdelave – za hujše kršitve zakonodaje o varstvu podatkov zagotavljajo večji odvračilni učinek. |
| --- | --- |

135.

V zvezi s sankcijami Evropski nadzornik za varstvo podatkov zlasti pozdravlja zahtevo, da morajo biti sankcije v primeru kršitev določb, sprejetih v skladu s tem okvirnim sklepom, učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Nadalje kazenske sankcije v primeru namerno storjenih kaznivih dejanj, ki pomenijo hude kršitve določb – predvsem določb s ciljem zagotavljanja zaupnosti in varnosti obdelave – za hujše kršitve zakonodaje o varstvu podatkov zagotavljajo večji odvračilni učinek.

IV. 13   Spremljanje, nadzor in posvetovalne naloge

| 136. | Določbe predloga v zvezi s spremljanjem in nadzorom obdelave podatkov kot tudi posvetovanjem glede obdelave podatkov so v veliki meri podobne določbam Direktive 95/46/ES. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja dejstvo, da se je Komisija v svojem predlogu odločila za že preverjene in dobro delujoče mehanizme, ter predvsem poudarja uvedbo (obveznega) sistema predhodnega preverjanja. Takšen sistem predvideva tako Direktiva 95/46/ES kot tudi Uredba 45/2001/ES, izkazal pa se je kot učinkovit instrument, ki je na razpolago Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov pri nadzoru obdelave podatkov s strani institucij in organov Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

136.

Določbe predloga v zvezi s spremljanjem in nadzorom obdelave podatkov kot tudi posvetovanjem glede obdelave podatkov so v veliki meri podobne določbam Direktive 95/46/ES. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja dejstvo, da se je Komisija v svojem predlogu odločila za že preverjene in dobro delujoče mehanizme, ter predvsem poudarja uvedbo (obveznega) sistema predhodnega preverjanja. Takšen sistem predvideva tako Direktiva 95/46/ES kot tudi Uredba 45/2001/ES, izkazal pa se je kot učinkovit instrument, ki je na razpolago Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov pri nadzoru obdelave podatkov s strani institucij in organov Evropskih skupnosti.

| 137. | Drug instrument za spremljanje in nadzor obdelave podatkov, ki se je prav tako izkazal za učinkovitega, je imenovanje uradnih oseb za varstvo podatkov s strani upravljavca. Ta instrument deluje v več državah članicah. V Uredbi 45/2001/ES je določen kot obvezen instrument in igra ključno vlogo na ravni Evropskih skupnosti. Uradne osebe za varstvo podatkov so administratorji znotraj organizacije, ki na neodvisni osnovi zagotavljajo notranjo uporabo določb o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

137.

Drug instrument za spremljanje in nadzor obdelave podatkov, ki se je prav tako izkazal za učinkovitega, je imenovanje uradnih oseb za varstvo podatkov s strani upravljavca. Ta instrument deluje v več državah članicah. V Uredbi 45/2001/ES je določen kot obvezen instrument in igra ključno vlogo na ravni Evropskih skupnosti. Uradne osebe za varstvo podatkov so administratorji znotraj organizacije, ki na neodvisni osnovi zagotavljajo notranjo uporabo določb o varstvu podatkov.

| 138. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se v predlog vključijo določbe o uradnih osebah za varstvo podatkov. Te določbe bi lahko bile oblikovane podobno kot členi 24–26 Uredbe 45/2005/ES. |
| --- | --- |

138.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se v predlog vključijo določbe o uradnih osebah za varstvo podatkov. Te določbe bi lahko bile oblikovane podobno kot členi 24–26 Uredbe 45/2005/ES.

| 139. | Predlog okvirnega sklepa je naslovljen na države članice. Zato je logično, da člen 30 predloga predvideva nadzor s strani neodvisnih nadzornih organov. Ta člen je zasnovan na podoben način kot člen 28 Direktive 95/46/ES. Ti nacionalni organi morajo sodelovati med seboj, s skupnimi nadzornimi organi, ustanovljenimi v skladu z naslovom VI Pogodbe EU, in z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Poleg tega člen 31 predloga predvideva ustanovitev delovne skupine, ki mora igrati podobno vlogo, kot jo ima Delovna skupina iz člena 29 v prvem stebru. Vsi pomembni akterji na področju varstva podatkov so omenjeni v členu 31 predloga. |
| --- | --- |

139.

Predlog okvirnega sklepa je naslovljen na države članice. Zato je logično, da člen 30 predloga predvideva nadzor s strani neodvisnih nadzornih organov. Ta člen je zasnovan na podoben način kot člen 28 Direktive 95/46/ES. Ti nacionalni organi morajo sodelovati med seboj, s skupnimi nadzornimi organi, ustanovljenimi v skladu z naslovom VI Pogodbe EU, in z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Poleg tega člen 31 predloga predvideva ustanovitev delovne skupine, ki mora igrati podobno vlogo, kot jo ima Delovna skupina iz člena 29 v prvem stebru. Vsi pomembni akterji na področju varstva podatkov so omenjeni v členu 31 predloga.

| 140. | Samoumevno je, da v predlogu, ki predvideva izboljšanje policijskega in pravosodnega sodelovanja med državami članicami, pomembno vlogo igra tudi sodelovanje med vsemi pomembnimi akterji na področju varstva podatkov. Zato Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja dejstvo, da je velik poudarek v predlogu namenjen sodelovanju med nadzornimi organi. |
| --- | --- |

140.

Samoumevno je, da v predlogu, ki predvideva izboljšanje policijskega in pravosodnega sodelovanja med državami članicami, pomembno vlogo igra tudi sodelovanje med vsemi pomembnimi akterji na področju varstva podatkov. Zato Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja dejstvo, da je velik poudarek v predlogu namenjen sodelovanju med nadzornimi organi.

| 141. | Poleg tega poudarja pomen doslednega pristopa do vprašanj glede varstva podatkov, ki se lahko okrepi s spodbujanjem komunikacije med obstoječo Delovno skupino iz člena 29 in delovno skupino, ustanovljeno v skladu z zadevnim predlogom okvirnega sklepa. Evropski nadzornik za varstvo podatkov predlaga spremembo člena 31(2) predloga, tako da bi imel tudi predsednik Delovne skupine iz člena 29 pravico sodelovati in biti zastopan na sestankih nove delovne skupine. |
| --- | --- |

141.

Poleg tega poudarja pomen doslednega pristopa do vprašanj glede varstva podatkov, ki se lahko okrepi s spodbujanjem komunikacije med obstoječo Delovno skupino iz člena 29 in delovno skupino, ustanovljeno v skladu z zadevnim predlogom okvirnega sklepa. Evropski nadzornik za varstvo podatkov predlaga spremembo člena 31(2) predloga, tako da bi imel tudi predsednik Delovne skupine iz člena 29 pravico sodelovati in biti zastopan na sestankih nove delovne skupine.

| 142. | Besedilo člena 31 zadevnega predloga vsebuje eno občutno razliko v primerjavi s členom 29 Direktive 95/46/ES. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je polnopraven član Delovne skupine iz člena 29. Članstvo vključuje tudi pravico do glasovanja. Zadevni predlog Evropskega nadzornika za varstvo podatkov prav tako imenuje za člana delovne skupine (na podlagi člena 31), vendar zanj ne predvideva pravice do glasovanja. Razlogi, zakaj zadevni predlog odstopa od člena 29 Direktive 95/46/ES, niso jasni. Po mnenju Evropskega nadzornika za varstvo podatkov je predlagano besedilo dvoumno glede njegove vloge, kar bi lahko oviralo učinkovitost njegovega sodelovanja pri delu delovne skupine. Zato Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se ohrani skladnost z besedilom Direktive. |
| --- | --- |

142.

Besedilo člena 31 zadevnega predloga vsebuje eno občutno razliko v primerjavi s členom 29 Direktive 95/46/ES. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je polnopraven član Delovne skupine iz člena 29. Članstvo vključuje tudi pravico do glasovanja. Zadevni predlog Evropskega nadzornika za varstvo podatkov prav tako imenuje za člana delovne skupine (na podlagi člena 31), vendar zanj ne predvideva pravice do glasovanja. Razlogi, zakaj zadevni predlog odstopa od člena 29 Direktive 95/46/ES, niso jasni. Po mnenju Evropskega nadzornika za varstvo podatkov je predlagano besedilo dvoumno glede njegove vloge, kar bi lahko oviralo učinkovitost njegovega sodelovanja pri delu delovne skupine. Zato Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se ohrani skladnost z besedilom Direktive.

