# Euroopa Liidu C 47/25.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 47 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide25. veebruar 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 47

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide25. veebruar 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2006/C 047/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2006/C 047/2 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 047/3 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, mida on muudetud 25. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 364/2004 (
  1
  ) | 4 |
| 2006/C 047/4 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes ning mida on muudetud 25. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 363/2004 (
  1
  ) | 6 |
| 2006/C 047/5 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  ) | 13 |
| 2006/C 047/6 | Riigiabi — Belgia — Riigiabi nr C 40/2005 (ex N 331/2005) — Ford Genk — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  ) | 14 |
| 2006/C 047/7 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 21 |
| 2006/C 047/8 | Eelteatis koondumise kohta (Asi COMP/ M.4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo) — Asi, mille käsitlemine lihtsustatud korras on võimalik (
  1
  ) | 23 |
| 2006/C 047/9 | Eelteatis koondumise kohta (Asi COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis) (
  1
  ) | 24 |
| 2006/C 047/0 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique) (
  1
  ) | 25 |
| 2006/C 047/1 | Eelteatis koondumise kohta (Asi nr COMP/M. 4131 — Bain Capital/Texas Instruments) — Asi, mille käsitlemine lihtsustatud korras on võimalik (
  1
  ) | 26 |
| | Euroopa andmekaitseinspektor |
| 2006/C 047/2 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: nõukogu raamotsus isikuandmete kaitse kohta, mida töödeldakse vastavalt kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames (KOM (2005) 475 lõplik) | 27 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2006/C 047/1

Euro vahetuskurss

1

2006/C 047/2

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

2

2006/C 047/3

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, mida on muudetud 25. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 364/2004 (
  1
  )

1

4

2006/C 047/4

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes ning mida on muudetud 25. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 363/2004 (
  1
  )

1

6

2006/C 047/5

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  )

1

13

2006/C 047/6

Riigiabi — Belgia — Riigiabi nr C 40/2005 (ex N 331/2005) — Ford Genk — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  )

1

14

2006/C 047/7

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

21

2006/C 047/8

Eelteatis koondumise kohta (Asi COMP/ M.4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo) — Asi, mille käsitlemine lihtsustatud korras on võimalik (
  1
  )

1

23

2006/C 047/9

Eelteatis koondumise kohta (Asi COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis) (
  1
  )

1

24

2006/C 047/0

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique) (
  1
  )

1

25

2006/C 047/1

Eelteatis koondumise kohta (Asi nr COMP/M. 4131 — Bain Capital/Texas Instruments) — Asi, mille käsitlemine lihtsustatud korras on võimalik (
  1
  )

1

26

Euroopa andmekaitseinspektor

2006/C 047/2

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: nõukogu raamotsus isikuandmete kaitse kohta, mida töödeldakse vastavalt kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames (KOM (2005) 475 lõplik)

27

| | III   Teatised |
| --- | --- |
| | Komisjon |
| 2006/C 047/3 | GR-Elliniko: Regulaarlennuliinide teenindamine — Kreeka Vabariigi pakkumiskutse vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d tegutsemiseks regulaarlennuliinidel, millele on kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused. | 48 |
| 2006/C 047/4 | P-Lissabon: Regulaarlendude teenindamine — Portugali väljaantud pakkumiskutse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlennuteenuste osutamisega liinidel Lissabon/Bragança ja Bragança/Vila Real/Lissabon parandus (Euroopa Liidu Teataja Täiendus S 25, 7.2.2006, avatud menetlus, 27011-2006) (Euroopa Liidu Teataja C 32, 8.2.2006)
   (
  1
  ) | 51 |

III   Teatised

Komisjon

2006/C 047/3

GR-Elliniko: Regulaarlennuliinide teenindamine — Kreeka Vabariigi pakkumiskutse vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d tegutsemiseks regulaarlennuliinidel, millele on kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused.

48

2006/C 047/4

P-Lissabon: Regulaarlendude teenindamine — Portugali väljaantud pakkumiskutse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlennuteenuste osutamisega liinidel Lissabon/Bragança ja Bragança/Vila Real/Lissabon parandus (Euroopa Liidu Teataja Täiendus S 25, 7.2.2006, avatud menetlus, 27011-2006) (Euroopa Liidu Teataja C 32, 8.2.2006)
   (
  1
  )

Euroopa Liidu Teataja

(Euroopa Liidu Teataja C 32, 8.2.2006)

1

51

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 047/5 | Teade | s3 |

2006/C 047/5

Teade

Teade

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/1

---

Euro vahetuskurss (1)

24. veebruar 2006

(2006/C 47/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1896 |
| JPY | Jaapani jeen | 139,11 |
| DKK | Taani kroon | 7,4604 |
| GBP | Inglise nael | 0,68030 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4200 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5602 |
| ISK | Islandi kroon | 78,82 |
| NOK | Norra kroon | 8,0465 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5747 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,360 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 252,77 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6960 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,7850 |
| RON | Rumeenia leu | 3,5053 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,49 |
| SKK | Slovakkia kroon | 37,285 |
| TRY | Türgi liir | 1,5724 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6062 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3715 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,2302 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7949 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9323 |
| KRW | Korea won | 1 149,63 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 7,2830 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,5682 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3098 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 054,36 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,419 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,038 |
| RUB | Vene rubla | 33,5320 |
| THB | Tai baht | 46,852 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1896

JPY

Jaapani jeen

139,11

DKK

Taani kroon

7,4604

GBP

Inglise nael

0,68030

SEK

Rootsi kroon

9,4200

CHF

Šveitsi frank

1,5602

ISK

Islandi kroon

78,82

NOK

Norra kroon

8,0465

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5747

CZK

Tšehhi kroon

28,360

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

252,77

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6960

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,7850

RON

Rumeenia leu

3,5053

SIT

Sloveenia talaar

239,49

SKK

Slovakkia kroon

37,285

TRY

Türgi liir

1,5724

AUD

Austraalia dollar

1,6062

CAD

Kanada dollar

1,3715

HKD

Hong Kongi dollar

9,2302

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7949

SGD

Singapuri dollar

1,9323

KRW

Korea won

1 149,63

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

7,2830

CNY

Hiina jüaan

9,5682

HRK

Horvaatia kuna

7,3098

IDR

Indoneesia ruupia

11 054,36

MYR

Malaisia ringit

4,419

PHP

Filipiini peeso

62,038

RUB

Vene rubla

33,5320

THB

Tai baht

46,852

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/2

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(2006/C 47/02)

(EMPs kohaldatav tekst)

Abi number: XS 30/2001

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Marche piirkond

Abikava nimetus: 9. mai 2001. aasta piirkondlik seadus nr 5 — 28. oktoobri 1991. aasta piirkondliku seaduse muudatused, nr 33 — “Meetmed piirkonna turismivõimaluste täiustamiseks”

Õiguslik alus: Legge regionale 9 maggio 2001 n. 5

Kavas ettenähtud aastased kulud: 250 000 EUR aastaks 2003

250 000 EUR aastaks 2004

250 000 EUR aastaks 2005

250 000 EUR aastaks 2006

Abi ülemmäär: 15 % netoekvivalendist väikeste ettevõtete puhul ja 7,5 % netoekvivalendist keskmise suurusega ettevõtete puhul; piirkondades, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, suurendatakse abimäära 8 % võrra netoekvivalendist + 10 % võrra brutoekvivalendist väikeste ettevõtete puhul ja 8 % võrra netoekvivalendist + 6 % brutoekvivalendist keskmise suurusega ettevõtete puhul

Rakendamise kuupäev: Alates 2001. aastast

Kava kestus: Kuni 31.12.2006. Kava kestus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 70/2001; Marche piirkond kohustub kava muutma, et see oleks kooskõlas uute ühenduse õigusaktidega

Abi eesmärk: Abi antakse kapitali- ja intressitoetuse vormis investeeringute tegemiseks turismisektoris vastavalt määruse (EÜ) nr 70/2001 artiklile 2

Asjaomased majandusharud: Turismisektoris tegutsevad VKEd

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Regione Marche |
| --- |
| Servizio Turismo ed Attività ricettive |
| Via G. da Fabriano |
| I-60100 Ancona |
| Tel. 071 80 61 |

Regione Marche

Servizio Turismo ed Attività ricettive

Via G. da Fabriano

I-60100 Ancona

Tel. 071 80 61

Abi number: XS 122/04

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Marche

Abikava nimetus: Ühtne programmdokument, eesmärk 2, 2000–2006 — Meede 1.1. Toetus väikeste ja keskmise suurusega tööstus- ja käsitööettevõtete tootlikele- ja keskkonnainvesteeringutele, osameede 1.1.1 Toetus väikeste ja keskmise suurusega tööstusettevõtete tootlikele investeeringutele, seaduse 598/95 artikli 11 abi b2 — Tehnoloogilist innovatsiooni, keskkonnakaitset, organisatsioonilist innovatiivsust, kaubanduslikku innovatiivsust ja tööohutust käsitlevad investeerimissubsiidiumid

Õiguslik alus: Docup Ob. 2 2000-2006

Kavas ette nähtud aastased kulud: Tavaabi

788 835,00 EUR 2001. aastal

831 006,00 EUR 2002. aastal

989 370,60 EUR 2003. aastal

Kokku: 2 609 211,60 EUR

Üleminekutoetused:

268 149,60 EUR 2001. aastal

431 879,10 EUR 2002. aastal

402 292,20 EUR 2003. aastal

Kokku: 1 102 320,90 EUR

Tavaabi

3 028 405,00 EUR 2004. aastal

3 221 452,00 EUR 2005. aastal

1 600 855,00 EUR 2006. aastal

Üleminekutoetused:

411 207,00 EUR 2004. aastal

32 622,00 EUR 2005. aastal

Abi ülemmäär: Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 70/2001 kohaldatakse järgnevaid abimäärasid: 15 % toetuse brutoekvivalendist väikeettevõtetele; 7,5 % toetuse brutoekvivalendist keskmise suurusega ettevõtetele; EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c erandi kohastes piirkondades 8 % toetuse netoekvivalendist, millele lisatakse 10 % toetuse brutoekvivalendist väikeettevõtete puhul ja 8 % toetuse netoekvivalendist, millele lisatakse 6 % toetuse brutoekvivalendist keskmise suurusega ettevõtete puhul

Rakendamise kuupäev: Vastavalt komisjoni suunistele antakse abi lõppsaajale kulutuste eest, mis on tekkinud taotluste esitamise kutse avalikustamise päevast alates.

Abikõlblikud on ainult pärast abitaotluse esitamist tekkinud kulutused

Kava kestus: Kava rakendatakse sama kaua, kui eesmärgi 2 ühtset programmdokumenti 2000-2006

Abi eesmärk: Abi on mõeldud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele Marche'i eesmärgi 2 ja järkjärgult abi lõpetamise alla kuuluvates piirkondades

Asjaomased majandusharud: Valdkonnad C, D, E ja F Itaalia Statistikaameti (ISTAT) 1991. aasta majandusharude liigituses, mille kohta kehtivad ühenduse eeskirjades riigiabile ettenähtud piirangud (kaasa arvatud ekspordiabi ja toetused mootorsõidukitetööstusele).

Abi ei anta EÜ asutamislepingu I lisas nimetatud kaupade tootmise, töötlemise ja turustamisega seotud tegevustele

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Regione Marche |
| --- |
| Servizio Industria e Artigianato |
| Via Tiziano, n. 44 |
| I-60100 Ancona |
| Tel. 071 80 61 |

Regione Marche

Servizio Industria e Artigianato

Via Tiziano, n. 44

I-60100 Ancona

Tel. 071 80 61

Muu teave: Abi XS 140/2003 kestuse muutmine

---

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/4

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, mida on muudetud 25. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 364/2004

(2006/C 47/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

| Abi number | XS 149/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Kirde-Inglismaa |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Alnwick Garden Trust |
| Õiguslik alus | Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11
  Section 2 Local Government Act 2000 |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | 1 908 313 GBP |
| Tagatud laenud | |
| Abi maksimaalne osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ning artikliga 5 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Alates 13. oktoober 2004 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 30. aprill 2005 |
| Abi eesmärk | Abi VKEdele | Jah | |
| Asjakohased majandusharud | Kõik majandusharud, kus tohib väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele abi anda | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Government Office for the North East
  European Programmes Secretariat |
| Aadress:





  Citygate |
| Gallowgate |
| Newcastle Upon Tyne |
| NE1 4WH |
| United Kingdom |

Abi number

XS 149/04

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Kirde-Inglismaa

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Alnwick Garden Trust

Õiguslik alus

Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11

Section 2 Local Government Act 2000

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

1 908 313 GBP

Tagatud laenud

Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ning artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 13. oktoober 2004

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 30. aprill 2005

Abi eesmärk

Abi VKEdele

Jah

Asjakohased majandusharud

Kõik majandusharud, kus tohib väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele abi anda

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Government Office for the North East

European Programmes Secretariat

Aadress:

Citygate

Gallowgate

Newcastle Upon Tyne

NE1 4WH

United Kingdom

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XS 6/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Umbria |
| Abikava nimetus | Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes tegelevad turistide majutamisega (hotellid, iseteenindusega toitlustusüksused, vabaõhurajatised, ajaloolised ehitised), sellega seotud tegevusega ning tegutsevad kunstilise ja traditsioonilise käsitöö sektoris |
| Õiguslik alus | Determinazione Dirigenziale n. 9086 del 21 ottobre 2004. Bando per la presentazione di proposte per la promozione di progetti integrati da parte dei seguenti soggetti: Pool di piccole e medie imprese, pool di piccole e medie imprese ed enti pubblici per la realizzazione della filiera turismo — ambiente — cultura nella regione Umbria |
| Kavandatud kulutused aastas | Maksimaalselt 2 miljonit EUR aastas kavale eraldatud 7 miljoni EUR suurusest kogueelarvest |
| Abi maksimaalne osatähtsus | — | Väikeettevõtted: 15 % abikõlblike investeeringukulude bruto-toetusekvivalendist; |

