# Euroopa Liidu C 219/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.219.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 219 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide24. juuli 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.219.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 219

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide24. juuli 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2012/C 219/01 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Austria 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria stabiilsusprogrammi (2011–2016) kohta | 1 |
| 2012/C 219/02 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Belgia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta | 5 |
| 2012/C 219/03 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Bulgaaria 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta | 9 |
| 2012/C 219/04 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Küprose 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta | 13 |
| 2012/C 219/05 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta | 17 |
| 2012/C 219/06 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Taani 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta | 21 |
| 2012/C 219/07 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Eesti 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta | 25 |
| 2012/C 219/08 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Soome 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta | 28 |
| 2012/C 219/09 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Prantsusmaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta | 31 |
| 2012/C 219/10 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Saksamaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta | 35 |
| 2012/C 219/11 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Kreeka 2012. aasta riiklikku reformikava | 38 |
| 2012/C 219/12 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Ungari 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta | 40 |
| 2012/C 219/13 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Iirimaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta | 44 |
| 2012/C 219/14 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Itaalia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta | 46 |
| 2012/C 219/15 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Läti 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta | 50 |
| 2012/C 219/16 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Leedu 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta | 54 |
| 2012/C 219/17 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Luksemburgi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta | 58 |
| 2012/C 219/18 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Malta 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta | 61 |
| 2012/C 219/19 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Poola 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta | 65 |
| 2012/C 219/20 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Portugali 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta | 69 |
| 2012/C 219/21 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Rumeenia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta | 72 |
| 2012/C 219/22 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Slovakkia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta | 74 |
| 2012/C 219/23 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Sloveenia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta | 77 |
| 2012/C 219/24 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Hispaania 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta | 81 |
| 2012/C 219/25 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Rootsi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta | 85 |
| 2012/C 219/26 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Madalmaade 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta | 88 |
| 2012/C 219/27 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi lähenemisprogrammi (2012–2017) kohta | 91 |
| 2012/C 219/28 | Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, euroalasse kuuluvate liikmesriikide majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta | 95 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2012/C 219/01

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Austria 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria stabiilsusprogrammi (2011–2016) kohta

1

2012/C 219/02

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Belgia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

5

2012/C 219/03

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Bulgaaria 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

9

2012/C 219/04

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Küprose 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

13

2012/C 219/05

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

17

2012/C 219/06

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Taani 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

21

2012/C 219/07

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Eesti 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

25

2012/C 219/08

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Soome 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

28

2012/C 219/09

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Prantsusmaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta

31

2012/C 219/10

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Saksamaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta

35

2012/C 219/11

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Kreeka 2012. aasta riiklikku reformikava

38

2012/C 219/12

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Ungari 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

40

2012/C 219/13

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Iirimaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

44

2012/C 219/14

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Itaalia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

46

2012/C 219/15

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Läti 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

50

2012/C 219/16

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Leedu 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

54

2012/C 219/17

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Luksemburgi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

58

2012/C 219/18

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Malta 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

61

2012/C 219/19

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Poola 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

65

2012/C 219/20

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Portugali 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta

69

2012/C 219/21

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Rumeenia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

72

2012/C 219/22

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Slovakkia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

74

2012/C 219/23

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Sloveenia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

77

2012/C 219/24

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Hispaania 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

81

2012/C 219/25

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Rootsi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

85

2012/C 219/26

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Madalmaade 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

88

2012/C 219/27

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi lähenemisprogrammi (2012–2017) kohta

91

2012/C 219/28

Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012, euroalasse kuuluvate liikmesriikide majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta

95

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Nõukogu |
| 2012/C 219/29 | Selgitav märkus — 2012. aasta Euroopa poolaasta raames nõukogu poolt liikmesriikidele esitatavate soovituste saatedokument | 98 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Nõukogu

2012/C 219/29

Selgitav märkus — 2012. aasta Euroopa poolaasta raames nõukogu poolt liikmesriikidele esitatavate soovituste saatedokument

98

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Austria 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria stabiilsusprogrammi (2011–2016) kohta

2012/C 219/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Austria 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Austria 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Austriat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Austriat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 samuti üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 samuti üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (9) | Austria esitas 24. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2016 ja 25. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Austria esitas 24. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2016 ja 25. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aastal stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium aastateks 2012 ja 2013 on ettevaatlik. Stsenaarium ajavahemikuks 2014-2016 on optimistlikum, SKP kasvuks prognoositakse keskmiselt 2,1 %, mis ületab järjepidevalt potentsiaalse kasvu praegusi prognoose. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärane puudujääk 2013. aastaks ja saavutada 2016. aastaks keskpika perioodi eelarve-eesmärk. Stabiilsusprogrammi keskpika perioodi eelarve-eesmärki on muudetud – nüüd on majandustsükli tasakaalus eelarve asemel eesmärgiks seatud struktuurne puudujääk 0,45 % SKPst, mis kajastab adekvaatselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Ülemäärase puudujäägi kavandatav korrigeerimine on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu 2009. aasta detsembri soovituses kindlaks määratud tähtajaga. Arvestades (ümberarvutatud) struktuurset eelarvetasakaalu, (5) on iga-aastane kavandatud keskmine eelarve kohandamine 0,5 % SKPst aastatel 2011–2013 veidi väiksem kui nõukogu soovitatud korrigeerimine 0,75 % SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas kavandatud struktuurne edasiminek on 2015. aastal piisav, aga jääb 2014. ja 2016. aastal alla stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud sihttasemest 0,5 % SKPst. Siiski on ajavahemikus 2014-2015 prognoositav valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades suvakohaseid tulumeetmeid, kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga. Eelarve-eesmärkidega kaasnevaid riske on nii tulu- kui ka kulupoolel. Näiteks on keeruline hinnata mõne meetme mõju eelarvele, kuna see sõltub konkreetsest rakendamisest. Finantstehingute maksu üksikasjad ei ole teada, kuna sellealaseid õigusakte ei ole veel vastu võetud. Kavandatud kulukärped kesktasandist allpool asuvatel tasanditel ei ole kindlaks määratud. Stabiilsusprogrammis nähakse ette, et võla suhe SKPsse, mis ulatus 72,2 protsendini 2011. aasta lõpul, saavutab 2013. aastal haripunkti 75,3 % tasemel ja langeb seejärel järk-järgult 70,6 % tasemele 2016. aastal. Stabiilsuse ja kasvu pakti võla vähendamise sihttaseme osas on Austrias aastatel 2014-2016 üleminekuperiood ja stabiilsusprogrammis esitatud kavad tagavad piisava liikumise võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. See prognoos sisaldab siiski teatud riske, mis on seotud riigi omandis olevate valitsemissektori väliste ettevõtete kasvava võlaga ja pangandussektorile antava võimaliku täiendava riigipoolse toetusega. |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aastal stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium aastateks 2012 ja 2013 on ettevaatlik. Stsenaarium ajavahemikuks 2014-2016 on optimistlikum, SKP kasvuks prognoositakse keskmiselt 2,1 %, mis ületab järjepidevalt potentsiaalse kasvu praegusi prognoose. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärane puudujääk 2013. aastaks ja saavutada 2016. aastaks keskpika perioodi eelarve-eesmärk. Stabiilsusprogrammi keskpika perioodi eelarve-eesmärki on muudetud – nüüd on majandustsükli tasakaalus eelarve asemel eesmärgiks seatud struktuurne puudujääk 0,45 % SKPst, mis kajastab adekvaatselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Ülemäärase puudujäägi kavandatav korrigeerimine on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu 2009. aasta detsembri soovituses kindlaks määratud tähtajaga. Arvestades (ümberarvutatud) struktuurset eelarvetasakaalu, (5) on iga-aastane kavandatud keskmine eelarve kohandamine 0,5 % SKPst aastatel 2011–2013 veidi väiksem kui nõukogu soovitatud korrigeerimine 0,75 % SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas kavandatud struktuurne edasiminek on 2015. aastal piisav, aga jääb 2014. ja 2016. aastal alla stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud sihttasemest 0,5 % SKPst. Siiski on ajavahemikus 2014-2015 prognoositav valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades suvakohaseid tulumeetmeid, kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga. Eelarve-eesmärkidega kaasnevaid riske on nii tulu- kui ka kulupoolel. Näiteks on keeruline hinnata mõne meetme mõju eelarvele, kuna see sõltub konkreetsest rakendamisest. Finantstehingute maksu üksikasjad ei ole teada, kuna sellealaseid õigusakte ei ole veel vastu võetud. Kavandatud kulukärped kesktasandist allpool asuvatel tasanditel ei ole kindlaks määratud. Stabiilsusprogrammis nähakse ette, et võla suhe SKPsse, mis ulatus 72,2 protsendini 2011. aasta lõpul, saavutab 2013. aastal haripunkti 75,3 % tasemel ja langeb seejärel järk-järgult 70,6 % tasemele 2016. aastal. Stabiilsuse ja kasvu pakti võla vähendamise sihttaseme osas on Austrias aastatel 2014-2016 üleminekuperiood ja stabiilsusprogrammis esitatud kavad tagavad piisava liikumise võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. See prognoos sisaldab siiski teatud riske, mis on seotud riigi omandis olevate valitsemissektori väliste ettevõtete kasvava võlaga ja pangandussektorile antava võimaliku täiendava riigipoolse toetusega.

| (11) | Uusima konsolideerimismeetmete paketi vastuvõtmisega liigub Austria riigi rahanduse suurema jätkusuutlikkuse suunas. Ehkki seda peetakse üheks võimalikuks kokkuhoiuallikaks, ei sisaldu paketis olulisi meetmeid eelarvealaste suhete ühtlustamiseks föderaal-, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsuse vahel. Põhimõtteline kokkulepe saavutati föderaal- ja piirkondliku valitsuse vahel tervishoiu rahastamise tsentraliseerimise osas, aga seonduvad üksikasjad on veel kokku leppimata. |
| --- | --- |

(11)

Uusima konsolideerimismeetmete paketi vastuvõtmisega liigub Austria riigi rahanduse suurema jätkusuutlikkuse suunas. Ehkki seda peetakse üheks võimalikuks kokkuhoiuallikaks, ei sisaldu paketis olulisi meetmeid eelarvealaste suhete ühtlustamiseks föderaal-, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsuse vahel. Põhimõtteline kokkulepe saavutati föderaal- ja piirkondliku valitsuse vahel tervishoiu rahastamise tsentraliseerimise osas, aga seonduvad üksikasjad on veel kokku leppimata.

| (12) | Tegeliku pensioniea tõstmiseks on Austria viinud ellu reforme, mille peamine eesmärk on piirata juurdepääsu invaliidsuspensioni skeemidele. Praegu aastateks 2024-2033 kavandatud meeste ja naiste ametliku pensioniea ühtlustamise küsimuse varasemat käsitlemist ei arutatud. Tuleb jätkata eakate tööalase konkurentsivõime suurendamist ja ettevõtetes aktiivsena vananemise kultuuri parandamist. Kavandatavad meetmed ei pruugi pensioniea oluliseks tõstmiseks olla piisavalt kaugeleulatuvad. Austria tööturg on väga hästi toiminud. |
| --- | --- |

(12)

Tegeliku pensioniea tõstmiseks on Austria viinud ellu reforme, mille peamine eesmärk on piirata juurdepääsu invaliidsuspensioni skeemidele. Praegu aastateks 2024-2033 kavandatud meeste ja naiste ametliku pensioniea ühtlustamise küsimuse varasemat käsitlemist ei arutatud. Tuleb jätkata eakate tööalase konkurentsivõime suurendamist ja ettevõtetes aktiivsena vananemise kultuuri parandamist. Kavandatavad meetmed ei pruugi pensioniea oluliseks tõstmiseks olla piisavalt kaugeleulatuvad. Austria tööturg on väga hästi toiminud.

| (13) | Selle tõenduseks on liidu madalaim töötuse määr aastatel 2010 ja 2011. Prognooside järgi peaks aga alates aastast 2020 Austria tööjõupotentsiaal vähenema. Seepärast tuleb Austrial püüda kasutada tööealise elanikkonna potentsiaal täielikult ära, tegeledes selliste probleemidega nagu eakate tööhõive madal määr, ennetähtaegselt pensionile jäämise ja invaliidsuspensioni skeemide laialdane kasutamine, töötulu suur maksukoormus ja suured sotsiaalmaksed ning naiste suhteliselt suur koondumine madalapalgalistele ja osalise tööajaga kohtadele. Samuti ei kasutata täielikult ära sisserändajate potentsiaali kehvade haridusalaste saavutuste või välismaal omandatud oskuste tunnustamisega seotud probleemide tõttu. Haridustulemused on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni rahvusvahelise õpilaste õpitulemuslikkuse hindamise programmi (PISA) uuringu näitajate järgi allpool ELi keskmist ning seos sotsiaal-majandusliku tausta ja haridusalaste saavutuste vahel on eriti tugev. Üliõpilaste arvu pidev suurenemine tingituna väljastpoolt tulevate üliõpilaste suurest arvust („massiülikool”) ja koolist väljalangemise kõrge määr (ligikaudu 40 %) ning suured lüngad rahastamises on endiselt peamised probleemid. |
| --- | --- |

(13)

Selle tõenduseks on liidu madalaim töötuse määr aastatel 2010 ja 2011. Prognooside järgi peaks aga alates aastast 2020 Austria tööjõupotentsiaal vähenema. Seepärast tuleb Austrial püüda kasutada tööealise elanikkonna potentsiaal täielikult ära, tegeledes selliste probleemidega nagu eakate tööhõive madal määr, ennetähtaegselt pensionile jäämise ja invaliidsuspensioni skeemide laialdane kasutamine, töötulu suur maksukoormus ja suured sotsiaalmaksed ning naiste suhteliselt suur koondumine madalapalgalistele ja osalise tööajaga kohtadele. Samuti ei kasutata täielikult ära sisserändajate potentsiaali kehvade haridusalaste saavutuste või välismaal omandatud oskuste tunnustamisega seotud probleemide tõttu. Haridustulemused on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni rahvusvahelise õpilaste õpitulemuslikkuse hindamise programmi (PISA) uuringu näitajate järgi allpool ELi keskmist ning seos sotsiaal-majandusliku tausta ja haridusalaste saavutuste vahel on eriti tugev. Üliõpilaste arvu pidev suurenemine tingituna väljastpoolt tulevate üliõpilaste suurest arvust („massiülikool”) ja koolist väljalangemise kõrge määr (ligikaudu 40 %) ning suured lüngad rahastamises on endiselt peamised probleemid.

| (14) | Austria on konkurentsivõime ja tootlikkuse poolest soodsas olukorras. Siiski on riigis mitmes valdkonnas teatud struktuursed nõrkused, mis võivad ohustada riigi pikaajalist kasvupotentsiaali. Konkurents teenustesektoris ei ole sisenõudlust eriti toetanud. Kõrged võrgule juurdepääsu hinnad ja turgu valitsevate ettevõtjate konkurentsi moonutava käitumisega (turuletuleku, konkurentsi ja innovatsiooni takistamine) seonduvate probleemidega ei ole tegeldud. Vabade elukutsete puhul püsivad endiselt põhjendamatud piirangud: komisjonile teatatud reguleeritud kutsealade arv on kaugelt üle ELi keskmise. Vaja on hinnata, kas nende kutsealade reguleerimine on põhjendatud ja proportsionaalne. Austria võetud kohustuse osas tugevdada föderaalse tasandi konkurentsiasutust ei ole toimunud konkreetset edasiminekut. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (6) (teenuste direktiiv) on vastavalt nõukogu 2011. aasta soovitusele lõpuks rakendatud nn horisontaalse õigusakti vastuvõtmise ja liidumaade tasandi õigusaktides tehtud muudatuste kaudu. |
| --- | --- |

(14)

Austria on konkurentsivõime ja tootlikkuse poolest soodsas olukorras. Siiski on riigis mitmes valdkonnas teatud struktuursed nõrkused, mis võivad ohustada riigi pikaajalist kasvupotentsiaali. Konkurents teenustesektoris ei ole sisenõudlust eriti toetanud. Kõrged võrgule juurdepääsu hinnad ja turgu valitsevate ettevõtjate konkurentsi moonutava käitumisega (turuletuleku, konkurentsi ja innovatsiooni takistamine) seonduvate probleemidega ei ole tegeldud. Vabade elukutsete puhul püsivad endiselt põhjendamatud piirangud: komisjonile teatatud reguleeritud kutsealade arv on kaugelt üle ELi keskmise. Vaja on hinnata, kas nende kutsealade reguleerimine on põhjendatud ja proportsionaalne. Austria võetud kohustuse osas tugevdada föderaalse tasandi konkurentsiasutust ei ole toimunud konkreetset edasiminekut. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (6) (teenuste direktiiv) on vastavalt nõukogu 2011. aasta soovitusele lõpuks rakendatud nn horisontaalse õigusakti vastuvõtmise ja liidumaade tasandi õigusaktides tehtud muudatuste kaudu.

| (15) | Austria finantssektor seisab silmitsi konkreetsete probleemidega, mis on seotud Austria pankade suure riskipositsiooniga Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopa riikides, arvestades, et neis riikides võib varade kvaliteet veel halveneda. Kõnealuse poliitikavaldkonna piiriülese mõjuga otsustele peab eelnema teabevahetus ja koordineerimine vastuvõtvate riikide järelevalveasutustega. Ametiasutustel tuleb avaliku sektori toetust saanud pankasid ja eelkõige riigistatud krediidiasutusi ka edaspidi tähelepanelikult jälgida ja neid restruktureerida. |
| --- | --- |

(15)

Austria finantssektor seisab silmitsi konkreetsete probleemidega, mis on seotud Austria pankade suure riskipositsiooniga Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopa riikides, arvestades, et neis riikides võib varade kvaliteet veel halveneda. Kõnealuse poliitikavaldkonna piiriülese mõjuga otsustele peab eelnema teabevahetus ja koordineerimine vastuvõtvate riikide järelevalveasutustega. Ametiasutustel tuleb avaliku sektori toetust saanud pankasid ja eelkõige riigistatud krediidiasutusi ka edaspidi tähelepanelikult jälgida ja neid restruktureerida.

| (16) | Austria on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime suurendamise ja riigi rahanduse jätkusuutlikumaks muutmisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(16)

Austria on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime suurendamise ja riigi rahanduse jätkusuutlikumaks muutmisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (17) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Austria majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Austria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, andes ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1. kuni 7. soovituses. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Austria majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Austria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, andes ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1. kuni 7. soovituses.

| (18) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus (7) kajastub eelkõige 1. soovituses. |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus (7) kajastub eelkõige 1. soovituses.

SOOVITAB Austrial võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Täita 2012. aasta eelarve vastavalt kavandatule ning tugevdada 2013. aastaks ja hiljemaks kavandatud eelarvestrateegiat ja see rangelt rakendada; määrata piisavalt selgelt kindlaks meetmed (eelkõige kesktasandist allpool asuvatel tasanditel), et tagada ülemäärase puudujäägi õigeaegne korrigeerimine ja saavutada nõukogu soovituses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames täpsustatud aastane keskmine struktuurne kohandamine. Seejärel tuleb tagada asjakohane struktuurne kohandamine, et saavutada piisav edu keskpika perioodi eelarve-eesmärkide valdkonnas, sh ka kulutuste võrdlusalus. |
| --- | --- |

1.

Täita 2012. aasta eelarve vastavalt kavandatule ning tugevdada 2013. aastaks ja hiljemaks kavandatud eelarvestrateegiat ja see rangelt rakendada; määrata piisavalt selgelt kindlaks meetmed (eelkõige kesktasandist allpool asuvatel tasanditel), et tagada ülemäärase puudujäägi õigeaegne korrigeerimine ja saavutada nõukogu soovituses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames täpsustatud aastane keskmine struktuurne kohandamine. Seejärel tuleb tagada asjakohane struktuurne kohandamine, et saavutada piisav edu keskpika perioodi eelarve-eesmärkide valdkonnas, sh ka kulutuste võrdlusalus.

| 2. | Võtta täiendavaid meetmeid riigi eelarveraamistiku tugevdamiseks ja ühtlustada vastutust föderaalse, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsuse vahel, rakendades eeskätt konkreetseid reforme, mille eesmärk on parandada tervishoiu ja hariduse valdkonna korraldust, rahastust ja tõhusust. |
| --- | --- |

2.

Võtta täiendavaid meetmeid riigi eelarveraamistiku tugevdamiseks ja ühtlustada vastutust föderaalse, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsuse vahel, rakendades eeskätt konkreetseid reforme, mille eesmärk on parandada tervishoiu ja hariduse valdkonna korraldust, rahastust ja tõhusust.

| 3. | Kiirendada meeste ja naiste ametliku pensioniea ühtlustamist; suurendada eakate tööalast konkurentsivõimet ja jälgida tähelepanelikult hiljutisi reforme, millega piiratakse juurdepääsu tööturult varajasele lahkumisele, tagamaks, et tegelik pensioniiga tõuseb, sealhulgas sidudes ametliku pensioniea oodatava elueaga. |
| --- | --- |

3.

Kiirendada meeste ja naiste ametliku pensioniea ühtlustamist; suurendada eakate tööalast konkurentsivõimet ja jälgida tähelepanelikult hiljutisi reforme, millega piiratakse juurdepääsu tööturult varajasele lahkumisele, tagamaks, et tegelik pensioniiga tõuseb, sealhulgas sidudes ametliku pensioniea oodatava elueaga.

| 4. | Võtta meetmeid, et vähendada tööjõu, eelkõige madalapalgaliste töötajate tegelikku maksukoormust ja sotsiaalmakseid eesmärgiga tõsta eakate ja naiste tööhõive määra ja arvestades vajadust vähendada demograafiliste muutuste mõju töötavale elanikkonnale. Nihutada eelarveneutraalsel viisil maksukoormus kinnisvara- ja keskkonnamaksudele. Vähendada suuri soolisi palgaerinevusi ja edendada naiste täistööajaga töötamise võimalusi, eelkõige suurendades ülalpeetavatele isikutele suunatud hoiuteenuste pakkumist. |
| --- | --- |

4.

Võtta meetmeid, et vähendada tööjõu, eelkõige madalapalgaliste töötajate tegelikku maksukoormust ja sotsiaalmakseid eesmärgiga tõsta eakate ja naiste tööhõive määra ja arvestades vajadust vähendada demograafiliste muutuste mõju töötavale elanikkonnale. Nihutada eelarveneutraalsel viisil maksukoormus kinnisvara- ja keskkonnamaksudele. Vähendada suuri soolisi palgaerinevusi ja edendada naiste täistööajaga töötamise võimalusi, eelkõige suurendades ülalpeetavatele isikutele suunatud hoiuteenuste pakkumist.

| 5. | Jätkata täiendavate meetmete rakendamist eelkõige ebasoodsas olukorras olevate noorte haridustulemuste parandamiseks. Võtta meetmeid kõrgharidussüsteemist väljalangemise vähendamiseks. |
| --- | --- |

5.

Jätkata täiendavate meetmete rakendamist eelkõige ebasoodsas olukorras olevate noorte haridustulemuste parandamiseks. Võtta meetmeid kõrgharidussüsteemist väljalangemise vähendamiseks.

| 6. | Võtta täiendavaid meetmeid konkurentsi edendamiseks teenuste sektoris, kaotades turuletuleku piirangud side, transpordi ja energia jaeturgudel. Seal, kus esineb põhjendamatuid piiranguid, mis takistavad juurdepääsu vabadele elukutsetele, tuleb need piirangud kaotada. Suurendada föderaalse konkurentsiasutuse volitusi ja kiirendada konkurentsiõiguse reformi rakendamist. |
| --- | --- |

6.

Võtta täiendavaid meetmeid konkurentsi edendamiseks teenuste sektoris, kaotades turuletuleku piirangud side, transpordi ja energia jaeturgudel. Seal, kus esineb põhjendamatuid piiranguid, mis takistavad juurdepääsu vabadele elukutsetele, tuleb need piirangud kaotada. Suurendada föderaalse konkurentsiasutuse volitusi ja kiirendada konkurentsiõiguse reformi rakendamist.

| 7. | Jätkata riiklikku toetust saanud pankade restruktureerimist ja jälgimist, vältides finantsvõimenduse liigset vähendamist. Parandada koostööd ja riigi tasandil tehtavate poliitikaotsuste koordineerimist teiste riikide finantssektori järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

7.

Jätkata riiklikku toetust saanud pankade restruktureerimist ja jälgimist, vältides finantsvõimenduse liigset vähendamist. Parandada koostööd ja riigi tasandil tehtavate poliitikaotsuste koordineerimist teiste riikide finantssektori järelevalveasutustega.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 210, 16.7.2011, lk 8.

3

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/5

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Belgia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Belgia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Belgia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Belgiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Belgiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | 2. märtsil 2012 kinnitas Euroopa Ülemkogu finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2012 kinnitas Euroopa Ülemkogu finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Belgia esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Belgiat mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon järeldas oma põhjalikus analüüsis, et Belgias on väline tasakaalustamatus, kuigi see ei ole ülemäärane. |
| --- | --- |

(9)

Belgia esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Belgiat mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon järeldas oma põhjalikus analüüsis, et Belgias on väline tasakaalustamatus, kuigi see ei ole ülemäärane.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele tuginedes on nõukogu arvamusel, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium aastateks 2012 ja 2013 on usaldusväärne ning aastateks 2014 ja 2015 optimistlik, kuna neis ennustatakse märkimisväärselt suuremat SKP kasvu kui komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosist tulenevates viimastes potentsiaalse majanduskasvu hinnangutes. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on viia eelarvepuudujääk allapoole 3 % SKPst 2012. aastal (2,8 protsendini SKPst, võrreldes 3,7 protsendiga SKPst 2011. aastal) ja nullini 2015. aastal. Stabiilsusprogrammis kinnitatakse veel kord varasemat struktuurse eelarveülejäägi keskpika perioodi eelarve-eesmärki 0,5 % SKPst, mis asjakohaselt kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. 2012. aastaks kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk on kooskõlas nõukogu määratud tähtajaga ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks ning kavandatud eelarve kohandamine vastab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitusele konsolideerida eelarvet struktuurselt igal aastal keskmiselt 3⁄4 % SKPst. Valitsemissektori kulude kavandatav kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga ajavahemikul 2013–2015, kuid mitte aastal 2012. Tuginedes (ümberarvutatud) struktuursele eelarvetasakaalule, (5) prognoositakse stabiilsusprogrammis struktuurse eelarveseisundi paranemist 1,1 protsendipunkti võrra 2012. aastal ja keskmiselt umbes 0,8 % SKPst ajavahemikul 2013–2015.
  Siiski esineb siin ohte, mis tulenevad asjaolust, et alates 2013. aastast võetavaid täiendavaid meetmeid ei ole veel täpsustatud ning alates 2014. aastast on makromajanduslik stsenaarium liiga optimistlik. Stabiilsusprogrammi kohaselt valitsemissektori võlg, mis moodustas 2011. aastal 98,0 % SKPst ja ületas seega tublisti 60 % piirmäära, stabiliseerub ja väheneb seejärel 2015. aastal 92,3 protsendini, mis tähendaks piisavaid edusamme stabiilsuse ja kasvu paktis seatud võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas.
  Lisaks sellele on finantssektorile antud garantiidest tulenevad kaudsed kohustused erakordselt suured. Valitsemissektori mitmeaastase eeskirjadel põhineva eelarveraamistiku jaoks oleks eriti kuludega seoses kasu jõustamismehhanismidest ja/või Belgia piirkondade ja kommuunide ning kohaliku tasandi kohustustest, mis tagaksid neile määratud eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärkide täitmise. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele tuginedes on nõukogu arvamusel, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium aastateks 2012 ja 2013 on usaldusväärne ning aastateks 2014 ja 2015 optimistlik, kuna neis ennustatakse märkimisväärselt suuremat SKP kasvu kui komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosist tulenevates viimastes potentsiaalse majanduskasvu hinnangutes. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on viia eelarvepuudujääk allapoole 3 % SKPst 2012. aastal (2,8 protsendini SKPst, võrreldes 3,7 protsendiga SKPst 2011. aastal) ja nullini 2015. aastal. Stabiilsusprogrammis kinnitatakse veel kord varasemat struktuurse eelarveülejäägi keskpika perioodi eelarve-eesmärki 0,5 % SKPst, mis asjakohaselt kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. 2012. aastaks kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk on kooskõlas nõukogu määratud tähtajaga ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks ning kavandatud eelarve kohandamine vastab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitusele konsolideerida eelarvet struktuurselt igal aastal keskmiselt 3⁄4 % SKPst. Valitsemissektori kulude kavandatav kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga ajavahemikul 2013–2015, kuid mitte aastal 2012. Tuginedes (ümberarvutatud) struktuursele eelarvetasakaalule, (5) prognoositakse stabiilsusprogrammis struktuurse eelarveseisundi paranemist 1,1 protsendipunkti võrra 2012. aastal ja keskmiselt umbes 0,8 % SKPst ajavahemikul 2013–2015.

Siiski esineb siin ohte, mis tulenevad asjaolust, et alates 2013. aastast võetavaid täiendavaid meetmeid ei ole veel täpsustatud ning alates 2014. aastast on makromajanduslik stsenaarium liiga optimistlik. Stabiilsusprogrammi kohaselt valitsemissektori võlg, mis moodustas 2011. aastal 98,0 % SKPst ja ületas seega tublisti 60 % piirmäära, stabiliseerub ja väheneb seejärel 2015. aastal 92,3 protsendini, mis tähendaks piisavaid edusamme stabiilsuse ja kasvu paktis seatud võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas.

Lisaks sellele on finantssektorile antud garantiidest tulenevad kaudsed kohustused erakordselt suured. Valitsemissektori mitmeaastase eeskirjadel põhineva eelarveraamistiku jaoks oleks eriti kuludega seoses kasu jõustamismehhanismidest ja/või Belgia piirkondade ja kommuunide ning kohaliku tasandi kohustustest, mis tagaksid neile määratud eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärkide täitmise.

| (11) | Lahendada tuleb elanikkonna vananemisega seotud kulude probleem ning saavutada puudujäägi struktuurne vähenemine, et kahandada suurt valitsemissektori võlga. Uus föderaalvalitsus leppis 2011. aasta detsembris kokku Belgia eakate sotsiaalkindlustussüsteemi reformis. Nüüd on vaja käivitatud seadusjärgsed reformid tõhusalt rakendada ja teostada nende üle järelevalvet, et tõsta tegelikku pensioniiga. Määrava tähtsusega on eakate sotsiaalkindlustusreformi toetamine meetmetega, millega toetatakse aktiivsena vananemist ja pikemat tööiga. Samuti aitaksid seda eesmärki saavutada täiendavad reformid, nagu ametliku pensioniea sidumine keskmise eeldatava elueaga. |
| --- | --- |

(11)

Lahendada tuleb elanikkonna vananemisega seotud kulude probleem ning saavutada puudujäägi struktuurne vähenemine, et kahandada suurt valitsemissektori võlga. Uus föderaalvalitsus leppis 2011. aasta detsembris kokku Belgia eakate sotsiaalkindlustussüsteemi reformis. Nüüd on vaja käivitatud seadusjärgsed reformid tõhusalt rakendada ja teostada nende üle järelevalvet, et tõsta tegelikku pensioniiga. Määrava tähtsusega on eakate sotsiaalkindlustusreformi toetamine meetmetega, millega toetatakse aktiivsena vananemist ja pikemat tööiga. Samuti aitaksid seda eesmärki saavutada täiendavad reformid, nagu ametliku pensioniea sidumine keskmise eeldatava elueaga.

| (12) | Belgia finantssüsteemi ees seisavad ikka veel märkimisväärsed probleemid. Käimas on Belgia pankade restruktureerimine ja finantskriisile leevendamiseks 2008. ja 2009. aastal antud riigiabi ei ole veel täielikult tagasi makstud. Lisaks sellele on pangandus- ja avaliku sektori riskid tagatiste kõrge taseme tõttu tihedalt seotud. |
| --- | --- |

(12)

Belgia finantssüsteemi ees seisavad ikka veel märkimisväärsed probleemid. Käimas on Belgia pankade restruktureerimine ja finantskriisile leevendamiseks 2008. ja 2009. aastal antud riigiabi ei ole veel täielikult tagasi makstud. Lisaks sellele on pangandus- ja avaliku sektori riskid tagatiste kõrge taseme tõttu tihedalt seotud.

| (13) | Jooksevkonto olukord halveneb järk-järgult. Teenuste bilansi paranemine ei korva kaubavahetuse bilansi halvenemist. Belgia kaupade eksport on kahanenud mitte ainult kasvava maailmakaubanduse, vaid ka teiste euroala liikmesriikide ja euroala keskmise suhtes, mis osutab ebasoodsale riigisisesele tööjõu ühikukulude arengusuunale võrreldes Belgia peamiste kaubanduspartnerite (Madalmaad, Prantsusmaa ja Saksamaa) ja euroala kui tervikuga. Arvestades automaatse palkade indekseerimise süsteemi olemasolu, ei pruugi valitsuse jõupingutused reaalpalga tõusu piiramiseks 0,3 protsendiga ajavahemikul 2011–2012 olla piisavad, et need oleksid takistanud nominaalpalga suurenemist rohkem kui naaberriikides. Kuigi tootlikkuse tase on kõrge, on Belgia kasv väike ning vahesisendite (eelkõige energia) kulud suured. Gaasi ja elektri jaehinnad on külmutatud, et piirata inflatsiooni, kuid ei ole võetud konkreetseid meetmeid, et reformida palgaläbirääkimiste ja palkade indekseerimise süsteemi. Erasektori teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on viimastel aastatel pidurdunud ning Belgia majanduse innovatsioonialaste tulemuste edasise parandamise seisukohalt võib osutuda suureks takistuseks kvalifitseeritud spetsialistide puudus, eelkõige loodus- ja inseneriteaduste valdkonnas. |
| --- | --- |

(13)

Jooksevkonto olukord halveneb järk-järgult. Teenuste bilansi paranemine ei korva kaubavahetuse bilansi halvenemist. Belgia kaupade eksport on kahanenud mitte ainult kasvava maailmakaubanduse, vaid ka teiste euroala liikmesriikide ja euroala keskmise suhtes, mis osutab ebasoodsale riigisisesele tööjõu ühikukulude arengusuunale võrreldes Belgia peamiste kaubanduspartnerite (Madalmaad, Prantsusmaa ja Saksamaa) ja euroala kui tervikuga. Arvestades automaatse palkade indekseerimise süsteemi olemasolu, ei pruugi valitsuse jõupingutused reaalpalga tõusu piiramiseks 0,3 protsendiga ajavahemikul 2011–2012 olla piisavad, et need oleksid takistanud nominaalpalga suurenemist rohkem kui naaberriikides. Kuigi tootlikkuse tase on kõrge, on Belgia kasv väike ning vahesisendite (eelkõige energia) kulud suured. Gaasi ja elektri jaehinnad on külmutatud, et piirata inflatsiooni, kuid ei ole võetud konkreetseid meetmeid, et reformida palgaläbirääkimiste ja palkade indekseerimise süsteemi. Erasektori teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on viimastel aastatel pidurdunud ning Belgia majanduse innovatsioonialaste tulemuste edasise parandamise seisukohalt võib osutuda suureks takistuseks kvalifitseeritud spetsialistide puudus, eelkõige loodus- ja inseneriteaduste valdkonnas.

| (14) | Selleks et suurendada nooremate ja vanemaealiste töötajate tööhõivet ning kaasata tööjõu hulka rohkem töötuid, on võetud teatavad struktuurimeetmed. Belgia on võtnud ette oma töötushüvitiste süsteemi ulatusliku reformi. Tööturu struktuuriprobleemid on siiski alles ja nende lahendamiseks tuleks rohkem ära teha. Pidevõppes osalemise määra suurendamine ning kutsehariduse ja -koolituse reformide elluviimine on määrava tähtsusega, et parandada aktiivse tööturupoliitika tulemuslikkust, eelkõige vanemaealiste töötajate ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade (nagu sisserändaja taustaga inimesed) puhul. Tööjõu maksukoormuse vähendamiseks ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme. 2011. aasta juunis võeti kasutusele uus maksusoodustus kõige madalamate palkade puhul, kuid see ei ole osutunud piisavaks, et kaotada märkimisväärne töötuslõks madalaima palgaga töötajate jaoks. Ei ole võetud meetmeid, et maksukoormus langeks tööjõu asemel tarbimisele ja/või keskkonnamaksudele. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et suurendada nooremate ja vanemaealiste töötajate tööhõivet ning kaasata tööjõu hulka rohkem töötuid, on võetud teatavad struktuurimeetmed. Belgia on võtnud ette oma töötushüvitiste süsteemi ulatusliku reformi. Tööturu struktuuriprobleemid on siiski alles ja nende lahendamiseks tuleks rohkem ära teha. Pidevõppes osalemise määra suurendamine ning kutsehariduse ja -koolituse reformide elluviimine on määrava tähtsusega, et parandada aktiivse tööturupoliitika tulemuslikkust, eelkõige vanemaealiste töötajate ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade (nagu sisserändaja taustaga inimesed) puhul. Tööjõu maksukoormuse vähendamiseks ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme. 2011. aasta juunis võeti kasutusele uus maksusoodustus kõige madalamate palkade puhul, kuid see ei ole osutunud piisavaks, et kaotada märkimisväärne töötuslõks madalaima palgaga töötajate jaoks. Ei ole võetud meetmeid, et maksukoormus langeks tööjõu asemel tarbimisele ja/või keskkonnamaksudele.

| (15) | Paljude kaupade ja teenuste hinnad on üldiselt kõrgemad kui teistes liikmesriikides, osutades sellele, et konkurentsisurve – eriti jaekaubanduses ja võrgutööstuste puhul – ning järelevalveraamistik on nõrgad. Jaekaubanduses on ikka veel märkimisväärsed takistused ja tegevuspiirangud. Konkurentsi reguleerivate eeskirjadega piiratakse endiselt kaupluste lahtiolekuaega, kaitstakse turulolijaid uute turulesisenejate vastu ning takistatakse uute ärimudelite ja tehnoloogia levikut. Belgia võrgutööstuste sektoris takistab konkurentsi turul olevate teenusepakkujate kindel positsioon ja suuremad takistused turulesisenejatele kui teistes liikmesriikides. See tähendab, et endised monopolid võivad neis sektorites endiselt küsida kõrgemat hinda kui normaalse konkurentsiga turg võimaldaks. Belgia konkurentsiametis tehakse ümberkorraldusi, kuid ei ole veel selge, kas reformitud amet on piisavalt iseseisev ja kas tal on piisavalt vahendeid. |
| --- | --- |

(15)

Paljude kaupade ja teenuste hinnad on üldiselt kõrgemad kui teistes liikmesriikides, osutades sellele, et konkurentsisurve – eriti jaekaubanduses ja võrgutööstuste puhul – ning järelevalveraamistik on nõrgad. Jaekaubanduses on ikka veel märkimisväärsed takistused ja tegevuspiirangud. Konkurentsi reguleerivate eeskirjadega piiratakse endiselt kaupluste lahtiolekuaega, kaitstakse turulolijaid uute turulesisenejate vastu ning takistatakse uute ärimudelite ja tehnoloogia levikut. Belgia võrgutööstuste sektoris takistab konkurentsi turul olevate teenusepakkujate kindel positsioon ja suuremad takistused turulesisenejatele kui teistes liikmesriikides. See tähendab, et endised monopolid võivad neis sektorites endiselt küsida kõrgemat hinda kui normaalse konkurentsiga turg võimaldaks. Belgia konkurentsiametis tehakse ümberkorraldusi, kuid ei ole veel selge, kas reformitud amet on piisavalt iseseisev ja kas tal on piisavalt vahendeid.

| (16) | Belgia on õigel teel, et saavutada eesmärk suurendada majanduses taastuvenergia osakaalu, kuid edusammud on ebapiisavad, et saavutada eesmärk vähendada 15 % võrra kasvuhoonegaase heitkogustega kauplemise süsteemi (6) mitte kuuluvates sektorites. Kõnealuse olukorra lahendamiseks ei võtnud Belgia 2011. aastal piisavaid meetmeid ega teinud poliitilisi algatusi. |
| --- | --- |

(16)

Belgia on õigel teel, et saavutada eesmärk suurendada majanduses taastuvenergia osakaalu, kuid edusammud on ebapiisavad, et saavutada eesmärk vähendada 15 % võrra kasvuhoonegaase heitkogustega kauplemise süsteemi (6) mitte kuuluvates sektorites. Kõnealuse olukorra lahendamiseks ei võtnud Belgia 2011. aastal piisavaid meetmeid ega teinud poliitilisi algatusi.

| (17) | Belgia on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste rakendamine on seotud konkurentsivõime parandamise, tööhõive määra suurendamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(17)

Belgia on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste rakendamine on seotud konkurentsivõime parandamise, tööhõive määra suurendamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (18) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Belgia majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Belgia fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–7. soovituses. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Belgia majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Belgia fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–7. soovituses.

| (19) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus (7) selle kohta on väljendatud eeskätt 1. soovituses. |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus (7) selle kohta on väljendatud eeskätt 1. soovituses.

| (20) | Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt 1., 4., 5. ja 6. soovituses, |
| --- | --- |

(20)

Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt 1., 4., 5. ja 6. soovituses,

SOOVITAB Belgial võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Täita 2012. aasta eelarvet, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2012. aastaks. Lisaks sellele täpsustada meetmeid, mis on vajalikud 2013. aasta ja sellele järgnevate aastate eelarvestrateegia rakendamise tagamiseks, kindlustades sel viisil ülemäärase eelarvepuudujäägi püsival alusel korrigeerimise ja piisavate edusammude tegemise keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise suunas, sealhulgas kulueesmärgi täitmisel, ning tagada edusammude tegemine võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Kohandada eelarveraamistikku tagamaks, et eelarve-eesmärgid on siduvad nii üleriigiliselt kui ka madalamatel tasanditel, ning suurendada koormuse jagamise läbipaistvust ja vastutust kõikidel valitsustasanditel. |
| --- | --- |

1.

Täita 2012. aasta eelarvet, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2012. aastaks. Lisaks sellele täpsustada meetmeid, mis on vajalikud 2013. aasta ja sellele järgnevate aastate eelarvestrateegia rakendamise tagamiseks, kindlustades sel viisil ülemäärase eelarvepuudujäägi püsival alusel korrigeerimise ja piisavate edusammude tegemise keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise suunas, sealhulgas kulueesmärgi täitmisel, ning tagada edusammude tegemine võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Kohandada eelarveraamistikku tagamaks, et eelarve-eesmärgid on siduvad nii üleriigiliselt kui ka madalamatel tasanditel, ning suurendada koormuse jagamise läbipaistvust ja vastutust kõikidel valitsustasanditel.

| 2. | Jätkata riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamist elanikkonna vananemisega seotud kulude, sealhulgas tervishoiukulude vähendamise teel. Eelkõige rakendada eelpensioni- ja pensioniskeemide reformi ning võtta täiendavaid meetmed, et tagada tegeliku pensioniea tõus, sealhulgas sidudes ametliku pensioniea keskmise eeldatava elueaga. |
| --- | --- |

2.

Jätkata riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamist elanikkonna vananemisega seotud kulude, sealhulgas tervishoiukulude vähendamise teel. Eelkõige rakendada eelpensioni- ja pensioniskeemide reformi ning võtta täiendavaid meetmed, et tagada tegeliku pensioniea tõus, sealhulgas sidudes ametliku pensioniea keskmise eeldatava elueaga.

| 3. | Stimuleerida kõige nõrgemate pankade kapitali suurendamist, et tagada pangandussektori tugevus, et see saaks täita majandusele laenuandmisel oma tavapärast rolli. |
| --- | --- |

3.

Stimuleerida kõige nõrgemate pankade kapitali suurendamist, et tagada pangandussektori tugevus, et see saaks täita majandusele laenuandmisel oma tavapärast rolli.

| 4. | Edendada töökohtade loomist ja konkurentsivõimet, võtta sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riigisiseste tavadega meetmeid palgaläbirääkimiste ja palkade indekseerimise süsteemi reformiks. Esimese sammuna tagada, et palkade kasv võtaks paremini arvesse tööjõu tootlikkuse ja konkurentsivõime arengut, võttes järgnevaid meetmeid: i) tagades nn palganormis ette nähtud järelkorrigeerimise mehhanismide rakendamise ja edendades kõikehõlmavate lepingute kasutamist, et parandada kulupõhist konkurentsivõimet, ja ii) lihtsustades sektorisiseste kollektiivlepingute kohaldamisest loobumise klauslite kasutamist, et viia palgakasv ja tööjõu tootlikkuse muutumine kohalikul tasandil paremini kooskõlla. |
| --- | --- |

4.

Edendada töökohtade loomist ja konkurentsivõimet, võtta sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riigisiseste tavadega meetmeid palgaläbirääkimiste ja palkade indekseerimise süsteemi reformiks. Esimese sammuna tagada, et palkade kasv võtaks paremini arvesse tööjõu tootlikkuse ja konkurentsivõime arengut, võttes järgnevaid meetmeid: i) tagades nn palganormis ette nähtud järelkorrigeerimise mehhanismide rakendamise ja edendades kõikehõlmavate lepingute kasutamist, et parandada kulupõhist konkurentsivõimet, ja ii) lihtsustades sektorisiseste kollektiivlepingute kohaldamisest loobumise klauslite kasutamist, et viia palgakasv ja tööjõu tootlikkuse muutumine kohalikul tasandil paremini kooskõlla.

| 5. | Nihutada maksukoormus olulisel määral tööjõumaksudelt majanduskasvu vähem moonutavate maksustamisvormide, sealhulgas näiteks keskkonnamaksude suunas. Jätkata juba alustatud reforme töötushüvitiste süsteemis, et vähendada mittetöötamise stiimuleid ja tugevdada keskendumist tööhõive toetamise ja tööturule kaasamise poliitikale vanemate töötajate ja haavatavate rühmade, eelkõige sisserändaja taustaga inimeste puhul. Kasutada kavandatavat edasist tööturuga seotud pädevuse regionaliseerimist ära selleks, et edendada piirkondadevahelist töötajate liikuvust ja tugevdada hariduse, pidevõppe, kutsekoolituse ja tööhõivepoliitika ühtsust. Laiendada praegusi tööturule kaasamiseks tehtavaid jõupingutusi kõikidele vanuserühmadele. |
| --- | --- |

5.

Nihutada maksukoormus olulisel määral tööjõumaksudelt majanduskasvu vähem moonutavate maksustamisvormide, sealhulgas näiteks keskkonnamaksude suunas. Jätkata juba alustatud reforme töötushüvitiste süsteemis, et vähendada mittetöötamise stiimuleid ja tugevdada keskendumist tööhõive toetamise ja tööturule kaasamise poliitikale vanemate töötajate ja haavatavate rühmade, eelkõige sisserändaja taustaga inimeste puhul. Kasutada kavandatavat edasist tööturuga seotud pädevuse regionaliseerimist ära selleks, et edendada piirkondadevahelist töötajate liikuvust ja tugevdada hariduse, pidevõppe, kutsekoolituse ja tööhõivepoliitika ühtsust. Laiendada praegusi tööturule kaasamiseks tehtavaid jõupingutusi kõikidele vanuserühmadele.

| 6. | Jätkata konkurentsi tugevdamist jaemüügisektoris, vähendades tõkkeid ja tegevuspiiranguid. Võtta meetmeid, et suurendada konkurentsi võrgutööstustes, vaadates läbi reguleerivad piirangud ja tugevdades ametiasutuste töökorraldust riigiabi eeskirjade täitmise tõhusaks tagamiseks. |
| --- | --- |

6.

Jätkata konkurentsi tugevdamist jaemüügisektoris, vähendades tõkkeid ja tegevuspiiranguid. Võtta meetmeid, et suurendada konkurentsi võrgutööstustes, vaadates läbi reguleerivad piirangud ja tugevdades ametiasutuste töökorraldust riigiabi eeskirjade täitmise tõhusaks tagamiseks.

| 7. | Võtta täiendavaid meetmeid, et edendada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mitte kuuluvates sektorites, eelkõige tagades, et transpordisektor annab selle eesmärgi saavutamisse märkimisväärse panuse. |
| --- | --- |

7.

Võtta täiendavaid meetmeid, et edendada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mitte kuuluvates sektorites, eelkõige tagades, et transpordisektor annab selle eesmärgi saavutamisse märkimisväärse panuse.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

3

(4)  ELT C 209, 15.7.2011, lk 1.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Ainult 37,9 % Belgia heitkogustest on pärit ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvatest sektoritest. Tähtsaimatest ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mitte kuuluvatest sektoritest on riigi olulisimad kasvuhoonegaaside heitkoguste allikad maanteeveod (21,5 %) ja energia kasutamine (38,9 %).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/9

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Bulgaaria 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Bulgaaria 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Bulgaaria 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Bulgaariat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Bulgaariat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed (kooskõlas nõukogu 9. detsembri 2011. aasta järeldustega ning tuginedes komisjoni iga-aastasele majanduskasvu analüüsile 2012. aasta kohta). Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed (kooskõlas nõukogu 9. detsembri 2011. aasta järeldustega ning tuginedes komisjoni iga-aastasele majanduskasvu analüüsile 2012. aasta kohta). Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 samuti üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 samuti üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Bulgaaria esitas 12. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Bulgaariat mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Bulgaarias valitseb sisemine makromajanduslik tasakaalustamatus, kuid see ei ole ülemäärane. |
| --- | --- |

(9)

Bulgaaria esitas 12. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Bulgaariat mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Bulgaarias valitseb sisemine makromajanduslik tasakaalustamatus, kuid see ei ole ülemäärane.

| (10) | Vastavalt 2012. aastal Bulgaaria esitatud 2008.-2011. aastate eelarvepuudujäägi ja võla arvnäitajate esimesele teatisele ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamise kohta, jäi valitsemissektori eelarvepuudujääk 2011. aastal allapoole aluslepingu kontrollväärtust 3 % SKPst. Lisaks jääb komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk allapoole aluslepingu kontrollväärtust ning langeb prognoosiperioodil veelgi. Vastavalt sellele ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega, võttis komisjon 30. mail 2012. aastal vastu soovituse nõukogu otsuse (5) kohta, millega tühistatakse otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta aluslepingu artikli 126 lõike 12 alusel. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt 2012. aastal Bulgaaria esitatud 2008.-2011. aastate eelarvepuudujäägi ja võla arvnäitajate esimesele teatisele ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamise kohta, jäi valitsemissektori eelarvepuudujääk 2011. aastal allapoole aluslepingu kontrollväärtust 3 % SKPst. Lisaks jääb komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk allapoole aluslepingu kontrollväärtust ning langeb prognoosiperioodil veelgi. Vastavalt sellele ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega, võttis komisjon 30. mail 2012. aastal vastu soovituse nõukogu otsuse (5) kohta, millega tühistatakse otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta aluslepingu artikli 126 lõike 12 alusel.

| (11) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aasta lähenemisprogrammi hinnangule, on nõukogu seisukohal, et võrreldes komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga on lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium optimistlik aastateks 2012 - 2013, kui eeldatav aastane majanduskasv 2012. aastal on 1,4 % ja 2013. aastal 2,5 %. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt oodatakse 2012. aastal 0,5 % ja 2013. aastal 1,9 % SKP kasvu. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist 2011. aastal on programmis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk saavutada tasakaalulähedane eelarveseisund nii struktuurse kui ka valitsemissektori eelarvetasakaalu osas programmiperioodi lõpuks. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki struktuurse tasakaalu osas on pisut korrigeeritud, kui varasem puudujääk oli 0,6 % SKPst, siis nüüd on see 0,5 % SKPst. Keskpika perioodi uus eesmärk vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. (Ümberarvutatud) struktuurse eelarvetasakaalu (6) kohaselt kavatseb Bulgaaria saavutada oma keskpika perioodi eesmärgi lähenemisprogrammi perioodi jooksul.
  Suvakohaseid tulumeetmeid arvestades, järgiks valitsemissektori kulude kasv aastatel 2012 - 2014 stabiilsuse ja kasvu pakti kulutuste võrdlusalust, kuid rikuks seda 2015. aastal. Kavandatud eelarve konsolideerimist ähvardavad mitmed ohud, mille põhjuseks on i) madalamad tulud tulenevalt optimistlikust makromajanduslikust stsenaariumist, samuti maksulaekumisi vähem soodustav kasvustruktuur ja ii) avaliku sektori ebatõhusus, eelkõige võlgnevused tervishoius, mis võivad tuua kaasa märkimisväärse surve kulude suurenemisele. Võlasuhe on alla 60 % SKPst ja vastavalt lähenemisprogrammile ulatub ligi 20 protsendile SKPst aastal 2012 ning seejärel väheneb programmiperioodi jooksul. Maksekuulekust saaks oluliselt parandada ning selle valdkonna edendamine võimaldaks Bulgaarial katta suuremat majanduskasvu soodustavaid kulutusi. Orgaanilise eelarveseaduse lisana võeti vastu nõue hoida eelarve puudujääk alla 2 % ja alandada valitsussektori kulusid 40 protsendini SKPst, mis muudab eelarveraamistiku siduvamaks ja parandab eelarvekavandamise prognoositavust. Siiski jääb ülesandeks keskpika perioodi eelarveraamistiku sisu edasine parandamine ja aruandluse tugevdamine tekkepõhiselt, sealhulgas parandades riigi omanduses olevate ettevõtete ja riigi tasandist allapoole jäävate valitsemistasandite aruandluse kvaliteeti ja õigeaegsust. |
| --- | --- |

(11)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aasta lähenemisprogrammi hinnangule, on nõukogu seisukohal, et võrreldes komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga on lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium optimistlik aastateks 2012 - 2013, kui eeldatav aastane majanduskasv 2012. aastal on 1,4 % ja 2013. aastal 2,5 %. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt oodatakse 2012. aastal 0,5 % ja 2013. aastal 1,9 % SKP kasvu. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist 2011. aastal on programmis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk saavutada tasakaalulähedane eelarveseisund nii struktuurse kui ka valitsemissektori eelarvetasakaalu osas programmiperioodi lõpuks. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki struktuurse tasakaalu osas on pisut korrigeeritud, kui varasem puudujääk oli 0,6 % SKPst, siis nüüd on see 0,5 % SKPst. Keskpika perioodi uus eesmärk vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. (Ümberarvutatud) struktuurse eelarvetasakaalu (6) kohaselt kavatseb Bulgaaria saavutada oma keskpika perioodi eesmärgi lähenemisprogrammi perioodi jooksul.

Suvakohaseid tulumeetmeid arvestades, järgiks valitsemissektori kulude kasv aastatel 2012 - 2014 stabiilsuse ja kasvu pakti kulutuste võrdlusalust, kuid rikuks seda 2015. aastal. Kavandatud eelarve konsolideerimist ähvardavad mitmed ohud, mille põhjuseks on i) madalamad tulud tulenevalt optimistlikust makromajanduslikust stsenaariumist, samuti maksulaekumisi vähem soodustav kasvustruktuur ja ii) avaliku sektori ebatõhusus, eelkõige võlgnevused tervishoius, mis võivad tuua kaasa märkimisväärse surve kulude suurenemisele. Võlasuhe on alla 60 % SKPst ja vastavalt lähenemisprogrammile ulatub ligi 20 protsendile SKPst aastal 2012 ning seejärel väheneb programmiperioodi jooksul. Maksekuulekust saaks oluliselt parandada ning selle valdkonna edendamine võimaldaks Bulgaarial katta suuremat majanduskasvu soodustavaid kulutusi. Orgaanilise eelarveseaduse lisana võeti vastu nõue hoida eelarve puudujääk alla 2 % ja alandada valitsussektori kulusid 40 protsendini SKPst, mis muudab eelarveraamistiku siduvamaks ja parandab eelarvekavandamise prognoositavust. Siiski jääb ülesandeks keskpika perioodi eelarveraamistiku sisu edasine parandamine ja aruandluse tugevdamine tekkepõhiselt, sealhulgas parandades riigi omanduses olevate ettevõtete ja riigi tasandist allapoole jäävate valitsemistasandite aruandluse kvaliteeti ja õigeaegsust.

| (12) | Valitsus on teinud märkimisväärseid edusamme teatavate pensionireformimeetmete osas, sealhulgas nii meeste kui ka naiste pensioniea ning armee- ja politseitöötajate teenistusaja pikkuse puhul. Piisava pensioni kogumisega seonduvate puudujääkide lahendamine jääb siiski keskpika perioodi peamiseks ülesandeks. Muutustega ei nähta ette meestele ja naistele ühesuguse ametliku pensioniea kehtestamist. Samuti ei vähenda need tõhusalt ennetähtaegsele vanaduspensionile jäämise võimalusi. Peamiseks ülesandeks jääb nende isikute hõlmamine, kes ei maksa makse, samuti invaliidsuspensioni määramise kontrolli ja kriteeriumide karmistamine. |
| --- | --- |

(12)

Valitsus on teinud märkimisväärseid edusamme teatavate pensionireformimeetmete osas, sealhulgas nii meeste kui ka naiste pensioniea ning armee- ja politseitöötajate teenistusaja pikkuse puhul. Piisava pensioni kogumisega seonduvate puudujääkide lahendamine jääb siiski keskpika perioodi peamiseks ülesandeks. Muutustega ei nähta ette meestele ja naistele ühesuguse ametliku pensioniea kehtestamist. Samuti ei vähenda need tõhusalt ennetähtaegsele vanaduspensionile jäämise võimalusi. Peamiseks ülesandeks jääb nende isikute hõlmamine, kes ei maksa makse, samuti invaliidsuspensioni määramise kontrolli ja kriteeriumide karmistamine.

| (13) | Bulgaarias on nende inimeste osakaal liidu kõrgeim, keda ohustab suur materiaalne puudus, eelkõige ohustab see vanureid ja lapsi. Olukorra parandamiseks tuleb võtta igakülgseid meetmeid. Kõigepealt tuleks muuta sotsiaaltoetused tõhusamaks. Üksnes pooled majanduslikult aktiivsetest romadest töötavad. Hiljuti vastu võetud romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias on ette nähtud mitmete tõkete kõrvaldamine, kuid selle toetamiseks on lisaks vaja üksikasjalikku tegevuskava strateegia elluviimiseks ajavahemikus 2012–2020. |
| --- | --- |

(13)

Bulgaarias on nende inimeste osakaal liidu kõrgeim, keda ohustab suur materiaalne puudus, eelkõige ohustab see vanureid ja lapsi. Olukorra parandamiseks tuleb võtta igakülgseid meetmeid. Kõigepealt tuleks muuta sotsiaaltoetused tõhusamaks. Üksnes pooled majanduslikult aktiivsetest romadest töötavad. Hiljuti vastu võetud romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias on ette nähtud mitmete tõkete kõrvaldamine, kuid selle toetamiseks on lisaks vaja üksikasjalikku tegevuskava strateegia elluviimiseks ajavahemikus 2012–2020.

| (14) | Kriis on eriti tugevalt mõjutanud madala kvalifikatsiooniga töötajaid (kes moodustavad suurima töötute rühma) ning märgatavalt tõstnud tööpuudust noorte hulgas. Lisaks on 2009. aastast pikaajaline töötus kasvanud tunduvalt kiiremini kui ülejäänud liidus, mis kajastub põhiliselt vähese oskusteabe ja piirkondlike erinevustega seotud probleemide suurenemises, kuna töökoha kaotavad eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajad. Sotsiaalkindlustusmaksete alammäära süsteemi tuleks analüüsida, et vähendada mitteametlikku töötamist ning et madala kvalifikatsiooniga töötajaid ei tõrjutaks turult välja. Valitsuse võetud meetmed avaliku sektori palgakulude külmutamiseks 2010.-2012. aastal on olnud asjakohased ja piisavad ning vähendanud lõhet tööjõukulude ning tootlikkuse vahel. Käivitus riiklik algatus, et laiaulatuslikult lahendada noorte tööturule integreerimise probleemi. Riiklike tööturuasutuste kvaliteet on endiselt suhteliselt madal ning tuleks läbi viia rohkem personali koolitusi, eelkõige romade vahendajate seas. Täiendavaid meetmeid on vaja, et arendada välja aktiveerimis-, tööotsimis-, töövahendus-, ümberõppe- ja personaalsed teenused madala kvalifikatsiooniga töötajate jaoks. |
| --- | --- |

(14)

Kriis on eriti tugevalt mõjutanud madala kvalifikatsiooniga töötajaid (kes moodustavad suurima töötute rühma) ning märgatavalt tõstnud tööpuudust noorte hulgas. Lisaks on 2009. aastast pikaajaline töötus kasvanud tunduvalt kiiremini kui ülejäänud liidus, mis kajastub põhiliselt vähese oskusteabe ja piirkondlike erinevustega seotud probleemide suurenemises, kuna töökoha kaotavad eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajad. Sotsiaalkindlustusmaksete alammäära süsteemi tuleks analüüsida, et vähendada mitteametlikku töötamist ning et madala kvalifikatsiooniga töötajaid ei tõrjutaks turult välja. Valitsuse võetud meetmed avaliku sektori palgakulude külmutamiseks 2010.-2012. aastal on olnud asjakohased ja piisavad ning vähendanud lõhet tööjõukulude ning tootlikkuse vahel. Käivitus riiklik algatus, et laiaulatuslikult lahendada noorte tööturule integreerimise probleemi. Riiklike tööturuasutuste kvaliteet on endiselt suhteliselt madal ning tuleks läbi viia rohkem personali koolitusi, eelkõige romade vahendajate seas. Täiendavaid meetmeid on vaja, et arendada välja aktiveerimis-, tööotsimis-, töövahendus-, ümberõppe- ja personaalsed teenused madala kvalifikatsiooniga töötajate jaoks.

| (15) | Bulgaarias on lugemisoskuses, matemaatikas ja loodusteadustes mahajääjate osakaal liidu kõrgeim (vastavalt 2009. aastal läbi viidud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni rahvusvahelise õpilaste õpitulemuslikkuse hindamisprogrammile (PISA)), mis viitab olulistele struktuurilistele takistustele kvaliteetse hariduse tagamisel. Haridusalased saavutused on kehvad, kuna ebasoodsas olukorras olevatel inimestel, eelkõige romadel on piiratud juurdepääs haridusele, koolid ei ole piisavalt iseseisvad, puuduvad stiimulid paremate tulemuste saavutamiseks, riiklik hindamissüsteem on nõrk ning aruandlus ebapiisav. Kõrghariduse valdkonnas saab rääkida vaid piiratud edusammudest, kuid mõned lootustandvad jõupingutused on hiljuti tehtud. Majanduskasvu prioriteediks on kõrgkooli seaduse kavandatud muudatuste elluviimine, mida peab toetama piisav juhtimine, investeering ja poliitiline tahe. |
| --- | --- |

(15)

Bulgaarias on lugemisoskuses, matemaatikas ja loodusteadustes mahajääjate osakaal liidu kõrgeim (vastavalt 2009. aastal läbi viidud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni rahvusvahelise õpilaste õpitulemuslikkuse hindamisprogrammile (PISA)), mis viitab olulistele struktuurilistele takistustele kvaliteetse hariduse tagamisel. Haridusalased saavutused on kehvad, kuna ebasoodsas olukorras olevatel inimestel, eelkõige romadel on piiratud juurdepääs haridusele, koolid ei ole piisavalt iseseisvad, puuduvad stiimulid paremate tulemuste saavutamiseks, riiklik hindamissüsteem on nõrk ning aruandlus ebapiisav. Kõrghariduse valdkonnas saab rääkida vaid piiratud edusammudest, kuid mõned lootustandvad jõupingutused on hiljuti tehtud. Majanduskasvu prioriteediks on kõrgkooli seaduse kavandatud muudatuste elluviimine, mida peab toetama piisav juhtimine, investeering ja poliitiline tahe.

| (16) | Bulgaarias on teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute tase madal. Teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavaid investeeringuid tuleb suurendada, et saavutada 2020. aastaks seatud riiklik eesmärk 1,5 % SKPst, ning välja tuleb töötada asjakohane innovatsioonistrateegia. Bulgaaria teadusuuringuid ja innovatsiooni koordineeriv ametkond on killustatud. Tuleb tugevdada ülikoole ja töötada välja strateegia, et kõrgkoolid tegeleksid innovatsiooniga. Ülikoolide ja erasektori koostööd edendav raamistik puudub ning vahendeid tuleks suunata konkurentsivõimet tagaval, tulemustel baseeruval ja läbipaistval viisil. Tegevust alustavatel ettevõtjatel ning uuenduslikel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on jätkuvalt raskusi laenu saamisega. Avaliku sektori rahastamisvahendid ja finantstagatised uutele või uuenduslikele ettevõtetele on rakendamise algusjärgus ja nende mõju ei ole veel tõestatud. |
| --- | --- |

(16)

Bulgaarias on teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute tase madal. Teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavaid investeeringuid tuleb suurendada, et saavutada 2020. aastaks seatud riiklik eesmärk 1,5 % SKPst, ning välja tuleb töötada asjakohane innovatsioonistrateegia. Bulgaaria teadusuuringuid ja innovatsiooni koordineeriv ametkond on killustatud. Tuleb tugevdada ülikoole ja töötada välja strateegia, et kõrgkoolid tegeleksid innovatsiooniga. Ülikoolide ja erasektori koostööd edendav raamistik puudub ning vahendeid tuleks suunata konkurentsivõimet tagaval, tulemustel baseeruval ja läbipaistval viisil. Tegevust alustavatel ettevõtjatel ning uuenduslikel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on jätkuvalt raskusi laenu saamisega. Avaliku sektori rahastamisvahendid ja finantstagatised uutele või uuenduslikele ettevõtetele on rakendamise algusjärgus ja nende mõju ei ole veel tõestatud.

| (17) | Praegu ei ole Bulgaaria haldussuutlikkus veel piisav, et nõuetekohaselt juhtida ja jätkata maantee-, raudtee- ja veeinfrastruktuuride projekte. Haldusreform on peamiselt keskendunud avaliku sektori töötajate arvu vähendamisele, kuid katsed kõrvaldada muud ebatõhususe allikad on olnud piiratud. ELi vahendeid kasutatakse endiselt vähe, kuigi kahe viimase aasta jooksul on tehtud pidevaid edusamme. Peamiseks põhjuseks on keeruline haldusmenetlus ja ettevõtjate raskused kaasrahastamise tagamisel. Oluliseks ülesandeks jääb ettevõtlus- ja õigusliku keskkonna edasine parandamine ning avaliku sektori haldussuutlikkuse tõstmine. E-valitsuse rakendamist on korduvalt edasi lükatud. Bulgaaria maksusüsteemi iseloomustab märkimisväärne maksudest kõrvalehoidmine ja madal haldussuutlikkus. Maksukogumise administratiivkulud on kõrged ning suur on ka ajakulu makse maksvatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(17)

Praegu ei ole Bulgaaria haldussuutlikkus veel piisav, et nõuetekohaselt juhtida ja jätkata maantee-, raudtee- ja veeinfrastruktuuride projekte. Haldusreform on peamiselt keskendunud avaliku sektori töötajate arvu vähendamisele, kuid katsed kõrvaldada muud ebatõhususe allikad on olnud piiratud. ELi vahendeid kasutatakse endiselt vähe, kuigi kahe viimase aasta jooksul on tehtud pidevaid edusamme. Peamiseks põhjuseks on keeruline haldusmenetlus ja ettevõtjate raskused kaasrahastamise tagamisel. Oluliseks ülesandeks jääb ettevõtlus- ja õigusliku keskkonna edasine parandamine ning avaliku sektori haldussuutlikkuse tõstmine. E-valitsuse rakendamist on korduvalt edasi lükatud. Bulgaaria maksusüsteemi iseloomustab märkimisväärne maksudest kõrvalehoidmine ja madal haldussuutlikkus. Maksukogumise administratiivkulud on kõrged ning suur on ka ajakulu makse maksvatele ettevõtjatele.

| (18) | Uued riigihankeid käsitlevad õigusaktid on tähtis samm eeskirjade rikkumise tõhusa järelevalve, ennetamise ja sanktsioonide rakendamise süsteemi suunas. Neid jõupingutusi tuleks täiendada kahel tasandil: i) ettenähtud karistusi tuleb kohaldada tõhusalt ja ii) ametikohased volitused tuleks anda riigihankeametile. |
| --- | --- |

(18)

Uued riigihankeid käsitlevad õigusaktid on tähtis samm eeskirjade rikkumise tõhusa järelevalve, ennetamise ja sanktsioonide rakendamise süsteemi suunas. Neid jõupingutusi tuleks täiendada kahel tasandil: i) ettenähtud karistusi tuleb kohaldada tõhusalt ja ii) ametikohased volitused tuleks anda riigihankeametile.

| (19) | Vaatamata algatatud reformidele on Bulgaarias ikka veel juurdepääsupiirangud võrgusektoritesse, nagu transport, telekommunikatsioonid ja energeetika. Energiaturgude toimimine nii hulgi- kui jaetasandil on endiselt probleemne. Suurimaks mureks on elektri- ja gaasibörsi, toimiva tasakaalustava turu ning reguleeritud tarbijahindade puudumine. Bulgaaria peaks tagama ka ülekandesüsteemi õigusliku sõltumatuse. Bulgaaria sõltub suures osas ühest energiakanalist ning riiklik energiaturg toimib puudulikult, mis muudab ta väga tundlikuks ulatuslike pakkumishäirete suhtes. Olemasolevaid energiasõltuvuse vähendamise meetmeid tuleb parandada. Uue gaasitaristu ehitamine on olnud siiani liiga aeglane. Kuigi 2011. aastal võeti mõned soovitud reformid ametlikult vastu ja taastuvate energiaallikate osa suurenes, siis nende rakendamine ei ole olnud rahuldav hangete, erahuvidest mõjutatud riikliku poliitika ja riiklike energiaettevõtete halva juhtimise tõttu. |
| --- | --- |

(19)

Vaatamata algatatud reformidele on Bulgaarias ikka veel juurdepääsupiirangud võrgusektoritesse, nagu transport, telekommunikatsioonid ja energeetika. Energiaturgude toimimine nii hulgi- kui jaetasandil on endiselt probleemne. Suurimaks mureks on elektri- ja gaasibörsi, toimiva tasakaalustava turu ning reguleeritud tarbijahindade puudumine. Bulgaaria peaks tagama ka ülekandesüsteemi õigusliku sõltumatuse. Bulgaaria sõltub suures osas ühest energiakanalist ning riiklik energiaturg toimib puudulikult, mis muudab ta väga tundlikuks ulatuslike pakkumishäirete suhtes. Olemasolevaid energiasõltuvuse vähendamise meetmeid tuleb parandada. Uue gaasitaristu ehitamine on olnud siiani liiga aeglane. Kuigi 2011. aastal võeti mõned soovitud reformid ametlikult vastu ja taastuvate energiaallikate osa suurenes, siis nende rakendamine ei ole olnud rahuldav hangete, erahuvidest mõjutatud riikliku poliitika ja riiklike energiaettevõtete halva juhtimise tõttu.

| (20) | Bulgaaria on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamise, tööhõive suurendamise, avaliku sektori konkurentsivõime tugevdamise ja finantsstabiilsuse saavutamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(20)

Bulgaaria on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamise, tööhõive suurendamise, avaliku sektori konkurentsivõime tugevdamise ja finantsstabiilsuse saavutamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (21) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Bulgaaria majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Bulgaaria fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1. kuni 7. soovituses. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Bulgaaria majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Bulgaaria fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1. kuni 7. soovituses.

| (22) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ning tema arvamus (7) kajastub eelkõige 1. soovituses. |
| --- | --- |

(22)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ning tema arvamus (7) kajastub eelkõige 1. soovituses.

| (23) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt 3. ja 5. soovituses, |
| --- | --- |

(23)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt 3. ja 5. soovituses,

SOOVITAB Bulgaarial võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Jätkata ranget eelarvepoliitikat, et saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk aastaks 2012. Selleks rakendada eelarvestrateegiat kavakohaselt, tagades kulutuste võrdlusaluse järgimine ning olema valmis rakendama lisameetmeid juhul, kui realiseeruvad eelarvestsenaariumi riskid. Suurendada jõupingutusi, et parandada avaliku sektori kulutuste kvaliteeti, eelkõige hariduses ja tervishoius ning rakendada maksekuulekuse alast laiaulatuslikku strateegiat, et suurendada veelgi maksutulu ja tegeleda varimajanduse probleemiga. Veelgi parandada keskpika perioodi eelarve raamistikku ja aruandlussüsteemi kvaliteeti. |
| --- | --- |

1.

Jätkata ranget eelarvepoliitikat, et saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk aastaks 2012. Selleks rakendada eelarvestrateegiat kavakohaselt, tagades kulutuste võrdlusaluse järgimine ning olema valmis rakendama lisameetmeid juhul, kui realiseeruvad eelarvestsenaariumi riskid. Suurendada jõupingutusi, et parandada avaliku sektori kulutuste kvaliteeti, eelkõige hariduses ja tervishoius ning rakendada maksekuulekuse alast laiaulatuslikku strateegiat, et suurendada veelgi maksutulu ja tegeleda varimajanduse probleemiga. Veelgi parandada keskpika perioodi eelarve raamistikku ja aruandlussüsteemi kvaliteeti.

| 2. | Võtta täiendavaid meetmeid, et vähendada ohte jätkusuutlikkusele ja parandada pensionisüsteemi asjakohasust, kehtestades ühesuguse ametliku pensioniea meestele ja naistele, kes on teinud pensionimakseid kogu teenistuskäigu jooksul. Karmistada invaliidsuspensioni määramise kontrollimist ja kriteeriume. |
| --- | --- |

2.

Võtta täiendavaid meetmeid, et vähendada ohte jätkusuutlikkusele ja parandada pensionisüsteemi asjakohasust, kehtestades ühesuguse ametliku pensioniea meestele ja naistele, kes on teinud pensionimakseid kogu teenistuskäigu jooksul. Karmistada invaliidsuspensioni määramise kontrollimist ja kriteeriume.

| 3. | Kiirendada riiklikku noorte tööhõive algatuse rakendamist. Tagada, et sotsiaalkindlustusmaksete alammäärad ei võtaks ära motivatsiooni töötada ametlikult. Suurendada jõupingutusi riiklike tööturuasutuste suutlikkuse parandamiseks. Vaesuse leevendamiseks parandada sotsiaaltoetuste tõhusust ja kvaliteetsetele sotsiaalteenustele juurdepääsu laste ja eakate jaoks ning rakendada romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia. |
| --- | --- |

3.

Kiirendada riiklikku noorte tööhõive algatuse rakendamist. Tagada, et sotsiaalkindlustusmaksete alammäärad ei võtaks ära motivatsiooni töötada ametlikult. Suurendada jõupingutusi riiklike tööturuasutuste suutlikkuse parandamiseks. Vaesuse leevendamiseks parandada sotsiaaltoetuste tõhusust ja kvaliteetsetele sotsiaalteenustele juurdepääsu laste ja eakate jaoks ning rakendada romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia.

| 4. | Kiirendada koole ja kõrgharidust käsitlevate asjakohaste õigusaktide ja täiendavate meetmete reformimist, ajakohastades õppekavu, parandades õpetajate koolitust ning tagades ebasoodsas olukorras olevatele inimestele tõhus juurdepääsu haridusele. Parandada tegevust alustavate ettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, eelkõige uuendusliku tegevusega seotud ettevõtjate juurdepääsu rahastamisvõimalustele. |
| --- | --- |

4.