IV.14   Druge določbe

| 143. | Poglavje VIII predloga vsebuje nekatere končne določbe o spremembi Schengenske konvencije in drugih instrumentov v zvezi z obdelovo in varstvom osebnih podatkov. |
| --- | --- |

143.

Poglavje VIII predloga vsebuje nekatere končne določbe o spremembi Schengenske konvencije in drugih instrumentov v zvezi z obdelovo in varstvom osebnih podatkov.

Schengenska konvencija

| 144. | Člen 33 predloga določa, da se členi 126 do 130 Schengenske konvencije s tem sklepom nadomestijo v zvezi z zadevami, ki spadajo v področje uporabe Pogodbe EU. Členi 126 do 130 Schengenske konvencije vsebujejo splošne predpise o varstvu podatkov glede obdelave podatkov, ki se sporočajo v skladu s Konvencijo (vendar zunaj Schengenskega informacijskega sistema). |
| --- | --- |

144.

Člen 33 predloga določa, da se členi 126 do 130 Schengenske konvencije s tem sklepom nadomestijo v zvezi z zadevami, ki spadajo v področje uporabe Pogodbe EU. Členi 126 do 130 Schengenske konvencije vsebujejo splošne predpise o varstvu podatkov glede obdelave podatkov, ki se sporočajo v skladu s Konvencijo (vendar zunaj Schengenskega informacijskega sistema).

| 145. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja to nadomestitev, saj pomeni večjo doslednost sistema varstva podatkov v tretjem stebru in v nekaterih pogledih znatno izboljšanje varstva osebnih podatkov, na primer s tem, da dobijo nadzorni organi večja pooblastila. Vendar ima ponekod nenamerno in neugodno posledico zmanjšanja stopnje varstva podatkov. Nekatere določbe Schengenske konvencije so dejansko strožje kot določbe okvirnega sklepa. |
| --- | --- |

145.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja to nadomestitev, saj pomeni večjo doslednost sistema varstva podatkov v tretjem stebru in v nekaterih pogledih znatno izboljšanje varstva osebnih podatkov, na primer s tem, da dobijo nadzorni organi večja pooblastila. Vendar ima ponekod nenamerno in neugodno posledico zmanjšanja stopnje varstva podatkov. Nekatere določbe Schengenske konvencije so dejansko strožje kot določbe okvirnega sklepa.

| 146. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov zlasti omenja člen 126(3)(b) Schengenske konvencije, ki navaja, da lahko podatke uporabljajo samo sodni organi ter službe in organi, ki izvajajo naloge ali dolžnosti v zvezi z nameni, določenimi s Konvencijo. Zdi se, da ta določba izključuje pošiljanje zasebnim strankam, medtem ko bi predlagani okvirni sklep to dopuščal. Poleg tega se določbe o varstvu podatkov iz Schengenske konvencije uporabljajo tudi za vse podatke, ki so vključeni v neavtomatiziranih podatkovnih zbirkah ali se iz njih sporočajo (člen 127), medtem ko so nestrukturirane podatkovne zbirke izključene iz področja uporabe predlaganega okvirnega sklepa. |
| --- | --- |

146.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov zlasti omenja člen 126(3)(b) Schengenske konvencije, ki navaja, da lahko podatke uporabljajo samo sodni organi ter službe in organi, ki izvajajo naloge ali dolžnosti v zvezi z nameni, določenimi s Konvencijo. Zdi se, da ta določba izključuje pošiljanje zasebnim strankam, medtem ko bi predlagani okvirni sklep to dopuščal. Poleg tega se določbe o varstvu podatkov iz Schengenske konvencije uporabljajo tudi za vse podatke, ki so vključeni v neavtomatiziranih podatkovnih zbirkah ali se iz njih sporočajo (člen 127), medtem ko so nestrukturirane podatkovne zbirke izključene iz področja uporabe predlaganega okvirnega sklepa.

Konvencija o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije

| 147. | Člen 34 določa, da se člen 23 Konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije nadomesti z okvirnim sklepom. Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, da čeprav bi ta nadomestitev na splošno zagotovila boljše varstvo osebnih podatkov, ki se izmenjajo v okviru Konvencije, bi hkrati lahko povzročila določene težave glede združljivosti obeh instrumentov. |
| --- | --- |

147.

Člen 34 določa, da se člen 23 Konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije nadomesti z okvirnim sklepom. Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, da čeprav bi ta nadomestitev na splošno zagotovila boljše varstvo osebnih podatkov, ki se izmenjajo v okviru Konvencije, bi hkrati lahko povzročila določene težave glede združljivosti obeh instrumentov.

| 148. | Konvencija posebej obravnava medsebojno pravno pomoč pri prestrezanju telekomunikacij. V tem primeru zaprošena država članica lahko da soglasje za prestrezanje ali prenos snemanj telekomunikacij ob upoštevanju morebitnih pogojev, ki jih je treba spoštovati v podobnem domačem primeru. V skladu s členom 23(4) Konvencije ti dodatni pogoji prevladajo nad predpisi o varstvu podatkov iz člena 23, kadar se nanašajo na uporabo osebnih podatkov. Podobno člen 23(5) določa prednost dodatnih predpisov o varovanju informacij, ki jih zberejo skupne preiskovalne skupine. Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, da v primeru zamenjave člena 23 z zadevnim predlogom ne bi bilo jasno, ali zgoraj navedeni dodatni predpisi še vedno veljajo. Zaradi tega Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se ta točka razjasni in da se posledice popolne nadomestitve člena 23 Konvencije s tem okvirnim sklepom temeljito preučijo. |
| --- | --- |

148.

Konvencija posebej obravnava medsebojno pravno pomoč pri prestrezanju telekomunikacij. V tem primeru zaprošena država članica lahko da soglasje za prestrezanje ali prenos snemanj telekomunikacij ob upoštevanju morebitnih pogojev, ki jih je treba spoštovati v podobnem domačem primeru. V skladu s členom 23(4) Konvencije ti dodatni pogoji prevladajo nad predpisi o varstvu podatkov iz člena 23, kadar se nanašajo na uporabo osebnih podatkov. Podobno člen 23(5) določa prednost dodatnih predpisov o varovanju informacij, ki jih zberejo skupne preiskovalne skupine. Evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja, da v primeru zamenjave člena 23 z zadevnim predlogom ne bi bilo jasno, ali zgoraj navedeni dodatni predpisi še vedno veljajo. Zaradi tega Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se ta točka razjasni in da se posledice popolne nadomestitve člena 23 Konvencije s tem okvirnim sklepom temeljito preučijo.

Konvencija 108 Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov

| 149. | Člen 34(2) določa, da se kakršno koli sklicevanje na Konvencijo 108 šteje kot sklicevanje na ta okvirni sklep. Razlaga in praktična uporaba te določbe sta zelo nejasni. V vsakem primeru Evropski nadzornik za varstvo podatkov domneva, da se ta določba nanaša le na področje uporabe ratione materiae tega okvirnega sklepa. |
| --- | --- |

149.

Člen 34(2) določa, da se kakršno koli sklicevanje na Konvencijo 108 šteje kot sklicevanje na ta okvirni sklep. Razlaga in praktična uporaba te določbe sta zelo nejasni. V vsakem primeru Evropski nadzornik za varstvo podatkov domneva, da se ta določba nanaša le na področje uporabe ratione materiae tega okvirnega sklepa.

Druga vprašanja

| 150. | V zvezi s sistematično doslednostjo besedila Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi se lahko nekateri členi v besedilu predloga prerazporedili.
  Zato Evropski nadzornik za varstvo podatkov predlaga:






  4. | člen 16 („Odbor“) iz poglavja III („Posebne oblike obdelave“) naj se prestavi v novo poglavje; |
| --- | --- | --- |

150.

V zvezi s sistematično doslednostjo besedila Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi se lahko nekateri členi v besedilu predloga prerazporedili.

Zato Evropski nadzornik za varstvo podatkov predlaga:

4.