Abi nr

XS 6/05

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Umbria

Abikava nimetus

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes tegelevad turistide majutamisega (hotellid, iseteenindusega toitlustusüksused, vabaõhurajatised, ajaloolised ehitised), sellega seotud tegevusega ning tegutsevad kunstilise ja traditsioonilise käsitöö sektoris

Õiguslik alus

Determinazione Dirigenziale n. 9086 del 21 ottobre 2004. Bando per la presentazione di proposte per la promozione di progetti integrati da parte dei seguenti soggetti: Pool di piccole e medie imprese, pool di piccole e medie imprese ed enti pubblici per la realizzazione della filiera turismo — ambiente — cultura nella regione Umbria

Kavandatud kulutused aastas

Maksimaalselt 2 miljonit EUR aastas kavale eraldatud 7 miljoni EUR suurusest kogueelarvest

Abi maksimaalne osatähtsus

—

Väikeettevõtted: 15 % abikõlblike investeeringukulude bruto-toetusekvivalendist;

| — | Keskmise suurusega ettevõtted: 7,5 % abikõlblike investeeringukulude bruto-toetusekvivalendist; |
| --- | --- |

—

Keskmise suurusega ettevõtted: 7,5 % abikõlblike investeeringukulude bruto-toetusekvivalendist;

| — | Väikeettevõtted, mis asuvad aladel, mida käsitletakse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c: 10 % abikõlblike investeeringukulude bruto-toetusekvivalendist + 8% neto-toetusekvivalendist; |
| --- | --- |

—

Väikeettevõtted, mis asuvad aladel, mida käsitletakse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c: 10 % abikõlblike investeeringukulude bruto-toetusekvivalendist + 8% neto-toetusekvivalendist;

| — | Keskmise suurusega ettevõtted, mis asuvad aladel, mida käsitletakse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c: 6 % abikõlblike investeeringukulude bruto-toetusekvivalendist + 8 % neto-toetusekvivalendist; |
| --- | --- |

—

Keskmise suurusega ettevõtted, mis asuvad aladel, mida käsitletakse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c: 6 % abikõlblike investeeringukulude bruto-toetusekvivalendist + 8 % neto-toetusekvivalendist;

Rakendamise kuupäev

Taotluste esitamisele üleskutsuva teatise avaldamine: kohaliku ametliku väljaande tavaline lisa, üldseeria, nr 46, 4.11.2004. Taotluste esitamise lõpptähtaeg: 16.2.2005.

Toetust antakse vaid asjaomastele äriühingutele sobivate taotluste esitamisel. Taotlusi võib esitada alates teatise avaldamisele järgnevast päevast. Abikõlblikud on ainult pärast taotluse esitamist tehtavad investeeringud

Kava kestus

Toetust antakse asjaomaste äriühingute investeeringutele kuni 31.12.2006

Abi eesmärk

Abi olemasolevatele või loodavatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes tegelevad turistide majutamisega (hotellid, iseteenindusega toitlustusüksused, vabaõhurajatised, ajaloolised ehitised), sellega seotud tegevusega ning tegutsevad kunstilise ja traditsioonilise käsitöö sektoris. Käesolev kava hõlmab investeeringuid ehitusse, sise- ja välisviimistlusse, seadmetesse ja spordi/vabaaja varustusse, tööriistadesse, masinatesse, välismööblisse, projekteerimisse ning ehitustööde järelevalvesse

Asjaomased majandussektorid

Turismi ning kunstilise ja traditsioonilise käsitöö alal tegutsevad äriühingud

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Nimi:

Regione dell'Umbria

Direzione Cultura, Turismo, Istruzione, Formazione e Lavoro — Servizio Turismo

Aadress:

| Via Mario Angeloni 61 |
| --- |
| I-06100 Perugia |
| Telefon: (39 075) 504 58 87 |
| Faks: (39 075) 504 58 87 |
| E-post: sezione.aiuti@umbria2000.it. |

Via Mario Angeloni 61

I-06100 Perugia

Telefon: (39 075) 504 58 87

Faks: (39 075) 504 58 87

E-post: sezione.aiuti@umbria2000.it.

---

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/6

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes ning mida on muudetud 25. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 363/2004

(2006/C 47/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

| Abi nr: | XT 11/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Terve riik |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Abi andmine noorte töötajate koolitamiseks |
| Õiguslik alus | Art. 12 ust. 5 pkt 5 i ust. 6 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy (Dz.U. nr 99, poz. 1001)
  Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 31 sierpnia 2004 r. w sprawie refundowania ze środków Funduszu Pracy wynagrodzeń wypłacanych młodocianym pracownikom (Dz.U. nr 190 poz. 1951) |
| Kavandatav aastakulu või ettevõttele antava üksiktoetuse summa: | Abikava | Aastane üldsumma: | |
| 2004 | 80 645 161,29 EUR |
| 2005 | 41 474 654,38 EUR |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | 31.8.2004 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006 |
| Abi eesmärk | Üldkoolitus | Jah |
| Erikoolitus | Ei |
| Majandusvaldkonnad: | Kõik majandusharud | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Wojewódzkie Komendy Ochotniczych Hufców Pracy i Powiatowe Urzędy Pracy, mis paiknevad üle terve Poola |
| Aadress:
  umbes 370 kohalikku bürood terves Poolas |
| Suurte üksiktoetuste andmine | Kooskõlas määruse artikliga 5 | Jah | |

Abi nr:

XT 11/05

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Terve riik

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Abi andmine noorte töötajate koolitamiseks

Õiguslik alus

Art. 12 ust. 5 pkt 5 i ust. 6 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy (Dz.U. nr 99, poz. 1001)

Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 31 sierpnia 2004 r. w sprawie refundowania ze środków Funduszu Pracy wynagrodzeń wypłacanych młodocianym pracownikom (Dz.U. nr 190 poz. 1951)

Kavandatav aastakulu või ettevõttele antava üksiktoetuse summa:

Abikava

Aastane üldsumma:

2004

80 645 161,29 EUR

2005

41 474 654,38 EUR

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7

Jah

Rakendamise kuupäev

31.8.2004

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

Abi eesmärk

Üldkoolitus

Jah

Erikoolitus

Ei

Majandusvaldkonnad:

Kõik majandusharud

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Wojewódzkie Komendy Ochotniczych Hufców Pracy i Powiatowe Urzędy Pracy, mis paiknevad üle terve Poola

Aadress:

umbes 370 kohalikku bürood terves Poolas

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 5

Jah

| Abi number | XT 15/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Liguuria |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Liguuria piirkonna teatis ettevõtte-, sektoriaal- ning kohalikul/piirkondlikul tasandil koolitustegevuse edendamiseks ning jätkuõppe arendamiseks võetud meetmetest 2004. aastal. |
| Õiguslik alus | Art. 9 legge 19 luglio 1993 n. 236;
  Art. 48, legge 23.12.2000 n. 388;
  Decreto del Ministero del Lavoro n. 243 del 22 settembre 2004 |
| Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 1 671 562,65 EUR |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-6 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | 21.2.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 30.6.2007 (ligikaudu). Kui määrust (EÜ) nr 68/2001 muudetakse pärast 31.12.2006, viiakse abikava uute eeskirjadega vastavusse |
| Abi eesmärk | Üldkoolitus | Jah |
| Erikoolitus | Jah |
| Asjaomased majandusharud | Kõik koolitusabikõlblikud majandusharud | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Regione Liguria
  Settore Politiche Attive del Lavoro |
| Aadress:





  Via Fieschi 15 |
| I-16121 Genova |
| Tel: (39) 010 54 851 |
| Faks: (39) 010 54 85 932 |

Abi number

XT 15/05

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Liguuria

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Liguuria piirkonna teatis ettevõtte-, sektoriaal- ning kohalikul/piirkondlikul tasandil koolitustegevuse edendamiseks ning jätkuõppe arendamiseks võetud meetmetest 2004. aastal.

Õiguslik alus

Art. 9 legge 19 luglio 1993 n. 236;

Art. 48, legge 23.12.2000 n. 388;

Decreto del Ministero del Lavoro n. 243 del 22 settembre 2004

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

1 671 562,65 EUR

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-6

Jah

Rakendamise kuupäev

21.2.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 30.6.2007 (ligikaudu). Kui määrust (EÜ) nr 68/2001 muudetakse pärast 31.12.2006, viiakse abikava uute eeskirjadega vastavusse

Abi eesmärk

Üldkoolitus

Jah

Erikoolitus

Jah

Asjaomased majandusharud

Kõik koolitusabikõlblikud majandusharud

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Regione Liguria

Settore Politiche Attive del Lavoro

Aadress:

Via Fieschi 15

I-16121 Genova

Tel: (39) 010 54 851

Faks: (39) 010 54 85 932

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 5

Meede välistab abi andmise või nõuab komisjoni eelnevat teavitamist abi andmisest, kui ühe äriühingu üheks koolitustegevuseks antav abi ületab 1 miljon EUR

Jah

| Abi nr | XT 54/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Loode-Inglismaa |
| Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | United Biscuits (UK) Limited |
| Õiguslik alus | Regional Development Act 1998 |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | 0,25 miljonit GBP |
| Tagatud laenud | |
| Abi ülemmäär | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7 | Jah 50 % | |
| Rakendamise kuupäev | 31.12.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006 |
| Abi eesmärk | Üldkoolitus | Jah |
| Erikoolitus | Ei |
| Asjaomased majandussektorid | Kõik majandusharud | Jah |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Kontaktisik: Jayant Mehta
  North West Development Agency |
| Aadress:





  Renaissance House |
| PO Box 37 |
| Centre Park |
| Warrington |
| Cheshire WA1 1XB |
| United Kingdom |

Abi nr

XT 54/05

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Loode-Inglismaa

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

United Biscuits (UK) Limited

Õiguslik alus

Regional Development Act 1998

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

0,25 miljonit GBP

Tagatud laenud

Abi ülemmäär

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7

Jah 50 %

Rakendamise kuupäev

31.12.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

Abi eesmärk

Üldkoolitus

Jah

Erikoolitus

Ei

Asjaomased majandussektorid

Kõik majandusharud

Jah

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Nimi:

Kontaktisik: Jayant Mehta

North West Development Agency

Aadress:

Renaissance House

PO Box 37

Centre Park

Warrington

Cheshire WA1 1XB

United Kingdom

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 5

Jah

| Abi nr | XT 55/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Loode-Inglismaa, Liverpool |
| Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | Buddleia projekt — Upper Parliament Street/Greenland Lane |
| Õiguslik alus | S 5 Regional Development Agencies Act 1998 |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | 500 000 GBP |
| Tagatud laenud | |
| Abi ülemmäär | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7 | Jah | Ülemmäär 5 % |
| Rakendamise kuupäev | Alates 31.12.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006 |
| Abi eesmärk | Üldkoolitus | Jah |
| Erikoolitus | |
| Asjaomased majandusharud | Kõik majandusharud, kus tohib koolitusabi anda | Jah |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Jayant Mehta, State Aid Coordinator |
| Aadress:





  North West Development Agency |
| Renaissance House |
| PO Box 37, |
| Centre Park |
| Warrington WA1 1XB |
| United Kingdom |

Abi nr

XT 55/05

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Loode-Inglismaa, Liverpool

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

Buddleia projekt — Upper Parliament Street/Greenland Lane

Õiguslik alus

S 5 Regional Development Agencies Act 1998

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

500 000 GBP

Tagatud laenud

Abi ülemmäär

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7

Jah

Ülemmäär 5 %

Rakendamise kuupäev

Alates 31.12.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

Abi eesmärk

Üldkoolitus

Jah

Erikoolitus

Asjaomased majandusharud

Kõik majandusharud, kus tohib koolitusabi anda

Jah

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Nimi:

Jayant Mehta, State Aid Coordinator

Aadress:

North West Development Agency

Renaissance House

PO Box 37,

Centre Park

Warrington WA1 1XB

United Kingdom

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 5

Jah

| Abi nr | XT 56/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | West Midlands |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Töötlevas tööstuses kasutatava tööjõu värbamine ja testimine |
| Õiguslik alus | Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11 |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 3,6 miljonit GBP |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Abi ülemmäär | Kooskõlas määruse artiklitega 4 lõigetega 2-6 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Alates 19.8.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006 |
| Abi eesmärk | Üldkoolitus | Jah |
| Erikoolitus | Jah |
| Asjaomased majandusharud | Ainult teatavad majandusharud | Jah |
| — | Igasugune töötlev tööstus |

Abi nr

XT 56/05

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

West Midlands

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Töötlevas tööstuses kasutatava tööjõu värbamine ja testimine

Õiguslik alus

Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

3,6 miljonit GBP

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

Tagatud laenud

Abi ülemmäär

Kooskõlas määruse artiklitega 4 lõigetega 2-6

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 19.8.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

Abi eesmärk

Üldkoolitus

Jah

Erikoolitus

Jah

Asjaomased majandusharud

Ainult teatavad majandusharud

Jah

—

Igasugune töötlev tööstus

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Learning and Skills Council

Aadress:

| Chaplin Court |
| --- |
| 80 Hurst Street |
| Birmingham |
| West Midland B5 4WG |
| United Kingdom |