Kiirendada koole ja kõrgharidust käsitlevate asjakohaste õigusaktide ja täiendavate meetmete reformimist, ajakohastades õppekavu, parandades õpetajate koolitust ning tagades ebasoodsas olukorras olevatele inimestele tõhus juurdepääsu haridusele. Parandada tegevust alustavate ettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, eelkõige uuendusliku tegevusega seotud ettevõtjate juurdepääsu rahastamisvõimalustele.

| 5. | Suurendada jõupingutusi haldussuutlikkuse ja reformide tõhustamiseks, vähendades bürokraatiat ja maksekuulekusega seotud kulusid ning parandades veelgi ELi vahendite kasutamist, eelkõige maantee- ja raudteetranspordis ning veemajanduses. Parandada kohtusüsteemi kvaliteeti ja sõltumatust ning kiirendada e-valitsuse süsteemi kasutuselevõtmist. Tugevdada avaliku sektori haldussuutlikkust võtmetähtsusega transpordisektorites ja reguleerivaid asutusi. |
| --- | --- |

5.

Suurendada jõupingutusi haldussuutlikkuse ja reformide tõhustamiseks, vähendades bürokraatiat ja maksekuulekusega seotud kulusid ning parandades veelgi ELi vahendite kasutamist, eelkõige maantee- ja raudteetranspordis ning veemajanduses. Parandada kohtusüsteemi kvaliteeti ja sõltumatust ning kiirendada e-valitsuse süsteemi kasutuselevõtmist. Tugevdada avaliku sektori haldussuutlikkust võtmetähtsusega transpordisektorites ja reguleerivaid asutusi.

| 6. | Tagada riigihankeid käsitlevate õigusaktide nõuetekohane rakendamine. Tugevdada eeskirjade rikkumise ennetamist ja kohaldada tõhusalt sanktsioone riigihankeid käsitlevate õigusaktide ja huvide konflikti käsitleva seaduse alusel. |
| --- | --- |

6.

Tagada riigihankeid käsitlevate õigusaktide nõuetekohane rakendamine. Tugevdada eeskirjade rikkumise ennetamist ja kohaldada tõhusalt sanktsioone riigihankeid käsitlevate õigusaktide ja huvide konflikti käsitleva seaduse alusel.

| 7. | Võtta meetmeid turutõkete, garanteeritud kasumi kokkulepete ja hinnakontrolli kõrvaldamiseks. Tagada ülekande- ja jaotussüsteemi operaatorite iseseisvus, viia lõpule turukorraldus, eelkõige energiabörside ja tasakaalustavate turgude puhul. Parandada elektri- ja gaasiühendusi, suurendada energiatõhusust ning tõhustada suutlikkust häiretega toimetulekuks. |
| --- | --- |

7.

Võtta meetmeid turutõkete, garanteeritud kasumi kokkulepete ja hinnakontrolli kõrvaldamiseks. Tagada ülekande- ja jaotussüsteemi operaatorite iseseisvus, viia lõpule turukorraldus, eelkõige energiabörside ja tasakaalustavate turgude puhul. Parandada elektri- ja gaasiühendusi, suurendada energiatõhusust ning tõhustada suutlikkust häiretega toimetulekuks.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

3

(4)  ELT C 209, 15.7.2011, lk 5.

4

(5)  Selle tulemusel võeti 22. juunil 2012. aastal vastu otsus 2012/370/EL (ELT L 179, 11.7.2012, lk 19).

5

(6)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

7

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/13

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Küprose 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Küprose 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Küprose ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta („nõukogu 2011. aasta soovitus”). |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Küprose 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Küprose ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta („nõukogu 2011. aasta soovitus”).

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Küprost ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Küprost ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Samuti kutsus Euroopa Ülemkogu laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(8)

Samuti kutsus Euroopa Ülemkogu laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Küpros esitas 7. mail 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 10. mail 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Küprost mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Küprosel valitseb sisemine tasakaalustamatus, mida põhjustab pangandussektor ning ettevõtlussektori võlakoorem, ning väline ja sisemine tasakaalustamatus eelarvesuundumuste ja konkurentsivõime valdkonnas, kuigi mitte ülemäärane tasakaalustamatus. |
| --- | --- |

(9)

Küpros esitas 7. mail 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 10. mail 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Küprost mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Küprosel valitseb sisemine tasakaalustamatus, mida põhjustab pangandussektor ning ettevõtlussektori võlakoorem, ning väline ja sisemine tasakaalustamatus eelarvesuundumuste ja konkurentsivõime valdkonnas, kuigi mitte ülemäärane tasakaalustamatus.

| (10) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aasta stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu arvamusel, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium näib ajavahemikul 2012–2014 olevat optimistlik. Kuigi majanduskasvu väljavaadet on korrigeeritud oluliselt allapoole, on stabiilsusprogrammis esitatud eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium avatud negatiivsetele riskidele, mis on eelkõige seotud sisenõudluse arenguga aastatel 2012–2013. Stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks, saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk 2014. aastaks ning 2015. aastal püsida keskpika perioodi eelarve-eesmärgi tasemel. Stabiilsusprogrammis kinnitatakse eelmist struktuurset keskpika perioodi eelarve-eesmärki, mis asjakohaselt kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandatud kõrvaldamine on kooskõlas tähtajaga, mille nõukogu kehtestas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames 13. juulil 2010 esitatud soovituses. Võttes aluseks (ümber arvutatud) struktuurse eelarvetasakaalu, (5) on ajavahemikuks 2011–2012 kavandatud iga-aastane keskmine eelarve konsolideerimine 1,5 % SKPst, mis on võrdne nõukogu poolt soovitatud konsolideerimisega. 2013. aastaks kavandatud areng keskpika perioodi eelarve-eesmärkide täitmise suunas on piisav, kuna see on suurem kui stabiilsuse ja kasvu pakti võrdlusalus 0,5 % SKPst nii komisjoni 2012. aasta kevadprognoosi kui ka stabiilsusprogrammi kohaselt.
  Valitsemissektori kulutuste kasvumäär on kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid arvesse võttes aastatel 2013–2014 kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kohase kulude võrdlusalusega, kuid mitte 2015. aastal. Stabiilsusprogrammi eelarve-eesmärkidega kaasnevad riskid, mis tulenevad asjaolust, et aastate 2012–2014 makromajanduslik stsenaarium näib olevat optimistlik ning 2013. aastaks kavandatud eelarve konsolideerimine põhineb osaliselt meetmetel, mis ei ole täielikult täpsustatud. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2011. aastal moodustas 71,6 %, suurenema 2012. aastal 72,1 protsendini enne, kui järk-järgult väheneb 65,4 protsendini 2015. aastal. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohase valitsemissektori võla vähendamise võrdlusaluse puhul on Küprosel aastatel 2013–2015 üleminekuperiood ning stabiilsusprogrammis esitatud kavad tagaksid piisava arengu võla vähendamise võrdlusaluse täitmise suunas. Selle prognoosiga on siiski seotud riskid, mis tulenevad finantseerimisasutuste võimalikest päästmistoimingutest. |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aasta stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu arvamusel, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium näib ajavahemikul 2012–2014 olevat optimistlik. Kuigi majanduskasvu väljavaadet on korrigeeritud oluliselt allapoole, on stabiilsusprogrammis esitatud eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium avatud negatiivsetele riskidele, mis on eelkõige seotud sisenõudluse arenguga aastatel 2012–2013. Stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks, saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk 2014. aastaks ning 2015. aastal püsida keskpika perioodi eelarve-eesmärgi tasemel. Stabiilsusprogrammis kinnitatakse eelmist struktuurset keskpika perioodi eelarve-eesmärki, mis asjakohaselt kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandatud kõrvaldamine on kooskõlas tähtajaga, mille nõukogu kehtestas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames 13. juulil 2010 esitatud soovituses. Võttes aluseks (ümber arvutatud) struktuurse eelarvetasakaalu, (5) on ajavahemikuks 2011–2012 kavandatud iga-aastane keskmine eelarve konsolideerimine 1,5 % SKPst, mis on võrdne nõukogu poolt soovitatud konsolideerimisega. 2013. aastaks kavandatud areng keskpika perioodi eelarve-eesmärkide täitmise suunas on piisav, kuna see on suurem kui stabiilsuse ja kasvu pakti võrdlusalus 0,5 % SKPst nii komisjoni 2012. aasta kevadprognoosi kui ka stabiilsusprogrammi kohaselt.

Valitsemissektori kulutuste kasvumäär on kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid arvesse võttes aastatel 2013–2014 kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kohase kulude võrdlusalusega, kuid mitte 2015. aastal. Stabiilsusprogrammi eelarve-eesmärkidega kaasnevad riskid, mis tulenevad asjaolust, et aastate 2012–2014 makromajanduslik stsenaarium näib olevat optimistlik ning 2013. aastaks kavandatud eelarve konsolideerimine põhineb osaliselt meetmetel, mis ei ole täielikult täpsustatud. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2011. aastal moodustas 71,6 %, suurenema 2012. aastal 72,1 protsendini enne, kui järk-järgult väheneb 65,4 protsendini 2015. aastal. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohase valitsemissektori võla vähendamise võrdlusaluse puhul on Küprosel aastatel 2013–2015 üleminekuperiood ning stabiilsusprogrammis esitatud kavad tagaksid piisava arengu võla vähendamise võrdlusaluse täitmise suunas. Selle prognoosiga on siiski seotud riskid, mis tulenevad finantseerimisasutuste võimalikest päästmistoimingutest.

| (11) | Maksuhalduse tõhusust on vaja märkimisväärselt parandada, sest maksutulude kogumisega seotud halduskulud on Küprosel väga kõrged. Maksude kogumine on suhteliselt madal. Eelkõige on kõrged maksuhalduse kulud osakaaluna SKPst ja halduskulud maksutulude netolaekumisega võrreldes ning need on veelgi tõusmas. Vaja on meetmeid, mis soodustaksid mitteametlikult töötamise vähenemist ja aitaksid võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu. Lisaks tuleks tugevdada algatusi, millega muudetakse maksude kogumine tõhusamaks. |
| --- | --- |

(11)

Maksuhalduse tõhusust on vaja märkimisväärselt parandada, sest maksutulude kogumisega seotud halduskulud on Küprosel väga kõrged. Maksude kogumine on suhteliselt madal. Eelkõige on kõrged maksuhalduse kulud osakaaluna SKPst ja halduskulud maksutulude netolaekumisega võrreldes ning need on veelgi tõusmas. Vaja on meetmeid, mis soodustaksid mitteametlikult töötamise vähenemist ja aitaksid võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu. Lisaks tuleks tugevdada algatusi, millega muudetakse maksude kogumine tõhusamaks.

| (12) | Kuna Küprose pangad on tihedalt seotud Kreeka majandusega, mõjutab tema pankade varade tootlust, kasumlikkust, kapitali ja likviidsuspuhvreid negatiivselt Kreeka valitsemissektori võla ümberkorraldamine ja halbade laenude osatähtsuse suurenemine Kreeka laenuvõtjatele antud laenude seas. Kreeka mõju Küprose pangandussektorile on väga suur. Parlament võttis 14. detsembril 2011 vastu kaks eelnõud finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamiseks panganduskriisi olukorras. Ühistupankadesse on koondunud ligikaudu 40 % kodumaistest hoiustest, kuid nende pankade järelevalvet ei ole piisavalt tugevdatud. |
| --- | --- |

(12)

Kuna Küprose pangad on tihedalt seotud Kreeka majandusega, mõjutab tema pankade varade tootlust, kasumlikkust, kapitali ja likviidsuspuhvreid negatiivselt Kreeka valitsemissektori võla ümberkorraldamine ja halbade laenude osatähtsuse suurenemine Kreeka laenuvõtjatele antud laenude seas. Kreeka mõju Küprose pangandussektorile on väga suur. Parlament võttis 14. detsembril 2011 vastu kaks eelnõud finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamiseks panganduskriisi olukorras. Ühistupankadesse on koondunud ligikaudu 40 % kodumaistest hoiustest, kuid nende pankade järelevalvet ei ole piisavalt tugevdatud.

| (13) | Küprose ees seisab keeruline ülesanne tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, eelkõige pensionide valdkonnas. Küprosel on pensionisüsteemi ümberkujundamiseks rakendatud kaks olulist struktuurimeedet. Need meetmed on küll asjakohased ja usaldusväärsed, kuid neist ei piisa selleks, et tagada Küprose pensionisüsteemi jätkusuutlikkus ja otstarbekus ning muuta süsteem aja jooksul õiglasemaks. Jätkuvalt on vaja meetmeid, et viia töötajate oskused vastavusse ettevõtjate vajadustega ja otsustavamalt suurendada tegelikku pensionile jäämise vanust. Küpros on ainult osaliselt hakanud lahendama eakate elanike vaesusesse sattumise ohu probleemi. Võetud meetmed ei ole piisavad selleks, et tõsta vaesusesse sattumise ohtu sattunud pensionäride sissetulek piisavale tasemele juba lühemas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Küprose ees seisab keeruline ülesanne tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, eelkõige pensionide valdkonnas. Küprosel on pensionisüsteemi ümberkujundamiseks rakendatud kaks olulist struktuurimeedet. Need meetmed on küll asjakohased ja usaldusväärsed, kuid neist ei piisa selleks, et tagada Küprose pensionisüsteemi jätkusuutlikkus ja otstarbekus ning muuta süsteem aja jooksul õiglasemaks. Jätkuvalt on vaja meetmeid, et viia töötajate oskused vastavusse ettevõtjate vajadustega ja otsustavamalt suurendada tegelikku pensionile jäämise vanust. Küpros on ainult osaliselt hakanud lahendama eakate elanike vaesusesse sattumise ohu probleemi. Võetud meetmed ei ole piisavad selleks, et tõsta vaesusesse sattumise ohtu sattunud pensionäride sissetulek piisavale tasemele juba lühemas perspektiivis.

| (14) | Tervishoiusektoris valitseva ebavõrdsuse ja sektori vähese tõhususe probleeme ei ole sihipäraselt lahendama asutud. Hoolimata nõukogu 2011. aasta soovitusest (selle soovitus 3), ei ole seni esitatud selget ajakava riigi tervisekindlustussüsteemi ümberkorraldamiseks. See aga seab ohtu riigi rahanduse üle kontrolli saavutamise ja selle jätkusuutlikkuse tagamise eesmärkide täitmise pikemas perspektiivis, samuti tervishoiuteenuste kvaliteedi. |
| --- | --- |

(14)

Tervishoiusektoris valitseva ebavõrdsuse ja sektori vähese tõhususe probleeme ei ole sihipäraselt lahendama asutud. Hoolimata nõukogu 2011. aasta soovitusest (selle soovitus 3), ei ole seni esitatud selget ajakava riigi tervisekindlustussüsteemi ümberkorraldamiseks. See aga seab ohtu riigi rahanduse üle kontrolli saavutamise ja selle jätkusuutlikkuse tagamise eesmärkide täitmise pikemas perspektiivis, samuti tervishoiuteenuste kvaliteedi.

| (15) | 2011. aastal esitatud palkade indekseerimist (elukallidust kompenseerivat toetust) käsitleva soovituse alusel on valitsus kaheks aastaks külmutanud avaliku sektori palgad. Valitsus ja sotsiaalpartnerid leppisid ka kokku, et alustavad dialoogi eesmärgiga vaadata elukallidust kompenseeriva toetuse küsimused läbi 2012. aasta juuni lõpuks. Selleks et tugevdada tegeliku palga ja tööviljakuse muutumise vahelist seost ning muuta süsteemi õiglasemaks, tuleb süsteem koostöös sotsiaalpartneritega riigis valitsevaid tavasid järgides põhjalikult ümber korraldada. See aitaks parandada Küprose konkurentsivõimet ja soodustaks tööjõu otstarbekat jaotumist. Kuigi Küpros on astunud oma esimesed sammud õiges suunas, sõltub nende asjakohasus ja usaldusväärsus peamiselt sellest, kui ambitsioonikad on palkade indekseerimise süsteemi käsitleva sotsiaalse dialoogi tulemused, ning nende tulemuste rakendamisest. |
| --- | --- |

(15)

2011. aastal esitatud palkade indekseerimist (elukallidust kompenseerivat toetust) käsitleva soovituse alusel on valitsus kaheks aastaks külmutanud avaliku sektori palgad. Valitsus ja sotsiaalpartnerid leppisid ka kokku, et alustavad dialoogi eesmärgiga vaadata elukallidust kompenseeriva toetuse küsimused läbi 2012. aasta juuni lõpuks. Selleks et tugevdada tegeliku palga ja tööviljakuse muutumise vahelist seost ning muuta süsteemi õiglasemaks, tuleb süsteem koostöös sotsiaalpartneritega riigis valitsevaid tavasid järgides põhjalikult ümber korraldada. See aitaks parandada Küprose konkurentsivõimet ja soodustaks tööjõu otstarbekat jaotumist. Kuigi Küpros on astunud oma esimesed sammud õiges suunas, sõltub nende asjakohasus ja usaldusväärsus peamiselt sellest, kui ambitsioonikad on palkade indekseerimise süsteemi käsitleva sotsiaalse dialoogi tulemused, ning nende tulemuste rakendamisest.

| (16) | Makromajandusliku väljavaate halvenemine on mõjunud raskelt Küprose tööturule. Tõusnud on töötuse määr ja märkimisväärselt on suurenenud noorte tööpuudus. Nende probleemide lahendamiseks on Küpros astunud mitmeid vajalikke samme. Need meetmed on asjakohased, kuid ebapiisavalt ambitsioonikad, eelkõige hariduse ja kutsehariduse valdkonnas, kus meetmete rakendamist tuleks kiirendada. Täiendavaid meetmeid tuleb võtta noorte tööpuuduse vähendamise ning töötajate ümberõppe ja nende oskuste parandamise valdkonnas, et toetada vajalikke muutusi tööturul, pöörates eelkõige tähelepanu rühmadele, kes vaid vähesel määral osalevad pidevõppes, näiteks madala kvalifikatsiooniga ja eakamatele töötajatele. |
| --- | --- |

(16)

Makromajandusliku väljavaate halvenemine on mõjunud raskelt Küprose tööturule. Tõusnud on töötuse määr ja märkimisväärselt on suurenenud noorte tööpuudus. Nende probleemide lahendamiseks on Küpros astunud mitmeid vajalikke samme. Need meetmed on asjakohased, kuid ebapiisavalt ambitsioonikad, eelkõige hariduse ja kutsehariduse valdkonnas, kus meetmete rakendamist tuleks kiirendada. Täiendavaid meetmeid tuleb võtta noorte tööpuuduse vähendamise ning töötajate ümberõppe ja nende oskuste parandamise valdkonnas, et toetada vajalikke muutusi tööturul, pöörates eelkõige tähelepanu rühmadele, kes vaid vähesel määral osalevad pidevõppes, näiteks madala kvalifikatsiooniga ja eakamatele töötajatele.

| (17) | Mis puudutab teenustesektorit, siis võttis Küpros Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (6) („teenuste direktiiv”) üle horisontaalse õigusaktina koos mitme valdkondlikke seadusi muutva seaduse ja määrusega. Kuid mõnes sektoris (nt jaekaubandus, turism ja ehitusteenused) on valdkondlike õigusaktide vastuvõtmine alles pooleli. Kuigi Küpros on kutsealade reguleerimise osas ELi keskmisega võrreldes soodsamal positsioonil, kus 90 reguleeritud kutsealast Küprosel on üksnes neli äriteenuste sektoris, on mõned reguleeritud kutsealad, kus eksisteerivad endiselt kindlad või miinimumtariifid, näiteks juristid ja arhitektid. |
| --- | --- |

(17)

Mis puudutab teenustesektorit, siis võttis Küpros Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (6) („teenuste direktiiv”) üle horisontaalse õigusaktina koos mitme valdkondlikke seadusi muutva seaduse ja määrusega. Kuid mõnes sektoris (nt jaekaubandus, turism ja ehitusteenused) on valdkondlike õigusaktide vastuvõtmine alles pooleli. Kuigi Küpros on kutsealade reguleerimise osas ELi keskmisega võrreldes soodsamal positsioonil, kus 90 reguleeritud kutsealast Küprosel on üksnes neli äriteenuste sektoris, on mõned reguleeritud kutsealad, kus eksisteerivad endiselt kindlad või miinimumtariifid, näiteks juristid ja arhitektid.

| (18) | Põhjaliku läbivaatamise käigus tehtud analüüsi alusel saab järeldada, et Küprosel esineb tasakaalustamatus. Hoolikat jälgimist ja kiiret majanduspoliitilist tähelepanu vajavad eelkõige jooksevkonto makromajanduslikud suundumused, riigi rahandus ja finantssektor, et ära hoida mis tahes ebasoodne mõju majanduse ning majandus- ja rahaliidu toimimisele. Küprose majandus on kogenud püsivat ja mahukat jooksevkonto puudujääki, mille põhjuseks on kaubanduse mahu puudujääk tulenevalt hinna- või kulupõhise konkurentsivõime järkjärgulisest kaotusest, tasakaalustamatused riigi rahanduses, mis on muutunud aastapuudujääkideks, mis on suurenenud isegi pärast seda, kui majandus taastus majanduslangusest, ning erasektori suurenev võlgnevus. Väga haavatavad on eelkõige mittefinantsettevõtted, arvestades nende suurt võlakoormust ja vähest kasumlikkust, mistõttu on selles sektoris märgatavalt suurenenud probleemsete laenude osakaal. Samuti on väga riskantne pangandussektori suur riskipositsioon seoses Kreeka riigivõlakirjade ja Kreeka majandusega. Lisaks on majanduskasvu väljavaated ähmased, mis veelgi takistab suhteliselt aeglast tasakaalustamatuste vähenemist. |
| --- | --- |

(18)

Põhjaliku läbivaatamise käigus tehtud analüüsi alusel saab järeldada, et Küprosel esineb tasakaalustamatus. Hoolikat jälgimist ja kiiret majanduspoliitilist tähelepanu vajavad eelkõige jooksevkonto makromajanduslikud suundumused, riigi rahandus ja finantssektor, et ära hoida mis tahes ebasoodne mõju majanduse ning majandus- ja rahaliidu toimimisele. Küprose majandus on kogenud püsivat ja mahukat jooksevkonto puudujääki, mille põhjuseks on kaubanduse mahu puudujääk tulenevalt hinna- või kulupõhise konkurentsivõime järkjärgulisest kaotusest, tasakaalustamatused riigi rahanduses, mis on muutunud aastapuudujääkideks, mis on suurenenud isegi pärast seda, kui majandus taastus majanduslangusest, ning erasektori suurenev võlgnevus. Väga haavatavad on eelkõige mittefinantsettevõtted, arvestades nende suurt võlakoormust ja vähest kasumlikkust, mistõttu on selles sektoris märgatavalt suurenenud probleemsete laenude osakaal. Samuti on väga riskantne pangandussektori suur riskipositsioon seoses Kreeka riigivõlakirjade ja Kreeka majandusega. Lisaks on majanduskasvu väljavaated ähmased, mis veelgi takistab suhteliselt aeglast tasakaalustamatuste vähenemist.

| (19) | Küpros on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime edendamise, tööhõive määra parandamise ning riigi rahanduse ja finantsilise jätkusuutlikkuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(19)

Küpros on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime edendamise, tööhõive määra parandamise ning riigi rahanduse ja finantsilise jätkusuutlikkuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (20) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Küprose majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Küprose eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1. kuni 7. soovituses. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Küprose majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Küprose eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1. kuni 7. soovituses.

| (21) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Küprose 2012. aasta stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (7) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Küprose 2012. aasta stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (7) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses.

| (22) | Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud Küprose 2012. aasta riikliku reformikava ja tema stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt soovitustes 1, 2 ja 7, |
| --- | --- |

(22)

Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud Küprose 2012. aasta riikliku reformikava ja tema stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt soovitustes 1, 2 ja 7,

SOOVITAB Küprosel võtta 2012.–2013. aastal järgmisi meetmeid:

| 1. | Võtta täiendavaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi püsivaks kõrvaldamiseks 2012. aastal. Rangelt rakendada 2013. aastal ja hiljem eelarvestrateegiat, mida toetatakse piisavalt täpsustatud meetmetega, et tagada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamine 2014. aastaks ja kulude võrdlusaluse järgimine ning et tagada piisav areng seoses võla vähendamise võrdlusalusega. Kiirendada sellise kohustusliku mitmeaastase eelarveraamistiku järkjärgulist kasutuselevõttu, millel on siduv õiguslik alus ja korrektiivmehhanism. Võtta meetmeid kulude rangeks kontrollimiseks ning esimesel võimalusel võtta kasutusele programmi- ja tulemuspõhine eelarvestamine. Parandada maksude laekumist ja võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu. |
| --- | --- |

1.

Võtta täiendavaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi püsivaks kõrvaldamiseks 2012. aastal. Rangelt rakendada 2013. aastal ja hiljem eelarvestrateegiat, mida toetatakse piisavalt täpsustatud meetmetega, et tagada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamine 2014. aastaks ja kulude võrdlusaluse järgimine ning et tagada piisav areng seoses võla vähendamise võrdlusalusega. Kiirendada sellise kohustusliku mitmeaastase eelarveraamistiku järkjärgulist kasutuselevõttu, millel on siduv õiguslik alus ja korrektiivmehhanism. Võtta meetmeid kulude rangeks kontrollimiseks ning esimesel võimalusel võtta kasutusele programmi- ja tulemuspõhine eelarvestamine. Parandada maksude laekumist ja võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu.

| 2. | Ühtlustada edasi ühistupankade järelevalve- ja õigusraamistikku kooskõlas kommertspankade järelevalve nõuetega. Tugevdada õigusnorme, et võimaldada finantseerimisasutuste rekapitaliseerimist finantssektori kaitsmiseks väliste vapustuste vastu. |
| --- | --- |

2.

Ühtlustada edasi ühistupankade järelevalve- ja õigusraamistikku kooskõlas kommertspankade järelevalve nõuetega. Tugevdada õigusnorme, et võimaldada finantseerimisasutuste rekapitaliseerimist finantssektori kaitsmiseks väliste vapustuste vastu.

| 3. | Veelgi parandada pensionisüsteemi jätkusuutlikkust ja piisavust ning vähendada eakate inimeste kõrget vaesusriski määra. Tagada tegeliku pensioniea tõus, sealhulgas ühtlustades ametliku pensioniea keskmise eeldatava eluea tõusuga. |
| --- | --- |

3.

Veelgi parandada pensionisüsteemi jätkusuutlikkust ja piisavust ning vähendada eakate inimeste kõrget vaesusriski määra. Tagada tegeliku pensioniea tõus, sealhulgas ühtlustades ametliku pensioniea keskmise eeldatava eluea tõusuga.

| 4. | Tegevuskava alusel töötada viivitamata välja ja rakendada riikliku tervishoiusüsteemi ümberkorraldamise kava, mis peaks tagama riikliku tervishoiusüsteemi rahalise jätkusuutlikkuse ja tervishoiuteenuste üldise kättesaadavuse. |
| --- | --- |

4.

Tegevuskava alusel töötada viivitamata välja ja rakendada riikliku tervishoiusüsteemi ümberkorraldamise kava, mis peaks tagama riikliku tervishoiusüsteemi rahalise jätkusuutlikkuse ja tervishoiuteenuste üldise kättesaadavuse.

| 5. | Parandada tööjõu oskusi, et suurendada nende kutsealast liikuvust valdkondadesse, mis toetavad paremini majanduskasvu ja kus luuakse suuremat lisaväärtust. Võtta uusi meetmeid võitlemiseks noorte tööpuudusega, luues ettevõtetes praktikavõimalusi ja edendades tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana. Võtta nõudluse poolel poliitilisi meetmeid innovatsiooni edendamiseks ettevõtluses. |
| --- | --- |

5.

Parandada tööjõu oskusi, et suurendada nende kutsealast liikuvust valdkondadesse, mis toetavad paremini majanduskasvu ja kus luuakse suuremat lisaväärtust. Võtta uusi meetmeid võitlemiseks noorte tööpuudusega, luues ettevõtetes praktikavõimalusi ja edendades tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana. Võtta nõudluse poolel poliitilisi meetmeid innovatsiooni edendamiseks ettevõtluses.

| 6. | Kõrvaldada põhjendamatud takistused teenuste turgudel, eelkõige parandades teenuste direktiivi rakendamist suurima kasvupotentsiaaliga teenustesektorites (sealhulgas turism) ja liberaliseerides kutsealad. |
| --- | --- |

6.

Kõrvaldada põhjendamatud takistused teenuste turgudel, eelkõige parandades teenuste direktiivi rakendamist suurima kasvupotentsiaaliga teenustesektorites (sealhulgas turism) ja liberaliseerides kutsealad.

| 7. | Parandada sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riiklike tavadega konkurentsivõimet, sealhulgas palkade indekseerimise süsteemi reformi abil, et paremini arvesse võtta tootlikkuse arengut. Võtta meetmeid majanduse struktuuri mitmekesistamiseks. Parandada eelarve tasakaalu, piirates selleks kulutusi. |
| --- | --- |

7.

Parandada sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riiklike tavadega konkurentsivõimet, sealhulgas palkade indekseerimise süsteemi reformi abil, et paremini arvesse võtta tootlikkuse arengut. Võtta meetmeid majanduse struktuuri mitmekesistamiseks. Parandada eelarve tasakaalu, piirates selleks kulutusi.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

3

(4)  ELT C 210, 16.7.2011, lk 12.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/17

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/05

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Tšehhi Vabariigi 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2011–2014 kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Tšehhi Vabariigi 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2011–2014 kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Tšehhi Vabariiki ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Tšehhi Vabariiki ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Tšehhi Vabariik esitas 25. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 13. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(8)

Tšehhi Vabariik esitas 25. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 13. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (9) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aastal lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Vastavalt lähenemisprogrammile eeldatakse, et SKP kasv jõuab 2012. ja 2013. aastal vastavalt 0,2 % ja 1,3 % tasemele võrreldes komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga, mis oli vastavalt 0 % ja 1,5 %. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on saavutada 2016. aastal tasakaalustatud eelarve. Valitsemissektori puudujäägieesmärk 2,9 % SKPst on kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitustes sätestatud ülemäärase puudujäägi kõrvaldamise tähtajaga. Iga-aastane eelarve kohandamine 0,9 % SKPst aastatel 2010–2013, mis põhineb (ümberarvutatud) struktuurilisel eelarvetasakaalul, (5) on veidi väiksem kui nõukogu soovitatud korrigeerimine 1 % SKPst. Lähenemisprogramm kinnitab eelnevat keskpika perioodi eelarve-eesmärki – saavutada 2015. aastaks eelarvepuudujääk 1 % SKPst, mis kajastab adekvaatselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas kavatsetakse liikuda 2014. ja 2015. aastal sammudega vastavalt 0,8 % ja 0,7 % SKPst, mis põhinevad (ümberarvutatud) struktuurilisel tasakaalul, ning valitsussektori kulude kasvumäär on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulutuste võrdlusalusega.
  Lähenemisprogrammi eelarveprognoosi ähvardab mitu ohtu. Praegu parlamendis arutatav seadus rahalise kompensatsiooni kohta kirikutele suurendaks valitsemissektori puudujääki jõustumisaastal ühekordselt 1,5 % SKPst. Üldisemalt kujutavad kavandatava tulu- ja kulupoole konsolideerimise olemus ja ulatus märkimisväärset ohtu, et eelarve kohandamise mõju ei suudeta programmiperioodi järel säilitada. Eelarve kohandamine on seni põhinenud peamiselt üleüldistel kärbetel, mis mõjutavad ka majanduskasvu soodustavaid kulusid. Aastateks 2013–2015 on kavandatud hoida avaliku halduse kuludelt täiendavalt kokku peaaegu 1 % SKPst, kuid programmis ei ole üksikasju piisavalt täpsustatud. Lisaks on enamik kavandatud tulumeetmeid ajutised ja peaksid lõppema 2015. aastal. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks võla ja SKP suhe tipnema 2013. aastal 45,1 % tasemel SKPst ning hakkama seejärel langema, peamiselt tänu esmase tasakaalu kavandatavale pidevale paranemisele. |
| --- | --- |

(9)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aastal lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Vastavalt lähenemisprogrammile eeldatakse, et SKP kasv jõuab 2012. ja 2013. aastal vastavalt 0,2 % ja 1,3 % tasemele võrreldes komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga, mis oli vastavalt 0 % ja 1,5 %. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on saavutada 2016. aastal tasakaalustatud eelarve. Valitsemissektori puudujäägieesmärk 2,9 % SKPst on kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitustes sätestatud ülemäärase puudujäägi kõrvaldamise tähtajaga. Iga-aastane eelarve kohandamine 0,9 % SKPst aastatel 2010–2013, mis põhineb (ümberarvutatud) struktuurilisel eelarvetasakaalul, (5) on veidi väiksem kui nõukogu soovitatud korrigeerimine 1 % SKPst. Lähenemisprogramm kinnitab eelnevat keskpika perioodi eelarve-eesmärki – saavutada 2015. aastaks eelarvepuudujääk 1 % SKPst, mis kajastab adekvaatselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas kavatsetakse liikuda 2014. ja 2015. aastal sammudega vastavalt 0,8 % ja 0,7 % SKPst, mis põhinevad (ümberarvutatud) struktuurilisel tasakaalul, ning valitsussektori kulude kasvumäär on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulutuste võrdlusalusega.

Lähenemisprogrammi eelarveprognoosi ähvardab mitu ohtu. Praegu parlamendis arutatav seadus rahalise kompensatsiooni kohta kirikutele suurendaks valitsemissektori puudujääki jõustumisaastal ühekordselt 1,5 % SKPst. Üldisemalt kujutavad kavandatava tulu- ja kulupoole konsolideerimise olemus ja ulatus märkimisväärset ohtu, et eelarve kohandamise mõju ei suudeta programmiperioodi järel säilitada. Eelarve kohandamine on seni põhinenud peamiselt üleüldistel kärbetel, mis mõjutavad ka majanduskasvu soodustavaid kulusid. Aastateks 2013–2015 on kavandatud hoida avaliku halduse kuludelt täiendavalt kokku peaaegu 1 % SKPst, kuid programmis ei ole üksikasju piisavalt täpsustatud. Lisaks on enamik kavandatud tulumeetmeid ajutised ja peaksid lõppema 2015. aastal. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks võla ja SKP suhe tipnema 2013. aastal 45,1 % tasemel SKPst ning hakkama seejärel langema, peamiselt tänu esmase tasakaalu kavandatavale pidevale paranemisele.

| (10) | Tšehhi ametiasutused kiitsid 2011. aastal heaks vähendatud käibemaksumäära ja tubakaaktsiisimäära suurendamise ning olulise maksureformi, mis jõustub 2014. aastal ja mõjutab eelkõige tööjõu maksustamist. Maksusüsteemi täiendavates muudatustes lepiti valitsuse tasandil kokku 2012. aasta aprillis. Mõned neist muudatustest on seotud keskkonna ja kinnisvara maksustamisega, mis on praegu ELi keskmisest allpool. Tööjõu maksustamise valdkonna sätete ettepanekukohane ajutine olemus tekitaks täiendavaid täitmiskulusid ja vähendaks prognoositavust maksumaksjate jaoks. Peale selle võiksid uued ettepanekud käsitleda füüsilisest isikust ettevõtjate madalat maksustamise taset võrreldes töövõtjatega kindlasummaliste maksete ja maksuvähenduste ulatusliku kasutamise tõttu. Valitsus on võtnud meetmed võitlemaks pettustega käibemaksu ja kütusemaksude valdkonnas ning astus samme maksude kogumise koondamiseks ühe asutuse pädevusse. Siiski on maksulaekumine jäänud probleemiks ning praegune maksukogumissüsteem ei põhine selgesti sõnastatud ja igakülgsel maksukogumisstrateegial. |
| --- | --- |

(10)

Tšehhi ametiasutused kiitsid 2011. aastal heaks vähendatud käibemaksumäära ja tubakaaktsiisimäära suurendamise ning olulise maksureformi, mis jõustub 2014. aastal ja mõjutab eelkõige tööjõu maksustamist. Maksusüsteemi täiendavates muudatustes lepiti valitsuse tasandil kokku 2012. aasta aprillis. Mõned neist muudatustest on seotud keskkonna ja kinnisvara maksustamisega, mis on praegu ELi keskmisest allpool. Tööjõu maksustamise valdkonna sätete ettepanekukohane ajutine olemus tekitaks täiendavaid täitmiskulusid ja vähendaks prognoositavust maksumaksjate jaoks. Peale selle võiksid uued ettepanekud käsitleda füüsilisest isikust ettevõtjate madalat maksustamise taset võrreldes töövõtjatega kindlasummaliste maksete ja maksuvähenduste ulatusliku kasutamise tõttu. Valitsus on võtnud meetmed võitlemaks pettustega käibemaksu ja kütusemaksude valdkonnas ning astus samme maksude kogumise koondamiseks ühe asutuse pädevusse. Siiski on maksulaekumine jäänud probleemiks ning praegune maksukogumissüsteem ei põhine selgesti sõnastatud ja igakülgsel maksukogumisstrateegial.

| (11) | Valitsus kiitis heaks eelarve jätkusuutlikkuse taastamisele ja pensionisäästude suurendamisele suunatud pensionireformi ja on seda osaliselt rakendanud. Kuid kuna pensionikulude järkjärguline suurenemine saab prognooside kohaselt hoo sisse aastast 2030, on prognoositud eelarve tasakaalustamatus pensionisüsteemis ELi keskmisega võrreldes ikkagi suur. Reformiga tugevdatakse küll ametliku pensioniea ja eeldatava keskmise eluea vahelist sidet, kuid reform ei hõlma mehhanismi, mis tagaks õigeaegse reageerimise tulevastele muudatustele. Uue loodud samba suutlikkus aidata kaasa keskmise pensioni suurenemisele tulevikus sõltub sellest, kui suur osa töötajatest, eelkõige noortest, selles osaleb, ja eeldatavast pikaajalisest tootlusest. Siiski ei ole kuulutatud välja meetmeid nimetatud sambas tegeliku osalemise stimuleerimiseks ning võimalikele säästjatele oleks kohane anda täiendavat teavet. Lisaks ohustab valitsuse poolt sotsiaalpartneritega kooskõlas kavandatud uus ennetähtaegse pensionilejäämise kava märkimisväärselt selliste reformide usaldusväärsust, mille eesmärk on tõsta nii tegelikku pensioniiga kui ka tagada piisavad pensionid. |
| --- | --- |

(11)

Valitsus kiitis heaks eelarve jätkusuutlikkuse taastamisele ja pensionisäästude suurendamisele suunatud pensionireformi ja on seda osaliselt rakendanud. Kuid kuna pensionikulude järkjärguline suurenemine saab prognooside kohaselt hoo sisse aastast 2030, on prognoositud eelarve tasakaalustamatus pensionisüsteemis ELi keskmisega võrreldes ikkagi suur. Reformiga tugevdatakse küll ametliku pensioniea ja eeldatava keskmise eluea vahelist sidet, kuid reform ei hõlma mehhanismi, mis tagaks õigeaegse reageerimise tulevastele muudatustele. Uue loodud samba suutlikkus aidata kaasa keskmise pensioni suurenemisele tulevikus sõltub sellest, kui suur osa töötajatest, eelkõige noortest, selles osaleb, ja eeldatavast pikaajalisest tootlusest. Siiski ei ole kuulutatud välja meetmeid nimetatud sambas tegeliku osalemise stimuleerimiseks ning võimalikele säästjatele oleks kohane anda täiendavat teavet. Lisaks ohustab valitsuse poolt sotsiaalpartneritega kooskõlas kavandatud uus ennetähtaegse pensionilejäämise kava märkimisväärselt selliste reformide usaldusväärsust, mille eesmärk on tõsta nii tegelikku pensioniiga kui ka tagada piisavad pensionid.

| (12) | Üldine töötuse määr on väiksem kui ELi keskmine, kuid lastega naistel ja teistel haavatavatel rühmadel on raskusi oma potentsiaali realiseerimisega tööturul. Ennetähtaegne naasmine vanemapuhkuselt, mis välistaks oskuste vähenemise, on tingitud lapsehooldusteenuse suuremast kättesaadavusest, eriti alla kolmeaastaste laste puhul. Valitsus lihtsustas ettevõttepõhiste lasteaedade tehnilisi nõudmisi ja kavandab maksusoodustusi lapsehooldusteenuse stimuleerimiseks erasektoris, mis tähendab, et ta on esitatud soovitused osaliselt rakendanud. Kuna lasteasutuses käib vaid 3 % alla kolmeaastastest lastest (2009. aastal oli vastav EL-27 näitaja 24 %), on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et suurendada väikelaste vanemate osalust tööturul. |
| --- | --- |

(12)

Üldine töötuse määr on väiksem kui ELi keskmine, kuid lastega naistel ja teistel haavatavatel rühmadel on raskusi oma potentsiaali realiseerimisega tööturul. Ennetähtaegne naasmine vanemapuhkuselt, mis välistaks oskuste vähenemise, on tingitud lapsehooldusteenuse suuremast kättesaadavusest, eriti alla kolmeaastaste laste puhul. Valitsus lihtsustas ettevõttepõhiste lasteaedade tehnilisi nõudmisi ja kavandab maksusoodustusi lapsehooldusteenuse stimuleerimiseks erasektoris, mis tähendab, et ta on esitatud soovitused osaliselt rakendanud. Kuna lasteasutuses käib vaid 3 % alla kolmeaastastest lastest (2009. aastal oli vastav EL-27 näitaja 24 %), on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et suurendada väikelaste vanemate osalust tööturul.

| (13) | Mitmeid meetmeid võeti tööhõiveameti töö tõhustamiseks. Piirkondlikud tööbürood pandi sotsiaaltoetuste ulatusliku reformi raames uue kesktööbüroo alluvusse, mittekindlustuslike sotsiaaltoetuste maksmine läks kohalikelt omavalitsustelt üle tööbüroode pädevusse. Kuid sellest tulenev suurem töökoormus suurendab koormust riiklike tööbüroode töötajatel, kelle arv vähenes 2011. aastal 12 %. Tööjõuvahenduse kvaliteedi tõstmiseks võeti kasutusele süsteem tööjõuvahendusega seotud tegevuse edasiandmiseks eraagentuuridele. Suur osa tasudest tuleb maksta ette, mille peab tulevikus üle vaatama, et tagada stiimulite ühtlustamise tööturupoliitika tulemustega. On vaja täiendavaid jõupingutusi, et tagada väljaõppe parem kvaliteet ja tulemuslikkus, abi tööotsijaile ning personaalsed teenused. Tuleb tagada vajalikud vahendid ja stiimulid. Selleks et sekkumine oleks sihipärasem, tuleb hakata tõhusust hindama ja aktiveerimisprogrammide rahastamine tuleks siduda tulemustega. |
| --- | --- |

(13)

Mitmeid meetmeid võeti tööhõiveameti töö tõhustamiseks. Piirkondlikud tööbürood pandi sotsiaaltoetuste ulatusliku reformi raames uue kesktööbüroo alluvusse, mittekindlustuslike sotsiaaltoetuste maksmine läks kohalikelt omavalitsustelt üle tööbüroode pädevusse. Kuid sellest tulenev suurem töökoormus suurendab koormust riiklike tööbüroode töötajatel, kelle arv vähenes 2011. aastal 12 %. Tööjõuvahenduse kvaliteedi tõstmiseks võeti kasutusele süsteem tööjõuvahendusega seotud tegevuse edasiandmiseks eraagentuuridele. Suur osa tasudest tuleb maksta ette, mille peab tulevikus üle vaatama, et tagada stiimulite ühtlustamise tööturupoliitika tulemustega. On vaja täiendavaid jõupingutusi, et tagada väljaõppe parem kvaliteet ja tulemuslikkus, abi tööotsijaile ning personaalsed teenused. Tuleb tagada vajalikud vahendid ja stiimulid. Selleks et sekkumine oleks sihipärasem, tuleb hakata tõhusust hindama ja aktiveerimisprogrammide rahastamine tuleks siduda tulemustega.

| (14) | Avalikus halduses on siiani palju arenguruumi, vaatamata hiljutistele edusammudele mõnes sellises valdkonnas nagu e-valitsuse teenused ja ettevõtjate halduskoormuse vähendamine. Kehtestatud on 2011.–2012. aasta korruptsioonivastane strateegia. Ettevalmistamisel on pärast aastat 2012 algavat ajavahemikku hõlmav uus strateegia, mis võetakse vastu 2012. aasta jooksul. Praeguse strateegia peamiseks saavutuseks on 2012. aasta aprillist kehtiv uus riigihangete seadus. Siiski on usaldusväärsuse ja tulemuslikkuse tagamiseks vaja nõuetekohast jõustamist ja rakendamist. Tegeletud ei ole anonüümse osaluse küsimusega. Avalike teenistujate seadus on alles ettevalmistamisel, kuid see tuleb vajaliku haldusstabiilsuse tagamiseks viivitamatult vastu võtta. Palju probleeme ELi fondide rakendamisel on põhjustanud eeskirjade eiramine riigihangetel ning avaliku halduse juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudulik toimimine. |
| --- | --- |

(14)

Avalikus halduses on siiani palju arenguruumi, vaatamata hiljutistele edusammudele mõnes sellises valdkonnas nagu e-valitsuse teenused ja ettevõtjate halduskoormuse vähendamine. Kehtestatud on 2011.–2012. aasta korruptsioonivastane strateegia. Ettevalmistamisel on pärast aastat 2012 algavat ajavahemikku hõlmav uus strateegia, mis võetakse vastu 2012. aasta jooksul. Praeguse strateegia peamiseks saavutuseks on 2012. aasta aprillist kehtiv uus riigihangete seadus. Siiski on usaldusväärsuse ja tulemuslikkuse tagamiseks vaja nõuetekohast jõustamist ja rakendamist. Tegeletud ei ole anonüümse osaluse küsimusega. Avalike teenistujate seadus on alles ettevalmistamisel, kuid see tuleb vajaliku haldusstabiilsuse tagamiseks viivitamatult vastu võtta. Palju probleeme ELi fondide rakendamisel on põhjustanud eeskirjade eiramine riigihangetel ning avaliku halduse juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudulik toimimine.

| (15) | Tšehhi majandus peab mobiliseerima tegurid, mis hõlbustavad üleminekut majanduskasvupõhisele innovatsioonile, suuremale lisaväärtusele ja kvaliteetsemale inimkapitalile, sest kapitalimahukal kasvul põhineva edasise tõelise lähenemise võimalused paistavad üsna piiratud. Arutusel on kolmanda taseme hariduse reform. Ehkki see hõlmab praeguse akrediteerimismenetluse läbivaatamist, ei ole see põhiküsimuse – kvaliteedi hindamise standardite osas piisavalt täpne ning võttes arvesse süsteemse andmekogumise ja -analüüsi puudumist, ei ole sel akadeemiliste ringkondade toetust. Valitsus on Tšehhi kooliõpilaste saavutuste halvenemise tõttu astunud samme minimaalsete õppetulemuste tagamiseks ja asunud ellu viima üleriigilise arvutipõhise testimise strateegiat. Ometi on need meetmed liiga kitsad, et kohustusliku hariduse kvaliteeti ja ühtset taset tegelikult tõsta. |
| --- | --- |

(15)

Tšehhi majandus peab mobiliseerima tegurid, mis hõlbustavad üleminekut majanduskasvupõhisele innovatsioonile, suuremale lisaväärtusele ja kvaliteetsemale inimkapitalile, sest kapitalimahukal kasvul põhineva edasise tõelise lähenemise võimalused paistavad üsna piiratud. Arutusel on kolmanda taseme hariduse reform. Ehkki see hõlmab praeguse akrediteerimismenetluse läbivaatamist, ei ole see põhiküsimuse – kvaliteedi hindamise standardite osas piisavalt täpne ning võttes arvesse süsteemse andmekogumise ja -analüüsi puudumist, ei ole sel akadeemiliste ringkondade toetust. Valitsus on Tšehhi kooliõpilaste saavutuste halvenemise tõttu astunud samme minimaalsete õppetulemuste tagamiseks ja asunud ellu viima üleriigilise arvutipõhise testimise strateegiat. Ometi on need meetmed liiga kitsad, et kohustusliku hariduse kvaliteeti ja ühtset taset tegelikult tõsta.

| (16) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Tšehhi Vabariigi majanduspoliitikat. Komisjon hindas lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Tšehhi Vabariigi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, andes ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1. kuni 6. soovituses. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Tšehhi Vabariigi majanduspoliitikat. Komisjon hindas lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Tšehhi Vabariigi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, andes ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1. kuni 6. soovituses.

| (17) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ning tema arvamus (6) selle kohta kajastub eelkõige 1. soovituses, |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ning tema arvamus (6) selle kohta kajastub eelkõige 1. soovituses,

SOOVITAB Tšehhi Vabariigil võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne edukas korrigeerimine. Selleks tuleb täita täielikult 2012. aasta eelarve ja täpsustada aastaks 2013 vajalikud pikaajalised meetmed, et saavutada nõukogu soovituses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse all täpsustatud aasta keskmine struktuuriline kohandus. Seejärel tuleb tagada asjakohane struktuuriline kohandus, et saavutada piisav edu keskpika perioodi eelarve-eesmärkide valdkonnas, sh ka kulutuste võrdlusalus. Seoses sellega tuleb vältida üleüldisi kärpeid, säilitada majanduskasvu soodustavad kulutused ja suurendada jõupingutusi avaliku sektori kulutuste tõhustamiseks. Tuleb kasutada kõiki võimalusi, et suurendada selliseid makse, mis kõige vähem majanduskasvule vastu töötavad. Kõrge maksutase tuleb nihutada tööjõult kinnisvarale ja keskkonnale. Erinevusi töövõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate maksustamises tuleb vähendada. Tuleb võtta meetmed maksulaekumise parandamiseks, maksudest kõrvalehoidmise vähendamiseks ja maksueeskirjade täitmise parandamiseks, sh rakendades maksude kogumise koondamist ühe asutuse pädevusse. |
| --- | --- |

1.

Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne edukas korrigeerimine. Selleks tuleb täita täielikult 2012. aasta eelarve ja täpsustada aastaks 2013 vajalikud pikaajalised meetmed, et saavutada nõukogu soovituses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse all täpsustatud aasta keskmine struktuuriline kohandus. Seejärel tuleb tagada asjakohane struktuuriline kohandus, et saavutada piisav edu keskpika perioodi eelarve-eesmärkide valdkonnas, sh ka kulutuste võrdlusalus. Seoses sellega tuleb vältida üleüldisi kärpeid, säilitada majanduskasvu soodustavad kulutused ja suurendada jõupingutusi avaliku sektori kulutuste tõhustamiseks. Tuleb kasutada kõiki võimalusi, et suurendada selliseid makse, mis kõige vähem majanduskasvule vastu töötavad. Kõrge maksutase tuleb nihutada tööjõult kinnisvarale ja keskkonnale. Erinevusi töövõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate maksustamises tuleb vähendada. Tuleb võtta meetmed maksulaekumise parandamiseks, maksudest kõrvalehoidmise vähendamiseks ja maksueeskirjade täitmise parandamiseks, sh rakendades maksude kogumise koondamist ühe asutuse pädevusse.

| 2. | Ajakohastada riiklikku pensionikava, et tagada selle pikaajaline jätkusuutlikkus. Vaadata läbi tööturult varast lahkumist võimaldavad kavad. Edendada noorte töötajate tõhusat osalust kavandatavas rahastatavas kavas, et tagada pensionide piisavus. |
| --- | --- |

2.

Ajakohastada riiklikku pensionikava, et tagada selle pikaajaline jätkusuutlikkus. Vaadata läbi tööturult varast lahkumist võimaldavad kavad. Edendada noorte töötajate tõhusat osalust kavandatavas rahastatavas kavas, et tagada pensionide piisavus.

| 3. | Võtta täiendavad meetmed taskukohaste ja kvaliteetsete koolieelsete lasteasutuste kättesaadavuse märgatavaks suurendamiseks. |
| --- | --- |

3.

Võtta täiendavad meetmed taskukohaste ja kvaliteetsete koolieelsete lasteasutuste kättesaadavuse märgatavaks suurendamiseks.

| 4. | Tugevdada tööhõiveametit, parandades väljaõppe, tööotsimisabi ja personaalsete teenuste kvaliteeti ja tulemuslikkust, k.a alltöövõtjatele edasiantud teenused. |
| --- | --- |

4.

Tugevdada tööhõiveametit, parandades väljaõppe, tööotsimisabi ja personaalsete teenuste kvaliteeti ja tulemuslikkust, k.a alltöövõtjatele edasiantud teenused.

| 5. | Võtta kiiresti vastu avalike teenistujate seadus, et edendada avaliku halduse stabiilsust ja tõhusust vältimaks eeskirjade rikkumist. Tagada uue avalike teenistujate seaduse asjakohane rakendamine. Tegeleda anonüümse osaluse küsimusega. Tagada ELi vahendite nõuetekohane rakendamine ja tõhustada võitlust korruptsiooniga. |
| --- | --- |

5.

Võtta kiiresti vastu avalike teenistujate seadus, et edendada avaliku halduse stabiilsust ja tõhusust vältimaks eeskirjade rikkumist. Tagada uue avalike teenistujate seaduse asjakohane rakendamine. Tegeleda anonüümse osaluse küsimusega. Tagada ELi vahendite nõuetekohane rakendamine ja tõhustada võitlust korruptsiooniga.

| 6. | Võtta vastu vajalikud õigusaktid, millega kehtestatakse kõrgharidus- ja uurimisasutuste kvaliteedi hindamiseks läbipaistev ja selge süsteem. Tagada jätkusuutlik ja kvaliteedi hindamise tulemustega seotud rahastamine. Luua kohustusliku hariduse valdkonnas arengule suunatud hindamisraamistik. |
| --- | --- |

6.

Võtta vastu vajalikud õigusaktid, millega kehtestatakse kõrgharidus- ja uurimisasutuste kvaliteedi hindamiseks läbipaistev ja selge süsteem. Tagada jätkusuutlik ja kvaliteedi hindamise tulemustega seotud rahastamine. Luua kohustusliku hariduse valdkonnas arengule suunatud hindamisraamistik.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 212, 19.7.2011, lk 5.

3

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed, mille komisjoni talitused on ümber arvutanud programmis sisalduva teabe põhjal, kasutades ühist metoodikat.

5

(6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/21

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Taani 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/06

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Taani 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2015) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Taani 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2015) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Taanit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Taanit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Taani esitas 30. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Komisjon jõudis määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 kohase põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Taanis on sisemine ja väline tasakaalustamatus, kuid need ei ole ülemäärased. |
| --- | --- |

(9)

Taani esitas 30. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Komisjon jõudis määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 kohase põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Taanis on sisemine ja väline tasakaalustamatus, kuid need ei ole ülemäärased.

| (10) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stsenaariumi kohaselt suureneb SKP 2012. aastal 1,2 % ja 2013. aastal 1,5 %, mis on üldjoontes kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga, mille kohaselt kasv on vastavalt 1,1 % ja 1,4 %. Nii on ka valitsemissektori eelarve puudujääk lähenemisprogrammis pisut väiksem (2012. aastal 4,0 % ja 2013. aastal 1,8 % SKPst, komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis 4,1 % ja 2,0 % SKPst). Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärane puudujääk 2013. aastaks ja saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk, mis ei ole suurem kui 0,5 % SKPst. Valitsuse eesmärk on samuti saavutada 2020. aastaks vähemalt struktuurselt tasakaalustatud eelarve.
  Lähenemisprogrammis kinnitatakse seega eelmist keskpika perioodi eesmärki, mis vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. 2013. aastaks kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk on kooskõlas ülemäärase puudujäägi õigeaegse korrigeerimisega ja (ümberarvutatud) struktuursele eelarvetasakaalule (5) tuginedes vastab kõnealusel aastal kavandatav eelarve kohandamine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu 2010. aasta juuli soovitusele. Lähenemisprogrammis esitatud kaalutlusõiguse raames võetud meetmed tagavad prognooside kohaselt konsolideerimise taseme, mis on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitusega. Konsolideerimiskava rakendamine on muutunud eelnevalt kavandatust aeglasemaks ja 2013. aastal on vaja teha märkimisväärne pingutus vajaliku struktuurilise kohanduse tagamiseks. Aluslepingujärgse kontrollväärtuse (3 % SKPst) mittetäitmise oht on 2013. aastal piiratud; komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis ennustatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2,0 % SKPst. Taani saavutab eeldatavasti oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi 2013. aastal. Kuid kui võtta aluseks (ümberarvutatud) struktuuriline eelarvetasakaal, siis ei ole see nii pärast 2013. aastat, ja struktuurilise eelarveseisundi prognoositav paranemine jääb allapoole stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutavast 0,5 protsendist SKPst. Samas on valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, prognoositavalt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga. Osa eelarvepuudujäägist rahastatakse Taani Nationalbankis hoiustatavate valitsemissektori vahendite vähendamise teel. Taani valitsemissektori koguvõlg väheneb prognoositavalt 46,5 protsendist SKPst 2011. aastal 42,1 protsendini SKPst 2015. aastal, mis on oluliselt vähem kui 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stsenaariumi kohaselt suureneb SKP 2012. aastal 1,2 % ja 2013. aastal 1,5 %, mis on üldjoontes kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga, mille kohaselt kasv on vastavalt 1,1 % ja 1,4 %. Nii on ka valitsemissektori eelarve puudujääk lähenemisprogrammis pisut väiksem (2012. aastal 4,0 % ja 2013. aastal 1,8 % SKPst, komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis 4,1 % ja 2,0 % SKPst). Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärane puudujääk 2013. aastaks ja saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk, mis ei ole suurem kui 0,5 % SKPst. Valitsuse eesmärk on samuti saavutada 2020. aastaks vähemalt struktuurselt tasakaalustatud eelarve.

Lähenemisprogrammis kinnitatakse seega eelmist keskpika perioodi eesmärki, mis vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. 2013. aastaks kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk on kooskõlas ülemäärase puudujäägi õigeaegse korrigeerimisega ja (ümberarvutatud) struktuursele eelarvetasakaalule (5) tuginedes vastab kõnealusel aastal kavandatav eelarve kohandamine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu 2010. aasta juuli soovitusele. Lähenemisprogrammis esitatud kaalutlusõiguse raames võetud meetmed tagavad prognooside kohaselt konsolideerimise taseme, mis on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitusega. Konsolideerimiskava rakendamine on muutunud eelnevalt kavandatust aeglasemaks ja 2013. aastal on vaja teha märkimisväärne pingutus vajaliku struktuurilise kohanduse tagamiseks. Aluslepingujärgse kontrollväärtuse (3 % SKPst) mittetäitmise oht on 2013. aastal piiratud; komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis ennustatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2,0 % SKPst. Taani saavutab eeldatavasti oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi 2013. aastal. Kuid kui võtta aluseks (ümberarvutatud) struktuuriline eelarvetasakaal, siis ei ole see nii pärast 2013. aastat, ja struktuurilise eelarveseisundi prognoositav paranemine jääb allapoole stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutavast 0,5 protsendist SKPst. Samas on valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, prognoositavalt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga. Osa eelarvepuudujäägist rahastatakse Taani Nationalbankis hoiustatavate valitsemissektori vahendite vähendamise teel. Taani valitsemissektori koguvõlg väheneb prognoositavalt 46,5 protsendist SKPst 2011. aastal 42,1 protsendini SKPst 2015. aastal, mis on oluliselt vähem kui 60 % SKPst.

| (11) | Tulevase heaolu ja eelarve jätkusuutlikkuse tagamiseks on Taani tähtsaimaks prioriteediks tööjõu pakkumise suurendamine. 2011. aastal viis Taani lõpule vabatahtliku ennetähtaegse pensionilejäämise kava ambitsioonika reformi ning edendas seadusjärgse pensioniea eelnevalt kavandatud suurendamist ja selle seost eeldatava elueaga. Nüüd peab raskuskese nihkuma invaliidsuspensionide ja subsideeritud töö (paindliku töö süsteem) kava reformile. Valitsus esitas selle valdkonna reformimise ettepaneku, mis tuleks viivitamatult ellu viia. Tegeleda tuleb ka suureneva lõhega sisserändaja taustaga inimeste ja ülejäänud töötava elanikkonna tööhõive vahel. |
| --- | --- |

(11)

Tulevase heaolu ja eelarve jätkusuutlikkuse tagamiseks on Taani tähtsaimaks prioriteediks tööjõu pakkumise suurendamine. 2011. aastal viis Taani lõpule vabatahtliku ennetähtaegse pensionilejäämise kava ambitsioonika reformi ning edendas seadusjärgse pensioniea eelnevalt kavandatud suurendamist ja selle seost eeldatava elueaga. Nüüd peab raskuskese nihkuma invaliidsuspensionide ja subsideeritud töö (paindliku töö süsteem) kava reformile. Valitsus esitas selle valdkonna reformimise ettepaneku, mis tuleks viivitamatult ellu viia. Tegeleda tuleb ka suureneva lõhega sisserändaja taustaga inimeste ja ülejäänud töötava elanikkonna tööhõive vahel.

| (12) | Tööjõu tootlikkuse kasv on Taanis viimastel kümnenditel aeglustunud, kusjuures üheks põhjuseks on suhteliselt nõrgad tulemused hariduses. Suurtest hariduskuludest hoolimata on Taani koolihariduse kvaliteet – mida mõõdetakse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni rahvusvahelise õpilaste õpitulemuslikkuse hindamisprogrammi (PISA) uuringuga – kõigest keskmine. Lisaks lõpetavad õpilased oma õpingud üldiselt vanemas eas kui teistes liikmesriikides ja kutseõppeasutustest väljalangemise määr on suhteliselt kõrge. Selle valdkonna probleemidele reageerimiseks on valitsus teatanud mitmest uuest meetmest nii kohustusliku kui ka keskhariduse vallas. 2012. aasta eelarvest toetatakse ka sotsiaalklauslite sisseviimist riigihangete hanketeadetesse ja meetmeid, millega muuta praktikakohtade pakkumine eraettevõtjatele majanduslikult tasuvaks, et suurendada vabade praktikakohtade arvu. Praktikakohtade pakkumise suurendamist hakatakse käsitlema ka kolmepoolsetel läbirääkimistel ja ministeeriumidevahelise komitee töös. |
| --- | --- |

(12)

Tööjõu tootlikkuse kasv on Taanis viimastel kümnenditel aeglustunud, kusjuures üheks põhjuseks on suhteliselt nõrgad tulemused hariduses. Suurtest hariduskuludest hoolimata on Taani koolihariduse kvaliteet – mida mõõdetakse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni rahvusvahelise õpilaste õpitulemuslikkuse hindamisprogrammi (PISA) uuringuga – kõigest keskmine. Lisaks lõpetavad õpilased oma õpingud üldiselt vanemas eas kui teistes liikmesriikides ja kutseõppeasutustest väljalangemise määr on suhteliselt kõrge. Selle valdkonna probleemidele reageerimiseks on valitsus teatanud mitmest uuest meetmest nii kohustusliku kui ka keskhariduse vallas. 2012. aasta eelarvest toetatakse ka sotsiaalklauslite sisseviimist riigihangete hanketeadetesse ja meetmeid, millega muuta praktikakohtade pakkumine eraettevõtjatele majanduslikult tasuvaks, et suurendada vabade praktikakohtade arvu. Praktikakohtade pakkumise suurendamist hakatakse käsitlema ka kolmepoolsetel läbirääkimistel ja ministeeriumidevahelise komitee töös.

| (13) | Tootlikkuse aeglase kasvu teine võimalik põhjus on suhteliselt nõrk konkurents Taanis. 2011. aastal võeti vastu konkurentsipakett, mis on suunatud peamiselt ehitussektorile, jaemüügisektorile ning tervishoiu- ja avaliku sektori teenustele. Takso- ja transporditeenuste konkurents ning apteekide liberaliseerimine on uurimisel, eesmärgiga võtta võimalikke uusi meetmeid. Piirkondlike ja kohalike omavalitsustega peetakse praegu läbirääkimisi omavalitsustes ja piirkondades riigihangete kasutamise suurendamise küsimuse üle. Sellega seoses järeldati hiljuti ühes valitsuskomisjoni aruandes, et Taani konkurentsiõigust peab tugevdama ning et rikkumiste eest ette nähtud karistused on praegu liiga leebed, et neil oleks hoiatav mõju. Arvestades, et möödunud aastal tehti selles valdkonnas vaid piiratud arv konkreetseid algatusi, on vaja selle probleemi adekvaatseks lahendamiseks edasisi samme. |
| --- | --- |

(13)

Tootlikkuse aeglase kasvu teine võimalik põhjus on suhteliselt nõrk konkurents Taanis. 2011. aastal võeti vastu konkurentsipakett, mis on suunatud peamiselt ehitussektorile, jaemüügisektorile ning tervishoiu- ja avaliku sektori teenustele. Takso- ja transporditeenuste konkurents ning apteekide liberaliseerimine on uurimisel, eesmärgiga võtta võimalikke uusi meetmeid. Piirkondlike ja kohalike omavalitsustega peetakse praegu läbirääkimisi omavalitsustes ja piirkondades riigihangete kasutamise suurendamise küsimuse üle. Sellega seoses järeldati hiljuti ühes valitsuskomisjoni aruandes, et Taani konkurentsiõigust peab tugevdama ning et rikkumiste eest ette nähtud karistused on praegu liiga leebed, et neil oleks hoiatav mõju. Arvestades, et möödunud aastal tehti selles valdkonnas vaid piiratud arv konkreetseid algatusi, on vaja selle probleemi adekvaatseks lahendamiseks edasisi samme.

| (14) | Nagu kinnitati määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 kohases põhjalikus analüüsis, siis ehkki majapidamiste kõrge koguvõlg on teataval määral Taani majandusele (kus majapidamiste varad ületavad märkimisväärselt kohustusi) omane struktuurne joon, tekitab majapidamiste suur võlakoormus muret, kuna eluasemeturu arengusuunad näivad olevat põhjustanud võla suurenemise tasemeni, mida ei ole võimalik seletada struktuursete teguritega, näiteks eluaseme- ja pensionivaradega.
  Lisaks on hüpoteeklaenude struktuur alates 2003. aastast muutunud: omafinantseeringuta ja muutuva intressimääraga laenud muutusid populaarsemaks kui fikseeritud intressimääraga ja omafinantseeringuga laenud. Praeguse võlataseme juures on majapidamised seega intressimäärade suurenemise ja kinnisvara hindade kõikumise suhtes praegu tundlikumad kui kümme aastat tagasi. See kujutab endast finants- ja majandusliku stabiilsuse seisukohast suuremat potentsiaalset ohtu. Taanis on võetud asjakohaseid meetmeid hüpoteegisüsteemi haavatavuse vähendamiseks. Ettevõtlus- ja majanduskasvu ministeerium analüüsib praegu hüpoteeklaenude struktuuri majapidamiste lõikes, võttes aluseks sissetuleku, eelneva käitumise tööturul ja muud sotsiaalmajanduslikud muutujad. Eesmärk on teha kindlaks majapidamiste võimalik haavatavus erinevate majandusšokkide, sealhulgas intressimäära kõikumiste korral. Sellest hoolimata tuleks keskpikas perspektiivis kaaluda meetmeid ka eluasemeturu protsüklilise arengu vältimiseks, eelistatavalt viies kinnisvara väärtusele kehtestatud maksu taas vastavusse selle tegeliku turuväärtusega. Kohaliku omavalitsuse maamaksu iga-aastase suurenemise ülemmäära kaotamine võiks samuti ära hoida tulevast protsüklilist mõju. Sellised meetmed tuleks kehtestada järk-järgult, võttes arvesse praegust eluasemeturu stabiliseerimisvajadust. |
| --- | --- |

(14)

Nagu kinnitati määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 kohases põhjalikus analüüsis, siis ehkki majapidamiste kõrge koguvõlg on teataval määral Taani majandusele (kus majapidamiste varad ületavad märkimisväärselt kohustusi) omane struktuurne joon, tekitab majapidamiste suur võlakoormus muret, kuna eluasemeturu arengusuunad näivad olevat põhjustanud võla suurenemise tasemeni, mida ei ole võimalik seletada struktuursete teguritega, näiteks eluaseme- ja pensionivaradega.

Lisaks on hüpoteeklaenude struktuur alates 2003. aastast muutunud: omafinantseeringuta ja muutuva intressimääraga laenud muutusid populaarsemaks kui fikseeritud intressimääraga ja omafinantseeringuga laenud. Praeguse võlataseme juures on majapidamised seega intressimäärade suurenemise ja kinnisvara hindade kõikumise suhtes praegu tundlikumad kui kümme aastat tagasi. See kujutab endast finants- ja majandusliku stabiilsuse seisukohast suuremat potentsiaalset ohtu. Taanis on võetud asjakohaseid meetmeid hüpoteegisüsteemi haavatavuse vähendamiseks. Ettevõtlus- ja majanduskasvu ministeerium analüüsib praegu hüpoteeklaenude struktuuri majapidamiste lõikes, võttes aluseks sissetuleku, eelneva käitumise tööturul ja muud sotsiaalmajanduslikud muutujad. Eesmärk on teha kindlaks majapidamiste võimalik haavatavus erinevate majandusšokkide, sealhulgas intressimäära kõikumiste korral. Sellest hoolimata tuleks keskpikas perspektiivis kaaluda meetmeid ka eluasemeturu protsüklilise arengu vältimiseks, eelistatavalt viies kinnisvara väärtusele kehtestatud maksu taas vastavusse selle tegeliku turuväärtusega. Kohaliku omavalitsuse maamaksu iga-aastase suurenemise ülemmäära kaotamine võiks samuti ära hoida tulevast protsüklilist mõju. Sellised meetmed tuleks kehtestada järk-järgult, võttes arvesse praegust eluasemeturu stabiliseerimisvajadust.

| (15) | Taani on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(15)

Taani on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (16) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Taani majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Taani fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–5. soovituses. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Taani majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Taani fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–5. soovituses.

| (17) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (6) kajastub eelkõige 1. soovituses. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (6) kajastub eelkõige 1. soovituses.

| (18) | Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt allpool soovitustes 3, 4 ja 5, |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt allpool soovitustes 3, 4 ja 5,

SOOVITAB Taanil võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Rakendada eelarvestrateegiat kavakohaselt, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2013. aastaks ja saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud nõukogu soovitustes täpsustatud aasta keskmine struktuuriline kohandus. Seejärel tagada asjakohane struktuuriline kohandus, et saavutada piisav edu keskpika perioodi eelarve-eesmärkide valdkonnas, sh täita kulueesmärk. |
| --- | --- |

1.

Rakendada eelarvestrateegiat kavakohaselt, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2013. aastaks ja saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud nõukogu soovitustes täpsustatud aasta keskmine struktuuriline kohandus. Seejärel tagada asjakohane struktuuriline kohandus, et saavutada piisav edu keskpika perioodi eelarve-eesmärkide valdkonnas, sh täita kulueesmärk.

| 2. | Võtta täiendavaid meetmeid tööjõu pikaajalise pakkumise parandamiseks, reformides invaliidsuspensionide süsteemi, suunates subsideeritud töö kavasid (paindliku töö süsteemi) täpsemalt vähenenud töövõimega inimestele ja parandades sisserändaja taustaga inimeste tööalast konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

2.

Võtta täiendavaid meetmeid tööjõu pikaajalise pakkumise parandamiseks, reformides invaliidsuspensionide süsteemi, suunates subsideeritud töö kavasid (paindliku töö süsteemi) täpsemalt vähenenud töövõimega inimestele ja parandades sisserändaja taustaga inimeste tööalast konkurentsivõimet.

| 3. | Rakendada viivitamatult väljakuulutatud meetmed, et parandada haridussüsteemi kulutõhusust, vähendada väljalangemise määra, eelkõige kutsehariduses, ja suurendada praktikakohtade arvu. |
| --- | --- |

3.

Rakendada viivitamatult väljakuulutatud meetmed, et parandada haridussüsteemi kulutõhusust, vähendada väljalangemise määra, eelkõige kutsehariduses, ja suurendada praktikakohtade arvu.

| 4. | Jätkata jõupingutusi eelkõige kohalike teenuste, jaemüügi- ja ehitussektori konkurentsitõkete kaotamiseks, muu hulgas avades kohalike omavalitsuste ja piirkondliku tasandi teenuste hanked enam konkurentsile ning tagades, et konkurentsiõigusest tulenevatel karistustel oleks piisav hoiatav mõju. |
| --- | --- |

4.

Jätkata jõupingutusi eelkõige kohalike teenuste, jaemüügi- ja ehitussektori konkurentsitõkete kaotamiseks, muu hulgas avades kohalike omavalitsuste ja piirkondliku tasandi teenuste hanked enam konkurentsile ning tagades, et konkurentsiõigusest tulenevatel karistustel oleks piisav hoiatav mõju.

| 5. | Kaaluda täiendavaid ennetavaid meetmeid elusasemeturu ja finantssüsteemi stabiilsuse tugevdamiseks keskpikas perspektiivis, võttes muu hulgas arvesse ettevõtlus- ja majanduskasvu ministeeriumis tehtava uuringu tulemusi, mis käsitlevad varade ja kohustuste jaotust majapidamiste lõikes, ning vaadates läbi kinnisvara väärtusele kehtestatud maksu süsteemi ja kohaliku omavalitsuse maamaksu süsteemi. |
| --- | --- |

5.

Kaaluda täiendavaid ennetavaid meetmeid elusasemeturu ja finantssüsteemi stabiilsuse tugevdamiseks keskpikas perspektiivis, võttes muu hulgas arvesse ettevõtlus- ja majanduskasvu ministeeriumis tehtava uuringu tulemusi, mis käsitlevad varade ja kohustuste jaotust majapidamiste lõikes, ning vaadates läbi kinnisvara väärtusele kehtestatud maksu süsteemi ja kohaliku omavalitsuse maamaksu süsteemi.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

3

(4)  ELT C 213, 20.7.2011, lk 1.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/25

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Eesti 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/07

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Eesti 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Eesti stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Eesti 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Eesti stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Eestit liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Eestit liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. Ta kutsus liikmesriike üles rakendama nõukogu riigipõhiseid soovitusi 2011. aastaks ja viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. Ta kutsus liikmesriike üles rakendama nõukogu riigipõhiseid soovitusi 2011. aastaks ja viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 samuti üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 samuti üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Eesti esitas 26. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Eesti esitas 26. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmis esitatud eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium aastateks 2012–2013 on realistlik, kui SKP oodatav keskmine kasv püsib ligikaudu 2,4 %. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt kasvab SKP 2013. aastal 3,8 %. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on tagada tasakaalustatud majanduskasvu toetav jätkusuutlik fiskaalpoliitika struktuurse ülejäägi saavutamise teel, tagades samal ajal piisavad eelarvepuhvrid ja vähendades tööjõu maksukoormust. Samuti on strateegia eesmärk saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmine. Stabiilsusprogrammi abil püütakse ületada keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on saavutada struktuurne ülejääk alates 2013. aastast.
  Keskpika perioodi eelarve-eesmärgis on asjakohaselt arvesse võetud stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Valitsemissektori kulutuste kasvumäär vastab (ümber arvutatud) struktuurse eelarveseisundi (5) alusel ja kaalutlusõiguse alusel võetavaid tulumeetmeid arvesse võttes stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud kulueesmärgile 2015. aastaks. Samal ajal on stabiilsusprogrammis seatud eesmärk saavutada valitsemissektori eelarve ülejääk alates 2014. aastast. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on tublisti alla 60 % ning programmi kohaselt hakkab see näitaja tõenäoliselt pärast 2013. aastat vähenema, kahanedes 2015. aastal umbes 10 protsendini. |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmis esitatud eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium aastateks 2012–2013 on realistlik, kui SKP oodatav keskmine kasv püsib ligikaudu 2,4 %. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt kasvab SKP 2013. aastal 3,8 %. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on tagada tasakaalustatud majanduskasvu toetav jätkusuutlik fiskaalpoliitika struktuurse ülejäägi saavutamise teel, tagades samal ajal piisavad eelarvepuhvrid ja vähendades tööjõu maksukoormust. Samuti on strateegia eesmärk saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmine. Stabiilsusprogrammi abil püütakse ületada keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on saavutada struktuurne ülejääk alates 2013. aastast.