člen 16 („Odbor“) iz poglavja III („Posebne oblike obdelave“) naj se prestavi v novo poglavje;

| 5. | člen 25 („Evidenca“) in člen 26 („Predhodno preverjanje“) iz poglavja V („Zaupnost in varnost obdelave“) naj se prestavita v novo poglavje. |
| --- | --- |

5.

člen 25 („Evidenca“) in člen 26 („Predhodno preverjanje“) iz poglavja V („Zaupnost in varnost obdelave“) naj se prestavita v novo poglavje.

V.   SKLEPI

Znaten napredek

| a) | Sprejetje tega predloga bi predstavljalo velik napredek na področju varstva osebnih podatkov; to je pomembno področje, ki na ravni Evropske unije zahteva usklajen in učinkovit mehanizem za varstvo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

a)

Sprejetje tega predloga bi predstavljalo velik napredek na področju varstva osebnih podatkov; to je pomembno področje, ki na ravni Evropske unije zahteva usklajen in učinkovit mehanizem za varstvo osebnih podatkov.

| b) | Učinkovito varstvo osebnih podatkov ni pomembno le za posameznike, na katere se podatki nanašajo, temveč prispeva tudi k uspešnemu policijskemu in pravosodnemu sodelovanju. Z več vidikov ta dva javna interesa sovpadata. |
| --- | --- |

b)

Učinkovito varstvo osebnih podatkov ni pomembno le za posameznike, na katere se podatki nanašajo, temveč prispeva tudi k uspešnemu policijskemu in pravosodnemu sodelovanju. Z več vidikov ta dva javna interesa sovpadata.

Skupni standardi

| c) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi moral novi okvir za varstvo podatkov spoštovati načela varstva podatkov – pomembno je zagotoviti skladnost varstva podatkov v Evropski uniji – kot tudi zagotoviti dodaten sklop predpisov, ki bi upoštevali posebno naravo področja kazenskega pregona. |
| --- | --- |

c)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi moral novi okvir za varstvo podatkov spoštovati načela varstva podatkov – pomembno je zagotoviti skladnost varstva podatkov v Evropski uniji – kot tudi zagotoviti dodaten sklop predpisov, ki bi upoštevali posebno naravo področja kazenskega pregona.

| d) | Zadevni predlog te pogoje izpolnjuje: zagotavlja namreč, da se bodo obstoječa načela varstva podatkov iz Direktive 95/46/ES uporabljala v okviru tretjega stebra, saj večina določb predloga odraža druge pravne instrumente EU o varstvu osebnih podatkov in se z njimi sklada. Poleg tega določa skupne standarde, ki natančno opredeljujejo ta načela z vidika njihove uporabe na tem področju in na splošno zagotavljajo ustrezna varovala za varstvo podatkov v tretjem stebru. |
| --- | --- |

d)

Zadevni predlog te pogoje izpolnjuje: zagotavlja namreč, da se bodo obstoječa načela varstva podatkov iz Direktive 95/46/ES uporabljala v okviru tretjega stebra, saj večina določb predloga odraža druge pravne instrumente EU o varstvu osebnih podatkov in se z njimi sklada. Poleg tega določa skupne standarde, ki natančno opredeljujejo ta načela z vidika njihove uporabe na tem področju in na splošno zagotavljajo ustrezna varovala za varstvo podatkov v tretjem stebru.

Veljavno za vso obdelavo

| e) | Da bi okvirni sklep dosegel svoj namen, mora zajemati vse policijske in pravosodne podatke, tudi če pristojni organi drugih držav članic zadevnih podatkov niso posredovali ali dali na voljo. |
| --- | --- |

e)

Da bi okvirni sklep dosegel svoj namen, mora zajemati vse policijske in pravosodne podatke, tudi če pristojni organi drugih držav članic zadevnih podatkov niso posredovali ali dali na voljo.

| f) | Člena 30(1)(b) in 31(1)(c) PEU zagotavljata pravno podlago za predpise o varstvu podatkov, ki niso omejeni na varstvo osebnih podatkov, ki se dejansko izmenjajo med pristojnimi organi držav članic, temveč se uporabljajo tudi za domače primere. |
| --- | --- |

f)

Člena 30(1)(b) in 31(1)(c) PEU zagotavljata pravno podlago za predpise o varstvu podatkov, ki niso omejeni na varstvo osebnih podatkov, ki se dejansko izmenjajo med pristojnimi organi držav članic, temveč se uporabljajo tudi za domače primere.

| g) | Predlog se ne nanaša na obdelavo v okviru drugega stebra Pogodbe EU (skupna zunanja in varnostna politika) niti na obdelavo podatkov s strani obveščevalnih služb ali na njihov dostop do teh podatkov, kadar jih obdelujejo pristojni organi ali druge stranke (to izhaja iz člena 33 PEU). Na teh področjih mora ustrezno varstvo posameznikov, na katere se podatki nanašajo, zagotoviti nacionalna zakonodaja. Ta neenakost v varstvu na ravni EU zahteva še učinkovitejše varstvo na področjih, ki so dejansko zajeta v predlogu. |
| --- | --- |

g)

Predlog se ne nanaša na obdelavo v okviru drugega stebra Pogodbe EU (skupna zunanja in varnostna politika) niti na obdelavo podatkov s strani obveščevalnih služb ali na njihov dostop do teh podatkov, kadar jih obdelujejo pristojni organi ali druge stranke (to izhaja iz člena 33 PEU). Na teh področjih mora ustrezno varstvo posameznikov, na katere se podatki nanašajo, zagotoviti nacionalna zakonodaja. Ta neenakost v varstvu na ravni EU zahteva še učinkovitejše varstvo na področjih, ki so dejansko zajeta v predlogu.

| h) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja dejstvo, da predlog vključuje tudi osebne podatke, ki jih obdelujejo pravosodni organi. |
| --- | --- |

h)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja dejstvo, da predlog vključuje tudi osebne podatke, ki jih obdelujejo pravosodni organi.

V zvezi z drugimi pravnimi instrumenti

| i) | Kadar koli kakšen drug poseben pravni instrument iz naslova VI Pogodbe EU predvideva natančnejše pogoje ali omejitve za obdelavo ali dostop do podatkov, naj se poseben pravni instrument uporablja kot lex specialis. |
| --- | --- |

i)

Kadar koli kakšen drug poseben pravni instrument iz naslova VI Pogodbe EU predvideva natančnejše pogoje ali omejitve za obdelavo ali dostop do podatkov, naj se poseben pravni instrument uporablja kot lex specialis.

| j) | Zadevni predlog okvirnega sklepa Sveta o varstvu podatkov ima določene prednosti in je zato potreben, tudi če ne bo sprejet pravni instrument v zvezi z dostopnostjo (kakor je predlagala Komisija 12. oktobra 2005). |
| --- | --- |

j)

Zadevni predlog okvirnega sklepa Sveta o varstvu podatkov ima določene prednosti in je zato potreben, tudi če ne bo sprejet pravni instrument v zvezi z dostopnostjo (kakor je predlagala Komisija 12. oktobra 2005).

| k) | Ker je Evropski parlament odobril direktivo o hrambi komunikacijskih podatkov, je postala vzpostavitev pravnega okvira za varstvo podatkov v tretjem stebru še bolj nujna. |
| --- | --- |

k)

Ker je Evropski parlament odobril direktivo o hrambi komunikacijskih podatkov, je postala vzpostavitev pravnega okvira za varstvo podatkov v tretjem stebru še bolj nujna.