Chaplin Court

80 Hurst Street

Birmingham

West Midland B5 4WG

United Kingdom

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 5

Meede välistab abi andmise või nõuab komisjoni eelnevat teavitamist abi andmisest, kui ühe äriühingu ühele koolitusprojektile antava abi suurus ületab 1 miljon EUR

Jah

| Abi nr | XT 57/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | West Midlands |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Endise Roveri tehase töötajatele mõeldud koolitus- ja toetusprojekt |
| Õiguslik alus | Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11 |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 3,6 miljonit GBP |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Abi ülemmäär | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-6 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Alates 4.8.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006 |
| Abi eesmärk | Üldkoolitus | Jah |
| Erikoolitus | Jah |
| Asjaomased majandusharud | Ainult teatavad majandusharud | Jah |
| — | Igasugune töötlev tööstus |

Abi nr

XT 57/05

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

West Midlands

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Endise Roveri tehase töötajatele mõeldud koolitus- ja toetusprojekt

Õiguslik alus

Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

3,6 miljonit GBP

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

Tagatud laenud

Abi ülemmäär

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-6

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 4.8.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

Abi eesmärk

Üldkoolitus

Jah

Erikoolitus

Jah

Asjaomased majandusharud

Ainult teatavad majandusharud

Jah

—

Igasugune töötlev tööstus

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Learning and Skills Council

Aadress:

| Chaplin Court |
| --- |
| 80 Hurst Street |
| Birmingham |
| West Midland B5 4WG |
| United Kingdom |

Chaplin Court

80 Hurst Street

Birmingham

West Midland B5 4WG

United Kingdom

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 5

Meede välistab abi andmise või nõuab komisjoni eelnevat teavitamist abi andmisest, kui ühe äriühingu ühele koolitusprojektile antava abi suurus ületab 1 miljon EUR

Jah

| Abi nr | XT 58/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Loode |
| Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | Loode-Inglismaa fondi abikava |
| Õiguslik alus | S 5 Regional Development Agency Act 1998 |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 190 000 GBP |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Abi ülemmäär | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Alates 19.9.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.3.2006 |
| Abi eesmärk | Üldkoolitus | Jah |
| Erikoolitus | Ei |
| Asjaomased majandusharud | Ainult teatavad majandusharud | Jah |
| Muud teenused | Meelelahutus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Nimi:
  North West Development Agency |
| Aadress:





  c/o Jayant Mehta, State Aid Coordinator |
| PO Box 37, |
| Renaissance House |
| Centre Park |
| Warrington WA1 1XB |
| United Kingdom |

Abi nr

XT 58/05

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Loode

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

Loode-Inglismaa fondi abikava

Õiguslik alus

S 5 Regional Development Agency Act 1998

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

190 000 GBP

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

Tagatud laenud

Abi ülemmäär

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 19.9.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.3.2006

Abi eesmärk

Üldkoolitus

Jah

Erikoolitus

Ei

Asjaomased majandusharud

Ainult teatavad majandusharud

Jah

Muud teenused

Meelelahutus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Nimi:

North West Development Agency

Aadress:

c/o Jayant Mehta, State Aid Coordinator

PO Box 37,

Renaissance House

Centre Park

Warrington WA1 1XB

United Kingdom

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 5

Jah

---

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/13

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes

(2006/C 47/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

Abi number: XT 27/01

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Marche

Abikava nimetus: Määrus (EÜ) nr 68/2001 — Kutseõppeks antava riigiabi kava heakskiitmine — Töötavatele töötajatele suunatud kutseõppe meetmete rakendamise ja rahastamise meetodid

Õiguslik alus: Deliberazione della Giunta regionale n. 1045 del 22.5.2001

Kuni 31.12.2006 ettenähtud aastased kulud: 70 miljardit Itaalia liiri

Abi ülemmäär:

| Suurettevõtted | Erikoolitus | Üldkoolitus |
| --- | --- | --- |
| Mitteabistatavad piirkonnad | 25 | 50 |
| Abistatavad piirkonnad | 30 | 55 |

Suurettevõtted

Erikoolitus

Üldkoolitus

Mitteabistatavad piirkonnad

25

50

Abistatavad piirkonnad

30

55

| VKEd | Erikoolitus | Üldkoolitus |
| --- | --- | --- |
| Mitteabistatavad piirkonnad | 35 | 70 |
| Abistatavad piirkonnad | 40 | 75 |

VKEd

Erikoolitus

Üldkoolitus

Mitteabistatavad piirkonnad

35

70

Abistatavad piirkonnad

40

75

Eespool esitatud protsente suurendatakse 10 protsendipunkti võrra meetmete puhul, mille korral abi on suunatud ebasoodsas olukorras olevate töötajate koolitamiseks, keda võib määratleda järgmiselt:

| — | alla 25-aastased töötajad, kellel ei ole varem olnud alalist palgalist töökohta (ainult juhul, kui nad asusid tööle kuni kuus kuud enne avaliku teatise aegumistähtaega, mille alusel abi taotletakse); |
| --- | --- |

—

alla 25-aastased töötajad, kellel ei ole varem olnud alalist palgalist töökohta (ainult juhul, kui nad asusid tööle kuni kuus kuud enne avaliku teatise aegumistähtaega, mille alusel abi taotletakse);

| — | raske füüsilise, vaimse või psüühilise puudega inimesed, kes on suutelised tööturul osalema; |
| --- | --- |

—

raske füüsilise, vaimse või psüühilise puudega inimesed, kes on suutelised tööturul osalema;

| — | võõrtöötajad, kes asuvad või on asunud ühenduse sees mujale elama või on saanud ühenduse residendiks, tööle asumiseks ning kutse- ja/või keelealase koolituse vajadusteks; |
| --- | --- |

—

võõrtöötajad, kes asuvad või on asunud ühenduse sees mujale elama või on saanud ühenduse residendiks, tööle asumiseks ning kutse- ja/või keelealase koolituse vajadusteks;

| — | isikud, kes soovivad uuesti tööle asuda pärast vähemalt kolmeaastast pausi, eriti isikud, kes lõpetasid töölkäimise töö- ja perekonnaelu kooskõlastamisega seotud raskuste tõttu (ainult juhul, kui nad asusid tööle kuni kuus kuud enne avaliku teatise aegumistähtaega, mille alusel abi taotletakse); |
| --- | --- |

—

isikud, kes soovivad uuesti tööle asuda pärast vähemalt kolmeaastast pausi, eriti isikud, kes lõpetasid töölkäimise töö- ja perekonnaelu kooskõlastamisega seotud raskuste tõttu (ainult juhul, kui nad asusid tööle kuni kuus kuud enne avaliku teatise aegumistähtaega, mille alusel abi taotletakse);

| — | üle 45-aastased isikud, kellel puudub keskharidus või sellega võrdväärne haridustase; |
| --- | --- |

—

üle 45-aastased isikud, kellel puudub keskharidus või sellega võrdväärne haridustase;

| — | pikaajalised töötud, st isikud, kes on olnud tööta 12 järjestikust kuud (ainult juhul, kui nad asusid tööle kuni kuus kuud enne avaliku teatise aegumistähtaega, mille alusel abi taotletakse). |
| --- | --- |

—

pikaajalised töötud, st isikud, kes on olnud tööta 12 järjestikust kuud (ainult juhul, kui nad asusid tööle kuni kuus kuud enne avaliku teatise aegumistähtaega, mille alusel abi taotletakse).

Meretranspordi sektoris antav abi võib ulatuda 100 %-ni olenemata sellest, kas tegemist on üld- või erikoolitusalase projektiga, kui täidetud on järgmised tingimused:

| | koolitusprojektis osaleja ei ole laevapere tegevliige, vaid mittekoosseisuline töötaja ja koolitus viiakse läbi ühenduse registritesse kantud laevade pardal |
| --- | --- |

koolitusprojektis osaleja ei ole laevapere tegevliige, vaid mittekoosseisuline töötaja ja koolitus viiakse läbi ühenduse registritesse kantud laevade pardal

Rakendamise kuupäev: 2001. aasta juuni

Kava kestus:

Abi eesmärk: Kava kohaldatakse nii üld- kui erikoolituse suhtes. Üldkoolituse all mõistetakse koolitust, mis ei ole kohaldatav üksnes või peamiselt töötaja praeguse või tulevase ametikoha suhtes abisaavas ettevõttes, vaid mis annab kvalifikatsiooni, mis on laialdaselt ülekantav teistesse ettevõtetesse või ametivaldkondadesse ja mis parandab seega märkimisväärselt töötaja võimalust tööd leida.

Üldkoolituseks loetakse:

ettevõtetevahelist koolitust, st koolitust, mille korraldavad erinevad sõltumatud ettevõtted koos (ühenduse eeskirjade tähenduses, milles on määratletud VKEd) või millest saavad osa võtta erinevate ettevõtete töötajad;

(ettevõttesisest) koolitust selliste ametiprofiilide puhul, mis on kantud kvalifikatsioonide ja ametikirjelduste piirkondlikusse nimekirja või mille sellesse kandmist taotletakse

Asjaomased majandusharud: Kõik majandusharud

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Regione Marche |
| --- |
| Servizio formazione professionale e problemi del lavoro |
| Via Tiziano 44 |
| I-60125 Ancona |

Regione Marche

Servizio formazione professionale e problemi del lavoro

Via Tiziano 44

I-60125 Ancona

---

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/14

---

RIIGIABI — BELGIA

Riigiabi nr C 40/2005 (ex N 331/2005) — Ford Genk

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

(2006/C 47/06)

(EMPs kohaldatav tekst)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 9.11.2005 kirjas teatas komisjon Belgiale oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmega seotud koolitusabiga.

Huvitatud pooled võivad ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest saata oma märkused koolitusabi kohta, mille suhtes komisjon menetluse algatab, järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brüssel |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brüssel

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Belgiale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid puudutavate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades selle taotluse motiivid.

KOKKUVÕTTE TEKST

Menetlus

Genkis tegutsevale Fordile kavandatavast abist teatati komisjonile 22. juuni 2005. aasta kirjas. Komisjon taotles lisateavet 27. juuli 2005 kirjas, millele Belgia vastas 15. septembril 2005 registreeritud kirjas.

Kirjeldus

Abisaaja oleks Belgias Genkis tegutsev ettevõte Ford-Werke GmbH, mis on osa ettevõttest Ford Motor Company. 2003. aastal teatas Ford-Werke GmbH 700 miljoni euro suurusest investeerimisprogrammist, mis on esmajoones ette nähtud uue paindliku tootmissüsteemi jaoks. Selle tulemusel täiendatakse tavapärast Ford Mondeo toodangut uue põlvkonna mudeliga Galaxy ja veel kolmanda sõidukiga.

Belgia ametiasutused teevad ettepaneku anda 12,28 miljoni euro väärtuses koolitusabi 3 aasta (2004–2006) abikõlblike kulude jaoks. Abi tuleb anda sihtotstarbelise, Vlaamse Gemeenschap'i abina. Koolitusprojekti abikõlblikud kogukulud on 33,84 miljonit eurot. Programm sisaldab 25,34 miljoni euro ulatuses erikoolitusmeetmeid ja 8,5 miljoni euro ulatuses üldkoolitusmeetmeid.

Hindamine

Praeguses etapis on komisjonil sügavaid kahtlusi, kas kavandatavad abimeetmed vastavad määruse tingimustele kahes aspektis. Esiteks järgmiste kontseptsioonide abikõlblikkus: “Koolituse tingimused” (lugemiseks ja sotsiaalseteks kontaktideks ettenähtud infrastruktuur); koolitusosakonna personalikulud; “astmestamine” (abisaaja “kergema organisatsioonisüsteemi rakendamine”); ümberstruktureerimisest tulenevad kulud; uute mudelite turuleviimise kulud; teavitamisele eelneva perioodiga seotud kulud. Teiseks “konsultatsioonikulude” ja “off-line personalikulude” puhul kavandatav eristus üld- ja erikoolituse vahel.

Järeldus

Eespool esitatud kahtlusi arvesse võttes on komisjon otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.

KIRJA TEKST

“Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la Belgique qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

PROCÉDURE

| 1. | Le projet d'aide en faveur de la société Ford, à Genk, a été notifié à la Commission par lettre du 22 juin 2005. La Commission a demandé des renseignements complémentaires par lettre du 27 juillet 2005, à laquelle la Belgique a répondu par lettre enregistrée le 15 septembre 2005. |
| --- | --- |

1.

Le projet d'aide en faveur de la société Ford, à Genk, a été notifié à la Commission par lettre du 22 juin 2005. La Commission a demandé des renseignements complémentaires par lettre du 27 juillet 2005, à laquelle la Belgique a répondu par lettre enregistrée le 15 septembre 2005.

DESCRIPTION DU PROJET

| 2. | Le bénéficiaire de l'aide serait la société Ford-Werke GmbH établie à Genk, en Belgique, qui fait partie de Ford Motor Company. L'usine a été ouverte en 1964 et, depuis lors, elle a produit plus de 12 millions de véhicules. Fin 2003, elle a subi, dans le cadre d'une restructuration générale de Ford Europe, une réduction importante de ses effectifs, qui a concerné environ 3 000 salariés sur un total de 9 000. Dans le même temps, la société a annoncé un programme d'investissement d'environ 700 millions d'EUR, essentiellement destinés à un nouveau système de production flexible. Ce programme prévoyait que la production traditionnelle du modèle Mondeo serait complété par la production de la nouvelle génération de Galaxy et d'un troisième véhicule. Actuellement, le travail dans l'usine s'effectue en deux équipes, avec des effectifs de 4 946 personnes. L'année dernière, 207 163 véhicules ont été produits sur le site. |
| --- | --- |

2.