Keskpika perioodi eelarve-eesmärgis on asjakohaselt arvesse võetud stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Valitsemissektori kulutuste kasvumäär vastab (ümber arvutatud) struktuurse eelarveseisundi (5) alusel ja kaalutlusõiguse alusel võetavaid tulumeetmeid arvesse võttes stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud kulueesmärgile 2015. aastaks. Samal ajal on stabiilsusprogrammis seatud eesmärk saavutada valitsemissektori eelarve ülejääk alates 2014. aastast. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on tublisti alla 60 % ning programmi kohaselt hakkab see näitaja tõenäoliselt pärast 2013. aastat vähenema, kahanedes 2015. aastal umbes 10 protsendini.

| (11) | Eesti saavutas 2011. aastal märkimisväärse eelarve ülejäägi. 2012. aastaks ennustatav majanduskasv on komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt 2011. aasta omast tunduvalt väiksem, kahanedes 7,6 protsendist 1,6 protsendini, ja seetõttu on vaja täiendavat kontrolli kulutuste tõhususe üle. Eestil on kavas kehtestada 2012. aastal struktuurse eelarvetasakaalu nõue, et hoida kulusid kontrolli all. Niipea kui nõuet on hakatud kohaldama, peaks seda täiendama mitmeaastaste kulueesmärkide siduvamaks muutmisega. Seega on Eesti osaliselt rakendanud 2011. aasta soovituse kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

(11)

Eesti saavutas 2011. aastal märkimisväärse eelarve ülejäägi. 2012. aastaks ennustatav majanduskasv on komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt 2011. aasta omast tunduvalt väiksem, kahanedes 7,6 protsendist 1,6 protsendini, ja seetõttu on vaja täiendavat kontrolli kulutuste tõhususe üle. Eestil on kavas kehtestada 2012. aastal struktuurse eelarvetasakaalu nõue, et hoida kulusid kontrolli all. Niipea kui nõuet on hakatud kohaldama, peaks seda täiendama mitmeaastaste kulueesmärkide siduvamaks muutmisega. Seega on Eesti osaliselt rakendanud 2011. aasta soovituse kõnealuses valdkonnas.

| (12) | Tööturu valdkonnas on võetud mitmeid tööjõumaksudega seonduvaid meetmeid. Töötamise stimuleerimist saab siiski parandada, piirates invaliidsustoetuste ja töövõimetuspensionide määramise kasvavat trendi ning muutes töötegemise tasuvamaks töötus- ja vanemahüvitist saavate madala- ja kõrgepalgaliste töötajate jaoks. Kuigi on tehtud paljulubavaid jõupingutusi töötuse kõrge taseme vähendamiseks, on pikaajaline ja noorte töötus endiselt suur. Selle tulemusena kasvab laste vaesusrisk tööta leibkondades ja see probleem tuleb tõhusate sotsiaalteenuste, sealhulgas peredele suunatud teenuste abil lahendada. Perede toetamist võiks muuta tõhusamaks eelarveneutraalsel viisil, näiteks parandades vanema- ja perehüvitiste suunatust ning tühistades sellised lastega seotud tulumaksuvabastused, mis ei ole otstarbekad. |
| --- | --- |

(12)

Tööturu valdkonnas on võetud mitmeid tööjõumaksudega seonduvaid meetmeid. Töötamise stimuleerimist saab siiski parandada, piirates invaliidsustoetuste ja töövõimetuspensionide määramise kasvavat trendi ning muutes töötegemise tasuvamaks töötus- ja vanemahüvitist saavate madala- ja kõrgepalgaliste töötajate jaoks. Kuigi on tehtud paljulubavaid jõupingutusi töötuse kõrge taseme vähendamiseks, on pikaajaline ja noorte töötus endiselt suur. Selle tulemusena kasvab laste vaesusrisk tööta leibkondades ja see probleem tuleb tõhusate sotsiaalteenuste, sealhulgas peredele suunatud teenuste abil lahendada. Perede toetamist võiks muuta tõhusamaks eelarveneutraalsel viisil, näiteks parandades vanema- ja perehüvitiste suunatust ning tühistades sellised lastega seotud tulumaksuvabastused, mis ei ole otstarbekad.

| (13) | Riikliku energiatõhususe tegevuskava meetmed on endiselt ebapiisavad, võttes arvesse praegust nihet ühistranspordilt muude transpordiviiside kasutamise suunas. Eesti uus autopark on kõige energiamahukam ELis. Kütuseaktsiisidest ei piisa, et muuta tarbimisharjumusi. Mitu ELi energeetika valdkonna direktiivi ei ole veel täielikult üle võetud. Eesti peab tegema veel jõupingutusi oma energiavarustuse mitmekesistamiseks. Elektrienergia infrastruktuuri taset võiks tõsta, et kaasata üha rohkem tuuleenergiat. |
| --- | --- |

(13)

Riikliku energiatõhususe tegevuskava meetmed on endiselt ebapiisavad, võttes arvesse praegust nihet ühistranspordilt muude transpordiviiside kasutamise suunas. Eesti uus autopark on kõige energiamahukam ELis. Kütuseaktsiisidest ei piisa, et muuta tarbimisharjumusi. Mitu ELi energeetika valdkonna direktiivi ei ole veel täielikult üle võetud. Eesti peab tegema veel jõupingutusi oma energiavarustuse mitmekesistamiseks. Elektrienergia infrastruktuuri taset võiks tõsta, et kaasata üha rohkem tuuleenergiat.

| (14) | Kutsehariduse kvaliteet ja kättesaadavus on oluliselt paranenud ning 2012.–2013. aastaks on kavandatud veel täiendavaid moderniseerimismeetmeid. Üleminekut üldhariduselt kutseharidusele on vaja siiski parandada ning tuleks kaaluda töökohal toimuva väljaõppe kavade laiendamist. Elukestvas õppes osalemine suureneb, kuid madala kvalifikatsiooniga töötajatele ei pöörata piisavalt tähelepanu. Haridusväljundite tööturu vajadustega vastavusse viimisel esineb ikka veel probleeme. Samuti on vaja kiiresti reformida keskharidust ja veelgi parandada haridusteenuste osutamist kohalike ametiasutuste poolt. Samuti teevad ettevõtlussektor ja kõrgharidusasutused ikka veel liiga vähe koostööd ning erasektori teadmistemahukat osa tuleks edasi arendada. |
| --- | --- |

(14)

Kutsehariduse kvaliteet ja kättesaadavus on oluliselt paranenud ning 2012.–2013. aastaks on kavandatud veel täiendavaid moderniseerimismeetmeid. Üleminekut üldhariduselt kutseharidusele on vaja siiski parandada ning tuleks kaaluda töökohal toimuva väljaõppe kavade laiendamist. Elukestvas õppes osalemine suureneb, kuid madala kvalifikatsiooniga töötajatele ei pöörata piisavalt tähelepanu. Haridusväljundite tööturu vajadustega vastavusse viimisel esineb ikka veel probleeme. Samuti on vaja kiiresti reformida keskharidust ja veelgi parandada haridusteenuste osutamist kohalike ametiasutuste poolt. Samuti teevad ettevõtlussektor ja kõrgharidusasutused ikka veel liiga vähe koostööd ning erasektori teadmistemahukat osa tuleks edasi arendada.

| (15) | Selleks et vastata rahvastiku vähenemise suundumusele ning tagada tasakaalustatud ja konkurentsivõimeline regionaalareng, on pikaajalisem vajadus tagada kohalike omavalitsuste rahanduslik jätkusuutlikkus ning avalike teenuste parem osutamine kohalikul tasandil ja optimeerida suhteliselt hajutatud ressursside kasutamist. Enamikul kohalikel omavalitsustel on nende väiksuse tõttu raskusi vajalike sotsiaal-, tervishoiu-, tööturu-, transpordi- ja haridusteenuste osutamisega. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et vastata rahvastiku vähenemise suundumusele ning tagada tasakaalustatud ja konkurentsivõimeline regionaalareng, on pikaajalisem vajadus tagada kohalike omavalitsuste rahanduslik jätkusuutlikkus ning avalike teenuste parem osutamine kohalikul tasandil ja optimeerida suhteliselt hajutatud ressursside kasutamist. Enamikul kohalikel omavalitsustel on nende väiksuse tõttu raskusi vajalike sotsiaal-, tervishoiu-, tööturu-, transpordi- ja haridusteenuste osutamisega.

| (16) | Eesti on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(16)

Eesti on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (17) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Eesti majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Eesti fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1. kuni 5. soovituses. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Eesti majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Eesti fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1. kuni 5. soovituses.

| (18) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (6) selle kohta kajastub eelkõige 1. soovituses, |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (6) selle kohta kajastub eelkõige 1. soovituses,

SOOVITAB Eestil võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Säilitada usaldusväärne eelarveseisund, rakendades väljatöötatud eelarvekavasid, tagades keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise hiljemalt 2013. aastaks ja kindlustades kulueesmärgist kinnipidamise. Täiendada kavandatud tasakaalus eelarve nõuet rohkem siduvate mitmeaastaste kulueesmärkidega keskpika perioodi eelarveraamistiku raames, jätkata avaliku sektori kulutuste tõhususe suurendamist ja meetmete rakendamist maksude laekumise parandamiseks. |
| --- | --- |

1.

Säilitada usaldusväärne eelarveseisund, rakendades väljatöötatud eelarvekavasid, tagades keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise hiljemalt 2013. aastaks ja kindlustades kulueesmärgist kinnipidamise. Täiendada kavandatud tasakaalus eelarve nõuet rohkem siduvate mitmeaastaste kulueesmärkidega keskpika perioodi eelarveraamistiku raames, jätkata avaliku sektori kulutuste tõhususe suurendamist ja meetmete rakendamist maksude laekumise parandamiseks.

| 2. | Parandada tööstiimuleid, ühtlustades sotsiaaltoetuste süsteemi ning suurendades invaliidsus-, töötus- ja vanemahüvitiste määramise paindlikkust, tagades samal ajal piisava sotsiaalkaitse. Parandada sotsiaalteenuste osutamist, suunates samal ajal paremini pere- ja vanemahüvitisi ning tühistades sellised lastega seotud tulumaksuvabastused, mis ei ole otstarbekad. Suurendada noorte ja pikaajaliste töötute osalust tööturul. |
| --- | --- |

2.

Parandada tööstiimuleid, ühtlustades sotsiaaltoetuste süsteemi ning suurendades invaliidsus-, töötus- ja vanemahüvitiste määramise paindlikkust, tagades samal ajal piisava sotsiaalkaitse. Parandada sotsiaalteenuste osutamist, suunates samal ajal paremini pere- ja vanemahüvitisi ning tühistades sellised lastega seotud tulumaksuvabastused, mis ei ole otstarbekad. Suurendada noorte ja pikaajaliste töötute osalust tööturul.

| 3. | Siduda haridus ja koolitus tõhusamalt tööturu vajadustega ning edendada ettevõtete ja haridusasutuste koostööd. Suurendada madala kvalifikatsiooniga töötajate võimalusi saada parem juurdepääs elukestvale õppele. Edendada teadustegevuse ja innovatsioonisüsteemide eelistamist ja rahvusvahelistamist. |
| --- | --- |

3.

Siduda haridus ja koolitus tõhusamalt tööturu vajadustega ning edendada ettevõtete ja haridusasutuste koostööd. Suurendada madala kvalifikatsiooniga töötajate võimalusi saada parem juurdepääs elukestvale õppele. Edendada teadustegevuse ja innovatsioonisüsteemide eelistamist ja rahvusvahelistamist.

| 4. | Parandada energiatõhusust, eelkõige hoonetes ja transpordisektoris, ning suurendada keskkonnastiimuleid seoses sõidukite ja jäätmetega, kaaludes ka selliseid stiimuleid nagu sõidukite maksustamine. Edendada taastuvenergia kasutamist, sealhulgas ajakohastades infrastruktuuri ja õigusakte. Jätkata piiriüleste ühenduste väljatöötamist, et kaotada turu suhteline isoleeritus. |
| --- | --- |

4.

Parandada energiatõhusust, eelkõige hoonetes ja transpordisektoris, ning suurendada keskkonnastiimuleid seoses sõidukite ja jäätmetega, kaaludes ka selliseid stiimuleid nagu sõidukite maksustamine. Edendada taastuvenergia kasutamist, sealhulgas ajakohastades infrastruktuuri ja õigusakte. Jätkata piiriüleste ühenduste väljatöötamist, et kaotada turu suhteline isoleeritus.

| 5. | Suurendada kohalike omavalitsuste rahanduslikku jätkusuutlikkust, parandades samal ajal nende tõhusust ning tagades teenuste tõhusa osutamise, eeskätt neile tugevamate ühinemis- või koostööstiimulite pakkumise kaudu. Ettepanekud asjakohasteks reformideks tuleks teha mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

5.

Suurendada kohalike omavalitsuste rahanduslikku jätkusuutlikkust, parandades samal ajal nende tõhusust ning tagades teenuste tõhusa osutamise, eeskätt neile tugevamate ühinemis- või koostööstiimulite pakkumise kaudu. Ettepanekud asjakohasteks reformideks tuleks teha mõistliku aja jooksul.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 213, 20.7.2011, lk 5.

3

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/28

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Soome 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/08

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Soome 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Soome 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Soomet ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Soomet ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | 2. märtsil 2012. kinnitas Euroopa Ülemkogu finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2012. kinnitas Euroopa Ülemkogu finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Soome esitas 19. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Soomet mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon järeldas oma põhjalikus analüüsis, et Soomes on tasakaalustamatus, kuigi see ei ole ülemäärane. |
| --- | --- |

(9)

Soome esitas 19. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Soomet mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon järeldas oma põhjalikus analüüsis, et Soomes on tasakaalustamatus, kuigi see ei ole ülemäärane.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele tuginedes on nõukogu arvamusel, et kõnealuse programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaariumi aastateks 2012-2013 on usaldusväärne, programmis ennustatav SKP kasv on kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga. Prognoosid on realistlikud ka seoses aastatega 2014 ja 2015, kuna neis ennustatakse SKP kasvu, mis on oluliselt väiksem kui enne kriisi ning madalam kui aastatel 2010-2011, mil majandus elavnes.
  Stabiilsusprogrammi peamine eelarve-eesmärk on vähendada keskvalitsuse eelarvepuudujääki, piirates kulusid ja suurendades tulusid. Kuna valitsemissektori eelarve on keskvalitsuse eelarvepuudujäägi peamine allikas, siis aitab selle seisundi parandamine kaasa valitsemissektori eelarve tasakaalustamisele. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne ülejääk suuruses 0,5 % SKPst, kajastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Lähtudes (ümberarvutatud) struktuursest eelarvetasakaalust, (5) on Soome aastal 2011 keskpika perioodi eesmärgi täitnud, kuid kaldub sellest veidi kõrvale aastatel 2012–2015. Valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga kõigil aastatel peale aasta 2015. Stabiilsusprogrammis seatakse eesmärgiks tasakaalustada valitsemissektori eelarve aastaks 2015 ja jõuda ülejääki alates aastast 2016. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jääb kaugele alla 60 % ja stabiilsusprogrammi kohaselt tipneb võlatase 2014. aastal ligi 52 % juures SKPst ning hakkab siis langema. Lõhe Soome riigi rahanduse jätkusuutlikkuses on endiselt märkimisväärne, see tuleneb peamiselt elanikkonna vananemisest tingitud kiiresti suurenevast vanadussõltuvusmäärast. Puudujääki riigi rahanduse jätkusuutlikkuses tuleb pidevalt jälgida ja sellele vastavalt meetmeid kohandada. Soome eelarveraamistik on seotud mitmeaastaste kulude ülemmääradega, kuid omavalitsussektori suhtes neid praegu ei kohaldata. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele tuginedes on nõukogu arvamusel, et kõnealuse programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaariumi aastateks 2012-2013 on usaldusväärne, programmis ennustatav SKP kasv on kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga. Prognoosid on realistlikud ka seoses aastatega 2014 ja 2015, kuna neis ennustatakse SKP kasvu, mis on oluliselt väiksem kui enne kriisi ning madalam kui aastatel 2010-2011, mil majandus elavnes.

Stabiilsusprogrammi peamine eelarve-eesmärk on vähendada keskvalitsuse eelarvepuudujääki, piirates kulusid ja suurendades tulusid. Kuna valitsemissektori eelarve on keskvalitsuse eelarvepuudujäägi peamine allikas, siis aitab selle seisundi parandamine kaasa valitsemissektori eelarve tasakaalustamisele. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne ülejääk suuruses 0,5 % SKPst, kajastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Lähtudes (ümberarvutatud) struktuursest eelarvetasakaalust, (5) on Soome aastal 2011 keskpika perioodi eesmärgi täitnud, kuid kaldub sellest veidi kõrvale aastatel 2012–2015. Valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga kõigil aastatel peale aasta 2015. Stabiilsusprogrammis seatakse eesmärgiks tasakaalustada valitsemissektori eelarve aastaks 2015 ja jõuda ülejääki alates aastast 2016. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jääb kaugele alla 60 % ja stabiilsusprogrammi kohaselt tipneb võlatase 2014. aastal ligi 52 % juures SKPst ning hakkab siis langema. Lõhe Soome riigi rahanduse jätkusuutlikkuses on endiselt märkimisväärne, see tuleneb peamiselt elanikkonna vananemisest tingitud kiiresti suurenevast vanadussõltuvusmäärast. Puudujääki riigi rahanduse jätkusuutlikkuses tuleb pidevalt jälgida ja sellele vastavalt meetmeid kohandada. Soome eelarveraamistik on seotud mitmeaastaste kulude ülemmääradega, kuid omavalitsussektori suhtes neid praegu ei kohaldata.

| (11) | Avalike teenuste tõhusus on viimasel kümnendil vähenenud. Soome ametiasutused on juba rakendanud mitmeid reforme nimetatud probleemi lahendamiseks, kuid see tegevus on olnud aeglane, eelkõige kohalike omavalitsuste tasandil. Lisaks on pooleli üleriigiline munitsipaalreform ja keskvalitsuse töö tõhustamise kava. Täiendavat tõhususe suurendamist ja kulude kokkuhoidu on võimalik saavutada, edendades konkurentsi kaitstud era- ja avalike teenuste sektorites toodete ja tööturu reguleerituse täiendava vähendamise kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Avalike teenuste tõhusus on viimasel kümnendil vähenenud. Soome ametiasutused on juba rakendanud mitmeid reforme nimetatud probleemi lahendamiseks, kuid see tegevus on olnud aeglane, eelkõige kohalike omavalitsuste tasandil. Lisaks on pooleli üleriigiline munitsipaalreform ja keskvalitsuse töö tõhustamise kava. Täiendavat tõhususe suurendamist ja kulude kokkuhoidu on võimalik saavutada, edendades konkurentsi kaitstud era- ja avalike teenuste sektorites toodete ja tööturu reguleerituse täiendava vähendamise kaudu.

| (12) | Viimase aasta jooksul on valitsus võtnud kasutusele uued meetmed, et vähendada noorte ja pikaajalist töötust. Need meetmed hõlmasid katseprogrammi pikaajalise töötuse vähendamiseks ja sotsiaalse garantii andmist noortele. Võetud meetmed on ambitsioonikad ja asjakohased, kuid neid tuleb nüüd rakendada, keskendudes selgelt sihtrühmade oskuste taseme ja tööturupositsiooni parandamisele. Võttes arvesse demograafilisi muutusi, on vanemate töötajate tööhõive suurendamine oluline riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja tööjõu nõudluse rahuldamiseks tulevikus. Eeldatava eluea tõus on olnud kiirem kui 2005. aasta pensionireformi ajal osati ette näha, mistõttu võib praegune seadusejärgne pensioniiga osutuda edaspidi liiga madalaks. Oma stabiilsusprogrammis võttis valitsus kohustuse tõsta tegelikku pensioniiga 2025. aastaks 62,4 aastani. 2012. aasta märtsis leppisid sotsiaalpartnerid kokku mitmes tööea pikendamise meetmes. Valitsus on võtnud kohustuse viia pensionireform ellu hiljemalt 1. jaanuariks 2017. Nüüd tuleks keskenduda kokkulepitud meetmete rakendamisele lühikeses perspektiivis. |
| --- | --- |

(12)

Viimase aasta jooksul on valitsus võtnud kasutusele uued meetmed, et vähendada noorte ja pikaajalist töötust. Need meetmed hõlmasid katseprogrammi pikaajalise töötuse vähendamiseks ja sotsiaalse garantii andmist noortele. Võetud meetmed on ambitsioonikad ja asjakohased, kuid neid tuleb nüüd rakendada, keskendudes selgelt sihtrühmade oskuste taseme ja tööturupositsiooni parandamisele. Võttes arvesse demograafilisi muutusi, on vanemate töötajate tööhõive suurendamine oluline riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja tööjõu nõudluse rahuldamiseks tulevikus. Eeldatava eluea tõus on olnud kiirem kui 2005. aasta pensionireformi ajal osati ette näha, mistõttu võib praegune seadusejärgne pensioniiga osutuda edaspidi liiga madalaks. Oma stabiilsusprogrammis võttis valitsus kohustuse tõsta tegelikku pensioniiga 2025. aastaks 62,4 aastani. 2012. aasta märtsis leppisid sotsiaalpartnerid kokku mitmes tööea pikendamise meetmes. Valitsus on võtnud kohustuse viia pensionireform ellu hiljemalt 1. jaanuariks 2017. Nüüd tuleks keskenduda kokkulepitud meetmete rakendamisele lühikeses perspektiivis.

| (13) | Soome teenindussektori reguleerivad piirangud on ikka veel tõkestavad ja turu kontsentratsioon on suur mitte ainult jaekaubanduses, vaid ka tootmisvaldkondades. Toidukaupade jaeturul on Soomes turu kontsentratsioon suurim ja toiduainete hinnad Euroopa kõrgeimate seas. Konkurentsiõiguse rikkumise eest määratavad trahvid on Soomes tavapäraselt olnud madalad, mis tekitab kahtlusi nende hoiatava mõju suhtes. Konkurentsi valdkonnas on toimunud teatav poliitikaareng, millest annab tunnistust näiteks uus konkurentsiseadus ning uus seadus, mis käsitleb maakasutuse planeerimist ja ehitamist. Valitsus on võtnud ka kohustuse käivitada uus programm konkurentsivõime edendamiseks. Seda tuleks hakata viivitamata rakendama, et tugevdada veelgi toote- ja teenusteturgude konkurentsiraamistikku. |
| --- | --- |

(13)

Soome teenindussektori reguleerivad piirangud on ikka veel tõkestavad ja turu kontsentratsioon on suur mitte ainult jaekaubanduses, vaid ka tootmisvaldkondades. Toidukaupade jaeturul on Soomes turu kontsentratsioon suurim ja toiduainete hinnad Euroopa kõrgeimate seas. Konkurentsiõiguse rikkumise eest määratavad trahvid on Soomes tavapäraselt olnud madalad, mis tekitab kahtlusi nende hoiatava mõju suhtes. Konkurentsi valdkonnas on toimunud teatav poliitikaareng, millest annab tunnistust näiteks uus konkurentsiseadus ning uus seadus, mis käsitleb maakasutuse planeerimist ja ehitamist. Valitsus on võtnud ka kohustuse käivitada uus programm konkurentsivõime edendamiseks. Seda tuleks hakata viivitamata rakendama, et tugevdada veelgi toote- ja teenusteturgude konkurentsiraamistikku.

| (14) | Tootlikkuse kasv Soomes on pidurdumas ja Soome ekspordiettevõtjate turuosa välisturgudel on viimastel aastatel kahanenud. Tööjõu ühikukulu on suurenenud, kuigi mitte tootmissektoris. Mõned praegu domineerivad tööstusharud, nagu elektroonika- ja paberitööstus, näivad olevat saavutanud oma arengu tipu ja üldiselt tootmise osakaal SKPs kahaneb. Soome ekspordib vahe- ja kapitalikaupasid peamiselt arenenud, aeglaselt kasvava majandusega riikidesse ja Soome toodetel on areneva majandusega riikides väike osakaal. Soome majandusel on vaja muutuda mitmekesisemaks nii ettevõtjate kui ka eksporditurgude osas, et tulevikus kujuneks välja mitu tugevat eksportijat. Vaatamata Soome minevikusaavutustele teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas, on Soome juhtpositsioon ELi innovatsiooniliidrina ohus, kui oluliselt ei suurene uuenduslike ja kiiresti arenevate ettevõtete hulk. Selleks on vaja hõlbustada innovatsiooni, muutes teadus- ja arendustegevuse tulemused turustatavateks toodeteks, ning julgustada sisenemist kiiresti kasvavatele eksporditurgudele. Lühikeses perspektiivis on oluline kasutada ja levitada laiaulatuslikku info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalast oskusteavet ka muudes Soome tööstusharudes, sealhulgas avalikus sektoris. Seoses palgakasvuga sillutab 2011. aastal sõlmitud kolmepoolne palgakokkulepe teed tagasihoidlikule palgakasvule aastatel 2012 ja 2013, mis peaks parandama Soome positsiooni peamiste kaubanduspartnerite suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Tootlikkuse kasv Soomes on pidurdumas ja Soome ekspordiettevõtjate turuosa välisturgudel on viimastel aastatel kahanenud. Tööjõu ühikukulu on suurenenud, kuigi mitte tootmissektoris. Mõned praegu domineerivad tööstusharud, nagu elektroonika- ja paberitööstus, näivad olevat saavutanud oma arengu tipu ja üldiselt tootmise osakaal SKPs kahaneb. Soome ekspordib vahe- ja kapitalikaupasid peamiselt arenenud, aeglaselt kasvava majandusega riikidesse ja Soome toodetel on areneva majandusega riikides väike osakaal. Soome majandusel on vaja muutuda mitmekesisemaks nii ettevõtjate kui ka eksporditurgude osas, et tulevikus kujuneks välja mitu tugevat eksportijat. Vaatamata Soome minevikusaavutustele teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas, on Soome juhtpositsioon ELi innovatsiooniliidrina ohus, kui oluliselt ei suurene uuenduslike ja kiiresti arenevate ettevõtete hulk. Selleks on vaja hõlbustada innovatsiooni, muutes teadus- ja arendustegevuse tulemused turustatavateks toodeteks, ning julgustada sisenemist kiiresti kasvavatele eksporditurgudele. Lühikeses perspektiivis on oluline kasutada ja levitada laiaulatuslikku info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalast oskusteavet ka muudes Soome tööstusharudes, sealhulgas avalikus sektoris. Seoses palgakasvuga sillutab 2011. aastal sõlmitud kolmepoolne palgakokkulepe teed tagasihoidlikule palgakasvule aastatel 2012 ja 2013, mis peaks parandama Soome positsiooni peamiste kaubanduspartnerite suhtes.

| (15) | Soome on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused 2011. aastal võetud kohustused ja nende rakendamine on seotud konkurentsivõime, tööhõivemäära ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamisega, samuti finantsstabiilsuse tugevdamise ja maksude kooskõlastamise tagamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(15)

Soome on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused 2011. aastal võetud kohustused ja nende rakendamine on seotud konkurentsivõime, tööhõivemäära ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamisega, samuti finantsstabiilsuse tugevdamise ja maksude kooskõlastamise tagamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (16) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Soome majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Soome fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–5. soovituses. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Soome majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Soome fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–5. soovituses.

| (17) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus (6) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus (6) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses.

| (18) | Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt 5. soovituses, |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt 5. soovituses,

SOOVITAB Soomel võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Säilitada aastal 2012 ja sellele järgnevatel aastatel stabiilne eelarvepositsioon, korrigeerides kõik kõrvalekaldumised keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, mis tagab riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse. Aastal 2013 ja sellele järgnevatel aastatel tugevdada ja rangelt rakendada selleks eelarvestrateegiat, mida toetaksid piisavalt konkreetsed meetmed, sealhulgas täites kulueesmärgi. Jätkata jätkusuutlikkuses esineva elanikkonna vananemisega seotud lõhe suuruse iga-aastast hindamist ning kohandada riigi tulusid ja kulusid vastavalt pikaajalistele eesmärkidele ja vajadustele. Integreerida kohalike omavalitsuste sektor paremini mitmeaastase eelarveraamistiku süsteemi, sealhulgas kulude kontrollimise meetmete kaudu. |
| --- | --- |

1.

Säilitada aastal 2012 ja sellele järgnevatel aastatel stabiilne eelarvepositsioon, korrigeerides kõik kõrvalekaldumised keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, mis tagab riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse. Aastal 2013 ja sellele järgnevatel aastatel tugevdada ja rangelt rakendada selleks eelarvestrateegiat, mida toetaksid piisavalt konkreetsed meetmed, sealhulgas täites kulueesmärgi. Jätkata jätkusuutlikkuses esineva elanikkonna vananemisega seotud lõhe suuruse iga-aastast hindamist ning kohandada riigi tulusid ja kulusid vastavalt pikaajalistele eesmärkidele ja vajadustele. Integreerida kohalike omavalitsuste sektor paremini mitmeaastase eelarveraamistiku süsteemi, sealhulgas kulude kontrollimise meetmete kaudu.

| 2. | Võtta täiendavaid meetmeid tootlikkuse suurendamiseks ja kulude kokkuhoiu saavutamiseks avalike teenuste pakkumisel, sealhulgas struktuurimuudatused ja kulutõhusust suurendavad territoriaalsed haldusreformid, et lahendada ka elanikkonna vananemisest tekkivaid probleeme. |
| --- | --- |

2.

Võtta täiendavaid meetmeid tootlikkuse suurendamiseks ja kulude kokkuhoiu saavutamiseks avalike teenuste pakkumisel, sealhulgas struktuurimuudatused ja kulutõhusust suurendavad territoriaalsed haldusreformid, et lahendada ka elanikkonna vananemisest tekkivaid probleeme.

| 3. | Rakendada olemasolevaid meetmeid noorte ja pikaajaliste töötute tööturupositsiooni parandamiseks, keskendudes eriti oskuste arendamisele. Võtta täiendavaid meetmeid eakamate töötajate tööhõivemäära suurendamiseks, sealhulgas vähendades ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalusi. Võtta meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks, võttes arvesse kõrgemat keskmist eeldatavat eluiga. |
| --- | --- |

3.

Rakendada olemasolevaid meetmeid noorte ja pikaajaliste töötute tööturupositsiooni parandamiseks, keskendudes eriti oskuste arendamisele. Võtta täiendavaid meetmeid eakamate töötajate tööhõivemäära suurendamiseks, sealhulgas vähendades ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalusi. Võtta meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks, võttes arvesse kõrgemat keskmist eeldatavat eluiga.

| 4. | Jätkata konkurentsi suurendamist toote- ja teenusteturgudel, eelkõige jaemüügisektoris, tagades uue konkurentsiseaduse ja elutervet konkurentsi edendava uue programmi tõhusa rakendamise. Jätkata meetmete võtmist, et suurendada munitsipaalteenuste osutamise tõhusust, sealhulgas suurendades vastavalt vajadusele selliste teenuste osakaalu, mis on avatud konkureerivale pakkumisele, ja tagada konkurentsi erapooletus era- ja avaliku sektori ettevõtjate vahel. Võtta täiendavaid meetmeid, et tagada konkurentsiõiguse rikkumise eest määratavate trahvide hoiatav mõju. |
| --- | --- |

4.

Jätkata konkurentsi suurendamist toote- ja teenusteturgudel, eelkõige jaemüügisektoris, tagades uue konkurentsiseaduse ja elutervet konkurentsi edendava uue programmi tõhusa rakendamise. Jätkata meetmete võtmist, et suurendada munitsipaalteenuste osutamise tõhusust, sealhulgas suurendades vastavalt vajadusele selliste teenuste osakaalu, mis on avatud konkureerivale pakkumisele, ja tagada konkurentsi erapooletus era- ja avaliku sektori ettevõtjate vahel. Võtta täiendavaid meetmeid, et tagada konkurentsiõiguse rikkumise eest määratavate trahvide hoiatav mõju.

| 5. | Selleks et tugevdada tootlikkuse kasvu ja välist konkurentsivõimet, tuleb jätkata jõupingutusi ettevõtlusstruktuuri mitmekesistamiseks, eelkõige kiirendades innovatsioonibaasi laiendamiseks kavandatud meetmete kasutuselevõttu, jätkates samal ajal palga ja tootlikkuse suundumuste vastavusseviimist, austades täiel määral sotsiaalpartnerite rolli ja järgides liikmesriigi tava. |
| --- | --- |

5.

Selleks et tugevdada tootlikkuse kasvu ja välist konkurentsivõimet, tuleb jätkata jõupingutusi ettevõtlusstruktuuri mitmekesistamiseks, eelkõige kiirendades innovatsioonibaasi laiendamiseks kavandatud meetmete kasutuselevõttu, jätkates samal ajal palga ja tootlikkuse suundumuste vastavusseviimist, austades täiel määral sotsiaalpartnerite rolli ja järgides liikmesriigi tava.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

3

(4)  ELT C 216, 22.7.2011, lk 3.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe põhjal ja ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/31

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Prantsusmaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta

2012/C 219/09

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Prantsusmaa 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Prantsusmaa 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Prantsusmaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Prantsusmaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 samuti üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 samuti üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Prantsusmaa esitas 4. mail 2012 oma ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012-2016 ja 13. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Prantsusmaad mõjutab makromajanduslik tasakaalustamatus. Komisjon jõudis järeldusele, et Prantsusmaad mõjutab tasakaalustamatus, ehkki mitte ülemäärane. |
| --- | --- |

(9)

Prantsusmaa esitas 4. mail 2012 oma ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012-2016 ja 13. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Prantsusmaad mõjutab makromajanduslik tasakaalustamatus. Komisjon jõudis järeldusele, et Prantsusmaad mõjutab tasakaalustamatus, ehkki mitte ülemäärane.

| (10) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis ennustati SKP kasvuks 2012. aastal 0,5 % ja 2013. aastal 1,3 %, võrreldes stabiilsusprogrammi vastavate näitajatega 0,7 % ja 1,75 %. Kui puudujääk osutus 2011. aastal eeldatust väiksemaks tasemel 5,2 % SKPst, näeb stabiilsusprogramm ette selle vähendamist 2013. aastal 3 % tasemele SKPst, mis on nõukogu määratud ülemäärase puudujäägi korrigeerimise tähtaeg, ja seejärel konsolideerimise jätkamist, et saavutada tasakaalus eelarve 2016. aastaks. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuuriliselt tasakaalustatud eelarve, loodetakse saavutada stabiilsusprogrammi perioodi jooksul. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgis võetakse asjakohaselt arvesse stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Tuginedes (ümberarvutatud) struktuursele eelarvetasakaalule, (5) on ajavahemikuks 2010–2013 kavandatud keskmine aastane eelarve konsolideerimine kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega. Aastateks 2014–2016 on keskpika perioodi eelarve-eesmärkide saavutamise suunas kavandatud täiendavad iga-aastased struktuurilised edusammud, mille maht on 0,7 % SKPst. Programmi kohaselt on valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetavaid tulumeetmeid, kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga. Programmis esitatud kohandamiskava ähvardavad mitmed ohud. Makromajanduslik stsenaarium võib kujuneda vähem soodsaks, kui komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis näidatud.
  Meetmeid ei ole piisavalt täpsustatud, et täita eesmärgid alates 2013. aastast ja saavutada soovitatud keskmine aastane eelarve konsolideerimine. Lisaks on Prantsusmaa tulemused kulueesmärkide saavutamisel olnud seni ebaühtlased. Seepärast on ülemäärase puudujäägi korrigeerimist 2013. aastaks võimalik tagada üksnes juhul, kui kavandatavad meetmed on piisavalt täpsustatud ja vajaduse korral võetakse lisameetmeid. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2011. aastal oli 85,8 %, tõuseb 2013. aastal oodatavalt 89,2 % tasemele ja langeb 2016. aastal 83,2 % tasemele. Stabiilsusprogrammi kohaselt saavutatakse võla vähendamise sihttase üleminekuperioodi lõpul (2016. aastal). |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis ennustati SKP kasvuks 2012. aastal 0,5 % ja 2013. aastal 1,3 %, võrreldes stabiilsusprogrammi vastavate näitajatega 0,7 % ja 1,75 %. Kui puudujääk osutus 2011. aastal eeldatust väiksemaks tasemel 5,2 % SKPst, näeb stabiilsusprogramm ette selle vähendamist 2013. aastal 3 % tasemele SKPst, mis on nõukogu määratud ülemäärase puudujäägi korrigeerimise tähtaeg, ja seejärel konsolideerimise jätkamist, et saavutada tasakaalus eelarve 2016. aastaks. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuuriliselt tasakaalustatud eelarve, loodetakse saavutada stabiilsusprogrammi perioodi jooksul. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgis võetakse asjakohaselt arvesse stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Tuginedes (ümberarvutatud) struktuursele eelarvetasakaalule, (5) on ajavahemikuks 2010–2013 kavandatud keskmine aastane eelarve konsolideerimine kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega. Aastateks 2014–2016 on keskpika perioodi eelarve-eesmärkide saavutamise suunas kavandatud täiendavad iga-aastased struktuurilised edusammud, mille maht on 0,7 % SKPst. Programmi kohaselt on valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetavaid tulumeetmeid, kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga. Programmis esitatud kohandamiskava ähvardavad mitmed ohud. Makromajanduslik stsenaarium võib kujuneda vähem soodsaks, kui komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis näidatud.

Meetmeid ei ole piisavalt täpsustatud, et täita eesmärgid alates 2013. aastast ja saavutada soovitatud keskmine aastane eelarve konsolideerimine. Lisaks on Prantsusmaa tulemused kulueesmärkide saavutamisel olnud seni ebaühtlased. Seepärast on ülemäärase puudujäägi korrigeerimist 2013. aastaks võimalik tagada üksnes juhul, kui kavandatavad meetmed on piisavalt täpsustatud ja vajaduse korral võetakse lisameetmeid. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2011. aastal oli 85,8 %, tõuseb 2013. aastal oodatavalt 89,2 % tasemele ja langeb 2016. aastal 83,2 % tasemele. Stabiilsusprogrammi kohaselt saavutatakse võla vähendamise sihttase üleminekuperioodi lõpul (2016. aastal).

| (11) | Ehkki 2011. aasta teisel poolel ja 2012. aasta veebruaris võeti vastu täiendavad konsolideerimismeetmed, on eelarve konsolideerimise rakendamine jätkuvalt suur probleem. Jätkusuutliku eelarvepositsiooni taastamiseks on väga tähtis vältida kulude kõrvalekaldeid täielikult täpsustatud meetmetele tugineva tugevdatud eelarve konsolideerimise abil. Peale selle oleks Prantsusmaal asjakohane kasutada võimalusi kiirendada puudujäägi vähendamist, et hõlbustada ülemäärase puudujäägi kavakohast korrigeerimist. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse ja tulevaste pensionide piisavuse tagamiseks viiakse järk-järgult ellu 2010. aasta pensionireform. Kui tööhõive ja majanduskasv jäävad prognoositust väiksemaks, ei ole siiski kindel, et süsteem tasakaalustatakse 2018. aastaks, nagu on kavandatud, ning pärast 2020. aastat on tõenäoline puudujäägi tekkimine. Vastloodud juhtkomitee, mille ülesanne on esitada igal aastal seisukoht erinevate pensionikavade finantsseisundi ja tingimuste kohta, mis tagaksid 2018. aastaks eelarve tasakaalu saavutamise, ei esitanud seda 2011. aastal, mis muudab pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse hindamise keeruliseks. |
| --- | --- |

(11)

Ehkki 2011. aasta teisel poolel ja 2012. aasta veebruaris võeti vastu täiendavad konsolideerimismeetmed, on eelarve konsolideerimise rakendamine jätkuvalt suur probleem. Jätkusuutliku eelarvepositsiooni taastamiseks on väga tähtis vältida kulude kõrvalekaldeid täielikult täpsustatud meetmetele tugineva tugevdatud eelarve konsolideerimise abil. Peale selle oleks Prantsusmaal asjakohane kasutada võimalusi kiirendada puudujäägi vähendamist, et hõlbustada ülemäärase puudujäägi kavakohast korrigeerimist. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse ja tulevaste pensionide piisavuse tagamiseks viiakse järk-järgult ellu 2010. aasta pensionireform. Kui tööhõive ja majanduskasv jäävad prognoositust väiksemaks, ei ole siiski kindel, et süsteem tasakaalustatakse 2018. aastaks, nagu on kavandatud, ning pärast 2020. aastat on tõenäoline puudujäägi tekkimine. Vastloodud juhtkomitee, mille ülesanne on esitada igal aastal seisukoht erinevate pensionikavade finantsseisundi ja tingimuste kohta, mis tagaksid 2018. aastaks eelarve tasakaalu saavutamise, ei esitanud seda 2011. aastal, mis muudab pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse hindamise keeruliseks.

| (12) | Prantsusmaa tööturu toimimist saaks parandada, vähendades veelgi tööturu killustatust. Uut tüüpi töölepingu (contrat de sécurisation professionnelle, CSP) kohaselt, mis võeti kasutusele 2011. aasta juuli seadusega ning millega liideti kaks olemasolevat töölepingu tüüpi, pannakse majanduslike raskuste korral vallandatud töötajate nõustamise kohustus avaliku sektori tööhõivetalitusele (Pôle emploi). See on samm edasi, kuid selle mõju on piiratud. Samuti on võetud mitmed meetmed või toimub arutelu nende rakendamise üle, et pakkuda ajutistes raskustes olevatele ettevõtetele paindlikku töökorraldust. Kõnealused meetmed ei ole siiski suunatud konkreetselt tööturu killustatuse probleemi lahendamisele. Lisaks on tööhõivekaitse õigusaktide läbivaatamise käigus selgunud, et töötajate vallandamise menetlus on tööandja jaoks jätkuvalt seotud ebakindluse ja võimalike suurte kuludega. Lõpuks on oluline tagada, et miinimumpalgaga seotud arengud toetaks tööhõivet, eelkõige vähese kogemusega ja ilma kogemuseta töötajate osas. |
| --- | --- |

(12)

Prantsusmaa tööturu toimimist saaks parandada, vähendades veelgi tööturu killustatust. Uut tüüpi töölepingu (contrat de sécurisation professionnelle, CSP) kohaselt, mis võeti kasutusele 2011. aasta juuli seadusega ning millega liideti kaks olemasolevat töölepingu tüüpi, pannakse majanduslike raskuste korral vallandatud töötajate nõustamise kohustus avaliku sektori tööhõivetalitusele (Pôle emploi). See on samm edasi, kuid selle mõju on piiratud. Samuti on võetud mitmed meetmed või toimub arutelu nende rakendamise üle, et pakkuda ajutistes raskustes olevatele ettevõtetele paindlikku töökorraldust. Kõnealused meetmed ei ole siiski suunatud konkreetselt tööturu killustatuse probleemi lahendamisele. Lisaks on tööhõivekaitse õigusaktide läbivaatamise käigus selgunud, et töötajate vallandamise menetlus on tööandja jaoks jätkuvalt seotud ebakindluse ja võimalike suurte kuludega. Lõpuks on oluline tagada, et miinimumpalgaga seotud arengud toetaks tööhõivet, eelkõige vähese kogemusega ja ilma kogemuseta töötajate osas.

| (13) | Positiivseks võib pidada seoses pensionireformiga võetud meetmeid vanemaealiste töötajate palkamise soodustamiseks, sealhulgas ettevõtetele esitatud nõuet rakendada meetmeid aktiivse tööea pikendamiseks. Asjaomased tegevuskavad ei ole tavaliselt siiski piisavalt ambitsioonikad ega sisalda meetmeid, mille abil lühendada tööaega või pakkuda konkreetselt vanemaealiste töötajate vajadustele kohandatud töökohti. Pealegi võivad vanemaealiste töötajate töötushüvitiste süsteemi teatavad aspektid (kestus) pakkuda töötamiseks vähe stiimuleid. Täiskasvanuhariduse valdkonnas on vaja ambitsioonikat strateegiat, et suurendada täiskasvanud töötajate tööalast konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(13)

Positiivseks võib pidada seoses pensionireformiga võetud meetmeid vanemaealiste töötajate palkamise soodustamiseks, sealhulgas ettevõtetele esitatud nõuet rakendada meetmeid aktiivse tööea pikendamiseks. Asjaomased tegevuskavad ei ole tavaliselt siiski piisavalt ambitsioonikad ega sisalda meetmeid, mille abil lühendada tööaega või pakkuda konkreetselt vanemaealiste töötajate vajadustele kohandatud töökohti. Pealegi võivad vanemaealiste töötajate töötushüvitiste süsteemi teatavad aspektid (kestus) pakkuda töötamiseks vähe stiimuleid. Täiskasvanuhariduse valdkonnas on vaja ambitsioonikat strateegiat, et suurendada täiskasvanud töötajate tööalast konkurentsivõimet.

| (14) | Selleks et vähendada noorte töötust, on Prantsusmaa ametiasutused võtnud endale kohustuseks suurendada 2015. aastaks praktikakohtade arvu 600 000-lt 800 000-le. 2011. ja 2012. aastal võeti mitmeid meetmeid, et suurendada praktikantide kvooti ettevõtetes ja karmistada karistusi ettevõtetele, kes nõudeid ei täida. Kõnealustest meetmetest hoolimata on praktikakohtade arv ikka veel eesmärgist kaugelt väiksem. Tundub, et on vaja parandada noorte ja ettevõtjate vajaduste ühitamist. Seega saavutataks noorte töötusega võitlemise poliitikas suuremat edu, kui haridussüsteemi vahendusel omandatud oskused vastaksid paremini tööturu vajadustele. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et vähendada noorte töötust, on Prantsusmaa ametiasutused võtnud endale kohustuseks suurendada 2015. aastaks praktikakohtade arvu 600 000-lt 800 000-le. 2011. ja 2012. aastal võeti mitmeid meetmeid, et suurendada praktikantide kvooti ettevõtetes ja karmistada karistusi ettevõtetele, kes nõudeid ei täida. Kõnealustest meetmetest hoolimata on praktikakohtade arv ikka veel eesmärgist kaugelt väiksem. Tundub, et on vaja parandada noorte ja ettevõtjate vajaduste ühitamist. Seega saavutataks noorte töötusega võitlemise poliitikas suuremat edu, kui haridussüsteemi vahendusel omandatud oskused vastaksid paremini tööturu vajadustele.

| (15) | Tööhõiveameti (ANPE) ja töötushüvitiste fondi (UNEDIC) ühendamisega üheks asutuseks (Pôle emploi) ei ole seni kaasnenud oodatud tulemusi teenuste osutamise tõhususe ja nende kvaliteedi osas. 2012. aasta jaanuaris (valitsuse, sotsiaalpartnerite ja Pôle emploi’ vahel) alla kirjutatud uus mitmeaastane kolmepoolne leping, mis käsitleb Pôle emploi’ tegevust ja teenuseid ajavahemikus 2012–2014, on samm õiges suunas. Ometi tuleb veel kindlaks määrata hulk eesmärke, mistõttu on reformi ambitsioone praegusel etapil raske hinnata. Reformi usutavust vähendavad ka riiklike tööturutalituste eelarvelised ja inimressursi piirangud. |
| --- | --- |

(15)

Tööhõiveameti (ANPE) ja töötushüvitiste fondi (UNEDIC) ühendamisega üheks asutuseks (Pôle emploi) ei ole seni kaasnenud oodatud tulemusi teenuste osutamise tõhususe ja nende kvaliteedi osas. 2012. aasta jaanuaris (valitsuse, sotsiaalpartnerite ja Pôle emploi’ vahel) alla kirjutatud uus mitmeaastane kolmepoolne leping, mis käsitleb Pôle emploi’ tegevust ja teenuseid ajavahemikus 2012–2014, on samm õiges suunas. Ometi tuleb veel kindlaks määrata hulk eesmärke, mistõttu on reformi ambitsioone praegusel etapil raske hinnata. Reformi usutavust vähendavad ka riiklike tööturutalituste eelarvelised ja inimressursi piirangud.

| (16) | 2012. aasta veebruaris tõstis Prantsusmaa käibemaksumäära 1,6 protsendipunkti võrra (21,2 protsendini) ning kapitalitulult ja kapitali kasvutulult makstavaid sotsiaalmakse 2 protsendipunkti võrra (15,5 protsendini), et kompenseerida väiksemaid tööandja sotsiaalkindlustusmakseid. Uus valitsus on teatanud oma kavatsusest vaadata kõnealune meede läbi ja võtta 2012. aasta jooksul vastu fiskaalreform. See on asjakohane meede, et toetada paremini tasakaalustatud maksusüsteemi, kus maksukoormus nihutatakse tööjõumaksudest eemale. Nagu märgitakse komisjoni talituste tehtud makromajandusliku tasakaalustamatuse põhjalikus analüüsis, võiks see aidata parandada Prantsusmaa ekspordi kulupõhist konkurentsivõimet ja omada positiivset mõju ettevõtete kasumlikkusele ning pikemas perspektiivis ka investeeringutele ja hinnavälisele konkurentsivõimele. Siiski on reformi kohaldamisala liiga kitsas. Kuigi on tehtud jõupingutusi maksukulude vähendamiseks, on samal ajal siiski tõstetud teatavaid makse, mis kalduvad suurendama juba niigi suurt tööjõu maksukoormust. Prantsusmaa on ELis eelviimasel kohal keskkonnamaksude osakaalu poolest maksutulus, mistõttu saab kõnealuseid makse oluliselt tõsta. Lõpuks, kuigi Prantsusmaa hindas 2011. aastal erinevaid maksumeetmeid tööhõivealaste või sotsiaalsete eesmärkide saavutamise seisukohast, tuleb endiselt läbi vaadata veel teatavad vähendatud käibemaksumäärad. |
| --- | --- |

(16)

2012. aasta veebruaris tõstis Prantsusmaa käibemaksumäära 1,6 protsendipunkti võrra (21,2 protsendini) ning kapitalitulult ja kapitali kasvutulult makstavaid sotsiaalmakse 2 protsendipunkti võrra (15,5 protsendini), et kompenseerida väiksemaid tööandja sotsiaalkindlustusmakseid. Uus valitsus on teatanud oma kavatsusest vaadata kõnealune meede läbi ja võtta 2012. aasta jooksul vastu fiskaalreform. See on asjakohane meede, et toetada paremini tasakaalustatud maksusüsteemi, kus maksukoormus nihutatakse tööjõumaksudest eemale. Nagu märgitakse komisjoni talituste tehtud makromajandusliku tasakaalustamatuse põhjalikus analüüsis, võiks see aidata parandada Prantsusmaa ekspordi kulupõhist konkurentsivõimet ja omada positiivset mõju ettevõtete kasumlikkusele ning pikemas perspektiivis ka investeeringutele ja hinnavälisele konkurentsivõimele. Siiski on reformi kohaldamisala liiga kitsas. Kuigi on tehtud jõupingutusi maksukulude vähendamiseks, on samal ajal siiski tõstetud teatavaid makse, mis kalduvad suurendama juba niigi suurt tööjõu maksukoormust. Prantsusmaa on ELis eelviimasel kohal keskkonnamaksude osakaalu poolest maksutulus, mistõttu saab kõnealuseid makse oluliselt tõsta. Lõpuks, kuigi Prantsusmaa hindas 2011. aastal erinevaid maksumeetmeid tööhõivealaste või sotsiaalsete eesmärkide saavutamise seisukohast, tuleb endiselt läbi vaadata veel teatavad vähendatud käibemaksumäärad.

| (17) | Ettevõtluskeskkonna lihtsustamiseks ning teatavatel reguleeritud kutse- ja ametialadel tegutsemise piirangute kaotamiseks on vastu võetud hulk reforme, kuid neist ei piisa tööturule sisenemise tõkete ja piiravate tegutsemistingimuste kõrvaldamiseks paljudes muudes valdkondades (nt veterinaararstid, taksojuhid, tervishoiutöötajad, õiguselukutsete esindajad, sealhulgas notarid). Seetõttu tuleb reguleeritud ametialade puhul tööturule sisenemise ja nendel ametialadel tegutsemise tingimused horisontaalsemalt ja süstemaatilisemalt läbi vaadata, et hinnata nende vajalikkust ja proportsionaalsust. Jaesektoris peaks olema turustajal võimalik vabalt määrata hinda ja muid müügitingimusi, et tarbija saaks kasu madalamatest hindadest. Tarbijad võiksid selles väga kontsentreeritud sektoris kasu saada ka muudest konkurentsi soodustavatest meetmetest, nagu ruumilise planeerimise piirangute kaotamine või läbivaatamine ning uute müügikohtade avamise korra lihtsustamine. |
| --- | --- |

(17)

Ettevõtluskeskkonna lihtsustamiseks ning teatavatel reguleeritud kutse- ja ametialadel tegutsemise piirangute kaotamiseks on vastu võetud hulk reforme, kuid neist ei piisa tööturule sisenemise tõkete ja piiravate tegutsemistingimuste kõrvaldamiseks paljudes muudes valdkondades (nt veterinaararstid, taksojuhid, tervishoiutöötajad, õiguselukutsete esindajad, sealhulgas notarid). Seetõttu tuleb reguleeritud ametialade puhul tööturule sisenemise ja nendel ametialadel tegutsemise tingimused horisontaalsemalt ja süstemaatilisemalt läbi vaadata, et hinnata nende vajalikkust ja proportsionaalsust. Jaesektoris peaks olema turustajal võimalik vabalt määrata hinda ja muid müügitingimusi, et tarbija saaks kasu madalamatest hindadest. Tarbijad võiksid selles väga kontsentreeritud sektoris kasu saada ka muudest konkurentsi soodustavatest meetmetest, nagu ruumilise planeerimise piirangute kaotamine või läbivaatamine ning uute müügikohtade avamise korra lihtsustamine.

| (18) | Veelgi tuleks suurendada konkurentsi mitmes võrgutööstuses (elektri hulgiturg, raudteesektor), sest nendes sektorites ellu viidud reformidega on saavutatud ainult osalisi tulemusi. Prantsusmaa elektriturg on üks liidu kontsentreeritumaid. Elektrituru ümberkorraldamise seadusel (nouvelle organisation du marché de l’électricité, NOME) on olnud konkurentsile positiivne mõju, kuid tuleb võtta lisameetmeid, et parandada Prantsusmaal alternatiivsete operaatorite juurdepääsu elektrienergia tootmisvõimsusele, nagu hüdroenergia tootmine. Raudteetranspordi valdkonnas on uute ettevõtjate turuletulek piiratud nii kaubavedude kui ka rahvusvahelise reisijateveo sektoris, kaubavedude valdkonnas on ikka veel alles tehnilised tõkked mittediskrimineerivale juurdepääsule. |
| --- | --- |

(18)

Veelgi tuleks suurendada konkurentsi mitmes võrgutööstuses (elektri hulgiturg, raudteesektor), sest nendes sektorites ellu viidud reformidega on saavutatud ainult osalisi tulemusi. Prantsusmaa elektriturg on üks liidu kontsentreeritumaid. Elektrituru ümberkorraldamise seadusel (nouvelle organisation du marché de l’électricité, NOME) on olnud konkurentsile positiivne mõju, kuid tuleb võtta lisameetmeid, et parandada Prantsusmaal alternatiivsete operaatorite juurdepääsu elektrienergia tootmisvõimsusele, nagu hüdroenergia tootmine. Raudteetranspordi valdkonnas on uute ettevõtjate turuletulek piiratud nii kaubavedude kui ka rahvusvahelise reisijateveo sektoris, kaubavedude valdkonnas on ikka veel alles tehnilised tõkked mittediskrimineerivale juurdepääsule.

| (19) | Prantsusmaa ekspordi turuosa vähenes 2005.–2010. aastal 19,4 %, mis on üks suurimaid langusi liikmesriikide hulgas ja palju suurem komisjoni poolt 14. veebruaril 2012. vastu võetud häiremehhanismi aruandes esitatud künnisest. Komisjoni talitused järeldasid Prantsusmaa põhjalikus analüüsis, et ekspordi turuosa kaotus tulenes nii kulupõhise kui ka hinnavälise konkurentsivõime, eriti aga viimase, vähenemisest. Eelkõige survestab Prantsusmaa ettevõtjate kasumlikkust tööjõu ühikukulude kasv, mis piirab nende kasvuvõimet, suutlikkust teha vajalikke investeeringuid tulemuslikkuse parandamiseks ja tegeleda innovatsiooniga. Erasektori innovatsiooni edendamise poliitikat tuleks jälgida ja täiendada seda meetmetega Prantsusmaa ettevõtjate kasumlikkuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Prantsusmaa ekspordi turuosa vähenes 2005.–2010. aastal 19,4 %, mis on üks suurimaid langusi liikmesriikide hulgas ja palju suurem komisjoni poolt 14. veebruaril 2012. vastu võetud häiremehhanismi aruandes esitatud künnisest. Komisjoni talitused järeldasid Prantsusmaa põhjalikus analüüsis, et ekspordi turuosa kaotus tulenes nii kulupõhise kui ka hinnavälise konkurentsivõime, eriti aga viimase, vähenemisest. Eelkõige survestab Prantsusmaa ettevõtjate kasumlikkust tööjõu ühikukulude kasv, mis piirab nende kasvuvõimet, suutlikkust teha vajalikke investeeringuid tulemuslikkuse parandamiseks ja tegeleda innovatsiooniga. Erasektori innovatsiooni edendamise poliitikat tuleks jälgida ja täiendada seda meetmetega Prantsusmaa ettevõtjate kasumlikkuse taastamiseks.

| (20) | Prantsusmaa on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(20)

Prantsusmaa on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (21) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Prantsusmaa majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Prantsusmaa fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1. kuni 5. soovituses. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Prantsusmaa majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Prantsusmaa fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1. kuni 5. soovituses.

| (22) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (6) selle kohta on väljendatud eeskätt 1. soovituses. |
| --- | --- |

(22)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (6) selle kohta on väljendatud eeskätt 1. soovituses.

| (23) | Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt allpool soovitustes 2, 4 ja 5, |
| --- | --- |

(23)

Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt allpool soovitustes 2, 4 ja 5,

SOOVITAB Prantsusmaal võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Tugevdada ja rakendada eelarvestrateegiat, mida toetavad piisavalt täpsustatud meetmed, eelkõige kulude poolel, aastal 2012 ja sellele järgnevatel aastatel, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2013. aastal ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu soovitustes täpsustatud struktuurilise kohanduse saavutamine. Seejärel tagada asjakohane struktuuriline kohandus, et saavutada piisavad edusammud keskpika perioodi eelarve-eesmärkide suunas, sh kulueesmärgi täitmine, ning tagada piisavad edusammud võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Jätkata pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse ja asjakohasuse läbivaatamist ja võtta vajaduse korral täiendavad meetmed. |
| --- | --- |

1.

Tugevdada ja rakendada eelarvestrateegiat, mida toetavad piisavalt täpsustatud meetmed, eelkõige kulude poolel, aastal 2012 ja sellele järgnevatel aastatel, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2013. aastal ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu soovitustes täpsustatud struktuurilise kohanduse saavutamine. Seejärel tagada asjakohane struktuuriline kohandus, et saavutada piisavad edusammud keskpika perioodi eelarve-eesmärkide suunas, sh kulueesmärgi täitmine, ning tagada piisavad edusammud võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Jätkata pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse ja asjakohasuse läbivaatamist ja võtta vajaduse korral täiendavad meetmed.

| 2. | Viia ellu täiendavaid reforme, et piirata tööturu killustatust, vaadates sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riigisiseste tavadega läbi tööhõivekaitse õigusaktide teatavad aspektid, eelkõige need, mis on seotud töötajate vallandamisega; tagada ka edaspidi, et miinimumpalgaga seotud mis tahes muudatustega toetatakse töökohtade loomist ja konkurentsivõimet; võtta meetmeid täiskasvanute osaluse suurendamiseks elukestvas õppes. |
| --- | --- |

2.

Viia ellu täiendavaid reforme, et piirata tööturu killustatust, vaadates sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riigisiseste tavadega läbi tööhõivekaitse õigusaktide teatavad aspektid, eelkõige need, mis on seotud töötajate vallandamisega; tagada ka edaspidi, et miinimumpalgaga seotud mis tahes muudatustega toetatakse töökohtade loomist ja konkurentsivõimet; võtta meetmeid täiskasvanute osaluse suurendamiseks elukestvas õppes.

| 3. | Võtta vastu tööturumeetmed, et tagada vanemaealiste töötajate pikem tööiga. Parandada noorte (eriti nende, keda ohustab pikaajaline töötus) tööalast konkurentsivõimet, pakkudes näiteks rohkem ja paremaid praktikakavasid, mis vastavad hästi noorte vajadustele. Tõhustada aktiivset tööturupoliitikat ja tagada riiklike tööturuasutuste tulemuslikum tegevus individuaalse toetuse pakkumisel. |
| --- | --- |

3.

Võtta vastu tööturumeetmed, et tagada vanemaealiste töötajate pikem tööiga. Parandada noorte (eriti nende, keda ohustab pikaajaline töötus) tööalast konkurentsivõimet, pakkudes näiteks rohkem ja paremaid praktikakavasid, mis vastavad hästi noorte vajadustele. Tõhustada aktiivset tööturupoliitikat ja tagada riiklike tööturuasutuste tulemuslikum tegevus individuaalse toetuse pakkumisel.

| 4. | Võtta täiendavaid meetmeid lihtsama ja paremini tasakaalustatud maksustamissüsteemi rakendamiseks, et nihutada maksukoorem tööjõumaksudelt muude maksustamisvormide suunas, mis koormavad vähem majanduskasvu ja välist konkurentsivõimet, eelkõige keskkonna- ja tarbimismaksude suunas. Jätkata jõupingutusi (eelkõige võlgade tekkimist soodustavate) maksukulude vähendamiseks ja ühtlustamiseks. Vaadata läbi praeguste vähendatud käibemaksumäärade tulemuslikkus majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamisel. |
| --- | --- |

4.

Võtta täiendavaid meetmeid lihtsama ja paremini tasakaalustatud maksustamissüsteemi rakendamiseks, et nihutada maksukoorem tööjõumaksudelt muude maksustamisvormide suunas, mis koormavad vähem majanduskasvu ja välist konkurentsivõimet, eelkõige keskkonna- ja tarbimismaksude suunas. Jätkata jõupingutusi (eelkõige võlgade tekkimist soodustavate) maksukulude vähendamiseks ja ühtlustamiseks. Vaadata läbi praeguste vähendatud käibemaksumäärade tulemuslikkus majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamisel.

| 5. | Jätkata jõupingutusi põhjendamatute piirangute kaotamiseks reguleeritud ameti- ja kutsealadelt, eelkõige teenuste ja jaesektoris. Võtta täiendavad meetmed võrgutööstuste liberaliseerimiseks, eelkõige elektri hulgiturul. Arendada elektrivõrkude vastastikuse sidumise võimsust ning lihtsustada uute operaatorite turule tulekut kaubavedude ja rahvusvahelise reisijateveo sektoris. |
| --- | --- |

5.

Jätkata jõupingutusi põhjendamatute piirangute kaotamiseks reguleeritud ameti- ja kutsealadelt, eelkõige teenuste ja jaesektoris. Võtta täiendavad meetmed võrgutööstuste liberaliseerimiseks, eelkõige elektri hulgiturul. Arendada elektrivõrkude vastastikuse sidumise võimsust ning lihtsustada uute operaatorite turule tulekut kaubavedude ja rahvusvahelise reisijateveo sektoris.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

3

(4)  ELT C 213, 20.7.2011, lk 8.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/35

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Saksamaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta

2012/C 219/10

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Saksamaa 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Saksamaa 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Saksamaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Saksamaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Saksamaa esitas 18. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2016 ja 12. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Saksamaa esitas 18. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2016 ja 12. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Vastavalt 2012. aastal Saksamaa poolt 2008.-2011. aasta eelarvepuudujäägi ja võla arvnäitajate kohta esitatud esimesele teatisele ülemäärase eelarve puudujäägi kohaldamiseks, jäi valitsemissektori ülemäärane eelarvepuudujääk 2011. aastal allapoole aluslepingu kohast kontrollväärtust 3 % SKPst. Lisaks jääb komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk allapoole aluslepingu kohast kontrollväärtust ning langeb prognoosiperioodi jooksul veelgi. Selle tulemusena ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega võttis komisjon 30. mail vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega tunnistatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitlev otsus aluslepingu artikli 126 lõike 12 alusel kehtetuks (5). |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt 2012. aastal Saksamaa poolt 2008.-2011. aasta eelarvepuudujäägi ja võla arvnäitajate kohta esitatud esimesele teatisele ülemäärase eelarve puudujäägi kohaldamiseks, jäi valitsemissektori ülemäärane eelarvepuudujääk 2011. aastal allapoole aluslepingu kohast kontrollväärtust 3 % SKPst. Lisaks jääb komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk allapoole aluslepingu kohast kontrollväärtust ning langeb prognoosiperioodi jooksul veelgi. Selle tulemusena ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega võttis komisjon 30. mail vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega tunnistatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitlev otsus aluslepingu artikli 126 lõike 12 alusel kehtetuks (5).

| (11) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et kõnealuse programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stabiilsusprogrammi 2012.–2013. aasta prognoosid on üldiselt kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga nii majanduskasvu tempo ja mustri kui ka tööturu arengu osas. Stabiilusprogrammi lõpuaastate majanduskasvuprognoos on üldiselt kooskõlas komisjoni prognoosiga Saksamaa keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu määra kohta. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on täita keskpika perioodi eelarve-eesmärk juba 2012. aastal ja jõuda alates 2014. aastast nominaalselt praktiliselt tasakaalus eelarveni, alustades 2011. aastal nominaalsest puudujäägist 1,0 % SKPst, st allpool aluslepingu kohast kontrollväärtust (3 % SKPst), mis on oluliselt varem tähtajast 2013. aastal. Stabiilsusrogrammis täpsustatakse eelmist keskpika perioodi eesmärki (struktuurne puudujääk 1⁄2 % SKPst, tõlgendatud kitsa vahemikuna 0,5 % ümber SKPst), mis vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele, viidates puudujäägile, mis ei ületa 0,5 % SKPst. Ohud puudujäägi ja võlaga seonduvatele eesmärkidele võivad suureneda märkimisväärselt, kui vajalikuks osutuvad finantssektori täiendavad stabiliseerimismeetmed. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuurilisele eelarvetasakaalule (6) kavatseb Saksamaa terve stabiilsusprogrammi perioodi jooksul järgida oma keskpika perioodi eesmärki, mis peaks riskihinnangu kohaselt nii ka olema. Stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt ja võttes arvesse ka riskihinnangut, ületaks valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärki 2012. aastal, samas kui 2013. aastal peetaks sellest kinni.
  Prognoosi kohaselt suureneb koguvõlg 2012. aastal 0,8 protsendipunkti võrra 82,0 protsendini SKPst, langedes seejärel 2013. aastal 80 protsendini SKPst ja jätkates seejärel langustrendi. Pärast ülemäärase puudujäägi korrigeerimist on Saksamaal üleminekuperiood ja ta teeb kavakohaselt piisavaid edusamme stabiilsuse ja kasvu pakti kohase võla vähendamise sihttaseme saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et kõnealuse programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stabiilsusprogrammi 2012.–2013. aasta prognoosid on üldiselt kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga nii majanduskasvu tempo ja mustri kui ka tööturu arengu osas. Stabiilusprogrammi lõpuaastate majanduskasvuprognoos on üldiselt kooskõlas komisjoni prognoosiga Saksamaa keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu määra kohta. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on täita keskpika perioodi eelarve-eesmärk juba 2012. aastal ja jõuda alates 2014. aastast nominaalselt praktiliselt tasakaalus eelarveni, alustades 2011. aastal nominaalsest puudujäägist 1,0 % SKPst, st allpool aluslepingu kohast kontrollväärtust (3 % SKPst), mis on oluliselt varem tähtajast 2013. aastal. Stabiilsusrogrammis täpsustatakse eelmist keskpika perioodi eesmärki (struktuurne puudujääk 1⁄2 % SKPst, tõlgendatud kitsa vahemikuna 0,5 % ümber SKPst), mis vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele, viidates puudujäägile, mis ei ületa 0,5 % SKPst. Ohud puudujäägi ja võlaga seonduvatele eesmärkidele võivad suureneda märkimisväärselt, kui vajalikuks osutuvad finantssektori täiendavad stabiliseerimismeetmed. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuurilisele eelarvetasakaalule (6) kavatseb Saksamaa terve stabiilsusprogrammi perioodi jooksul järgida oma keskpika perioodi eesmärki, mis peaks riskihinnangu kohaselt nii ka olema. Stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt ja võttes arvesse ka riskihinnangut, ületaks valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärki 2012. aastal, samas kui 2013. aastal peetaks sellest kinni.

Prognoosi kohaselt suureneb koguvõlg 2012. aastal 0,8 protsendipunkti võrra 82,0 protsendini SKPst, langedes seejärel 2013. aastal 80 protsendini SKPst ja jätkates seejärel langustrendi. Pärast ülemäärase puudujäägi korrigeerimist on Saksamaal üleminekuperiood ja ta teeb kavakohaselt piisavaid edusamme stabiilsuse ja kasvu pakti kohase võla vähendamise sihttaseme saavutamisel.

| (12) | Liiduvalitsus on võtnud meetmeid riiklike tervishoiukulude tõhususe parandamiseks ja on esitanud pikaajalise hoolduse reformi ettepaneku. Selleks et piirata kulude oodatavat edasist kasvu, on vaja täiendavaid jõupingutusi tervishoiu tõhususe parandamiseks. Kulude oodatava tulevase kasvuga toimetulekuks ei piisa ka väljapakutud pikaajalise hoolduse reformist. Maksusüsteemi tõhusust on võimalik parandada. Oma kohustuse täitmisel suurendada majanduskasvu elavdavaid kulusid haridusele ja teadusele on liiduvalitsus ajakavas. Samas on endiselt oluline, et ka liidumaad ja kohalikud omavalitsused, mis kannavad lõviosa haridus- ja teaduskuludest, tagaksid neis valdkondades vahendite asjakohase ja tõhusa kasutamise. Uue põhiseaduse kohase võlataseme piirmäära kehtestamine on Saksamaa eelarveraamistikku veelgi tugevdanud. Sellest hoolimata ei ole eelarvet käsitleva nõude rakendamisel liidumaade tasandil erilisi edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(12)

Liiduvalitsus on võtnud meetmeid riiklike tervishoiukulude tõhususe parandamiseks ja on esitanud pikaajalise hoolduse reformi ettepaneku. Selleks et piirata kulude oodatavat edasist kasvu, on vaja täiendavaid jõupingutusi tervishoiu tõhususe parandamiseks. Kulude oodatava tulevase kasvuga toimetulekuks ei piisa ka väljapakutud pikaajalise hoolduse reformist. Maksusüsteemi tõhusust on võimalik parandada. Oma kohustuse täitmisel suurendada majanduskasvu elavdavaid kulusid haridusele ja teadusele on liiduvalitsus ajakavas. Samas on endiselt oluline, et ka liidumaad ja kohalikud omavalitsused, mis kannavad lõviosa haridus- ja teaduskuludest, tagaksid neis valdkondades vahendite asjakohase ja tõhusa kasutamise. Uue põhiseaduse kohase võlataseme piirmäära kehtestamine on Saksamaa eelarveraamistikku veelgi tugevdanud. Sellest hoolimata ei ole eelarvet käsitleva nõude rakendamisel liidumaade tasandil erilisi edusamme tehtud.

| (13) | Suur avaliku sektori toetus finantssektorile koos sektori enda kohanemiseks tehtud jõupingutustega ja Saksamaa majanduse taastumise kasulik mõju on stabiliseerinud tervet sektorit. Üldiselt suhteliselt stabiilsest finantssektorist ja laenuturu kriisi puudumisest hoolimata esineb endiselt nõrkusi, eelkõige mõne liidumaa pankade (Landesbanken) struktuurseid probleeme, millest nimetamisväärsemad on elujõulise ärimudeli puudumine, nõrgad juhtimisstruktuurid ja haavatavus suure pankadevahelisest finantseerimisest sõltumise tõttu. |
| --- | --- |

(13)

Suur avaliku sektori toetus finantssektorile koos sektori enda kohanemiseks tehtud jõupingutustega ja Saksamaa majanduse taastumise kasulik mõju on stabiliseerinud tervet sektorit. Üldiselt suhteliselt stabiilsest finantssektorist ja laenuturu kriisi puudumisest hoolimata esineb endiselt nõrkusi, eelkõige mõne liidumaa pankade (Landesbanken) struktuurseid probleeme, millest nimetamisväärsemad on elujõulise ärimudeli puudumine, nõrgad juhtimisstruktuurid ja haavatavus suure pankadevahelisest finantseerimisest sõltumise tõttu.

| (14) | Saksa tööturu hea toimimine (suurenev tööhõive ja mõõdukas töötus) ei ole toonud selle kõigile osalistele samaväärset kasu ja töötasu suurenemine ei ole alati olnud kooskõlas tootlikkuse suurenemisega. Maksukiilust tulenevad fiskaalsed demotiveerivad tegurid, mis on eelkõige põhjustatud kõrgetest sotsiaalkindlustusmaksetest, takistavad jätkuvalt eelkõige madalapalgaliste töötajate integratsiooni tööturule. Osalise tööajaga töö ulatuslik kasutamine vähendab omandatavaid pensioniõigusi. Seetõttu on vaja parandada üleminekut osalise tööajaga töölt stabiilsematele lepinguvormidele. Tööturumeetmete hiljutine reform peaks toetama kõigi töövõimalusi. Haridussüsteemi tõhususe ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridusvõimaluste parandamine on Saksamaa jaoks suur väljakutse. Keskmises kuni pikas perspektiivis on demograafiliste muutuste poolt potentsiaalsele majanduskasvule avalduva negatiivse mõju leevendamiseks äärmiselt oluline tagada kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavus. Muret tekitab naiste madal täisajaga osalemine tööturul. Leibkonna teise palgasaaja maksustiimulite ning täisaja lapsehoiuteenuste ja pikapäevarühmadega koolide puudumine takistavad naiste osalemist tööturul. |
| --- | --- |

(14)

Saksa tööturu hea toimimine (suurenev tööhõive ja mõõdukas töötus) ei ole toonud selle kõigile osalistele samaväärset kasu ja töötasu suurenemine ei ole alati olnud kooskõlas tootlikkuse suurenemisega. Maksukiilust tulenevad fiskaalsed demotiveerivad tegurid, mis on eelkõige põhjustatud kõrgetest sotsiaalkindlustusmaksetest, takistavad jätkuvalt eelkõige madalapalgaliste töötajate integratsiooni tööturule. Osalise tööajaga töö ulatuslik kasutamine vähendab omandatavaid pensioniõigusi. Seetõttu on vaja parandada üleminekut osalise tööajaga töölt stabiilsematele lepinguvormidele. Tööturumeetmete hiljutine reform peaks toetama kõigi töövõimalusi. Haridussüsteemi tõhususe ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridusvõimaluste parandamine on Saksamaa jaoks suur väljakutse. Keskmises kuni pikas perspektiivis on demograafiliste muutuste poolt potentsiaalsele majanduskasvule avalduva negatiivse mõju leevendamiseks äärmiselt oluline tagada kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavus. Muret tekitab naiste madal täisajaga osalemine tööturul. Leibkonna teise palgasaaja maksustiimulite ning täisaja lapsehoiuteenuste ja pikapäevarühmadega koolide puudumine takistavad naiste osalemist tööturul.

| (15) | Saksamaa on energiasüsteemi kaaluka reformi teel. Energiasüsteemi ümberkorraldamise majanduslik kogukulu tuleks hoida minimaalsena, kiirendades riigisisese ja piiriülese võrgu laiendamist, jätkuvalt suurendades kliima- ja taastuvenergiapoliitika kulutõhusust, tehes otsustavaid samme energiatõhususe edasisel suurendamisel ja suurendades konkurentsi energiaturgudel. Saksamaa keskset geograafilist asendit arvestades on tema raudteesüsteemil märkimisväärne mõju tervele Euroopa raudteesüsteemile. Konkurents reisijate- ja kaubaveoturul on endiselt väga väike, mis tuleneb peamiselt sellest, et taristuhaldaja ja raudtee-ettevõtja ei ole tõhusalt eraldatud. Möödunud aastate edusammudest, muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (7) (teenuste direktiiv) rakendamise tulemusel tehtud edusammudest hoolimata on mõnes teenindussektoris (nt ehituses) võimalik konkurentsi ja tootlikkuse kasvu veelgi elavdada. |
| --- | --- |

(15)

Saksamaa on energiasüsteemi kaaluka reformi teel. Energiasüsteemi ümberkorraldamise majanduslik kogukulu tuleks hoida minimaalsena, kiirendades riigisisese ja piiriülese võrgu laiendamist, jätkuvalt suurendades kliima- ja taastuvenergiapoliitika kulutõhusust, tehes otsustavaid samme energiatõhususe edasisel suurendamisel ja suurendades konkurentsi energiaturgudel. Saksamaa keskset geograafilist asendit arvestades on tema raudteesüsteemil märkimisväärne mõju tervele Euroopa raudteesüsteemile. Konkurents reisijate- ja kaubaveoturul on endiselt väga väike, mis tuleneb peamiselt sellest, et taristuhaldaja ja raudtee-ettevõtja ei ole tõhusalt eraldatud. Möödunud aastate edusammudest, muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (7) (teenuste direktiiv) rakendamise tulemusel tehtud edusammudest hoolimata on mõnes teenindussektoris (nt ehituses) võimalik konkurentsi ja tootlikkuse kasvu veelgi elavdada.

| (16) | Saksamaa on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitmeid kohustusi. Kõnelaused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(16)

Saksamaa on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitmeid kohustusi. Kõnelaused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (17) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Saksamaa majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Saksamaa fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–4. soovituses. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Saksamaa majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Saksamaa fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–4. soovituses.

| (18) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus (8) kajastub eelkõige 1. soovituses, |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus (8) kajastub eelkõige 1. soovituses,

SOOVITAB Saksamaal võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Jätkata konservatiivset eelarvepoliitikat, et saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk 2012. aastaks. Rakendada sel eesmärgil eelarvestrateegiat kavakohaselt, tagades kulueesmärgi täitmise ja piisavad edusammud võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Jätkata majanduskasvusõbralikul konsolideerimiskursil, tehes täiendavaid jõupingutusi avaliku sektori tervishoiukulude ja pikaajalise hoolduse kulude tõhususe parandamiseks ja kasutades seni kasutamata potentsiaali maksusüsteemi tõhususe parandamiseks. Kasutada olemasolevaid võimalusi suuremateks ja tõhusamateks majanduskasvu elavdavateks kuludeks haridusele ja teadusele kõigil valitsustasanditel. Viia lõpule võlataseme piirmäära ühetaoline rakendamine kõigis liidumaades, tagades õigeaegsed ja asjakohased kontrollimenetlused ning korrigeerimismehhanismid. |
| --- | --- |

1.