Struktura predloga

| l) | Dodatni predpisi v poglavju II (poleg splošnih načel Direktive 95/46/ES) bi morali nuditi dodatno varstvo posameznikov, na katere se podatki nanašajo, glede na specifičen okvir tretjega stebra, vendar ne smejo povzročiti nižje stopnje varstva. |
| --- | --- |

l)

Dodatni predpisi v poglavju II (poleg splošnih načel Direktive 95/46/ES) bi morali nuditi dodatno varstvo posameznikov, na katere se podatki nanašajo, glede na specifičen okvir tretjega stebra, vendar ne smejo povzročiti nižje stopnje varstva.

| m) | Poglavje III o posebnih oblikah obdelave (kamor je vključena tretja raven varstva) ne sme odstopati od poglavja II: določbe poglavja III bi morale nuditi dodatno varstvo posameznikov, na katere se podatki nanašajo, kadar so vpleteni pristojni organi več držav članic, vendar te določbe ne smejo povzročiti nižje stopnje varstva. |
| --- | --- |

m)

Poglavje III o posebnih oblikah obdelave (kamor je vključena tretja raven varstva) ne sme odstopati od poglavja II: določbe poglavja III bi morale nuditi dodatno varstvo posameznikov, na katere se podatki nanašajo, kadar so vpleteni pristojni organi več držav članic, vendar te določbe ne smejo povzročiti nižje stopnje varstva.

| n) | Določbe, ki se nanašajo na preverjanje kakovosti podatkov (člen 9(1) in (6)) in ki urejajo nadaljnjo obdelavo osebnih podatkov (člen 11(1)), bi se morale prestaviti v poglavje II in se uporabljati za vso obdelavo podatkov s strani organov kazenskega pregona, tudi če osebne podatke ni poslala ali dala na voljo druga država članica. Zlasti je pomembno – tako v interesu posameznikov, na katere se podatki nanašajo, kot tudi pristojnih organov –, da se zagotovi primerno preverjanje kakovosti v zvezi z vsemi osebnimi podatki. |
| --- | --- |

n)

Določbe, ki se nanašajo na preverjanje kakovosti podatkov (člen 9(1) in (6)) in ki urejajo nadaljnjo obdelavo osebnih podatkov (člen 11(1)), bi se morale prestaviti v poglavje II in se uporabljati za vso obdelavo podatkov s strani organov kazenskega pregona, tudi če osebne podatke ni poslala ali dala na voljo druga država članica. Zlasti je pomembno – tako v interesu posameznikov, na katere se podatki nanašajo, kot tudi pristojnih organov –, da se zagotovi primerno preverjanje kakovosti v zvezi z vsemi osebnimi podatki.

Omejitev namena

| o) | Predlog ne obravnava v zadostni meri ene situacije, ki lahko nastane pri policijskem delu: potrebe po nadaljnji uporabi podatkov za namen, ki se šteje kot nezdružljiv z namenom, za katerega so se podatki dejansko zbrali. |
| --- | --- |

o)

Predlog ne obravnava v zadostni meri ene situacije, ki lahko nastane pri policijskem delu: potrebe po nadaljnji uporabi podatkov za namen, ki se šteje kot nezdružljiv z namenom, za katerega so se podatki dejansko zbrali.

| p) | V skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov se morajo osebni podatki zbirati v posebne in izrecne namene, ne pa nadalje obdelovati na način, ki je nezdružljiv s temi nameni. Glede nadaljnje uporabe je potrebna določena mera prožnosti. Omejitev zbiranja se bo verjetno bolj spoštovala, če organi, odgovorni za notranjo varnost, vedo, da se lahko z ustreznimi varovali zanesejo na odstopanje od omejitev nadaljnje uporabe. |
| --- | --- |

p)

V skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov se morajo osebni podatki zbirati v posebne in izrecne namene, ne pa nadalje obdelovati na način, ki je nezdružljiv s temi nameni. Glede nadaljnje uporabe je potrebna določena mera prožnosti. Omejitev zbiranja se bo verjetno bolj spoštovala, če organi, odgovorni za notranjo varnost, vedo, da se lahko z ustreznimi varovali zanesejo na odstopanje od omejitev nadaljnje uporabe.

| q) | Okvirni sklep bi moral v poglavju II določiti, da je treba državam članicam omogočiti, da sprejmejo zakonodajne ukrepe, ki bi dopuščali nadaljnjo obdelavo, kadar je ta ukrep potreben za:






  — | preprečevanje nevarnosti za javno varnost, obrambo ali nacionalno varnost; |
| --- | --- | --- |

q)

Okvirni sklep bi moral v poglavju II določiti, da je treba državam članicam omogočiti, da sprejmejo zakonodajne ukrepe, ki bi dopuščali nadaljnjo obdelavo, kadar je ta ukrep potreben za:

—

preprečevanje nevarnosti za javno varnost, obrambo ali nacionalno varnost;

| — | zaščito pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa države članice; |
| --- | --- |

—

zaščito pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa države članice;

| — | varstvo posameznika, na katerega se podatki nanašajo. |
| --- | --- |

—

varstvo posameznika, na katerega se podatki nanašajo.

Te pristojnosti držav članic bi lahko vključevale obdelavo, ki posega v zasebnost, in bi jih torej morali spremljati zelo strogi pogoji.

Nujnost in sorazmernost

| r) | Načeli nujnosti in sorazmernosti bi morali v predlogu v celoti odražati sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in torej zagotoviti, da se obdelava osebnih podatkov šteje za potrebno, samo kadar lahko pristojni organi jasno dokažejo to potrebo in pod pogojem, da ukrepi, ki bi manj posegali v zasebnost, niso na voljo. |
| --- | --- |

r)

Načeli nujnosti in sorazmernosti bi morali v predlogu v celoti odražati sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in torej zagotoviti, da se obdelava osebnih podatkov šteje za potrebno, samo kadar lahko pristojni organi jasno dokažejo to potrebo in pod pogojem, da ukrepi, ki bi manj posegali v zasebnost, niso na voljo.

Izmenjave osebnih podatkov s tretjimi državami

| s) | Če bi bilo možno podatke poslati v tretjo državo brez zagotovitve varstva posameznika, na katerega se podatki nanašajo, bi to resno škodovalo varstvu, ki je predvideno v zadevnem predlogu na ozemlju Evropske unije. Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča spremembo zadevnega predloga, s katero se zagotovi, da se člen 15 uporablja za izmenjavo vseh osebnih podatkov s tretjimi državami. To priporočilo ne velja za člen 15(1)(c). |
| --- | --- |

s)

Če bi bilo možno podatke poslati v tretjo državo brez zagotovitve varstva posameznika, na katerega se podatki nanašajo, bi to resno škodovalo varstvu, ki je predvideno v zadevnem predlogu na ozemlju Evropske unije. Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča spremembo zadevnega predloga, s katero se zagotovi, da se člen 15 uporablja za izmenjavo vseh osebnih podatkov s tretjimi državami. To priporočilo ne velja za člen 15(1)(c).

| t) | Ko se osebni podatki pošiljajo iz tretjih držav, je treba skrbno presoditi njihovo kakovost z vidika spoštovanja človekovih pravic in standardov za varstvo podatkov, še preden se ti podatki uporabijo. |
| --- | --- |

t)

Ko se osebni podatki pošiljajo iz tretjih držav, je treba skrbno presoditi njihovo kakovost z vidika spoštovanja človekovih pravic in standardov za varstvo podatkov, še preden se ti podatki uporabijo.

Izmenjave osebnih podatkov z zasebnimi strankami in organi, ki niso organi kazenskega pregona

| u) | Prenos podatkov zasebnim strankam in drugim javnim organom je lahko v posameznih primerih nujen za namen preprečevanja kriminala in boja proti njemu, vendar se morajo uporabljati posebni in strogi pogoji. Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se zadevni predlog spremeni tako, da bo zagotovljena uporaba členov 13 in 14 pri izmenjavi vseh osebnih podatkov, tudi tistih, ki jih ne prejme ali da na voljo druga država članica. To priporočilo ne velja za člena 13(c) in 14(c). |
| --- | --- |

u)

Prenos podatkov zasebnim strankam in drugim javnim organom je lahko v posameznih primerih nujen za namen preprečevanja kriminala in boja proti njemu, vendar se morajo uporabljati posebni in strogi pogoji. Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se zadevni predlog spremeni tako, da bo zagotovljena uporaba členov 13 in 14 pri izmenjavi vseh osebnih podatkov, tudi tistih, ki jih ne prejme ali da na voljo druga država članica. To priporočilo ne velja za člena 13(c) in 14(c).

| v) | Uporabljati bi se morali skupni standardi za dostop organov kazenskega pregona do osebnih podatkov, ki jih hranijo zasebne stranke, s čimer bi se zagotovilo, da bi bil dostop dovoljen samo na podlagi jasno opredeljenih pogojev in omejitev. |
| --- | --- |

v)

Uporabljati bi se morali skupni standardi za dostop organov kazenskega pregona do osebnih podatkov, ki jih hranijo zasebne stranke, s čimer bi se zagotovilo, da bi bil dostop dovoljen samo na podlagi jasno opredeljenih pogojev in omejitev.