Le bénéficiaire de l'aide serait la société Ford-Werke GmbH établie à Genk, en Belgique, qui fait partie de Ford Motor Company. L'usine a été ouverte en 1964 et, depuis lors, elle a produit plus de 12 millions de véhicules. Fin 2003, elle a subi, dans le cadre d'une restructuration générale de Ford Europe, une réduction importante de ses effectifs, qui a concerné environ 3 000 salariés sur un total de 9 000. Dans le même temps, la société a annoncé un programme d'investissement d'environ 700 millions d'EUR, essentiellement destinés à un nouveau système de production flexible. Ce programme prévoyait que la production traditionnelle du modèle Mondeo serait complété par la production de la nouvelle génération de Galaxy et d'un troisième véhicule. Actuellement, le travail dans l'usine s'effectue en deux équipes, avec des effectifs de 4 946 personnes. L'année dernière, 207 163 véhicules ont été produits sur le site.

| 3. | Les autorités belges se proposent d'accorder des aides à la formation d'un montant de 12,28 millions d'EUR, couvrant des aides admissibles sur une période de trois ans, de 2004 à 2006. L'aide doit être accordée sous forme d'aide “ad hoc” de la Vlaamse Gemeenschap. Les coûts admissibles totaux du projet de formation s'élèvent à 33,84 millions d'EUR. |
| --- | --- |

3.

Les autorités belges se proposent d'accorder des aides à la formation d'un montant de 12,28 millions d'EUR, couvrant des aides admissibles sur une période de trois ans, de 2004 à 2006. L'aide doit être accordée sous forme d'aide “ad hoc” de la Vlaamse Gemeenschap. Les coûts admissibles totaux du projet de formation s'élèvent à 33,84 millions d'EUR.

| 4. | D'après les renseignements fournis par la Belgique, le programme comprend une partie “formation spécifique”, dont le coût s'élève à 25,34 millions d'EUR. Cette formation spécifique couvrira les activités liées aux postes suivants:






  — | coûts de services de conseil: 0,88 million d'EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

D'après les renseignements fournis par la Belgique, le programme comprend une partie “formation spécifique”, dont le coût s'élève à 25,34 millions d'EUR. Cette formation spécifique couvrira les activités liées aux postes suivants:

—

coûts de services de conseil: 0,88 million d'EUR;

| — | formation dans l'entreprise: 5,44 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

formation dans l'entreprise: 5,44 millions d'EUR;

| — | organisation allégée: 1,65 million d'EUR; |
| --- | --- |

—

organisation allégée: 1,65 million d'EUR;

| — | frais de personnel hors ligne: 2,35 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

frais de personnel hors ligne: 2,35 millions d'EUR;

| — | “locaux de formation”: 1,48 million d'EUR; |
| --- | --- |

—

“locaux de formation”: 1,48 million d'EUR;

| — | “gestion en cascade”: 1,6 million d'EUR; |
| --- | --- |

—

“gestion en cascade”: 1,6 million d'EUR;

| — | restructuration: 4,47 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

restructuration: 4,47 millions d'EUR;

| — | coûts de lancement: 7,44 millions d'EUR. |
| --- | --- |

—

coûts de lancement: 7,44 millions d'EUR.

| 5. | Les coûts de la formation générale s'élèvent à 8,5 millions d'EUR et couvrent les activités liées aux postes suivants:






  — | coûts de services de conseil: 2,05 millions d'EUR; |
| --- | --- | --- |

5.

Les coûts de la formation générale s'élèvent à 8,5 millions d'EUR et couvrent les activités liées aux postes suivants:

—

coûts de services de conseil: 2,05 millions d'EUR;

| — | frais de personnel hors ligne: 5,5 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

frais de personnel hors ligne: 5,5 millions d'EUR;

| — | frais de personnel du service formation: 0,92 million d'EUR. |
| --- | --- |

—

frais de personnel du service formation: 0,92 million d'EUR.

APPRÉCIATION DE L'AIDE

| 6. | À ce stade, la Commission estime que les mesures en cause constituent des aides d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE; en effet, elles sont attribuées sous forme d'une subvention du gouvernement flamand et sont donc financées par des ressources d'État. Elles sont sélectives, puisqu'elles sont limitées à Ford Genk. Compte tenu du fait qu'elles constituent une part importante du financement de la formation, elles sont susceptibles de fausser la concurrence au sein de la Communauté, en conférant à Ford Genk un avantage sur d'autres concurrents qui ne bénéficient pas des mêmes aides. Enfin, le marché des véhicules à moteur se caractérise par des échanges intensifs entre les États membres. |
| --- | --- |

6.

À ce stade, la Commission estime que les mesures en cause constituent des aides d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE; en effet, elles sont attribuées sous forme d'une subvention du gouvernement flamand et sont donc financées par des ressources d'État. Elles sont sélectives, puisqu'elles sont limitées à Ford Genk. Compte tenu du fait qu'elles constituent une part importante du financement de la formation, elles sont susceptibles de fausser la concurrence au sein de la Communauté, en conférant à Ford Genk un avantage sur d'autres concurrents qui ne bénéficient pas des mêmes aides. Enfin, le marché des véhicules à moteur se caractérise par des échanges intensifs entre les États membres.

| 7. | La Belgique ne conteste absolument pas que les mesures en cause constituent des aides d'État et elle demande qu'elles soient approuvées en tant qu'aides à la formation. |
| --- | --- |

7.

La Belgique ne conteste absolument pas que les mesures en cause constituent des aides d'État et elle demande qu'elles soient approuvées en tant qu'aides à la formation.

| 8. | Les aides prévues ont été appréciées conformément au règlement (CE) no 68/2001 du 12 janvier 2001 concernant l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides à la formation (1) (ci-après dénommé “le règlement”). Conformément à l'article 5 de ce règlement, si le montant de l'aide accordée à une même entreprise pour un projet individuel de formation est supérieur à 1 million d'EUR, l'aide n'est pas automatiquement exemptée et doit être notifiée et appréciée en vertu des dispositions du règlement. La Commission note qu'en l'espèce, l'aide prévue s'élève à 12,28 millions d'EUR, qu'elle doit être accordée à une seule entreprise et que le projet de formation est un projet individuel. C'est pourquoi elle considère que l'obligation de notification s'applique à l'aide en cause. |
| --- | --- |

8.

Les aides prévues ont été appréciées conformément au règlement (CE) no 68/2001 du 12 janvier 2001 concernant l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides à la formation (1) (ci-après dénommé “le règlement”). Conformément à l'article 5 de ce règlement, si le montant de l'aide accordée à une même entreprise pour un projet individuel de formation est supérieur à 1 million d'EUR, l'aide n'est pas automatiquement exemptée et doit être notifiée et appréciée en vertu des dispositions du règlement. La Commission note qu'en l'espèce, l'aide prévue s'élève à 12,28 millions d'EUR, qu'elle doit être accordée à une seule entreprise et que le projet de formation est un projet individuel. C'est pourquoi elle considère que l'obligation de notification s'applique à l'aide en cause.

| 9. | Conformément à l'article 3, paragraphe 1, du règlement, les aides individuelles sont compatibles avec le marché commun au sens de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité, à condition qu'elles remplissent toutes les conditions du règlement. |
| --- | --- |

9.

Conformément à l'article 3, paragraphe 1, du règlement, les aides individuelles sont compatibles avec le marché commun au sens de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité, à condition qu'elles remplissent toutes les conditions du règlement.

| 10. | Au stade actuel de la procédure, la Commission doute sérieusement que les aides envisagées remplissent les conditions du règlement pour ce qui est 1) de la façon dont les autorités belges interprètent l'étendue des coûts admissibles et 2) de la catégorisation proposée en tant que formation générale ou spécifique. |
| --- | --- |

10.

Au stade actuel de la procédure, la Commission doute sérieusement que les aides envisagées remplissent les conditions du règlement pour ce qui est 1) de la façon dont les autorités belges interprètent l'étendue des coûts admissibles et 2) de la catégorisation proposée en tant que formation générale ou spécifique.

I.   Coûts admissibles

| 11. | La Commission note que l'article 4, paragraphe 7, du règlement prévoit que les coûts admissibles d'un projet d'aide à la formation sont les suivants:






  (a) | coûts de personnel des formateurs; |
| --- | --- | --- |

11.

La Commission note que l'article 4, paragraphe 7, du règlement prévoit que les coûts admissibles d'un projet d'aide à la formation sont les suivants:

(a)

coûts de personnel des formateurs;

| (b) | frais de déplacement des formateurs et des participants à la formation; |
| --- | --- |

(b)

frais de déplacement des formateurs et des participants à la formation;

| (c) | autres dépenses courantes (telles que les dépenses au titre des matériaux et des fournitures); |
| --- | --- |

(c)

autres dépenses courantes (telles que les dépenses au titre des matériaux et des fournitures);

| (d) | amortissement des instruments et des équipements au prorata de leur utilisation exclusive pour le projet de formation en cause; |
| --- | --- |

(d)

amortissement des instruments et des équipements au prorata de leur utilisation exclusive pour le projet de formation en cause;

| (e) | coûts des services de conseils concernant l'action de formation; |
| --- | --- |

(e)

coûts des services de conseils concernant l'action de formation;

| (f) | coûts de personnel des participants jusqu'à concurrence du total des autres coûts éligibles figurant aux points a) à e). |
| --- | --- |

(f)

coûts de personnel des participants jusqu'à concurrence du total des autres coûts éligibles figurant aux points a) à e).

| 12. | La Belgique a fourni un aperçu des coûts de formation qui permet à la Commission d'identifier les coûts admissibles proposés. Les coûts admissibles du programme de formation notifié s'élèvent au total à 33,84 millions d'EUR, dont 25,34 millions correspondent à des actions de formation spécifique et 8,5 millions à des actions de formation générale. D'après les renseignements fournis par la Belgique, les coûts de personnel des participants au projet ne sont pas supérieurs au total des autres coûts admissibles. |
| --- | --- |

12.

La Belgique a fourni un aperçu des coûts de formation qui permet à la Commission d'identifier les coûts admissibles proposés. Les coûts admissibles du programme de formation notifié s'élèvent au total à 33,84 millions d'EUR, dont 25,34 millions correspondent à des actions de formation spécifique et 8,5 millions à des actions de formation générale. D'après les renseignements fournis par la Belgique, les coûts de personnel des participants au projet ne sont pas supérieurs au total des autres coûts admissibles.

| 13. | À ce stade de la procédure, la Commission doute sérieusement de la compatibilité avec l'article 4, paragraphe 7, du règlement d'un certain nombre de dépenses envisagées par la Belgique. Les doutes de la Commission concernent notamment les éléments de coûts suivants: |
| --- | --- |

13.

À ce stade de la procédure, la Commission doute sérieusement de la compatibilité avec l'article 4, paragraphe 7, du règlement d'un certain nombre de dépenses envisagées par la Belgique. Les doutes de la Commission concernent notamment les éléments de coûts suivants:

i)   “Locaux de formation”

| 14. | La Belgique décrit les “locaux de formation” comme de grandes salles vitrées comportant des zones réservées à la lecture et aux contacts sociaux. La Belgique propose d'amortir ces zones en tant que coûts admissibles. Or, en l'état actuel des choses, il semble douteux que des bâtiments ou d'autres types d'infrastructures puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point d), du règlement, qui ne mentionne que des “instruments” et des “équipements”. En outre, la Belgique n'a pas fourni suffisamment d'informations sur la mesure dans laquelle ces infrastructures seront utilisées à des fins autres que la formation. |
| --- | --- |

14.

La Belgique décrit les “locaux de formation” comme de grandes salles vitrées comportant des zones réservées à la lecture et aux contacts sociaux. La Belgique propose d'amortir ces zones en tant que coûts admissibles. Or, en l'état actuel des choses, il semble douteux que des bâtiments ou d'autres types d'infrastructures puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point d), du règlement, qui ne mentionne que des “instruments” et des “équipements”. En outre, la Belgique n'a pas fourni suffisamment d'informations sur la mesure dans laquelle ces infrastructures seront utilisées à des fins autres que la formation.

ii)   Coûts de personnel du service Formation

| 15. | La Belgique propose d'inclure sous ce poste l'ensemble des coûts de personnel du service de formation de Ford Genk. Or, la Commission doute que ces coûts puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point e), du règlement (“coûts des services de conseil concernant l'action de formation”). |
| --- | --- |

15.

La Belgique propose d'inclure sous ce poste l'ensemble des coûts de personnel du service de formation de Ford Genk. Or, la Commission doute que ces coûts puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point e), du règlement (“coûts des services de conseil concernant l'action de formation”).

| 16. | En outre, toute société de la taille du bénéficiaire étant normalement dotée d'un service de formation chargé d'assurer et de coordonner les besoins en formation de son personnel, il ne semble pas, à première vue, que la mesure d'aide envisagée puisse être de nature à inciter le bénéficiaire à renforcer son offre de formation. |
| --- | --- |

16.

En outre, toute société de la taille du bénéficiaire étant normalement dotée d'un service de formation chargé d'assurer et de coordonner les besoins en formation de son personnel, il ne semble pas, à première vue, que la mesure d'aide envisagée puisse être de nature à inciter le bénéficiaire à renforcer son offre de formation.

iii)   Gestion “en cascade”

| 17. | D'après la notification, le directeur de l'usine réunit son personnel trois fois par an, afin de l'informer sur la mise en œuvre du système d'“organisation allégée” de Ford. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute fortement que cette action aille au-delà d'une simple pratique de gestion ou réponde à un quelconque objectif de formation. Il est donc douteux qu'elle soit admissible au titre de l'article 4, paragraphe 7, du règlement. |
| --- | --- |

17.