Jätkata konservatiivset eelarvepoliitikat, et saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk 2012. aastaks. Rakendada sel eesmärgil eelarvestrateegiat kavakohaselt, tagades kulueesmärgi täitmise ja piisavad edusammud võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Jätkata majanduskasvusõbralikul konsolideerimiskursil, tehes täiendavaid jõupingutusi avaliku sektori tervishoiukulude ja pikaajalise hoolduse kulude tõhususe parandamiseks ja kasutades seni kasutamata potentsiaali maksusüsteemi tõhususe parandamiseks. Kasutada olemasolevaid võimalusi suuremateks ja tõhusamateks majanduskasvu elavdavateks kuludeks haridusele ja teadusele kõigil valitsustasanditel. Viia lõpule võlataseme piirmäära ühetaoline rakendamine kõigis liidumaades, tagades õigeaegsed ja asjakohased kontrollimenetlused ning korrigeerimismehhanismid.

| 2. | Kõrvaldada allesjäänud struktuursed puudused finantssektoris, muu hulgas jätkates nende liidumaapankade restruktureerimist, kes vajavad piisavalt rahastatud elujõulist ärimudelit, vältides seejuures liigset finantsvõimenduse vähendamist. |
| --- | --- |

2.

Kõrvaldada allesjäänud struktuursed puudused finantssektoris, muu hulgas jätkates nende liidumaapankade restruktureerimist, kes vajavad piisavalt rahastatud elujõulist ärimudelit, vältides seejuures liigset finantsvõimenduse vähendamist.

| 3. | Vähendada eelarveneutraalsel viisil eelkõige madalapalgaliste töötajate suurt maksukiilu ning säilitada eelkõige pikaajalistele töötutele suunatud asjakohased aktiveerimis- ja integreerimismeetmed. Luua tingimused palkade kasvuks kooskõlas tootlikkuse suurenemisega. Võtta meetmeid ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridusvõimaluste parandamiseks, eelkõige tagades võrdsed võimalused haridus- ja koolitussüsteemis. Kaotada järk-järgult leibkonna teiste palgasaajate fiskaalsed demotiveerivad tegurid ning parandada täisaja lapsehoiuteenuste ja pikapäevarühmadega koolide kättesaadavust. |
| --- | --- |

3.

Vähendada eelarveneutraalsel viisil eelkõige madalapalgaliste töötajate suurt maksukiilu ning säilitada eelkõige pikaajalistele töötutele suunatud asjakohased aktiveerimis- ja integreerimismeetmed. Luua tingimused palkade kasvuks kooskõlas tootlikkuse suurenemisega. Võtta meetmeid ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridusvõimaluste parandamiseks, eelkõige tagades võrdsed võimalused haridus- ja koolitussüsteemis. Kaotada järk-järgult leibkonna teiste palgasaajate fiskaalsed demotiveerivad tegurid ning parandada täisaja lapsehoiuteenuste ja pikapäevarühmadega koolide kättesaadavust.

| 4. | Jätkata jõupingutusi energiasüsteemi ümberkorraldamise majandusliku kogukulu minimaalsena hoidmiseks, muu hulgas kiirendades riigisiseste ja piiriüleste elektri- ja gaasivõrkude laiendamist. Tagada, et institutsiooniline raamistik kindlustaks tõhusa konkurentsi raudteeturul. Võtta meetmeid konkurentsi täiendavaks stimuleerimiseks teenindussektoris, sealhulgas kutseteenuste ja teatavate oskustööde (eelkõige ehitussektoris) puhul. |
| --- | --- |

4.

Jätkata jõupingutusi energiasüsteemi ümberkorraldamise majandusliku kogukulu minimaalsena hoidmiseks, muu hulgas kiirendades riigisiseste ja piiriüleste elektri- ja gaasivõrkude laiendamist. Tagada, et institutsiooniline raamistik kindlustaks tõhusa konkurentsi raudteeturul. Võtta meetmeid konkurentsi täiendavaks stimuleerimiseks teenindussektoris, sealhulgas kutseteenuste ja teatavate oskustööde (eelkõige ehitussektoris) puhul.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 212, 19.7.2011, lk 9.

3

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

4

(5)  Vastav nõukogu otsus 2012/369/EL võeti vastu 22. juunil 2012 (ELT L 179, 11.7.2012, lk 17).

5

(6)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

6

(7)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

7

(8)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

8

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/38

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Kreeka 2012. aasta riiklikku reformikava

2012/C 219/11

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Kreeka 2011. aasta riikliku reformikava kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Kreeka 2011. aasta riikliku reformikava kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (8) | 12. aprillil 2012 esitas Kreeka oma riikliku reformikava 2012. aastaks ja mittetäieliku teabe eelarvekavade kohta, kuna keskpika perioodi eelarvestrateegia ajakohastamine on pooleli, kuid see loodetakse peagi lõpule viia. Kreeka ametiasutusi kutsutakse üles esitama kõik stabiilsus- ja kasvupakti ennetavate sätete kohaselt nõutavad standardtabelid, niipea kui keskpika perioodi eelarvestrateegia ajakohastamine on lõpule viidud. |
| --- | --- |

(8)

12. aprillil 2012 esitas Kreeka oma riikliku reformikava 2012. aastaks ja mittetäieliku teabe eelarvekavade kohta, kuna keskpika perioodi eelarvestrateegia ajakohastamine on pooleli, kuid see loodetakse peagi lõpule viia. Kreeka ametiasutusi kutsutakse üles esitama kõik stabiilsus- ja kasvupakti ennetavate sätete kohaselt nõutavad standardtabelid, niipea kui keskpika perioodi eelarvestrateegia ajakohastamine on lõpule viidud.

| (9) | 21. veebruaril 2012 leppis eurorühm kokku Kreeka majanduse teises kohandamisprogrammis. Konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi kohase majanduspoliitika rakendamine aitab vähendada Kreeka riigivõlga 117 protsendile SKPst 2020. aastaks. Samuti leppis eurogrupp kokku, et avalik sektor rahastab programmi 2014. aastani 130 miljardi euroga lisaks summale, mis on eraldatud esimese rahastamisprogrammi raames. |
| --- | --- |

(9)

21. veebruaril 2012 leppis eurorühm kokku Kreeka majanduse teises kohandamisprogrammis. Konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi kohase majanduspoliitika rakendamine aitab vähendada Kreeka riigivõlga 117 protsendile SKPst 2020. aastaks. Samuti leppis eurogrupp kokku, et avalik sektor rahastab programmi 2014. aastani 130 miljardi euroga lisaks summale, mis on eraldatud esimese rahastamisprogrammi raames.

| (10) | Summa vabastatakse järk-järgult vastavalt sellele kuidas on täidetud kvantitatiivsed tulemuslikkuskriteeriumid ning milline positiivsete edusammude hinnang anti poliitilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsuses 2011/734/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (4) (mida on muudetud 8. novembril 2011 (5) ja 13. märtsil 2012), (6) ja 14. märtsil 2012 allakirjutatud konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevas vastastikuse mõistmise memorandumis. |
| --- | --- |

(10)

Summa vabastatakse järk-järgult vastavalt sellele kuidas on täidetud kvantitatiivsed tulemuslikkuskriteeriumid ning milline positiivsete edusammude hinnang anti poliitilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsuses 2011/734/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (4) (mida on muudetud 8. novembril 2011 (5) ja 13. märtsil 2012), (6) ja 14. märtsil 2012 allakirjutatud konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevas vastastikuse mõistmise memorandumis.

| (11) | 19. märtsil 2012 maksis Euroopa Finantsstabiilsuse Fond Kreekale uue rahastamiskava alusel välja esimese (5,9 miljardi euro suuruse) osamakse osutatud rahastamiskava 14,5 miljardi euro suurusest esimesest osast. Lisaks sai Kreeka 1,6 miljardit eurot Rahvusvaheliselt Valuutafondilt. 2012. aasta maiks oli Kreeka saanud 147,5 miljardit eurot avaliku sektori rahalisi vahendeid esimese ja teise programmi raames. |
| --- | --- |

(11)

19. märtsil 2012 maksis Euroopa Finantsstabiilsuse Fond Kreekale uue rahastamiskava alusel välja esimese (5,9 miljardi euro suuruse) osamakse osutatud rahastamiskava 14,5 miljardi euro suurusest esimesest osast. Lisaks sai Kreeka 1,6 miljardit eurot Rahvusvaheliselt Valuutafondilt. 2012. aasta maiks oli Kreeka saanud 147,5 miljardit eurot avaliku sektori rahalisi vahendeid esimese ja teise programmi raames.

| (12) | 2010. ja 2011. aastal saavutas Kreeka oma majanduse kohandamise programmi ambitsioonikad eesmärgid osaliselt. Programmi rakendamist takistasid mitmesugused asjaolud, mille hulka kuulusid poliitiline ebastabiilsus, ühiskondlikud rahutused ja haldussuutmatus, kuid eelkõige majanduslangus, mis kujunes prognoositust märksa sügavamaks. Saavutamata jäid teatavad olulised eelarveeesmärgid, mille tõttu tuli 2010. ja 2011. aastal võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Siiski suutis Kreeka märkimisväärselt vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki, mis 2009. aastal moodustas 15,8 % SKPst, kuid vähenes 2011. aastal 9,1 protsendile SKPst. |
| --- | --- |

(12)

2010. ja 2011. aastal saavutas Kreeka oma majanduse kohandamise programmi ambitsioonikad eesmärgid osaliselt. Programmi rakendamist takistasid mitmesugused asjaolud, mille hulka kuulusid poliitiline ebastabiilsus, ühiskondlikud rahutused ja haldussuutmatus, kuid eelkõige majanduslangus, mis kujunes prognoositust märksa sügavamaks. Saavutamata jäid teatavad olulised eelarveeesmärgid, mille tõttu tuli 2010. ja 2011. aastal võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Siiski suutis Kreeka märkimisväärselt vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki, mis 2009. aastal moodustas 15,8 % SKPst, kuid vähenes 2011. aastal 9,1 protsendile SKPst.

| (13) | 18. aprillil 2012 võttis komisjon vastu Kreeka majanduskasvu käsitleva teatise, milles toodi välja majanduse kohandamise teise programmi täielikust ja tõhusast rakendamisest saadav positiivne mõju, mis paneb aluse majanduskasvule, investeeringutele ja sotsiaalsele uuenemisele. Kõnealuses teatises tuletatakse meelde, et Kreeka saab kasutada jõudu ja konkreetset toetust, mida talle pakub liidu ja euroala liikmesus. Selles rõhutatakse, et majanduse teises kohandamisprogrammis esitatud meetmed on kavandatud eesmärgiga taastada Kreeka majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaal ning luua õiglasem ühiskond. Teatises on kirjeldatud Kreekale kättesaadavaks tehtavat ulatuslikku finantsabi ning selles rõhutatakse Kreeka partnerite ja eelkõige komisjoni valmisolekut leida viise, kuidas meetmete kiire võtmise ja ELi toetusega maksimeerida varakult saavutatavate tulemuste mõju. |
| --- | --- |

(13)

18. aprillil 2012 võttis komisjon vastu Kreeka majanduskasvu käsitleva teatise, milles toodi välja majanduse kohandamise teise programmi täielikust ja tõhusast rakendamisest saadav positiivne mõju, mis paneb aluse majanduskasvule, investeeringutele ja sotsiaalsele uuenemisele. Kõnealuses teatises tuletatakse meelde, et Kreeka saab kasutada jõudu ja konkreetset toetust, mida talle pakub liidu ja euroala liikmesus. Selles rõhutatakse, et majanduse teises kohandamisprogrammis esitatud meetmed on kavandatud eesmärgiga taastada Kreeka majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaal ning luua õiglasem ühiskond. Teatises on kirjeldatud Kreekale kättesaadavaks tehtavat ulatuslikku finantsabi ning selles rõhutatakse Kreeka partnerite ja eelkõige komisjoni valmisolekut leida viise, kuidas meetmete kiire võtmise ja ELi toetusega maksimeerida varakult saavutatavate tulemuste mõju.

| (14) | Majanduskriis ja sellega kaasnenud konsolideerimismeetmed on mõjutanud Kreeka suutlikkust saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, eelkõige aga sotsiaalseid eesmärke. Siiski aitavad eelkõige tööturul teostatavad struktuurireformid, mitmete sektorite liberaliseerimine ja ettevõtluskeskkonna parandamise meetmed edendada konkurentsi, tõsta tootlikkust, suurendada tööhõivet ja vähendada tootmiskulusid, aidates keskmises perspektiivis suurendada tööhõivet ning vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. Hoolimata majanduskriisist on Kreeka jätkanud tööd strateegias „Euroopa 2020” ettenähtud keskkonnaeesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Majanduskriis ja sellega kaasnenud konsolideerimismeetmed on mõjutanud Kreeka suutlikkust saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, eelkõige aga sotsiaalseid eesmärke. Siiski aitavad eelkõige tööturul teostatavad struktuurireformid, mitmete sektorite liberaliseerimine ja ettevõtluskeskkonna parandamise meetmed edendada konkurentsi, tõsta tootlikkust, suurendada tööhõivet ja vähendada tootmiskulusid, aidates keskmises perspektiivis suurendada tööhõivet ning vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. Hoolimata majanduskriisist on Kreeka jätkanud tööd strateegias „Euroopa 2020” ettenähtud keskkonnaeesmärkide saavutamiseks.

| (15) | Struktuurifondide valdkonnas koostatakse uusi kavasid, keskendudes noorte tööhõive toetamisele ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime suurendamisele. Uued meetmed on ette nähtud tööpasside, koolituste ja kutsekvalifikatsioonide valdkonna tõhustamiseks ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamisele juurdepääsu parandamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Struktuurifondide valdkonnas koostatakse uusi kavasid, keskendudes noorte tööhõive toetamisele ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime suurendamisele. Uued meetmed on ette nähtud tööpasside, koolituste ja kutsekvalifikatsioonide valdkonna tõhustamiseks ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamisele juurdepääsu parandamiseks.

| (16) | Kreeka on laiendatud euroala pakti alusel võtnud mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime suurendamise ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja finantsstabiilsuse tugevdamisega, |
| --- | --- |

(16)

Kreeka on laiendatud euroala pakti alusel võtnud mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime suurendamise ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja finantsstabiilsuse tugevdamisega,

SOOVITAB Kreekal:

rakendada meetmed, mis on sätestatud otsuses 2011/734/EU, mida on muudetud 8. novembril 2011 ja 13 märtsil 2012, ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevas vastastikuse mõistmise memorandumis, millele kirjutati alla 14. märtsil 2012.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 213, 20.7.2011, lk 12.

3

(4)  ELT L 296, 15.11.2011, lk 38.

4

(5)  ELT L 320, 3.12.2011, lk 28.

5

(6)  ELT L 113, 25.4.2012, lk 8.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/40

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Ungari 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/12

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Ungari 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi 2011–2014 kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Ungari 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi 2011–2014 kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Ungarit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Ungarit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ja majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ja majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | 29. veebruaril 2012 toimus Euroopa Parlamendi ja Ungari vahel arvamustevahetus määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 2-ab lõike 3 alusel. |
| --- | --- |

(8)

29. veebruaril 2012 toimus Euroopa Parlamendi ja Ungari vahel arvamustevahetus määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 2-ab lõike 3 alusel.

| (9) | 2. märtsil 2012 kutsus Euroopa Ülemkogu laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(9)

2. märtsil 2012 kutsus Euroopa Ülemkogu laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (10) | Ungari esitas 23. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Ungaris on makromajanduslik tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Ungaris on sisemine ja väline, kuid mitte ülemäärane tasakaalustamatus. |
| --- | --- |

(10)

Ungari esitas 23. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Ungaris on makromajanduslik tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Ungaris on sisemine ja väline, kuid mitte ülemäärane tasakaalustamatus.

| (11) | Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aasta stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu arvamusel, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on pisut optimistlik. Ungari ametiasutuste kasvuprognoosid aastateks 2012 ja 2013 on ligikaudu poole protsendipunkti võrra komisjoni 2012. aasta kevadprognoosist kõrgemad, tuginedes optimistlikumale sisenõudlust käsitlevale ametlikule prognoosile, eelkõige 2013. aastaks. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlik korrigeerimine nõukogu seatud tähtajaks 2012. aastal kooskõlas nõukogu 2012. aasta 13. märtsi soovitusega ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta. Ametlikud eelarve-eesmärgid ja eelarve kavandatud kohandamine on kooskõlas nimetatud soovitustega. Lähenemisprogrammis kinnitatakse eelnevat keskpika perioodi eelarve-eesmärki 1,5 % SKPst ja see on kavas saavutada 2013. aastaks. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Tuginedes (ümberarvutatud) struktuursele eelarvetasakaalule (5) ei tundu liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas piisav, kui arvestada komisjoni 2012. aasta kevadprognoosi, milles võetakse arvesse rakendamisega seotud riske valitud kokkuhoiumeetmete osas ning vähem optimistlikku makromajanduslikku stsenaariumi.
  Valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades suvakohaseid tulumeetmeid, on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga aastal 2013, kuid mitte aastatel 2014 ja 2015. Valitsus kavatseb valitsemissektori võlga kogu programmiperioodi jooksul pidevalt vähendada ja viia see 2015. aastaks alla 73 % SKPst; küll aga jääb see oluliselt üle kontrollväärtuse, mis on 60 % SKPst. Võla vähendamise sihttaseme osas on Ungaris aastatel 2013–2014 üleminekuperiood ja lähenemisprogrammiga tagatakse piisav liikumine võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Lähenemisprogrammi kohaselt saavutatakse võla vähendamise sihttase üleminekuperioodi lõpus 2015. aastal ning see peaks aitama vähendada kogunenud välis- ja sisevõlga. |
| --- | --- |

(11)

Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aasta stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu arvamusel, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on pisut optimistlik. Ungari ametiasutuste kasvuprognoosid aastateks 2012 ja 2013 on ligikaudu poole protsendipunkti võrra komisjoni 2012. aasta kevadprognoosist kõrgemad, tuginedes optimistlikumale sisenõudlust käsitlevale ametlikule prognoosile, eelkõige 2013. aastaks. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlik korrigeerimine nõukogu seatud tähtajaks 2012. aastal kooskõlas nõukogu 2012. aasta 13. märtsi soovitusega ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta. Ametlikud eelarve-eesmärgid ja eelarve kavandatud kohandamine on kooskõlas nimetatud soovitustega. Lähenemisprogrammis kinnitatakse eelnevat keskpika perioodi eelarve-eesmärki 1,5 % SKPst ja see on kavas saavutada 2013. aastaks. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Tuginedes (ümberarvutatud) struktuursele eelarvetasakaalule (5) ei tundu liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas piisav, kui arvestada komisjoni 2012. aasta kevadprognoosi, milles võetakse arvesse rakendamisega seotud riske valitud kokkuhoiumeetmete osas ning vähem optimistlikku makromajanduslikku stsenaariumi.

Valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades suvakohaseid tulumeetmeid, on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga aastal 2013, kuid mitte aastatel 2014 ja 2015. Valitsus kavatseb valitsemissektori võlga kogu programmiperioodi jooksul pidevalt vähendada ja viia see 2015. aastaks alla 73 % SKPst; küll aga jääb see oluliselt üle kontrollväärtuse, mis on 60 % SKPst. Võla vähendamise sihttaseme osas on Ungaris aastatel 2013–2014 üleminekuperiood ja lähenemisprogrammiga tagatakse piisav liikumine võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Lähenemisprogrammi kohaselt saavutatakse võla vähendamise sihttase üleminekuperioodi lõpus 2015. aastal ning see peaks aitama vähendada kogunenud välis- ja sisevõlga.

| (12) | Vastu on võetud uued eeskirjad põhiseaduses sätestatud eelarvepoliitilise raamistiku rakendamiseks, aga mõned selle aspektid jäävad nõrgaks. Keskpika perioodi eelarve planeerimine on vaid suunaandev, eelarvenõukogu ressursid ei vasta talle hiljuti antud tugevale vetoõigusele, samuti jääb eelarvealase teabe kättesaadavus ebapiisavaks. Keskpika perioodi eelarveplaneerimise tugevdamine ja eelarvenõukogu analüüsitegevuse laiendamine aitaks tagada, et põhiseaduses sätestatud uus eelarvepoliitiline raamistik saaks täita oma ülesandeid. |
| --- | --- |

(12)

Vastu on võetud uued eeskirjad põhiseaduses sätestatud eelarvepoliitilise raamistiku rakendamiseks, aga mõned selle aspektid jäävad nõrgaks. Keskpika perioodi eelarve planeerimine on vaid suunaandev, eelarvenõukogu ressursid ei vasta talle hiljuti antud tugevale vetoõigusele, samuti jääb eelarvealase teabe kättesaadavus ebapiisavaks. Keskpika perioodi eelarveplaneerimise tugevdamine ja eelarvenõukogu analüüsitegevuse laiendamine aitaks tagada, et põhiseaduses sätestatud uus eelarvepoliitiline raamistik saaks täita oma ülesandeid.

| (13) | Meetmed, mille abil üritati leevendada maksureformi mõju madalapalgalistele (miinimumpalga tõus, palgatoetuskava), ei ole aidanud kaasa tööhõive suurenemisele, samas kui naiste tööturul osalemise edendamiseks võetud meetmeid võib pidada väikeseks sammuks õiges suunas. Tööjõu maksustamise muutmine tööhõivet toetavamaks ja selliste meetmete jätkuv tugevdamine, mille abil edendatakse naiste osalemist tööturul (eelkõige lastehoiuvõimaluste ja koolieelsete asutuste laiendamine), aitaksid suurendada tööhõive määra. |
| --- | --- |

(13)

Meetmed, mille abil üritati leevendada maksureformi mõju madalapalgalistele (miinimumpalga tõus, palgatoetuskava), ei ole aidanud kaasa tööhõive suurenemisele, samas kui naiste tööturul osalemise edendamiseks võetud meetmeid võib pidada väikeseks sammuks õiges suunas. Tööjõu maksustamise muutmine tööhõivet toetavamaks ja selliste meetmete jätkuv tugevdamine, mille abil edendatakse naiste osalemist tööturul (eelkõige lastehoiuvõimaluste ja koolieelsete asutuste laiendamine), aitaksid suurendada tööhõive määra.

| (14) | Riiklik tööhõiveteenistus on ümber korraldatud, mille tulemuseks on personali vähenemine, see aga läheb vastuollu 2011. aasta soovitustega. Aktiivse tööturupoliitika valdkonnas võetud mõned meetmed, mille eesmärk on pakkuda ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele näiteks Euroopa Sotsiaalfondi raames individuaalseid teenuseid, tunduvad usaldusväärsed ja asjakohased. Aga teiste samale sihtrühmale suunatud meetmete puhul (näiteks avalik töö) on ebatõenäoline, et nende abil paraneks osalejate integreerimine avatud tööturule. Tööturu toimimise parandamiseks ja tööturul osalemise suurendamiseks tuleks viivitamatult teha otsustavaid samme, et suurendada riikliku tööhõiveteenistuse suutlikkust, säilitades samaaegselt õige tasakaal avaliku töö ja muude aktiivsete tööturumeetmete rahastamise vahel. Kasvupotentsiaali suurendamine tööturu struktuurireformi kaudu aitaks samuti pidevalt vähendada suurest välis- ja sisevõlast tulenevat haavatavust. Lisaks ei ole riiklikku sotsiaalse (romade) kaasamise strateegiat teistesse tegevuspoliitikatesse sisse viidud. |
| --- | --- |

(14)

Riiklik tööhõiveteenistus on ümber korraldatud, mille tulemuseks on personali vähenemine, see aga läheb vastuollu 2011. aasta soovitustega. Aktiivse tööturupoliitika valdkonnas võetud mõned meetmed, mille eesmärk on pakkuda ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele näiteks Euroopa Sotsiaalfondi raames individuaalseid teenuseid, tunduvad usaldusväärsed ja asjakohased. Aga teiste samale sihtrühmale suunatud meetmete puhul (näiteks avalik töö) on ebatõenäoline, et nende abil paraneks osalejate integreerimine avatud tööturule. Tööturu toimimise parandamiseks ja tööturul osalemise suurendamiseks tuleks viivitamatult teha otsustavaid samme, et suurendada riikliku tööhõiveteenistuse suutlikkust, säilitades samaaegselt õige tasakaal avaliku töö ja muude aktiivsete tööturumeetmete rahastamise vahel. Kasvupotentsiaali suurendamine tööturu struktuurireformi kaudu aitaks samuti pidevalt vähendada suurest välis- ja sisevõlast tulenevat haavatavust. Lisaks ei ole riiklikku sotsiaalse (romade) kaasamise strateegiat teistesse tegevuspoliitikatesse sisse viidud.

| (15) | Ettevõtluskeskkonna parandamiseks võetavate meetmetega liigutakse peaasjalikult õiges suunas, aga arenguruumi on veel palju. Samuti on juurdepääsu parandamine pangandusvälistele rahastamisvahenditele samm õiges suunas, aga endiselt ei ole veel igakülgselt hinnatud väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid hõlmavat poliitikat. Ungari on väga madalal kohal avaliku halduse läbipaistvust ja kvaliteeti mõõtva mitme näitaja poolest; edusammud selles valdkonnas aitaksid samuti parandada institutsionaalse ja poliitilise keskkonna stabiilsust. See omakorda parandaks välismaiste otseinvesteeringute tingimusi ja toetaks rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni märkimisväärse tasakaalustamatuse vähendamist: nimelt langes reinvesteeritud kasumi suhe aastatel 2009 ja 2010 oluliselt ja seda osaliselt kriisi tõttu, aga samuti vastuoluliste ja ootamatute muutuste tõttu poliitilises ja maksukeskkonnas ning õigus- ja institutsioonilises süsteemis. Hiljutine suundumus (alates 2010. aasta keskpaigast) teadus- ja uuendustegevusele suunatud avaliku sektori rahastamisvahendite kasutamisel ei ole kooskõlas 2012. aasta iga-aastases majanduskasvu analüüsis sisalduva diferentseeritud ja majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimisega. |
| --- | --- |

(15)

Ettevõtluskeskkonna parandamiseks võetavate meetmetega liigutakse peaasjalikult õiges suunas, aga arenguruumi on veel palju. Samuti on juurdepääsu parandamine pangandusvälistele rahastamisvahenditele samm õiges suunas, aga endiselt ei ole veel igakülgselt hinnatud väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid hõlmavat poliitikat. Ungari on väga madalal kohal avaliku halduse läbipaistvust ja kvaliteeti mõõtva mitme näitaja poolest; edusammud selles valdkonnas aitaksid samuti parandada institutsionaalse ja poliitilise keskkonna stabiilsust. See omakorda parandaks välismaiste otseinvesteeringute tingimusi ja toetaks rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni märkimisväärse tasakaalustamatuse vähendamist: nimelt langes reinvesteeritud kasumi suhe aastatel 2009 ja 2010 oluliselt ja seda osaliselt kriisi tõttu, aga samuti vastuoluliste ja ootamatute muutuste tõttu poliitilises ja maksukeskkonnas ning õigus- ja institutsioonilises süsteemis. Hiljutine suundumus (alates 2010. aasta keskpaigast) teadus- ja uuendustegevusele suunatud avaliku sektori rahastamisvahendite kasutamisel ei ole kooskõlas 2012. aasta iga-aastases majanduskasvu analüüsis sisalduva diferentseeritud ja majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimisega.

| (16) | Valitsus viis läbi kõrgharidusreformi, mille raames muudeti kõrghariduse struktuuri ja rahastamist. Lisaks sellele võivad kooliharidust käsitlevate uute õigusaktide teatud aspektid suurendada kooli poolelijätvate noorte hulka ja süvendada Ungari koolisüsteemi segregatsiooni. Samuti on jäänud piisava käsitluseta sama oluline küsimus, milleks on elukestev õpe. Hariduse kvaliteedi parandamine kõigil tasanditel on kesksel kohal Ungari tööjõu konkurentsivõime suurendamisel. |
| --- | --- |

(16)

Valitsus viis läbi kõrgharidusreformi, mille raames muudeti kõrghariduse struktuuri ja rahastamist. Lisaks sellele võivad kooliharidust käsitlevate uute õigusaktide teatud aspektid suurendada kooli poolelijätvate noorte hulka ja süvendada Ungari koolisüsteemi segregatsiooni. Samuti on jäänud piisava käsitluseta sama oluline küsimus, milleks on elukestev õpe. Hariduse kvaliteedi parandamine kõigil tasanditel on kesksel kohal Ungari tööjõu konkurentsivõime suurendamisel.

| (17) | Ühistranspordi ümberkorraldamine ei ole edenenud ja see on viimastel aastatel põhjustanud olulisi kõrvalekaldeid eelarves. Enamikul ühistranspordiettevõtete veeremiüksustest on kätte jõudnud kasutusaja lõpp. Elektrivõrgu piiriülese võimsuse suurendamine võimaldaks suurendada kaubandust naaberriikidega. Energiasektori riiklikul reguleerival asutusel ei ole ei volitusi omaenda struktuuride iseseisvaks korraldamiseks ega ka ainupädevust võrgutariifide või võrguoperaatorite tulumäära kehtestamiseks. Reguleeritud hindu tuleks kohaldada üksnes kaitsetumate tarbijate suhtes. |
| --- | --- |

(17)

Ühistranspordi ümberkorraldamine ei ole edenenud ja see on viimastel aastatel põhjustanud olulisi kõrvalekaldeid eelarves. Enamikul ühistranspordiettevõtete veeremiüksustest on kätte jõudnud kasutusaja lõpp. Elektrivõrgu piiriülese võimsuse suurendamine võimaldaks suurendada kaubandust naaberriikidega. Energiasektori riiklikul reguleerival asutusel ei ole ei volitusi omaenda struktuuride iseseisvaks korraldamiseks ega ka ainupädevust võrgutariifide või võrguoperaatorite tulumäära kehtestamiseks. Reguleeritud hindu tuleks kohaldada üksnes kaitsetumate tarbijate suhtes.

| (18) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Ungari majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Ungari eelarve ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, andes ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1. kuni 7. soovituses. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Ungari majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Ungari eelarve ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, andes ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1. kuni 7. soovituses.

| (19) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (6) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses. |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (6) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses.

| (20) | Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud 2012. aasta riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt 1., 3., 4. ja 5. soovituses, |
| --- | --- |

(20)

Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud 2012. aasta riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt 1., 3., 4. ja 5. soovituses,

SOOVITAB Ungaril võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastal jätkusuutlikul viisil, täites 2012. aasta eelarvet ja rakendades heakskiidetud konsolideerimismeetmeid, vähendades sõltuvust ühekordsetest meetmetest. Seejärel täpsustada kõik vajalikud struktuurimeetmed, et tagada ülemäärase puudujäägi püsiv korrigeerimine ja saavutada piisav edu keskpika perioodi eelarveeesmärkide valdkonnas, täites sealhulgas kulueesmärgi, ning kindlustada piisav edu võla vähendamise sihttaseme järgimisel. Samuti viia valitsemissektori kõrge võlasuhe langustendentsi, et aidata leevendada kogunenud makromajanduslikku tasakaalustamatust. |
| --- | --- |

1.

Korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastal jätkusuutlikul viisil, täites 2012. aasta eelarvet ja rakendades heakskiidetud konsolideerimismeetmeid, vähendades sõltuvust ühekordsetest meetmetest. Seejärel täpsustada kõik vajalikud struktuurimeetmed, et tagada ülemäärase puudujäägi püsiv korrigeerimine ja saavutada piisav edu keskpika perioodi eelarveeesmärkide valdkonnas, täites sealhulgas kulueesmärgi, ning kindlustada piisav edu võla vähendamise sihttaseme järgimisel. Samuti viia valitsemissektori kõrge võlasuhe langustendentsi, et aidata leevendada kogunenud makromajanduslikku tasakaalustamatust.

| 2. | Vaadata läbi majanduslikku stabiilsust käsitlevad kardinaalsed õigusaktid, viies arvudes väljendatud uued eeskirjad siduvasse keskpika perioodi eelarveraamistikku. Jätkata eelarvenõukogu analüüsitegevuse laiendamist, eesmärgiga suurendada riigi rahanduse läbipaistvust. |
| --- | --- |

2.

Vaadata läbi majanduslikku stabiilsust käsitlevad kardinaalsed õigusaktid, viies arvudes väljendatud uued eeskirjad siduvasse keskpika perioodi eelarveraamistikku. Jätkata eelarvenõukogu analüüsitegevuse laiendamist, eesmärgiga suurendada riigi rahanduse läbipaistvust.

| 3. | Muuta tööjõu maksustamine tööhõivet toetavamaks, leevendades aastate 2011 ja 2012 maksumuutuste mõju madalapalgalistele isikutele jätkusuutlikult ja eelarvet mõjutamata, nihutades osa maksukoormusest näiteks energiamaksule ja perioodilisele varamaksule. Tugevdada meetmeid soodustamaks naiste osalemist tööturul, laiendades eelkõige lastehoiuvõimalusi ja koolieelseid asutusi. |
| --- | --- |

3.

Muuta tööjõu maksustamine tööhõivet toetavamaks, leevendades aastate 2011 ja 2012 maksumuutuste mõju madalapalgalistele isikutele jätkusuutlikult ja eelarvet mõjutamata, nihutades osa maksukoormusest näiteks energiamaksule ja perioodilisele varamaksule. Tugevdada meetmeid soodustamaks naiste osalemist tööturul, laiendades eelkõige lastehoiuvõimalusi ja koolieelseid asutusi.

| 4. | Tugevdada riikliku tööturuameti suutlikkust, et parandada koolituse, tööotsimisabi ja personaalsete teenuste kvaliteeti ja tõhusust, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele. Tugevdada avalike tööde programmi aktiveerimisosa tõhusate koolituste ja tööotsimisabi kaudu. Rakendada riiklik sotsiaalse (romade) kaasamise strateegia ja integreerida see teistesse tegevuspoliitikatesse. |
| --- | --- |

4.

Tugevdada riikliku tööturuameti suutlikkust, et parandada koolituse, tööotsimisabi ja personaalsete teenuste kvaliteeti ja tõhusust, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele. Tugevdada avalike tööde programmi aktiveerimisosa tõhusate koolituste ja tööotsimisabi kaudu. Rakendada riiklik sotsiaalse (romade) kaasamise strateegia ja integreerida see teistesse tegevuspoliitikatesse.

| 5. | Rakendada kavandatud meetmed halduskoormuse vähendamiseks. Tagada, et riigihanked ja õigusloome toetaksid turukonkurentsi ning tagaksid stabiilse reguleeriva ja ettevõtlussõbraliku keskkonna nii finants- kui mittefinantsasutustele, sealhulgas välismaistele otseinvestoritele. Vähendada maksekuulekusega seotud kulusid ning luua stabiilne, seaduspärane ja moonutusi mittetekitav ettevõtete maksustamise raamistik. Kaotada suurte jaemüügikaupluste rajamist takistavad piirangud. Näha uue innovatsioonistrateegiaga ette konkreetsed sihipärased kavad uuenduslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks. |
| --- | --- |

5.

Rakendada kavandatud meetmed halduskoormuse vähendamiseks. Tagada, et riigihanked ja õigusloome toetaksid turukonkurentsi ning tagaksid stabiilse reguleeriva ja ettevõtlussõbraliku keskkonna nii finants- kui mittefinantsasutustele, sealhulgas välismaistele otseinvestoritele. Vähendada maksekuulekusega seotud kulusid ning luua stabiilne, seaduspärane ja moonutusi mittetekitav ettevõtete maksustamise raamistik. Kaotada suurte jaemüügikaupluste rajamist takistavad piirangud. Näha uue innovatsioonistrateegiaga ette konkreetsed sihipärased kavad uuenduslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks.

| 6. | Töötada välja ja rakendada õpingute varajase katkestamise riiklik strateegia, tagades asjakohase rahastamise. Tagada, et kõrgharidusreformi rakendamisega paraneb ebasoodsas olukorras olevate rühmade juurdepääs haridusele. |
| --- | --- |

6.

Töötada välja ja rakendada õpingute varajase katkestamise riiklik strateegia, tagades asjakohase rahastamise. Tagada, et kõrgharidusreformi rakendamisega paraneb ebasoodsas olukorras olevate rühmade juurdepääs haridusele.

| 7. | Reformida suurema kulutõhususe eesmärgil ühistranspordisüsteemi. Suurendada elektrivõrgu piiriülest võimsust, tagada energiasektorit reguleeriva asutuse sõltumatus ja kaotada järkjärgult reguleeritud energiahinnad. |
| --- | --- |

7.

Reformida suurema kulutõhususe eesmärgil ühistranspordisüsteemi. Suurendada elektrivõrgu piiriülest võimsust, tagada energiasektorit reguleeriva asutuse sõltumatus ja kaotada järkjärgult reguleeritud energiahinnad.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

3

(4)  ELT C 209, 15.7.2011, lk 10.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/44

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Iirimaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/13

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Iirimaa 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Iirimaa 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust.

| (5) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (6) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (8) | Iirimaa esitas 27. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(8)

Iirimaa esitas 27. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks.

| (9) | Nõukogu võttis 7. detsembril 2010 vastu rakendusotsuse 2011/77/EL (4) Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta 2013. aasta lõpuni kooskõlas nõukogu 11. mai 2010. aasta määrusega (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (5). Otsusele lisatud 16. detsembril 2010 allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu võttis 7. detsembril 2010 vastu rakendusotsuse 2011/77/EL (4) Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta 2013. aasta lõpuni kooskõlas nõukogu 11. mai 2010. aasta määrusega (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (5). Otsusele lisatud 16. detsembril 2010 allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse.

| (10) | Üldiselt on Iirimaa täitnud finantsabi programmi tingimusi, mis on määratud kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis. 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk (10,6 %) ületati märkimisväärselt ja 2012. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk on 8,6 % SKPst, mis vastab finantsabi programmis ettenähtud ülemmäärale. Keskpikka perioodi hõlmavad eelarve konsolideerimise kavad vastavad finantsabi programmis ette nähtud eelarvepuudujäägi ülemmäärale ja alla 3 % SKPst jääva puudujäägi saavutamisele aastaks 2015. Riigisiseste pankade rekapitaliseerimine vastavalt Iirimaa keskpanga 2011. aastal tehtud usaldatavusnõuete kohasele kapitali hindamisele on sisuliselt lõpule viidud ning riigisiseste pankade finantsvõimenduse vähendamine ületas finantsabi programmi 2011. aasta eesmärke tervikuna. Struktuurireformid, mis suurendavad konkurentsivõimet ja võimaldavad luua veelgi rohkem töökohti, on olulisel määral edenenud. |
| --- | --- |

(10)

Üldiselt on Iirimaa täitnud finantsabi programmi tingimusi, mis on määratud kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis. 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk (10,6 %) ületati märkimisväärselt ja 2012. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk on 8,6 % SKPst, mis vastab finantsabi programmis ettenähtud ülemmäärale. Keskpikka perioodi hõlmavad eelarve konsolideerimise kavad vastavad finantsabi programmis ette nähtud eelarvepuudujäägi ülemmäärale ja alla 3 % SKPst jääva puudujäägi saavutamisele aastaks 2015. Riigisiseste pankade rekapitaliseerimine vastavalt Iirimaa keskpanga 2011. aastal tehtud usaldatavusnõuete kohasele kapitali hindamisele on sisuliselt lõpule viidud ning riigisiseste pankade finantsvõimenduse vähendamine ületas finantsabi programmi 2011. aasta eesmärke tervikuna. Struktuurireformid, mis suurendavad konkurentsivõimet ja võimaldavad luua veelgi rohkem töökohti, on olulisel määral edenenud.

| (11) | Iirimaa majandus pöördus 2011. aastal taas mõõdukale kasvule (0,7 %), mis enam-vähem vastas finantsabi programmis prognoositule. Majanduskasvu aluseks oli eksport, mida toetas konkurentsivõime paranemine ja tugev välisnõudlus. Kui puhaseksport suurendas 4,7 protsendipunkti võrra SKP kasvu, siis sisenõudlus jätkuvalt kahanes eelarve konsolideerimise, tööhõive languse ja kodumajapidamiste bilansi paranemise tõttu. 2012. aastal peaks kasv olema tagasihoidlikum (umbes 0,5 %) ebasoodsa väliskonjunktuuri ja sisenõudluse jätkuva kohanemise tõttu. Kodumajapidamiste ja ettevõtete bilansi paranemine koormab jätkuvalt tarbimist ja investeeringuid keskpikas perspektiivis. Ekspordil põhinev majanduskasv suureneb oodatavalt 1,9 protsendile 2013. aastal ja 2,8 protsendile aastaks 2015 Iirimaa hea demograafilise olukorra, paindliku tööturu ning märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse tõttu. |
| --- | --- |

(11)

Iirimaa majandus pöördus 2011. aastal taas mõõdukale kasvule (0,7 %), mis enam-vähem vastas finantsabi programmis prognoositule. Majanduskasvu aluseks oli eksport, mida toetas konkurentsivõime paranemine ja tugev välisnõudlus. Kui puhaseksport suurendas 4,7 protsendipunkti võrra SKP kasvu, siis sisenõudlus jätkuvalt kahanes eelarve konsolideerimise, tööhõive languse ja kodumajapidamiste bilansi paranemise tõttu. 2012. aastal peaks kasv olema tagasihoidlikum (umbes 0,5 %) ebasoodsa väliskonjunktuuri ja sisenõudluse jätkuva kohanemise tõttu. Kodumajapidamiste ja ettevõtete bilansi paranemine koormab jätkuvalt tarbimist ja investeeringuid keskpikas perspektiivis. Ekspordil põhinev majanduskasv suureneb oodatavalt 1,9 protsendile 2013. aastal ja 2,8 protsendile aastaks 2015 Iirimaa hea demograafilise olukorra, paindliku tööturu ning märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse tõttu.

| (12) | Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu arvamusel, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stabiilsusprogrammis esitatud majanduskasvu prognoosid sarnanevad komisjoni 2012. aasta kevadprognoosiga. Stabiilsusprogrammi eelarvestrateegia eesmärk on valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamine allapoole sihttaset 3 % SKPst 2015. aasta lõpuks, mis on kooskõlas nõukogu määratud tähtajaga ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks. Stabiilsusprogrammis prognoositakse 2012. aasta eelarvepuudujäägiks 8,3 % SKPst (mis on allpool programmi eesmärki 8,6 % SKPst), 2013. aastaks 7,5 % SKPst, 2014. aastal 4,8 % SKPst ja programmiperioodi lõpuks 2015. aastal 2,8 % SKPst. Seda kava toetatakse 2012. aasta eelarves rakendatavate konsolideerimismeetmetega (2,7 % SKPst) ja 2013.–2014. aastal rakendatavate ulatuslike konsolideerimismeetmetega (3,9 % SKPst) ning 2015. aastal rakendatavate täiendavate, osaliselt täpsustatud konsolideerimismeetmetega (1,1 % SKPst). Stabiilsusprogrammis kinnitatakse taas kord valitsemissektori struktuurse eelarvepuudujäägi keskpika perioodi eesmärki (0,5 % SKPst), mille saavutamist ei ole kavandatud programmiperioodi jooksul. Keskpika perioodi eesmärk vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Valitsemissektori võlg on üle 60 % SKPst ning prognoositakse selle suurenemist 108 protsendilt SKPst 2011. aastal 120 protsendini 2013. aastal, enne kui see hakkab langema. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ajal kuni 2015. aastani ja sellele järgneva kolme aasta jooksul on Iirimaal üleminekuperiood ning eelarvekavad peaksid tagama piisava liikumise stabiilsuse ja kasvu paktis seatud võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. |
| --- | --- |

(12)

Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu arvamusel, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stabiilsusprogrammis esitatud majanduskasvu prognoosid sarnanevad komisjoni 2012. aasta kevadprognoosiga. Stabiilsusprogrammi eelarvestrateegia eesmärk on valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamine allapoole sihttaset 3 % SKPst 2015. aasta lõpuks, mis on kooskõlas nõukogu määratud tähtajaga ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks. Stabiilsusprogrammis prognoositakse 2012. aasta eelarvepuudujäägiks 8,3 % SKPst (mis on allpool programmi eesmärki 8,6 % SKPst), 2013. aastaks 7,5 % SKPst, 2014. aastal 4,8 % SKPst ja programmiperioodi lõpuks 2015. aastal 2,8 % SKPst. Seda kava toetatakse 2012. aasta eelarves rakendatavate konsolideerimismeetmetega (2,7 % SKPst) ja 2013.–2014. aastal rakendatavate ulatuslike konsolideerimismeetmetega (3,9 % SKPst) ning 2015. aastal rakendatavate täiendavate, osaliselt täpsustatud konsolideerimismeetmetega (1,1 % SKPst). Stabiilsusprogrammis kinnitatakse taas kord valitsemissektori struktuurse eelarvepuudujäägi keskpika perioodi eesmärki (0,5 % SKPst), mille saavutamist ei ole kavandatud programmiperioodi jooksul. Keskpika perioodi eesmärk vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Valitsemissektori võlg on üle 60 % SKPst ning prognoositakse selle suurenemist 108 protsendilt SKPst 2011. aastal 120 protsendini 2013. aastal, enne kui see hakkab langema. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ajal kuni 2015. aastani ja sellele järgneva kolme aasta jooksul on Iirimaal üleminekuperiood ning eelarvekavad peaksid tagama piisava liikumise stabiilsuse ja kasvu paktis seatud võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas.

| (13) | Iirimaa on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused on seotud konkurentsivõime ja tööhõive suurendamise ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja finantsstabiilsuse tugevdamisega, |
| --- | --- |

(13)

Iirimaa on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused on seotud konkurentsivõime ja tööhõive suurendamise ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja finantsstabiilsuse tugevdamisega,

SOOVITAB Iirimaal võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

Rakendada meetmed, mis on sätestatud rakendusotsuses 2011/77/EL ja mida on täiendavalt täpsustatud 16. detsembri 2010. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 215, 21.7.2011, lk 1.

3

(4)  ELT L 30, 4.2.2011, lk 34.

4

(5)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

5

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/46

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Itaalia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/14

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Itaalia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Itaalia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Itaaliat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Itaaliat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Itaalia esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Itaaliat mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Itaalias on tasakaalustamatus, kuid mitte ülemäärane. Kuigi valitsemissektori võlga analüüsitakse juba põhjalikult stabiilsuse ja kasvu pakti alusel, väärivad eelkõige tähelepanu makromajanduslikud suundumused ekspordi tulemuslikkuse valdkonnas, et vähendada ebasoodsate mõjude riski majanduse toimimisele. |
| --- | --- |

(9)

Itaalia esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Itaaliat mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Itaalias on tasakaalustamatus, kuid mitte ülemäärane. Kuigi valitsemissektori võlga analüüsitakse juba põhjalikult stabiilsuse ja kasvu pakti alusel, väärivad eelkõige tähelepanu makromajanduslikud suundumused ekspordi tulemuslikkuse valdkonnas, et vähendada ebasoodsate mõjude riski majanduse toimimisele.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 alusel stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal on nõukogu seisukohal, et kõnealuse programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, eeldusel et finantsturu olukord ei halvene. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks reaalne SKP 2012. aastal järsult langema ning järk-järgult taastuma 2013. aastal. Kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega on stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia eesmärk vähendada 2012. aastaks valitsemissektori eelarve puudujääk alla aluslepingu kohase kontrollväärtuse 3 % SKPst, tehes seda kulutuste täiendava piiramise ja täiendavate tulude abil. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise järel kinnitatakse stabiilsusprogrammis keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurselt tasakaalus eelarvepositsioon, mis asjakohaselt kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Itaalia kavatseb selle saavutada 2013. aastal, st aasta varem, kui oli eesmärgiks seatud eelmises stabiilsusprogrammis, aastatel 2010–2011 võetud meetmete abil. Võttes aluseks (ümber arvutatud) struktuurse eelarvetasakaalu, (5) on kavandatud keskmine eelarve aastane konsolideerimine ajavahemikul 2010–2012 märksa suurem kui nõukogu poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud 0,5 % SKPst. Struktuurse kohandamise kavandatud tempo 2013. aastal võimaldab täita keskpika perioodi eelarve-eesmärgi kõnealusel aastal ning valitsemissektori kulutuste kavandatud kasvumäär, võttes arvesse kaalutlusõiguse kohaseid tulumeetmeid, oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kohase kulutuste võrdlusalusega.
  Stabiilsusprogrammi kohaselt jõuab valitsemissektori võlasuhe haripunkti 2012. aastal ja hakkab seejärel üha kiirenevas tempos kahanema, kuna esmane ülejääk suureneb. Aastatel 2013–2014 on Itaalial üleminekuperiood ning tema eelarvekavad tagaksid piisava arengu võla vähendamise võrdlusaluse täitmise suunas, mida kinnitatakse ka komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis. Itaalia kava kohaselt saavutatakse võla vähendamise võrdlusalus üleminekuperioodi lõpus (2015). Eespool osutatud eelarvepuudujäägi ja võla eesmärkide saavutamine eeldab, et aastatel 2010–2011 heaks kiidetud korrigeerivad meetmed rakendatakse eelarves rangelt ja terviklikult. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 alusel stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal on nõukogu seisukohal, et kõnealuse programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, eeldusel et finantsturu olukord ei halvene. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks reaalne SKP 2012. aastal järsult langema ning järk-järgult taastuma 2013. aastal. Kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega on stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia eesmärk vähendada 2012. aastaks valitsemissektori eelarve puudujääk alla aluslepingu kohase kontrollväärtuse 3 % SKPst, tehes seda kulutuste täiendava piiramise ja täiendavate tulude abil. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise järel kinnitatakse stabiilsusprogrammis keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurselt tasakaalus eelarvepositsioon, mis asjakohaselt kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Itaalia kavatseb selle saavutada 2013. aastal, st aasta varem, kui oli eesmärgiks seatud eelmises stabiilsusprogrammis, aastatel 2010–2011 võetud meetmete abil. Võttes aluseks (ümber arvutatud) struktuurse eelarvetasakaalu, (5) on kavandatud keskmine eelarve aastane konsolideerimine ajavahemikul 2010–2012 märksa suurem kui nõukogu poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud 0,5 % SKPst. Struktuurse kohandamise kavandatud tempo 2013. aastal võimaldab täita keskpika perioodi eelarve-eesmärgi kõnealusel aastal ning valitsemissektori kulutuste kavandatud kasvumäär, võttes arvesse kaalutlusõiguse kohaseid tulumeetmeid, oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kohase kulutuste võrdlusalusega.

Stabiilsusprogrammi kohaselt jõuab valitsemissektori võlasuhe haripunkti 2012. aastal ja hakkab seejärel üha kiirenevas tempos kahanema, kuna esmane ülejääk suureneb. Aastatel 2013–2014 on Itaalial üleminekuperiood ning tema eelarvekavad tagaksid piisava arengu võla vähendamise võrdlusaluse täitmise suunas, mida kinnitatakse ka komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis. Itaalia kava kohaselt saavutatakse võla vähendamise võrdlusalus üleminekuperioodi lõpus (2015). Eespool osutatud eelarvepuudujäägi ja võla eesmärkide saavutamine eeldab, et aastatel 2010–2011 heaks kiidetud korrigeerivad meetmed rakendatakse eelarves rangelt ja terviklikult.

| (11) | Seoses eelarveraamistikuga kiitis Itaalia parlament heaks eelnõu, millega lisatakse Itaalia põhiseadusesse tasakaalus eelarve nõue. Vaja on rakendusakte, et täpsustada kõnealuse nõude peamised tunnused, st kohaldamise üksikasjalik kord, asjakohased korrektsioonimehhanismid ja vabastusklauslid ning vajalik kooskõlastamine eri valitsemistasandite vahel. Valitsus võttis kohustuse püüda saavutada avaliku sektori kulude püsiv tõhustamine ja kvaliteedi parandamine, tehes selleks kõikidel valitsemistasanditel kulude põhjalikke läbivaatamisi. Läbivaatamiste abil peaks olema võimalik suurendada ka majanduskasvu soodustavate kulukirjete prioriteetsust. Samal eesmärgil on käimas struktuurifondide kasutamise ümberkorraldamine 2011. aasta märtsis võetud meetmete ja 2011. aasta novembris vastu võetud ühtekuuluvusmeetme kava abil, mille eesmärk on ka kiirendada struktuurifondide kasutamist. Samas takistavad jätkuvalt vahendite vastuvõtmist olulised puudujäägid haldussuutlikkuses, seda eelkõige lähenemispiirkondades. |
| --- | --- |

(11)

Seoses eelarveraamistikuga kiitis Itaalia parlament heaks eelnõu, millega lisatakse Itaalia põhiseadusesse tasakaalus eelarve nõue. Vaja on rakendusakte, et täpsustada kõnealuse nõude peamised tunnused, st kohaldamise üksikasjalik kord, asjakohased korrektsioonimehhanismid ja vabastusklauslid ning vajalik kooskõlastamine eri valitsemistasandite vahel. Valitsus võttis kohustuse püüda saavutada avaliku sektori kulude püsiv tõhustamine ja kvaliteedi parandamine, tehes selleks kõikidel valitsemistasanditel kulude põhjalikke läbivaatamisi. Läbivaatamiste abil peaks olema võimalik suurendada ka majanduskasvu soodustavate kulukirjete prioriteetsust. Samal eesmärgil on käimas struktuurifondide kasutamise ümberkorraldamine 2011. aasta märtsis võetud meetmete ja 2011. aasta novembris vastu võetud ühtekuuluvusmeetme kava abil, mille eesmärk on ka kiirendada struktuurifondide kasutamist. Samas takistavad jätkuvalt vahendite vastuvõtmist olulised puudujäägid haldussuutlikkuses, seda eelkõige lähenemispiirkondades.

| (12) | Maksusüsteemi struktuur ning maksudest kõrvelehoidumise ja mitteametlikult töötamise kõrge tase on negatiivselt mõjutanud riigi majandustulemusi. Maksukuulekust ja -haldust mõjutavad ka ulatuslikud maksukulud ning keerulised ja koormavad haldusmenetlused. Maksukoormuse osaline nihkumine tootmisega seotud teguritelt tarbimisele ja omandile juba vastu võetud õigusaktide muutmise kaudu on tähtis esimene samm majanduskasvu paremini soodustava maksustruktuuri tagamise suunas, kuid edasine nihe on põhjendatud, võttes jätkuvalt arvesse ümberjaotamisega seotud mõju. |
| --- | --- |

(12)

Maksusüsteemi struktuur ning maksudest kõrvelehoidumise ja mitteametlikult töötamise kõrge tase on negatiivselt mõjutanud riigi majandustulemusi. Maksukuulekust ja -haldust mõjutavad ka ulatuslikud maksukulud ning keerulised ja koormavad haldusmenetlused. Maksukoormuse osaline nihkumine tootmisega seotud teguritelt tarbimisele ja omandile juba vastu võetud õigusaktide muutmise kaudu on tähtis esimene samm majanduskasvu paremini soodustava maksustruktuuri tagamise suunas, kuid edasine nihe on põhjendatud, võttes jätkuvalt arvesse ümberjaotamisega seotud mõju.

| (13) | Õigusaktides on sätestatud sotsiaalpartnerite vahel juunis 2011 sõlmitud kokkulepe reformida palgaläbirääkimiste raamistikku. Tänu sellele peaks olema võimalik sõlmida rohkem lepinguid ettevõtte tasandil ning võtta paremini arvesse konkreetsete tootmisvaldkondade vajadusi, ja seda tuleks jälgida. Et aga probleem täielikult lahendada ja muuta nominaalsed tööjõu ühikukulud võrreldes kaubanduspartneritega dünaamilisemaks, mis on Itaalia konkurentsivõime halvenemise üks tegur, tuleks palgaläbirääkimiste süsteemi veel põhjalikumalt reformida, lubades paindlikumaid kokkuleppeid ka riigisisesel valdkondlikul tasandil. Valitsus esildas aprillis 2012 ambitsioonika tööturureformi, et lahendada Itaalia tööturu pikaajalisi probleeme, sealhulgas tööturu killustatust. Kõnealune reform tuleb kiiremas korras heaks kiita, tagades, et selle eesmärgid ja nende tase jääb vastavusse Itaalia tööturu probleemidega. Hoolikalt tuleks jälgida tööturuteenuste süsteemi liberaliseerimise ulatust ja tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(13)

Õigusaktides on sätestatud sotsiaalpartnerite vahel juunis 2011 sõlmitud kokkulepe reformida palgaläbirääkimiste raamistikku. Tänu sellele peaks olema võimalik sõlmida rohkem lepinguid ettevõtte tasandil ning võtta paremini arvesse konkreetsete tootmisvaldkondade vajadusi, ja seda tuleks jälgida. Et aga probleem täielikult lahendada ja muuta nominaalsed tööjõu ühikukulud võrreldes kaubanduspartneritega dünaamilisemaks, mis on Itaalia konkurentsivõime halvenemise üks tegur, tuleks palgaläbirääkimiste süsteemi veel põhjalikumalt reformida, lubades paindlikumaid kokkuleppeid ka riigisisesel valdkondlikul tasandil. Valitsus esildas aprillis 2012 ambitsioonika tööturureformi, et lahendada Itaalia tööturu pikaajalisi probleeme, sealhulgas tööturu killustatust. Kõnealune reform tuleb kiiremas korras heaks kiita, tagades, et selle eesmärgid ja nende tase jääb vastavusse Itaalia tööturu probleemidega. Hoolikalt tuleks jälgida tööturuteenuste süsteemi liberaliseerimise ulatust ja tulemuslikkust.

| (14) | Hoolimata naiste tööalase konkurentsivõime parandamiseks tehtud jõupingutustest, s.o põhiliselt sihtotstarbelistest fiskaalstiimulitest, on Itaalia naiste tööhõive määr märkimisväärselt madalam (2011. aastal 46,5 %) kui 27-liikmelise ELi keskmine (2011. aastal 58,5 %). Vaja on täiendavaid meetmeid seoses lastehoiuasutuste ja eakate inimeste hoolekandeasutustega. Probleem on eriti suur eakamate naistöötajate jaoks erasektoris, sest naiste pensioniiga tõuseb ajavahemikul 2012–2018 viie aasta võrra. |
| --- | --- |

(14)

Hoolimata naiste tööalase konkurentsivõime parandamiseks tehtud jõupingutustest, s.o põhiliselt sihtotstarbelistest fiskaalstiimulitest, on Itaalia naiste tööhõive määr märkimisväärselt madalam (2011. aastal 46,5 %) kui 27-liikmelise ELi keskmine (2011. aastal 58,5 %). Vaja on täiendavaid meetmeid seoses lastehoiuasutuste ja eakate inimeste hoolekandeasutustega. Probleem on eriti suur eakamate naistöötajate jaoks erasektoris, sest naiste pensioniiga tõuseb ajavahemikul 2012–2018 viie aasta võrra.

| (15) | Itaalias ulatus noorte töötus 2011. aastal keskmiselt 29,1 protsendini ja tõusis 2012. aasta esimestel kuudel veelgi. Eelkõige on töötusmäär kõrge kolmanda taseme haridusega inimeste seas ning esineb ebakõla omandatud oskuste ja tööturul nõutavate oskuste vahel. Praktika edendamine peamise tööturule sisenemise viisina on tervitatav, kuid siiski on selleks vaja asjakohaste õigusnormide jõustamist, näiteks kutse- ja koolitusstandardite uut süsteemi ning kutseoskuste sertifitseerimise skeeme. Komisjon lõi töörühma, kelle ülesanne on suunata ühtekuuluvusfondide vahendid ümber meetmetele, millega toetatakse noorte tööhõivet ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) arendamist. |
| --- | --- |

(15)

Itaalias ulatus noorte töötus 2011. aastal keskmiselt 29,1 protsendini ja tõusis 2012. aasta esimestel kuudel veelgi. Eelkõige on töötusmäär kõrge kolmanda taseme haridusega inimeste seas ning esineb ebakõla omandatud oskuste ja tööturul nõutavate oskuste vahel. Praktika edendamine peamise tööturule sisenemise viisina on tervitatav, kuid siiski on selleks vaja asjakohaste õigusnormide jõustamist, näiteks kutse- ja koolitusstandardite uut süsteemi ning kutseoskuste sertifitseerimise skeeme. Komisjon lõi töörühma, kelle ülesanne on suunata ühtekuuluvusfondide vahendid ümber meetmetele, millega toetatakse noorte tööhõivet ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) arendamist.

| (16) | Noorte töötust mõjutab negatiivselt haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal, mis riigi tasandil on 18,8 % ja piirkonniti väga erinev. Haridussüsteemist varakult lahkumise probleemiga tegelemiseks tuleks võtta rohkem suunatud ja kooskõlastatud meetmeid, kombineerides ennetus-, sekkumis- ja korvavad meetmed. Tegeleda tuleks kolmanda taseme haridussüsteemi ebatõhususega, sealhulgas tuleks täielikult rakendada 2010. aasta ülikoolireform ning tugevamalt omavahel siduda ülikoolide tulemused ja riiklikest allikatest rahastamine. |
| --- | --- |

(16)

Noorte töötust mõjutab negatiivselt haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal, mis riigi tasandil on 18,8 % ja piirkonniti väga erinev. Haridussüsteemist varakult lahkumise probleemiga tegelemiseks tuleks võtta rohkem suunatud ja kooskõlastatud meetmeid, kombineerides ennetus-, sekkumis- ja korvavad meetmed. Tegeleda tuleks kolmanda taseme haridussüsteemi ebatõhususega, sealhulgas tuleks täielikult rakendada 2010. aasta ülikoolireform ning tugevamalt omavahel siduda ülikoolide tulemused ja riiklikest allikatest rahastamine.

| (17) | Itaalia on vastu võtnud olulisi meetmeid teenuste liberaliseerimiseks, eelkõige ametitoimingute puhul, ja konkurentsi parandamiseks võrgutööstustes. Siiski on ikka veel mitmesuguseid probleeme energeetika- ja transpordisektoris, eelkõige raudteede ja sadamate sektoris, kus taristu ja turuga seotud kitsaskohad on märkimisväärsed. |
| --- | --- |

(17)

Itaalia on vastu võtnud olulisi meetmeid teenuste liberaliseerimiseks, eelkõige ametitoimingute puhul, ja konkurentsi parandamiseks võrgutööstustes. Siiski on ikka veel mitmesuguseid probleeme energeetika- ja transpordisektoris, eelkõige raudteede ja sadamate sektoris, kus taristu ja turuga seotud kitsaskohad on märkimisväärsed.

| (18) | Kuigi mõni meede on juba vastu võetud, et soodustada halduskorra lihtsustamist, on ettevõtluskeskkond Itaalias jätkuvalt keerukas. Eelkõige on palju ebatõhusust kohtusüsteemis seoses ressursside kasutamise, menetluste ja töökorraldusega, mis kajastub Itaalia tsiviilõigussüsteemi toimimises, arvestades eelkõige ülemäärast kohtuasjade menetlemise aega ja lahendamata kohtuasjade arvu. |
| --- | --- |

(18)

Kuigi mõni meede on juba vastu võetud, et soodustada halduskorra lihtsustamist, on ettevõtluskeskkond Itaalias jätkuvalt keerukas. Eelkõige on palju ebatõhusust kohtusüsteemis seoses ressursside kasutamise, menetluste ja töökorraldusega, mis kajastub Itaalia tsiviilõigussüsteemi toimimises, arvestades eelkõige ülemäärast kohtuasjade menetlemise aega ja lahendamata kohtuasjade arvu.

| (19) | VKEde juurdepääs rahastamisele on raske ja riskikapitali osatähtsus on väike. 2011. aasta detsembris võeti vastu täiendava omakapitali toetussüsteem, mis võimaldab äriühingutel maksustatavast tulust maha arvata uutelt omakapitalisüstidelt saadava tingliku kasumi. See peaks eeldatavasti hõlbustama VKEde kasvamist ning investeeringute tegemist innovatsiooni. Kuigi on võetud mõned meetmed erasektori teadus- ja arendustegevuse edendamiseks (nt refinantseeritakse teadusuuringutesse tehtavatele ettevõtete investeeringutele võimaldatavat maksukrediiti), on selliste meetmete osatähtsus väike ja innovaatilisi projekte rakendatakse vähe. |
| --- | --- |

(19)

VKEde juurdepääs rahastamisele on raske ja riskikapitali osatähtsus on väike. 2011. aasta detsembris võeti vastu täiendava omakapitali toetussüsteem, mis võimaldab äriühingutel maksustatavast tulust maha arvata uutelt omakapitalisüstidelt saadava tingliku kasumi. See peaks eeldatavasti hõlbustama VKEde kasvamist ning investeeringute tegemist innovatsiooni. Kuigi on võetud mõned meetmed erasektori teadus- ja arendustegevuse edendamiseks (nt refinantseeritakse teadusuuringutesse tehtavatele ettevõtete investeeringutele võimaldatavat maksukrediiti), on selliste meetmete osatähtsus väike ja innovaatilisi projekte rakendatakse vähe.

| (20) | Itaalia on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ning finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(20)

Itaalia on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ning finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (21) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Itaalia majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Itaalia fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–6. soovituses. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Itaalia majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Itaalia fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–6. soovituses.

| (22) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus (6) selle kohta on väljendatud eeskätt 1. soovituses. |
| --- | --- |

(22)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus (6) selle kohta on väljendatud eeskätt 1. soovituses.

| (23) | Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad 1., 4., 5. ja 6. soovituses, |
| --- | --- |

(23)

Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad 1., 4., 5. ja 6. soovituses,

SOOVITAB Itaalial võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Rakendada eelarvestrateegia kavakohaselt ning tagada, et ülemäärane eelarvepuudujääk kõrvaldatakse 2012. aastal. Tagada kavandatud struktuurne esmane ülejääk, et võla suhe SKPsse hakkaks 2013. aastaks vähenema. Tagada asjakohane areng keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, järgides samal ajal kulude võrdlusalust ja tehes piisavaid edusamme võla vähendamise võrdlusaluse järgimise suunas. |
| --- | --- |

1.

Rakendada eelarvestrateegia kavakohaselt ning tagada, et ülemäärane eelarvepuudujääk kõrvaldatakse 2012. aastal. Tagada kavandatud struktuurne esmane ülejääk, et võla suhe SKPsse hakkaks 2013. aastaks vähenema. Tagada asjakohane areng keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, järgides samal ajal kulude võrdlusalust ja tehes piisavaid edusamme võla vähendamise võrdlusaluse järgimise suunas.

| 2. | Tagada, et tasakaalus eelarvet käsitleva põhiseaduses sätestatud nõude põhitunnuste kindlaksmääramine rakendusaktides, sealhulgas asjakohane kooskõlastamine eri valitsemistasandite vahel, on kooskõlas ELi raamistikuga. Püüda saavutada avaliku sektori kulutuste püsiv tõhustamine ja kvaliteedi parandamine kulutuste kavandatud läbivaatamise ja 2011. aasta ühtekuuluvusmeetme kava rakendamise abil, millega kaasneb ELi vahendite kasutamise ja haldamise paranemine, seda eelkõige Lõuna-Itaalias. |
| --- | --- |

2.

Tagada, et tasakaalus eelarvet käsitleva põhiseaduses sätestatud nõude põhitunnuste kindlaksmääramine rakendusaktides, sealhulgas asjakohane kooskõlastamine eri valitsemistasandite vahel, on kooskõlas ELi raamistikuga. Püüda saavutada avaliku sektori kulutuste püsiv tõhustamine ja kvaliteedi parandamine kulutuste kavandatud läbivaatamise ja 2011. aasta ühtekuuluvusmeetme kava rakendamise abil, millega kaasneb ELi vahendite kasutamise ja haldamise paranemine, seda eelkõige Lõuna-Itaalias.

| 3. | Võtta täiendavaid meetmeid noorte töötuse vähendamiseks, sealhulgas parandades hariduse vastavust tööturu nõudmistele ja hõlbustades üleminekut tööturule, ning lisaks ka pakkudes stiimuleid idufirmadele ja töötajate palkamiseks. Jõustada üleriigiline oskuste ja kvalifikatsioonide tunnustamine, et edendada töötajate liikuvust. Võtta meetmeid kolmanda taseme hariduse poolelijätjate osakaalu vähendamiseks ja võitluseks haridussüsteemist varakult lahkumise vastu. |
| --- | --- |

3.

Võtta täiendavaid meetmeid noorte töötuse vähendamiseks, sealhulgas parandades hariduse vastavust tööturu nõudmistele ja hõlbustades üleminekut tööturule, ning lisaks ka pakkudes stiimuleid idufirmadele ja töötajate palkamiseks. Jõustada üleriigiline oskuste ja kvalifikatsioonide tunnustamine, et edendada töötajate liikuvust. Võtta meetmeid kolmanda taseme hariduse poolelijätjate osakaalu vähendamiseks ja võitluseks haridussüsteemist varakult lahkumise vastu.

| 4. | Võtta prioriteedina vastu tööturu reform, et vähendada tööturu killustatust ja kehtestada ühtne töötushüvitiste süsteem. Võtta lisameetmeid, et luua stiimuleid naiste osalemiseks tööturul, eelkõige pakkudes lastehoiuteenuseid ja eakate inimeste hoolekande teenuseid. Jälgida ja vajaduse korral parandada uue palgakujundamise raamistiku rakendamist, et aidata kaasa palkade kasvu ja tootlikkuse ühtlustumisele nii sektori kui ka ettevõtete tasandil. |
| --- | --- |

4.

Võtta prioriteedina vastu tööturu reform, et vähendada tööturu killustatust ja kehtestada ühtne töötushüvitiste süsteem. Võtta lisameetmeid, et luua stiimuleid naiste osalemiseks tööturul, eelkõige pakkudes lastehoiuteenuseid ja eakate inimeste hoolekande teenuseid. Jälgida ja vajaduse korral parandada uue palgakujundamise raamistiku rakendamist, et aidata kaasa palkade kasvu ja tootlikkuse ühtlustumisele nii sektori kui ka ettevõtete tasandil.

| 5. | Võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu. Tegeleda varimajanduse ja mitteametlikult töötamise probleemiga, näiteks suurendades selleks kontrolle. Võtta meetmeid maksuvabastuste ja -soodustuste ning vähendatud käibemaksumäärade kohaldamise vähendamiseks ja lihtsustada maksuseadustikku. Võtta täiendavaid meetmeid maksukoormuse nihutamiseks kapitalilt ja tööjõult omandile ja tarbimisele ning ka keskkonnale. |
| --- | --- |

5.

Võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu. Tegeleda varimajanduse ja mitteametlikult töötamise probleemiga, näiteks suurendades selleks kontrolle. Võtta meetmeid maksuvabastuste ja -soodustuste ning vähendatud käibemaksumäärade kohaldamise vähendamiseks ja lihtsustada maksuseadustikku. Võtta täiendavaid meetmeid maksukoormuse nihutamiseks kapitalilt ja tööjõult omandile ja tarbimisele ning ka keskkonnale.

| 6. | Rakendada teenindussektoris vastu võetud liberaliseerimis- ja lihtsustamismeetmeid. Võtta täiendavaid meetmed, et parandada turulepääsu võrgutööstustes ning taristu läbilaskevõimet ja sealseid ühendusi. Veelgi lihtsustada õigusraamistikku ettevõtjate jaoks ja parandada haldussuutlikkust. Parandada ligipääsu rahastamisvahenditele, eelkõige omakapitalile, et rahastada ettevõtete kasvu ja innovatsiooni. Rakendada tsiviilkohtusüsteemi kavandatud ümberkorraldamine ja soodustada vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismide kasutamist. |
| --- | --- |

6.