Posebne kategorije podatkov

| w) | Treba je zagotoviti posebna varovala, zlasti da se zagotovi:






  — | da se biometrični podatki in profili DNK uporabljajo le na podlagi dobro vzpostavljenih in interoperabilnih tehničnih standardov, |
| --- | --- | --- |

w)

Treba je zagotoviti posebna varovala, zlasti da se zagotovi:

—

da se biometrični podatki in profili DNK uporabljajo le na podlagi dobro vzpostavljenih in interoperabilnih tehničnih standardov,

| — | da se stopnja njihove točnosti skrbno upošteva in da jo lahko posameznik, na katerega se podatki nanašajo, spodbija s pomočjo zlahka dostopnih sredstev in |
| --- | --- |

—

da se stopnja njihove točnosti skrbno upošteva in da jo lahko posameznik, na katerega se podatki nanašajo, spodbija s pomočjo zlahka dostopnih sredstev in

| — | da se v celoti zagotovi spoštovanje dostojanstva ljudi. |
| --- | --- |

—

da se v celoti zagotovi spoštovanje dostojanstva ljudi.

Razlikovanje med različnimi kategorijami podatkov

| x) | Osebni podatki v zvezi z različnimi kategorijami oseb (osumljeni, obsojeni, žrtve, priče itd.) bi se morali obdelovati v skladu z različnimi ustreznimi pogoji in varovali. Zato Evropski nadzornik za varstvo podatkov predlaga, da se členu 4 doda nov odstavek, ki vsebuje naslednje elemente:






  — | obveznost držav članic, da določijo pravne posledice v zvezi z razlikami, ki naj se uvedejo za osebne podatke različnih kategorij oseb; |
| --- | --- | --- |

x)

Osebni podatki v zvezi z različnimi kategorijami oseb (osumljeni, obsojeni, žrtve, priče itd.) bi se morali obdelovati v skladu z različnimi ustreznimi pogoji in varovali. Zato Evropski nadzornik za varstvo podatkov predlaga, da se členu 4 doda nov odstavek, ki vsebuje naslednje elemente:

—

obveznost držav članic, da določijo pravne posledice v zvezi z razlikami, ki naj se uvedejo za osebne podatke različnih kategorij oseb;

| — | dodatne določbe, ki omejijo namen obdelave, določijo natančne roke, in omejijo dostop do podatkov, če gre za osebe, ki niso osumljenci. |
| --- | --- |

—

dodatne določbe, ki omejijo namen obdelave, določijo natančne roke, in omejijo dostop do podatkov, če gre za osebe, ki niso osumljenci.

Avtomatizirane posamezne odločitve

| y) | Za odločitve, ki temeljijo zgolj na avtomatski obdelavi podatkov, morajo veljati strogi pogoji, kadar imajo te za posameznika pravni učinek ali nanj pomembno vplivajo. Zato Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se uvedejo posebne določbe o avtomatiziranih posameznih odločitvah, ki bi bile podobne določbam iz Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

y)

Za odločitve, ki temeljijo zgolj na avtomatski obdelavi podatkov, morajo veljati strogi pogoji, kadar imajo te za posameznika pravni učinek ali nanj pomembno vplivajo. Zato Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča, da se uvedejo posebne določbe o avtomatiziranih posameznih odločitvah, ki bi bile podobne določbam iz Direktive 95/46/ES.

Izbor ostalih priporočil

| z) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča:






  — | preoblikovanje prve alinee člena 4(4), da se zagotovi upoštevanje sodne prakse glede člena 8 ECHR, saj predlagano besedilo člena 4(4) ne izpolnjuje meril, ki jih določa sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s členom 8 ECHR; |
| --- | --- | --- |

z)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča:

—

preoblikovanje prve alinee člena 4(4), da se zagotovi upoštevanje sodne prakse glede člena 8 ECHR, saj predlagano besedilo člena 4(4) ne izpolnjuje meril, ki jih določa sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s členom 8 ECHR;

| — | črtanje širokega odstopanja iz člena 7(1) ali vsaj izrecno omejitev javnih interesov, ki državam članicam opravičujejo uporabo tega odstopanja; |
| --- | --- |

—

črtanje širokega odstopanja iz člena 7(1) ali vsaj izrecno omejitev javnih interesov, ki državam članicam opravičujejo uporabo tega odstopanja;

| — | spremembo člena 10, s čimer se zagotovi, da se prijavi oziroma dokumentira tudi dostop do podatkov; |
| --- | --- |

—

spremembo člena 10, s čimer se zagotovi, da se prijavi oziroma dokumentira tudi dostop do podatkov;

| — | črtanje odstavka 2(a) členov 19, 20 in 21; |
| --- | --- |

—

črtanje odstavka 2(a) členov 19, 20 in 21;

| — | vključitev določb o uradnih osebah za varstvo podatkov v predlog. Te določbe bi lahko bile oblikovane podobno kot členi 24–26 Uredbe 45/2005/ES; |
| --- | --- |

—

vključitev določb o uradnih osebah za varstvo podatkov v predlog. Te določbe bi lahko bile oblikovane podobno kot členi 24–26 Uredbe 45/2005/ES;

| — | spremembo člena 31(2) predloga, tako da bi imel tudi predsednik Delovne skupine iz člena 29 pravico sodelovati in biti zastopan na sestankih nove delovne skupine. |
| --- | --- |

—

spremembo člena 31(2) predloga, tako da bi imel tudi predsednik Delovne skupine iz člena 29 pravico sodelovati in biti zastopan na sestankih nove delovne skupine.

V Bruslju, 19. decembra 2005,

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  Str.18 programa.

1

(2)  Konvencija med Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko in Republiko Avstrijo o okrepitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu, čezmejnem kriminalu in nezakonitem preseljevanju. Prüm (Nemčija ), 27. maja 2005.

2

(3)  Pobuda Kraljevine Švedske za sprejetje Okvirnega sklepa o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije, zlasti glede hudih kaznivih dejanj, vključno s terorističnimi dejanji (UL, C 281).

3

(4)  Na podlagi Predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o hrambi podatkov, obdelanih v povezavi z zagotavljanjem javnih elektronskih komunikacijskih storitev, in spremembi Direktive 2002/58/ES (KOM (2005) 438 končno).

4

(5)  Konvencija Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave osebnih podatkov, 28. januar 1981.

5

(6)  Svet Evrope je leta 1987 izdal Priporočilo št. R (87) 15 o ureditvi uporabe osebnih podatkov v policijskem sektorju, ki pa je po svoji naravi za države članice nezavezujoče.

6

(7)  V enakem smislu tudi: „Evropski nadzornik za varstvo podatkov kot svetovalec institucijam Skupnosti glede zakonodajnih predlogov in pripadajočih dokumentov“, z dne 18. marca 2005, objavljeno na www.edps.eu.int.

7

(8)  Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede Predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o hrambi podatkov, obdelanih v povezavi z zagotavljanjem javnih elektronskih komunikacijskih storitev, in spremembi Direktive 2002/58/ES (KOM (2005) 438 končno), objavljeno na www.edps.eu.int.

8

(9)  Odst. 2.2.4 Mnenja.

9

(10)  Konvencija Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave osebnih podatkov, 28. januar 1981.

10

(11)  Predlog sklepa Sveta za dostop organov držav članic, ki so zadolženi za notranjo varnost, in Europola do vizumskega informacijskega sistema z namenom vpogleda zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih in drugih hudih kaznivih dejanj (KOM (2005) 600 konč.), izdano 24. novembra 2005. Evropski nadzornik za varstvo podatkov namerava podati mnenje o tem predlogu na začetku leta 2006.

11

(12)  Evropski nadzornik za varstvo podatkov se sklicuje na enako obrazložitev Sodišča (med drugim) v sodbi v zadevi Österreichischer Rundfunk and Others, združene zadeve C-465/00, C-138/01 in C-139/01, PSES [2003], str. I-4989.

12

(13)  V enakem smislu tudi mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 26. septembra 2005 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o hrambi podatkov, obdelanih v povezavi z zagotavljanjem javnih elektronskih komunikacijskih storitev, in spremembi Direktive 2002/58/ES, točka 33.

13

(14)  Sodba Sodišča z dne 16. junija 2005, Pupino, primer C-105/03.