D'après la notification, le directeur de l'usine réunit son personnel trois fois par an, afin de l'informer sur la mise en œuvre du système d'“organisation allégée” de Ford. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute fortement que cette action aille au-delà d'une simple pratique de gestion ou réponde à un quelconque objectif de formation. Il est donc douteux qu'elle soit admissible au titre de l'article 4, paragraphe 7, du règlement.

| 18. | En outre, on peut également douter que la société ait besoin d'une aide d'État pour entreprendre de telles actions de gestion “en cascade”. Le caractère nécessaire de l'aide constitue une condition préalable à sa compatibilité, conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité. Dans le contexte de la présente affaire, une aide à la formation peut se justifier si elle est nécessaire pour inciter le bénéficiaire à offrir une formation appropriée à ses employés. La gestion “en cascade” semblant être partie intégrante des pratiques de gestion courantes de Ford Genk, la Commission considère qu'à ce stade de la procédure, la nécessité de l'aide n'a pas été démontrée de façon suffisante. |
| --- | --- |

18.

En outre, on peut également douter que la société ait besoin d'une aide d'État pour entreprendre de telles actions de gestion “en cascade”. Le caractère nécessaire de l'aide constitue une condition préalable à sa compatibilité, conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité. Dans le contexte de la présente affaire, une aide à la formation peut se justifier si elle est nécessaire pour inciter le bénéficiaire à offrir une formation appropriée à ses employés. La gestion “en cascade” semblant être partie intégrante des pratiques de gestion courantes de Ford Genk, la Commission considère qu'à ce stade de la procédure, la nécessité de l'aide n'a pas été démontrée de façon suffisante.

iv)   Coûts de restructuration et coûts de lancement

| 19. | Ford Europe a tenté, ces dernières années, d'adapter sa capacité de production à une demande en stagnation. Dans ce contexte, Ford Genk a licencié 2 770 salariés entre décembre 2003 et avril 2004. D'après les autorités belges, la société a demandé à un certain nombre de “salariés clés” de rester pendant encore quelques semaines ou quelques mois dans l'entreprise et de former leurs successeurs, afin de garantir la continuité de la production et le maintien des normes de qualité de la société. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute que ces coûts soient admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement, dans la mesure où ils semblent résulter exclusivement de la récente restructuration de l'installation de production. |
| --- | --- |

19.

Ford Europe a tenté, ces dernières années, d'adapter sa capacité de production à une demande en stagnation. Dans ce contexte, Ford Genk a licencié 2 770 salariés entre décembre 2003 et avril 2004. D'après les autorités belges, la société a demandé à un certain nombre de “salariés clés” de rester pendant encore quelques semaines ou quelques mois dans l'entreprise et de former leurs successeurs, afin de garantir la continuité de la production et le maintien des normes de qualité de la société. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute que ces coûts soient admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement, dans la mesure où ils semblent résulter exclusivement de la récente restructuration de l'installation de production.

| 20. | En outre, il semble que la transmission du savoir-faire à travers les générations successives de salariés soit également partie intégrante du cœur de métier de la société, c'est-à-dire des actions nécessaires à la survie de l'entreprise, et qu'elle soit la conséquence de l'objet même de l'activité commerciale. C'est pourquoi la Commission estime, au stade actuel de la procédure, que les aides qui doivent être accordées au titre des coûts de formation liées à la “restructuration” ne semblent pas de nature à réellement inciter la société à renforcer ses actions de formation. |
| --- | --- |

20.

En outre, il semble que la transmission du savoir-faire à travers les générations successives de salariés soit également partie intégrante du cœur de métier de la société, c'est-à-dire des actions nécessaires à la survie de l'entreprise, et qu'elle soit la conséquence de l'objet même de l'activité commerciale. C'est pourquoi la Commission estime, au stade actuel de la procédure, que les aides qui doivent être accordées au titre des coûts de formation liées à la “restructuration” ne semblent pas de nature à réellement inciter la société à renforcer ses actions de formation.

| 21. | Cet argument vaut également pour les aides en faveur du poste “coûts de lancement”. Ces dépenses sont nécessaires pour pouvoir produire de nouveaux modèles dans l'usine, ce qui constitue une caractéristique normale et courante du secteur automobile, nécessaire au maintien de la compétitivité. Il semble donc que les forces du marché devraient suffire, à elles seules, à inciter la société à supporter ce type de coûts. C'est pourquoi la Commission estime qu'à cet égard également, la Belgique n'a pas suffisamment démontré la nécessité de l'aide d'État. |
| --- | --- |

21.

Cet argument vaut également pour les aides en faveur du poste “coûts de lancement”. Ces dépenses sont nécessaires pour pouvoir produire de nouveaux modèles dans l'usine, ce qui constitue une caractéristique normale et courante du secteur automobile, nécessaire au maintien de la compétitivité. Il semble donc que les forces du marché devraient suffire, à elles seules, à inciter la société à supporter ce type de coûts. C'est pourquoi la Commission estime qu'à cet égard également, la Belgique n'a pas suffisamment démontré la nécessité de l'aide d'État.

v)   Dépenses relatives à 2004

| 22. | La Commission note qu'une partie des coûts admissibles, à savoir 12 243 705 EUR, correspond à des dépenses qui ont déjà été effectuées en 2004. Dans la mesure où cette aide est destinée à alléger des dépenses passées, il est douteux qu'elle ait pu avoir une quelconque incidence sur les actions de formation de la société au cours de cette période. |
| --- | --- |

22.

La Commission note qu'une partie des coûts admissibles, à savoir 12 243 705 EUR, correspond à des dépenses qui ont déjà été effectuées en 2004. Dans la mesure où cette aide est destinée à alléger des dépenses passées, il est douteux qu'elle ait pu avoir une quelconque incidence sur les actions de formation de la société au cours de cette période.

II)   Nature de la formation

| 23. | La Commission note que l'article 4 du règlement opère une distinction entre les projets de formation spécifique et les projets de formation générale. |
| --- | --- |

23.

La Commission note que l'article 4 du règlement opère une distinction entre les projets de formation spécifique et les projets de formation générale.

| 24. | L'article 2, point d), définit la formation spécifique comme “une formation comprenant un enseignement directement et principalement applicable aux postes actuels ou prochains des salariés dans l'entreprise bénéficiaire et procurant des qualifications qui ne sont pas transférables à d'autres entreprises ou d'autres domaines de travail ou ne le sont que dans une mesure limitée”. |
| --- | --- |

24.

L'article 2, point d), définit la formation spécifique comme “une formation comprenant un enseignement directement et principalement applicable aux postes actuels ou prochains des salariés dans l'entreprise bénéficiaire et procurant des qualifications qui ne sont pas transférables à d'autres entreprises ou d'autres domaines de travail ou ne le sont que dans une mesure limitée”.

| 25. | L'article 2, point e), définit la formation générale comme “une formation comprenant un enseignement qui n'est pas uniquement ou principalement applicable aux postes de travail actuels ou prochains du salarié dans l'entreprise bénéficiaire, et qui procure des qualifications largement transférables à d'autres entreprises ou à d'autres domaines de travail et améliore par conséquent substantiellement la possibilité du salarié d'être employé”. |
| --- | --- |

25.

L'article 2, point e), définit la formation générale comme “une formation comprenant un enseignement qui n'est pas uniquement ou principalement applicable aux postes de travail actuels ou prochains du salarié dans l'entreprise bénéficiaire, et qui procure des qualifications largement transférables à d'autres entreprises ou à d'autres domaines de travail et améliore par conséquent substantiellement la possibilité du salarié d'être employé”.

| 26. | Conformément à l'article 4, paragraphes 2 et 3, les aides à la formation sont compatibles avec le marché commun si elles sont conformes aux intensités d'aide mentionnées dans cet article pour les coûts admissibles. Conformément au règlement, les intensités d'aide maximum pour les grandes entreprises situées dans des régions pouvant bénéficier d'aides régionales conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité sont de 30 % pour la formation spécifique et de 55 % pour la formation générale. |
| --- | --- |

26.

Conformément à l'article 4, paragraphes 2 et 3, les aides à la formation sont compatibles avec le marché commun si elles sont conformes aux intensités d'aide mentionnées dans cet article pour les coûts admissibles. Conformément au règlement, les intensités d'aide maximum pour les grandes entreprises situées dans des régions pouvant bénéficier d'aides régionales conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité sont de 30 % pour la formation spécifique et de 55 % pour la formation générale.

| 27. | À ce stade de la procédure, la Commission exprime des doutes quant à la façon dont les autorités belges interprètent la définition de la formation générale par rapport à la formation spécifique. Il ne peut être exclu qu'elles aient appliqué au projet une définition trop large de la notion de formation générale. |
| --- | --- |

27.

À ce stade de la procédure, la Commission exprime des doutes quant à la façon dont les autorités belges interprètent la définition de la formation générale par rapport à la formation spécifique. Il ne peut être exclu qu'elles aient appliqué au projet une définition trop large de la notion de formation générale.

| 28. | Les doutes de la Commission concernent notamment les postes “coûts des services de conseil” et “coûts de personnel hors ligne” (2). Au stade actuel de la procédure, la Commission ne dispose pas d'informations suffisantes sur le contenu précis de ces actions pour pouvoir déterminer quelle est la proportion appropriée de formation “générale” et de formation “spécifique”. |
| --- | --- |

28.

Les doutes de la Commission concernent notamment les postes “coûts des services de conseil” et “coûts de personnel hors ligne” (2). Au stade actuel de la procédure, la Commission ne dispose pas d'informations suffisantes sur le contenu précis de ces actions pour pouvoir déterminer quelle est la proportion appropriée de formation “générale” et de formation “spécifique”.

| 29. | D'après les autorités belges, le service Formation de Ford Genk estime qu'environ 70 % de cette formation est de nature générale. Néanmoins, conformément à l'article 4, paragraphe 5, du règlement, dans les cas où le projet comprend des éléments à la fois de formation spécifique et de formation générale qui ne peuvent être séparés aux fins du calcul de l'intensité de l'aide et dans les cas où le caractère spécifique ou général du projet d'aide à la formation ne peut être établi, ce sont les intensités définies pour la formation spécifique qui sont applicables. |
| --- | --- |

29.

D'après les autorités belges, le service Formation de Ford Genk estime qu'environ 70 % de cette formation est de nature générale. Néanmoins, conformément à l'article 4, paragraphe 5, du règlement, dans les cas où le projet comprend des éléments à la fois de formation spécifique et de formation générale qui ne peuvent être séparés aux fins du calcul de l'intensité de l'aide et dans les cas où le caractère spécifique ou général du projet d'aide à la formation ne peut être établi, ce sont les intensités définies pour la formation spécifique qui sont applicables.

| 30. | En outre, la Commission n'a reçu aucune indication supplémentaire permettant de penser que ces cours puissent être considérés comme de la formation générale, c'est-à-dire qu'ils sont organisés conjointement par plusieurs entreprises indépendantes ou que des salariés de différentes entreprises peuvent bénéficier de la formation. La Commission n'a pas non plus reçu d'informations indiquant que les cours sont reconnus, agréés ou validés par les pouvoirs publics. C'est pourquoi, au stade actuel de la procédure, la Commission doute que la formation relève de la définition de la formation spécifique figurant dans le règlement. |
| --- | --- |

30.

En outre, la Commission n'a reçu aucune indication supplémentaire permettant de penser que ces cours puissent être considérés comme de la formation générale, c'est-à-dire qu'ils sont organisés conjointement par plusieurs entreprises indépendantes ou que des salariés de différentes entreprises peuvent bénéficier de la formation. La Commission n'a pas non plus reçu d'informations indiquant que les cours sont reconnus, agréés ou validés par les pouvoirs publics. C'est pourquoi, au stade actuel de la procédure, la Commission doute que la formation relève de la définition de la formation spécifique figurant dans le règlement.

DÉCISION

| 31. | Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a décidé d'engager la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE et elle enjoint à la Belgique de lui fournir, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente, tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de l'aide. Elle invite la Belgique à transmettre immédiatement copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide. |
| --- | --- |

31.

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a décidé d'engager la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE et elle enjoint à la Belgique de lui fournir, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente, tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de l'aide. Elle invite la Belgique à transmettre immédiatement copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide.

| 32. | La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui stipule que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

32.

La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui stipule que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| 33. | Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE, en lui envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.» |
| --- | --- |

33.

Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE, en lui envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.»

„Hierbij stelt de Commissie België ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten met betrekking tot de bovengenoemde steunmaatregel verstrekte inlichtingen, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

PROCEDURE

| 1. | De voorgenomen steunmaatregel voor Ford in Genk is bij schrijven van 22 juni 2005 bij de Commissie aangemeld. De Commissie heeft om aanvullende inlichtingen verzocht bij schrijven van 27 juli 2005, waarop de Belgische autoriteiten hebben geantwoord bij een schrijven dat op 15 september 2005 werd geregistreerd. |
| --- | --- |

1.

De voorgenomen steunmaatregel voor Ford in Genk is bij schrijven van 22 juni 2005 bij de Commissie aangemeld. De Commissie heeft om aanvullende inlichtingen verzocht bij schrijven van 27 juli 2005, waarop de Belgische autoriteiten hebben geantwoord bij een schrijven dat op 15 september 2005 werd geregistreerd.