Rakendada teenindussektoris vastu võetud liberaliseerimis- ja lihtsustamismeetmeid. Võtta täiendavaid meetmed, et parandada turulepääsu võrgutööstustes ning taristu läbilaskevõimet ja sealseid ühendusi. Veelgi lihtsustada õigusraamistikku ettevõtjate jaoks ja parandada haldussuutlikkust. Parandada ligipääsu rahastamisvahenditele, eelkõige omakapitalile, et rahastada ettevõtete kasvu ja innovatsiooni. Rakendada tsiviilkohtusüsteemi kavandatud ümberkorraldamine ja soodustada vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismide kasutamist.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

3

(4)  ELT C 215, 21.7.2011, lk 4.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/50

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Läti 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/15

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Läti 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Läti 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Lätit liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Lätit liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Läti on 2011. aastal täitnud enamiku otsuse 2009/290/EÜ kohase (5) keskmise tähtajaga finantsabi programmiga seotud tingimustest. Komisjon viis 21. detsembril 2011 lõpule Läti maksebilansi programmi raames toimunud viienda ja viimase hindamise, mille tulemuseks oli üldine positiivne hinnang valitsuse edusammudele eelarve-, finants- ja struktuurireformide valdkonnas. Keskmise tähtajaga finantsabi programm lõppes jaanuaris 2012. Pärast programmi lõppemist kohaldatakse Läti suhtes programmijärgset järelevalvet. Nimetatud järelevalve moodustab lahutamatu osa olemasolevatest menetlustest ja järelevalvemehhanismidest ning selle eesmärk on hoolikalt jälgida riske, mis võivad ohustada makromajanduslikku stabiilsust ja seega mõjutada tagasimaksevõimet. Programmijärgne järelevalve jätkub laenude suurema osa (ligikaudu 70 %) tagasimaksmiseni. |
| --- | --- |

(6)

Läti on 2011. aastal täitnud enamiku otsuse 2009/290/EÜ kohase (5) keskmise tähtajaga finantsabi programmiga seotud tingimustest. Komisjon viis 21. detsembril 2011 lõpule Läti maksebilansi programmi raames toimunud viienda ja viimase hindamise, mille tulemuseks oli üldine positiivne hinnang valitsuse edusammudele eelarve-, finants- ja struktuurireformide valdkonnas. Keskmise tähtajaga finantsabi programm lõppes jaanuaris 2012. Pärast programmi lõppemist kohaldatakse Läti suhtes programmijärgset järelevalvet. Nimetatud järelevalve moodustab lahutamatu osa olemasolevatest menetlustest ja järelevalvemehhanismidest ning selle eesmärk on hoolikalt jälgida riske, mis võivad ohustada makromajanduslikku stabiilsust ja seega mõjutada tagasimaksevõimet. Programmijärgne järelevalve jätkub laenude suurema osa (ligikaudu 70 %) tagasimaksmiseni.

| (7) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu rõhutas vajadust konsolideerida eelarvet diferentseeritult ja majanduskasvu soodustavalt, et taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, võidelda töötusega ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu rõhutas vajadust konsolideerida eelarvet diferentseeritult ja majanduskasvu soodustavalt, et taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, võidelda töötusega ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (9) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (10) | Läti esitas 27. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Läti esitas 27. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele tuginedes on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on viimast kättesaadavat teavet arvestades 2012. aastal ettevaatlik ja 2013. aastal realistlik. Kui lähenemisprogrammi stsenaariumi kohased 2012. aasta makromajanduslikud prognoosid on väga sarnased komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosile (SKP kasvuprognoos vastavalt 2,0 % ja 2,2 %), siis hiljutised majandusandmed osutavad võimalikule paremale tulemusele. Lähenemisprogrammis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk on kõrvaldada aastaks 2012 ülemäärane eelarvepuudujääk ja läheneda lähenemisprogrammi perioodi lõpuks keskpika perioodi eelarve-eesmärgile. 2012. aasta lähenemisprogrammiga vähendati keskpika perioodi eesmärki -1,0 protsendilt -0,5 protsendile SKPst; uues keskpika perioodi eesmärgis võetakse nõuetekohaselt arvesse stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. 2012. aastaks kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujääk on kooskõlas nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituses kehtestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaga. 2013. aastal on lähenemisprogrammi eesmärgiks valitsemissektori eelarvepuudujääk 1,4 % SKPst, kuigi kavandatud kulude vähendamine ei ole veel täielikult meetmetega toetatud. (Ümberarvutatud) struktuurse eelarvetasakaalu (6) põhjal läheneb Läti oma keskpika perioodi eesmärgile lähenemisprogrammi perioodi lõpuks 2015. aastal. Kui ümberarvutatud andmete põhjal on liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas lähenemisprogrammi lõpuaastatel vähem kui 0,5 % SKPst struktuurse eelarvepositsiooni põhjal, siis kavandatud kulupiirang tagaks selle, et valitsemissektori kulude kasvumäär oleks kaalutlusõiguse raames võetavaid tulumeetmeid arvestades kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga.
  Samal ajal kujutavad parlamendi poolt 24. mail 2012 vastu võetud maksumuudatused, mida tehakse alates 2012. aasta teisest poolest ja mida programmi stsenaarium veel ei kajasta, kuid mida tunnustatakse lähenemisprogrammi kaaskirjas, endast ohtu eesmärkide saavutamisele aastal 2013 ja sellele järgnevatel aastatel. Valitsemissektori võla suhe jääb alla 60 % SKPst, kasvades 42,6 protsendilt SKPst aastal 2011 46,7 protsendile SKPst aastal 2014, kuna ametiasutused eelrahastavad aastatel 2014–2015 tasumisele kuuluvaid rahvusvahelise finantsabiprogrammiga seotud suuri tagasimakseid, ning langedes aastal 2015 pärast maksete tegemist 38,9 protsendile. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele tuginedes on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on viimast kättesaadavat teavet arvestades 2012. aastal ettevaatlik ja 2013. aastal realistlik. Kui lähenemisprogrammi stsenaariumi kohased 2012. aasta makromajanduslikud prognoosid on väga sarnased komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosile (SKP kasvuprognoos vastavalt 2,0 % ja 2,2 %), siis hiljutised majandusandmed osutavad võimalikule paremale tulemusele. Lähenemisprogrammis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk on kõrvaldada aastaks 2012 ülemäärane eelarvepuudujääk ja läheneda lähenemisprogrammi perioodi lõpuks keskpika perioodi eelarve-eesmärgile. 2012. aasta lähenemisprogrammiga vähendati keskpika perioodi eesmärki -1,0 protsendilt -0,5 protsendile SKPst; uues keskpika perioodi eesmärgis võetakse nõuetekohaselt arvesse stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. 2012. aastaks kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujääk on kooskõlas nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituses kehtestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaga. 2013. aastal on lähenemisprogrammi eesmärgiks valitsemissektori eelarvepuudujääk 1,4 % SKPst, kuigi kavandatud kulude vähendamine ei ole veel täielikult meetmetega toetatud. (Ümberarvutatud) struktuurse eelarvetasakaalu (6) põhjal läheneb Läti oma keskpika perioodi eesmärgile lähenemisprogrammi perioodi lõpuks 2015. aastal. Kui ümberarvutatud andmete põhjal on liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas lähenemisprogrammi lõpuaastatel vähem kui 0,5 % SKPst struktuurse eelarvepositsiooni põhjal, siis kavandatud kulupiirang tagaks selle, et valitsemissektori kulude kasvumäär oleks kaalutlusõiguse raames võetavaid tulumeetmeid arvestades kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga.

Samal ajal kujutavad parlamendi poolt 24. mail 2012 vastu võetud maksumuudatused, mida tehakse alates 2012. aasta teisest poolest ja mida programmi stsenaarium veel ei kajasta, kuid mida tunnustatakse lähenemisprogrammi kaaskirjas, endast ohtu eesmärkide saavutamisele aastal 2013 ja sellele järgnevatel aastatel. Valitsemissektori võla suhe jääb alla 60 % SKPst, kasvades 42,6 protsendilt SKPst aastal 2011 46,7 protsendile SKPst aastal 2014, kuna ametiasutused eelrahastavad aastatel 2014–2015 tasumisele kuuluvaid rahvusvahelise finantsabiprogrammiga seotud suuri tagasimakseid, ning langedes aastal 2015 pärast maksete tegemist 38,9 protsendile.

| (12) | Läti peaks püüdlema tööjõu maksustamiselt tarbimise, omandi ning loodus- ja muude varade kasutamise maksustamisele, parandades samal ajal struktuurset eelarvepositsiooni. Madalapalgaliste suhteliselt suur maksukoormus ja deklareerimata töö kõrge tase osutavad vajadusele kehtestada asjakohane tööturupoliitika, vaadata läbi maksu- ja hüvitistesüsteem ja suurendada jõupingutusi varimajanduse likvideerimiseks. Keskkonnamaksud on endiselt suhteliselt väljatöötamata ja tugevalt domineerib mootorikütuse maks, samas kui muude energiaallikate, reostuse ja loodusvarade kasutamise maksustamine on väiksem kui ELi keskmine. Maksubaasi täiendav laiendamine muudele keskkonnamaksu allikatele, eelkõige reostusele, aga ka energiaallikate laiapõhjalisem maksustamine, peaks aitama saavutada keskkonnaeesmärke, luues samal ajal ka ruumi maksukoormuse tööjõumaksudelt eemale nihutamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Läti peaks püüdlema tööjõu maksustamiselt tarbimise, omandi ning loodus- ja muude varade kasutamise maksustamisele, parandades samal ajal struktuurset eelarvepositsiooni. Madalapalgaliste suhteliselt suur maksukoormus ja deklareerimata töö kõrge tase osutavad vajadusele kehtestada asjakohane tööturupoliitika, vaadata läbi maksu- ja hüvitistesüsteem ja suurendada jõupingutusi varimajanduse likvideerimiseks. Keskkonnamaksud on endiselt suhteliselt väljatöötamata ja tugevalt domineerib mootorikütuse maks, samas kui muude energiaallikate, reostuse ja loodusvarade kasutamise maksustamine on väiksem kui ELi keskmine. Maksubaasi täiendav laiendamine muudele keskkonnamaksu allikatele, eelkõige reostusele, aga ka energiaallikate laiapõhjalisem maksustamine, peaks aitama saavutada keskkonnaeesmärke, luues samal ajal ka ruumi maksukoormuse tööjõumaksudelt eemale nihutamiseks.

| (13) | Eelarvehalduse käimasoleva reformi käigus kutsutakse Lätit üles tagama, et parlament võtab vastu eelarvedistsipliini seaduse ja töötab välja keskpika perioodi eelarveraamistiku seaduse, et toetada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Eelarvedistsipliini seaduse vastuvõtmine on kooskõlas valitsuse kohustustega maksebilansi programmi raames; valitsuse vastuvõetud seaduseelnõuga püütakse ka rakendada eelarvehaldust käsitleva ELi õigustiku ülevõtmist Läti õigusaktidesse. Kui seadus vastu võetakse ja seda rakendatakse, tugevdaks see oluliselt Läti eelarveraamistikku, milles praegu puudub tõhus mehhanism kulude piiramiseks majanduslikult soodsatel aegadel. |
| --- | --- |

(13)

Eelarvehalduse käimasoleva reformi käigus kutsutakse Lätit üles tagama, et parlament võtab vastu eelarvedistsipliini seaduse ja töötab välja keskpika perioodi eelarveraamistiku seaduse, et toetada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Eelarvedistsipliini seaduse vastuvõtmine on kooskõlas valitsuse kohustustega maksebilansi programmi raames; valitsuse vastuvõetud seaduseelnõuga püütakse ka rakendada eelarvehaldust käsitleva ELi õigustiku ülevõtmist Läti õigusaktidesse. Kui seadus vastu võetakse ja seda rakendatakse, tugevdaks see oluliselt Läti eelarveraamistikku, milles praegu puudub tõhus mehhanism kulude piiramiseks majanduslikult soodsatel aegadel.

| (14) | Selleks et tagada pensionireformi järjepidevus, peaks Läti taastama 2013. aastal maksed kohustuslikku eraisikute kogumispensioni skeemi 6 % ulatuses brutopalgast praeguse vähendatud määra asemel, milleks on 2 % brutopalgast. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et tagada pensionireformi järjepidevus, peaks Läti taastama 2013. aastal maksed kohustuslikku eraisikute kogumispensioni skeemi 6 % ulatuses brutopalgast praeguse vähendatud määra asemel, milleks on 2 % brutopalgast.

| (15) | Lätil on vaja tugevdada ja reformida sotsiaaltoetuste süsteemi ja tegeleda ühe kõrgeima töötusmääraga liidus. Noorte töötuse probleem ilmnes eriti teravalt kriisi ajal, paljastades ka oskuste ja töökohtade suure mittevastavuse. Välja on töötatud eraldi aktiivne noortele suunatud tööturupoliitika ja seda on hakatud rakendama, sealhulgas noortele mõeldud kutseõpe, vabatahtlik töö ja palgatoetused. Arvestades probleemi suurust, on neil piiratud meetmetel siiski suhteliselt väike mõju. |
| --- | --- |

(15)

Lätil on vaja tugevdada ja reformida sotsiaaltoetuste süsteemi ja tegeleda ühe kõrgeima töötusmääraga liidus. Noorte töötuse probleem ilmnes eriti teravalt kriisi ajal, paljastades ka oskuste ja töökohtade suure mittevastavuse. Välja on töötatud eraldi aktiivne noortele suunatud tööturupoliitika ja seda on hakatud rakendama, sealhulgas noortele mõeldud kutseõpe, vabatahtlik töö ja palgatoetused. Arvestades probleemi suurust, on neil piiratud meetmetel siiski suhteliselt väike mõju.

| (16) | 2011. aastal oli 40 % Läti elanikkonnast ohustatud vaesusriskist ja sotsiaalsest tõrjutusest, mis avaldab mõju töötajaskonna tööalasele konkurentsivõimele ja edasistele majanduskasvu väljavaadetele. Läti võttis vastu sotsiaalse turvavõrgu hädaolukorrastrateegia. Valitsuse poliitika vaesuse vähendamiseks on keskendatud sissetulekute ebavõrdsuse kahandamisele, töötavate perekondade maksukoormuse vähendamisele ja paremale pääsule tööturule. Siiski kulutab Läti suhteliselt vähe sotsiaalkaitsele ja sotsiaaltoetustel on vaesuse vähendamisele vaid väike mõju, kuna suur osa sotsiaaltoetustest jõuab tagasi keskmise ja kõrge sissetulekuga töötajateni. Kulud majanduslikust olukorrast sõltuvatele hüvitistele on väikesed, sotsiaalse turvavõrgu rolli täidavad osaliselt ajutised vähetasustatud riigiametid. Sotsiaalabihüvitiste ülesehitus sisaldab ka vaesus- ja töötuslõksusid ning esineb ka süsteemi kuritarvitusi. Suur ebavõrdsus valitseb juurdepääsus sotsiaalabile kohalike omavalitsuste kaudu ja vähene läbipaistvus raskendab tõenduspõhist otsuste tegemist. Pikaajalise ja noorte töötusega seotud probleemid ilmnesid kriisi ajal eriti teravalt. Enamikul noortest töötutest puuduvad kutseoskused. Mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte arv on suhteliselt suur. Tuleks võtta meetmeid kooskõlas Läti ja komisjoni ühise noorte töötuse töörühma järeldustega. |
| --- | --- |

(16)

2011. aastal oli 40 % Läti elanikkonnast ohustatud vaesusriskist ja sotsiaalsest tõrjutusest, mis avaldab mõju töötajaskonna tööalasele konkurentsivõimele ja edasistele majanduskasvu väljavaadetele. Läti võttis vastu sotsiaalse turvavõrgu hädaolukorrastrateegia. Valitsuse poliitika vaesuse vähendamiseks on keskendatud sissetulekute ebavõrdsuse kahandamisele, töötavate perekondade maksukoormuse vähendamisele ja paremale pääsule tööturule. Siiski kulutab Läti suhteliselt vähe sotsiaalkaitsele ja sotsiaaltoetustel on vaesuse vähendamisele vaid väike mõju, kuna suur osa sotsiaaltoetustest jõuab tagasi keskmise ja kõrge sissetulekuga töötajateni. Kulud majanduslikust olukorrast sõltuvatele hüvitistele on väikesed, sotsiaalse turvavõrgu rolli täidavad osaliselt ajutised vähetasustatud riigiametid. Sotsiaalabihüvitiste ülesehitus sisaldab ka vaesus- ja töötuslõksusid ning esineb ka süsteemi kuritarvitusi. Suur ebavõrdsus valitseb juurdepääsus sotsiaalabile kohalike omavalitsuste kaudu ja vähene läbipaistvus raskendab tõenduspõhist otsuste tegemist. Pikaajalise ja noorte töötusega seotud probleemid ilmnesid kriisi ajal eriti teravalt. Enamikul noortest töötutest puuduvad kutseoskused. Mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte arv on suhteliselt suur. Tuleks võtta meetmeid kooskõlas Läti ja komisjoni ühise noorte töötuse töörühma järeldustega.

| (17) | Läti peaks täiendavalt parandama energiatõhusust ja peamiste energiavõrkude sisest konkurentsi, parandades ühenduvust ELi energiavõrkudega. Maksusüsteem ei paku piisavalt stiimuleid energiakulude vähendamiseks ning tarbimise ja investeerimise suunamist energiatõhusamatesse toodetesse (transpordivahendid, hoonete soojustus, küttesüsteemid). Läti energiaturge valitsevad monopolid. Ajaloolistel põhjustel on gaasi- ja elektrienergiaturg suures osas muude liikmesriikide turgudest eraldatud. |
| --- | --- |

(17)

Läti peaks täiendavalt parandama energiatõhusust ja peamiste energiavõrkude sisest konkurentsi, parandades ühenduvust ELi energiavõrkudega. Maksusüsteem ei paku piisavalt stiimuleid energiakulude vähendamiseks ning tarbimise ja investeerimise suunamist energiatõhusamatesse toodetesse (transpordivahendid, hoonete soojustus, küttesüsteemid). Läti energiaturge valitsevad monopolid. Ajaloolistel põhjustel on gaasi- ja elektrienergiaturg suures osas muude liikmesriikide turgudest eraldatud.

| (18) | Tsiviilkohtusüsteemi puudujääkidel on negatiivne mõju ettevõtlusele ja majanduskeskkonnale, kuna ettevõtlusega seotud riskid ja kulud suurenevad. Kohtute esimeses ja teises astmes esineb tsiviil- ja kaubandusasjade menetlemisel suur kohtuasjade kuhjumine, eriti seoses lepinguliste kohustuste ja maksujõuetuse kohatuasjadega. Kohtunike ametialase tegevuse tulemuslikkust tuleks hinnata. Õigustatud on maksujõuetusmenetlust käsitleva seaduse parandamine. |
| --- | --- |

(18)

Tsiviilkohtusüsteemi puudujääkidel on negatiivne mõju ettevõtlusele ja majanduskeskkonnale, kuna ettevõtlusega seotud riskid ja kulud suurenevad. Kohtute esimeses ja teises astmes esineb tsiviil- ja kaubandusasjade menetlemisel suur kohtuasjade kuhjumine, eriti seoses lepinguliste kohustuste ja maksujõuetuse kohatuasjadega. Kohtunike ametialase tegevuse tulemuslikkust tuleks hinnata. Õigustatud on maksujõuetusmenetlust käsitleva seaduse parandamine.

| (19) | Vaatamata suhteliselt kõrgele hariduse omandamise määrale ei ole märkimisväärsel osal töötajatest kutseoskusi ja nende juurdepääs kõrgharidusele on piiratud. Ülikoolid asuvad ülemaailmses paremusjärjestuses halval positsioonil ning neid iseloomustavad nõrk rahvusvaheline konkurentsivõime ja puudulik valitsemine. Vähese koostöö tõttu ülikoolide, teadusasutuste ja ettevõtjate vahel on innovatsioonitase väga madal. Puuduvad süstemaatiline ja tulemuslik teadustöö ning innovatsioonistrateegia. Ka Läti kulud ettevõtlusega seotud teadus- ja arendustegevusele on liidu madalaimad. |
| --- | --- |

(19)

Vaatamata suhteliselt kõrgele hariduse omandamise määrale ei ole märkimisväärsel osal töötajatest kutseoskusi ja nende juurdepääs kõrgharidusele on piiratud. Ülikoolid asuvad ülemaailmses paremusjärjestuses halval positsioonil ning neid iseloomustavad nõrk rahvusvaheline konkurentsivõime ja puudulik valitsemine. Vähese koostöö tõttu ülikoolide, teadusasutuste ja ettevõtjate vahel on innovatsioonitase väga madal. Puuduvad süstemaatiline ja tulemuslik teadustöö ning innovatsioonistrateegia. Ka Läti kulud ettevõtlusega seotud teadus- ja arendustegevusele on liidu madalaimad.

| (20) | Läti on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ning finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(20)

Läti on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ning finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (21) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Läti majanduspoliitikat. Komisjon hindas lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Läti fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–7. soovituses. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Läti majanduspoliitikat. Komisjon hindas lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Läti fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–7. soovituses.

| (22) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ja nõukogu arvamus (7) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses, |
| --- | --- |

(22)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ja nõukogu arvamus (7) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses,

SOOVITAB Lätil võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Tagada kavakohane liikumine ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegse kõrvaldamise suunas. Täita selleks 2012. aasta eelarvet nii nagu ette nähtud ja saavutada eelarve kohandamine vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames tehtud nõukogu soovitusele. Seejärel rakendada aastal 2013 ja sellele järgnevatel aastatel eelarvestrateegiat, mida toetavad piisavalt täpsustatud struktuursed meetmed, et teha piisavalt edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks ning pidada kinni kulueesmärgist. Kasutada ootusi ületavat tsüklilist tulu valitsemissektori võla vähendamiseks. |
| --- | --- |

1.

Tagada kavakohane liikumine ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegse kõrvaldamise suunas. Täita selleks 2012. aasta eelarvet nii nagu ette nähtud ja saavutada eelarve kohandamine vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames tehtud nõukogu soovitusele. Seejärel rakendada aastal 2013 ja sellele järgnevatel aastatel eelarvestrateegiat, mida toetavad piisavalt täpsustatud struktuursed meetmed, et teha piisavalt edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks ning pidada kinni kulueesmärgist. Kasutada ootusi ületavat tsüklilist tulu valitsemissektori võla vähendamiseks.

| 2. | Rakendada meetmeid, et toimuks nihe tööjõu maksustamiselt tarbimise, omandi ning loodus- ja muude varade kasutamise maksustamisele, parandades samal ajal struktuurset eelarvepositsiooni. Tagada eelarvedistsipliini seaduse vastuvõtmine ja töötada välja keskpika perioodi eelarveraamistiku seadus, et toetada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust; taastada 2013. aastal maksed kohustuslikku eraisikute kogumispensioni skeemi 6 % ulatuses brutopalgast. |
| --- | --- |

2.

Rakendada meetmeid, et toimuks nihe tööjõu maksustamiselt tarbimise, omandi ning loodus- ja muude varade kasutamise maksustamisele, parandades samal ajal struktuurset eelarvepositsiooni. Tagada eelarvedistsipliini seaduse vastuvõtmine ja töötada välja keskpika perioodi eelarveraamistiku seadus, et toetada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust; taastada 2013. aastal maksed kohustuslikku eraisikute kogumispensioni skeemi 6 % ulatuses brutopalgast.

| 3. | Võtta meetmeid pikaajalise ja noorte töötuse vähendamiseks, võideldes koolist väljalangemisega, edendades tulemuslikumaid praktikavõimalusi ning kutseharidust ja -koolitust, tõhustades aktiivse tööturupoliitika ja selle raames toimuva koolituse kvaliteeti, hõlmavust ja tulemuslikkust ning kasutades tõhusat palgatoetuste süsteemi. |
| --- | --- |

3.

Võtta meetmeid pikaajalise ja noorte töötuse vähendamiseks, võideldes koolist väljalangemisega, edendades tulemuslikumaid praktikavõimalusi ning kutseharidust ja -koolitust, tõhustades aktiivse tööturupoliitika ja selle raames toimuva koolituse kvaliteeti, hõlmavust ja tulemuslikkust ning kasutades tõhusat palgatoetuste süsteemi.

| 4. | Tegeleda kõrge vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määra probleemiga, reformides sotsiaaltoetuste süsteemi, et muuta see tõhusamaks ning samal ajal vaestele paremat kaitset pakkuvaks. Tagada tööstiimulite parem suunatus ja nende arvu suurendamine. |
| --- | --- |

4.

Tegeleda kõrge vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määra probleemiga, reformides sotsiaaltoetuste süsteemi, et muuta see tõhusamaks ning samal ajal vaestele paremat kaitset pakkuvaks. Tagada tööstiimulite parem suunatus ja nende arvu suurendamine.

| 5. | Suurendada täiendavalt energiatõhusust, rakendades meetmeid ja pakkudes stiimuleid energiakulude vähendamiseks ning tarbimise suunamiseks energiatõhusatesse toodetesse, sealhulgas transpordivahenditesse, hoonetesse ja küttesüsteemidesse. Edendada konkurentsi peamistes energiavõrkudes ja parandada ühenduvust ELi energiavõrkudega. |
| --- | --- |

5.

Suurendada täiendavalt energiatõhusust, rakendades meetmeid ja pakkudes stiimuleid energiakulude vähendamiseks ning tarbimise suunamiseks energiatõhusatesse toodetesse, sealhulgas transpordivahenditesse, hoonetesse ja küttesüsteemidesse. Edendada konkurentsi peamistes energiavõrkudes ja parandada ühenduvust ELi energiavõrkudega.

| 6. | Võtta meetmeid, et parandada kohtusüsteemi juhtimist ja tõhusust, eelkõige vähendades kohtuasjade kuhjumist ja menetluste pikkust. Võtta meetmeid maksejõuetus- ja vahendusmenetluse parandamiseks. |
| --- | --- |

6.

Võtta meetmeid, et parandada kohtusüsteemi juhtimist ja tõhusust, eelkõige vähendades kohtuasjade kuhjumist ja menetluste pikkust. Võtta meetmeid maksejõuetus- ja vahendusmenetluse parandamiseks.

| 7. | Jätkata kõrgharidusreformi, muu hulgas rakendades uut rahastamismudelit, millega tunnustatakse kvaliteeti, tugevdatakse seost turu vajaduste ja teadusasutuste tegevuse vahel ning välditakse eelarvevahendite killustamist. Töötada välja ja rakendada tulemuslik teadus- ja innovatsioonipoliitika, millega julgustatakse ettevõtjaid uuendusi läbi viima, sealhulgas maksustiimulite, infrastruktuuri ajakohastamise ja teadusasutuste tegevuse ratsionaliseerimise kaudu. |
| --- | --- |

7.

Jätkata kõrgharidusreformi, muu hulgas rakendades uut rahastamismudelit, millega tunnustatakse kvaliteeti, tugevdatakse seost turu vajaduste ja teadusasutuste tegevuse vahel ning välditakse eelarvevahendite killustamist. Töötada välja ja rakendada tulemuslik teadus- ja innovatsioonipoliitika, millega julgustatakse ettevõtjaid uuendusi läbi viima, sealhulgas maksustiimulite, infrastruktuuri ajakohastamise ja teadusasutuste tegevuse ratsionaliseerimise kaudu.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 215, 21.7.2011, lk 8.

3

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

4

(5)  ELT L 79, 25.3.2009, lk 39.

5

(6)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

7

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/54

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Leedu 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/16

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Leedu 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi 2011–2014 kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Leedu 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi 2011–2014 kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Leedut ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Leedut ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. Ta kutsus liikmesriike üles rakendama 2011. aastaks nõukogu antud riigipõhiseid soovitusi ning viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. Ta kutsus liikmesriike üles rakendama 2011. aastaks nõukogu antud riigipõhiseid soovitusi ning viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| 8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Leedu esitas 27. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 30. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Leedu esitas 27. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 30. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele tuginedes on nõukogu seisukohal, et kõnealuse programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. See on üldjoontes kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga aastateks 2012 ja 2013. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida vastavalt nõukogu soovitusele ülemäärane puudujääk 2012. aastaks ja liikuda seejärel keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Lähenemisprogrammis kinnitatakse keskpika perioodi eelnevat eelarve-eesmärki, milleks on valitsemissektori eelarve struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst, milles kajastuvad asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded ja sellega nähakse ette eelarve konsolideerimine vähemalt 1 protsendipunkti võrra aastas ning kavandatakse aastaks 2015 tasakaalus eelarvet. Kuigi eelarvekavad on kooskõlas ülemäärase puudujäägi õigeaegse korrigeerimisega, jääb ajavahemikus 2010–2012 eelarvepositsiooni aastane keskmine tugevdamine, mis põhineb (ümberarvutatud) struktuursel eelarvetasakaalul, (5) oodatavalt alla nõukogu 16. veebruaril 2010 soovitatud 2,25 % SKPst. Pärast ülemäärse puudujäägi korrigeerimist on iga-aastased kavandatud edusammud keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas veidi üle 0,5 % SKPst, mis on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.
  Valitsemissektori kulude kavandatav kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga aastatel 2013–2014, kuid mitte aastal 2015. Valitsemissektori võlg peaks lähenemisprogrammi perioodi jooksul prognooside kohaselt jääma alla 60 % SKPst, suurenedes komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt ligikaudu 41 protsendile SKPst 2013. aastal, samas kui vastavalt lähenemisprogrammis sätestatule peaks võlg 2015. aastaks langema ligikaudu 35 protsendile. Eelarve kavandamise ja täitmise reform edeneb, aga valitsusel tuleb kavandatavad õigusaktid veel heaks kiita. Nende õigusaktidega paraneks eelarveraamistikuga seotud vastutus sõltumatu üksuse loomise kaudu ning karmistuksid riigikassa reservi käsitlevad eeskirjad. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele tuginedes on nõukogu seisukohal, et kõnealuse programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. See on üldjoontes kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga aastateks 2012 ja 2013. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida vastavalt nõukogu soovitusele ülemäärane puudujääk 2012. aastaks ja liikuda seejärel keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Lähenemisprogrammis kinnitatakse keskpika perioodi eelnevat eelarve-eesmärki, milleks on valitsemissektori eelarve struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst, milles kajastuvad asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded ja sellega nähakse ette eelarve konsolideerimine vähemalt 1 protsendipunkti võrra aastas ning kavandatakse aastaks 2015 tasakaalus eelarvet. Kuigi eelarvekavad on kooskõlas ülemäärase puudujäägi õigeaegse korrigeerimisega, jääb ajavahemikus 2010–2012 eelarvepositsiooni aastane keskmine tugevdamine, mis põhineb (ümberarvutatud) struktuursel eelarvetasakaalul, (5) oodatavalt alla nõukogu 16. veebruaril 2010 soovitatud 2,25 % SKPst. Pärast ülemäärse puudujäägi korrigeerimist on iga-aastased kavandatud edusammud keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas veidi üle 0,5 % SKPst, mis on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.

Valitsemissektori kulude kavandatav kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga aastatel 2013–2014, kuid mitte aastal 2015. Valitsemissektori võlg peaks lähenemisprogrammi perioodi jooksul prognooside kohaselt jääma alla 60 % SKPst, suurenedes komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt ligikaudu 41 protsendile SKPst 2013. aastal, samas kui vastavalt lähenemisprogrammis sätestatule peaks võlg 2015. aastaks langema ligikaudu 35 protsendile. Eelarve kavandamise ja täitmise reform edeneb, aga valitsusel tuleb kavandatavad õigusaktid veel heaks kiita. Nende õigusaktidega paraneks eelarveraamistikuga seotud vastutus sõltumatu üksuse loomise kaudu ning karmistuksid riigikassa reservi käsitlevad eeskirjad.

| (11) | Igakülgse maksukohustuse järgmise strateegia alusel rakendati 2011. aastal meetmed, mille abil paranes maksulaekumine ja suurenes lisatulu. Siiski on vaja täiendavaid jõupingutusi, et saavutada tulemusi maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses. |
| --- | --- |

(11)

Igakülgse maksukohustuse järgmise strateegia alusel rakendati 2011. aastal meetmed, mille abil paranes maksulaekumine ja suurenes lisatulu. Siiski on vaja täiendavaid jõupingutusi, et saavutada tulemusi maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses.

| (12) | Demograafilised suundumused seavad pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse tugeva kahtluse alla. Ehkki Leedu otsustas tõsta pensioniiga astmeliselt 65 aastani 2026. aastaks, ei piisa üksnes kõnealusest meetmest, et tagada tulevikus jätkusuutlik ja piisav pensionipõlve sissetulek, vaid selleks on vaja lisameetmeid. Kõnealuste meetmete hulgas võiksid olla ametliku pensioniea ja tulevaste hüvitiste sidumine demograafiliste teguritega, selgete indekseerimiseeskirjade kehtestamine, tihedama seose loomine sissemaksete ja hüvitiste vahel ning stiimulite kaotamine ennetähtaegselt pensionile jäämiseks. Samuti võiks Leedu paremini ära kasutada vabatahtlikku täiendavat pensioniskeemi. Kutsealaste pensioniskeemide loomine aitaks vähendada sotsiaalkindlustussüsteemi koormust ja parandaks samal ajal tulevaste pensionitulude piisavust. Täiendavad pensionisäästud individuaalsete eelrahastatavate erapensioniskeemide kaudu ja/või kutsealaste pensioniskeemide loomine aitaksid vähendada sotsiaalkindlustussüsteemi koormust ja parandaks samal ajal tulevaste pensionitulude piisavust. Kõrvaldatud on tegurid, mis vähendavad motivatsiooni tööturule jääda. |
| --- | --- |

(12)

Demograafilised suundumused seavad pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse tugeva kahtluse alla. Ehkki Leedu otsustas tõsta pensioniiga astmeliselt 65 aastani 2026. aastaks, ei piisa üksnes kõnealusest meetmest, et tagada tulevikus jätkusuutlik ja piisav pensionipõlve sissetulek, vaid selleks on vaja lisameetmeid. Kõnealuste meetmete hulgas võiksid olla ametliku pensioniea ja tulevaste hüvitiste sidumine demograafiliste teguritega, selgete indekseerimiseeskirjade kehtestamine, tihedama seose loomine sissemaksete ja hüvitiste vahel ning stiimulite kaotamine ennetähtaegselt pensionile jäämiseks. Samuti võiks Leedu paremini ära kasutada vabatahtlikku täiendavat pensioniskeemi. Kutsealaste pensioniskeemide loomine aitaks vähendada sotsiaalkindlustussüsteemi koormust ja parandaks samal ajal tulevaste pensionitulude piisavust. Täiendavad pensionisäästud individuaalsete eelrahastatavate erapensioniskeemide kaudu ja/või kutsealaste pensioniskeemide loomine aitaksid vähendada sotsiaalkindlustussüsteemi koormust ja parandaks samal ajal tulevaste pensionitulude piisavust. Kõrvaldatud on tegurid, mis vähendavad motivatsiooni tööturule jääda.

| (13) | 1. detsembril 2011 jõustus ajutist tööjõudu vahendavaid asutusi käsitlev seadus, mille eesmärk on lihtsustada lühiajalisi töösuhteid. Sellel aga ei pruugi olla tuntavat mõju, kuna ajutist tööjõudu vahendavad asutused olid Leedus juba olemas. Samas aga võimaldaks tööseadustiku igakülgne läbivaatamine selgitada välja sellised mittevajalikud piirangud ja haldustõkked, mis takistavad paindlike töölepingute sõlmimist, töölt vabastamist ja tööaja paindlikku korraldust. Vaja on eelkõige noorte, mittekvalifitseeritud inimeste ja eakamate töötajate tööturul osalemist edendavaid ja tööturu paindlikkust suurendavaid täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(13)

1. detsembril 2011 jõustus ajutist tööjõudu vahendavaid asutusi käsitlev seadus, mille eesmärk on lihtsustada lühiajalisi töösuhteid. Sellel aga ei pruugi olla tuntavat mõju, kuna ajutist tööjõudu vahendavad asutused olid Leedus juba olemas. Samas aga võimaldaks tööseadustiku igakülgne läbivaatamine selgitada välja sellised mittevajalikud piirangud ja haldustõkked, mis takistavad paindlike töölepingute sõlmimist, töölt vabastamist ja tööaja paindlikku korraldust. Vaja on eelkõige noorte, mittekvalifitseeritud inimeste ja eakamate töötajate tööturul osalemist edendavaid ja tööturu paindlikkust suurendavaid täiendavaid meetmeid.

| (14) | Suur probleem on noorte ja madala kvalifikatsiooniga töötajate hulgas valitsev tööpuudus (noorte hulgas üle 30 %), pidades silmas asjaolu, et probleem muutus kriisi käigus eriti teravaks. Valitsus rakendab mitmeid noorte tööhõivet edendavaid meetmeid, näiteks esimese töökoha toetus ja väiksemad sotsiaalkindlustusmaksed. Sellest hoolimata on tööleasumise määr endiselt liiga madal ja tõhusamat kasutamist võiksid leida aktiivsele tööturupoliitikale suunatud rahalised vahendid, suunates avaliku sektori tööhõivemeetmeid kõige haavatavamatele. Haridussüsteemist tööturule siirdumise parandamiseks tuleks suurendada töökohal toimuva väljaõppe ja praktika atraktiivsust ning luua kvalifikatsioonialase nõudluse prognoosimise süsteem. Meetmed peaksid olema kooskõlas noorte tööpuudust käsitleva Leedu ja komisjoni ühise töörühma järeldustega. |
| --- | --- |

(14)

Suur probleem on noorte ja madala kvalifikatsiooniga töötajate hulgas valitsev tööpuudus (noorte hulgas üle 30 %), pidades silmas asjaolu, et probleem muutus kriisi käigus eriti teravaks. Valitsus rakendab mitmeid noorte tööhõivet edendavaid meetmeid, näiteks esimese töökoha toetus ja väiksemad sotsiaalkindlustusmaksed. Sellest hoolimata on tööleasumise määr endiselt liiga madal ja tõhusamat kasutamist võiksid leida aktiivsele tööturupoliitikale suunatud rahalised vahendid, suunates avaliku sektori tööhõivemeetmeid kõige haavatavamatele. Haridussüsteemist tööturule siirdumise parandamiseks tuleks suurendada töökohal toimuva väljaõppe ja praktika atraktiivsust ning luua kvalifikatsioonialase nõudluse prognoosimise süsteem. Meetmed peaksid olema kooskõlas noorte tööpuudust käsitleva Leedu ja komisjoni ühise töörühma järeldustega.

| (15) | Ligikaudu ühte kolmandikku Leedu elanikkonnast ohustab vaesus ja pikaajaline tõrjutus. See näitaja on liidus neljandal kohal. Leedu muutis 2011. aastal rahalise sotsiaalabi seadust, eesmärgiga reformida alates 2012. aasta jaanuarist sotsiaalabi süsteemi. Leedu on algatanud sotsiaaltoetuste jagamise katseprojekti, muutnud abisummade arvutamise meetodit, viinud sisse mõningaid töötamisstiimuleid ja suurendanud süsteemiga hõlmatavust. Sotsiaalabi reformiga on liigutud sammu võrra edasi, et vähendada tegureid, mis motiveerivad mitte töötama. Selle tõhususe ja selle mõju hindamiseks vaesuse vähendamisel on vaja on luua järelevalvesüsteem. Samuti tuleks reformiga siduda aktiveerimismeetmed, mille abil edendada eelkõige pikaajaliste sotsiaalabi saajate osalemist tööturul. |
| --- | --- |

(15)

Ligikaudu ühte kolmandikku Leedu elanikkonnast ohustab vaesus ja pikaajaline tõrjutus. See näitaja on liidus neljandal kohal. Leedu muutis 2011. aastal rahalise sotsiaalabi seadust, eesmärgiga reformida alates 2012. aasta jaanuarist sotsiaalabi süsteemi. Leedu on algatanud sotsiaaltoetuste jagamise katseprojekti, muutnud abisummade arvutamise meetodit, viinud sisse mõningaid töötamisstiimuleid ja suurendanud süsteemiga hõlmatavust. Sotsiaalabi reformiga on liigutud sammu võrra edasi, et vähendada tegureid, mis motiveerivad mitte töötama. Selle tõhususe ja selle mõju hindamiseks vaesuse vähendamisel on vaja on luua järelevalvesüsteem. Samuti tuleks reformiga siduda aktiveerimismeetmed, mille abil edendada eelkõige pikaajaliste sotsiaalabi saajate osalemist tööturul.

| (16) | Valitsus viib alates 2010. aastast läbi riigi omandis olevate ettevõtete ulatuslikku reformi, mille eesmärk on parandada ettevõtete juhtimiskultuuri, suurendada läbipaistvust, eraldada omandi- ja järelevalvefunktsioonid ning suurendada konkurentsi ja tõhusust. Reform on asjakohane ning hõlmab nii seadusandlikke kui ka korralduslikke muudatusi. Suuri edusamme on tehtud seoses läbipaistvuse ja vastutusega, kuna aruanded avaldatakse nüüd kvartali- ja aastapõhiselt. Ettevõtetele on seatud selged eesmärgid. Valitsus on siiski reformi mõne aspekti rakendamise edasi lükanud, eelkõige riigi omandis olevate ettevõtete tulundusliku ja mittetulundusliku tegevuse eristamisega seonduva; seda kavatsetakse teha 2012. aastal. |
| --- | --- |

(16)

Valitsus viib alates 2010. aastast läbi riigi omandis olevate ettevõtete ulatuslikku reformi, mille eesmärk on parandada ettevõtete juhtimiskultuuri, suurendada läbipaistvust, eraldada omandi- ja järelevalvefunktsioonid ning suurendada konkurentsi ja tõhusust. Reform on asjakohane ning hõlmab nii seadusandlikke kui ka korralduslikke muudatusi. Suuri edusamme on tehtud seoses läbipaistvuse ja vastutusega, kuna aruanded avaldatakse nüüd kvartali- ja aastapõhiselt. Ettevõtetele on seatud selged eesmärgid. Valitsus on siiski reformi mõne aspekti rakendamise edasi lükanud, eelkõige riigi omandis olevate ettevõtete tulundusliku ja mittetulundusliku tegevuse eristamisega seonduva; seda kavatsetakse teha 2012. aastal.

| (17) | Leedu on teinud piiratud edusamme hoonete energiatõhususe parandamisel. Valitsus võttis 2011. aasta detsembris vastu mitmekorteriliste elamute moderniseerimiskava, aga selle tõhusust vähendavad muudes valdkondades saadaolevad vastupidise mõjuga toetused, mis nõrgendavad elanike motiveeritust energiatõhususe parandamiseks. Hoonete energiatõhususe suurendamiseks on vaja edasisi põhjalikke ja kiirendatud meetmeid. |
| --- | --- |

(17)

Leedu on teinud piiratud edusamme hoonete energiatõhususe parandamisel. Valitsus võttis 2011. aasta detsembris vastu mitmekorteriliste elamute moderniseerimiskava, aga selle tõhusust vähendavad muudes valdkondades saadaolevad vastupidise mõjuga toetused, mis nõrgendavad elanike motiveeritust energiatõhususe parandamiseks. Hoonete energiatõhususe suurendamiseks on vaja edasisi põhjalikke ja kiirendatud meetmeid.

| (18) | Eksisteerib palju võimalusi, et nihutada maksukoormus energiakasutusele, kuna keskkonnamaksudest saadava tulu poolest on Leedu liidus tagantpoolt kolmas ja riigi transpordimaksud on liidu madalaimad. Energiatarbimise kaudne maksumäär oli 2010. aastal liidus tagantpoolt seitsmes, samal ajal kui energiamaksud protsendina SKPst jäävad vaid natuke alla ELi keskmisest. |
| --- | --- |

(18)

Eksisteerib palju võimalusi, et nihutada maksukoormus energiakasutusele, kuna keskkonnamaksudest saadava tulu poolest on Leedu liidus tagantpoolt kolmas ja riigi transpordimaksud on liidu madalaimad. Energiatarbimise kaudne maksumäär oli 2010. aastal liidus tagantpoolt seitsmes, samal ajal kui energiamaksud protsendina SKPst jäävad vaid natuke alla ELi keskmisest.

| (19) | Riigi energiasüsteemi taristut iseloomustab konkurentsivõime ja ühenduste puudumine ning see takistab majanduskasvu. Ebapiisavad ühendused takistavad konkurentsi tekkimise võimalusi energiaturgudel. Koondumine gaasi- ja elektriturgudel on endiselt kõrge (üle 90 %). |
| --- | --- |

(19)

Riigi energiasüsteemi taristut iseloomustab konkurentsivõime ja ühenduste puudumine ning see takistab majanduskasvu. Ebapiisavad ühendused takistavad konkurentsi tekkimise võimalusi energiaturgudel. Koondumine gaasi- ja elektriturgudel on endiselt kõrge (üle 90 %).

| (20) | Leedu on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime ja tööhõive edendamise, riigi rahanduse parandamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(20)

Leedu on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime ja tööhõive edendamise, riigi rahanduse parandamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (21) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Leedu majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Leedu fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–6. soovituses. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Leedu majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Leedu fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–6. soovituses.

| (22) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning nõukogu arvamus (6) kajastub eelkõige 1. soovituses, |
| --- | --- |

(22)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning nõukogu arvamus (6) kajastub eelkõige 1. soovituses,

SOOVITAB Leedul võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Tagada kavandatud meetmete võtmine ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegseks korrigeerimiseks. Selleks tuleb täielikult täita 2012. aasta eelarve ja saavutada nõukogu soovituses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames täpsustatud struktuurne kohandus. Seejärel täpsustada meetmeid, mis on vajalikud 2013. aasta ja sellele järgnevate aastate eelarvestrateegia rakendamise tagamiseks, kindlustades asjakohase struktuurilise kohanduse piisavate edusammude tegemiseks keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise suunas, täites sealhulgas kulueesmärki ja minimeerides kärpeid kasvu soodustavates kulutustes. Selleks vaadata läbi majanduskasvule kõige vähem kahju tekitavad maksud ja kaaluda nende tõstmist, näiteks kinnisvara- ja keskkonnamaksud, sealhulgas kehtestades automaksu, parandades seejuures maksukuulekust. Tugevdada eelarveraamistikku, eelkõige kehtestades keskpika perioodi eelarveraamistikus kuludele jõustatavad ja siduvad ülemmäärad. |
| --- | --- |

1.

Tagada kavandatud meetmete võtmine ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegseks korrigeerimiseks. Selleks tuleb täielikult täita 2012. aasta eelarve ja saavutada nõukogu soovituses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames täpsustatud struktuurne kohandus. Seejärel täpsustada meetmeid, mis on vajalikud 2013. aasta ja sellele järgnevate aastate eelarvestrateegia rakendamise tagamiseks, kindlustades asjakohase struktuurilise kohanduse piisavate edusammude tegemiseks keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise suunas, täites sealhulgas kulueesmärki ja minimeerides kärpeid kasvu soodustavates kulutustes. Selleks vaadata läbi majanduskasvule kõige vähem kahju tekitavad maksud ja kaaluda nende tõstmist, näiteks kinnisvara- ja keskkonnamaksud, sealhulgas kehtestades automaksu, parandades seejuures maksukuulekust. Tugevdada eelarveraamistikku, eelkõige kehtestades keskpika perioodi eelarveraamistikus kuludele jõustatavad ja siduvad ülemmäärad.

| 2. | Võtta vastu pensionisüsteemi põhjalikku reformi käsitlevad õigusaktid. Ühitada seadusjärgne pensioniiga oodatava elueaga, kehtestada selged eeskirjad pensionide indekseerimiseks ja parandada täiendavaid kogumispensioniskeeme. Toetada pensionireformi aktiivsena vananemise meetmetega. |
| --- | --- |

2.

Võtta vastu pensionisüsteemi põhjalikku reformi käsitlevad õigusaktid. Ühitada seadusjärgne pensioniiga oodatava elueaga, kehtestada selged eeskirjad pensionide indekseerimiseks ja parandada täiendavaid kogumispensioniskeeme. Toetada pensionireformi aktiivsena vananemise meetmetega.

| 3. | Vähendada eelkõige noorte, madala kvalifikatsiooniga ja pikaajaliste töötute kõrget töötuse määra, koondades vahendid aktiivsele tööturupoliitikale ja parandades selle tõhusust. Suurendada praktikakavade tõhusust. Parandada paindlike töölepingute, töölt vabastamise ja paindliku tööaja korraldusega seonduvaid õigusakte. |
| --- | --- |

3.

Vähendada eelkõige noorte, madala kvalifikatsiooniga ja pikaajaliste töötute kõrget töötuse määra, koondades vahendid aktiivsele tööturupoliitikale ja parandades selle tõhusust. Suurendada praktikakavade tõhusust. Parandada paindlike töölepingute, töölt vabastamise ja paindliku tööaja korraldusega seonduvaid õigusakte.

| 4. | Suurendada tööstiimuleid ja tugevdada seoseid sotsiaalabi reformi ja aktiveerimismeetmete vahel, eeskätt kõige haavatavamate jaoks, vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. |
| --- | --- |

4.

Suurendada tööstiimuleid ja tugevdada seoseid sotsiaalabi reformi ja aktiveerimismeetmete vahel, eeskätt kõige haavatavamate jaoks, vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust.

| 5. | Rakendada riigi omandis olevate ettevõtete reformipaketi kõik aspektid, tagades eelkõige järelevalve- ja omandifunktsioonide lahususe ning tulundusliku ja mittetulundusliku tegevuse eristamise. Võtta kasutusele sobivad kontrollivahendid reformide tõhususe hindamiseks ja tagada, et kõik riigi omandis olevad ettevõtted täidavad reformi nõudeid. |
| --- | --- |

5.

Rakendada riigi omandis olevate ettevõtete reformipaketi kõik aspektid, tagades eelkõige järelevalve- ja omandifunktsioonide lahususe ning tulundusliku ja mittetulundusliku tegevuse eristamise. Võtta kasutusele sobivad kontrollivahendid reformide tõhususe hindamiseks ja tagada, et kõik riigi omandis olevad ettevõtted täidavad reformi nõudeid.

| 6. | Intensiivistada meetmeid hoonete energiatõhususe parandamiseks, sealhulgas takistavate tegurite kõrvaldamise ja valdusfondi kiire rakendamise abil. Edendada konkurentsi energiavõrkudes, parandades nii elektri- kui ka gaasivõrkude ühendatust liikmesriikide omadega. |
| --- | --- |

6.

Intensiivistada meetmeid hoonete energiatõhususe parandamiseks, sealhulgas takistavate tegurite kõrvaldamise ja valdusfondi kiire rakendamise abil. Edendada konkurentsi energiavõrkudes, parandades nii elektri- kui ka gaasivõrkude ühendatust liikmesriikide omadega.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 210, 16.7.2011, lk 1.

3

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/58

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Luksemburgi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/17

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Luksemburgi 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Luksemburgi 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Luksemburgi ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Luksemburgi ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu rõhutas vajadust konsolideerida eelarvet diferentseeritult ja majanduskasvu soodustavalt, et taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, võidelda töötusega ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu rõhutas vajadust konsolideerida eelarvet diferentseeritult ja majanduskasvu soodustavalt, et taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, võidelda töötusega ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (9) | Luksemburg esitas 27. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Luksemburg esitas 27. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiliseerimisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Eelkõige on stabiilsusprogrammi stsenaarium aastateks 2012 ja 2013 väga sarnane komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga. Keskpika perioodi puudujäägi prognooside tegemisel lähtuti veidi optimistlikust majanduskasvu stsenaariumist, mille puhul majanduskasv oli potentsiaalsest majanduskasvust suurem, kuid jäi siiski selgelt allapoole ajaloolisi keskmisi kasvumäärasid. Stabiilsusprogrammis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on vähendada 2012. aasta 1,5 % puudujääk 2014. aastaks 0,9 protsendini konsolideerimismeetmete abil, mis moodustavad umbes 1,2 % SKPst, ja saavutada suurem mänguruum negatiivsete vapustuste puhuks. Stabiilsusprogrammiga kinnitatakse varasemat keskpika perioodi eelarve-eesmärki (KPEE), milleks on 0,5 % struktuurne ülejääk. Siiski ei saa keskpika perioodi eesmärki pidada asjakohaseks stabiilsuse ja kasvu pakti sätete kohaselt, sest kuigi võlg on asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest väiksem, ei võeta praeguse poliitika ja prognooside põhjal nimetatud eesmärgi puhul piisavalt arvesse vananemisega seotud kaudseid kulusid. Lisaks kaldub Luksemburg alates aastast 2012 nii komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi, kui ka stabiilsusprogrammi kohase (ümberarvutatud) struktuurse eelarveseisundi põhjal oma keskpika perioodi eesmärgist märkimisväärselt kõrvale. Valitsemissektori kulude kasvumäär pärast kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmete arvessevõtmist ületab prognooside kohaselt oluliselt stabiilsuse ja kasvu paktis määratletud võrdlusaluse. Valitsemissektori koguvõlg, mis on 20 % SKPst, jääb allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust. |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiliseerimisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Eelkõige on stabiilsusprogrammi stsenaarium aastateks 2012 ja 2013 väga sarnane komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga. Keskpika perioodi puudujäägi prognooside tegemisel lähtuti veidi optimistlikust majanduskasvu stsenaariumist, mille puhul majanduskasv oli potentsiaalsest majanduskasvust suurem, kuid jäi siiski selgelt allapoole ajaloolisi keskmisi kasvumäärasid. Stabiilsusprogrammis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on vähendada 2012. aasta 1,5 % puudujääk 2014. aastaks 0,9 protsendini konsolideerimismeetmete abil, mis moodustavad umbes 1,2 % SKPst, ja saavutada suurem mänguruum negatiivsete vapustuste puhuks. Stabiilsusprogrammiga kinnitatakse varasemat keskpika perioodi eelarve-eesmärki (KPEE), milleks on 0,5 % struktuurne ülejääk. Siiski ei saa keskpika perioodi eesmärki pidada asjakohaseks stabiilsuse ja kasvu pakti sätete kohaselt, sest kuigi võlg on asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest väiksem, ei võeta praeguse poliitika ja prognooside põhjal nimetatud eesmärgi puhul piisavalt arvesse vananemisega seotud kaudseid kulusid. Lisaks kaldub Luksemburg alates aastast 2012 nii komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi, kui ka stabiilsusprogrammi kohase (ümberarvutatud) struktuurse eelarveseisundi põhjal oma keskpika perioodi eesmärgist märkimisväärselt kõrvale. Valitsemissektori kulude kasvumäär pärast kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmete arvessevõtmist ületab prognooside kohaselt oluliselt stabiilsuse ja kasvu paktis määratletud võrdlusaluse. Valitsemissektori koguvõlg, mis on 20 % SKPst, jääb allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust.

| (11) | 20. jaanuaril 2012 võttis valitsus vastu seaduseelnõu, millega reformitakse pensionisüsteemi nii era- kui ka avalikus sektoris. Reformiga lisatakse teatavad parandusmehhanismid penisoniskeemi finantsolukorra halvenemise tarbeks ja kohandatakse väga soodsat hüvitiste arvutamise meetodit. Siiski võetakse uus arvutusmeetod kasutusele järk-järgult väga pika 40aastase ajavahemiku jooksul. Lisaks jäävad laias laastus samaks ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalused ja seadusega ette nähtud pensioniea oodatavast elueast sõltuvusse seadmiseks meetmeid ei kavandata. Kokkuvõttes teeb Luksemburg samme õiges suunas, kuid kavandatav reform ei paista piisavalt tagavat riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(11)

20. jaanuaril 2012 võttis valitsus vastu seaduseelnõu, millega reformitakse pensionisüsteemi nii era- kui ka avalikus sektoris. Reformiga lisatakse teatavad parandusmehhanismid penisoniskeemi finantsolukorra halvenemise tarbeks ja kohandatakse väga soodsat hüvitiste arvutamise meetodit. Siiski võetakse uus arvutusmeetod kasutusele järk-järgult väga pika 40aastase ajavahemiku jooksul. Lisaks jäävad laias laastus samaks ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalused ja seadusega ette nähtud pensioniea oodatavast elueast sõltuvusse seadmiseks meetmeid ei kavandata. Kokkuvõttes teeb Luksemburg samme õiges suunas, kuid kavandatav reform ei paista piisavalt tagavat riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

| (12) | Jaanuaris 2012 võttis parlament vastu aastatel 2012–2014 palkade automaatse indekseerimise kohaldamist piirava seaduse, et suurendada Luksemburgi majanduse konkurentsivõimet. Lisaks võimalikule võrdlusindeksi muutmisele ei ole valitsus siiski teatanud palkade kujundamise süsteemi püsiva läbivaatamise kavast. Kuigi Luksemburgi tootlikkus on praegu väga kõrge, jääb üha vähem võimalusi selle suurendamiseks. Selleks et säilitada Luksemburgi majanduse konkurentsivõime pikas perspektiivis, on vaja sotsiaalpartneritega konsulteerides ja oma riigi tavasid järgides vaadata palkade kujundamise süsteemi pidevalt läbi. |
| --- | --- |

(12)

Jaanuaris 2012 võttis parlament vastu aastatel 2012–2014 palkade automaatse indekseerimise kohaldamist piirava seaduse, et suurendada Luksemburgi majanduse konkurentsivõimet. Lisaks võimalikule võrdlusindeksi muutmisele ei ole valitsus siiski teatanud palkade kujundamise süsteemi püsiva läbivaatamise kavast. Kuigi Luksemburgi tootlikkus on praegu väga kõrge, jääb üha vähem võimalusi selle suurendamiseks. Selleks et säilitada Luksemburgi majanduse konkurentsivõime pikas perspektiivis, on vaja sotsiaalpartneritega konsulteerides ja oma riigi tavasid järgides vaadata palkade kujundamise süsteemi pidevalt läbi.

| (13) | Luksemburg on teinud mõnesid asjakohaseid ja usutavaid samme suhteliselt suure noorte tööpuuduse vähendamiseks. Siiski on noorte tööturule integreerimise lihtsustamiseks vajalik ühtne strateegia, et muu hulgas tugevdada omavalitsuste vahelist koostööd ja parandada tööturuasutuste tõhusust. Noortel, eelkõige madalama haridustasemega tööotsijatel oleks kasu ka suurematest investeeringutest koolitus- ja haridusvaldkonnas. |
| --- | --- |

(13)

Luksemburg on teinud mõnesid asjakohaseid ja usutavaid samme suhteliselt suure noorte tööpuuduse vähendamiseks. Siiski on noorte tööturule integreerimise lihtsustamiseks vajalik ühtne strateegia, et muu hulgas tugevdada omavalitsuste vahelist koostööd ja parandada tööturuasutuste tõhusust. Noortel, eelkõige madalama haridustasemega tööotsijatel oleks kasu ka suurematest investeeringutest koolitus- ja haridusvaldkonnas.

| (14) | Luksemburgil on ootuste kohaselt raskusi 2020. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi täitmisel. Hiljutiste, olemasolevatel meetmetel põhinevate 2020. aasta prognooside kohaselt suurenevad Luksemburgi ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite heitkogused aastatel 2005–2020 6 %, eesmärk oli aga vähendada neid 20 %. Maanteetranspordi sektor on kõige märkimisväärsem heitkoguste allikas ja selles sektoris on palju võimalusi heitkoguste vähendamiseks. Transpordis kasutatava kütuse hind on Luksemburgis ELi madalamaid, põhjustades nn „kütuseturismi” ja negatiivseid välismõjusid, st reostust ja ummikuid. Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on tarvis täiendavaid poliitikameetmeid või kulukaid paindlikkusmehhanisme. |
| --- | --- |

(14)

Luksemburgil on ootuste kohaselt raskusi 2020. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi täitmisel. Hiljutiste, olemasolevatel meetmetel põhinevate 2020. aasta prognooside kohaselt suurenevad Luksemburgi ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite heitkogused aastatel 2005–2020 6 %, eesmärk oli aga vähendada neid 20 %. Maanteetranspordi sektor on kõige märkimisväärsem heitkoguste allikas ja selles sektoris on palju võimalusi heitkoguste vähendamiseks. Transpordis kasutatava kütuse hind on Luksemburgis ELi madalamaid, põhjustades nn „kütuseturismi” ja negatiivseid välismõjusid, st reostust ja ummikuid. Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on tarvis täiendavaid poliitikameetmeid või kulukaid paindlikkusmehhanisme.

| (15) | Luksemburg on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime suurendamise, tööhõive parandamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(15)

Luksemburg on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime suurendamise, tööhõive parandamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (16) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Luksemburgi majanduspoliitikat. Komisjon hindas stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Luksemburgi fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–5. soovituses. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Luksemburgi majanduspoliitikat. Komisjon hindas stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Luksemburgi fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–5. soovituses.

| (17) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (5) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses, |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (5) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses,

SOOVITAB Luksemburgil võtta 2012.–2013. aastal järgmisi meetmeid:

| 1. | Säilitada stabiilne eelarvepositsioon, korrigeerides kõik kõrvalekaldumised KPEEst, mis tagab riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse, võttes eelkõige arvesse vananemisega seotud kaudseid kohustusi. Aastal 2013 ja sellele järgnevatel aastatel tugevdada ja rangelt rakendada selleks eelarvestrateegiat, mida toetaksid piisavalt konkreetsed meetmed, sealhulgas täita kulueesmärk. |
| --- | --- |

1.

Säilitada stabiilne eelarvepositsioon, korrigeerides kõik kõrvalekaldumised KPEEst, mis tagab riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse, võttes eelkõige arvesse vananemisega seotud kaudseid kohustusi. Aastal 2013 ja sellele järgnevatel aastatel tugevdada ja rangelt rakendada selleks eelarvestrateegiat, mida toetaksid piisavalt konkreetsed meetmed, sealhulgas täita kulueesmärk.

| 2. | Tugevdada kavandatavat pensionireformi, võttes täiendavaid meetmeid eakamate töötajate osalemise suurendamiseks tööturul, eelkõige takistades enneaegset pensionile jäämist ning võttes täiendavaid meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks, sealhulgas sidudes ametliku pensioniea keskmise eeldatava elueaga, et tagada pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

2.

Tugevdada kavandatavat pensionireformi, võttes täiendavaid meetmeid eakamate töötajate osalemise suurendamiseks tööturul, eelkõige takistades enneaegset pensionile jäämist ning võttes täiendavaid meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks, sealhulgas sidudes ametliku pensioniea keskmise eeldatava elueaga, et tagada pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus.

| 3. | Selleks et säilitada Luksemburgi majanduse konkurentsivõime pikas perspektiivis, võtta sotsiaalpartneritega konsulteerides ja oma riigi tavasid järgides täiendavaid meetmeid palgaläbirääkimiste ja palkade indekseerimise süsteemi reformimiseks, säilitades sealjuures esimese sammuna kehtiva üheaastase indekseerimisintervalli pärast aastat 2014 ning vähendades energia ja muude volatiilsete tegurite mõju võrdlusindeksile. |
| --- | --- |

3.

Selleks et säilitada Luksemburgi majanduse konkurentsivõime pikas perspektiivis, võtta sotsiaalpartneritega konsulteerides ja oma riigi tavasid järgides täiendavaid meetmeid palgaläbirääkimiste ja palkade indekseerimise süsteemi reformimiseks, säilitades sealjuures esimese sammuna kehtiva üheaastase indekseerimisintervalli pärast aastat 2014 ning vähendades energia ja muude volatiilsete tegurite mõju võrdlusindeksile.

| 4. | Jätkata jõupingutusi noorte tööpuuduse vähendamiseks, suurendades sidusrühmade kaasatust ning tugevdades eelkõige madala haridustasemega isikutele suunatud haridus- ja koolitusmeetmeid, et viia noorte oskused ja kvalifikatsioon paremini kooskõlla tööjõu nõudlusega. |
| --- | --- |

4.

Jätkata jõupingutusi noorte tööpuuduse vähendamiseks, suurendades sidusrühmade kaasatust ning tugevdades eelkõige madala haridustasemega isikutele suunatud haridus- ja koolitusmeetmeid, et viia noorte oskused ja kvalifikatsioon paremini kooskõlla tööjõu nõudlusega.

| 5. | Tagada, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärke ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite puhul täidetakse, eelkõige energiatoodete maksustamise suurendamise kaudu. |
| --- | --- |

5.

Tagada, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärke ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite puhul täidetakse, eelkõige energiatoodete maksustamise suurendamise kaudu.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 210, 16.7.2011, lk 5.

3

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

4

(5)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

5

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/61

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Malta 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/18

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Malta 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Malta 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Maltat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Maltat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegeleda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegeleda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | 2. märtsil 2012 kutsus Euroopa Ülemkogu laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike üles esitama õigeaegselt kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(8)

2. märtsil 2012 kutsus Euroopa Ülemkogu laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike üles esitama õigeaegselt kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (9) | Malta esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 23. aprillil 2012 oma 2012. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Malta esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 23. aprillil 2012 oma 2012. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiliseerimisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on võrreldes komisjoni prognoositud potentsiaalse majanduskasvuga optimistlik, eriti stabiilsusprogrammi lõpuaastate suhtes. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandatud korrigeerimist 2011. aastal järk-järgult vähendada puudujääki, nii et see jõuaks 2015. aastal 0,3 protsendini SKPst. Stabiilsusprogrammis kinnitatakse varasemat keskpika perioodi eelarve-eesmärki ehk eelarve struktuurse tasakaalu saavutamist, milleni tahetakse jõuda pärast programmiperioodi lõppu. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk (KPEE) kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. On aga oht, et eelarvepuudujääk võib osutuda stabiilsusprogrammis kavandatust suuremaks. See võib tuleneda: i) oodatust väiksemaks jäänud tuludest, sest makromajanduslik stsenaarium oli pisut liiga optimistlik; ii) jooksvate esmaste kulude ületamisest; ja iii) riigile kuulva lennuliini (Air Malta) käimasolevast restruktureerimisest ja energiatarnija (Enemalta) finantsseisundist. KPEE poole kavatsetakse liikuda (ümberarvutatud) eelarve struktuurset tasakaalu (5) arvestades nii, et iga-aastane edasiminek oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud sihtmääraga 0,5 % SKPst.
  Arvestades komisjoni hinnangu kohaselt eelarve eesmärkides sisalduvaid ühekordseid meetmeid, on edasiminek keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas pisut kiirem (3⁄4 % SKPst), kuid see jaotub väga ebaühtlaselt: 2012. aastal edasiminekut ei ole, samas kui 2013. aastal on see 11⁄4 % SKPst. Programmis esitatud teabe kohaselt on valitsemissektori kulude kasv kogu programmiperioodi jooksul kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud sihtmääraga, kui võtta arvesse suvakohaseid tulumeetmeid. Eelarve-eesmärkidega seotud riske arvestades võib aga keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks tehtavate kohanduste keskmine tempo jääda aeglasemaks kui vaja. Valitsemissektori koguvõlg, mis ulatus 2011. aastal 72 protsendini SKPst, peaks programmi kohaselt hakkama vähenema ning jõudma 2015. aastaks 65,3 protsendini SKPst (mis on ikka suurem kui aluslepingu järgne kontrollväärtus, mis on 60 % SKPst).
  Stabiilsusprogrammis esitatud kavade kohaselt liigub Malta piisavas tempos, et saavutada üleminekuperioodi lõpuks (2015) stabiilsuse ja kasvu paktiga ettenähtud võla vähendamise sihttase, kuid kõnealust hinnangut võib ohustada see, kui võlatase osutub kavandatust kõrgemaks tingituna võimalikust suuremast puudujäägist ja kõrgemast võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajast. Malta keskpika perioodi eelarveraamistik ei ole endiselt siduvat laadi, mis näitab, et eelarvepoliitikat planeeritakse suhteliselt lühikeses perspektiivis. Stabiilsusprogrammis osutatakse, et Malta valitsus kavatseb muuta iga-aastast eelarvemenetlust. Tahetakse muuta tähtaegu ning kasutusele võtta järelevalve- ja parandusmehhanisme hõlmav põhiseadusega ettenähtud eelarveeeskiri, mis on kooskõlas viimase aja muudatustega euroala juhtimise raamistikus. |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiliseerimisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on võrreldes komisjoni prognoositud potentsiaalse majanduskasvuga optimistlik, eriti stabiilsusprogrammi lõpuaastate suhtes. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandatud korrigeerimist 2011. aastal järk-järgult vähendada puudujääki, nii et see jõuaks 2015. aastal 0,3 protsendini SKPst. Stabiilsusprogrammis kinnitatakse varasemat keskpika perioodi eelarve-eesmärki ehk eelarve struktuurse tasakaalu saavutamist, milleni tahetakse jõuda pärast programmiperioodi lõppu. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk (KPEE) kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. On aga oht, et eelarvepuudujääk võib osutuda stabiilsusprogrammis kavandatust suuremaks. See võib tuleneda: i) oodatust väiksemaks jäänud tuludest, sest makromajanduslik stsenaarium oli pisut liiga optimistlik; ii) jooksvate esmaste kulude ületamisest; ja iii) riigile kuulva lennuliini (Air Malta) käimasolevast restruktureerimisest ja energiatarnija (Enemalta) finantsseisundist. KPEE poole kavatsetakse liikuda (ümberarvutatud) eelarve struktuurset tasakaalu (5) arvestades nii, et iga-aastane edasiminek oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud sihtmääraga 0,5 % SKPst.

Arvestades komisjoni hinnangu kohaselt eelarve eesmärkides sisalduvaid ühekordseid meetmeid, on edasiminek keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas pisut kiirem (3⁄4 % SKPst), kuid see jaotub väga ebaühtlaselt: 2012. aastal edasiminekut ei ole, samas kui 2013. aastal on see 11⁄4 % SKPst. Programmis esitatud teabe kohaselt on valitsemissektori kulude kasv kogu programmiperioodi jooksul kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud sihtmääraga, kui võtta arvesse suvakohaseid tulumeetmeid. Eelarve-eesmärkidega seotud riske arvestades võib aga keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks tehtavate kohanduste keskmine tempo jääda aeglasemaks kui vaja. Valitsemissektori koguvõlg, mis ulatus 2011. aastal 72 protsendini SKPst, peaks programmi kohaselt hakkama vähenema ning jõudma 2015. aastaks 65,3 protsendini SKPst (mis on ikka suurem kui aluslepingu järgne kontrollväärtus, mis on 60 % SKPst).