14

(15)  Ta določba bi lahko bila podobna določbi iz člena 46 Uredbe 45/2001/ES.

15

(16)  Carinski informacijski sistem je majhen, vendar zapleten sistem, ki se sestoji iz nacionalnih in nadnacionalnih elementov, primerljivih s Schengenskim informacijskim sistemom. Ob upoštevanju relativno omejene pomembnosti zadevnega predloga za Carinski informacijski sistem in zapletenosti samega sistema, se v tem mnenju ne bo upošteval. Evropski nadzornik za varstvo podatkov se bo s Carinskim informacijskim sistemom ukvarjal v drugem okviru.

16

(17)  Poleg tega to ne bi bilo v skladu s Priporočilom Sveta Evrope št. R(87) 15 o ureditvi osebnih podatkov v policijskem sektorju, ki ga je Odbor ministrov posredoval državam članicam. Načelo 7.2 predvsem določa, da se v dogovoru z nadzornim organom ali v skladu z nacionalno zakonodajo uvedejo „redna preverjanja“ kakovosti osebnih podatkov.

17

(18)  Glej zlasti točko 94 tega mnenja.

18

(19)  Sklep Sveta 2005/876/PNZ o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence, je začel veljati 9. decembra. Sklep dodaja nove in pospešuje obstoječe mehanizme za pošiljanje informacij v zvezi z obsodbami, ki temeljijo na obstoječih konvencijah; takšni instrumenti so Evropska konvencija o pravni pomoči v kazenskih zadevah iz leta 1959 in Konvencija o pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami iz leta 2000. To besedilo bo kasneje zamenjal natančnejši okvirni sklep Sveta. Na tem področju Komisija načrtuje predlog novega okvirnega sklepa.

19

(20)  Predlog poleg splošne določbe glede rokov za shranjevanje osebnih podatkov iz člena 7 določa nadaljnje posebne določbe, ki zadevajo osebne podatke, izmenjane z drugimi državami članicami. Člen 9.7 posebej določa, da se osebni podatki izbrišejo:

20

| 1. | če ti podatki ne bi smeli biti poslani, dani na voljo ali prejeti; |
| --- | --- |

1.

če ti podatki ne bi smeli biti poslani, dani na voljo ali prejeti;

| 2. | po roku, ki ga je sporočil organ, ki je poslal podatke, razen če so osebni podatki nadalje potrebni za sodne postopke; |
| --- | --- |

2.

po roku, ki ga je sporočil organ, ki je poslal podatke, razen če so osebni podatki nadalje potrebni za sodne postopke;

| 3. | če ti podatki niso več potrebni za namen, za katerega so bili poslani. |
| --- | --- |

3.

če ti podatki niso več potrebni za namen, za katerega so bili poslani.

(21)  Lahko bi razmislili o omejitvi na boj proti terorizmu in/ali posebne javne namene, navedene v členu 4(1)(e): za zgodovinsko, statistično ali znanstveno uporabo.

21

(22)  Kot primer glej nedavno sporočilo Komisije o „strategiji glede zunanje razsežnosti območja svobode, varnosti in pravice“ (COM(2005) 491 konč.).

22

(23)  Dodatni protokol h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in čezmejnim prenosom podatkov je bil podpisan 8.11.2001, veljati pa je začel 1.7.2004. Ta zavezujoč mednarodni pravni instrument je do sedaj podpisalo 11 držav (med njimi 9 članic EU). Člen 2.1 Protokola določa splošno načelo, da vsaka pogodbenica zagotovi prenos osebnih podatkov prejemniku, za katerega velja zakonodaja države ali organizacije, ki ni pogodbenica Konvencije, samo če ta država ali organizacija zagotavlja ustrezno stopnjo varstva za nameravan prenos podatkov.

23

(24)  Konvencija ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki so jo podpisale vse države članice EU in je začela veljati 26. junija 1987. Zlasti člen 15, ki se glasi: „Vsaka država članica mora zagotoviti, da nobena izjava, za katero se ugotovi, da je bila dobljena z mučenjem, ne bo uporabljena kot dokaz v nobenem postopku, razen v postopku proti osebi, ki je obtožena mučenja in to le kot dokaz, da je bila izjava pridobljena z mučenjem.“

24

(25)  Pogajalsko izhodišče za kazenski pregon in izmenjavo informacij v EU, sprejeto na spomladanski konferenci evropskih organov za varstvo podatkov v Krakovu, 25. in 26. aprila 2005.

25

Pogajalsko izhodišče za kazenski pregon in izmenjavo informacij v EU

(26)  Glej Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2006, COM(2005) 531 konč.

26

(27)  Na primer, telefonski račun bo za komercialne namene uporaben, če le pravilno navaja opravljene telefonske klice; isti telefonski račun pa za organe kazenskega pregona ne more biti popolnoma zanesljiv kot trden dokaz glede tega, kdo je opravil določen telefonski klic.

27

(28)  V skladu z uvodnimi izjavami Direktive „Vprašanja dostopa do podatkov, ki jih nacionalni javni organi hranijo v skladu s to direktivo za dejavnosti iz prve alinee člena 3(2) Direktive 95/46/ES, ne spadajo v področje prava Skupnosti. Lahko pa so predmet nacionalnega prava ali ukrepa v skladu z Naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji, pri čemer morajo ti zakoni ali ukrepi vedno v celoti upoštevati temeljne pravice, saj temeljijo na skupnih ustavnih tradicijah držav članic in so zagotovljene z ECHR. Člen 8 ECHR, kakor ga razlaga Evropsko sodišče za človekove pravice...“

28

(29)  Poglavje IV obravnava predvsem pravico do informacij (člena 19 in 20) in pravico do dostopa, dosege popravka, izbrisa ali zamrznitve (člen 21). Na splošno ti členi posameznikom, na katere se osebni podatki nanašajo, zagotavljajo pravice, ki so običajno zajamčene z zakonodajo EU o varstvu podatkov, hkrati pa določajo vrsto izjem z namenom upoštevanja posebnosti tretjega stebra. Omejitve pravic posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, posebej dopuščajo skoraj identične določbe, tako kar zadeva pravico do informacij (člena 19.2 in 20.2) kot tudi pravico do dostopa (člen 21.2).

29

(30)  V tej zvezi glej tudi mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov o vizumih za kratkoročno prebivanje med državami članicami, KOM(2004) 835 končno, objavljeno na www.edps.eu.int

30

(31)  To je v skladu z določbami iz člena 18 predloga, ki določa, da se organ, ki je poslal ali dal na voljo zadevne podatke, obvesti o zahtevi za njihovo nadaljnjo uporabo, in določbami iz člena 24 o izvajanju varnostnih ukrepov, tudi v luči predlaganega sistematičnega samonadzora teh ukrepov.

31

---

III Obvestila

Komisija

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/48

---

GR-Elliniko: Opravljanje rednega zračnega prevoza

Javni razpis, ki ga je na podlagi člena (4)(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 objavila Helenska republika, za opravljanje rednega zračnega prevoza na progah, za katere so bile uvedene obveznosti javnih služb

(2006/C 47/13)

1.   Uvod: Na podlagi člena 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti je grška vlada odločila, da od 1. aprila 2006 uvede obveznosti javnih služb glede rednih zračnih prevozov na naslednjih progah:

Atene – Kitera,

Atene – Naksos,

Atene – Paros,

Atene – Κarpathos,

Atene – Sitia,

Atene – Skiathos,

Solun – Kerkira (Krf),

Rodos – Kos – Leros – Astypalea,

Kerkira (Krf) – Aktio – Kefalonija – Zakinthos.

Podrobnosti glede obveznosti javnih služb so bile objavljene v
  Uradnem listu Evropske unije št. C 46 z dne 24.2.2006 in št. C 164 z dne 10.7.2002, str. 16.

Če do 1. marca 2006 noben letalski prevoznik ne obvesti uprave za civilno letalstvo, da namerava od 1. aprila 2006 opravljati redne zračne prevoze na eni od zgoraj navedenih prog ali več v skladu z obveznostjo javnih služb, uvedeno za zadevno(-e) progo(-e), in brez finančnega nadomestila, se je Grčija odločila, da bo po postopku iz člena 4(1)(d) navedene uredbe sprožila postopek, s katerim bo dostop do ene od zgoraj navedenih prog ali več (kakor je navedeno v naslednjem členu) za tri leta omejila na enega samega letalskega prevoznika in pravico do opravljanja zadevnih prevozov od 1. aprila 2006 dodelila z javnim razpisom.