BESCHRIJVING VAN HET PROJECT

| 2. | De steun zou worden verleend aan Ford-Werke GmbH in Genk, België, dat deel uitmaakt van de Ford Motor Company. De fabriek werd in 1964 in bedrijf gesteld en sedertdien werden ruim twaalf miljoen wagens geproduceerd. Eind 2003 vond — in het kader van een algemene herstructurering van Ford Europe — een aanzienlijke personeelsafvloeiing plaats, waarbij 3 000 personeelsleden op een totaal van 9 000 werknemers waren betrokken. Tegelijkertijd maakte de onderneming een investeringsprogramma bekend van ongeveer 700 miljoen EUR, dat hoofdzakelijk bestemd was voor een nieuw flexibel fabricagesysteem. Daarbij zou de traditionele productie van het model Mondeo worden aangevuld met de nieuwe versie van het model Galaxy en een derde wagen. Momenteel telt de fabriek 4 946 werknemers die in twee ploegen werken. Vorig jaar werden 207 163 wagens geproduceerd. |
| --- | --- |

2.

De steun zou worden verleend aan Ford-Werke GmbH in Genk, België, dat deel uitmaakt van de Ford Motor Company. De fabriek werd in 1964 in bedrijf gesteld en sedertdien werden ruim twaalf miljoen wagens geproduceerd. Eind 2003 vond — in het kader van een algemene herstructurering van Ford Europe — een aanzienlijke personeelsafvloeiing plaats, waarbij 3 000 personeelsleden op een totaal van 9 000 werknemers waren betrokken. Tegelijkertijd maakte de onderneming een investeringsprogramma bekend van ongeveer 700 miljoen EUR, dat hoofdzakelijk bestemd was voor een nieuw flexibel fabricagesysteem. Daarbij zou de traditionele productie van het model Mondeo worden aangevuld met de nieuwe versie van het model Galaxy en een derde wagen. Momenteel telt de fabriek 4 946 werknemers die in twee ploegen werken. Vorig jaar werden 207 163 wagens geproduceerd.

| 3. | De Belgische autoriteiten nemen zich voor opleidingssteun te verlenen ten bedrage van 12,28 miljoen EUR voor subsidiabele kosten die betrekking hebben op een periode van drie jaar, van 2004 tot 2006. De steun wordt toegekend in de vorm van een ad-hocsubsidie van de Vlaamse Gemeenschap. De totale subsidiabele kosten van het opleidingsproject bedragen 33,84 miljoen EUR. |
| --- | --- |

3.

De Belgische autoriteiten nemen zich voor opleidingssteun te verlenen ten bedrage van 12,28 miljoen EUR voor subsidiabele kosten die betrekking hebben op een periode van drie jaar, van 2004 tot 2006. De steun wordt toegekend in de vorm van een ad-hocsubsidie van de Vlaamse Gemeenschap. De totale subsidiabele kosten van het opleidingsproject bedragen 33,84 miljoen EUR.

| 4. | Volgens de door België verstrekte informatie omvat het voor steun in aanmerking komende programma de onderstaande specifieke opleidingsactiviteiten ten belope van 25,34 miljoen EUR:






  — | consultancykosten: 0,88 miljoen EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

Volgens de door België verstrekte informatie omvat het voor steun in aanmerking komende programma de onderstaande specifieke opleidingsactiviteiten ten belope van 25,34 miljoen EUR:

—

consultancykosten: 0,88 miljoen EUR;

| — | on-the-job training: 5,44 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

on-the-job training: 5,44 miljoen EUR;

| — | slanke organisatie: 1,65 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

slanke organisatie: 1,65 miljoen EUR;

| — | off-line personeelskosten: 2,35 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

off-line personeelskosten: 2,35 miljoen EUR;

| — | „training enablers” (opleidingsruimten): 1,48 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

„training enablers” (opleidingsruimten): 1,48 miljoen EUR;

| — | „cascading” (cascadeproces): 1,6 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

„cascading” (cascadeproces): 1,6 miljoen EUR;

| — | herstructurering: 4,47 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

herstructurering: 4,47 miljoen EUR;

| — | opstartkosten: 7,44 miljoen EUR. |
| --- | --- |

—

opstartkosten: 7,44 miljoen EUR.

| 5. | De uitgaven voor algemene opleidingsactiviteiten bedragen 8,5 miljoen EUR en omvatten de volgende kosten:






  — | consultancykosten: 2,05 miljoen EUR; |
| --- | --- | --- |

5.

De uitgaven voor algemene opleidingsactiviteiten bedragen 8,5 miljoen EUR en omvatten de volgende kosten:

—

consultancykosten: 2,05 miljoen EUR;

| — | off-line personeelskosten: 5,5 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

off-line personeelskosten: 5,5 miljoen EUR;

| — | personeelskosten van de dienst opleiding: 0,92 miljoen EUR. |
| --- | --- |

—

personeelskosten van de dienst opleiding: 0,92 miljoen EUR.

BEOORDELING VAN DE STEUNMAATREGEL

| 6. | In dit stadium van de procedure is de Commissie van oordeel dat de desbetreffende maatregelen staatssteun vormen in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag: de steun wordt verleend in de vorm van een subsidie van de Vlaamse regering en wordt derhalve met staatsmiddelen bekostigd. De steunmaatregelen zijn selectief omdat zij alleen op Ford Genk van toepassing zijn. Aangezien de maatregelen een belangrijk aandeel in de financiering van de opleiding vertegenwoordigen, valt te verwachten dat zij de mededinging binnen de Gemeenschap verstoren, doordat Ford Genk een voordeel ontvangt ten opzichte van andere ondernemingen waaraan geen steun wordt verleend. Ten slotte wordt de markt voor motorvoertuigen gekenmerkt door een intensief handelsverkeer tussen de lidstaten. |
| --- | --- |

6.

In dit stadium van de procedure is de Commissie van oordeel dat de desbetreffende maatregelen staatssteun vormen in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag: de steun wordt verleend in de vorm van een subsidie van de Vlaamse regering en wordt derhalve met staatsmiddelen bekostigd. De steunmaatregelen zijn selectief omdat zij alleen op Ford Genk van toepassing zijn. Aangezien de maatregelen een belangrijk aandeel in de financiering van de opleiding vertegenwoordigen, valt te verwachten dat zij de mededinging binnen de Gemeenschap verstoren, doordat Ford Genk een voordeel ontvangt ten opzichte van andere ondernemingen waaraan geen steun wordt verleend. Ten slotte wordt de markt voor motorvoertuigen gekenmerkt door een intensief handelsverkeer tussen de lidstaten.

| 7. | België vecht geenszins aan dat de betwiste maatregelen staatssteun zijn en verzoekt dat deze maatregelen als opleidingssteun worden goedgekeurd. |
| --- | --- |

7.

België vecht geenszins aan dat de betwiste maatregelen staatssteun zijn en verzoekt dat deze maatregelen als opleidingssteun worden goedgekeurd.

| 8. | Het steunvoornemen moet worden getoetst aan Verordening (EG) nr. 68/2001 van de Commissie van 12 januari 2001 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op opleidingssteun (3) (hierna „de verordening” te noemen). Volgens artikel 5 van de verordening is opleidingssteun niet automatisch vrijgesteld wanneer het bedrag dat voor één enkel opleidingsproject aan één onderneming wordt verleend meer dan 1 miljoen EUR bedraagt. Bijgevolg moet deze steun worden aangemeld en getoetst aan de verordening. De Commissie merkt op dat de voorgenomen steun in deze zaak 12,28 miljoen EUR bedraagt; dat de steun aan één enkele onderneming wordt uitgekeerd; en dat het opleidingsproject één enkel project is. Daarom is de Commissie van oordeel dat voor dit steunvoornemen de aanmeldingsverplichting geldt. |
| --- | --- |

8.

Het steunvoornemen moet worden getoetst aan Verordening (EG) nr. 68/2001 van de Commissie van 12 januari 2001 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op opleidingssteun (3) (hierna „de verordening” te noemen). Volgens artikel 5 van de verordening is opleidingssteun niet automatisch vrijgesteld wanneer het bedrag dat voor één enkel opleidingsproject aan één onderneming wordt verleend meer dan 1 miljoen EUR bedraagt. Bijgevolg moet deze steun worden aangemeld en getoetst aan de verordening. De Commissie merkt op dat de voorgenomen steun in deze zaak 12,28 miljoen EUR bedraagt; dat de steun aan één enkele onderneming wordt uitgekeerd; en dat het opleidingsproject één enkel project is. Daarom is de Commissie van oordeel dat voor dit steunvoornemen de aanmeldingsverplichting geldt.

| 9. | Volgens artikel 3, lid 1, van de verordening, zijn individuele steunmaatregelen die aan alle voorwaarden van deze verordening voldoen, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt in de zin van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag. |
| --- | --- |

9.

Volgens artikel 3, lid 1, van de verordening, zijn individuele steunmaatregelen die aan alle voorwaarden van deze verordening voldoen, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt in de zin van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag.

| 10. | In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of het steunvoornemen op volgende punten aan de voorwaarden van de verordening voldoet: 1) de opvatting van de Belgische autoriteiten omtrent de kosten die als subsidiabel kunnen worden beschouwd en 2) de voorgestelde indeling bij algemene of specifieke opleiding. |
| --- | --- |

10.

In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of het steunvoornemen op volgende punten aan de voorwaarden van de verordening voldoet: 1) de opvatting van de Belgische autoriteiten omtrent de kosten die als subsidiabel kunnen worden beschouwd en 2) de voorgestelde indeling bij algemene of specifieke opleiding.

I.   Subsidiabele kosten

| 11. | De Commissie merkt op dat in artikel 4, lid 7, van de verordening is bepaald welke kosten in aanmerking komen voor opleidingssteun:






  (a) | de personeelskosten van de opleiders; |
| --- | --- | --- |

11.

De Commissie merkt op dat in artikel 4, lid 7, van de verordening is bepaald welke kosten in aanmerking komen voor opleidingssteun:

(a)

de personeelskosten van de opleiders;

| (b) | de verplaatsingskosten van de opleiders en degenen die de opleiding volgen; |
| --- | --- |

(b)

de verplaatsingskosten van de opleiders en degenen die de opleiding volgen;

| (c) | andere lopende uitgaven voor materiaal en benodigdheden; |
| --- | --- |

(c)

andere lopende uitgaven voor materiaal en benodigdheden;

| (d) | de afschrijving van werktuigen en uitrusting, in de mate waarin deze uitsluitend voor het opleidingsproject worden gebruikt; |
| --- | --- |

(d)

de afschrijving van werktuigen en uitrusting, in de mate waarin deze uitsluitend voor het opleidingsproject worden gebruikt;

| (e) | de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject; |
| --- | --- |

(e)

de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject;

| (f) | de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen, ten belope van ten hoogste het totaal van de overige, in de punten a) tot en met e) bedoelde, in aanmerking komende kosten. |
| --- | --- |

(f)

de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen, ten belope van ten hoogste het totaal van de overige, in de punten a) tot en met e) bedoelde, in aanmerking komende kosten.

| 12. | België heeft een overzicht van de opleidingskosten ingediend waardoor de Commissie kon nagaan wat onder de voorgestelde subsidiabele kosten wordt verstaan. De totale subsidiabele kosten van het aangemelde opleidingsprogramma bedragen 33,84 miljoen EUR, waarvan 25,34 miljoen EUR bestemd is voor specifieke opleiding en 8,5 miljoen voor algemene opleiding. Volgens de door België verstrekte informatie liggen de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen niet hoger dan het totaal van de overige subsidiabele kosten. |
| --- | --- |

12.

België heeft een overzicht van de opleidingskosten ingediend waardoor de Commissie kon nagaan wat onder de voorgestelde subsidiabele kosten wordt verstaan. De totale subsidiabele kosten van het aangemelde opleidingsprogramma bedragen 33,84 miljoen EUR, waarvan 25,34 miljoen EUR bestemd is voor specifieke opleiding en 8,5 miljoen voor algemene opleiding. Volgens de door België verstrekte informatie liggen de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen niet hoger dan het totaal van de overige subsidiabele kosten.

| 13. | In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of een aantal van de door België voorgestelde uitgaven voldoen aan artikel 4, lid 7, van de verordening. In het bijzonder heeft de Commissie twijfel over de volgende kostenposten: |
| --- | --- |

13.

In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of een aantal van de door België voorgestelde uitgaven voldoen aan artikel 4, lid 7, van de verordening. In het bijzonder heeft de Commissie twijfel over de volgende kostenposten:

i)   „Training enablers” (opleidingsruimten)

| 14. | België beschrijft „Training enablers” als grote glazen lokalen met ruimten voor lectuur en sociale contacten. België stelt voor dat de afschrijving van de kosten voor deze ruimten als subsidiabel wordt beschouwd. In deze fase lijkt het evenwel twijfelachtig of gebouwen of andere soorten infrastructuur binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder d), van de verordening vallen, waarin alleen „werktuigen” en „uitrusting” worden vermeld. Voorts heeft België onvoldoende gegevens verstrekt met betrekking tot de mate waarin deze infrastructuur voor andere doeleinden dan opleiding zal worden gebruikt. |
| --- | --- |

14.

België beschrijft „Training enablers” als grote glazen lokalen met ruimten voor lectuur en sociale contacten. België stelt voor dat de afschrijving van de kosten voor deze ruimten als subsidiabel wordt beschouwd. In deze fase lijkt het evenwel twijfelachtig of gebouwen of andere soorten infrastructuur binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder d), van de verordening vallen, waarin alleen „werktuigen” en „uitrusting” worden vermeld. Voorts heeft België onvoldoende gegevens verstrekt met betrekking tot de mate waarin deze infrastructuur voor andere doeleinden dan opleiding zal worden gebruikt.

ii)   Personeelskosten van de dienst opleiding

| 15. | België stelt voor in deze kostenpost alle personeelskosten van de dienst opleiding van Ford Genk op te nemen. Volgens de Commissie is het twijfelachtig of dergelijke kosten binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder e), van de verordening vallen („de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject”). |
| --- | --- |

15.