Stabiilsusprogrammis esitatud kavade kohaselt liigub Malta piisavas tempos, et saavutada üleminekuperioodi lõpuks (2015) stabiilsuse ja kasvu paktiga ettenähtud võla vähendamise sihttase, kuid kõnealust hinnangut võib ohustada see, kui võlatase osutub kavandatust kõrgemaks tingituna võimalikust suuremast puudujäägist ja kõrgemast võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajast. Malta keskpika perioodi eelarveraamistik ei ole endiselt siduvat laadi, mis näitab, et eelarvepoliitikat planeeritakse suhteliselt lühikeses perspektiivis. Stabiilsusprogrammis osutatakse, et Malta valitsus kavatseb muuta iga-aastast eelarvemenetlust. Tahetakse muuta tähtaegu ning kasutusele võtta järelevalve- ja parandusmehhanisme hõlmav põhiseadusega ettenähtud eelarveeeskiri, mis on kooskõlas viimase aja muudatustega euroala juhtimise raamistikus.

| (11) | Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas prognoositakse, et pikemas perspektiivis ületab Malta elanikkonna vananemisega seotud kulutuste suurenemine märgatavalt ELi keskmise. Probleemi süvendab veelgi eakate töötajate, sealhulgas eakate naiste väga tagasihoidlik osalemine tööturul, suhteliselt madal tööturult lahkumise iga ja ennetähtaegselt pensionile jäämise võimaluste kasutamine. Sõltumatu pensionide töörühm esitas 2010. aasta detsembris pensionireformi jätkamise kohta oma ettepanekud, mille hulka kuuluvad pensioniea ja oodatava eluea seostamine ning uute pensionisammaste loomine. Ettepanekuid tuleb arutada sidusrühmadega, kuid valitsus ei ole oma seisukohti veel esitanud. Lisaks ei ole riiklikus reformikavas ette nähtud igakülgset aktiivsena vananemise strateegiat. Tuleb märkida, et Malta on võtnud meetmeid võitluseks deklareerimata töö vastu. Selline töötamine avaldab liigset survet riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(11)

Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas prognoositakse, et pikemas perspektiivis ületab Malta elanikkonna vananemisega seotud kulutuste suurenemine märgatavalt ELi keskmise. Probleemi süvendab veelgi eakate töötajate, sealhulgas eakate naiste väga tagasihoidlik osalemine tööturul, suhteliselt madal tööturult lahkumise iga ja ennetähtaegselt pensionile jäämise võimaluste kasutamine. Sõltumatu pensionide töörühm esitas 2010. aasta detsembris pensionireformi jätkamise kohta oma ettepanekud, mille hulka kuuluvad pensioniea ja oodatava eluea seostamine ning uute pensionisammaste loomine. Ettepanekuid tuleb arutada sidusrühmadega, kuid valitsus ei ole oma seisukohti veel esitanud. Lisaks ei ole riiklikus reformikavas ette nähtud igakülgset aktiivsena vananemise strateegiat. Tuleb märkida, et Malta on võtnud meetmeid võitluseks deklareerimata töö vastu. Selline töötamine avaldab liigset survet riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (12) | Malta majanduse ümberkorraldamise tagajärjel on tööturul tekkinud tööjõu nõudluse ja töötajate oskuste lahknevus, mida veelgi süvendab vähene kolmanda taseme hariduse omandamine ja suur koolist väljalangevus. Püsivate tulemuste saavutamiseks tuleks jätkata jõupingutusi haridussüsteemi vastavusseviimiseks tööturu vajadustega. Malta peaks 2012. aasta lõpuks esitama strateegia kooli poolelijätmise vähendamiseks. Seni puudub selles valdkonnas teabe kogumise ja selle analüüsimise kõikehõlmav süsteem. |
| --- | --- |

(12)

Malta majanduse ümberkorraldamise tagajärjel on tööturul tekkinud tööjõu nõudluse ja töötajate oskuste lahknevus, mida veelgi süvendab vähene kolmanda taseme hariduse omandamine ja suur koolist väljalangevus. Püsivate tulemuste saavutamiseks tuleks jätkata jõupingutusi haridussüsteemi vastavusseviimiseks tööturu vajadustega. Malta peaks 2012. aasta lõpuks esitama strateegia kooli poolelijätmise vähendamiseks. Seni puudub selles valdkonnas teabe kogumise ja selle analüüsimise kõikehõlmav süsteem.

| (13) | Naiste ja vanemaealiste töötajate Malta tööturul osalemise määr on ikka liiga väike. Malta võtab küll meetmeid naiste tööturule tagasitoomiseks, tunnistades vanemate naistega seotud probleeme. Naiste ja meeste tööhõive erinevus avaldab siiski suuremat mõju naistele, kuna puudub piisav valik taskukohaseid lapsehoiuvõimalusi, koolijärgseid lastehoiuasutusi ei ole piisavalt ning liiga vähe kasutatakse peresõbralikku töökorraldust nagu paindlik tööaeg ja kaugtöö. |
| --- | --- |

(13)

Naiste ja vanemaealiste töötajate Malta tööturul osalemise määr on ikka liiga väike. Malta võtab küll meetmeid naiste tööturule tagasitoomiseks, tunnistades vanemate naistega seotud probleeme. Naiste ja meeste tööhõive erinevus avaldab siiski suuremat mõju naistele, kuna puudub piisav valik taskukohaseid lapsehoiuvõimalusi, koolijärgseid lastehoiuasutusi ei ole piisavalt ning liiga vähe kasutatakse peresõbralikku töökorraldust nagu paindlik tööaeg ja kaugtöö.

| (14) | Malta on üks väheseid liikmesriike, kus veel kasutatakse üldist palkade indekseerimise mehhanismi. Kuigi kõnealune mehhanism sisaldab vahendeid indekseerimise mõju leevendamiseks, kätkeb see siiski palga-hinna spiraali ohtu, eriti kuna indekseerimisel arvestatakse ka importtoodete hindu. See aga võib kahjustada eelkõige tööjõumahukate sektorite konkurentsivõimet. Ametiasutused on probleemi uurinud, kuid tulemusi ei ole veel avaldatud ning konkreetseid reformiettepanekuid ei ole veel arutatud. |
| --- | --- |

(14)

Malta on üks väheseid liikmesriike, kus veel kasutatakse üldist palkade indekseerimise mehhanismi. Kuigi kõnealune mehhanism sisaldab vahendeid indekseerimise mõju leevendamiseks, kätkeb see siiski palga-hinna spiraali ohtu, eriti kuna indekseerimisel arvestatakse ka importtoodete hindu. See aga võib kahjustada eelkõige tööjõumahukate sektorite konkurentsivõimet. Ametiasutused on probleemi uurinud, kuid tulemusi ei ole veel avaldatud ning konkreetseid reformiettepanekuid ei ole veel arutatud.

| (15) | Energiavarustus sõltub Maltal peaaegu täielikult importnaftast ning taastuvaid energiaallikaid kasutatakse endiselt vähe. Kõrge elektri hind võib ohustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimet. Kõrvaldada tuleks ka puudused energiatõhususe valdkonnas. See aitaks saavutada kahte eesmärki – suurendada konkurentsivõimet ning täita energia- ja kliimaeesmärgid. Nendes valdkondades on juba tehtud algatusi. Nii näiteks toetatakse päikeseenergia tootmist ja tuuleparkide arendamist, elektriühenduse loomist Sitsiiliaga ning kütusesäästlike autode kasutuselevõttu. Esialgu on aga veel liiga vara hinnata kõnealuste algatuste mõju ja nende rakendamist tuleb tähelepanelikult jälgida. |
| --- | --- |

(15)

Energiavarustus sõltub Maltal peaaegu täielikult importnaftast ning taastuvaid energiaallikaid kasutatakse endiselt vähe. Kõrge elektri hind võib ohustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimet. Kõrvaldada tuleks ka puudused energiatõhususe valdkonnas. See aitaks saavutada kahte eesmärki – suurendada konkurentsivõimet ning täita energia- ja kliimaeesmärgid. Nendes valdkondades on juba tehtud algatusi. Nii näiteks toetatakse päikeseenergia tootmist ja tuuleparkide arendamist, elektriühenduse loomist Sitsiiliaga ning kütusesäästlike autode kasutuselevõttu. Esialgu on aga veel liiga vara hinnata kõnealuste algatuste mõju ja nende rakendamist tuleb tähelepanelikult jälgida.

| (16) | Malta majanduse suurusega võrreldes on Malta pangandussüsteem väga suur. Selle varade kogumaksumus on ligikaudu 800 % SKPst. Sektori suuruse tõttu võivad finantsstabiilsuse häired avaldada riigi majandusele ebaproportsionaalselt suurt mõju. Üleilmne majanduslangus süvendas halbade laenude arvu, kuid pankade kapitalireserve ei ole suurendatud. Pankadele avaldab eriti suurt mõju kinnisvaraturg, mille arvele langeb üle poole elanikele antud laenudest. Pangad on haavatavad eriti seetõttu, et kinnisvarahindade langus võib jätkuda, kuid eluruumide pakkumine võib praegu olla suurem kui nõudlus nende järele. |
| --- | --- |

(16)

Malta majanduse suurusega võrreldes on Malta pangandussüsteem väga suur. Selle varade kogumaksumus on ligikaudu 800 % SKPst. Sektori suuruse tõttu võivad finantsstabiilsuse häired avaldada riigi majandusele ebaproportsionaalselt suurt mõju. Üleilmne majanduslangus süvendas halbade laenude arvu, kuid pankade kapitalireserve ei ole suurendatud. Pankadele avaldab eriti suurt mõju kinnisvaraturg, mille arvele langeb üle poole elanikele antud laenudest. Pangad on haavatavad eriti seetõttu, et kinnisvarahindade langus võib jätkuda, kuid eluruumide pakkumine võib praegu olla suurem kui nõudlus nende järele.

| (17) | Malta on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti raames. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime suurendamise, tööhõive toetamise ja riigi rahanduse jätkusuutlikumaks muutmisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(17)

Malta on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti raames. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime suurendamise, tööhõive toetamise ja riigi rahanduse jätkusuutlikumaks muutmisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (18) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Malta majanduspoliitikat. Komisjon hindas 2012. aasta stabiilsusprogrammi ja 2012. aasta riiklikku reformikava. Hindamisel võeti arvesse kõnealuste dokumentide asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, andes ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–6. soovituses. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Malta majanduspoliitikat. Komisjon hindas 2012. aasta stabiilsusprogrammi ja 2012. aasta riiklikku reformikava. Hindamisel võeti arvesse kõnealuste dokumentide asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, andes ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–6. soovituses.

| (19) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Malta 2012. aasta stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus (6) kajastub eelkõige 1. soovituses, |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Malta 2012. aasta stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus (6) kajastub eelkõige 1. soovituses,

SOOVITAB Maltal võtta aastatel 2012–2013 järgmisi meetmeid.

| 1. | Tugevdada 2012. aastal eelarvestrateegiat täiendavate alaliste meetmetega, et tagada piisav edasiminek KPEE saavutamise suunas ja viia eelarvepuudujääk alla 3 % SKPst, ilma ühekordseid meetmeid kasutamata. Jätkata seejärel eelarve konsolideerimist vajalikus tempos, et piisavalt edeneda keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas, kaasa arvatud kulueesmärgi täitmine, ning võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas, määrates kindlaks konkreetsed meetmed, kuidas toetada eelarvepuudujääki käsitelevaid eesmärke alates 2013. aastast ning olla valmis võtma täiendavaid meetmeid kõrvalekallete korral. Hiljemalt 2012. aasta lõpuks rakendada siduv eeskirjapõhine mitmeaastane eelarveraamistik. Parandada maksukohustuste täitmist ja võidelda maksudest kõrvalehoidmise vastu ning vähendada võlgnevusi soodustavaid tegureid seoses ettevõtete maksustamisega. |
| --- | --- |

1.

Tugevdada 2012. aastal eelarvestrateegiat täiendavate alaliste meetmetega, et tagada piisav edasiminek KPEE saavutamise suunas ja viia eelarvepuudujääk alla 3 % SKPst, ilma ühekordseid meetmeid kasutamata. Jätkata seejärel eelarve konsolideerimist vajalikus tempos, et piisavalt edeneda keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas, kaasa arvatud kulueesmärgi täitmine, ning võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas, määrates kindlaks konkreetsed meetmed, kuidas toetada eelarvepuudujääki käsitelevaid eesmärke alates 2013. aastast ning olla valmis võtma täiendavaid meetmeid kõrvalekallete korral. Hiljemalt 2012. aasta lõpuks rakendada siduv eeskirjapõhine mitmeaastane eelarveraamistik. Parandada maksukohustuste täitmist ja võidelda maksudest kõrvalehoidmise vastu ning vähendada võlgnevusi soodustavaid tegureid seoses ettevõtete maksustamisega.

| 2. | Võtta viivitamata meetmeid pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks. Selleks tuleb tõsta tegelikku pensioniiga, sealhulgas kiirendades oluliselt ametliku pensioniea järkjärgulist tõstmist võrreldes kehtivates õigusaktides sätestatuga, sidudes selgelt ametliku pensioniea keskmise eeldatava elueaga ning võttes meetmeid erapensioni kogumise soodustamiseks. Võtta meetmeid, mis võimaldavad vanemaealistel töötajatel kauem töötada, ja vähendada ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade kasutamist. |
| --- | --- |

2.

Võtta viivitamata meetmeid pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks. Selleks tuleb tõsta tegelikku pensioniiga, sealhulgas kiirendades oluliselt ametliku pensioniea järkjärgulist tõstmist võrreldes kehtivates õigusaktides sätestatuga, sidudes selgelt ametliku pensioniea keskmise eeldatava elueaga ning võttes meetmeid erapensioni kogumise soodustamiseks. Võtta meetmeid, mis võimaldavad vanemaealistel töötajatel kauem töötada, ja vähendada ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade kasutamist.

| 3. | Tegutseda selle nimel, et vähendada kooli poolelijätmise suurt määra. Jätkata haridussüsteemis jõupingutusi töötajate oskuste kohandamiseks tööturu nõuetega. Edendada taskukohast lastehoidu ja suurendada kooliväliste lastehoiuasutuste arvu, et vähendada naiste ja meeste tööhõive erinevust. |
| --- | --- |

3.

Tegutseda selle nimel, et vähendada kooli poolelijätmise suurt määra. Jätkata haridussüsteemis jõupingutusi töötajate oskuste kohandamiseks tööturu nõuetega. Edendada taskukohast lastehoidu ja suurendada kooliväliste lastehoiuasutuste arvu, et vähendada naiste ja meeste tööhõive erinevust.

| 4. | Võtta vajalikke meetmeid, et konsulteerides sotsiaalpartneritega ja kooskõlas riigi tavadega ümber korraldada palgaläbirääkimiste süsteem ja palkade indekseerimise süsteem nii, et võetaks paremini arvesse tööviljakuse muutumist ning väheneks impordihindade mõju indekseerimisele. |
| --- | --- |

4.

Võtta vajalikke meetmeid, et konsulteerides sotsiaalpartneritega ja kooskõlas riigi tavadega ümber korraldada palgaläbirääkimiste süsteem ja palkade indekseerimise süsteem nii, et võetaks paremini arvesse tööviljakuse muutumist ning väheneks impordihindade mõju indekseerimisele.

| 5. | Toetada jõupingutusi energiatõhususe edendamiseks ja suurendada taastuvatest allikatest toodetava energia osakaalu, et vähendada Malta sõltuvust importnaftast. Seejuures tuleks hoolikalt jälgida stimuleerivaid mehhanisme ja seada prioriteetsele kohale infrastruktuuri arendamine, sealhulgas Sitsiiliaga elektriühenduse loomise lõpuleviimine. |
| --- | --- |

5.

Toetada jõupingutusi energiatõhususe edendamiseks ja suurendada taastuvatest allikatest toodetava energia osakaalu, et vähendada Malta sõltuvust importnaftast. Seejuures tuleks hoolikalt jälgida stimuleerivaid mehhanisme ja seada prioriteetsele kohale infrastruktuuri arendamine, sealhulgas Sitsiiliaga elektriühenduse loomise lõpuleviimine.

| 6. | Tugevdada pangandussektorit, võttes meetmeid, mis aitavad leevendada riske, mida võib põhjustada kinnisvaraturg. Võtta meetmeid, et veelgi suurendada kapitalireserve laenukahju katmiseks. |
| --- | --- |

6.

Tugevdada pangandussektorit, võttes meetmeid, mis aitavad leevendada riske, mida võib põhjustada kinnisvaraturg. Võtta meetmeid, et veelgi suurendada kapitalireserve laenukahju katmiseks.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 215, 21.7.2011, lk 10.

3

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/65

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Poola 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/19

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Poola 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Poola 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Poolat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Poolat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise, eelarve konsolideerimise ja majanduskasvu edendamise prioriteedid. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise, eelarve konsolideerimise ja majanduskasvu edendamise prioriteedid. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus 2. märtsil 2012 laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus 2. märtsil 2012 laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Poola esitas 25. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 27. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Poola esitas 25. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 27. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik ja kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärane puudujääk 2012. aastaks ja saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk (KPEE) 2015. aastaks. Lähenemisprogrammis kinnitatakse KPEE (puudujääk 1 % SKPst), mis vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Puudujäägi kavandatav korrigeerimine on kooskõlas nõukogu määratud tähtajaga ja kavandatav eelarve kohandamine vastab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitusele. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuurilisele eelarvetasakaalule (5) on kavandatavad iga-aastased edusammud KPEE suunas suuremad kui 0,5 % SKPst (struktuuriliselt). Valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, on tervel programmiperioodil kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti võrdlusalusega, kuid komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt 2013. aastal pisut ületab kulueesmärki. KPEE suunas piisavate edusammude tegemiseks võib olla vaja täiendavaid jõupingutusi, kuna põhiliselt tuginetakse avaliku sektori investeeringukulude märkimisväärsetele kärbetele ja seda ei toetata piisavalt lähenemisprogrammi lõpuaastatel võetavate üksikasjalike meetmetega. Valitsemissektori võlg jääb Poolas terve programmiperioodi jooksul prognoositavalt allapoole 60 % SKPst. Poola ametiasutused prognoosivad, et see väheneb järk-järgult 56,3 protsendilt SKPst 2011. aastal 49,7 protsendile SKPst 2015. aastal, samal ajal kui komisjon, arvestades võimalikke ohte konsolideerimiskavadele, prognoosib aeglasemat paranemist. |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik ja kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärane puudujääk 2012. aastaks ja saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk (KPEE) 2015. aastaks. Lähenemisprogrammis kinnitatakse KPEE (puudujääk 1 % SKPst), mis vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Puudujäägi kavandatav korrigeerimine on kooskõlas nõukogu määratud tähtajaga ja kavandatav eelarve kohandamine vastab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitusele. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuurilisele eelarvetasakaalule (5) on kavandatavad iga-aastased edusammud KPEE suunas suuremad kui 0,5 % SKPst (struktuuriliselt). Valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, on tervel programmiperioodil kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti võrdlusalusega, kuid komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt 2013. aastal pisut ületab kulueesmärki. KPEE suunas piisavate edusammude tegemiseks võib olla vaja täiendavaid jõupingutusi, kuna põhiliselt tuginetakse avaliku sektori investeeringukulude märkimisväärsetele kärbetele ja seda ei toetata piisavalt lähenemisprogrammi lõpuaastatel võetavate üksikasjalike meetmetega. Valitsemissektori võlg jääb Poolas terve programmiperioodi jooksul prognoositavalt allapoole 60 % SKPst. Poola ametiasutused prognoosivad, et see väheneb järk-järgult 56,3 protsendilt SKPst 2011. aastal 49,7 protsendile SKPst 2015. aastal, samal ajal kui komisjon, arvestades võimalikke ohte konsolideerimiskavadele, prognoosib aeglasemat paranemist.

| (11) | Valitsus ei ole veel võtnud meetmeid püsivate kulueeskirjade rakendamiseks 2013. aastaks. Püsivate kulueeskirjade koostamise töö on veel ettevalmistamisel ja üksikasju ei ole siiani veel avaldatud. Edusamme ei ole tehtud ka rahvamajanduse arvepidamise süsteemi klassifikatsiooni vastavusseviimisel Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga (ESA95 standarditega) ega eelarvemenetluses eri valitsustasandite vahelise kooskõlastamise parandamisel. |
| --- | --- |

(11)

Valitsus ei ole veel võtnud meetmeid püsivate kulueeskirjade rakendamiseks 2013. aastaks. Püsivate kulueeskirjade koostamise töö on veel ettevalmistamisel ja üksikasju ei ole siiani veel avaldatud. Edusamme ei ole tehtud ka rahvamajanduse arvepidamise süsteemi klassifikatsiooni vastavusseviimisel Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga (ESA95 standarditega) ega eelarvemenetluses eri valitsustasandite vahelise kooskõlastamise parandamisel.

| (12) | Noorte tööpuudus ületab ELi keskmist ja tuleneb suuresti omandatud oskuste tööturu nõudlusele mittevastavusest ning praktikakohtade ja töökohal õppimise võimaluste halvast kättesaadavusest. Noorte tööturule sisenemise hõlbustamiseks kavandatakse meetmeid. Tööturu killustatuse ja töötajate vaesuse (mis on üks suuremaid ELis) üheks põhjuseks näib olevat tööseadusega reguleerimata füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja tsiviilõiguslike lepingute osaline kuritarvitamine. Lisaks tuleks läbi vaadata madalapalgaliste töötajate tööga seotud soodustustega toetamise ulatus ja piisavus. |
| --- | --- |

(12)

Noorte tööpuudus ületab ELi keskmist ja tuleneb suuresti omandatud oskuste tööturu nõudlusele mittevastavusest ning praktikakohtade ja töökohal õppimise võimaluste halvast kättesaadavusest. Noorte tööturule sisenemise hõlbustamiseks kavandatakse meetmeid. Tööturu killustatuse ja töötajate vaesuse (mis on üks suuremaid ELis) üheks põhjuseks näib olevat tööseadusega reguleerimata füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja tsiviilõiguslike lepingute osaline kuritarvitamine. Lisaks tuleks läbi vaadata madalapalgaliste töötajate tööga seotud soodustustega toetamise ulatus ja piisavus.

| (13) | 2011. aasta teises pooles alustas Poola ambitsioonika kõrgharidusreformi elluviimist. Selle eesmärk on tugevdada ülikoolide ja ettevõtjate sidemeid ning lahendada omandatud oskuste tööturu nõudlusele mittevastavuse probleemi. Reformi eesmärk on muuta õppeprogrammid paindlikumaks ja vastavamaks tööturu muutuvatele vajadustele. Reformiga edendatakse tegutsemist ka füüsilisest isikust ettevõtjana. Sellest hoolimata on endiselt vaja parandada õpetamist käsitleva sätte asjakohasust ja kvaliteeti, keskendudes eelkõige kolmanda taseme eraõppeasutustele. |
| --- | --- |

(13)

2011. aasta teises pooles alustas Poola ambitsioonika kõrgharidusreformi elluviimist. Selle eesmärk on tugevdada ülikoolide ja ettevõtjate sidemeid ning lahendada omandatud oskuste tööturu nõudlusele mittevastavuse probleemi. Reformi eesmärk on muuta õppeprogrammid paindlikumaks ja vastavamaks tööturu muutuvatele vajadustele. Reformiga edendatakse tegutsemist ka füüsilisest isikust ettevõtjana. Sellest hoolimata on endiselt vaja parandada õpetamist käsitleva sätte asjakohasust ja kvaliteeti, keskendudes eelkõige kolmanda taseme eraõppeasutustele.

| (14) | Naiste osalemist tööturul tuleb suurendada, parandades lastehoiusüsteemi. Poola koolieelses hariduses osalemise määr on praegu madalaim Euroopas. Selle põhjuseks on kohtade ja sobiva taristu puudumine. Valitsuse avaldust, et riik leiab lisavahendeid koolieelsete haridusasutuste (3–5-aastastele lastele) loomiseks, ei toeta 2012. aasta eelarveseadus, milles haridustoetusi vähendati. Selle tulemusel on mõni omavalitsus koole ja lasteaedu sulgenud. |
| --- | --- |

(14)

Naiste osalemist tööturul tuleb suurendada, parandades lastehoiusüsteemi. Poola koolieelses hariduses osalemise määr on praegu madalaim Euroopas. Selle põhjuseks on kohtade ja sobiva taristu puudumine. Valitsuse avaldust, et riik leiab lisavahendeid koolieelsete haridusasutuste (3–5-aastastele lastele) loomiseks, ei toeta 2012. aasta eelarveseadus, milles haridustoetusi vähendati. Selle tulemusel on mõni omavalitsus koole ja lasteaedu sulgenud.

| (15) | Tegelemaks eakamate töötajate vähese osalemisega tööturul on Poola käivitanud üldise pensionireformi. Alates 2013. aastast hakatakse ametlikku pensioniiga järk-järgult tõstma 67. eluaastani: meeste puhul (praegu 65 eluaastat) 2020. aastaks ja naiste puhul (praegu 60 eluaastat) 2040. aastaks. Poola on jätkanud jõupingutusi jõu-, korrakaitse- ja päästestruktuuride töötajate soodsate pensionitingimuste piiramiseks. 2011. aastal tegi Poola mõningaid muudatusi põllumajandustootjate sotsiaalkindlustusfondi (KRUS). Reform on aga ajutine ja tööturu seisukohast ebapiisav. Kaevuritel on endiselt eripensionisüsteem. |
| --- | --- |

(15)

Tegelemaks eakamate töötajate vähese osalemisega tööturul on Poola käivitanud üldise pensionireformi. Alates 2013. aastast hakatakse ametlikku pensioniiga järk-järgult tõstma 67. eluaastani: meeste puhul (praegu 65 eluaastat) 2020. aastaks ja naiste puhul (praegu 60 eluaastat) 2040. aastaks. Poola on jätkanud jõupingutusi jõu-, korrakaitse- ja päästestruktuuride töötajate soodsate pensionitingimuste piiramiseks. 2011. aastal tegi Poola mõningaid muudatusi põllumajandustootjate sotsiaalkindlustusfondi (KRUS). Reform on aga ajutine ja tööturu seisukohast ebapiisav. Kaevuritel on endiselt eripensionisüsteem.

| (16) | Teaduskeskkonna parandamise hiljutiste reformide eesmärk on keskenduda parimaid tulemusi saavutanud asutuste spetsiifilisi vajadusi arvesse võtvale rahastamisele. 2011. aasta augustis vastu võetud riiklik teaduskava on oluline samm selles suunas. Sellest hoolimata ei ole endiselt selge, kuidas kava prioriteedid on omavahel seotud ning kuidas neid edendatakse innovatsiooni- ja tööstuspoliitikas. |
| --- | --- |

(16)

Teaduskeskkonna parandamise hiljutiste reformide eesmärk on keskenduda parimaid tulemusi saavutanud asutuste spetsiifilisi vajadusi arvesse võtvale rahastamisele. 2011. aasta augustis vastu võetud riiklik teaduskava on oluline samm selles suunas. Sellest hoolimata ei ole endiselt selge, kuidas kava prioriteedid on omavahel seotud ning kuidas neid edendatakse innovatsiooni- ja tööstuspoliitikas.

| (17) | Kutseteenuste pakkumise olemasolevad piirangud on suureks takistuseks edasisele majanduskasvule, eelkõige ehitus-, transpordi- ja tervishoiusektoris. Valitsus on avaldanud kava vähendada kutseteenuste regulatsiooni 50 %, seda seoses nii haridusnõuete kui ka litsentseerimisega. Hiljutistest jõupingutustest hoolimata on ettevõtjate halduskoormus endiselt suur ning avalik haldus on endiselt ebatõhus. Peamised murevaldkonnad on kõrged eeskirjade täitmise kulud, keerukas ja ebastabiilne maksuõigustik, lepingute nõrk täitmine, pikad ja koormavad litsentseerimis- ja loaandmismenetlused ning kinnisvara registreerimise ja maakasutuse planeerimisega seotud õigusaktid. Kohtumenetlused ja muud õigusmeetmed on aeganõudvad ning pooleliolevate kohtuasjade arv on suhteliselt kõrge. |
| --- | --- |

(17)

Kutseteenuste pakkumise olemasolevad piirangud on suureks takistuseks edasisele majanduskasvule, eelkõige ehitus-, transpordi- ja tervishoiusektoris. Valitsus on avaldanud kava vähendada kutseteenuste regulatsiooni 50 %, seda seoses nii haridusnõuete kui ka litsentseerimisega. Hiljutistest jõupingutustest hoolimata on ettevõtjate halduskoormus endiselt suur ning avalik haldus on endiselt ebatõhus. Peamised murevaldkonnad on kõrged eeskirjade täitmise kulud, keerukas ja ebastabiilne maksuõigustik, lepingute nõrk täitmine, pikad ja koormavad litsentseerimis- ja loaandmismenetlused ning kinnisvara registreerimise ja maakasutuse planeerimisega seotud õigusaktid. Kohtumenetlused ja muud õigusmeetmed on aeganõudvad ning pooleliolevate kohtuasjade arv on suhteliselt kõrge.

| (18) | Energiasektori kasvu ja konkurentsi takistab ELi õigusaktide rakendamise venimine, eelkõige teise ja kolmanda energiapaketi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (6) (taastuvenergia direktiiv) puhul, nagu ka pooleliolevad rikkumismenetlused. Kui maantee- ja kiirteevõrgustikku arendatakse ulatuslikult ELi vahendite toel, siis taristu väga halba olukorda arvestades on raudteevõrgustiku investeeringuvajadus veelgi pakilisem. Poola ei kasuta selleks otstarbeks kättesaadavaid Ühtekuuluvusfondi vahendeid täielikult. Endiselt on takistatud raudteeturu tõhus toimimine. |
| --- | --- |

(18)

Energiasektori kasvu ja konkurentsi takistab ELi õigusaktide rakendamise venimine, eelkõige teise ja kolmanda energiapaketi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (6) (taastuvenergia direktiiv) puhul, nagu ka pooleliolevad rikkumismenetlused. Kui maantee- ja kiirteevõrgustikku arendatakse ulatuslikult ELi vahendite toel, siis taristu väga halba olukorda arvestades on raudteevõrgustiku investeeringuvajadus veelgi pakilisem. Poola ei kasuta selleks otstarbeks kättesaadavaid Ühtekuuluvusfondi vahendeid täielikult. Endiselt on takistatud raudteeturu tõhus toimimine.

| (19) | Poola on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(19)

Poola on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (20) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Poola majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–6. soovituses. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Poola majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–6. soovituses.

| (21) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning nõukogu arvamus (7) kajastub eelkõige punktis 1 esitatud soovituses, |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning nõukogu arvamus (7) kajastub eelkõige punktis 1 esitatud soovituses,

SOOVITAB Poolal võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Tagada kavandatud edusammud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise suunas. Täita sel eesmärgil täielikult 2012. aasta eelarvet ja saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud nõukogu soovitustes täpsustatud struktuurne kohandus. Seejärel täpsustada meetmeid, mis on vajalikud 2013. aasta ja sellele järgnevate aastate eelarvestrateegia kavakohase rakendamise tagamiseks, kindlustades asjakohase struktuurilise kohanduse piisavate edusammude tegemiseks keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (KPEE) suunas, täites sealhulgas kulueesmärki. Minimeerida majanduskasvu elavdavate kulutuste kärpeid tulevikus ja parandada maksukuulekust. |
| --- | --- |

1.

Tagada kavandatud edusammud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise suunas. Täita sel eesmärgil täielikult 2012. aasta eelarvet ja saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud nõukogu soovitustes täpsustatud struktuurne kohandus. Seejärel täpsustada meetmeid, mis on vajalikud 2013. aasta ja sellele järgnevate aastate eelarvestrateegia kavakohase rakendamise tagamiseks, kindlustades asjakohase struktuurilise kohanduse piisavate edusammude tegemiseks keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (KPEE) suunas, täites sealhulgas kulueesmärki. Minimeerida majanduskasvu elavdavate kulutuste kärpeid tulevikus ja parandada maksukuulekust.

| 2. | Kiirendada finantsraamistiku reformi õigusaktide jõustamise abil, et kehtestada 2013. aastaks püsivad kulueeskirjad. Kõnealused eeskirjad peaksid olema kooskõlas ESAga. Võtta meetmeid, et tõhustada kooskõlastusmehhanisme valitsemissektori kõikidel tasanditel keskpika perioodi ja iga-aastastes eelarveprotsessides. |
| --- | --- |

2.

Kiirendada finantsraamistiku reformi õigusaktide jõustamise abil, et kehtestada 2013. aastaks püsivad kulueeskirjad. Kõnealused eeskirjad peaksid olema kooskõlas ESAga. Võtta meetmeid, et tõhustada kooskõlastusmehhanisme valitsemissektori kõikidel tasanditel keskpika perioodi ja iga-aastastes eelarveprotsessides.

| 3. | Noorte tööpuuduse vähendamiseks suurendada praktikakohtade ja töökohal õppimise võimaluste kättesaadavust, parandada kutseõppe kvaliteeti ja võtta vastu kavandatud elukestva õppe strateegia. Viia haridusväljundid tööturu vajadustega paremini vastavusse ja parandada õpetamise kvaliteeti. Selleks et võidelda tööturu killustatuse ja töötajate vaesuse vastu, piirata tsiviilõiguslike lepingute ülemäärast kasutamist ja pikendada katseaega alaliste lepingute puhul. |
| --- | --- |

3.

Noorte tööpuuduse vähendamiseks suurendada praktikakohtade ja töökohal õppimise võimaluste kättesaadavust, parandada kutseõppe kvaliteeti ja võtta vastu kavandatud elukestva õppe strateegia. Viia haridusväljundid tööturu vajadustega paremini vastavusse ja parandada õpetamise kvaliteeti. Selleks et võidelda tööturu killustatuse ja töötajate vaesuse vastu, piirata tsiviilõiguslike lepingute ülemäärast kasutamist ja pikendada katseaega alaliste lepingute puhul.

| 4. | Suurendada jõupingutusi, et elavdada naiste tööturul osalemist ning suurendada laste nii varases lastehoius kui ka koolieelses hariduses osalemist, tagades stabiilse rahastamise ja investeeringud avaliku sektori taristusse, kvalifitseeritud töötajate ettevalmistamise ja taskukohase juurdepääsu. Võidelda ennetähtaegselt pensionilemineku väljakujunenud tavaga, et tõsta tööturult väljumise iga. Kaotada järk-järgult kaevurite eripensionisüsteem, et integreerida nad üldsüsteemi. Võtta ambitsioonikamaid alalisi meetmeid KRUSi reformimiseks, et võtta paremini arvesse üksikisikute sissetulekuid. |
| --- | --- |

4.

Suurendada jõupingutusi, et elavdada naiste tööturul osalemist ning suurendada laste nii varases lastehoius kui ka koolieelses hariduses osalemist, tagades stabiilse rahastamise ja investeeringud avaliku sektori taristusse, kvalifitseeritud töötajate ettevalmistamise ja taskukohase juurdepääsu. Võidelda ennetähtaegselt pensionilemineku väljakujunenud tavaga, et tõsta tööturult väljumise iga. Kaotada järk-järgult kaevurite eripensionisüsteem, et integreerida nad üldsüsteemi. Võtta ambitsioonikamaid alalisi meetmeid KRUSi reformimiseks, et võtta paremini arvesse üksikisikute sissetulekuid.

| 5. | Võtta täiendavaid meetmeid innovatsioonisõbraliku ettevõtluskeskkonna tagamiseks, tagades teaduse, innovatsiooni ja tööstuse parema seostatuse ning leppides kokku ühistes prioriteetsetes valdkondades ja vahendites, millega toetatakse tervet innovatsioonitsüklit. Parandada juurdepääsu teadus- ja innovatsioonitegevuse rahastamisele, kasutades tagatisi ja sildfinantseerimist. |
| --- | --- |

5.

Võtta täiendavaid meetmeid innovatsioonisõbraliku ettevõtluskeskkonna tagamiseks, tagades teaduse, innovatsiooni ja tööstuse parema seostatuse ning leppides kokku ühistes prioriteetsetes valdkondades ja vahendites, millega toetatakse tervet innovatsioonitsüklit. Parandada juurdepääsu teadus- ja innovatsioonitegevuse rahastamisele, kasutades tagatisi ja sildfinantseerimist.

| 6. | Intensiivistada jõupingutusi, et parandada stiimuleid investeeringute tegemiseks energiatootmise võimsusesse ja energiatõhususse kogu energiaahela lõikes, kiirendada elektrivõrgu, sealhulgas piiriüleste ühenduste arendamist, kõrvaldada tõkked elektrienergia piiriüleselt edastamiselt ning tugevdada konkurentsi gaasisektoris, kaotades reguleeritud hinnad ja luues gaasiga kauplemise platvormi. Tugevdada raudteeturgu reguleeriva asutuse rolli ja vahendeid ning tagada raudtee valdkonna investeerimisprojektide tõhus ja kiire rakendamine. Vähendada kutseteenuste piiranguid ning lihtsustada lepingute jõustamist ja ehituslubade nõudeid. |
| --- | --- |

6.

Intensiivistada jõupingutusi, et parandada stiimuleid investeeringute tegemiseks energiatootmise võimsusesse ja energiatõhususse kogu energiaahela lõikes, kiirendada elektrivõrgu, sealhulgas piiriüleste ühenduste arendamist, kõrvaldada tõkked elektrienergia piiriüleselt edastamiselt ning tugevdada konkurentsi gaasisektoris, kaotades reguleeritud hinnad ja luues gaasiga kauplemise platvormi. Tugevdada raudteeturgu reguleeriva asutuse rolli ja vahendeid ning tagada raudtee valdkonna investeerimisprojektide tõhus ja kiire rakendamine. Vähendada kutseteenuste piiranguid ning lihtsustada lepingute jõustamist ja ehituslubade nõudeid.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 217, 23.7.2011, lk 5.

3

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

6

(7)  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

7

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/69

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Portugali 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta

2012/C 219/20

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Portugali 2011. aasta riiklikku reformikava kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Portugali 2011. aasta riiklikku reformikava kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust.

| (5) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (6) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (8) | Portugal esitas 2. mail 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2016 ja 7. mail 2012 oma 2012. aasta riikliku reformikava. |
| --- | --- |

(8)

Portugal esitas 2. mail 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2016 ja 7. mail 2012 oma 2012. aasta riikliku reformikava.

| (9) | Nõukogu võttis 17. mail 2011 vastu rakendusotsuse 2011/344/EL (4) anda Portugalile kolmeks aastaks (2011–2014) keskmise tähtajaga finantsabi vastavalt nõukogu 11. mai 2010. aasta määrusele (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (5). Otsusele lisatud, samuti 17. mail 2011 alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades on ette nähtud finantsabi andmise majanduspoliitilised tingimused. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu võttis 17. mail 2011 vastu rakendusotsuse 2011/344/EL (4) anda Portugalile kolmeks aastaks (2011–2014) keskmise tähtajaga finantsabi vastavalt nõukogu 11. mai 2010. aasta määrusele (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (5). Otsusele lisatud, samuti 17. mail 2011 alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades on ette nähtud finantsabi andmise majanduspoliitilised tingimused.

| (10) | Kuigi Portugal on mitmes valdkonnas teinud suuri edusamme, on veel lahendamist vajavaid olulisi probleeme. Selleks et valitsus suudaks majanduse kohandamise programmi perioodi jooksul täielikult taastada turulepääsu, on eriti oluline saavutada eelarve-eesmärgid. 2012. aasta eelarve täitmist ähvardavate ohtude vähendamiseks on eriti oluline ellu viia majanduse kohandamise programmi kohased struktuursed ja eelarvemeetmed. Samal ajal peab valitsus jätkama reformide elluviimist Portugali konkurentsivõime parandamiseks. 2012. aasta eelarve ei järgi varem koostatud nn fiskaalse devalveerimise kava. Seda olulisem on kiiresti ellu viia töö- ja tooteturu täiendav struktuurireform eesmärgiga vähendada tööjõu ühikukulusid, suurendada paindlikkust ja piirata turuletuleku tõkkeid. Reforme takistavate erahuvide ületamiseks peab valitsus tegutsema sihikindlalt ja otsustavalt. |
| --- | --- |

(10)

Kuigi Portugal on mitmes valdkonnas teinud suuri edusamme, on veel lahendamist vajavaid olulisi probleeme. Selleks et valitsus suudaks majanduse kohandamise programmi perioodi jooksul täielikult taastada turulepääsu, on eriti oluline saavutada eelarve-eesmärgid. 2012. aasta eelarve täitmist ähvardavate ohtude vähendamiseks on eriti oluline ellu viia majanduse kohandamise programmi kohased struktuursed ja eelarvemeetmed. Samal ajal peab valitsus jätkama reformide elluviimist Portugali konkurentsivõime parandamiseks. 2012. aasta eelarve ei järgi varem koostatud nn fiskaalse devalveerimise kava. Seda olulisem on kiiresti ellu viia töö- ja tooteturu täiendav struktuurireform eesmärgiga vähendada tööjõu ühikukulusid, suurendada paindlikkust ja piirata turuletuleku tõkkeid. Reforme takistavate erahuvide ületamiseks peab valitsus tegutsema sihikindlalt ja otsustavalt.

| (11) | Üldiselt järeldati majanduse kohandamise programmi kolmandal läbivaatamisel, et Portugal rakendab 17. mai 2011. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimuslikkust ajakava kohaselt. Seejuures ületati 2011. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärk (5,9 % SKPst), kandes riigile üle pankade pensionifondide vahendeid summas, mis moodustas 31⁄2 % SKPst. Ka seda ühekordset tehingut arvestamata oli 2011. aasta struktuurne konsolideerimine märkimisväärne, ulatudes 31⁄2 protsendini SKPst. Pangad on teinud vajalikke edusamme, et täita 2012. aasta lõpuks majanduse kohandamise programmis ette nähtud kapitalinõuded, ent kapitalipositsiooni tuleb 2012. aastal veelgi parandada vastavalt kõnealuse programmi tingimustele ja Euroopa Pangandusjärelevalve nõudele katta riigivõlaga seotud riskid, samuti tulenevalt kohapealsete kontrollkäikude erikavast ja pankade pensioniskeemide kavandatavast ümberpaigutamisest. 2012. aasta juuni alguses teatas valitsus, et annab riiklikke vahendeid kolmele peamisele pangale, mis võimaldaks majanduse kohandamise programmi kohaseid kapitalinõudeid täita. 2012. aasta juuni alguses töötajate tasandil lõpule viidud neljandal läbivaatamisel leidsid kinnitust kolmanda läbivaatamise tulemused, et majanduse kohandamise programmi rakendamine püsib ajakavas. |
| --- | --- |

(11)

Üldiselt järeldati majanduse kohandamise programmi kolmandal läbivaatamisel, et Portugal rakendab 17. mai 2011. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimuslikkust ajakava kohaselt. Seejuures ületati 2011. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärk (5,9 % SKPst), kandes riigile üle pankade pensionifondide vahendeid summas, mis moodustas 31⁄2 % SKPst. Ka seda ühekordset tehingut arvestamata oli 2011. aasta struktuurne konsolideerimine märkimisväärne, ulatudes 31⁄2 protsendini SKPst. Pangad on teinud vajalikke edusamme, et täita 2012. aasta lõpuks majanduse kohandamise programmis ette nähtud kapitalinõuded, ent kapitalipositsiooni tuleb 2012. aastal veelgi parandada vastavalt kõnealuse programmi tingimustele ja Euroopa Pangandusjärelevalve nõudele katta riigivõlaga seotud riskid, samuti tulenevalt kohapealsete kontrollkäikude erikavast ja pankade pensioniskeemide kavandatavast ümberpaigutamisest. 2012. aasta juuni alguses teatas valitsus, et annab riiklikke vahendeid kolmele peamisele pangale, mis võimaldaks majanduse kohandamise programmi kohaseid kapitalinõudeid täita. 2012. aasta juuni alguses töötajate tasandil lõpule viidud neljandal läbivaatamisel leidsid kinnitust kolmanda läbivaatamise tulemused, et majanduse kohandamise programmi rakendamine püsib ajakavas.

| (12) | Kuna eksport ja tarbimine olid prognoositust suuremad, vähenes SKP 2011. aastal vähem, kui prognoositi. 2011. aasta neljandas kvartalis ja 2012. aasta alguses oli riigi sisenõudlus aga nõrk, töötus kasvas järsult ja ettevõtjate kindlustunne oli vähene. Komisjoni talituste kevadprognoosi kohaselt on 2012. aasta väljavaated halvenenud ja uue prognoosi kohaselt väheneb SKP 3,3 %. 2013. aasta majanduskasv on kesisem, kui algselt arvati. Kuigi maksebilansi kohandamine on seni olnud väga kiire ning Portugali eksportkaupade turuosa väljaspool liitu on suurenenud ja import on märgatavalt vähenenud, ei ole sugugi kindel, et selline suundumus jätkub. Kuna Portugali välisvõlg on väga suur, vajab ta veel väga suurt täiendavat struktuurset kohandamist. |
| --- | --- |

(12)

Kuna eksport ja tarbimine olid prognoositust suuremad, vähenes SKP 2011. aastal vähem, kui prognoositi. 2011. aasta neljandas kvartalis ja 2012. aasta alguses oli riigi sisenõudlus aga nõrk, töötus kasvas järsult ja ettevõtjate kindlustunne oli vähene. Komisjoni talituste kevadprognoosi kohaselt on 2012. aasta väljavaated halvenenud ja uue prognoosi kohaselt väheneb SKP 3,3 %. 2013. aasta majanduskasv on kesisem, kui algselt arvati. Kuigi maksebilansi kohandamine on seni olnud väga kiire ning Portugali eksportkaupade turuosa väljaspool liitu on suurenenud ja import on märgatavalt vähenenud, ei ole sugugi kindel, et selline suundumus jätkub. Kuna Portugali välisvõlg on väga suur, vajab ta veel väga suurt täiendavat struktuurset kohandamist.

| (13) | 2012. aasta eelarves on valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgiks 4,5 % SKPst, mis on kooskõlas majanduse kohandamise programmi nõuetega ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames Portugalile antud nõukogu soovitustega. Stabiilsusprogrammis esitatud keskpika perioodi eelarve konsolideerimise kavad vastavad samuti majanduse kohandamise programmi kohastele valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärkidele ja vastavalt prognoosile väheneb puudujääk 2013. aastaks alla 3 % SKPst. 2012. aasta eelarve hõlmab konsolideerimismeetmeid enam kui 5 % ulatuses SKPst, mis koosnevad alalistest struktuurimeetmetest. Kaks kolmandikku meetmetest on kulude poolel ja hõlmavad avaliku sektori palkade ja pensionite märkimisväärseid kärpeid, avaliku sektori töötajate arvu vähendamist 2 % võrra (täistööaja ekvivalentides) ja riigi omanduses olevate ettevõtete ratsionaliseerimist. Tulude poolel nähakse eelarves ette maksuvabastuste vähendusi, tavalise käibemaksumääraga maksustatavate kaupade ja teenuste arvu suurendamist, kõrgem üksikisiku ja ettevõtte tulumaks, aktsiiside suurendamist ning tõhusamaid meetmeid võitlemaks maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettustega. Prognoositakse puudujäägi edasist vähenemist 2014. aastal 1,8 protsendini SKPst ja 2015. aastal 1 protsendini SKPst. Põhilised ohud eelarve-eesmärkidele seonduvad peamiselt riigi omanduses olevate ettevõtete sektori ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Struktuurse tasakaalu seisukohast prognoositakse 2011.–2012. aastal struktuuriliseks eelarvekohanduseks üle 7 protsendipunkti SKPst. Keskpika perioodi eesmärgis (–0,5 % SKPst) on asjakohaselt arvesse võetud stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Riigivõlg saavutab prognooside kohaselt maksimumtaseme 2013. aastal (115,7 % SKPst), mille järel hakkab see järk-järgult vähenema. Majanduse kohandamise programmi töötajate tasandil tehtud neljandal läbivaatamisel leidis kinnitust, et 2012. aastaks seatud eelarvepuudujäägi eesmärki on võimalik saavutada, kuna eelarve täitmine 2012. aasta esimesel neljal kuul oli ootuspärane ning eelarveprognoosides esitatuga võrreldes järsemast töötuse suurenemisest ja maksuvaenulikumatest kasvuteguritest tekkivaid ohte tasakaalustatakse kokkuhoiumeetmetega eelarve muudes osades. |
| --- | --- |

(13)

2012. aasta eelarves on valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgiks 4,5 % SKPst, mis on kooskõlas majanduse kohandamise programmi nõuetega ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames Portugalile antud nõukogu soovitustega. Stabiilsusprogrammis esitatud keskpika perioodi eelarve konsolideerimise kavad vastavad samuti majanduse kohandamise programmi kohastele valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärkidele ja vastavalt prognoosile väheneb puudujääk 2013. aastaks alla 3 % SKPst. 2012. aasta eelarve hõlmab konsolideerimismeetmeid enam kui 5 % ulatuses SKPst, mis koosnevad alalistest struktuurimeetmetest. Kaks kolmandikku meetmetest on kulude poolel ja hõlmavad avaliku sektori palkade ja pensionite märkimisväärseid kärpeid, avaliku sektori töötajate arvu vähendamist 2 % võrra (täistööaja ekvivalentides) ja riigi omanduses olevate ettevõtete ratsionaliseerimist. Tulude poolel nähakse eelarves ette maksuvabastuste vähendusi, tavalise käibemaksumääraga maksustatavate kaupade ja teenuste arvu suurendamist, kõrgem üksikisiku ja ettevõtte tulumaks, aktsiiside suurendamist ning tõhusamaid meetmeid võitlemaks maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettustega. Prognoositakse puudujäägi edasist vähenemist 2014. aastal 1,8 protsendini SKPst ja 2015. aastal 1 protsendini SKPst. Põhilised ohud eelarve-eesmärkidele seonduvad peamiselt riigi omanduses olevate ettevõtete sektori ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Struktuurse tasakaalu seisukohast prognoositakse 2011.–2012. aastal struktuuriliseks eelarvekohanduseks üle 7 protsendipunkti SKPst. Keskpika perioodi eesmärgis (–0,5 % SKPst) on asjakohaselt arvesse võetud stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Riigivõlg saavutab prognooside kohaselt maksimumtaseme 2013. aastal (115,7 % SKPst), mille järel hakkab see järk-järgult vähenema. Majanduse kohandamise programmi töötajate tasandil tehtud neljandal läbivaatamisel leidis kinnitust, et 2012. aastaks seatud eelarvepuudujäägi eesmärki on võimalik saavutada, kuna eelarve täitmine 2012. aasta esimesel neljal kuul oli ootuspärane ning eelarveprognoosides esitatuga võrreldes järsemast töötuse suurenemisest ja maksuvaenulikumatest kasvuteguritest tekkivaid ohte tasakaalustatakse kokkuhoiumeetmetega eelarve muudes osades.

| (14) | Praeguseks on tehtud märkimisväärseid edusamme ja majanduse kohandamise programmi täielik edu sõltub olulisel määral sellest, kuidas viiakse ellu laialdased struktuurireformid, mille eesmärk on suurendada paindlikkust ja kõrvaldada kitsaskohad, mis on riigi majanduses põhjustanud aastakümnepikkuse seisaku. Tööturu, tervishoiu, eluaseme-, kohtusüsteemi, maksejõuetusmenetluse ja reguleeriva raamistiku (sealhulgas konkurentsivaldkonda reguleeriva raamistiku) valdkonnas viiakse ellu ulatuslikku ja ambitsioonikat reformikava. Ka erastamine on kulgenud väga edukalt. Seevastu võrgutööstustes on edusammud olnud tagasihoidlikumad. Eelkõige on esitatud igakülgne strateegia energiasektori võla kasvu pidurdamiseks liiga kõrge üüri probleemi lahendamise kaudu ning kõnealust strateegiat tuleb rakendada eelolevatel kuudel. |
| --- | --- |

(14)

Praeguseks on tehtud märkimisväärseid edusamme ja majanduse kohandamise programmi täielik edu sõltub olulisel määral sellest, kuidas viiakse ellu laialdased struktuurireformid, mille eesmärk on suurendada paindlikkust ja kõrvaldada kitsaskohad, mis on riigi majanduses põhjustanud aastakümnepikkuse seisaku. Tööturu, tervishoiu, eluaseme-, kohtusüsteemi, maksejõuetusmenetluse ja reguleeriva raamistiku (sealhulgas konkurentsivaldkonda reguleeriva raamistiku) valdkonnas viiakse ellu ulatuslikku ja ambitsioonikat reformikava. Ka erastamine on kulgenud väga edukalt. Seevastu võrgutööstustes on edusammud olnud tagasihoidlikumad. Eelkõige on esitatud igakülgne strateegia energiasektori võla kasvu pidurdamiseks liiga kõrge üüri probleemi lahendamise kaudu ning kõnealust strateegiat tuleb rakendada eelolevatel kuudel.

| (15) | Struktuurifondide valdkonnas toimub uute kavade koostamine, mille käigus keskendutakse noorte tööhõive toetamisele ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime parandamisele. Uued karmimad meetmed on ette nähtud seoses tööturu vajadustele kohandamise, koolituse ja kutsenõuetega ning seoses sellega, kuidas parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele. |
| --- | --- |

(15)

Struktuurifondide valdkonnas toimub uute kavade koostamine, mille käigus keskendutakse noorte tööhõive toetamisele ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime parandamisele. Uued karmimad meetmed on ette nähtud seoses tööturu vajadustele kohandamise, koolituse ja kutsenõuetega ning seoses sellega, kuidas parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele.

| (16) | Portugal on laiendatud euroala pakti alusel võtnud mitmeid kohustusi. Kohustused ja 2011. aastaks võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime, tööhõivemäära ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamisega, tugevdades samal ajal riigi rahanduse jätkusuutlikkust, |
| --- | --- |

(16)

Portugal on laiendatud euroala pakti alusel võtnud mitmeid kohustusi. Kohustused ja 2011. aastaks võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime, tööhõivemäära ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamisega, tugevdades samal ajal riigi rahanduse jätkusuutlikkust,

SOOVITAB Portugalil võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

rakendada meetmeid, mis on sätestatud rakendusotsuses 2011/344/EL ning mida on täpsustatud 17. mai 2011. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 216, 22.7.2011, lk 1.

3

(4)  ELT L 159, 17.6.2011, lk 88.

4

(5)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

5

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/72 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/72

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Rumeenia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/21

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Rumeenia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Rumeenia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust.

| (5) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (6) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (8) | Rumeenia esitas 23. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks ja 11. mail 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015. |
| --- | --- |

(8)

Rumeenia esitas 23. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks ja 11. mail 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015.

| (9) | 6. mail 2009 võttis nõukogu vastu otsuse 2009/459/EÜ (4) anda Rumeeniale kolmeks aastaks keskmise tähtajaga rahalist abi vastavalt aluslepingu artiklile 143. Otsusele lisatud, 23. juunil 2009 allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi anti. Otsust 2009/459/EÜ muudeti 16. märtsi 2010. aasta otsusega 2010/183/EL (5). Pärast seda, kui Rumeenia oli keskmise tähtajaga rahalise abi programmi edukalt rakendanud, arvestades jooksevkonto märkimisväärset, kuid osalist kohandamist seoses säilinud struktuurinõrkustega Rumeenia toote- ja tööturul, mis muudavad riigi tundlikuks rahvusvaheliste hinnašokkide suhtes, võttis nõukogu 12. mail 2011 vastu otsuse 2011/288/EL (6) anda Rumeeniale kolmeks aastaks keskmise tähtajaga rahalist abi vastavalt aluslepingu artiklile 143. Sellega kaasnev vastastikuse mõistmise memorandum kirjutati alla 29. juunil 2011 ja selle esimene lisa 27. detsembril 2011. |
| --- | --- |

(9)

6. mail 2009 võttis nõukogu vastu otsuse 2009/459/EÜ (4) anda Rumeeniale kolmeks aastaks keskmise tähtajaga rahalist abi vastavalt aluslepingu artiklile 143. Otsusele lisatud, 23. juunil 2009 allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi anti. Otsust 2009/459/EÜ muudeti 16. märtsi 2010. aasta otsusega 2010/183/EL (5). Pärast seda, kui Rumeenia oli keskmise tähtajaga rahalise abi programmi edukalt rakendanud, arvestades jooksevkonto märkimisväärset, kuid osalist kohandamist seoses säilinud struktuurinõrkustega Rumeenia toote- ja tööturul, mis muudavad riigi tundlikuks rahvusvaheliste hinnašokkide suhtes, võttis nõukogu 12. mail 2011 vastu otsuse 2011/288/EL (6) anda Rumeeniale kolmeks aastaks keskmise tähtajaga rahalist abi vastavalt aluslepingu artiklile 143. Sellega kaasnev vastastikuse mõistmise memorandum kirjutati alla 29. juunil 2011 ja selle esimene lisa 27. detsembril 2011.

| (10) | Keskmise tähtajaga rahalise abi programmi teise ametliku läbivaatamise käigus, mis toimus 2012. aasta aprilli lõpust mai alguseni, tuvastati, et Rumeenia püsib programmi rakendamisel ajakavas. 2011. aasta kassapõhine eelarveeesmärk saavutati, ka Euroopa arvepidamissüsteemi (ESA) eesmärgid oleks saavutatud, kui ei oleks olnud mahukat ühekordset meedet, mis oli seotud kohtuotsustega, mis kohustasid valitsust maksma teatavatele töötajatekategooriatele hüvitist. On head võimalused, et 2012. aasta eelarve ESA-kohane puudujääk on väiksem kui 3 % SKPst. Rumeenia pangandussektor on jäänud paindlikuks, hoolimata varade kvaliteedi langemisest, mis jätkuvalt vähendab pangandussektori kasumlikkust. Keskmise tähtajaga rahalise abi programmis sätestatud tingimused on pangandussektoris täidetud, ehkki mõningatel juhtudel viivitustega. Edusammud peamiste struktuurireformide valdkondades, näiteks energeetika ja transport. |
| --- | --- |

(10)

Keskmise tähtajaga rahalise abi programmi teise ametliku läbivaatamise käigus, mis toimus 2012. aasta aprilli lõpust mai alguseni, tuvastati, et Rumeenia püsib programmi rakendamisel ajakavas. 2011. aasta kassapõhine eelarveeesmärk saavutati, ka Euroopa arvepidamissüsteemi (ESA) eesmärgid oleks saavutatud, kui ei oleks olnud mahukat ühekordset meedet, mis oli seotud kohtuotsustega, mis kohustasid valitsust maksma teatavatele töötajatekategooriatele hüvitist. On head võimalused, et 2012. aasta eelarve ESA-kohane puudujääk on väiksem kui 3 % SKPst. Rumeenia pangandussektor on jäänud paindlikuks, hoolimata varade kvaliteedi langemisest, mis jätkuvalt vähendab pangandussektori kasumlikkust. Keskmise tähtajaga rahalise abi programmis sätestatud tingimused on pangandussektoris täidetud, ehkki mõningatel juhtudel viivitustega. Edusammud peamiste struktuurireformide valdkondades, näiteks energeetika ja transport.

| (11) | Rumeenia SKP suurenes 2011. aastal pärast kaheaastast langust 21⁄2 %. 2012. aastaks prognoositakse majanduskasvu aeglustumist 1,4 % tasemele. Sisenõudlus on prognooside kohaselt suurim majanduskasvu soodustaja ja avaliku sektori investeeringud, mida toetab ELi vahendite parem kasutamine, mängivad siin 2012. aastal eeldatavasti põhirolli. |
| --- | --- |

(11)

Rumeenia SKP suurenes 2011. aastal pärast kaheaastast langust 21⁄2 %. 2012. aastaks prognoositakse majanduskasvu aeglustumist 1,4 % tasemele. Sisenõudlus on prognooside kohaselt suurim majanduskasvu soodustaja ja avaliku sektori investeeringud, mida toetab ELi vahendite parem kasutamine, mängivad siin 2012. aastal eeldatavasti põhirolli.

| (12) | Nõukogu, kelle arvamus põhineb lähenemisprogrammile antud hinnangul kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97, on seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on saavutada 2012. aastal eelarvepuudujääk alla 3 % SKPst, mis on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames Rumeeniale antud nõukogu soovitustega. Seejärel püüab ta saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgina määratletud struktuurilise eelarvepuudujäägi 0,7 % SKPst. Keskpika perioodi eesmärk vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Pärast ülemäärase puudujäägi kavandatud korrigeerimist 2012. aastal eeldatakse 2013. aastal puudujäägi täiendavat vähenemist 2,2 % tasemele SKPst, 2014. aastal 1,2 % tasemele SKPst ja 2015. aastal 0,9 % tasemele SKPst. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuurilisele eelarvetasakaalule, (7) tähendab see puudujäägi vähenemist 1,5 % SKPst 2012. aastal, 0,5 % SKPst 2013. aastal ja 0,7 % SKPst 2014. aastal, mis on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud võrdlusalusega 0,5 % SKPst. Valitsussektori kulude kasvumäär aastatel 2012–2015 on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulutuste võrdlusalusega. Lähenemisprogramm näeb ette keskpika perioodi eesmärgi saavutamise 2014. aastal. Peamised eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud ohud on riigiettevõtete maksuvõlad, samuti võlgade kogunemisvõimalus kohalike omavalitsuste tasandil ja tervishoiusektoris, kuigi tervishoiusektoris on võetud teatavaid meetmeid. Valitsemissektori võlg oli 2011. aasta lõpul väiksem kui 34 % SKPst, jäädes oluliselt alla 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu, kelle arvamus põhineb lähenemisprogrammile antud hinnangul kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97, on seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on saavutada 2012. aastal eelarvepuudujääk alla 3 % SKPst, mis on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames Rumeeniale antud nõukogu soovitustega. Seejärel püüab ta saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgina määratletud struktuurilise eelarvepuudujäägi 0,7 % SKPst. Keskpika perioodi eesmärk vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Pärast ülemäärase puudujäägi kavandatud korrigeerimist 2012. aastal eeldatakse 2013. aastal puudujäägi täiendavat vähenemist 2,2 % tasemele SKPst, 2014. aastal 1,2 % tasemele SKPst ja 2015. aastal 0,9 % tasemele SKPst. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuurilisele eelarvetasakaalule, (7) tähendab see puudujäägi vähenemist 1,5 % SKPst 2012. aastal, 0,5 % SKPst 2013. aastal ja 0,7 % SKPst 2014. aastal, mis on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud võrdlusalusega 0,5 % SKPst. Valitsussektori kulude kasvumäär aastatel 2012–2015 on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulutuste võrdlusalusega. Lähenemisprogramm näeb ette keskpika perioodi eesmärgi saavutamise 2014. aastal. Peamised eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud ohud on riigiettevõtete maksuvõlad, samuti võlgade kogunemisvõimalus kohalike omavalitsuste tasandil ja tervishoiusektoris, kuigi tervishoiusektoris on võetud teatavaid meetmeid. Valitsemissektori võlg oli 2011. aasta lõpul väiksem kui 34 % SKPst, jäädes oluliselt alla 60 % SKPst.

| (13) | Rumeenia on võtnud laiendatud euroala pakti alusel olulisi kohustusi. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime ja tööhõive edendamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega, |
| --- | --- |

(13)

Rumeenia on võtnud laiendatud euroala pakti alusel olulisi kohustusi. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime ja tööhõive edendamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega,

SOOVITAB Rumeenial võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

rakendada meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2009/459/EÜ, mida on muudetud otsusega 2010/183/EL, ning meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2011/288/EL ja täpsustatud 23. juuni 2009. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades ning 29. juuni 2011. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 216, 22.7.2011, lk 6.

3

(4)  ELT L 150, 13.6.2009, lk 8.

4

(5)  ELT L 83, 30.3.2010, lk 19.

5

(6)  ELT L 132, 19.5.2011, lk 15.

6

(7)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

7

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/74

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Slovakkia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/22

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Slovakkia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Slovakkia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Slovakkia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Slovakkia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Slovakkiat liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Slovakkiat liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu rõhutas vajadust konsolideerida eelarvet diferentseeritult ja majanduskasvu soodustavalt, et taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, võidelda töötusega ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu rõhutas vajadust konsolideerida eelarvet diferentseeritult ja majanduskasvu soodustavalt, et taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, võidelda töötusega ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | 2. märtsil 2012 kutsus Euroopa Ülemkogu laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike üles esitama õigel ajal kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(8)

2. märtsil 2012 kutsus Euroopa Ülemkogu laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike üles esitama õigel ajal kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (9) | Slovakkia esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 2012. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Slovakkia esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 2012. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiliseerimisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. See on laias laastus kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga, kuigi viimases ennustatakse 2012. aastal veidi suuremat SKP reaalkasvu. Stabiilsusprogrammis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk on tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Eesmärgi täitmiseks on kindlaks määratud vahemeetmed, milleks on 2012. aasta eelarve range rakendamine ja valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamine alla 3 % SKPst aastal 2013, mis on nõukogu seatud tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Valitsemissektori eelarvepuudujäägiga seotud eesmärgi saavutamine aastal 2013 võib aga ebaõnnestuda. Stabiilsusprogrammiga on muudetud keskpika perioodi eelarve-eesmärki tasakaalus eelarvest struktuurse eelarvepuudujäägini 0,5 % SKPst, mida ei suudeta ilmselt programmiperioodi jooksul saavutada. Uus keskpika perioodi eelarve-eesmärk (KPEE) kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid piisaval määral. Stabiilsusprogrammi (ümberarvutatud) struktuurse eelarveseisundi (5) põhjal konsolideeriti ajavahemikul 2010–2013 igal aastal eelarvet keskmiselt 1,3 % SKPst, mis on kaugelt parem nõukogu soovituses ette nähtud väärtusest; suurem osa konsolideerimisest on kavandatud aastasse 2013. Aasta 2013 eesmärgi saavutamine on kahtlane, sest kavandatud tulumeetmed ei pruugi olla piisavad, väikesemahuliste meetmete samaaegne rakendamine võib osutuda keeruliseks, ning arvestades seda, et eelarvepuudujäägi eesmärke on eelnevalt ülespoole korrigeeritud.
  Lisaks võib täiendav kulude üldine vähendamine keskpikas perioodis osutuda saavutamatuks. Aastatel 2014 ja 2015 peaks keskmine iga-aastane eelarve konsolideerimine olema 0,3 % SKPst, mis jääb alla keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamata jätnud riikidelt nõutava kohanduse 0,5 % SKPst. Ometi on stabiilsusprogrammi kohaselt valitsemissektori kulude kasv kaalutlusõiguse alusel võetavaid tulumeetmeid arvestades kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga stabiilsusprogrammi viimastel aastatel. Valitsemissektori võlg jääb kaugele alla 60 % SKPst. Kuigi Slovakkia võttis vastu eelarvenõukogu asutava õigusakti, ei ole seda seni moodustatud ja õigusakti kulude ülemmäära kohta ei ole seni veel vastu võetud. |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiliseerimisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. See on laias laastus kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga, kuigi viimases ennustatakse 2012. aastal veidi suuremat SKP reaalkasvu. Stabiilsusprogrammis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk on tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Eesmärgi täitmiseks on kindlaks määratud vahemeetmed, milleks on 2012. aasta eelarve range rakendamine ja valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamine alla 3 % SKPst aastal 2013, mis on nõukogu seatud tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Valitsemissektori eelarvepuudujäägiga seotud eesmärgi saavutamine aastal 2013 võib aga ebaõnnestuda. Stabiilsusprogrammiga on muudetud keskpika perioodi eelarve-eesmärki tasakaalus eelarvest struktuurse eelarvepuudujäägini 0,5 % SKPst, mida ei suudeta ilmselt programmiperioodi jooksul saavutada. Uus keskpika perioodi eelarve-eesmärk (KPEE) kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid piisaval määral. Stabiilsusprogrammi (ümberarvutatud) struktuurse eelarveseisundi (5) põhjal konsolideeriti ajavahemikul 2010–2013 igal aastal eelarvet keskmiselt 1,3 % SKPst, mis on kaugelt parem nõukogu soovituses ette nähtud väärtusest; suurem osa konsolideerimisest on kavandatud aastasse 2013. Aasta 2013 eesmärgi saavutamine on kahtlane, sest kavandatud tulumeetmed ei pruugi olla piisavad, väikesemahuliste meetmete samaaegne rakendamine võib osutuda keeruliseks, ning arvestades seda, et eelarvepuudujäägi eesmärke on eelnevalt ülespoole korrigeeritud.

Lisaks võib täiendav kulude üldine vähendamine keskpikas perioodis osutuda saavutamatuks. Aastatel 2014 ja 2015 peaks keskmine iga-aastane eelarve konsolideerimine olema 0,3 % SKPst, mis jääb alla keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamata jätnud riikidelt nõutava kohanduse 0,5 % SKPst. Ometi on stabiilsusprogrammi kohaselt valitsemissektori kulude kasv kaalutlusõiguse alusel võetavaid tulumeetmeid arvestades kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga stabiilsusprogrammi viimastel aastatel. Valitsemissektori võlg jääb kaugele alla 60 % SKPst. Kuigi Slovakkia võttis vastu eelarvenõukogu asutava õigusakti, ei ole seda seni moodustatud ja õigusakti kulude ülemmäära kohta ei ole seni veel vastu võetud.

| (11) | Võttes arvesse kahanevaid võimalusi täiendavaks kulupõhiseks konsolideerimiseks ja vajadust toetada pidevat lähenemist kulude kaudu peamistes valdkondades, nagu haridus, innovatsioon ja transpordiinfrastruktuur, on veel võimalusi võtta meetmeid maksubaasi laiendamiseks, maksudest kõrvelehoidmise piiramiseks ja maksude laekumise parandamiseks lühiajalisi kasvuväljavaateid mõjutamata. Olulist lisatulu oleks võimalik saada siis, kui suudetaks vähendada käibemaksu alalaekumist, mis on üks suurimaid ELis. Samuti on võimalik suurendada selliste maksude laekumist, mis kasvu kõige vähem kahjustavad, sealhulgas kinnisvara maksustamine ja keskkonnamaksud. Tõhus palgatulu maksustamine sõltub töösuhte liigist. See soodustab paindlikumat töökorraldust, millel on negatiivne lühi- ja pikaajaline mõju avaliku sektori eelarvele. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse kahanevaid võimalusi täiendavaks kulupõhiseks konsolideerimiseks ja vajadust toetada pidevat lähenemist kulude kaudu peamistes valdkondades, nagu haridus, innovatsioon ja transpordiinfrastruktuur, on veel võimalusi võtta meetmeid maksubaasi laiendamiseks, maksudest kõrvelehoidmise piiramiseks ja maksude laekumise parandamiseks lühiajalisi kasvuväljavaateid mõjutamata. Olulist lisatulu oleks võimalik saada siis, kui suudetaks vähendada käibemaksu alalaekumist, mis on üks suurimaid ELis. Samuti on võimalik suurendada selliste maksude laekumist, mis kasvu kõige vähem kahjustavad, sealhulgas kinnisvara maksustamine ja keskkonnamaksud. Tõhus palgatulu maksustamine sõltub töösuhte liigist. See soodustab paindlikumat töökorraldust, millel on negatiivne lühi- ja pikaajaline mõju avaliku sektori eelarvele.

| (12) | Slovakkia on ainult osaliselt taganud riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse, sest ta ei ole ellu viinud kavandatud muudatusi oma pensionisüsteemi jooksvalt finantseeritavas pensionisambas. Täielikult rahastatava pensionisamba elujõulisuse suurendamiseks on võetud meetmeid. Ebastabiilne õiguskeskkond, kus varem toimus sageli olulisi muutusi, on põhjustanud arvestatavad kohandamiskulud ja tekitanud täielikult rahastatavas sambas ebakindlust. |
| --- | --- |

(12)

Slovakkia on ainult osaliselt taganud riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse, sest ta ei ole ellu viinud kavandatud muudatusi oma pensionisüsteemi jooksvalt finantseeritavas pensionisambas. Täielikult rahastatava pensionisamba elujõulisuse suurendamiseks on võetud meetmeid. Ebastabiilne õiguskeskkond, kus varem toimus sageli olulisi muutusi, on põhjustanud arvestatavad kohandamiskulud ja tekitanud täielikult rahastatavas sambas ebakindlust.

| (13) | Slovakkia ei ole võtnud olulisi meetmeid töötuse probleemi lahendamiseks. Aktiivse tööturupoliitika tõhusust ja riikliku tööhõivetalituse suutlikkust tuleb jätkuvalt suurendada. Samuti on vaja võtta meetmeid eakamate töötajate ja naiste suuremaks osalemiseks tööturul, eelkõige pakkudes lastehoiuteenust. Maksukiil, sealhulgas kõik kohustuslikud maksed, on jäänud madala sissetulekuga töötajate jaoks suhteliselt suureks ja seetõttu ei soovi osa tööotsijatest loobuda sotsiaalabist madalapalgalise töö kasuks. |
| --- | --- |

(13)

Slovakkia ei ole võtnud olulisi meetmeid töötuse probleemi lahendamiseks. Aktiivse tööturupoliitika tõhusust ja riikliku tööhõivetalituse suutlikkust tuleb jätkuvalt suurendada. Samuti on vaja võtta meetmeid eakamate töötajate ja naiste suuremaks osalemiseks tööturul, eelkõige pakkudes lastehoiuteenust. Maksukiil, sealhulgas kõik kohustuslikud maksed, on jäänud madala sissetulekuga töötajate jaoks suhteliselt suureks ja seetõttu ei soovi osa tööotsijatest loobuda sotsiaalabist madalapalgalise töö kasuks.

| (14) | Haridus- ja koolitussüsteemi halva kvaliteedi parandamiseks on vastu võetud ainult piiratud meetmeid. Selleks et Slovakkias vähendada noorte kõrget töötuse määra, tuleks vastu võtta ja viivitamata rakendada noorte tegevuskava kooskõlas Slovakkia ja komisjoni ühise noorte töötuse töörühma tegevuse tulemustega, sealhulgas reformida kutseharidust ja -koolitust ning kõrgharidust. Slovakkias on võetud vastu ajakohastatud pidevõppe strateegia. Pidevõppes osalejate määra tõstmiseks ei ole siiski võetud kasutusele konkreetseid stiimuleid. |
| --- | --- |

(14)

Haridus- ja koolitussüsteemi halva kvaliteedi parandamiseks on vastu võetud ainult piiratud meetmeid. Selleks et Slovakkias vähendada noorte kõrget töötuse määra, tuleks vastu võtta ja viivitamata rakendada noorte tegevuskava kooskõlas Slovakkia ja komisjoni ühise noorte töötuse töörühma tegevuse tulemustega, sealhulgas reformida kutseharidust ja -koolitust ning kõrgharidust. Slovakkias on võetud vastu ajakohastatud pidevõppe strateegia. Pidevõppes osalejate määra tõstmiseks ei ole siiski võetud kasutusele konkreetseid stiimuleid.

| (15) | Tõrjutud kogukonnad, sealhulgas romad, on tööturult ja üldharidussüsteemist suures osas kõrvale jäetud ning nad kujutavad endast märkimisväärset kasutamata tööjõupotentsiaali Slovakkia majanduses. Selle probleemi lahendamiseks peaks Slovakkia suurendama jõupingutusi tõrjutud rühmade haridustulemuste parandamiseks ja täiskasvanute taasintegreerimise poliitika tõhustamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Tõrjutud kogukonnad, sealhulgas romad, on tööturult ja üldharidussüsteemist suures osas kõrvale jäetud ning nad kujutavad endast märkimisväärset kasutamata tööjõupotentsiaali Slovakkia majanduses. Selle probleemi lahendamiseks peaks Slovakkia suurendama jõupingutusi tõrjutud rühmade haridustulemuste parandamiseks ja täiskasvanute taasintegreerimise poliitika tõhustamiseks.

| (16) | Slovakkia on oluliselt parandanud riigihanke-eeskirjade ja kohtute tegevuse läbipaistvust, kuid kohtumenetlus kestab ikka veel kaua ja on kulukas. Avalike institutsioonide tegevuse üldine kvaliteet on siiski veel halb ja nende suutlikkus väike. Avalikus halduses puudub strateegiline lähenemisviis, personal vahetub sageli ja suutlikkuse suurendamine ei ole piisav. See omakorda takistab poliitika väljatöötamist ja rakendamist ning avalike teenuste osutamist. |
| --- | --- |

(16)

Slovakkia on oluliselt parandanud riigihanke-eeskirjade ja kohtute tegevuse läbipaistvust, kuid kohtumenetlus kestab ikka veel kaua ja on kulukas. Avalike institutsioonide tegevuse üldine kvaliteet on siiski veel halb ja nende suutlikkus väike. Avalikus halduses puudub strateegiline lähenemisviis, personal vahetub sageli ja suutlikkuse suurendamine ei ole piisav. See omakorda takistab poliitika väljatöötamist ja rakendamist ning avalike teenuste osutamist.

| (17) | Slovakkia on võtnud laiendatud euroala pakti raames hulga kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja rahandusliku stabiilsuse edendamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(17)

Slovakkia on võtnud laiendatud euroala pakti raames hulga kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja rahandusliku stabiilsuse edendamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (18) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Slovakkia majanduspoliitikat. Komisjon hindas stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Slovakkia fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades liidu tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–7. soovituses. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Slovakkia majanduspoliitikat. Komisjon hindas stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Slovakkia fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades liidu tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–7. soovituses.

| (19) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus (6) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses, |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus (6) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses,

SOOVITAB Slovakkial võtta 2012.–2013. aastal järgmisi meetmeid:

| 1. | Võtta 2012. aastal täiendavaid meetmeid ja määrata kindlaks 2013. aastal vajalikud meetmed ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks jätkusuutlikul viisil ja struktuurse kohandamise tagamiseks, nagu on täpsustatud nõukogu soovitustes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames. Rakendada suunatud kulukärpeid, tagades kasvu soodustava rahastamise, ning suurendada jõupingutusi avaliku sektori kulude tõhusamaks muutmiseks. Seejärel tuleks tagada asjakohane struktuurne kohandamine, et liikuda piisavalt kiiresti KPEE suunas, sealhulgas kulueesmärgi täitmine. Kiirendada eelarvenõukogu moodustamist ja võtta vastu kulude ülemmäära käsitlevad eeskirjad. |
| --- | --- |

1.

Võtta 2012. aastal täiendavaid meetmeid ja määrata kindlaks 2013. aastal vajalikud meetmed ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks jätkusuutlikul viisil ja struktuurse kohandamise tagamiseks, nagu on täpsustatud nõukogu soovitustes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames. Rakendada suunatud kulukärpeid, tagades kasvu soodustava rahastamise, ning suurendada jõupingutusi avaliku sektori kulude tõhusamaks muutmiseks. Seejärel tuleks tagada asjakohane struktuurne kohandamine, et liikuda piisavalt kiiresti KPEE suunas, sealhulgas kulueesmärgi täitmine. Kiirendada eelarvenõukogu moodustamist ja võtta vastu kulude ülemmäära käsitlevad eeskirjad.

| 2. | Parandada maksuseaduse nõuete täitmist, suurendades eelkõige tulumaksu kogumise tõhusust. Vähendada palgatulu maksustamise erinevusi, mis sõltuvad töösuhte liigist, vähendades samuti maksuvähendusi. Siduda kinnisvara maksustamine kinnisvara turuväärtusega. Kasutada enam keskkonnamakse. |
| --- | --- |

2.

Parandada maksuseaduse nõuete täitmist, suurendades eelkõige tulumaksu kogumise tõhusust. Vähendada palgatulu maksustamise erinevusi, mis sõltuvad töösuhte liigist, vähendades samuti maksuvähendusi. Siduda kinnisvara maksustamine kinnisvara turuväärtusega. Kasutada enam keskkonnamakse.

| 3. | Veelgi kohandada jooksvalt finantseeritavat pensionisammast, muutes indekseerimismehhanismi, sidudes seadusjärgse pensioniea otseselt eeldatava elueaga ning võttes pensioni arvutamise valemis kasutusele jätkusuutlikkuse näitaja, mis peegeldab demograafilisi muudatusi. Tagada ka täielikult rahastatava pensionisamba stabiilsus ja elujõulisus. |
| --- | --- |

3.