2.   Predmet razpisa: Izključna pravica do opravljanja rednih zračnih prevozov, ki so predmet obveznosti javnih služb, od 1. aprila 2006 in za tri leta na naslednjih progah:

Atene – Kitera,

Atene – Naksos,

Atene – Paros,

Atene – Κarpathos,

Atene – Sitia,

Atene – Skiathos,

Solun – Kerkira (Krf),

Rodos – Kos – Leros – Astipalaia,

Kerkira (Krf) – Aktio – Kefalonija – Zakinthos.

Prevozi na teh progah se morajo opravljati v skladu z ustreznimi obveznosti javnih služb, ki so bile objavljene v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti št. C 46 z dne 24.2.2006 in C 164 z dne 10.7.2002, str. 16.

Ponudbe se lahko predložijo za eno od zgoraj navedenih prog ali več. Vendar se vse ponudbe predložijo ločeno za vsako od zgoraj navedenih prog.

Zaradi posebnega značaja zadevnih letalskih prog morajo biti letalski prevozniki sposobni dokazati, da kabinsko osebje, ki skrbi za potnike na zgoraj navedenih progah, govori in razume grško.

3.   Udeležba v razpisnem postopku: V razpisnem postopku lahko sodelujejo vsi letalski prevozniki z veljavno operativno licenco, ki jim jo je izdala država članica v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 o licenziranju letalskih prevoznikov.

4.   Razpisni postopek: Za ta razpisni postopek veljajo določbe člena 4(1)(d) in (i) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti ter določbe predsedniške uredbe 346/98, kakor je bila spremenjena s predsedniško uredbo 18/2000, o uskladitvi grške zakonodaje o javnih naročilih z določbami Direktive Sveta 92/50/EGS z dne 18. julija 1992.

Če je odločeno, da se razpisni postopek ponovi (zaradi neuspešnega izida prvotnega postopka), lahko v najnujnejših primerih ministrstvo za promet in zveze sprejme potrebne ukrepe, da se v določeni oddaljeni regiji zagotovi osnovna oskrba s storitvami zračnega prevoza, pod pogojem, da so taki ukrepi skladni z načeli nediskriminacije, sorazmernosti in preglednosti ter trajajo največ 6 mesecev.

Poleg tega lahko, če je predložena samo ena ponudba in če ta velja za finančno nesprejemljivo, sledi postopek s pogajanji.

Ponudniki so do oddaje naročil zavezani ponudbam, ki so jih predložili.

5.   Razpisna dokumentacija: Celotna razpisna dokumentacija, vključno z razpisno specifikacijo, dodatno dokumentacijo, potrebno za udeležbo, in drugimi zadevnimi informacijami, je brezplačno na razpolago pri Hellenic Civil Aviation Authority, Directorate for Air Operations, Vas.Georgiou 1, GR-16604 Elliniko, Tel. (30-210) 891 61 49 ali Faks (30-210) 894 71 01.

6.   Finančno nadomestilo: V ponudbah mora biti izrecno naveden znesek, ki se na četrtletni podlagi zahteva za opravljanje zračnih prevozov na vsaki letalski progi v obdobju 3 let od predlaganega datuma, ko se začnejo opravljati storitve (z razčlenitvijo računov po letih, kakor je navedeno v razpisni specifikaciji). Finančno nadomestilo se izplača četrtletno v 30 dneh od datuma izdaje ustreznega računa, ki ga izda letalski prevoznik in se nakaže na račun, ki ga ima letalski prevoznik odprtega pri priznani grški banki. Natančen znesek nadomestila se določi na podlagi dejansko opravljenih letov, potrdila pristojnih organov uprave za civilno letalstvo o pravilnem izpolnjevanju pogodbenih obveznosti in sorazmernega zneska nadomestila.

7.   Merilo za izbor: Med letalskimi prevozniki, za katere velja, da so storitve na vsaki progi, ki jo pokriva ta javni razpis, sposobni opravljati neprekinjeno in v skladu s postavljenimi zahtevami, bo izbran tisti, katerega ponudba bo vsebovala najnižji znesek skupnega finančnega nadomestila za zadevno progo.

8.   Trajanje, sprememba in razveljavitev pogodbe: Pogodba začne veljati 1. aprila 2006 in velja do 31. marca 2009.

Kakršna koli sprememba pogodbe mora biti v skladu z obveznostjo javnih služb, objavljeno v
  Uradnem listu Evropske unije št. C 46 z dne 24.2.2005 in št. C 164 z dne 10.7.2002, str. 16. Vse spremembe pogodbe morajo biti v pisni obliki.

Ob nepričakovani spremembi pogojev obratovanja se lahko znesek nadomestila ponovno prouči.

Vsaka pogodbenica lahko odpove pogodbo s šestmesečnim odpovednim rokom. Če za to obstajajo še posebno tehtni razlogi ali če letalski prevoznik pogodbenih pogojev, ki se nanašajo na obveznost javnih služb, ne izpolnjuje pravilno, lahko naročnik odpove pogodbo brez odpovednega roka. Prav tako velja, da je pogodba samodejno odpovedana, če je izvajalcu začasno odvzeta ali preklicana operativna licenca ali spričevalo letalskega prevoznika (AOC).

9.   Kazni za neizpolnjevanje pogodbe: Letalski prevoznik je odgovoren za ustrezno izpolnjevanje svojih obveznosti po pogodbi.

Število letov, odpovedanih iz razlogov, za katere je odgovoren letalski prevoznik, ne sme presegati 2 % skupnega števila letov na leto. V takih primerih se znesek finančnega nadomestila zmanjša sorazmerno s številom odpovedanih letov.

Pri neizpolnjevanju vseh ali dela pogodbenih obveznosti iz razlogov, ki ne predstavljajo višje sile (razen kadar je število odpovedanih letov manjše od 2 % skupnega števila letov na leto, kakor je navedeno v prejšnjem odstavku), lahko naročnik naloži naslednje kazni:

kadar število odpovedanih letov na vsaki progi presega 2 % skupnega števila načrtovanih letov na leto, se finančno nadomestilo (za lete, ki so bili v četrtletju na zadevni progi dejansko opravljeni), dodatno zmanjša za znesek, ki bi se izplačal za lete, ki so bili odpovedani;

kadar se neizpolnjevanje obveznosti nanaša na število sedežev, ki so v četrtletju vsak teden dejansko na razpolago, se finančno nadomestilo zmanjša sorazmerno s številom sedežev, ki niso bili na razpolago;

kadar se neizpolnjevanje obveznosti nanaša na zaračunane prevoznine, se finančno nadomestilo zmanjša sorazmerno z razliko med zaračunanimi prevozninami in predvidenimi prevozninami;

katere koli druge kršitve pogodbenih določil se kaznujejo z globo, predvideno v letaliških predpisih;

kadar v istem četrtletju izvajalec tretjič krši pogodbena določila na eni in isti progi, se lahko, poleg zgoraj navedenih kazni, kot kazenska klavzula zahteva, da se v celoti ali delno unovči garancija za dobro izvedbo, ki se nanaša na zadevno progo, in sicer potem, ko uprava za civilno letalstvo pisno obvesti izvajalca, in pod pogojem, da izvajalec ne predloži zadostnih dokazov o tem, da ni odgovoren za tako kršitev. Kazni, predvidene v tej točki, se odmerijo glede na resnost vsake ugotovljene kršitve in ob upoštevanju načela sorazmernosti.

Naročnik lahko zahteva tudi nadomestilo za povzročeno škodo.

10.   Predložitev ponudb: Ponudbe je treba v 5 izvodih poslati s priporočeno pošto s povratnico ali dostaviti osebno proti potrdilu o prejemu na spodnji naslov:

Ministry of Transport and Communications, Civil Aviation Authority, Directorate-General for Air Transport, Directorate for Air Operations, Section II, Vasileos Georgiou 1, GR-16604 Elliniko.

Rok za predložitev ponudb je 32. dan do 12. ure opoldne po datumu objave tega razpisa v Uradnem listu Evropske unije. Ponudbe, poslane po pošti, morajo prispeti do zgoraj navedenega datuma in ure, kar dokazuje potrdilo o prejemu.