België stelt voor in deze kostenpost alle personeelskosten van de dienst opleiding van Ford Genk op te nemen. Volgens de Commissie is het twijfelachtig of dergelijke kosten binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder e), van de verordening vallen („de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject”).

| 16. | Aangezien een onderneming met de omvang van de begunstigde onderneming normaal gezien over een dienst opleiding beschikt die verantwoordelijk is voor het aanbieden en coördineren van de opleiding van het personeel, lijkt het op het eerste gezicht niet waarschijnlijk dat de begunstigde onderneming door het steunvoornemen extra stimulansen krijgt om haar eigen opleidingsaanbod te vergroten. |
| --- | --- |

16.

Aangezien een onderneming met de omvang van de begunstigde onderneming normaal gezien over een dienst opleiding beschikt die verantwoordelijk is voor het aanbieden en coördineren van de opleiding van het personeel, lijkt het op het eerste gezicht niet waarschijnlijk dat de begunstigde onderneming door het steunvoornemen extra stimulansen krijgt om haar eigen opleidingsaanbod te vergroten.

iii)   „Cascading” (cascadeproces)

| 17. | Volgens de aanmelding vindt er driemaal per jaar een bijeenkomst plaats waarop de directeur van de fabriek het personeel een korte uiteenzetting geeft over de tenuitvoerlegging van het „lean organisation”-systeem („FPS” — slanke organisatie) van Ford. In deze fase van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of deze activiteit meer is dan een zuivere beheershandeling of aan een of andere opleidingsdoelstelling beantwoordt. Bijgevolg is het twijfelachtig of deze activiteit subsidiabel is in het kader van artikel 4, lid 7, van de verordening. |
| --- | --- |

17.

Volgens de aanmelding vindt er driemaal per jaar een bijeenkomst plaats waarop de directeur van de fabriek het personeel een korte uiteenzetting geeft over de tenuitvoerlegging van het „lean organisation”-systeem („FPS” — slanke organisatie) van Ford. In deze fase van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of deze activiteit meer is dan een zuivere beheershandeling of aan een of andere opleidingsdoelstelling beantwoordt. Bijgevolg is het twijfelachtig of deze activiteit subsidiabel is in het kader van artikel 4, lid 7, van de verordening.

| 18. | Voorts rijst de vraag of de onderneming nood heeft aan staatssteun om een dergelijk cascadeproces ten uitvoer te leggen. Overeenkomstig artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag is de noodzaak van de steun een voorwaarde om met de gemeenschappelijke markt verenigbaar te zijn. In deze zaak kan opleidingssteun worden gerechtvaardigd wanneer deze noodzakelijk is om de begunstigde onderneming de juiste stimulansen te geven om haar personeel een passende opleiding aan te bieden. Aangezien het cascadeproces deel lijkt uit te maken van de gebruikelijke beheershandelingen van Ford Genk, is de Commissie in deze fase van oordeel dat de noodzaak van de steun voor deze kostenpost onvoldoende is gestaafd. |
| --- | --- |

18.

Voorts rijst de vraag of de onderneming nood heeft aan staatssteun om een dergelijk cascadeproces ten uitvoer te leggen. Overeenkomstig artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag is de noodzaak van de steun een voorwaarde om met de gemeenschappelijke markt verenigbaar te zijn. In deze zaak kan opleidingssteun worden gerechtvaardigd wanneer deze noodzakelijk is om de begunstigde onderneming de juiste stimulansen te geven om haar personeel een passende opleiding aan te bieden. Aangezien het cascadeproces deel lijkt uit te maken van de gebruikelijke beheershandelingen van Ford Genk, is de Commissie in deze fase van oordeel dat de noodzaak van de steun voor deze kostenpost onvoldoende is gestaafd.

iv)   Herstructurerings- en opstartkosten

| 19. | In de voorbije jaren heeft Ford Europe geprobeerd haar productiecapaciteit aan te passen aan een stagnerende vraag. Zo zijn bij Ford Genk in de periode van december 2003 tot april 2004 2 770 werknemers afgevloeid. Volgens de Belgische autoriteiten werd een aantal „belangrijke personeelsleden” verzocht om nog enkele extra weken of maanden in dienst te blijven en hun opvolgers op te leiden om de continuïteit van de productie en de kwaliteitszorg van de fabriek te garanderen. In deze fase betwijfelt de Commissie of deze kosten subsidiabel zijn overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening, aangezien deze uitsluitend lijken voort te vloeien uit de recente herstructurering van de fabriek. |
| --- | --- |

19.

In de voorbije jaren heeft Ford Europe geprobeerd haar productiecapaciteit aan te passen aan een stagnerende vraag. Zo zijn bij Ford Genk in de periode van december 2003 tot april 2004 2 770 werknemers afgevloeid. Volgens de Belgische autoriteiten werd een aantal „belangrijke personeelsleden” verzocht om nog enkele extra weken of maanden in dienst te blijven en hun opvolgers op te leiden om de continuïteit van de productie en de kwaliteitszorg van de fabriek te garanderen. In deze fase betwijfelt de Commissie of deze kosten subsidiabel zijn overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening, aangezien deze uitsluitend lijken voort te vloeien uit de recente herstructurering van de fabriek.

| 20. | Voorts lijkt de kennisoverdracht naar jongere personeelsleden ook deel uit te maken van de kernactiviteiten van de onderneming omdat deze noodzakelijk is voor het overleven van de onderneming en voortvloeit uit de kerndoelstelling van de onderneming. Bijgevolg is de Commissie in deze fase van mening dat de steun voor opleiding in het kader van de herstructurering geen echte stimulansen lijkt te bieden voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming. |
| --- | --- |

20.

Voorts lijkt de kennisoverdracht naar jongere personeelsleden ook deel uit te maken van de kernactiviteiten van de onderneming omdat deze noodzakelijk is voor het overleven van de onderneming en voortvloeit uit de kerndoelstelling van de onderneming. Bijgevolg is de Commissie in deze fase van mening dat de steun voor opleiding in het kader van de herstructurering geen echte stimulansen lijkt te bieden voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming.

| 21. | Hetzelfde geldt voor steun voor een startopleiding. Deze opleidingskosten zijn nodig voor de productie van nieuwe modellen in de fabriek, hetgeen een normaal en vaak voorkomend verschijnsel is in de auto-industrie en noodzakelijk is om concurrerend te blijven. Het lijkt dus dat de marktwerking alleen reeds voldoende zou zijn om de onderneming ertoe aan te zetten deze kosten te maken. Bijgevolg is de Commissie ook in dit opzicht van mening dat België de noodzaak van staatssteun onvoldoende heeft aangetoond. |
| --- | --- |

21.

Hetzelfde geldt voor steun voor een startopleiding. Deze opleidingskosten zijn nodig voor de productie van nieuwe modellen in de fabriek, hetgeen een normaal en vaak voorkomend verschijnsel is in de auto-industrie en noodzakelijk is om concurrerend te blijven. Het lijkt dus dat de marktwerking alleen reeds voldoende zou zijn om de onderneming ertoe aan te zetten deze kosten te maken. Bijgevolg is de Commissie ook in dit opzicht van mening dat België de noodzaak van staatssteun onvoldoende heeft aangetoond.

v)   Uitgaven met betrekking tot 2004

| 22. | De Commissie stelt vast dat een gedeelte van de subsidiabele kosten, namelijk 12 243 705 EUR, uitgaven betreft die reeds in 2004 werden gemaakt. In de mate dat steun wordt benut ter dekking van vroegere uitgaven, is het twijfelachtig of deze steun een stimulans kan zijn voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming in deze periode. |
| --- | --- |

22.

De Commissie stelt vast dat een gedeelte van de subsidiabele kosten, namelijk 12 243 705 EUR, uitgaven betreft die reeds in 2004 werden gemaakt. In de mate dat steun wordt benut ter dekking van vroegere uitgaven, is het twijfelachtig of deze steun een stimulans kan zijn voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming in deze periode.

II.   Soort opleiding

| 23. | De Commissie wijst erop dat in artikel 4 van de verordening een onderscheid gemaakt wordt tussen specifieke en algemene opleiding. |
| --- | --- |

23.

De Commissie wijst erop dat in artikel 4 van de verordening een onderscheid gemaakt wordt tussen specifieke en algemene opleiding.

| 24. | In artikel 2, onder d), wordt „specifieke opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat direct en hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, en door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die niet of slechts in beperkte mate naar andere ondernemingen of andere werkgebieden overdraagbaar zijn.” |
| --- | --- |

24.

In artikel 2, onder d), wordt „specifieke opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat direct en hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, en door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die niet of slechts in beperkte mate naar andere ondernemingen of andere werkgebieden overdraagbaar zijn.”

| 25. | In artikel 2, onder e) wordt „algemene opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat niet uitsluitend of hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, maar door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die in ruime mate naar andere ondernemingen of werkgebieden overdraagbaar zijn, zodat de inzetbaarheid van de werknemer wordt verbeterd.” |
| --- | --- |

25.

In artikel 2, onder e) wordt „algemene opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat niet uitsluitend of hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, maar door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die in ruime mate naar andere ondernemingen of werkgebieden overdraagbaar zijn, zodat de inzetbaarheid van de werknemer wordt verbeterd.”

| 26. | Opleidingssteun is volgens artikel 4, leden 2 en 3, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt wanneer de daarin genoemde steunintensiteiten in verhouding tot de subsidiabele kosten worden nageleefd. Volgens de verordening bedragen de maximaal toegestane steunintensiteiten voor grote ondernemingen in gebieden die uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag voor steun in aanmerking komen, 30 % voor specifieke opleiding en 55 % voor algemene opleiding. |
| --- | --- |

26.

Opleidingssteun is volgens artikel 4, leden 2 en 3, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt wanneer de daarin genoemde steunintensiteiten in verhouding tot de subsidiabele kosten worden nageleefd. Volgens de verordening bedragen de maximaal toegestane steunintensiteiten voor grote ondernemingen in gebieden die uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag voor steun in aanmerking komen, 30 % voor specifieke opleiding en 55 % voor algemene opleiding.

| 27. | In dit stadium van de procedure heeft de Commissie enige twijfel bij de manier waarop de Belgische autoriteiten de definitie van algemene versus specifieke opleiding interpreteren. Niet uit te sluiten valt dat in dit project een al te ruime definitie van „algemene opleiding” werd gehanteerd. |
| --- | --- |

27.

In dit stadium van de procedure heeft de Commissie enige twijfel bij de manier waarop de Belgische autoriteiten de definitie van algemene versus specifieke opleiding interpreteren. Niet uit te sluiten valt dat in dit project een al te ruime definitie van „algemene opleiding” werd gehanteerd.

| 28. | De Commissie heeft in het bijzonder twijfel omtrent de opleidingsonderdelen „consultancykosten” en „off-line personeelskosten” (4). In deze fase beschikt de Commissie over onvoldoende gegevens met betrekking tot de precieze inhoud van deze activiteiten om het overeenkomstige deel „algemene” en „specifieke” opleiding te kunnen vaststellen. |
| --- | --- |

28.

De Commissie heeft in het bijzonder twijfel omtrent de opleidingsonderdelen „consultancykosten” en „off-line personeelskosten” (4). In deze fase beschikt de Commissie over onvoldoende gegevens met betrekking tot de precieze inhoud van deze activiteiten om het overeenkomstige deel „algemene” en „specifieke” opleiding te kunnen vaststellen.

| 29. | Volgens de Belgische autoriteiten raamt de dienst opleiding van Ford Genk dat ongeveer 70 % van deze opleiding als algemene opleiding kan worden beschouwd. Overeenkomstig artikel 4, lid 5, van de verordening zijn de steunintensiteiten die voor specifieke opleiding gelden, van toepassing, ingeval het steunproject zowel componenten van specifieke opleiding als componenten van algemene opleiding omvat die voor de berekening van de steunintensiteit niet van elkaar kunnen worden gescheiden en ingeval het specifieke dan wel algemene karakter van het opleidingsproject niet kan worden aangetoond. |
| --- | --- |

29.

Volgens de Belgische autoriteiten raamt de dienst opleiding van Ford Genk dat ongeveer 70 % van deze opleiding als algemene opleiding kan worden beschouwd. Overeenkomstig artikel 4, lid 5, van de verordening zijn de steunintensiteiten die voor specifieke opleiding gelden, van toepassing, ingeval het steunproject zowel componenten van specifieke opleiding als componenten van algemene opleiding omvat die voor de berekening van de steunintensiteit niet van elkaar kunnen worden gescheiden en ingeval het specifieke dan wel algemene karakter van het opleidingsproject niet kan worden aangetoond.

| 30. | Bovendien heeft de Commissie geen verdere aanwijzingen ontvangen dat deze cursussen als algemene opleiding kunnen worden aangemerkt — dat deze cursussen dus door verschillende onafhankelijke ondernemingen gezamenlijk worden georganiseerd of ten goede kunnen komen aan werknemers van verschillende ondernemingen. Evenmin heeft de Commissie informatie ontvangen dat de cursussen worden erkend, gecertificeerd of gehomologeerd door een overheidsorgaan. Derhalve betwijfelt de Commissie — in dit stadium — dat de opleiding onder de definitie valt van algemene opleiding in de zin van de verordening. |
| --- | --- |

30.