Veelgi kohandada jooksvalt finantseeritavat pensionisammast, muutes indekseerimismehhanismi, sidudes seadusjärgse pensioniea otseselt eeldatava elueaga ning võttes pensioni arvutamise valemis kasutusele jätkusuutlikkuse näitaja, mis peegeldab demograafilisi muudatusi. Tagada ka täielikult rahastatava pensionisamba stabiilsus ja elujõulisus.

| 4. | Suurendada riiklike tööturuasutuste haldussuutlikkust, et parandada aktiivse tööturupoliitika suunitlust, kujundamist ja hindamist, tagamaks individuaalsemad tööturuteenused noortele, pikaajalistele töötutele, eakamatele töötajatele ja naistele. Tagada lastehoiuteenuste pakkumine. Vähendada madala sissetulekuga töötajate maksukiilu ja kohandada hüvitiste süsteemi. |
| --- | --- |

4.

Suurendada riiklike tööturuasutuste haldussuutlikkust, et parandada aktiivse tööturupoliitika suunitlust, kujundamist ja hindamist, tagamaks individuaalsemad tööturuteenused noortele, pikaajalistele töötutele, eakamatele töötajatele ja naistele. Tagada lastehoiuteenuste pakkumine. Vähendada madala sissetulekuga töötajate maksukiilu ja kohandada hüvitiste süsteemi.

| 5. | Vastu võtta ja rakendada noorte tegevuskava, milles keskendutakse eelkõige üld- ja kutsehariduse kvaliteedi ja tööturu vajadustele vastavuse parandamisele, võttes kasutusele praktikasüsteemi. Parandada kõrghariduse kvaliteeti selle kvaliteedi tagamise tugevdamise ja tulemustele orienteerituse kaudu. |
| --- | --- |

5.

Vastu võtta ja rakendada noorte tegevuskava, milles keskendutakse eelkõige üld- ja kutsehariduse kvaliteedi ja tööturu vajadustele vastavuse parandamisele, võttes kasutusele praktikasüsteemi. Parandada kõrghariduse kvaliteeti selle kvaliteedi tagamise tugevdamise ja tulemustele orienteerituse kaudu.

| 6. | Võtta aktiivseid meetmeid, et kvaliteetne haridus ja alusharidus oleks haavatavate inimrühmade, sealhulgas romade jaoks paremini kättesaadav. Tagada täiskasvanute taasintegreerimine tööturule aktiveerimismeetmete ja suunatud tööturuteenuste, teise haridusvõimaluse andmise ja lühiajalise kutsekoolituse abil. |
| --- | --- |

6.

Võtta aktiivseid meetmeid, et kvaliteetne haridus ja alusharidus oleks haavatavate inimrühmade, sealhulgas romade jaoks paremini kättesaadav. Tagada täiskasvanute taasintegreerimine tööturule aktiveerimismeetmete ja suunatud tööturuteenuste, teise haridusvõimaluse andmise ja lühiajalise kutsekoolituse abil.

| 7. | Parandada avalike teenuste kvaliteeti, sealhulgas tõhustades personalijuhtimist ning suurendades analüüsisuutlikkust. Veelgi lühendada kohtumenetluste kestust ja tugevdada Riigihangete Ameti rolli iseseisva asutusena. |
| --- | --- |

7.

Parandada avalike teenuste kvaliteeti, sealhulgas tõhustades personalijuhtimist ning suurendades analüüsisuutlikkust. Veelgi lühendada kohtumenetluste kestust ja tugevdada Riigihangete Ameti rolli iseseisva asutusena.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 272, 15.9.2011, lk 1.

3

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/77 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/77

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Sloveenia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/23

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Sloveenia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Sloveenia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Sloveeniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Sloveeniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise, eelarve konsolideerimise prioriteedid ja majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise, eelarve konsolideerimise prioriteedid ja majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Sloveenia esitas 26. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 13. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Sloveeniat mõjutab makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis oma põhjalikus analüüsis järeldusele, et Sloveenias on tegemist sisemise tasakaalustamatusega, mis mõjutab eelkõige ettevõtlussektori bilansiaruandeid ja panganduse stabiilsust. Nimetatud sisemist ja võimalikku välist tasakaalustamatust tuleb hoolikalt jälgida ning pöörata neile tähelepanu majanduspoliitilistes otsustes, et vähendada nende negatiivset mõju majanduse toimimisele. Suurima panga rekapitaliseerimine ja müük ning kindel pühendumine ülemäärase puudujäägi kõrvaldamisele 2013. aastaks on praegu kavandatud meetmete kaks olulist ja asjakohast elementi. Ülemäärase tasakaalustamatuse ohtu saab minimeerida meetmete kiire ja põhjaliku rakendamisega neis valdkondades. |
| --- | --- |

(9)

Sloveenia esitas 26. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 13. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Sloveeniat mõjutab makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis oma põhjalikus analüüsis järeldusele, et Sloveenias on tegemist sisemise tasakaalustamatusega, mis mõjutab eelkõige ettevõtlussektori bilansiaruandeid ja panganduse stabiilsust. Nimetatud sisemist ja võimalikku välist tasakaalustamatust tuleb hoolikalt jälgida ning pöörata neile tähelepanu majanduspoliitilistes otsustes, et vähendada nende negatiivset mõju majanduse toimimisele. Suurima panga rekapitaliseerimine ja müük ning kindel pühendumine ülemäärase puudujäägi kõrvaldamisele 2013. aastaks on praegu kavandatud meetmete kaks olulist ja asjakohast elementi. Ülemäärase tasakaalustamatuse ohtu saab minimeerida meetmete kiire ja põhjaliku rakendamisega neis valdkondades.

| (10) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiliseerimisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on võrreldes komisjoni talituste 2012. aasta kevadise prognoosiga optimistlik. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on vähendada valitsemissektori puudujääki nõukogu määratud tähtajaks 2013. aastal madalamale tasemele kui 3 % SKPst ja jätkata seejärel puudujäägi vähendamist, et saavutada Sloveenia keskpika perioodi eelarve-eesmärk (KPEE) 2015. aastaks. KPEE on määratletud, nagu eelmiseski stabiilsusprogrammis, struktuurilise tasakaaluna, kuid seda ei saa pidada stabiilsuse ja kasvu pakti sätete alusel asjakohaseks, sest praeguse poliitika ja prognooside alusel ei taga see piisavalt kiiret edasiminekut pikaajalise jätkusuutlikkuse suunas.
  On oht, et puudujäägi osas saavutatavad tulemused osutuvad eesmärkidest kehvemaks ja seda i) eelkõige aastateks 2014–2015 kavandatud meetmete määratlematuse, ii) esmaste jooksvate ülekulude, iii) suhteliselt optimistliku makromajandusliku stsenaariumi juures väiksemate tulude ja hiljuti otsustatud maksumeetmetega seotud ebakindluse ning iv) võimalike täiendavate kapitalitoetusoperatsioonide ja tagatiste väljanõudmise tõttu. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuurilisele tasakaalule (5) on keskmiseks iga-aastaseks eelarve konsolideerimiseks ajavahemikul 2010–2013 kavandatud 1 % SKPst, mis on veidi rohkem nõukogu soovitatust. Siiski osutab komisjoni talituste 2012. aasta kevadine prognoos, et 2013. aastal tuleks teha täiendavaid pingutusi, et järgida soovitust kogu korrigeerimise perioodi vältel. Pärast ülemäärase puudujäägi kavandatud korrigeerimist on iga-aastased stabiilsusprogrammi kohased edusammud KPEE suunas 2015. aastal kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud 0,5 % võrdlusalusega, kuid 2014. aastal jäävad sellest allapoole, samal ajal, kui valitsemissektori kulude kasv, võttes arvesse kaalutlusõiguse kohaseid tulumeetmeid, on mõlemal aastal kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti võrdlusalusega. Seega on stabiilsusprogrammis üldiselt kavandatud asjakohane KPEE saavutamise kohandamiskava. Võttes arvesse eespool nimetatud riske, võib liikumine KPEE suunas olla mõlemal aastal asjakohasest aeglasem.
  Stabiilsusprogrammi prognooside kohaselt 2011. aastal 48 % tasemel SKPst olnud valitsemissektori võlg suureneb, saavutades 2013. aastal haripunkti 53 % tasemel (jäädes seega alla aluslepingu järgse kontrollväärtuse 60 % SKPst), ja langeb veidi programmiperioodi lõpuks. On oht, et võlaprognoosid kasvavad eespool nimetatud suurema puudujäägi ja varude muutuste korrigeerimise tõttu. Sloveenia keskpika perioodi eelarveraamistik ja kulueeskirjad ei ole jätkuvalt piisavalt siduvad ning keskendatud keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisele ja pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisele. |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiliseerimisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on võrreldes komisjoni talituste 2012. aasta kevadise prognoosiga optimistlik. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on vähendada valitsemissektori puudujääki nõukogu määratud tähtajaks 2013. aastal madalamale tasemele kui 3 % SKPst ja jätkata seejärel puudujäägi vähendamist, et saavutada Sloveenia keskpika perioodi eelarve-eesmärk (KPEE) 2015. aastaks. KPEE on määratletud, nagu eelmiseski stabiilsusprogrammis, struktuurilise tasakaaluna, kuid seda ei saa pidada stabiilsuse ja kasvu pakti sätete alusel asjakohaseks, sest praeguse poliitika ja prognooside alusel ei taga see piisavalt kiiret edasiminekut pikaajalise jätkusuutlikkuse suunas.

On oht, et puudujäägi osas saavutatavad tulemused osutuvad eesmärkidest kehvemaks ja seda i) eelkõige aastateks 2014–2015 kavandatud meetmete määratlematuse, ii) esmaste jooksvate ülekulude, iii) suhteliselt optimistliku makromajandusliku stsenaariumi juures väiksemate tulude ja hiljuti otsustatud maksumeetmetega seotud ebakindluse ning iv) võimalike täiendavate kapitalitoetusoperatsioonide ja tagatiste väljanõudmise tõttu. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuurilisele tasakaalule (5) on keskmiseks iga-aastaseks eelarve konsolideerimiseks ajavahemikul 2010–2013 kavandatud 1 % SKPst, mis on veidi rohkem nõukogu soovitatust. Siiski osutab komisjoni talituste 2012. aasta kevadine prognoos, et 2013. aastal tuleks teha täiendavaid pingutusi, et järgida soovitust kogu korrigeerimise perioodi vältel. Pärast ülemäärase puudujäägi kavandatud korrigeerimist on iga-aastased stabiilsusprogrammi kohased edusammud KPEE suunas 2015. aastal kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud 0,5 % võrdlusalusega, kuid 2014. aastal jäävad sellest allapoole, samal ajal, kui valitsemissektori kulude kasv, võttes arvesse kaalutlusõiguse kohaseid tulumeetmeid, on mõlemal aastal kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti võrdlusalusega. Seega on stabiilsusprogrammis üldiselt kavandatud asjakohane KPEE saavutamise kohandamiskava. Võttes arvesse eespool nimetatud riske, võib liikumine KPEE suunas olla mõlemal aastal asjakohasest aeglasem.

Stabiilsusprogrammi prognooside kohaselt 2011. aastal 48 % tasemel SKPst olnud valitsemissektori võlg suureneb, saavutades 2013. aastal haripunkti 53 % tasemel (jäädes seega alla aluslepingu järgse kontrollväärtuse 60 % SKPst), ja langeb veidi programmiperioodi lõpuks. On oht, et võlaprognoosid kasvavad eespool nimetatud suurema puudujäägi ja varude muutuste korrigeerimise tõttu. Sloveenia keskpika perioodi eelarveraamistik ja kulueeskirjad ei ole jätkuvalt piisavalt siduvad ning keskendatud keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisele ja pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisele.

| (11) | Võttes arvesse 2011. aasta eelmist pensionireformi käsitlenud referendumi negatiivse tulemuse järel kehtestatud 12-kuulist seadusandlikku moratooriumi, ei ole valitsus suutnud teha seni mingeid süsteemseid muudatusi pensionisüsteemis. Kuid 2011. aasta detsembris ja 2012. aasta mais pikendati ja tugevdati lühiajalisi kulude piiramise meetmeid. Kuigi need seadused on lühemas perspektiivis vajalikud ja kasulikud, on tegemist siiski vaid lühiajalise mõjuga meetmetega, millest ei piisa pikaajaliste eesmärkide täitmiseks. Valitsus kavatseb 2013. aasta lõpuks ellu viia uue pensionireformi, millega rakendatakse mitme pensionisamba süsteem ja tõstetakse pensioniiga. Kuigi reformi üksikasju ei ole veel teada, ei tundu kava olevat piisavalt ambitsioonikas. Võttes arvesse probleemi suurust, on vaja ulatuslikku reformi järgmiste küsimuste lahendamiseks: madal seadusejärgne pensioniiga, naiste ja meeste erinev seadusejärgne pensioniiga, laialdased varase pensionilejäämise võimalused ja pensionide heldekäeline indekseerimine. Kuigi eakamaid töötuid silmas pidades on vastu võetud suunised aktiivse tööturupoliitika meetmete rakendamise kohta aastail 2012–2015 ja aktiivse tööturupoliitika meetmete 2012. aasta rakenduskava, ei ole seni võetud konkreetseid meetmeid eakamate töötajate tööhõive määra suurendamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse 2011. aasta eelmist pensionireformi käsitlenud referendumi negatiivse tulemuse järel kehtestatud 12-kuulist seadusandlikku moratooriumi, ei ole valitsus suutnud teha seni mingeid süsteemseid muudatusi pensionisüsteemis. Kuid 2011. aasta detsembris ja 2012. aasta mais pikendati ja tugevdati lühiajalisi kulude piiramise meetmeid. Kuigi need seadused on lühemas perspektiivis vajalikud ja kasulikud, on tegemist siiski vaid lühiajalise mõjuga meetmetega, millest ei piisa pikaajaliste eesmärkide täitmiseks. Valitsus kavatseb 2013. aasta lõpuks ellu viia uue pensionireformi, millega rakendatakse mitme pensionisamba süsteem ja tõstetakse pensioniiga. Kuigi reformi üksikasju ei ole veel teada, ei tundu kava olevat piisavalt ambitsioonikas. Võttes arvesse probleemi suurust, on vaja ulatuslikku reformi järgmiste küsimuste lahendamiseks: madal seadusejärgne pensioniiga, naiste ja meeste erinev seadusejärgne pensioniiga, laialdased varase pensionilejäämise võimalused ja pensionide heldekäeline indekseerimine. Kuigi eakamaid töötuid silmas pidades on vastu võetud suunised aktiivse tööturupoliitika meetmete rakendamise kohta aastail 2012–2015 ja aktiivse tööturupoliitika meetmete 2012. aasta rakenduskava, ei ole seni võetud konkreetseid meetmeid eakamate töötajate tööhõive määra suurendamiseks.

| (12) | Tundub, et Sloveenia pangandussektori olukord on võrreldes 2011. aasta hinnanguga muutunud veelgi keerulisemaks. Sektor kandis 2011. aastal suuri kahjusid ja kahjum üha suureneb, kuna majanduskasv aeglustub ja üha rohkem on selliseid ettevõtjaid, kes ei suuda laenu tagasi maksta. Siiani võetud või väljakuulutatud meetmed on probleemi suurust arvestades ebapiisavad. Suurima panga (NLB) kiire teistkordse rekapitaliseerimise üle peetakse rahvusvaheliste ja erainvestoritega endiselt läbirääkimisi. Uus valitsus on teatanud, et kavatseb vähendada oma osalust suuremates pankades, säilitades vaid vetoõigusega vähemusosaluse. Selgelt tuleb kindlaks määrata pikaajaliste eesmärkide ning kohese ja tungiva lisakapitali vajaduse omavaheline suhe, sest riigil lasub enamusosanikuna vastutus olukorra analüüsimise eest. Poliitika ja pankade võimaliku müügi usaldusväärsust aitaks suurendada selge erastamisstrateegia, millega kaasneb kahjumi katmine õigeaegsete kapitalisüstidega, hea juhtimistava tagamine ja pankade juhtimise depolitiseerimine. |
| --- | --- |

(12)

Tundub, et Sloveenia pangandussektori olukord on võrreldes 2011. aasta hinnanguga muutunud veelgi keerulisemaks. Sektor kandis 2011. aastal suuri kahjusid ja kahjum üha suureneb, kuna majanduskasv aeglustub ja üha rohkem on selliseid ettevõtjaid, kes ei suuda laenu tagasi maksta. Siiani võetud või väljakuulutatud meetmed on probleemi suurust arvestades ebapiisavad. Suurima panga (NLB) kiire teistkordse rekapitaliseerimise üle peetakse rahvusvaheliste ja erainvestoritega endiselt läbirääkimisi. Uus valitsus on teatanud, et kavatseb vähendada oma osalust suuremates pankades, säilitades vaid vetoõigusega vähemusosaluse. Selgelt tuleb kindlaks määrata pikaajaliste eesmärkide ning kohese ja tungiva lisakapitali vajaduse omavaheline suhe, sest riigil lasub enamusosanikuna vastutus olukorra analüüsimise eest. Poliitika ja pankade võimaliku müügi usaldusväärsust aitaks suurendada selge erastamisstrateegia, millega kaasneb kahjumi katmine õigeaegsete kapitalisüstidega, hea juhtimistava tagamine ja pankade juhtimise depolitiseerimine.

| (13) | Eelmise aasta jooksul ei ole esitatud ühtki konkreetset ettepanekut asümmeetria vähendamiseks tähtajatu ja tähtajalise töölepinguga töötajate kaitse vahel. 2011. aastal alustati sotsiaalpartneritega läbirääkimisi töösuhteseaduse üle, kuid kokkuleppele ei ole jõutud ja muudatusettepanekuid ei ole vastu võetud. Riiklikus reformikavas on küll loetletud turvalise paindlikkuse suurendamise ja killustatuse vähendamise meetmed, kuid nende vastuvõtmise ajakava ei ole esitatud. Hiljuti vastu võetud riigi rahanduse tasakaalustamise seadusega kehtestati „tudengite tööle” oluliselt kõrgemad maksud (kontsessioonitasud), et vähendada selle tööturustaatuse atraktiivsust, kuid mingeid täiendavaid meetmeid praegu ette ei ole nähtud. |
| --- | --- |

(13)

Eelmise aasta jooksul ei ole esitatud ühtki konkreetset ettepanekut asümmeetria vähendamiseks tähtajatu ja tähtajalise töölepinguga töötajate kaitse vahel. 2011. aastal alustati sotsiaalpartneritega läbirääkimisi töösuhteseaduse üle, kuid kokkuleppele ei ole jõutud ja muudatusettepanekuid ei ole vastu võetud. Riiklikus reformikavas on küll loetletud turvalise paindlikkuse suurendamise ja killustatuse vähendamise meetmed, kuid nende vastuvõtmise ajakava ei ole esitatud. Hiljuti vastu võetud riigi rahanduse tasakaalustamise seadusega kehtestati „tudengite tööle” oluliselt kõrgemad maksud (kontsessioonitasud), et vähendada selle tööturustaatuse atraktiivsust, kuid mingeid täiendavaid meetmeid praegu ette ei ole nähtud.

| (14) | Haridus- ja koolitussüsteemi võime kohaneda tööturu vajadustega ei ole piisav, kuigi kõikidel haridussüsteemi tasanditel juurutatakse praegu kutsenõustamisteenuseid ja parandatakse teavitamist erinevatest töökohtadest. Tööturu nõudluse prognoosimise süsteemi rajamiseks ei ole astutud mingeid konkreetseid samme. Käivitati mõned Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatavad projektid tööturul väga nõutavate elukutsete edendamiseks. Need meetmed on küll vajalikud, kuid probleemi lahendamiseks ebapiisavad. Välisekspertide hinnang Sloveenia riikliku tööhõivetalituse suutlikkuse kohta ei ole veel valmis. |
| --- | --- |

(14)

Haridus- ja koolitussüsteemi võime kohaneda tööturu vajadustega ei ole piisav, kuigi kõikidel haridussüsteemi tasanditel juurutatakse praegu kutsenõustamisteenuseid ja parandatakse teavitamist erinevatest töökohtadest. Tööturu nõudluse prognoosimise süsteemi rajamiseks ei ole astutud mingeid konkreetseid samme. Käivitati mõned Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatavad projektid tööturul väga nõutavate elukutsete edendamiseks. Need meetmed on küll vajalikud, kuid probleemi lahendamiseks ebapiisavad. Välisekspertide hinnang Sloveenia riikliku tööhõivetalituse suutlikkuse kohta ei ole veel valmis.

| (15) | Vaatamata 2011. aasta aprilli seadusandlikele muudatustele konkurentsi kaitse büroo muutmiseks sõltumatuks ametiks alates 1. jaanuarist 2012, ei ole see seni sõltumatu, sest esmalt peab olema täidetud mitu menetluslikku tingimust. Lisaks kärbiti 2011. aastal ka ametile ette nähtud vahendeid. Need muudatused mõjutavad ameti jõustamissuutlikkust ja tema kui institutsiooni tähtsust konkurentsi edendamisele suunatud reformide elluviimisel. Äsja valmis kutsealade reguleerimise vähendamist käsitlev uuring, kuid selles valdkonnas võetud poliitilised meetmed on jäänud ebamääraseks. Üldiselt tundub, et mõned teenuseosutajate asutamise õigusliku raamistiku tahud võivad olla vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (6). Ettevõtluskeskkonnas tervikuna on puudusi, mis takistavad kodu- ja välismaistel investoritel investeeringute tegemist ja pankade bilansi kiiret korrastamist; nendeks puudusteks on näiteks riigi otsene ja kaudne osalemine majanduses ning võlgnikke soosiv ja sageli probleemne maksejõuetusmenetlus. Kuna Sloveenia tähtsus elektrienergia transiidiriigina järjest suureneb, annab üha rohkem tunda tema ülekandevõrgu vähene läbilaskevõime. |
| --- | --- |

(15)

Vaatamata 2011. aasta aprilli seadusandlikele muudatustele konkurentsi kaitse büroo muutmiseks sõltumatuks ametiks alates 1. jaanuarist 2012, ei ole see seni sõltumatu, sest esmalt peab olema täidetud mitu menetluslikku tingimust. Lisaks kärbiti 2011. aastal ka ametile ette nähtud vahendeid. Need muudatused mõjutavad ameti jõustamissuutlikkust ja tema kui institutsiooni tähtsust konkurentsi edendamisele suunatud reformide elluviimisel. Äsja valmis kutsealade reguleerimise vähendamist käsitlev uuring, kuid selles valdkonnas võetud poliitilised meetmed on jäänud ebamääraseks. Üldiselt tundub, et mõned teenuseosutajate asutamise õigusliku raamistiku tahud võivad olla vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (6). Ettevõtluskeskkonnas tervikuna on puudusi, mis takistavad kodu- ja välismaistel investoritel investeeringute tegemist ja pankade bilansi kiiret korrastamist; nendeks puudusteks on näiteks riigi otsene ja kaudne osalemine majanduses ning võlgnikke soosiv ja sageli probleemne maksejõuetusmenetlus. Kuna Sloveenia tähtsus elektrienergia transiidiriigina järjest suureneb, annab üha rohkem tunda tema ülekandevõrgu vähene läbilaskevõime.

| (16) | Pärast olulist miinimumpalga tõstmist kaalutlusõiguse raames 2010. aasta märtsis oli miinimumpalga suhe keskmisse palka 2011. aastal ELi suurim, ehkki miinimumpalk oli natuke allpool vaesuspiiri. Järgnenud kahe aasta indekseerimine on põhjustanud täiendava 4 % nominaalse suurenemise. Nimetatud sündmused vähendavad tööjõutundlike tööstusharude konkurentsivõimet ja süvendavad struktuurset töötust. |
| --- | --- |

(16)

Pärast olulist miinimumpalga tõstmist kaalutlusõiguse raames 2010. aasta märtsis oli miinimumpalga suhe keskmisse palka 2011. aastal ELi suurim, ehkki miinimumpalk oli natuke allpool vaesuspiiri. Järgnenud kahe aasta indekseerimine on põhjustanud täiendava 4 % nominaalse suurenemise. Nimetatud sündmused vähendavad tööjõutundlike tööstusharude konkurentsivõimet ja süvendavad struktuurset töötust.

| (17) | Sloveenia on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti raames. Need kohustused ja 2011. võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise ning riigi rahanduse ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on selle hindamise tulemusi arvesse võetud. |
| --- | --- |

(17)

Sloveenia on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti raames. Need kohustused ja 2011. võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise ning riigi rahanduse ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on selle hindamise tulemusi arvesse võetud.

| (18) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Sloveenia majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Sloveenia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–7. soovituses. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Sloveenia majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Sloveenia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–7. soovituses.

| (19) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ning nõukogu arvamus (7) kajastub eelkõige 1. soovituses. |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ning nõukogu arvamus (7) kajastub eelkõige 1. soovituses.

| (20) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt soovitustes 3, 6 ja 7, |
| --- | --- |

(20)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt soovitustes 3, 6 ja 7,

SOOVITAB Sloveenial võtta 2012.–2013. aastal järgmisi meetmeid:

| 1. | Täita 2012. aasta eelarvet ja tugevdada 2013. aasta eelarvestrateegiat piisavalt määratletud struktuurimeetmetega, olles valmis võtma täiendavaid meetmeid tagamaks ülemäärase puudujäägi korrigeerimise jätkusuutlikul moel 2013. aastaks ja saavutamaks nõukogu soovituses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse all täpsustatud struktuurilise kohanduse. Seejärel tagada asjakohane struktuuriline kohandus, et saavutada piisav edu asjakohaste KPEE valdkonnas, sh ka kulutuste võrdlusalus. Tugevdada keskpika perioodi eelarveraamistikku, k.a kulueeskirju, muutes selle siduvamaks ja läbipaistvamaks. |
| --- | --- |

1.

Täita 2012. aasta eelarvet ja tugevdada 2013. aasta eelarvestrateegiat piisavalt määratletud struktuurimeetmetega, olles valmis võtma täiendavaid meetmeid tagamaks ülemäärase puudujäägi korrigeerimise jätkusuutlikul moel 2013. aastaks ja saavutamaks nõukogu soovituses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse all täpsustatud struktuurilise kohanduse. Seejärel tagada asjakohane struktuuriline kohandus, et saavutada piisav edu asjakohaste KPEE valdkonnas, sh ka kulutuste võrdlusalus. Tugevdada keskpika perioodi eelarveraamistikku, k.a kulueeskirju, muutes selle siduvamaks ja läbipaistvamaks.

| 2. | Võtta kiireid meetmeid pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, säilitades samal ajal pensionide piisavuse, i) võrdsustades meeste ja naiste ametliku pensioniea, ii) tagades tegeliku pensioniea tõusu, sealhulgas sidudes ametliku pensioniea keskmise eeldatava elueaga, iii) vähendades varase pensionilejäämise võimalusi ja iv) vaadates läbi pensionide indekseerimise süsteemi. Suurendada eakate töötajate tööhõivet, arendades aktiivse tööturu poliitikat ja elukestva õppe meetmeid. |
| --- | --- |

2.

Võtta kiireid meetmeid pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, säilitades samal ajal pensionide piisavuse, i) võrdsustades meeste ja naiste ametliku pensioniea, ii) tagades tegeliku pensioniea tõusu, sealhulgas sidudes ametliku pensioniea keskmise eeldatava elueaga, iii) vähendades varase pensionilejäämise võimalusi ja iv) vaadates läbi pensionide indekseerimise süsteemi. Suurendada eakate töötajate tööhõivet, arendades aktiivse tööturu poliitikat ja elukestva õppe meetmeid.

| 3. | Võtta vajalikke meetmeid piisavate kapitalipuhvrite loomiseks pangandussektoris ja edendada tõhusalt pankade bilansi korrastamist, et taastada tootjatele laenuandmine. Lasta kolmandal osapoolel põhjalikult kontrollida süsteemselt oluliste pankade laenukahjuprognoose |
| --- | --- |

3.

Võtta vajalikke meetmeid piisavate kapitalipuhvrite loomiseks pangandussektoris ja edendada tõhusalt pankade bilansi korrastamist, et taastada tootjatele laenuandmine. Lasta kolmandal osapoolel põhjalikult kontrollida süsteemselt oluliste pankade laenukahjuprognoose

| 4. | Kohandada sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riigi tavadega tööhõive kaitse alaste õigusaktide tähtajatute töölepingute osa, et vähendada tööturu killustatust. Tegeleda tudengitööjõu tekitatud paralleelse tööturuga. |
| --- | --- |

4.

Kohandada sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riigi tavadega tööhõive kaitse alaste õigusaktide tähtajatute töölepingute osa, et vähendada tööturu killustatust. Tegeleda tudengitööjõu tekitatud paralleelse tööturuga.

| 5. | Parandada oskuste vastavust tööturu nõudlusele, eriti vähekvalifitseeritud töötajate ja kolmanda taseme haridusega inimeste puhul, ning jätkata kutsehariduse ja väljaõppe reforme. |
| --- | --- |

5.

Parandada oskuste vastavust tööturu nõudlusele, eriti vähekvalifitseeritud töötajate ja kolmanda taseme haridusega inimeste puhul, ning jätkata kutsehariduse ja väljaõppe reforme.

| 6. | Astuda täiendavaid samme turu avatuse suurendamiseks ja kiirendada professionaalsete teenuste ümberkorraldamist. Parandada ettevõtluskeskkonda, i) viies ellu konkurentsi kaitse büroo reformi, ii) luues riigiettevõtete jaoks raamistiku, mis tagab sõltumatu juhtimise ja ettevõtte juhtimise kõrge taseme, ning iii) kiirendades ja tõhustades pankrotimenetlusi. |
| --- | --- |

6.

Astuda täiendavaid samme turu avatuse suurendamiseks ja kiirendada professionaalsete teenuste ümberkorraldamist. Parandada ettevõtluskeskkonda, i) viies ellu konkurentsi kaitse büroo reformi, ii) luues riigiettevõtete jaoks raamistiku, mis tagab sõltumatu juhtimise ja ettevõtte juhtimise kõrge taseme, ning iii) kiirendades ja tõhustades pankrotimenetlusi.

| 7. | Tagada pärast konsulteerimist sotsiaalpartneritega ja kooskõlas riigi tavadega, et palgatõus, sh miinimumpalga kohandamine, toetaks konkurentsivõimet ja töökohtade loomist. |
| --- | --- |

7.

Tagada pärast konsulteerimist sotsiaalpartneritega ja kooskõlas riigi tavadega, et palgatõus, sh miinimumpalga kohandamine, toetaks konkurentsivõimet ja töökohtade loomist.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

3

(4)  ELT C 217, 23.7.2011, lk 1.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/81

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Hispaania 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/24

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitusi,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Hispaania 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Hispaania 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles lisama täiendavad kohustused, milles keskendutakse mõnele olulisele, õigeaegsele ja mõõdetavale reformile pakti eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles lisama täiendavad kohustused, milles keskendutakse mõnele olulisele, õigeaegsele ja mõõdetavale reformile pakti eesmärkide saavutamiseks.

| (9) | Hispaania esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Hispaaniat mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Hispaanias on tasakaalustamatus, mis ei ole ülemäärane, kuid millega tuleb kiiresti tegeleda. |
| --- | --- |

(9)

Hispaania esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Hispaaniat mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Hispaanias on tasakaalustamatus, mis ei ole ülemäärane, kuid millega tuleb kiiresti tegeleda.

| (10) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et stabiilsusprogrammi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2012. aasta suhtes üldiselt realistlik ja edaspidi optimistlik. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks SKP kasv jõudma 2012. aastal – 1,8 protsendini ja 2013. aastal – 0,3 protsendini, samal ajal kui stabiilsusprogrammis on need prognoosid vastavalt – 1,7 % ja 0,2 %. Kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega on stabiilsusprogrammi strateegias kirjeldatud eelarve-eesmärk viia valitsemissektori eelarvepuudujääk aastaks 2013 alla kontrollväärtuse 3 % SKPst, tehes seda peamiselt kulude piiramise, aga ka teatavate tulusid suurendavate meetmete abil. (Ümberarvutatud) struktuurse eelarveseisundi (5) põhjal paraneb stabiilsusprogrammis kavandatud struktuurne eelarveseisund aastatel 2011-2013 keskmiselt 2,6 % SKPst, mis on suurem kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud keskmine eelarve kohandamine üle 1,5 % SKPst aastatel 2010-2013. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist jääb stabiilsusprogrammi keskpika perioodi eelarve-eesmärgiks (KPEE) eelarveseisundi struktuurne tasakaal, mis peaaegu saavutatakse aastaks 2015, mil struktuurne eelarvepuudujääk on 0,2 % SKPst. KPEEs on asjakohaselt arvesse võetud stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Struktuursete kohanduste kavandatud tempo aastatel 2012-2013 kujutab endast piisavaid edusamme KPEE suunas ja valitsemissektori kulude kasvutempo, võttes arvesse kaalutlusõiguse raames võetavaid tulumeetmeid, on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kohase kulude võrdlusalusega.
  Stabiilsusprogrammi prognooside kohaselt tipneb valitsemissektori võla suhe aastal 2013 ja hakkab seejärel langema. Aastatel 2014 ja 2015 on Hispaanias üleminekuperiood ja stabiilsusprogrammis esitatud kavad tagavad piisava edu stabiilsuse ja kasvu pakti kohase võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Puudujäägi ja võla kohandamiskavasid mõjutavad olulised riskid.
  Makromajanduslik areng võib osutuda oodatust vähem soodsaks. Lisaks ei ole pärast 2013. aastat võetavaid meetmeid piisavalt täpsustatud. Eelarvestrateegiale avalduvad ka sellised ohud nagu piirkondlike valitsuste kinnipidamine eelarvest, pidades silmas neil viimasel ajal seni esinenud raskusi seda teha, samuti tulude suurem tundlikkus toimuvate struktuursete kohanduste suhtes, maksuamnestia ebakindel mõju tuludele ja võimalikud täiendavad finantsasutuste päästeoperatsioonid. Selliste finantsasutuste päästeoperatsioonide mis tahes mõju eelarvepuudujäägile on ühekordne. Eelarve tasakaalu seaduse range kohaldamine ja tugevate fiskaalmeetmete võtmine piirkondlikul tasandil leevendaks piirkondliku tasandi riske kavast kõrvale kalduda. Arvestades Hispaania rahanduse detsentraliseeritust, on väga oluline tugev fiskaalne ja institutsionaalne raamistik. Nõukogu tervitab komisjoni kavatsust esitada lähinädalatel ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist käsitleva nõukogu soovituse rakendamise kohta põhjalik hindamine, võttes arvesse ka väljakuulutatud mitmeaastast eelarvekava aastateks 2013-2014. |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et stabiilsusprogrammi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2012. aasta suhtes üldiselt realistlik ja edaspidi optimistlik. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks SKP kasv jõudma 2012. aastal – 1,8 protsendini ja 2013. aastal – 0,3 protsendini, samal ajal kui stabiilsusprogrammis on need prognoosid vastavalt – 1,7 % ja 0,2 %. Kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega on stabiilsusprogrammi strateegias kirjeldatud eelarve-eesmärk viia valitsemissektori eelarvepuudujääk aastaks 2013 alla kontrollväärtuse 3 % SKPst, tehes seda peamiselt kulude piiramise, aga ka teatavate tulusid suurendavate meetmete abil. (Ümberarvutatud) struktuurse eelarveseisundi (5) põhjal paraneb stabiilsusprogrammis kavandatud struktuurne eelarveseisund aastatel 2011-2013 keskmiselt 2,6 % SKPst, mis on suurem kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud keskmine eelarve kohandamine üle 1,5 % SKPst aastatel 2010-2013. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist jääb stabiilsusprogrammi keskpika perioodi eelarve-eesmärgiks (KPEE) eelarveseisundi struktuurne tasakaal, mis peaaegu saavutatakse aastaks 2015, mil struktuurne eelarvepuudujääk on 0,2 % SKPst. KPEEs on asjakohaselt arvesse võetud stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Struktuursete kohanduste kavandatud tempo aastatel 2012-2013 kujutab endast piisavaid edusamme KPEE suunas ja valitsemissektori kulude kasvutempo, võttes arvesse kaalutlusõiguse raames võetavaid tulumeetmeid, on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kohase kulude võrdlusalusega.

Stabiilsusprogrammi prognooside kohaselt tipneb valitsemissektori võla suhe aastal 2013 ja hakkab seejärel langema. Aastatel 2014 ja 2015 on Hispaanias üleminekuperiood ja stabiilsusprogrammis esitatud kavad tagavad piisava edu stabiilsuse ja kasvu pakti kohase võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Puudujäägi ja võla kohandamiskavasid mõjutavad olulised riskid.

Makromajanduslik areng võib osutuda oodatust vähem soodsaks. Lisaks ei ole pärast 2013. aastat võetavaid meetmeid piisavalt täpsustatud. Eelarvestrateegiale avalduvad ka sellised ohud nagu piirkondlike valitsuste kinnipidamine eelarvest, pidades silmas neil viimasel ajal seni esinenud raskusi seda teha, samuti tulude suurem tundlikkus toimuvate struktuursete kohanduste suhtes, maksuamnestia ebakindel mõju tuludele ja võimalikud täiendavad finantsasutuste päästeoperatsioonid. Selliste finantsasutuste päästeoperatsioonide mis tahes mõju eelarvepuudujäägile on ühekordne. Eelarve tasakaalu seaduse range kohaldamine ja tugevate fiskaalmeetmete võtmine piirkondlikul tasandil leevendaks piirkondliku tasandi riske kavast kõrvale kalduda. Arvestades Hispaania rahanduse detsentraliseeritust, on väga oluline tugev fiskaalne ja institutsionaalne raamistik. Nõukogu tervitab komisjoni kavatsust esitada lähinädalatel ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist käsitleva nõukogu soovituse rakendamise kohta põhjalik hindamine, võttes arvesse ka väljakuulutatud mitmeaastast eelarvekava aastateks 2013-2014.

| (11) | Hispaania võttis 2011. aastal vastu pensionireformi, mis kujutab endast olulist sammu riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tugevdamise suunas. Siiski piirab Hispaania majanduslike väljavaadete halvenemine reformi mõju vanusega seotud prognoositud avaliku sektori kuludele. Lisaks tuleb reformi täiendada konkreetsete meetmetega, mis toetavad eakate töötajate üldist tööhõivestrateegiat 2012–2014. |
| --- | --- |

(11)

Hispaania võttis 2011. aastal vastu pensionireformi, mis kujutab endast olulist sammu riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tugevdamise suunas. Siiski piirab Hispaania majanduslike väljavaadete halvenemine reformi mõju vanusega seotud prognoositud avaliku sektori kuludele. Lisaks tuleb reformi täiendada konkreetsete meetmetega, mis toetavad eakate töötajate üldist tööhõivestrateegiat 2012–2014.

| (12) | Kuigi Hispaania maksude suhe SKPsse on ELis üks madalamaid, saab maksusüsteemi tõhusust parandada, suurendades majanduskasvu paremini soodustavate kaudsete maksude osakaalu. Eelkõige on ruumi käibemaksubaasi laiendamiseks, vaadates läbi maksuvabastuste ja vähendatud maksumäärade laialdase kohaldamise. Hispaania maksusüsteemiga soodustatakse ka suurte võlgu olemist ja eluaseme ostmist, mitte üürimist, kuna hüpoteeklaenude intressid saab maksustatavast tulust maha arvata. |
| --- | --- |

(12)

Kuigi Hispaania maksude suhe SKPsse on ELis üks madalamaid, saab maksusüsteemi tõhusust parandada, suurendades majanduskasvu paremini soodustavate kaudsete maksude osakaalu. Eelkõige on ruumi käibemaksubaasi laiendamiseks, vaadates läbi maksuvabastuste ja vähendatud maksumäärade laialdase kohaldamise. Hispaania maksusüsteemiga soodustatakse ka suurte võlgu olemist ja eluaseme ostmist, mitte üürimist, kuna hüpoteeklaenude intressid saab maksustatavast tulust maha arvata.

| (13) | Hispaania on teinud olulisi edusamme finantssektori restruktureerimisel. Restruktureerimist tuleb jätkata jätkusuutlikult ja konkurentsi üleliia moonutamata, et tagada iga elujõuetu panga saneerimine ja elujõuliste pankade võime täita oma ülesannet reaalmajandusele laenuandjana. Võttes arvesse halvenevaid makromajanduslikke väljavaateid, võib olla vajalik pankade kapitalibaasi täiendav tugevdamine. |
| --- | --- |

(13)

Hispaania on teinud olulisi edusamme finantssektori restruktureerimisel. Restruktureerimist tuleb jätkata jätkusuutlikult ja konkurentsi üleliia moonutamata, et tagada iga elujõuetu panga saneerimine ja elujõuliste pankade võime täita oma ülesannet reaalmajandusele laenuandjana. Võttes arvesse halvenevaid makromajanduslikke väljavaateid, võib olla vajalik pankade kapitalibaasi täiendav tugevdamine.

| (14) | 2012. aasta veebruaris kiitis valitsus heaks tööhõive kaitse ja kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi põhjaliku reformi, et võidelda kõrge töötuse määraga ja tööturu terava killustatusega. Reformi mõjusid on vaja jälgida, eelkõige palkade arengu ja killustatuse vähenemise osas. Selleks et probleem täielikult lahendada, tuleb reformi täiendada aktiivse tööturupoliitika põhjalikuma läbivaatamisega, et parandada tööalast konkurentsivõimet ja töövahendust. |
| --- | --- |

(14)

2012. aasta veebruaris kiitis valitsus heaks tööhõive kaitse ja kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi põhjaliku reformi, et võidelda kõrge töötuse määraga ja tööturu terava killustatusega. Reformi mõjusid on vaja jälgida, eelkõige palkade arengu ja killustatuse vähenemise osas. Selleks et probleem täielikult lahendada, tuleb reformi täiendada aktiivse tööturupoliitika põhjalikuma läbivaatamisega, et parandada tööalast konkurentsivõimet ja töövahendust.

| (15) | Selleks et võidelda noorte suure tööpuudusega Hispaanias, tuleks viivitamata rakendada noorte tegevuskava, sealhulgas praktika- ja koolituslepinguid. Kuigi Hispaania on võtnud meetmeid koolist väljalangevuse vastu, on selle tase endiselt kõrge ja piirkonniti on erinevused märkimisväärsed. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et võidelda noorte suure tööpuudusega Hispaanias, tuleks viivitamata rakendada noorte tegevuskava, sealhulgas praktika- ja koolituslepinguid. Kuigi Hispaania on võtnud meetmeid koolist väljalangevuse vastu, on selle tase endiselt kõrge ja piirkonniti on erinevused märkimisväärsed.

| (16) | Vaesus on suurenenud 1 miljoni vaesusriskis elava inimese võrra 2010. aastal ja laste vaesuse tase on ohtlikult kõrge – 26,2 %. Töölkäivate inimeste vaesusmäär on ajutiste töötajate puhul enam kui kaks korda kõrgem kui alaliste töötajate puhul. |
| --- | --- |

(16)

Vaesus on suurenenud 1 miljoni vaesusriskis elava inimese võrra 2010. aastal ja laste vaesuse tase on ohtlikult kõrge – 26,2 %. Töölkäivate inimeste vaesusmäär on ajutiste töötajate puhul enam kui kaks korda kõrgem kui alaliste töötajate puhul.

| (17) | Kutseteenused on Hispaanias endiselt konkurentsi eest kaitstud. Kutseteenuste reform võiks suurendada potentsiaalset SKPd, võttes arvesse, et need on muude majandusvaldkondade jaoks olulised. Erilist tähelepanu tuleks pöörata põhjendamatute ja ebaproportsionaalsete takistuste kõrvaldamisele mõnede tugevalt reguleeritud ametite puhul (nt insenerid, notarid, kinnistusregistri töötajad ja seaduslikud esindajad). Lisaks võtab äritegevuseks loa saamine liidus kõige kauem aega Hispaanias. Kooskõlastatuse puudumine kohaliku, piirkondliku ja riigi haldustasandi vahel on andnud tulemuseks mõnikord kattuvate eeskirjade vohamise ja Hispaania siseturu killustatuse. Suure välise tasakaalustamatuse kohandamine nõuab ekspordi hõlbustamist. Hispaanial on ka mitmeid keerulisi probleeme energeetikasektoris, mis takistavad olulisel määral toote- ja teenusteturgude tõhusat toimimist. |
| --- | --- |

(17)

Kutseteenused on Hispaanias endiselt konkurentsi eest kaitstud. Kutseteenuste reform võiks suurendada potentsiaalset SKPd, võttes arvesse, et need on muude majandusvaldkondade jaoks olulised. Erilist tähelepanu tuleks pöörata põhjendamatute ja ebaproportsionaalsete takistuste kõrvaldamisele mõnede tugevalt reguleeritud ametite puhul (nt insenerid, notarid, kinnistusregistri töötajad ja seaduslikud esindajad). Lisaks võtab äritegevuseks loa saamine liidus kõige kauem aega Hispaanias. Kooskõlastatuse puudumine kohaliku, piirkondliku ja riigi haldustasandi vahel on andnud tulemuseks mõnikord kattuvate eeskirjade vohamise ja Hispaania siseturu killustatuse. Suure välise tasakaalustamatuse kohandamine nõuab ekspordi hõlbustamist. Hispaanial on ka mitmeid keerulisi probleeme energeetikasektoris, mis takistavad olulisel määral toote- ja teenusteturgude tõhusat toimimist.

| (18) | Hispaania on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitmeid kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist ning leiab, et üldiselt on nende rakendamine osaline. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(18)

Hispaania on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitmeid kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist ning leiab, et üldiselt on nende rakendamine osaline. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

| (19) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Hispaania majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Hispaania fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused on väljendatud allpool 1.–8. soovituses. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Hispaania majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Hispaania fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused on väljendatud allpool 1.–8. soovituses.

| (20) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus (6) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses. |
| --- | --- |

(20)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus (6) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses.

| (21) | Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, on väljendatud eelkõige 1., 3., 4., 5., ja 8. soovituses, |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, on väljendatud eelkõige 1., 3., 4., 5., ja 8. soovituses,

SOOVITAB Hispaanial võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Kohandada aastas eelarvet struktuurselt keskmiselt üle 1,5 % SKPst aastatel 2010-2013, nagu nõutud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovituses, rakendades 2012. eelarves vastu võetud meetmeid ja võttes 2012. aasta juuli lõpuks vastu väljakuulutatud mitmeaastase eelarvekava aastateks 2013-2014. Võtta ja rakendada meetmeid piirkondlikul tasandil kooskõlas heakskiidetud tasakaalustamiskavadega ja kohaldada rangelt uue eelarve tasakaalu seaduse sätteid, mis käsitlevad eelarve täitmise läbipaistvust ja kontrolli ning jätkata eelarvealase aruandluse õigeaegsuse ja õigsuse parandamist kõigil valitsemissektori tasanditel. Luua sõltumatu fiskaalinstitutsioon, mis tegeleks analüüside koostamise, nõustamise ja fiskaalpoliitika järelevalvega. Rakendada avaliku sektori reforme, et parandada avaliku sektori kulude tõhusust ja kvaliteeti kõigil valitsemissektori tasanditel. |
| --- | --- |

1.

Kohandada aastas eelarvet struktuurselt keskmiselt üle 1,5 % SKPst aastatel 2010-2013, nagu nõutud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovituses, rakendades 2012. eelarves vastu võetud meetmeid ja võttes 2012. aasta juuli lõpuks vastu väljakuulutatud mitmeaastase eelarvekava aastateks 2013-2014. Võtta ja rakendada meetmeid piirkondlikul tasandil kooskõlas heakskiidetud tasakaalustamiskavadega ja kohaldada rangelt uue eelarve tasakaalu seaduse sätteid, mis käsitlevad eelarve täitmise läbipaistvust ja kontrolli ning jätkata eelarvealase aruandluse õigeaegsuse ja õigsuse parandamist kõigil valitsemissektori tasanditel. Luua sõltumatu fiskaalinstitutsioon, mis tegeleks analüüside koostamise, nõustamise ja fiskaalpoliitika järelevalvega. Rakendada avaliku sektori reforme, et parandada avaliku sektori kulude tõhusust ja kvaliteeti kõigil valitsemissektori tasanditel.

| 2. | Tagada pensioniea tõus kooskõlas keskmise eeldatava elueaga, kui reguleeritakse hiljutise pensionireformiga ette nähtud jätkusuutlikkuse tegurit, ning toetada eakate töötajate üldist tööhõivestrateegiat konkreetsete meetmetega, millega arendatakse edasi elukestvat õpet, parandatakse töötingimusi ja hõlbustatakse selle rühma naasmist tööturule. |
| --- | --- |

2.

Tagada pensioniea tõus kooskõlas keskmise eeldatava elueaga, kui reguleeritakse hiljutise pensionireformiga ette nähtud jätkusuutlikkuse tegurit, ning toetada eakate töötajate üldist tööhõivestrateegiat konkreetsete meetmetega, millega arendatakse edasi elukestvat õpet, parandatakse töötingimusi ja hõlbustatakse selle rühma naasmist tööturule.

| 3. | Võtta kasutusele maksustamissüsteem, mis on kooskõlas eelarve konsolideerimiseks tehtavate jõupingutustega ja toetab enam majanduskasvu, sealhulgas nihet tööjõu maksustamiselt tarbimis- ja keskkonnamaksude suunas. Eelkõige tuleb tegeleda madala käibemaksutulu osakaaluga, laiendades käibemaksubaasi. Tagada, et maksusoodustused soodustaksid vähem võlgu olemist ja eluaseme omamist (alternatiivina üürimisele). |
| --- | --- |

3.

Võtta kasutusele maksustamissüsteem, mis on kooskõlas eelarve konsolideerimiseks tehtavate jõupingutustega ja toetab enam majanduskasvu, sealhulgas nihet tööjõu maksustamiselt tarbimis- ja keskkonnamaksude suunas. Eelkõige tuleb tegeleda madala käibemaksutulu osakaaluga, laiendades käibemaksubaasi. Tagada, et maksusoodustused soodustaksid vähem võlgu olemist ja eluaseme omamist (alternatiivina üürimisele).

| 4. | Rakendada finantssektori reformi, eelkõige täiendada käimasolevat pangandussektori restruktureerimist, tegeledes ülejäänud nõrkade finantsasutuste olukorraga, koostada terviklik strateegia, mille alusel tegeleda pankade bilanssides olevate n-ö päritud varadega, ja määratleda selge poliitika kaitsemehhanismide rahastamiseks ja kasutamiseks. |
| --- | --- |

4.

Rakendada finantssektori reformi, eelkõige täiendada käimasolevat pangandussektori restruktureerimist, tegeledes ülejäänud nõrkade finantsasutuste olukorraga, koostada terviklik strateegia, mille alusel tegeleda pankade bilanssides olevate n-ö päritud varadega, ja määratleda selge poliitika kaitsemehhanismide rahastamiseks ja kasutamiseks.

| 5. | Rakendada tööturureforme ja võtta täiendavaid meetmeid aktiivse tööturupoliitika tõhustamiseks, parandades selle suunatust, suurendades koolituse, nõuande- ja töövahendusteenuste kasutamist, tugevdades nende seost passiivse poliitikaga, ning kooskõlastades paremini riiklike ja piirkondlike avalike tööturuasutuste tegevust, sealhulgas teabe jagamist vabade töökohtade kohta. |
| --- | --- |

5.

Rakendada tööturureforme ja võtta täiendavaid meetmeid aktiivse tööturupoliitika tõhustamiseks, parandades selle suunatust, suurendades koolituse, nõuande- ja töövahendusteenuste kasutamist, tugevdades nende seost passiivse poliitikaga, ning kooskõlastades paremini riiklike ja piirkondlike avalike tööturuasutuste tegevust, sealhulgas teabe jagamist vabade töökohtade kohta.

| 6. | Vaadata läbi kuluprioriteedid ja paigutada vahendid ümber, et toetada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) juurdepääsu rahastamisele, teadustegevust, innovatsiooni ja noori. Rakendada noorte tegevuskava, eelkõige seoses kutseõppe ja hariduse kvaliteediga ja selle vastavusega tööturu nõuetele, samuti tugevdada jõupingutusi koolist väljalangevuse vähendamiseks ning kutsehariduses ja -õppes osalemise suurendamiseks ennetus-, sekkumis- ja kompensatsioonimeetmete abil. |
| --- | --- |

6.

Vaadata läbi kuluprioriteedid ja paigutada vahendid ümber, et toetada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) juurdepääsu rahastamisele, teadustegevust, innovatsiooni ja noori. Rakendada noorte tegevuskava, eelkõige seoses kutseõppe ja hariduse kvaliteediga ja selle vastavusega tööturu nõuetele, samuti tugevdada jõupingutusi koolist väljalangevuse vähendamiseks ning kutsehariduses ja -õppes osalemise suurendamiseks ennetus-, sekkumis- ja kompensatsioonimeetmete abil.

| 7. | Parandada haavatavate rühmade tööalast konkurentsivõimet koostoimes lastehoiu- ja peretoetusteenuste tulemusliku osutamisega, mille eesmärgiks on parandada vaesuse ja/või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste olukorda ning seeläbi saavutada laste heaolu. |
| --- | --- |

7.

Parandada haavatavate rühmade tööalast konkurentsivõimet koostoimes lastehoiu- ja peretoetusteenuste tulemusliku osutamisega, mille eesmärgiks on parandada vaesuse ja/või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste olukorda ning seeläbi saavutada laste heaolu.

| 8. | Võtta täiendavaid meetmeid kutseteenuste liberaliseerimiseks, sealhulgas tugevalt reguleeritud ametite puhul, vähendada viivitusi äritegevuseks lubade andmisel ja kaotada ettevõtlusega tegelemiselt piirangud, mis on eri valitsustasanditel vastu võetud kattuvate eeskirjade vohamise tulemus. Täiendada gaasi- ja elektrivõrkude vastastikust ühendamist naaberriikidega ja tegeleda elektrienergia tariifipuudujäägiga terviklikul viisil, eelkõige parandades elektritarneahela kulutõhusust. |
| --- | --- |

8.

Võtta täiendavaid meetmeid kutseteenuste liberaliseerimiseks, sealhulgas tugevalt reguleeritud ametite puhul, vähendada viivitusi äritegevuseks lubade andmisel ja kaotada ettevõtlusega tegelemiselt piirangud, mis on eri valitsustasanditel vastu võetud kattuvate eeskirjade vohamise tulemus. Täiendada gaasi- ja elektrivõrkude vastastikust ühendamist naaberriikidega ja tegeleda elektrienergia tariifipuudujäägiga terviklikul viisil, eelkõige parandades elektritarneahela kulutõhusust.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

3

(4)  ELT C 212, 19.7.2011, lk 1.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/85 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/85

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Rootsi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/25

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Rootsi 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Rootsi 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rootsit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rootsit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise, eelarve konsolideerimise ja majanduskasvu edendamise prioriteedid. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise, eelarve konsolideerimise ja majanduskasvu edendamise prioriteedid. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Rootsi esitas 20. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Rootsit mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Rootsis on tasakaalustamatus, kuid see ei ole ülemäärane. |
| --- | --- |

(8)

Rootsi esitas 20. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Rootsit mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Rootsis on tasakaalustamatus, kuid see ei ole ülemäärane.

| (9) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2012. aastal realistlik ja 2013.–2015. aastal optimistlik, sest prognoositakse SKP keskmist kasvu ligikaudu 3,5 %. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis ennustatakse SKP kasvuks 2013. aastal 2,1 %. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärgiks on tagada pikaajaline jätkusuutlikkus, pidades kinni Rootsi eelarveraamistiku eeskirjadest, sealhulgas valitsemissektori netolaenuandmise ülejäägi (1 % SKPst tsükli jooksul) eesmärgist. Strateegia eesmärk on täita ka stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded, eelkõige pidada kinni kontrollväärtusest 3 % SKPst. Lähenemisprogrammis on muudetud keskpika perioodi eelarve-eesmärki (KPEE): valitsemissektori eelarve ülejäägist (1,0 % SKPst) on saanud puudujääk (1,0 % SKPst). Uus KPEE vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Muudatuse tõttu on tõenäoline, et (ümberarvutatud) struktuursel eelarvetasakaalul põhinev KPEE täidetakse programmiperioodil, isegi kui arvestatakse 2013. või 2014. aastal tõenäoliselt võetavaid täiendavaid ekspansiivseid kaalutlusõiguse kohaseid meetmeid. Teatavad eelarveprognooside paikapidavusega seotud riskid alates 2013. aastast on seotud optimistlike makromajanduslike eeldustega. Valitsemissektori kulude kavandatav kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on alla 60 % SKPst ja vastavalt lähenemisprogrammile see programmiperioodi jooksul prognoositavalt jätkuvalt väheneb. |
| --- | --- |

(9)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2012. aastal realistlik ja 2013.–2015. aastal optimistlik, sest prognoositakse SKP keskmist kasvu ligikaudu 3,5 %. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis ennustatakse SKP kasvuks 2013. aastal 2,1 %. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärgiks on tagada pikaajaline jätkusuutlikkus, pidades kinni Rootsi eelarveraamistiku eeskirjadest, sealhulgas valitsemissektori netolaenuandmise ülejäägi (1 % SKPst tsükli jooksul) eesmärgist. Strateegia eesmärk on täita ka stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded, eelkõige pidada kinni kontrollväärtusest 3 % SKPst. Lähenemisprogrammis on muudetud keskpika perioodi eelarve-eesmärki (KPEE): valitsemissektori eelarve ülejäägist (1,0 % SKPst) on saanud puudujääk (1,0 % SKPst). Uus KPEE vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Muudatuse tõttu on tõenäoline, et (ümberarvutatud) struktuursel eelarvetasakaalul põhinev KPEE täidetakse programmiperioodil, isegi kui arvestatakse 2013. või 2014. aastal tõenäoliselt võetavaid täiendavaid ekspansiivseid kaalutlusõiguse kohaseid meetmeid. Teatavad eelarveprognooside paikapidavusega seotud riskid alates 2013. aastast on seotud optimistlike makromajanduslike eeldustega. Valitsemissektori kulude kavandatav kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on alla 60 % SKPst ja vastavalt lähenemisprogrammile see programmiperioodi jooksul prognoositavalt jätkuvalt väheneb.

| (10) | Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 kohases komisjoni põhjalikus analüüsis kinnitati, et Rootsi majapidamiste võlatase on suhteliselt kõrge. Ehkki eluaseme- ja hüpoteegituru olukord 2011. aastal stabiliseerus, püsivad mitmed struktuursed moonutused, mis pikas perspektiivis ähvardavad kõnealuste turgude stabiilsust. Finantssektori vastupidavuse tugevdamiseks on võetud asjakohased meetmed. Sellest hoolimata rakendatakse praegu poliitikat, mis võib kaasa aidata Rootsi eluasemeturu volatiilsusele ja hüpoteekvõlgade kuhjumisele, ning sellele on pööratud vähem tähelepanu. Kõnealust poliitikat iseloomustavad helded võimalused intressimakseid maksustatavast tulust maha arvata ja madalad omandimaksud, amortisatsiooni ala- ja üürimise ülereguleerimine. Pakkumise poolel vähendavad elamispindade paindlikku pakkumist kohalik planeerimismonopol, pikad maakasutuse planeerimise protsessid ja konkurentsi puudumine. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 kohases komisjoni põhjalikus analüüsis kinnitati, et Rootsi majapidamiste võlatase on suhteliselt kõrge. Ehkki eluaseme- ja hüpoteegituru olukord 2011. aastal stabiliseerus, püsivad mitmed struktuursed moonutused, mis pikas perspektiivis ähvardavad kõnealuste turgude stabiilsust. Finantssektori vastupidavuse tugevdamiseks on võetud asjakohased meetmed. Sellest hoolimata rakendatakse praegu poliitikat, mis võib kaasa aidata Rootsi eluasemeturu volatiilsusele ja hüpoteekvõlgade kuhjumisele, ning sellele on pööratud vähem tähelepanu. Kõnealust poliitikat iseloomustavad helded võimalused intressimakseid maksustatavast tulust maha arvata ja madalad omandimaksud, amortisatsiooni ala- ja üürimise ülereguleerimine. Pakkumise poolel vähendavad elamispindade paindlikku pakkumist kohalik planeerimismonopol, pikad maakasutuse planeerimise protsessid ja konkurentsi puudumine.

| (11) | Hoolimata tööturu üldise olukorra paranemisest 2011. aastal, on noorte ja haavatavate rühmade töötuse määr endiselt kõrge, eriti sisserändaja taustaga inimeste hulgas. Rootsi rakendab olukorra parandamiseks praegu mitut aktiivse tööturupoliitika meedet ja haridusvaldkonna reforme. Suurem osa neist meetmetest näib asjakohase ja usaldusväärsena, ehkki on veel liiga vara hinnata nende mõju. Noorte tööhõive parandamise peamise meetme – restoranide ja toitlustusteenuste käibemaksuvähenduse – asjakohasus ja tõhusus ei ole aga kindel ja seda tuleb analüüsida. Lisaks võiks lähenemisviis olla ambitsioonikam, kui probleemidega võideldaks põhjalikumalt, tegeledes ka palgaskaala madalama otsa suhteliselt kõrgete palkadega ning alaliste ja ajutiste töötajate tööhõive kaitse erisustega. |
| --- | --- |

(11)

Hoolimata tööturu üldise olukorra paranemisest 2011. aastal, on noorte ja haavatavate rühmade töötuse määr endiselt kõrge, eriti sisserändaja taustaga inimeste hulgas. Rootsi rakendab olukorra parandamiseks praegu mitut aktiivse tööturupoliitika meedet ja haridusvaldkonna reforme. Suurem osa neist meetmetest näib asjakohase ja usaldusväärsena, ehkki on veel liiga vara hinnata nende mõju. Noorte tööhõive parandamise peamise meetme – restoranide ja toitlustusteenuste käibemaksuvähenduse – asjakohasus ja tõhusus ei ole aga kindel ja seda tuleb analüüsida. Lisaks võiks lähenemisviis olla ambitsioonikam, kui probleemidega võideldaks põhjalikumalt, tegeledes ka palgaskaala madalama otsa suhteliselt kõrgete palkadega ning alaliste ja ajutiste töötajate tööhõive kaitse erisustega.

| (12) | Rootsi on teadus- ja arendustegevuskulude ning SKP suhte osas ELis teisel kohal ja innovatsiooniliidu tulemustabelis peetakse riiki innovatsiooniliidriks. Innovaatiliste toodete turustamisel on Rootsi tulemused aga allpool ELi keskmist ja trend on negatiivne. Lisaks näib Rootsi maha jäävat kiirelt kasvavate innovaatiliste ettevõtete loomisel. Lisaks on Rootsi teadus- ja arendustegevuse valdkonna üldiselt tugev positsioon haavatav riigi tugeva sõltuvuse tõttu väikesest arvust suurtest rahvusvahelistest ettevõtetest, kes oma teadus- ja arendustegevust Rootsist järjest välja viivad. Nende probleemidega tuleks tegeleda 2012. aasta sügisel menetlusse tulevas uue teadus- ja innovatsiooniseaduse eelnõus. |
| --- | --- |

(12)

Rootsi on teadus- ja arendustegevuskulude ning SKP suhte osas ELis teisel kohal ja innovatsiooniliidu tulemustabelis peetakse riiki innovatsiooniliidriks. Innovaatiliste toodete turustamisel on Rootsi tulemused aga allpool ELi keskmist ja trend on negatiivne. Lisaks näib Rootsi maha jäävat kiirelt kasvavate innovaatiliste ettevõtete loomisel. Lisaks on Rootsi teadus- ja arendustegevuse valdkonna üldiselt tugev positsioon haavatav riigi tugeva sõltuvuse tõttu väikesest arvust suurtest rahvusvahelistest ettevõtetest, kes oma teadus- ja arendustegevust Rootsist järjest välja viivad. Nende probleemidega tuleks tegeleda 2012. aasta sügisel menetlusse tulevas uue teadus- ja innovatsiooniseaduse eelnõus.

| (13) | Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Rootsi majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Rootsi fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–4. soovituses. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Rootsi majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Rootsi fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–4. soovituses.

| (14) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning nõukogu arvamus (5) kajastub eelkõige 1. soovituses. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning nõukogu arvamus (5) kajastub eelkõige 1. soovituses.

| (15) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt 2. soovituses, |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt 2. soovituses,

SOOVITAB Rootsil võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Säilitada aastal 2012 ja sellele järgnevatel aastatel stabiilne eelarvepositsioon, rakendades selleks eelarvestrateegiat kavakohaselt ja tagades KPEE pideva saavutamise. |
| --- | --- |

1.

Säilitada aastal 2012 ja sellele järgnevatel aastatel stabiilne eelarvepositsioon, rakendades selleks eelarvestrateegiat kavakohaselt ja tagades KPEE pideva saavutamise.

| 2. | Võtta täiendavaid ennetavaid meetmeid eluaseme- ja hüpoteegituru stabiilsuse suurendamiseks keskpikas perspektiivis, toetades muu hulgas konservatiivset laenamist, vähendades võlguoleku atraktiivsust eluasemeinvesteeringute rahastamisel ning tegeledes elamispinna pakkumise ja üürimise regulatsioonist tulenevate piirangutega. |
| --- | --- |

2.

Võtta täiendavaid ennetavaid meetmeid eluaseme- ja hüpoteegituru stabiilsuse suurendamiseks keskpikas perspektiivis, toetades muu hulgas konservatiivset laenamist, vähendades võlguoleku atraktiivsust eluasemeinvesteeringute rahastamisel ning tegeledes elamispinna pakkumise ja üürimise regulatsioonist tulenevate piirangutega.

| 3. | Võtta täiendavaid meetmeid noorte ja haavatavate rühmade tööturul osalemise suurendamiseks, näiteks parandades aktiivse tööturupoliitika meetmete tõhusust, hõlbustades liikumist töölt kooli, edendades haavatavate rühmade järele nõudluse suurendamise poliitikat ning parandades tööturu toimimist. Vaadata läbi restoranide ja toitlustusteenuste praeguse käibemaksuvähenduse tõhusus töökohtade loomise toetamisel. |
| --- | --- |

3.

Võtta täiendavaid meetmeid noorte ja haavatavate rühmade tööturul osalemise suurendamiseks, näiteks parandades aktiivse tööturupoliitika meetmete tõhusust, hõlbustades liikumist töölt kooli, edendades haavatavate rühmade järele nõudluse suurendamise poliitikat ning parandades tööturu toimimist. Vaadata läbi restoranide ja toitlustusteenuste praeguse käibemaksuvähenduse tõhusus töökohtade loomise toetamisel.

| 4. | Võtta täiendavaid meetmeid peagi menetlusse tulevas teadus- ja innovatsiooniseaduse eelnõus, et jätkata teadusuuringute tipptaseme parandamist ja keskenduda innovaatiliste toodete turustamise ja uute tehnoloogiate arendamise parandamisele. |
| --- | --- |

4.

Võtta täiendavaid meetmeid peagi menetlusse tulevas teadus- ja innovatsiooniseaduse eelnõus, et jätkata teadusuuringute tipptaseme parandamist ja keskenduda innovaatiliste toodete turustamise ja uute tehnoloogiate arendamise parandamisele.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

3

(4)  ELT C 217, 23.7.2011, lk 9.

4

(5)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõike 2 alusel.

5

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/88 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/88

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Madalmaade 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

2012/C 219/26

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Madalmaade 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Madalmaade 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Madalmaid ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Madalmaid ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

| (9) | Madalmaad esitasid 27. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Madalmaad esitasid 27. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammile antud hinnangule, on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik. Stabiilsusprogrammis prognoositakse 2013. aasta majanduskasvuks 11⁄4 %, võtmata arvesse täiendavate konsolideerimismeetmete negatiivset mõju majanduskasvule, kusjuures komisjoni prognoosi kohaselt on sama stsenaariumi alusel, mis lähtub poliitika mittemuutmisest, majanduskasv madalam (0,7 %). Stabiilsusprogrammis sõnastatud eesmärk on järgida nõukogu soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise kohta ning püüda eelarvepositsiooni veelgi parandada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (KPEE) suunas, seades eesmärgiks eelarve struktuurse konsolideerimise mahus vähemalt 0,5 % aastas. Stabiilsusprogrammis on eesmärgiks seatud valitsemissektori eelarve puudujääk 3 % SKPst 2013. aastal ning selles kinnitatakse veel kord varasemat struktuurse eelarvepuudujäägi keskpika perioodi eelarve-eesmärki 0,5 % SKPst, mis asjakohaselt kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Eelarve keskmine aastane konsolideerimine 0,75 % SKPst ajavahemikul 2010–2013, võttes aluseks (ümber arvutatud) struktuurse eelarvepositsiooni, (5) on kooskõlas nõukogu soovitatud eelarve struktuurse konsolideerimisega 3⁄4 % SKPst. Kuna stabiilsusprogrammis ei esitata eelarve-eesmärke hilisemaks perioodiks kui 2013. aasta, ei saa hinnata eelarve kohandamise jätkusuutlikkust 2013. aastal ja edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisel hilisematel aastatel, sealhulgas stabiilsuse ja kasvu pakti kohase kulutuste võrdlusaluse järgimist.
  Eelarveprognoosid on programmiperioodil avatud rakendamisega seotud riskidele. Need riskid ei piirdu üksnes äsja teatavaks tehtud konsolideerimismeetmetega, vaid hõlmavad ka mõnda lahkuva valitsuse poolt varem kokku lepitud meedet. Valitsuse poolt 2012. aasta aprillis 2013. aastaks esitatud täiendavaid meetmeid ja nende mõju eelarvele täpsustati ja kvantifitseeriti täiendavalt 25. mail pärast hinnangule seatud tähtaega. Eelarve kohandamine on seni põhinenud peamiselt kulude kärpimisel, mis mõjutab ka majanduskasvu soodustavaid kulusid. 2012. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2012. aastal veelgi suhteliselt märkimisväärselt suurenema (70,2 protsendini SKPst) ning 2013. aastal veel veidi suurenema (70,7 protsendini SKPst), võttes arvesse täiendavate konsolideerimismeetmete mõju. Seega püsib valitsemissektori võla suhe prognooside kohaselt üle kontrollväärtuse 60 %. Stabiilsusprogrammis ei täpsustata võlaeesmärke aastate 2014 ja 2015 puhul ning seepärast ei saa esitada hinnangut stabiilsuse ja kasvu pakti kohase võla vähendamise võrdlusaluse järgimise kohta pärast 2013. aastat. |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammile antud hinnangule, on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik. Stabiilsusprogrammis prognoositakse 2013. aasta majanduskasvuks 11⁄4 %, võtmata arvesse täiendavate konsolideerimismeetmete negatiivset mõju majanduskasvule, kusjuures komisjoni prognoosi kohaselt on sama stsenaariumi alusel, mis lähtub poliitika mittemuutmisest, majanduskasv madalam (0,7 %). Stabiilsusprogrammis sõnastatud eesmärk on järgida nõukogu soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise kohta ning püüda eelarvepositsiooni veelgi parandada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (KPEE) suunas, seades eesmärgiks eelarve struktuurse konsolideerimise mahus vähemalt 0,5 % aastas. Stabiilsusprogrammis on eesmärgiks seatud valitsemissektori eelarve puudujääk 3 % SKPst 2013. aastal ning selles kinnitatakse veel kord varasemat struktuurse eelarvepuudujäägi keskpika perioodi eelarve-eesmärki 0,5 % SKPst, mis asjakohaselt kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Eelarve keskmine aastane konsolideerimine 0,75 % SKPst ajavahemikul 2010–2013, võttes aluseks (ümber arvutatud) struktuurse eelarvepositsiooni, (5) on kooskõlas nõukogu soovitatud eelarve struktuurse konsolideerimisega 3⁄4 % SKPst. Kuna stabiilsusprogrammis ei esitata eelarve-eesmärke hilisemaks perioodiks kui 2013. aasta, ei saa hinnata eelarve kohandamise jätkusuutlikkust 2013. aastal ja edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisel hilisematel aastatel, sealhulgas stabiilsuse ja kasvu pakti kohase kulutuste võrdlusaluse järgimist.