11.   Veljavnost razpisa: Ta javni razpis je veljaven, če do 1. marca 2006 noben letalski prevoznik Skupnosti ne izjavi (s predložitvijo načrta letov upravi za civilno letalstvo), da namerava od 1. aprila 2004 opravljati redne zračne prevoze na eni od zgoraj navedenih prog ali več v skladu z naloženo obveznostjo javnih služb in brez finančnega nadomestila.

Vsekakor velja ta javni razpis še naprej za tiste proge, za katere do 1. marca 2006 noben letalski prevoznik ni izrazil interesa pod zgoraj navedenimi pogoji.

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/51

---

P-Lizbona: Opravljanje rednih zračnih prevozov

Popravek javnega razpisa, ki ga je Portugalska na podlagi člena 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 objavila za opravljanje rednih zračnih prevozov med letališčema Lizbona/Bragança in letališči Bragança/Vila Real/Lizbona

(
  Uradni list Evropske unije 2006/S 25-27011 z dne 7.2.2006, odprti postopek)

(Uradni list Evropske unije C 32 z dne 8.2.2006)

(2006/C 47/14)

(Besedilo velja za EGP)

1.   Uvod: V skladu s členom 4(1)(a) Uredbe (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti se je Portugalska odločila, da uvede obveznosti javnih služb glede rednih zračnih prevozov, ki se opravljajo letališčema Lizbona/Bragança in letališči Bragança/Vila Real/Lizbona.

Če do 8. marca 2006 noben od letalskih prevoznikov ne bo začel ali nameraval začeti opravljati redne zračne prevoze na navedenih progah v skladu z naloženimi obveznostmi javnih služb ne da bi zahteval finančno nadomestilo, se je Portugalska odločila, da v okviru postopka, določenega v členu 4(1)(d) navedene uredbe, omeji dostop na enega samega letalskega prevoznika in z javnim razpisom dodeli pravico do opravljanja teh prevozov od 28. avgusta 2006.

2.   Predmet javnega razpisa: Opravljanje rednih zračnih prevozov od 28. avgusta 2006 med letališčema Lizbona/Bragança in letališči Bragança/Vila Real/Lizbona.

Ti prevozi se bodo opravljali v skladu z obveznostmi javnih služb, ki so bile uvedene za navedene in objavljene v
  Uradnem listu Evropske unije C 30 z dne 7.2.2006.

Glede na posebno naravo teh prevozov, bodo morali letalski prevozniki dokazati, da večina posadke, ki bo opravljala navedene prevoze, govori in razume portugalsko.

3.   Udeležba: Te prevoze lahko opravljajo vsi prevozniki, ki imajo veljavno operativno licenco, ki jo je izdala država članica v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov in imajo ustrezno potrdilo o letalskem prevozniku.

4.   Postopek: Za ta javni razpis se upoštevajo določbe iz točk (d), (e), (f), (g), (h), in (i) člena 4(1) Uredbe (EGS) št. 2408/92.

5.   Razpisna dokumentacija: Celotno razpisno dokumentacijo, ki vsebuje poseben pravilnik javnega razpisa, je mogoče dobiti za ceno 100 EUR na naslovu: Instituto Nacional da Aviação Civil, Rua B, Edifícios 4, 5 e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749-034 Lisboa.

6.   Finančno nadomestilo: V predloženih ponudbah mora biti izrecno naveden znesek nadomestila, zahtevanega za opravljanje prevozov za obdobje treh let od datuma predvidenega začetka opravljanja prevozov (z letnim obračunom). Če ponudbe vključujejo opravljanje poletov ob koncu tedna, to državam članicam ne sme povzročiti kakšnega koli povečanja finančnega prispevka. Finančni vpliv, ki nastane zaradi opravljanja letov ob koncu tedna (in ne bremeni države članice), mora biti ustrezno pojasnjen in utemeljen v ponudbi.

Točen znesek dodeljenega nadomestila, ki je končno odobren, se določi vsako leto naknadno glede na dejanske odhodke in prihodke, ki izhajajo iz storitve, v mejah zneska, določenega v ponudbi.

7.   Cene vozovnic: V ponudbah morajo biti navedene načrtovane cene vozovnic, ki morajo biti v skladu obveznostmi javnih služb, ki so bile objavljene v
  Uradnem listu Evropske unije C 30 z dne 7.8.2006.

8.   Trajanje, spreminjanje in odpoved pogodbe: Pogodba začne veljati 28. avgusta 2006 in preneha 27. avgusta 2009. Izvajanje pogodbe se v sodelovanju s prevoznikom pregleda vsako leto junija in julija. Znesek finančnega nadomestila se lahko revidira le v primeru nepredvidljive spremembe operativnih pogojev.

9.   Kazni: V primeru, da prevoznik zaradi višje sile ne more opraviti leta, se lahko znesek finančnega nadomestila zmanjša sorazmerno z neopravljenimi leti.

V primeru, da prevoznik ne opravi leta iz katerega koli razloga, razen višje sile, ali ne izpolni obveznosti javnih služb, lahko portugalski organi:

zmanjšajo znesek finančnega nadomestila sorazmerno z neopravljenimi leti;

zahtevajo pojasnila od prevoznika in če ta niso zadovoljiva, lahko brez obvestila prekinejo pogodbo in zahtevajo odškodnino.

10.   Predložitev ponudb:

| 1. | Ponudbe morajo biti predložene najpozneje do 17.00 ure trideseti dan od dneva objave tega javnega razpisa v
  Uradnem listu Evropske unije C 47 z dne 25.2.2006. |
| --- | --- |

1.

Ponudbe morajo biti predložene najpozneje do 17.00 ure trideseti dan od dneva objave tega javnega razpisa v
  Uradnem listu Evropske unije C 47 z dne 25.2.2006.

| 2. | Ponudbe se lahko predložijo osebno – s prejetjem potrdila o prejemu – na sedežu: Instituto Nacional de Aviação Civil, Rua B, Edificios 4, 5 e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749-034 Lisbon med 9.00 in 17.00 uro, ali pošljejo s priporočeno pošto do datuma in ure, določenih v odstavku 1 zgoraj. |
| --- | --- |

2.

Ponudbe se lahko predložijo osebno – s prejetjem potrdila o prejemu – na sedežu: Instituto Nacional de Aviação Civil, Rua B, Edificios 4, 5 e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749-034 Lisbon med 9.00 in 17.00 uro, ali pošljejo s priporočeno pošto do datuma in ure, določenih v odstavku 1 zgoraj.

11.   Veljavnost javnega razpisa: V skladu s prvim stavkom člena 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je ta javni razpis veljaven le, če noben prevoznik Skupnosti, ki je upravičen do opravljanja prevozov, do 8. marca 2006 ne ponudi programa za opravljanje prevozov na zadevnih progah od 28. avgusta 2006 v skladu z naloženimi obveznostmi javnih služb brez prejemanja finančnega nadomestila.

Če eden ali več prevoznikov do 8. marca 2006 ponudi program za opravljanje teh prevozov, ob izpolnjevanju naloženih obveznosti javnih služb in brez prejemanja finančnega nadomestila, ta javni razpis ni več veljaven.

---

25.2.2006

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/s3

---

OBVESTILO

Dne 28. februarja 2006 bo v Uradnem listu Evropske unije C 49 A izšel „Skupni katalog sort poljščin — Sedmi dodatek k 23. dopolnjeni izdaji“.

Naročniki Uradnega lista lahko brezplačno prejmete toliko kopij in jezikovnih različic tega uradnega lista, do kolikor izvodov ste kot naročnik upravičeni. Naprošamo vas, da natančno izpolnite spodnjo naročilnico in jo pošljete skupaj z vašo naročniško številko (koda, ki se nahaja na levi strani vsake nalepke in se začne z: O/...). Brezplačni izvod tega uradnega lista je na voljo še eno leto po dnevu izdaje.

Če niste naročnik, lahko ta uradni list proti plačilu naročite pri eni od naših prodajnih služb (glej seznam na hrbtni strani).

Ta Uradni list — kot tudi vse druge serije Uradnega lista (L, C, CA, CE) — lahko brezplačno najdete na spletni strani http://europa.eu.int/eur-lex/lex.

Image

---