Eelarveprognoosid on programmiperioodil avatud rakendamisega seotud riskidele. Need riskid ei piirdu üksnes äsja teatavaks tehtud konsolideerimismeetmetega, vaid hõlmavad ka mõnda lahkuva valitsuse poolt varem kokku lepitud meedet. Valitsuse poolt 2012. aasta aprillis 2013. aastaks esitatud täiendavaid meetmeid ja nende mõju eelarvele täpsustati ja kvantifitseeriti täiendavalt 25. mail pärast hinnangule seatud tähtaega. Eelarve kohandamine on seni põhinenud peamiselt kulude kärpimisel, mis mõjutab ka majanduskasvu soodustavaid kulusid. 2012. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2012. aastal veelgi suhteliselt märkimisväärselt suurenema (70,2 protsendini SKPst) ning 2013. aastal veel veidi suurenema (70,7 protsendini SKPst), võttes arvesse täiendavate konsolideerimismeetmete mõju. Seega püsib valitsemissektori võla suhe prognooside kohaselt üle kontrollväärtuse 60 %. Stabiilsusprogrammis ei täpsustata võlaeesmärke aastate 2014 ja 2015 puhul ning seepärast ei saa esitada hinnangut stabiilsuse ja kasvu pakti kohase võla vähendamise võrdlusaluse järgimise kohta pärast 2013. aastat.

| (11) | Madalmaade valitsus esitas kavad tõsta järk-järgult seadusjärgset pensioniiga, mis ulatuks hiljemalt 2019. aastal 66ni ja 2024. aastal 67ni. Pärast seda seotakse seadusjärgne pensioniiga oodatava elueaga. Tööturumeetmetega toetataks tegeliku pensioniea vastavat tõstmist. Vastavalt valitsuse kokkuleppele on pensionireformi eesmärk tagada asjakohane ja jätkusuutlik põlvkondadesisene ja -vaheline kulude ja riskide jaotamine teises sambas. Pikaajalise hoolduse kohta on Madalmaade valitsus esitanud reformi projekti. Vaja on täiendavaid konkreetseid meetmeid, et aidata Madalmaades vähendada vananeva ühiskonnaga kaasnevat finantskoormust. |
| --- | --- |

(11)

Madalmaade valitsus esitas kavad tõsta järk-järgult seadusjärgset pensioniiga, mis ulatuks hiljemalt 2019. aastal 66ni ja 2024. aastal 67ni. Pärast seda seotakse seadusjärgne pensioniiga oodatava elueaga. Tööturumeetmetega toetataks tegeliku pensioniea vastavat tõstmist. Vastavalt valitsuse kokkuleppele on pensionireformi eesmärk tagada asjakohane ja jätkusuutlik põlvkondadesisene ja -vaheline kulude ja riskide jaotamine teises sambas. Pikaajalise hoolduse kohta on Madalmaade valitsus esitanud reformi projekti. Vaja on täiendavaid konkreetseid meetmeid, et aidata Madalmaades vähendada vananeva ühiskonnaga kaasnevat finantskoormust.

| (12) | Fiskaalseid tegureid, mis motiveerivad leibkonna teist sissetulekusaajat mitte töötama, on vähendatud, kuid veel mitte piisavalt. Ülejäänud selliste tegurite kõrvaldamine aitaks tööjõupakkumist veelgi suurendada ja muuta inimkapitali jaotuse tõhusamaks. Parandada tuleks haavatavate rühmade integratsiooni tööturule. |
| --- | --- |

(12)

Fiskaalseid tegureid, mis motiveerivad leibkonna teist sissetulekusaajat mitte töötama, on vähendatud, kuid veel mitte piisavalt. Ülejäänud selliste tegurite kõrvaldamine aitaks tööjõupakkumist veelgi suurendada ja muuta inimkapitali jaotuse tõhusamaks. Parandada tuleks haavatavate rühmade integratsiooni tööturule.

| (13) | Ettevõtluspoliitika valdkonnas on heaks kiidetud prioriteetsete sektorite tegevuskavad ning valitsuse ja tööstusharu esindajate vahel on sõlmitud sektoripõhised nn innovatsioonilepingud. Toetust erasektori teadusuuringutele suurendatakse maksustatavast tulust tehtavate teadus- ja arendustegevuse (RDA+) mahaarvamiste kava kehtestamise abil, mis on osa stiimulitest, millega veelgi edendada innovatsiooni, erasektori teadus- ja arendustegevust ning tugevdada sidemeid teadusasutuste ja ettevõtete vahel. Prioriteetsetele sektoritele keskendumine ei tohiks siiski toimuda alusuuringute arvelt ega välja jätta uuenduslikke ettevõtteid, kes ei kuulu ühte prioriteetsetest sektoritest. |
| --- | --- |

(13)

Ettevõtluspoliitika valdkonnas on heaks kiidetud prioriteetsete sektorite tegevuskavad ning valitsuse ja tööstusharu esindajate vahel on sõlmitud sektoripõhised nn innovatsioonilepingud. Toetust erasektori teadusuuringutele suurendatakse maksustatavast tulust tehtavate teadus- ja arendustegevuse (RDA+) mahaarvamiste kava kehtestamise abil, mis on osa stiimulitest, millega veelgi edendada innovatsiooni, erasektori teadus- ja arendustegevust ning tugevdada sidemeid teadusasutuste ja ettevõtete vahel. Prioriteetsetele sektoritele keskendumine ei tohiks siiski toimuda alusuuringute arvelt ega välja jätta uuenduslikke ettevõtteid, kes ei kuulu ühte prioriteetsetest sektoritest.

| (14) | Viimase nelja aastakümne jooksul on Madalmaade eluasemeturul kuhjunud struktuursed moonutused. Kinnisvaraturul on märkimisväärsed pakkumise piirangud ja eluaseme omanike maksusoodustused (eelkõige hüpoteeklaenude intresside maksustatavast tulust mahaarvamise võimalus, mis soosib kõrgema sissetulekuga kodumajapidamisi) toonud kaasa kapitali ebaefektiivse jaotuse. Üüriturul, kus on väga suur sotsiaalkorterite segment, on sotsiaalpoliitika ning üüri taseme ja üüri suurendamise piirmääradega kaasnenud üüripindade väga ebaelastne pakkumine. Eluaseme omanike soodsa maksustamislahenduse muutmine aitaks vähendada struktuurseid moonutusi Madalmaade eluasemeturul. |
| --- | --- |

(14)

Viimase nelja aastakümne jooksul on Madalmaade eluasemeturul kuhjunud struktuursed moonutused. Kinnisvaraturul on märkimisväärsed pakkumise piirangud ja eluaseme omanike maksusoodustused (eelkõige hüpoteeklaenude intresside maksustatavast tulust mahaarvamise võimalus, mis soosib kõrgema sissetulekuga kodumajapidamisi) toonud kaasa kapitali ebaefektiivse jaotuse. Üüriturul, kus on väga suur sotsiaalkorterite segment, on sotsiaalpoliitika ning üüri taseme ja üüri suurendamise piirmääradega kaasnenud üüripindade väga ebaelastne pakkumine. Eluaseme omanike soodsa maksustamislahenduse muutmine aitaks vähendada struktuurseid moonutusi Madalmaade eluasemeturul.

| (15) | Madalmaad on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste rakendamine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime suurendamise, finantsstabiilsuse tugevdamise ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste rakendamist. Kõnealuse hindamise tulemusi on soovitustes arvesse võetud. |
| --- | --- |

(15)

Madalmaad on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste rakendamine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime suurendamise, finantsstabiilsuse tugevdamise ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste rakendamist. Kõnealuse hindamise tulemusi on soovitustes arvesse võetud.

| (16) | Euroopa poolaasta raames on komisjon teinud Madalmaade majanduspoliitika ulatusliku analüüsi. Ta on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jaoks Madalmaades, vaid ka seda, kas need on kooskõlas ELi eeskirjade ja suunistega, arvestades vajadust tugevdada kogu liidu majanduse juhtimist, andes ELi tasandi panuse tulevastesse riikide tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.-5. soovituses. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa poolaasta raames on komisjon teinud Madalmaade majanduspoliitika ulatusliku analüüsi. Ta on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jaoks Madalmaades, vaid ka seda, kas need on kooskõlas ELi eeskirjade ja suunistega, arvestades vajadust tugevdada kogu liidu majanduse juhtimist, andes ELi tasandi panuse tulevastesse riikide tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.-5. soovituses.

| (17) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus (6) selle kohta on väljendatud eeskätt 1. soovituses, |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus (6) selle kohta on väljendatud eeskätt 1. soovituses,

SOOVITAB Madalmaadel võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne ja püsiv kõrvaldamine. Selleks täielikult rakendada 2012. aasta eelarvestrateegiat, nagu on kavandatud. Täpsustada meetmed, mida on vaja võtta 2013. aasta eelarve rakendamise tagamiseks, et kindlustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu soovitustes sätestatud eelarve struktuurne kohandamine. Pärast seda tagada eelarve piisav struktuurne kohandamine, et teha piisavaid edusamme KPEE saavutamise suunas, sealhulgas järgida kulutuste võrdlusalust, ning tagada piisavad edusammud võla vähendamise võrdlusaluse järgimiseks, samal ajal kaitstes kulutusi valdkondades, mis on majanduskasvu jaoks otseselt olulised, nagu näiteks teadusuuringud ja innovatsioon, haridus ja koolitus. Pärast uue valitsuse moodustamist esitada sel eesmärgil 2012. aasta stabiilsusprogrammi ajakohastatud versioon koos põhjendatud eesmärkide ja näitajatega pärast 2013. aastat algava perioodi kohta. |
| --- | --- |

1.

Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne ja püsiv kõrvaldamine. Selleks täielikult rakendada 2012. aasta eelarvestrateegiat, nagu on kavandatud. Täpsustada meetmed, mida on vaja võtta 2013. aasta eelarve rakendamise tagamiseks, et kindlustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu soovitustes sätestatud eelarve struktuurne kohandamine. Pärast seda tagada eelarve piisav struktuurne kohandamine, et teha piisavaid edusamme KPEE saavutamise suunas, sealhulgas järgida kulutuste võrdlusalust, ning tagada piisavad edusammud võla vähendamise võrdlusaluse järgimiseks, samal ajal kaitstes kulutusi valdkondades, mis on majanduskasvu jaoks otseselt olulised, nagu näiteks teadusuuringud ja innovatsioon, haridus ja koolitus. Pärast uue valitsuse moodustamist esitada sel eesmärgil 2012. aasta stabiilsusprogrammi ajakohastatud versioon koos põhjendatud eesmärkide ja näitajatega pärast 2013. aastat algava perioodi kohta.

| 2. | Võtta meetmeid seadusjärgse pensioniea tõstmiseks, sealhulgas sidudes selle oodatava elueaga, ning toetades neid meetmeid tegeliku pensioniea tõstmist toetavate tööturumeetmetega, samal ajal parandades riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Kohandada teist pensionisammast, et see kajastaks seadusjärgse pensioniea tõusu, tagades samal ajal kulude ja riskide asjakohase jaotuse põlvkondade sees ja vahel. Rakendada pikaajalise hoolduse kavandatud reform ja täiendada seda kulude suurenemist piiravate lisameetmetega, pidades silmas rahvastiku vananemist. |
| --- | --- |

2.

Võtta meetmeid seadusjärgse pensioniea tõstmiseks, sealhulgas sidudes selle oodatava elueaga, ning toetades neid meetmeid tegeliku pensioniea tõstmist toetavate tööturumeetmetega, samal ajal parandades riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Kohandada teist pensionisammast, et see kajastaks seadusjärgse pensioniea tõusu, tagades samal ajal kulude ja riskide asjakohase jaotuse põlvkondade sees ja vahel. Rakendada pikaajalise hoolduse kavandatud reform ja täiendada seda kulude suurenemist piiravate lisameetmetega, pidades silmas rahvastiku vananemist.

| 3. | Suurendada tööturul osalemist, eelkõige vanemate inimeste, naiste, puudega inimeste ja sisserändajate puhul, sealhulgas vähendades veelgi maksustamisega seotud tegureid, mis motiveerivad leibkonna teist sissetulekusaajat mitte töötama, ning edendades tööturustaatuste vahelist liikumist ja vähendades jäikust. |
| --- | --- |

3.

Suurendada tööturul osalemist, eelkõige vanemate inimeste, naiste, puudega inimeste ja sisserändajate puhul, sealhulgas vähendades veelgi maksustamisega seotud tegureid, mis motiveerivad leibkonna teist sissetulekusaajat mitte töötama, ning edendades tööturustaatuste vahelist liikumist ja vähendades jäikust.

| 4. | Soodustada innovatsiooni, erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning tugevdada sidemeid teadusasutuste ja ettevõtete vahel, samuti soodustada tööstuslikku uuenemist, pakkudes ettevõtluspoliitika raames sobilikke stiimuleid, tagades samal ajal lisaks prioriteetsete sektorite kitsale määratlusele ligipääsu ka muudele sektoritele ja säilitades alusuuringud. |
| --- | --- |

4.

Soodustada innovatsiooni, erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning tugevdada sidemeid teadusasutuste ja ettevõtete vahel, samuti soodustada tööstuslikku uuenemist, pakkudes ettevõtluspoliitika raames sobilikke stiimuleid, tagades samal ajal lisaks prioriteetsete sektorite kitsale määratlusele ligipääsu ka muudele sektoritele ja säilitades alusuuringud.

| 5. | Võtta meetmeid eluasemeturu järkjärguliseks reformimiseks, tehes selleks muu hulgas järgmist: i) muutes eluaseme omanike soodsat maksustamislahendust, sealhulgas järk-järgult kaotades hüpoteeklaenu intresside maksustatavast tulust mahaarvamise võimaluse ja/või muutes seda arvestusliku üüri süsteemi kaudu; ii) nähes üüriturul ette turupõhisema hinnakujundamise mehhanismi ning iii) viies sotsiaaleluasemete puhul üüri vastavusse leibkonna sissetulekuga. |
| --- | --- |

5.

Võtta meetmeid eluasemeturu järkjärguliseks reformimiseks, tehes selleks muu hulgas järgmist: i) muutes eluaseme omanike soodsat maksustamislahendust, sealhulgas järk-järgult kaotades hüpoteeklaenu intresside maksustatavast tulust mahaarvamise võimaluse ja/või muutes seda arvestusliku üüri süsteemi kaudu; ii) nähes üüriturul ette turupõhisema hinnakujundamise mehhanismi ning iii) viies sotsiaaleluasemete puhul üüri vastavusse leibkonna sissetulekuga.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

2

(3)  ELT C 212, 19.7.2011, lk 13.

3

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/91 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/91

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi lähenemisprogrammi (2012–2017) kohta

2012/C 219/27

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Ühendkuningriigi 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Ühendkuningriigi 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta.

| (4) | Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Ühendkuningriiki ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Ühendkuningriiki ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (5) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

| (6) | Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

| (7) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

| (8) | Ühendkuningriik esitas 30. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2012 kuni 2016–2017 ning oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Ühendkuningriiki mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Ühendkuningriigis on sisemine tasakaalustamatus, kuigi mitte ülemäärane. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriik esitas 30. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2012 kuni 2016–2017 ning oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Ühendkuningriiki mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Ühendkuningriigis on sisemine tasakaalustamatus, kuigi mitte ülemäärane.

| (9) | Vastavalt teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli (nr 15) punktile 4 ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikes 1 kehtestatud kohustust vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki, välja arvatud juhul, kui riik võtab kasutusele euro. Protokolli punktis 5 on sätestatud, et Ühendkuningriik peab üritama vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki. Nõukogu otsustas 8. juulil 2008 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli (nr 15) punktile 4 ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikes 1 kehtestatud kohustust vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki, välja arvatud juhul, kui riik võtab kasutusele euro. Protokolli punktis 5 on sätestatud, et Ühendkuningriik peab üritama vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki. Nõukogu otsustas 8. juulil 2008 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (10) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu arvamusel, et lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on rakendada vajalikku eelarve konsolideerimist, et saavutada valitsemissektori eelarve-eesmärgid seoses netovõla ja tsükliliselt kohandatud jooksevkontoga. Lähenemisprogramm ei sisalda stabiilsuse ja kasvu paktiga ette nähtud keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Programmi prognooside kohaselt ei kõrvaldata ülemäärast eelarvepuudujääki nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituses kehtestatud tähtpäevaks, vaid aasta hiljem. Valitsemissektori eelarve puudujääk 2014.–2015. aastal, mis on nõukogu kehtestatud tähtpäev, on hinnanguliselt 4,4 % SKPst, mis tähendab, et võttes aluseks (ümber arvutatud) struktuurse tasakaalu, (5) on ajavahemikus 2010–2011 kuni 2014–2015 keskmine eelarve konsolideerimine 1,25 % SKPst, mis on vähem kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames nõukogu soovituses esitatud 13⁄4 %. Kuigi valitsus ei ole kõrvale kaldunud oma eelarve konsolideerimise strateegiast, mis algselt eelmiste makromajanduslike prognooside alusel näis olevat piisav, et täita ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eesmärke, on majanduskasvu väljavaadete halvenemine mõjutanud eelarvetulemusi ja väljavaadet. Tulumeetmeid on kasutatud eelkõige eelarve konsolideerimise kohandamiskava algusaastatel. Peaaegu 40 % ajavahemikuks 2010–2011 kuni 2014–2015 kavandatud kogu aastasest eelarve konsolideerimisest on saavutatud 2011.–2012. aasta lõpuks, sealhulgas 30 % kulude kärpest ja kaks kolmandikku maksutulude netokasvust. Võimalikud tulud, mis saadakse maksusüsteemi suuremast tõhususest, mis tuleneb käibemaksumäära struktuuri läbivaatamisest, on jätkuvalt suhteliselt alakasutatud.
  Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori puudujääk 2011.–2012. aastal olema 8,3 % SKPst, 2012.–2013. aastal 5,9 % SKPst, 2013.–2014. aastal 6,0 % SKPst, 2014.–2015. aastal 4,4 % SKPst, 2015.–2016. aastal 2,9 % SKPst ning 2016.–2017. aastal 1,2 % SKPst. Need prognoosid on mõnevõrra madalamad komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis eeldatust, nimelt 2012.–2013. aastaks ennustati puudujääki 6,1 % SKPst (mis oleks ilma eelseisvat ühekordset pensionifondi ülekandmist arvesse võtmata 7,9 %) ja 2013.–2014. aastaks 6,5 % SKPst. Erinevus tuleneb madalamast kasvuprognoosist ja Eurostati poolt Ühendkuningriigi andmete suhtes kohaldatud muudatustest. Valitsemissektori eelarvekavasid kohandati mõnevõrra 2011. aasta sügisaruandes, et panna suuremat rõhku majanduskasvu suurendavatele kuluvaldkondadele, kuid avaliku sektori investeeringud vähenevad aastateks 2014–2015 siiski märgatavalt. Valitsemissektori võlg, mis 2013.–2014. aastal on prognooside kohaselt 94,7 %, saavutab kõrgpunkti eeldatavasti 2014.–2015. aastal. |
| --- | --- |

(10)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu arvamusel, et lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on rakendada vajalikku eelarve konsolideerimist, et saavutada valitsemissektori eelarve-eesmärgid seoses netovõla ja tsükliliselt kohandatud jooksevkontoga. Lähenemisprogramm ei sisalda stabiilsuse ja kasvu paktiga ette nähtud keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Programmi prognooside kohaselt ei kõrvaldata ülemäärast eelarvepuudujääki nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituses kehtestatud tähtpäevaks, vaid aasta hiljem. Valitsemissektori eelarve puudujääk 2014.–2015. aastal, mis on nõukogu kehtestatud tähtpäev, on hinnanguliselt 4,4 % SKPst, mis tähendab, et võttes aluseks (ümber arvutatud) struktuurse tasakaalu, (5) on ajavahemikus 2010–2011 kuni 2014–2015 keskmine eelarve konsolideerimine 1,25 % SKPst, mis on vähem kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames nõukogu soovituses esitatud 13⁄4 %. Kuigi valitsus ei ole kõrvale kaldunud oma eelarve konsolideerimise strateegiast, mis algselt eelmiste makromajanduslike prognooside alusel näis olevat piisav, et täita ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eesmärke, on majanduskasvu väljavaadete halvenemine mõjutanud eelarvetulemusi ja väljavaadet. Tulumeetmeid on kasutatud eelkõige eelarve konsolideerimise kohandamiskava algusaastatel. Peaaegu 40 % ajavahemikuks 2010–2011 kuni 2014–2015 kavandatud kogu aastasest eelarve konsolideerimisest on saavutatud 2011.–2012. aasta lõpuks, sealhulgas 30 % kulude kärpest ja kaks kolmandikku maksutulude netokasvust. Võimalikud tulud, mis saadakse maksusüsteemi suuremast tõhususest, mis tuleneb käibemaksumäära struktuuri läbivaatamisest, on jätkuvalt suhteliselt alakasutatud.

Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori puudujääk 2011.–2012. aastal olema 8,3 % SKPst, 2012.–2013. aastal 5,9 % SKPst, 2013.–2014. aastal 6,0 % SKPst, 2014.–2015. aastal 4,4 % SKPst, 2015.–2016. aastal 2,9 % SKPst ning 2016.–2017. aastal 1,2 % SKPst. Need prognoosid on mõnevõrra madalamad komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis eeldatust, nimelt 2012.–2013. aastaks ennustati puudujääki 6,1 % SKPst (mis oleks ilma eelseisvat ühekordset pensionifondi ülekandmist arvesse võtmata 7,9 %) ja 2013.–2014. aastaks 6,5 % SKPst. Erinevus tuleneb madalamast kasvuprognoosist ja Eurostati poolt Ühendkuningriigi andmete suhtes kohaldatud muudatustest. Valitsemissektori eelarvekavasid kohandati mõnevõrra 2011. aasta sügisaruandes, et panna suuremat rõhku majanduskasvu suurendavatele kuluvaldkondadele, kuid avaliku sektori investeeringud vähenevad aastateks 2014–2015 siiski märgatavalt. Valitsemissektori võlg, mis 2013.–2014. aastal on prognooside kohaselt 94,7 %, saavutab kõrgpunkti eeldatavasti 2014.–2015. aastal.

| (11) | Kriisi puhkedes oli eluasemeturul ülekuumenemine, mille käigus kinnisvarahindade suhe sissetulekutesse saavutas rekordtaseme, kuna suurenes tendents, mille kohaselt üha enam ületas elamispindade nõudlus pakkumist, mistõttu kasvas hüpoteeklaenude maht suureks. Komisjoni põhjaliku analüüsi kohaselt on Ühendkuningriigi majanduse sisemise tasakaalustamatuse põhjuseks kodumajapidamiste kõrge võlakoormus. Kuna suur osa hüpoteeklaenudest on muutuva intressimääraga, on kodumajapidamiste rahaline olukord vastuvõtlik intressimäära tõusule, mis võib finantssektori kaudu destabiliseerida tühimõju majandusele tervikuna. Kodumajapidamiste võlgade püsiv ja märkimisväärne langus on tõenäoline ainult siis, kui eluasemehinnad langevad võrreldes kasutatava tuluga; siiski, kui eluasemete nominaalhinnad langeksid kiiresti, on oht, et paljud leibkonnad satuvad olukorda, kus nende võlad ületavad nende varade väärtuse. Elamuehituse tase on jätkuvalt rekordmadal, seda nii piirava planeerimissüsteemi kui ka tsükliliste puuduste tõttu, ning ka üldine tegevus eluasemeturul on ikka veel vaibunud. Valitsus avaldas 2011. aasta novembris Inglismaa jaoks oma eluasemestrateegia, mille eesmärk on hõlbustada elamuehituse kasvu, kuid oluline ebakindlus valitseb jätkuvalt seoses sellega, milline on uue süsteemi puhasmõju eluasemeturu arengule. Eluasemestrateegias ei mainitud ka omandi maksustamise küsimust: Ühendkuningriigi süsteem sisaldab nii regressiivset korduvat maksu (kohalik maks) kui ka progresseeruvat tehingumaksu (maa templimaks), millel võib olla oma osa eelarve tulude tsüklilises arengus ja finantsstabiilsuses. Seoses maa templimaksuga tehti 2012. aasta eelarves mõningad kohandused, kuid selles valdkonnas üldiselt on tehtud ainult väikeseid muudatusi. |
| --- | --- |

(11)

Kriisi puhkedes oli eluasemeturul ülekuumenemine, mille käigus kinnisvarahindade suhe sissetulekutesse saavutas rekordtaseme, kuna suurenes tendents, mille kohaselt üha enam ületas elamispindade nõudlus pakkumist, mistõttu kasvas hüpoteeklaenude maht suureks. Komisjoni põhjaliku analüüsi kohaselt on Ühendkuningriigi majanduse sisemise tasakaalustamatuse põhjuseks kodumajapidamiste kõrge võlakoormus. Kuna suur osa hüpoteeklaenudest on muutuva intressimääraga, on kodumajapidamiste rahaline olukord vastuvõtlik intressimäära tõusule, mis võib finantssektori kaudu destabiliseerida tühimõju majandusele tervikuna. Kodumajapidamiste võlgade püsiv ja märkimisväärne langus on tõenäoline ainult siis, kui eluasemehinnad langevad võrreldes kasutatava tuluga; siiski, kui eluasemete nominaalhinnad langeksid kiiresti, on oht, et paljud leibkonnad satuvad olukorda, kus nende võlad ületavad nende varade väärtuse. Elamuehituse tase on jätkuvalt rekordmadal, seda nii piirava planeerimissüsteemi kui ka tsükliliste puuduste tõttu, ning ka üldine tegevus eluasemeturul on ikka veel vaibunud. Valitsus avaldas 2011. aasta novembris Inglismaa jaoks oma eluasemestrateegia, mille eesmärk on hõlbustada elamuehituse kasvu, kuid oluline ebakindlus valitseb jätkuvalt seoses sellega, milline on uue süsteemi puhasmõju eluasemeturu arengule. Eluasemestrateegias ei mainitud ka omandi maksustamise küsimust: Ühendkuningriigi süsteem sisaldab nii regressiivset korduvat maksu (kohalik maks) kui ka progresseeruvat tehingumaksu (maa templimaks), millel võib olla oma osa eelarve tulude tsüklilises arengus ja finantsstabiilsuses. Seoses maa templimaksuga tehti 2012. aasta eelarves mõningad kohandused, kuid selles valdkonnas üldiselt on tehtud ainult väikeseid muudatusi.

| (12) | Ühendkuningriigis suurenevad töötuse ja tööjõus osalemise määraga seotud probleemid. Praegu on Ühendkuningriigis töötuse määr 8,4 %. Tööpuudus noorte hulgas on palju kõrgem (22,2 %) ning Ühendkuningriigis on rohkem kui 38 % töötutest nooremad kui 25-aastased. Veelgi enam, 17,7 % noortest (16–24 aastat vanad) ei tööta ega omanda haridust või kutset. Erasektori tööhõive on tagasihoidlikult suurenenud, kuid see ei ole olnud piisav, et korvata tööhõive vähendamist avalikus sektoris ja tööjõu kasvu. Ühendkuningriigis on madala kvalifikatsiooniga töötajate ülepakkumine, kusjuures nõudlus nende järele väheneb, ning puudus on töötajatest, kellel on kvaliteetsed kutse- ja tehnilised oskused, mida on eriti vaja kaupade toomise ja ekspordi sektorites, kus Ühendkuningriigi näitajad on suhteliselt nõrgad. Kutsehariduse ja -koolituse poliitika keskendub peamiselt põhioskustele ja 2. taseme kvalifikatsioonidele, kuid majandus vajab üha enam sellest kõrgema taseme kutsehariduse ja -koolituse kvalifikatsiooniga inimesi. Ühendkuningriigis on jätkuvalt suhteliselt suur arv täiskasvanuid, kellel on väga kehv kirja- ja arvutamisoskus ning kellel ei ole lihtne osaleda kutseõppes. Haridussüsteemist varakult lahkunute määr on alates 2005. aastast suurenenud 3,3 protsendipunkti ning on tasemel 14,9 %, mis on ELi keskmisest kõrgem; noorte koolist väljalangemise vältimiseks on madala sissetulekuga perekondade jätkuv toetamine määrava tähtsusega. |
| --- | --- |

(12)

Ühendkuningriigis suurenevad töötuse ja tööjõus osalemise määraga seotud probleemid. Praegu on Ühendkuningriigis töötuse määr 8,4 %. Tööpuudus noorte hulgas on palju kõrgem (22,2 %) ning Ühendkuningriigis on rohkem kui 38 % töötutest nooremad kui 25-aastased. Veelgi enam, 17,7 % noortest (16–24 aastat vanad) ei tööta ega omanda haridust või kutset. Erasektori tööhõive on tagasihoidlikult suurenenud, kuid see ei ole olnud piisav, et korvata tööhõive vähendamist avalikus sektoris ja tööjõu kasvu. Ühendkuningriigis on madala kvalifikatsiooniga töötajate ülepakkumine, kusjuures nõudlus nende järele väheneb, ning puudus on töötajatest, kellel on kvaliteetsed kutse- ja tehnilised oskused, mida on eriti vaja kaupade toomise ja ekspordi sektorites, kus Ühendkuningriigi näitajad on suhteliselt nõrgad. Kutsehariduse ja -koolituse poliitika keskendub peamiselt põhioskustele ja 2. taseme kvalifikatsioonidele, kuid majandus vajab üha enam sellest kõrgema taseme kutsehariduse ja -koolituse kvalifikatsiooniga inimesi. Ühendkuningriigis on jätkuvalt suhteliselt suur arv täiskasvanuid, kellel on väga kehv kirja- ja arvutamisoskus ning kellel ei ole lihtne osaleda kutseõppes. Haridussüsteemist varakult lahkunute määr on alates 2005. aastast suurenenud 3,3 protsendipunkti ning on tasemel 14,9 %, mis on ELi keskmisest kõrgem; noorte koolist väljalangemise vältimiseks on madala sissetulekuga perekondade jätkuv toetamine määrava tähtsusega.

| (13) | Valitsus rakendab hoolekande reformikava, et aidata rohkemal hulgal inimestel saada tööle, samal ajal toetades kõige haavatavamaid. Sotsiaalhüvitis Universal Credit, mille eesmärk on lihtsustada hüvitiste süsteemi, ei ole veel rakendunud. Valitsus peab võtma meetmeid tagamaks, et uute poliitikameetmete positiivset mõju tööhõivele ja sissetulekutele ei pärsiks hüvitiste jaoks kasutada olevate summade vähenemine, mis tooks kaasa vaesuse suurenemise riski, eelkõige lastega perede hulgas. Ühe sõltumatu hinnangu kohaselt saavutab laste absoluutne vaesus 2020.–2021. aastal kõrgeima taseme alates 2001.–2002. aastast, ning valitsus ei suuda täita laste vaesust käsitlevas seaduses sätestatud laste vaesuse vähendamise arvulisi eesmärke. Valitsusel tuleb võtta meetmeid, et tegeleda lastehoiuteenuste puuduliku kättesaadavuse probleemiga, mis puudutab eelkõige madalapalgalisi. Probleemi võivad süvendada ka lastehoiuteenuse toetamise kärped. |
| --- | --- |

(13)

Valitsus rakendab hoolekande reformikava, et aidata rohkemal hulgal inimestel saada tööle, samal ajal toetades kõige haavatavamaid. Sotsiaalhüvitis Universal Credit, mille eesmärk on lihtsustada hüvitiste süsteemi, ei ole veel rakendunud. Valitsus peab võtma meetmeid tagamaks, et uute poliitikameetmete positiivset mõju tööhõivele ja sissetulekutele ei pärsiks hüvitiste jaoks kasutada olevate summade vähenemine, mis tooks kaasa vaesuse suurenemise riski, eelkõige lastega perede hulgas. Ühe sõltumatu hinnangu kohaselt saavutab laste absoluutne vaesus 2020.–2021. aastal kõrgeima taseme alates 2001.–2002. aastast, ning valitsus ei suuda täita laste vaesust käsitlevas seaduses sätestatud laste vaesuse vähendamise arvulisi eesmärke. Valitsusel tuleb võtta meetmeid, et tegeleda lastehoiuteenuste puuduliku kättesaadavuse probleemiga, mis puudutab eelkõige madalapalgalisi. Probleemi võivad süvendada ka lastehoiuteenuse toetamise kärped.

| (14) | Rahastamistingimused on jätkuvalt ranged ja seda eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) jaoks ning netolaenuandmine ettevõtlussektorile oli 2011. aastal negatiivne. Uuringutest nähtub, et märkimisväärselt paljud VKEd on piiratud krediidivõimega, ning ka nõudluse poolel esineb potentsiaalseid probleeme. Lisaks on jätkuvalt juurdepääs muudele kui pankade antavatele laenudele olemas vaid suurematel ettevõtjatel ning konkurents pangandussektoris on piiratud. Olenemata meetmetest, mis ametiasutused on võtnud olukorra parandamiseks, jätkub alternatiivseid võlaturge käsitleva Breedoni rakkerühma hinnangu kohaselt järgmisel viiel aastal märkimisväärne rahastamise puudujääk, seda eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

(14)

Rahastamistingimused on jätkuvalt ranged ja seda eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) jaoks ning netolaenuandmine ettevõtlussektorile oli 2011. aastal negatiivne. Uuringutest nähtub, et märkimisväärselt paljud VKEd on piiratud krediidivõimega, ning ka nõudluse poolel esineb potentsiaalseid probleeme. Lisaks on jätkuvalt juurdepääs muudele kui pankade antavatele laenudele olemas vaid suurematel ettevõtjatel ning konkurents pangandussektoris on piiratud. Olenemata meetmetest, mis ametiasutused on võtnud olukorra parandamiseks, jätkub alternatiivseid võlaturge käsitleva Breedoni rakkerühma hinnangu kohaselt järgmisel viiel aastal märkimisväärne rahastamise puudujääk, seda eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks.

| (15) | Ühendkuningriigil on keerukas ülesanne parandada oma energeetika- ja transporditaristut, mis on seotud eelduste loomisega pikaajalise majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks, ning tegeleda Ühendkuningriigi välise konkurentsi puudumise põhjustega tootmissektorites. Ühendkuningriik vajab märkimisväärseid investeeringuid, et täiendada oma elektrienergia tootmisvõimsust, arvestades vajadust asendada suur osa oma praegusest tootmisvõimsusest, mis järgmise aastakümne jooksul jõuab elutsükli lõppu, ning vajadust järgida taastuvenergia täitmise kohustust ja rangemaid CO2-heite standardeid. Ühendkuningriigi transpordisektori võrgustike läbilaskevõime ja kvaliteet on puudulik, mis võib vastu töötada valitsuse eesmärgile suunata Ühendkuningriigi majandus nii, et suurendatakse investeeringuid ja eksporti. Valitsuse eelarve konsolideerimise strateegia osana vähenevad avaliku sektori netoinvesteeringud järsult 2014.–2015. aastaks, mis võib süvendada praegust survet transpordiinfrastruktuurile juhul, kui alternatiivsed rahastamisallikad ei ole tagatud. |
| --- | --- |

(15)

Ühendkuningriigil on keerukas ülesanne parandada oma energeetika- ja transporditaristut, mis on seotud eelduste loomisega pikaajalise majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks, ning tegeleda Ühendkuningriigi välise konkurentsi puudumise põhjustega tootmissektorites. Ühendkuningriik vajab märkimisväärseid investeeringuid, et täiendada oma elektrienergia tootmisvõimsust, arvestades vajadust asendada suur osa oma praegusest tootmisvõimsusest, mis järgmise aastakümne jooksul jõuab elutsükli lõppu, ning vajadust järgida taastuvenergia täitmise kohustust ja rangemaid CO2-heite standardeid. Ühendkuningriigi transpordisektori võrgustike läbilaskevõime ja kvaliteet on puudulik, mis võib vastu töötada valitsuse eesmärgile suunata Ühendkuningriigi majandus nii, et suurendatakse investeeringuid ja eksporti. Valitsuse eelarve konsolideerimise strateegia osana vähenevad avaliku sektori netoinvesteeringud järsult 2014.–2015. aastaks, mis võib süvendada praegust survet transpordiinfrastruktuurile juhul, kui alternatiivsed rahastamisallikad ei ole tagatud.

| (16) | Euroopa poolaasta raames tegi komisjon Ühendkuningriigi majanduspoliitika ulatusliku analüüsi. Ta on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitanud põhjaliku ülevaate. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jaoks Ühendkuningriigis, vaid ka seda, kas need on kooskõlas ELi eeskirjade ja suunistega, arvestades vajadust tugevdada kogu liidu majanduse juhtimist, andes ELi tasandi panuse tulevastesse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–6. soovituses. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa poolaasta raames tegi komisjon Ühendkuningriigi majanduspoliitika ulatusliku analüüsi. Ta on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitanud põhjaliku ülevaate. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jaoks Ühendkuningriigis, vaid ka seda, kas need on kooskõlas ELi eeskirjade ja suunistega, arvestades vajadust tugevdada kogu liidu majanduse juhtimist, andes ELi tasandi panuse tulevastesse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–6. soovituses.

| (17) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning nõukogu arvamus (6) kajastub eelkõige 1. soovituses. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning nõukogu arvamus (6) kajastub eelkõige 1. soovituses.

| (18) | Võttes arvesse määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 kohaselt tehtud komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hinnangu tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi. Nõukogu soovitus vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 6 on väljendatud eelkõige 2., 3. ja 6. soovituses, |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 kohaselt tehtud komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hinnangu tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi. Nõukogu soovitus vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 6 on väljendatud eelkõige 2., 3. ja 6. soovituses,

SOOVITAB Ühendkuningriigil võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

| 1. | Täielikult rakendada 2012.–2013. aasta ja hilisemate aastate eelarvestrateegiaid, mida toetatakse piisavalt täpsustatud meetmetega, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne kõrvaldamine jätkusuutlikul viisil ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaselt nõukogu soovitustes kehtestatud struktuurse kohandamise saavutamine, ning viia kõrge valitsemissektori võlasuhte püsivalt langustendentsi. Arvestades 2013.–2014. aasta ja hilisemate aastate eelarvestrateegiate tugevdamist, seada prioriteediks majanduskasvu soodustavad kuluvaldkonnad, et vältida riski, et majanduskasvu keskpika perioodi väljavaate edasine halvenemine mõjutab negatiivselt riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

1.

Täielikult rakendada 2012.–2013. aasta ja hilisemate aastate eelarvestrateegiaid, mida toetatakse piisavalt täpsustatud meetmetega, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne kõrvaldamine jätkusuutlikul viisil ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaselt nõukogu soovitustes kehtestatud struktuurse kohandamise saavutamine, ning viia kõrge valitsemissektori võlasuhte püsivalt langustendentsi. Arvestades 2013.–2014. aasta ja hilisemate aastate eelarvestrateegiate tugevdamist, seada prioriteediks majanduskasvu soodustavad kuluvaldkonnad, et vältida riski, et majanduskasvu keskpika perioodi väljavaate edasine halvenemine mõjutab negatiivselt riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

| 2. | Tegeleda kõrgete ja volatiilsete eluasemehindade ning kodumajapidamiste kõrge võlakoormuse destabiliseeriva mõjuga, rakendades ulatuslikku eluasemereformi kava, et suurendada eluasemete pakkumist ning muuta eluaseme soetamine taskukohasemaks ja vähendada eluaseme puhul antava riigitoetuse vajadust. Viia ellu eluasemeturu, sealhulgas hüpoteeklaenuturu ja üürituru, finantsregulatsiooni ja omandi maksustamise täiendavaid reforme, et vältida üleliigset volatiilsust ja moonutusi eluasemeturul. |
| --- | --- |

2.

Tegeleda kõrgete ja volatiilsete eluasemehindade ning kodumajapidamiste kõrge võlakoormuse destabiliseeriva mõjuga, rakendades ulatuslikku eluasemereformi kava, et suurendada eluasemete pakkumist ning muuta eluaseme soetamine taskukohasemaks ja vähendada eluaseme puhul antava riigitoetuse vajadust. Viia ellu eluasemeturu, sealhulgas hüpoteeklaenuturu ja üürituru, finantsregulatsiooni ja omandi maksustamise täiendavaid reforme, et vältida üleliigset volatiilsust ja moonutusi eluasemeturul.

| 3. | Jätkata noorte inimeste tööalase konkurentsivõime parandamist, eelkõige nende, kes ei tööta ega omanda haridust või kutset, sealhulgas Youth Contracti kava abil. Tagada, et praktikakavasid kasutab rohkem noori inimesi, need keskenduvad piisavalt kõrgetasemelistele oskustele ning neisse on kaasatud rohkem väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Võtta meetmeid, et vähendada väga kehvade põhioskustega 18–24-aastaste noorte suurt osakaalu. |
| --- | --- |

3.

Jätkata noorte inimeste tööalase konkurentsivõime parandamist, eelkõige nende, kes ei tööta ega omanda haridust või kutset, sealhulgas Youth Contracti kava abil. Tagada, et praktikakavasid kasutab rohkem noori inimesi, need keskenduvad piisavalt kõrgetasemelistele oskustele ning neisse on kaasatud rohkem väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Võtta meetmeid, et vähendada väga kehvade põhioskustega 18–24-aastaste noorte suurt osakaalu.

| 4. | Kiirendada meetmete võtmist, et hõlbustada tööta leibkondadest pärit inimeste tööturule integreerumist. Tagada, et kavandatud hoolekande reformidega ei kaasne laste vaesuse suurenemist. Täielikult rakendada meetmed, mille eesmärk on lihtsustada lastehoiuteenuste kättesaadavust. |
| --- | --- |

4.

Kiirendada meetmete võtmist, et hõlbustada tööta leibkondadest pärit inimeste tööturule integreerumist. Tagada, et kavandatud hoolekande reformidega ei kaasne laste vaesuse suurenemist. Täielikult rakendada meetmed, mille eesmärk on lihtsustada lastehoiuteenuste kättesaadavust.

| 5. | Veelgi parandada pankadepoolse rahastamise ja pankadeväliste rahastamisvahendite kättesaadavust erasektoris ning eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Toetada konkurentsi pangandussektoris, eelkõige selliste meetmete abil, millega vähendatakse turule sisenemise tõkkeid, suurendatakse läbipaistvust ja lihtsustatakse pankade vahetamist, nagu on soovitanud pangandusvaldkonna sõltumatu komisjon, ning uurida võimalusi juurdepääsu parandamiseks riskikapitalile ja muud liiki pankadevälisele laenuandmisele. |
| --- | --- |

5.

Veelgi parandada pankadepoolse rahastamise ja pankadeväliste rahastamisvahendite kättesaadavust erasektoris ning eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Toetada konkurentsi pangandussektoris, eelkõige selliste meetmete abil, millega vähendatakse turule sisenemise tõkkeid, suurendatakse läbipaistvust ja lihtsustatakse pankade vahetamist, nagu on soovitanud pangandusvaldkonna sõltumatu komisjon, ning uurida võimalusi juurdepääsu parandamiseks riskikapitalile ja muud liiki pankadevälisele laenuandmisele.

| 6. | Rakendada pikaajalist strateegiat Ühendkuningriigi võrguinfrastruktuuri läbilaskevõime ja kvaliteedi parandamiseks, sealhulgas võtta meetmeid probleemidega tegelemiseks transpordi- ja energiavõrkudes, soodustades tõhusamat ja toimivamat planeerimise ja otsuste tegemise protsessi, ning rakendada asjakohaseid avaliku või erasektori rahastamiskavu. |
| --- | --- |

6.

Rakendada pikaajalist strateegiat Ühendkuningriigi võrguinfrastruktuuri läbilaskevõime ja kvaliteedi parandamiseks, sealhulgas võtta meetmeid probleemidega tegelemiseks transpordi- ja energiavõrkudes, soodustades tõhusamat ja toimivamat planeerimise ja otsuste tegemise protsessi, ning rakendada asjakohaseid avaliku või erasektori rahastamiskavu.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

3

(4)  ELT C 217, 23.7.2011, lk 12.

4

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

5

(6)  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

6

---

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/95

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. juuli 2012,

euroalasse kuuluvate liikmesriikide majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta

2012/C 219/28

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates euroala loomisest on eurorühm täitnud keskset rolli selle majanduse juhtimisel ja tal on selle eest eriline vastutus. Majanduskriis paljastas selgelt euroala läbipõimunud sisesuhted, rõhutades vajadust ühtse kooskõlastatud poliitilise lähenemisviisi järele, mille puhul võetakse arvesse tugevat mõjude ülekandumist euroala liikmesriikide vahel ning mis võimaldab operatiivseks majanduskeskkonna muutustele reageerimiseks poliitikat tõhusalt kooskõlastada. |
| --- | --- |

(1)

Alates euroala loomisest on eurorühm täitnud keskset rolli selle majanduse juhtimisel ja tal on selle eest eriline vastutus. Majanduskriis paljastas selgelt euroala läbipõimunud sisesuhted, rõhutades vajadust ühtse kooskõlastatud poliitilise lähenemisviisi järele, mille puhul võetakse arvesse tugevat mõjude ülekandumist euroala liikmesriikide vahel ning mis võimaldab operatiivseks majanduskeskkonna muutustele reageerimiseks poliitikat tõhusalt kooskõlastada.

| (2) | Nõukogu koostas riigipõhised soovitused kõigile liikmesriikidele, kelle rahaühik on euro („euroalasse kuuluvad liikmesriigid”). Kõnealustes soovitustes käsitletakse riigi taseme majandusprobleeme, kuid samal ajal kujutavad need endast euroala kui terviku stabiilsuse ja majanduskasvu kindlustamise keskset elementi. Euroalasse kuuluvad liikmesriigid on laiendatud euroala pakti raames võtnud ka kohustuse viia ellu täiendavaid ulatuslikke poliitikareforme, mille eesmärk on edendada konkurentsivõimet ja tööhõivet, parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning tugevdada finantsstabiilsust. 2. märtsil 2012 sõlmisid euroalasse kuuluvad liikmesriigid ning kaheksa teist liikmesriiki („euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid”) majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu, milles nad leppisid kokku selle tagamises, et kõik nende kavandatavad olulised majanduspoliitika reformid arutatakse eelnevalt läbi ja vajaduse korral kooskõlastatakse omavahel. Eelnev kooskõlastamine euroalal, nii eelarveprojektide kavade esitamise kui ka oluliste majanduspoliitika reformidekavade läbiarutamise teel, aitab kaasa liikmesriikide meetmete tervele euroalale ülekanduva mõju arvessevõtmisele. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu koostas riigipõhised soovitused kõigile liikmesriikidele, kelle rahaühik on euro („euroalasse kuuluvad liikmesriigid”). Kõnealustes soovitustes käsitletakse riigi taseme majandusprobleeme, kuid samal ajal kujutavad need endast euroala kui terviku stabiilsuse ja majanduskasvu kindlustamise keskset elementi. Euroalasse kuuluvad liikmesriigid on laiendatud euroala pakti raames võtnud ka kohustuse viia ellu täiendavaid ulatuslikke poliitikareforme, mille eesmärk on edendada konkurentsivõimet ja tööhõivet, parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning tugevdada finantsstabiilsust. 2. märtsil 2012 sõlmisid euroalasse kuuluvad liikmesriigid ning kaheksa teist liikmesriiki („euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid”) majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu, milles nad leppisid kokku selle tagamises, et kõik nende kavandatavad olulised majanduspoliitika reformid arutatakse eelnevalt läbi ja vajaduse korral kooskõlastatakse omavahel. Eelnev kooskõlastamine euroalal, nii eelarveprojektide kavade esitamise kui ka oluliste majanduspoliitika reformidekavade läbiarutamise teel, aitab kaasa liikmesriikide meetmete tervele euroalale ülekanduva mõju arvessevõtmisele.

| (3) | Liikmesriikide rahanduse juhtimist tugevdavate läbimõeldult koostatud eelarveraamistike olemasolu on riikide rahanduse usaldusväärse juhtimise põhielement, mis samuti aitab kaasa terve euroala riikide rahanduse jätkusuutlikkusele. Euroala riigipead ja valitsusjuhid võtsid endale 2011. aasta juulis ja oktoobris kohustuse kehtestada nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivis 2011/85/EL (liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta) (1) sätestatud riiklikud fiskaalraamistikud juba 2012. aasta lõpuks, st direktiivis esitatud ajakavast varem, ning minema kaugemale direktiivis sätestatud nõuetest. Sõlmides 2. märtsil 2012 majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu, kohustusid euroalasse kuuluvad liikmesriigid ning kaheksa teist liikmesriiki veelgi tugevdama ka oma riiklikku eelarvejuhtimist, kehtestades eelkõige keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (KPEE) saavutamiseks valitsemissektori eelarvepositsiooni kohta siduvad eeskirjad. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide rahanduse juhtimist tugevdavate läbimõeldult koostatud eelarveraamistike olemasolu on riikide rahanduse usaldusväärse juhtimise põhielement, mis samuti aitab kaasa terve euroala riikide rahanduse jätkusuutlikkusele. Euroala riigipead ja valitsusjuhid võtsid endale 2011. aasta juulis ja oktoobris kohustuse kehtestada nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivis 2011/85/EL (liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta) (1) sätestatud riiklikud fiskaalraamistikud juba 2012. aasta lõpuks, st direktiivis esitatud ajakavast varem, ning minema kaugemale direktiivis sätestatud nõuetest. Sõlmides 2. märtsil 2012 majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu, kohustusid euroalasse kuuluvad liikmesriigid ning kaheksa teist liikmesriiki veelgi tugevdama ka oma riiklikku eelarvejuhtimist, kehtestades eelkõige keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (KPEE) saavutamiseks valitsemissektori eelarvepositsiooni kohta siduvad eeskirjad.

| (4) | Eelarve konsolideerimise poole püüdlemine on euroala kriisi ületamise strateegia põhielement. ELi fiskaalraamistik võimaldab liikmesriikide konsolideerimistempot diferentseerida vastavalt nende eelarvepoliitilisele manööverdamisruumile ja makromajanduslikele tingimustele. Stabiilsuse ja kasvu paktis ning majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingus keskendutakse struktuursele eelarveseisundile ning nii lubab see arvesse võtta majandustsükli ja ühekordsete meetmete mõju valitsemissektori eelarveseisundile. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist käsitlevate nõukogu soovitustega seonduvate meetmete tõhusust hinnatakse struktuurselt. Konsolideerimise struktuur on äärmiselt tähtis, sest see aitab suurendada usaldust euroalal toimuva konsolideerimise püsiva laadi suhtes ja piirata konsolideerimise poolt majanduskasvule avaldatavat negatiivset lühiajalist mõju. Prioriteet tuleb anda majanduskasvu soodustavatele kulutustele, eelkõige investeeringutele. Mitmes euroalasse kuuluvas liikmesriigis võiks leida tootlikke investeerimisprojekte, mille puhul nii erasektori tulu kui ka sotsiaalne kasu ületaks praeguseid madalaid intressimäärasid. Kiiresti on vaja pikaajaliste õiguste, eelkõige tervise ja pensionide valdkonna reforme, et toetada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Konsolideerimisele võiks kaasa aidata asjakohane maksupoliitika, näiteks maksukoormuse tööjõumaksudelt eemale nihutamine, maksubaasi laiendamine ja tõhusam võitlemine maksudest kõrvalehoidmisega, suurendades samas ka konkurentsivõimet ja luues majanduskasvuks paremad tingimused. |
| --- | --- |

(4)

Eelarve konsolideerimise poole püüdlemine on euroala kriisi ületamise strateegia põhielement. ELi fiskaalraamistik võimaldab liikmesriikide konsolideerimistempot diferentseerida vastavalt nende eelarvepoliitilisele manööverdamisruumile ja makromajanduslikele tingimustele. Stabiilsuse ja kasvu paktis ning majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingus keskendutakse struktuursele eelarveseisundile ning nii lubab see arvesse võtta majandustsükli ja ühekordsete meetmete mõju valitsemissektori eelarveseisundile. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist käsitlevate nõukogu soovitustega seonduvate meetmete tõhusust hinnatakse struktuurselt. Konsolideerimise struktuur on äärmiselt tähtis, sest see aitab suurendada usaldust euroalal toimuva konsolideerimise püsiva laadi suhtes ja piirata konsolideerimise poolt majanduskasvule avaldatavat negatiivset lühiajalist mõju. Prioriteet tuleb anda majanduskasvu soodustavatele kulutustele, eelkõige investeeringutele. Mitmes euroalasse kuuluvas liikmesriigis võiks leida tootlikke investeerimisprojekte, mille puhul nii erasektori tulu kui ka sotsiaalne kasu ületaks praeguseid madalaid intressimäärasid. Kiiresti on vaja pikaajaliste õiguste, eelkõige tervise ja pensionide valdkonna reforme, et toetada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Konsolideerimisele võiks kaasa aidata asjakohane maksupoliitika, näiteks maksukoormuse tööjõumaksudelt eemale nihutamine, maksubaasi laiendamine ja tõhusam võitlemine maksudest kõrvalehoidmisega, suurendades samas ka konkurentsivõimet ja luues majanduskasvuks paremad tingimused.

| (5) | Stabiilsus ja finantssüsteemi hea toimimine on euroala aeglase majanduskasvu „kadunud kümnendi stsenaariumi” vältimise ja investorite usalduse suurendamise eeltingimused. Kuna pankade bilansis on vaja finantsvõimendust veelgi vähendada, on oluline tagada, et see kulgeks kontrollitult ja et sealjuures säiliks piisav krediidivoog reaalmajandusse. Finantsvaldkonna killustumise esilekerkiva trendiga võitlemiseks on järelevalvestruktuuride ja -tavade integreerimisel ning piiriülesel kriisijuhtimisel vaja teha täiendavaid edusamme. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsus ja finantssüsteemi hea toimimine on euroala aeglase majanduskasvu „kadunud kümnendi stsenaariumi” vältimise ja investorite usalduse suurendamise eeltingimused. Kuna pankade bilansis on vaja finantsvõimendust veelgi vähendada, on oluline tagada, et see kulgeks kontrollitult ja et sealjuures säiliks piisav krediidivoog reaalmajandusse. Finantsvaldkonna killustumise esilekerkiva trendiga võitlemiseks on järelevalvestruktuuride ja -tavade integreerimisel ning piiriülesel kriisijuhtimisel vaja teha täiendavaid edusamme.

| (6) | Euroala jätkusuutliku majanduskasvu ja stabiilsuse seisukohast on äärmiselt tähtis euroala sisese makromajandusliku tasakaalustamatuse kontrollitud vähendamine. Tasakaalustamatuse vähendamise protsess on alanud, kuid seda tuleb järjekindlalt jätkata. Tasakaalustamatuse korrigeerimise meetmeid tuleb kiireloomulisemalt võtta puudujäägiga riikides, kus tuleb ellu viia reforme konkurentsivõime parandamiseks ja vahendite avatud sektoritesse ümberpaigutamise lihtsustamiseks. Ülejäägiga riigid saavad samal ajal panustada tasakaalu taastamisse, kõrvaldades ebavajalikud regulatiivsed ja muud piirangud sisenõudluselt, suletud sektorite majandustegevuselt ja investeerimisvõimalustelt. |
| --- | --- |

(6)

Euroala jätkusuutliku majanduskasvu ja stabiilsuse seisukohast on äärmiselt tähtis euroala sisese makromajandusliku tasakaalustamatuse kontrollitud vähendamine. Tasakaalustamatuse vähendamise protsess on alanud, kuid seda tuleb järjekindlalt jätkata. Tasakaalustamatuse korrigeerimise meetmeid tuleb kiireloomulisemalt võtta puudujäägiga riikides, kus tuleb ellu viia reforme konkurentsivõime parandamiseks ja vahendite avatud sektoritesse ümberpaigutamise lihtsustamiseks. Ülejäägiga riigid saavad samal ajal panustada tasakaalu taastamisse, kõrvaldades ebavajalikud regulatiivsed ja muud piirangud sisenõudluselt, suletud sektorite majandustegevuselt ja investeerimisvõimalustelt.

| (7) | Euroalasse kuuluvate liikmesriikide majanduse vastastikuse sõltuvuse ning selliste eeliste tunnistamine, mida selle rahaliidu stabiilsus saab tuua selle liikmetele ja liidule tervikuna, on majandusliidu edasiarendamise eeltingimus. On vaja, et euroalasse kuuluvatest liikmesriikidest kaugemale vaatamine süvendaks nende integratsiooni, et jõuda täieliku majandus- ja rahaliiduni. |
| --- | --- |

(7)

Euroalasse kuuluvate liikmesriikide majanduse vastastikuse sõltuvuse ning selliste eeliste tunnistamine, mida selle rahaliidu stabiilsus saab tuua selle liikmetele ja liidule tervikuna, on majandusliidu edasiarendamise eeltingimus. On vaja, et euroalasse kuuluvatest liikmesriikidest kaugemale vaatamine süvendaks nende integratsiooni, et jõuda täieliku majandus- ja rahaliiduni.

| (8) | Euroopa Parlament on kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1466/97 (2) nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta, |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlament on kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1466/97 (2) nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta,

SOOVITAB euroalasse kuuluvatel liikmesriikidel võtta ajavahemikus 2012–2013 üksikult ja üheskoos, ilma et see piiraks nõukogu pädevust liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamisel, kuid eelkõige eurorühmas kooskõlastatava majanduspoliitika raamistikus järgmisi meetmeid:

| 1. | Tugevdada eurorühma töömeetodeid, et see saaks võtta vastutuse euroala kooskõlastatud poliitilise lähenemisviisi eest, reageerides tõhusalt majanduskeskkonna muutustele, ja juhtida majanduspoliitika kooskõlastamist tugevdatud järelevalveraamistiku kontekstis, mida kohaldatakse euroalasse kuuluvate liikmesriikide suhtes. |
| --- | --- |

1.

Tugevdada eurorühma töömeetodeid, et see saaks võtta vastutuse euroala kooskõlastatud poliitilise lähenemisviisi eest, reageerides tõhusalt majanduskeskkonna muutustele, ja juhtida majanduspoliitika kooskõlastamist tugevdatud järelevalveraamistiku kontekstis, mida kohaldatakse euroalasse kuuluvate liikmesriikide suhtes.

| 2. | Intensiivistada eurorühmas poliitilist koostööd, jagades teavet ning arutades eelarvekavasid ja euroalale üle kanduda võiva mõjuga olulisi reformikavasid. Tagada euroala stabiilsuse ja tugevuse kindlustamiseks vajalike reformide tegemine, sealhulgas rakendada igale euroalasse kuuluvale liikmesriigile tehtud nõukogu soovitusi, mis lisaks riigi tasandi probleemide lahendamisele mõjutavad ka euroala tervikuna. |
| --- | --- |

2.

Intensiivistada eurorühmas poliitilist koostööd, jagades teavet ning arutades eelarvekavasid ja euroalale üle kanduda võiva mõjuga olulisi reformikavasid. Tagada euroala stabiilsuse ja tugevuse kindlustamiseks vajalike reformide tegemine, sealhulgas rakendada igale euroalasse kuuluvale liikmesriigile tehtud nõukogu soovitusi, mis lisaks riigi tasandi probleemide lahendamisele mõjutavad ka euroala tervikuna.

| 3. | Tugevdada fiskaaldistsipliini ja -asutusi nii riigi tasandil kui ka madalamal tasandil, et suurendada turu usaldust euroala riikide rahanduse keskpika perioodi ja pikaajalisse jätkusuutlikkusse. Kooskõlas euroala riigipeade ja valitsusjuhtide 2011. aasta juuli ja oktoobri ning 2. märtsi 2012. aasta kokkuleppega tuua direktiivi 2011/85/EL ülevõtmine varasemaks, s.o 2012. aasta lõppu, ja eelarvejuhtimist veelgi tugevdada, eelkõige võttes kõigi euroala liikmesriikide siseriiklikku õiguskorda üle struktuurselt tasakaalus eelarvet käsitlevad eeskirjad ja automaatsed korrigeerimismehhanismid. |
| --- | --- |

3.

Tugevdada fiskaaldistsipliini ja -asutusi nii riigi tasandil kui ka madalamal tasandil, et suurendada turu usaldust euroala riikide rahanduse keskpika perioodi ja pikaajalisse jätkusuutlikkusse. Kooskõlas euroala riigipeade ja valitsusjuhtide 2011. aasta juuli ja oktoobri ning 2. märtsi 2012. aasta kokkuleppega tuua direktiivi 2011/85/EL ülevõtmine varasemaks, s.o 2012. aasta lõppu, ja eelarvejuhtimist veelgi tugevdada, eelkõige võttes kõigi euroala liikmesriikide siseriiklikku õiguskorda üle struktuurselt tasakaalus eelarvet käsitlevad eeskirjad ja automaatsed korrigeerimismehhanismid.

| 4. | Tuginedes Euroopa Ülemkogu 1.–2. märtsi 2012. aasta järeldustele, tagada euroalal ühtne kooskõlastatud fiskaalpoliitiline lähenemisviis eelarve konsolideerimist käsitlevate nõukogu soovituste ja otsuste järgimise kaudu, pidades sealjuures kinni iga riigi makrorahanduslikku olukorda arvesse võtvatest stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjadest. Liikmesriigid, kes saavad kahju märkimisväärsetest ja suureneda võivatest riskipreemiatest, peaksid nominaalsest tasakaalueesmärgist lahknemist piirama isegi oodatust kehvemates makromajanduslikes tingimustes. Teised liikmesriigid peaksid laskma toimida strukturaalselt hinnatud kohandamiskavale vastavatel automaatsetel stabilisaatoritel ja olema valmis konsolideerimistempo läbi vaatama, kui makromajanduslikud tingimused peaksid veelgi halvenema. Valitsemissektori kulude ja tulude struktuuris tuleks arvesse võtta kuluartiklite ja tuluallikate mõju majanduskasvule. Eelkõige tuleks euroala avaliku sektori investeeringute elavdamiseks kasutada kõiki kättesaadavaid eelarvevarusid, võttes muu hulgas arvesse riikidevahelisi erinevusi rahastamiskuludes. |
| --- | --- |

4.

Tuginedes Euroopa Ülemkogu 1.–2. märtsi 2012. aasta järeldustele, tagada euroalal ühtne kooskõlastatud fiskaalpoliitiline lähenemisviis eelarve konsolideerimist käsitlevate nõukogu soovituste ja otsuste järgimise kaudu, pidades sealjuures kinni iga riigi makrorahanduslikku olukorda arvesse võtvatest stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjadest. Liikmesriigid, kes saavad kahju märkimisväärsetest ja suureneda võivatest riskipreemiatest, peaksid nominaalsest tasakaalueesmärgist lahknemist piirama isegi oodatust kehvemates makromajanduslikes tingimustes. Teised liikmesriigid peaksid laskma toimida strukturaalselt hinnatud kohandamiskavale vastavatel automaatsetel stabilisaatoritel ja olema valmis konsolideerimistempo läbi vaatama, kui makromajanduslikud tingimused peaksid veelgi halvenema. Valitsemissektori kulude ja tulude struktuuris tuleks arvesse võtta kuluartiklite ja tuluallikate mõju majanduskasvule. Eelkõige tuleks euroala avaliku sektori investeeringute elavdamiseks kasutada kõiki kättesaadavaid eelarvevarusid, võttes muu hulgas arvesse riikidevahelisi erinevusi rahastamiskuludes.

| 5. | Võtta meetmeid euroala finantssüsteemi toimimise ja stabiilsuse parandamiseks. Kiirendada samme finantsvaldkonna integreerimise suunas, kuhu on kaasatud pangandusjärelevalve ja piiriülene kriisijuhtimine. |
| --- | --- |

5.

Võtta meetmeid euroala finantssüsteemi toimimise ja stabiilsuse parandamiseks. Kiirendada samme finantsvaldkonna integreerimise suunas, kuhu on kaasatud pangandusjärelevalve ja piiriülene kriisijuhtimine.

| 6. | Rakendada struktuurireforme, millega edendatakse ka paindlikku palkade kohandamist, mis koos diferentseeritud fiskaalpoliitikaga aitaksid kaasa euroala sisese makromajandusliku tasakaalustamatuse vähendamisele ning seega majanduskasvule ja töökohtade loomisele. See hõlmaks riigi tasandi meetmeid, mille puhul võetaks arvesse iga riigi olukorda ja nõukogu soovitusi igale euroalasse kuuluvale liikmesriigile. |
| --- | --- |

6.

Rakendada struktuurireforme, millega edendatakse ka paindlikku palkade kohandamist, mis koos diferentseeritud fiskaalpoliitikaga aitaksid kaasa euroala sisese makromajandusliku tasakaalustamatuse vähendamisele ning seega majanduskasvule ja töökohtade loomisele. See hõlmaks riigi tasandi meetmeid, mille puhul võetaks arvesse iga riigi olukorda ja nõukogu soovitusi igale euroalasse kuuluvale liikmesriigile.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

1

(2)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

2

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Nõukogu

| 24.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/98 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/98

---

Selgitav märkus

2012. aasta Euroopa poolaasta raames nõukogu poolt liikmesriikidele esitatavate soovituste saatedokument

2012/C 219/29

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 (eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) (1) (mis on osa majandusdialoogi käsitlevast jaost) artikli 2ab lõikes 2 sätestatakse, et „nõukogult oodatakse reeglina komisjoni soovituste ja ettepanekute järgimist või oma seisukoha avalikku selgitamist”.

Seoses kõnealuse „järgi-või-selgita-eeskirjaga” esitab nõukogu käesolevaga järgmised selgitused liikmesriikidele esitatavaid riigipõhiseid soovitusi 2012. aasta Euroopa poolaasta raames käsitlevatesse komisjoni soovitustesse tehtud heakskiidetud muudatuste kohta, millega komisjon ei ole nõus.

Nõukogu on samuti heaks kiitnud mitmed soovitustes tehtavad täiendused ning faktilised või tehnilised muudatused, mille tegemist komisjon täielikult toetab (2)
   (3).

BELGIA

RIIGIPÕHINE SOOVITUS nr 5

Kokkulepitud tekst

Nihutada maksukoormus olulisel määral tööjõumaksudelt majanduskasvu vähem moonutavate maksustamisvormide, sealhulgas näiteks keskkonnamaksude suunas. Jätkata juba alustatud reforme töötushüvitiste süsteemis, et vähendada mittetöötamise stiimuleid ja tugevdada keskendumist tööhõive toetamise ja tööturule kaasamise poliitikale vanemate töötajate ja haavatavate rühmade, eelkõige sisserändaja taustaga inimeste puhul. Kasutada kavandatavat edasist tööturuga seotud pädevuse regionaliseerimist ära selleks, et edendada piirkondadevahelist töötajate liikuvust ja tugevdada hariduse, pidevõppe, kutsekoolituse ja tööhõivepoliitika ühtsust. Laiendada praegusi tööturule kaasamiseks tehtavaid jõupingutusi kõikidele vanuserühmadele.

Selgitus

Nõukogu jõudis kokkuleppele, et Belgias on tööjõus osalemise määra põhiprobleemiks sisserändajate ja vanemate inimeste tööhõive madal määr. Mõlemad probleemid vajavad käsitlemist. Nii tööhõivekomitee koostatud mitmepoolse järelevalve analüüsid kui ka kõnealuse komitee tööhõive olukorra jälgimise vahend kinnitavad, et tõhusa aktiivse tööturupoliitika tagamisel on peamiseks väljakutseks keskendumine vanematele töötajatele.

RIIGIPÕHINE SOOVITUS nr 6

Kokkulepitud tekst

Jätkata konkurentsi tugevdamist jaemüügisektoris, vähendades tõkkeid ja tegevuspiiranguid. Võtta meetmeid, et suurendada konkurentsi võrgutööstustes , vaadates läbi reguleerivad piirangud ja tugevdades ametiasutuste töökorraldust riigiabi eeskirjade täitmise tõhusaks tagamiseks.

Selgitus

Nõukogu leidis, et kõigi võrgutööstuste loetlemine soovituses ei anna positiivset tulemust.

RIIGIPÕHINE SOOVITUS nr 7

Kokkulepitud tekst

Võtta täiendavaid meetmeid, et edendada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mitte kuuluvates sektorites, eelkõige tagades, et transpordisektor annab selle eesmärgi saavutamisse märkimisväärse panuse.

Selgitus

Nõukogu pidas asjakohaseks tunnistada, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on juba meetmeid võetud. Võttes arvesse, et lühiajaliselt on mõju keeruline mõõta ja edusammud tunduvad olevat piiratud, lepiti kokku, et rõhutatakse vajadust võtta täiendavaid meetmeid edusammude suurendamiseks.

BULGAARIA

RIIGIPÕHINE SOOVITUS nr 2

Kokkulepitud tekst

Võtta täiendavaid meetmeid, et vähendada ohte jätkusuutlikkusele ja parandada pensionisüsteemi asjakohasust, kehtestades ühesuguse ametliku pensioniea meestele ja naistele, kes on teinud pensionimakseid kogu teenistusaja jooksul. Karmistada invaliidsuspensioni määramise kontrollimist ja kriteeriume.

Selgitus

Nõukogu pidas asjakohaseks tunnistada, et ennetähtaegselt pensionile jäämise piiramiseks on tehtud märkimisväärseid edusamme.

HISPAANIA

RIIGIPÕHINE SOOVITUS nr 7

Kokkulepitud tekst:

Parandada haavatavate rühmade tööalast konkurentsivõimet koostoimes lastehoiu- ja peretoetusteenuste tulemusliku osutamisega, mille eesmärgiks on parandada vaesuse ja/või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste olukorda ning seeläbi saavutada laste heaolu.

Selgitus

Nõukogu leppis kokku, et muudab käesolevat soovitust ja suurendab rõhuasetust meetmetele, mida võetakse töötajate tööalase konkurentsivõime tugevdamiseks, mis on kõige sobivam moodus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks, ning et koolitusele ja tööhõivele juurdepääsu edendamine täiskasvanutele on konkreetsem moodus laste olukorra parandamiseks.

ITAALIA

RIIGIPÕHINE SOOVITUS nr 4

Kokkulepitud tekst

Võtta prioriteedina vastu tööturu reform, et vähendada tööturu killustatust ja kehtestada ühtne töötushüvitiste süsteem. Võtta lisameetmeid, et luua stiimuleid naiste osalemiseks tööturul, eelkõige pakkudes lastehoiuteenuseid ja eakate inimeste hoolekande teenuseid. Jälgida ja vajaduse korral parandada uue palgakujundamise raamistiku rakendamist, et aidata kaasa palkade kasvu ja tootlikkuse ühtlustumisele nii sektori kui ka ettevõtete tasandil.

Selgitus

Nõukogu leppis kokku, et praegu tuleks keskenduda uute korralduste elluviimisele ja järelevalvele. Kui tulemused ei ole piisavad, tuleb palgakujundamise raamistikku siiski täiendavalt muuta. Seda sõnumit toetas ka tööhõivekomitee ja majanduspoliitika komitee poolt palkade küsimuses teostatud mitmepoolne järelevalve, milles märgiti, et Itaalias peaks tähelepanu keskmes olema kõnealuse reformi rakendamine ja järelevalve.

LÄTI

RIIGIPÕHINE SOOVITUS nr 5

Kokkulepitud tekst

Suurendada täiendavalt energiatõhusust, rakendades meetmeid ja pakkudes stiimuleid energiakulude vähendamiseks ning tarbimise suunamiseks energiatõhusatesse toodetesse, sealhulgas transpordivahenditesse, hoonetesse ja küttesüsteemidesse. Edendada konkurentsi peamistes energiavõrkudes ja parandada ühenduvust ELi energiavõrkudega.

Selgitus

Nõukogu leppis kokku, et välja jäetakse loetelu konkurentsi edendamist vajavatest konkreetsetest energiavõrkudest, kuna kolmes sektoris on olukord üsnagi erinev ja neid ei saa võrdselt käsitleda.

Läti gaasituru liberaliseerimise ees on jätkuvalt tõkkeid, mistõttu on tehtud erand kolmandast energiapaketist. Seetõttu ei saa konkurentsiküsimust tõsiselt arutada enne asjakohase turuanalüüsi tegemist. Elektrienergiaturg on võrdlemisi hästi arenenud ja toimib kooskõlas kolmanda energiapaketi nõuetega. Läti soojusenergia sektor vajab oma eriolukorrast (kaugküte) tulenevalt aga märkimisväärseid investeeringuid ning seetõttu on soojusenergia sektoris kavas konkurents tekitada üksnes nendes piirkondades, kus see on majanduslikult põhjendatud ja võimalik.

POOLA

RIIGIPÕHINE SOOVITUS nr 4

Kokkulepitud tekst

Suurendada jõupingutusi, et elavdada naiste tööturul osalemist ning suurendada laste nii varases lastehoius kui ka koolieelses hariduses osalemist, tagades stabiilse rahastamise ja investeeringud avaliku sektori taristusse, kvalifitseeritud töötajate ettevalmistamise ja taskukohase juurdepääsu. Võidelda ennetähtaegselt pensionilemineku väljakujunenud tavaga, et tõsta tööturult väljumise iga. Kaotada järk-järgult kaevurite eripensionisüsteem, et integreerida nad üldsüsteemi. Võtta ambitsioonikamaid alalisi meetmeid põllumajandustootjate sotsiaalkindlustusfondi (KRUS) reformimiseks, et võtta paremini arvesse üksikisikute sissetulekuid.

Selgitus

Nõukogu otsustas jätta välja viite kaevandamisettevõtete kõigi töötajate „täielikule” integreerimisele üldsüsteemi, kuna seda võidaks valesti tõlgendada ning sellega ei võetaks arvesse paljude spetsiifilise iseloomuga tööga või eritingimustes töötavate kaevurite eriolukorda, näiteks selliste kaevurite puhul, kes töötavad püsivalt maa all ja on otseselt seotud kaevandamisega.

Valitsuse kavatsus on integreerida kaevurid üldisesse pensionisüsteemi, st kapitalipõhisesse süsteemi. Väga piiratud arvu kaevurite suhtes kohaldatakse siiski eriõigusi ja pensioniga seonduvaid privileege, mis võimaldab neil pensionile jääda enne (seadusega määratletud) ametlikku pensioniiga; näiteks spetsiifilise iseloomuga tööga või eritingimustes töötavad kaevurid. Nende kaevurite kutseala, kes töötavad püsivalt maa all ja on otseselt seotud kaevandamisega, kuulub raskete ja ohtlike kutsealade rühma ning neil on õigus teatud väljateenitud aastate pensionile enne seadusjärgse pensioniea saavutamist. Tööturukaitse keskinstituut teeb koostöös sotsiaalkindlustusfondiga intensiivselt tööd, et täpselt määratleda need maa all teostatavad kutsealad, mis annavad õiguse väljateenitud aastate pensionile. Kui kõnealused kaevurid saavutavad seadusjärgse pensioniea, koheldakse neid samal viisil teiste töötajatega.

SOOME

RIIGIPÕHINE SOOVITUS nr 3

Kokkulepitud tekst

Rakendada olemasolevaid meetmeid noorte ja pikaajaliste töötute tööturupositsiooni parandamiseks, keskendudes eriti oskuste arendamisele. Võtta täiendavaid meetmeid eakamate töötajate tööhõivemäära suurendamiseks, sealhulgas vähendades ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalusi. Võtta meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks, võttes arvesse kõrgemat eeldatavat eluiga.

Selgitus

Nõukogu märkis, et olemas on alternatiivsed moodused selle tagamiseks, et tegelik pensioniiga areneks vastavalt eeldatavale elueale ning et see saavutatakse kas seadusjärgse pensioniea suurendamise või pensionihüvitiste taseme kohandamise abil. Seetõttu lepiti kokku soovituse kohandamises, et kajastada asjaolu, et Soome on valinud teise võimaluse.

ROOTSI

RIIGIPÕHINE SOOVITUS nr 3

Kokkulepitud tekst

Võtta täiendavaid meetmeid noorte ja haavatavate rühmade tööturul osalemise suurendamiseks, näiteks parandades tõhusate aktiivse tööturu meetmete, tõhusust, hõlbustades liikumist töölt kooli, edendades haavatavate rühmade järele nõudluse suurendamise poliitikat ning parandades tööturu toimimist. . Vaadata läbi restoranide ja toitlustusteenuste praeguse käibemaksuvähenduse tõhusus töökohtade loomise toetamisel.

Selgitus

Nõukogu leppis kokku, et kohandab teksti nii, et see kajastaks paremini Rootsi tööturu tegelikke väljakutseid, st parandada aktiivse tööturupoliitika tulemuslikkust, üleminekut koolist tööle ja valitsuspoliitikaid, millega suurendatakse haavatavate rühmade osas tööturul esinevat nõudlust.

Lisaks tunnistas nõukogu, et Rootsil on detsentraliseeritud palgaläbirääkimiste raamistik, palgaläbirääkimiste eest vastutavad tööturu osapooled ning et valitsuse sekkumine kõnealusesse protsessi ei oleks kooskõlas riikliku palgakujundussüsteemiga. Seetõttu peeti sobimatuks viidet „palkade suurema paindlikkuse toetamisele”.

ÜHENDKUNINGRIIK

RIIGIPÕHINE SOOVITUS nr 3

Kokkulepitud tekst

Jätkata noorte inimeste tööalase konkurentsivõime parandamist, eelkõige nende noorte, kes ei tööta ega omanda haridust või kutset, sealhulgas Youth Contracti kava abil. Tagada, et praktikakavasid kasutab rohkem noori inimesi, need keskenduvad piisavalt kõrgetasemelistele oskustele ning neisse on kaasatud rohkem väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Võtta meetmeid, et vähendada väga kehvade põhioskustega 18–24-aastaste noorte suurt osakaalu.

Selgitus

Tööhõive olukorra jälgimise vahendi raames tehtud varakult haridussüsteemist lahkumist käsitlev töö hõlmab vanuserühma 18–24 eluaastat. See erineb komisjoni esitatud riigipõhise soovituse tekstist, kus võrdlusaluseks on „koolist lahkuvad noored”. Samuti tehti tööhõivekomitee mitmepoolne analüüs 2011. aasta riigipõhise soovituse kohta noorte töötuse alusel. See erineb jällegi märkimisväärselt „koolist lahkuvatest noortest”.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

(2)  Liikmesriigid, kelle osas muudatusi ei ole tehtud või on need tehtud kokkuleppel komisjoniga: CZ, DK, DE, EE, IE, EL, FR, CY, LT, LU, HU, MT, NL, AT, PT, RO, SI, SK, euroala.

(3)  Muudetud tekst on esitatud kaldkirjas.

---