Bovendien heeft de Commissie geen verdere aanwijzingen ontvangen dat deze cursussen als algemene opleiding kunnen worden aangemerkt — dat deze cursussen dus door verschillende onafhankelijke ondernemingen gezamenlijk worden georganiseerd of ten goede kunnen komen aan werknemers van verschillende ondernemingen. Evenmin heeft de Commissie informatie ontvangen dat de cursussen worden erkend, gecertificeerd of gehomologeerd door een overheidsorgaan. Derhalve betwijfelt de Commissie — in dit stadium — dat de opleiding onder de definitie valt van algemene opleiding in de zin van de verordening.

BESLUIT

| 31. | Gelet op de bovenstaande overwegingen heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden en maant zij België aan, haar binnen één maand na de datum van ontvangst van dit schrijven, alle documenten, inlichtingen en gegevens te verstrekken die nodig zijn om de verenigbaarheid van de steunmaatregel te beoordelen. Zij verzoekt België onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen. |
| --- | --- |

31.

Gelet op de bovenstaande overwegingen heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden en maant zij België aan, haar binnen één maand na de datum van ontvangst van dit schrijven, alle documenten, inlichtingen en gegevens te verstrekken die nodig zijn om de verenigbaarheid van de steunmaatregel te beoordelen. Zij verzoekt België onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen.

| 32. | De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag. Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd. |
| --- | --- |

32.

De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag. Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.

| 33. | Voorts deelt de Commissie België mee, dat zij de belanghebbenden van deze zaak in kennis zal stellen door dit schrijven en een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken. Tevens zal zij de belanghebbenden in de EVA-staten die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden. Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking.” |
| --- | --- |

33.

Voorts deelt de Commissie België mee, dat zij de belanghebbenden van deze zaak in kennis zal stellen door dit schrijven en een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken. Tevens zal zij de belanghebbenden in de EVA-staten die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden. Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking.”

---

(1)  JO L 10 du 13.1.2001, p. 20.

1

(2)  Cette considération s'appliquerait également au poste “coûts de personnel du service formation”, si ces coûts étaient éventuellement considérés comme admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement (voir section I ci-dessus).

2

(3)  PB L 10 van 13.1.2001, blz. 20.

3

(4)  Indien de „personeelskosten van de dienst opleiding” in aanmerking waren genomen als subsidiabele kosten overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening (zie afdeling I), dan zou voor deze kosten ook een soortgelijke opmerking kunnen worden gemaakt.

4

---

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/21

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2006/C 47/07)

(EMPs kohaldatav tekst)

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Ühendkuningriik (Inglismaa)

Abi nr: N 144/2003

Nimetus: Kalalaevu (nende kasutuselt kõrvaldamist) käsitlev kava 2003. aastaks

Eesmärk: Laevastikust kalalaevade kõrvaldamine eesmärgiga vähendada tursa püügikoormust 15-20 % võrra

Õiguslik alus: Statutory Instrument

Abi osatähtsus või summa: Taotlusi käsitletakse individuaalse, konkurentsivõimelisema pakkumise alusel ning välja valitakse kõige enam kasu toovad pakkumised. Laevade puhul, mille vanus on kümme aastat või üle selle, määratakse toetus määruses 2792/1999 sätestatu piires ning sellele lisandub 20 % vanametalliks lammutamise hüvitist. Alla 10 aasta vanuste laevade puhul tõstetakse ülemmäärasid 1,5 % võrra iga 10 aastast allapoole jääva aasta kohta

Kestus: 2003/2004

Muu teave: Aastaaruanne

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Ühendkuningriik (Šotimaa)

Abi nr: N 155/2003

Nimetus: Merekalapüüki käsitlev (üleminekutoetus) (Šotimaa) (nr 2) kava 2003. aastaks

Eesmärk: Majandusliku kompensatsiooni võimaldamine laevadele, mille püügikoormus on vähenenud seoses tursavarude vähenemisega Põhjameres

Õiguslik alus: Scottish Statutory Instrument

Eelarve: 10 miljonit (GBP) (ligikaudu 15 miljonit EUR)

Abi osatähtsus või summa: 142 Suurbritannia naelsterlingit (GPB) mahutavusühiku (VCU) kohta kogu hooaja vältel tegutsevatele laevadele

Kestus: 1. märts kuni 31. august 2003

Muu teave: Aastaaruanne

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik/Piirkond: Iirimaa

Abi nr: N 340/2001

Nimetus: Maksusoodustus siiapüügi laevadesse tehtavatele investeeringutele

Eesmärk: Suurendada kapitalimahutusi siiapüügi laevadesse

Õiguslik alus: Finance Act 2001

Eelarve: Tegelik valuutakulu ja kavast saadav kasu sõltub projekti tüübist ja ulatusest, maksuskaalast, mille suhtes on rakendatud maksuvabastust ja rahastamise taset, mis ei ole abiandmine

Abi liik ja osatähtsus: Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2792/1999 kehtestatud abi määrad, muudetud nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2369/2002

Abi kestus: 2001., 2002., 2003. aasta kuni 3. september 2004

Muu teave: Aastaaruanne

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Madalmaad

Abi nr: N 356/2003

Nimetus: Kalandustoodete lossimisvaldkonna huvide kaitsmine

Eesmärk: Meetmete rahastamine kalandustoodete lossimisvaldkonna nõustamiseks ning kõnealuse sektori huvide kaitsmiseks

Õiguslik alus:

| — | Instellingsverordening Productschap Vis |
| --- | --- |

—

Instellingsverordening Productschap Vis

| — | Verordening instelling van een fonds voor de aanvoersector |
| --- | --- |

—

Verordening instelling van een fonds voor de aanvoersector

Eelarve: 50–100 000 EUR aastas

Kestus: 2003. aasta ning järgnevad aastad

Abiliik ja selle osatähtsus: Kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suunistega määratletud summade piires (EÜT C 19, 20.1.2001, lk 7)

Muu teave: Aasta aruanne

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Hispaania

Abi nr: N 574/2002

Nimetus: Marokoga sõlmitud kokkulepe — kalalaevastiku ümberkorraldamine (Valencia)

Eesmärk: Soodustada kuni 1999. aastani Marokoga sõlmitud kalanduskokkuleppe kohaldamisalas olevate laevade ja kalurite tegevuse ümberkorraldamist

Õiguslik alus: Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen determinados requisitos y condiciones que afectan a la reconversión de los buques y pescadores por la finalización del Acuerdo de pesca con Marruecos

Eelarve: 1 500 000 EUR

Abi osatähtsus: Vastavalt nõukogu määrustega (EÜ) nr 2792/1999 ja (EÜ) nr 2561/2001 sätestatud kriteeriumidele ja jaotustele

Kestus: 2002-2003

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Itaalia

Abi nr: N 702/2002

Pealkiri: Tööstusharu rakendatud meetmed. Kalandussektor

Eesmärk: Ühenduse abi raamprogrammiga hõlmatud strukturaalsete meetmete rakendamine kalanduses, mille eest vastutavad kalandustööstusega seotud isikud

Õiguslik alus: Circolare applicativa della normativa CE in materia di OO.PP. e Associazioni di OO.PP. (Ministero delle Politiche Agricole e Forestali)

Eelarve: 5 286 000 EUR

Abi osatähtsus: Vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 2792/1999 sätestatud määradele

Kestus: 2000-2006

Muu teave: Aastaaruanne

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Portugal

Abi nr: NN 92/2002

Pealkiri: Ajutine sardiinipüügi peatamine — kalandussektor

Eesmärk: Hüvitada kaluritele ja kalalaevade omanikele ajutine sardiinipüügi (Sardina pilchardus) peatamine ettenägematu bioloogilise nähtuse tõttu põhja piirkonnas (noorkalade erakordne rohkus) ja kalapüügikeeld, mille eesmärgiks on reproduktiivse biomassi taastamine

Õiguslik alus: Portaria no. 123-B/2002, de 8 de Fevereiro, que estabelece o Regulamento de apoio à cessação temporária da actividade das embarcações de pesca dirigida à sardinha

Eelarve: 1 200 000 EUR

Kestus: Kaks kuud 2002. aasta jooksul.

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/23

---

Eelteatis koondumise kohta

(Asi COMP/ M.4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo)

Asi, mille käsitlemine lihtsustatud korras on võimalik

(2006/C 47/08)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 17. veebruaril 2006. aastal sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega äriühingud Deutsche Telekom AG (“DTAG”, Saksamaa), Corpus Immobiliengruppe GmbH & Co. KG (“Corpus”, Saksamaa) ja Morgan Stanley Bank AG (“MSBAG”, Saksamaa), mis moodustavad Morgan Stanley kontserni, omandavad kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses aktsiate ostu teel ühiskontrolli laiendatud ühisettevõtte Sireo Real Estate Asset Management GmbH (“Sireo”, Saksamaa) üle. |
| --- | --- |

1.

17. veebruaril 2006. aastal sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega äriühingud Deutsche Telekom AG (“DTAG”, Saksamaa), Corpus Immobiliengruppe GmbH & Co. KG (“Corpus”, Saksamaa) ja Morgan Stanley Bank AG (“MSBAG”, Saksamaa), mis moodustavad Morgan Stanley kontserni, omandavad kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses aktsiate ostu teel ühiskontrolli laiendatud ühisettevõtte Sireo Real Estate Asset Management GmbH (“Sireo”, Saksamaa) üle.

| 2. | Asjaomaste äriühingute majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | DTAG: telekommunikatsioon; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste äriühingute majandustegevus hõlmab järgmist:

—

DTAG: telekommunikatsioon;

| — | Corpus: varahaldus, kinnisvarateenused ning projektide väljaarendamine; |
| --- | --- |

—

Corpus: varahaldus, kinnisvarateenused ning projektide väljaarendamine;

| — | MSBAG: finantsteenused; |
| --- | --- |

—

MSBAG: finantsteenused;

| — | Sireo: kinnisvarafondid ja nendega seotud nõustamine. |
| --- | --- |

—

Sireo: kinnisvarafondid ja nendega seotud nõustamine.

| 3. | Pärast teatise esialgset läbivaatamist leiab komisjon, et tehingu kuulumine määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse on vastuvõetav, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Nagu see on ette nähtud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2), märgitakse käesolevaga, et asja käsitlemine nimetatud teatises sätestatud korra kohaselt on võimalik. |
| --- | --- |

3.

Pärast teatise esialgset läbivaatamist leiab komisjon, et tehingu kuulumine määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse on vastuvõetav, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Nagu see on ette nähtud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2), märgitakse käesolevaga, et asja käsitlemine nimetatud teatises sätestatud korra kohaselt on võimalik.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib saata faksi (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viide COMP/M. 4095 Polestar/Prisa/Ibersuizas/Iberian Capital/Dédalo):





  Commission of the European Communities |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxels. |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib saata faksi (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viide COMP/M. 4095 Polestar/Prisa/Ibersuizas/Iberian Capital/Dédalo):

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxels.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/24

---

Eelteatis koondumise kohta

(Asi COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis)

(2006/C 47/09)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 17. veebruaril 2006 sai komisjon vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 teatise kavandatava koondumise kohta, millega äriühing Wendel Investissement SA (Wendel, Prantsusmaa) omandab määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses aktsiate ostu teel täieliku kontrolli äriühingu Materis Holding Luxemburg SA ja selle tütarettevõtete üle (Materis, Luksemburg). |
| --- | --- |

1.

17. veebruaril 2006 sai komisjon vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 teatise kavandatava koondumise kohta, millega äriühing Wendel Investissement SA (Wendel, Prantsusmaa) omandab määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses aktsiate ostu teel täieliku kontrolli äriühingu Materis Holding Luxemburg SA ja selle tütarettevõtete üle (Materis, Luksemburg).

| 2. | Asjaomaste äriühingute majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Wendel: valdusettevõte, mille peamine tegevusala on toodete ja protsesside kontrollimine ning sertifitseerimine oma tütarettevõtte Bureau Veritase kaudu; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste äriühingute majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Wendel: valdusettevõte, mille peamine tegevusala on toodete ja protsesside kontrollimine ning sertifitseerimine oma tütarettevõtte Bureau Veritase kaudu;

| — | Materis: ehitustööstuses kasutatavad tooted. |
| --- | --- |

—

Materis: ehitustööstuses kasutatavad tooted.

| 3. | Pärast teatise esialgset läbivaatamist leiab komisjon, et kõnealuse tehingu kuulumine määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse on vastuvõetav, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Pärast teatise esialgset läbivaatamist leiab komisjon, et kõnealuse tehingu kuulumine määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse on vastuvõetav, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4126 — LBO France/Cegelec):





  Commission of the European Communities |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxels. |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4126 — LBO France/Cegelec):

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxels.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/25

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique)

(2006/C 47/10)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 20. veebruaril 2006 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Aker Yards France Holding AS, mis kuulub ettevõtjale Aker Yards ASA (edaspidi “Aker Yards”), mille üle Norra kontsernil Aker ASA (edaspidi “Aker ASA”) on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses enamiku Prantsusmaa ettevõtja Chantiers de l'Atlantique, mis kuulub tütarettevõtjana ettevõtjale Alstom Holdings, mis omakorda on ettevõtja Alstom SA (Prantsusmaa) tütarettevõtja, varade ja tegevuste üle uue ettevõtja aktsiate või osade ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

20. veebruaril 2006 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Aker Yards France Holding AS, mis kuulub ettevõtjale Aker Yards ASA (edaspidi “Aker Yards”), mille üle Norra kontsernil Aker ASA (edaspidi “Aker ASA”) on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses enamiku Prantsusmaa ettevõtja Chantiers de l'Atlantique, mis kuulub tütarettevõtjana ettevõtjale Alstom Holdings, mis omakorda on ettevõtja Alstom SA (Prantsusmaa) tütarettevõtja, varade ja tegevuste üle uue ettevõtja aktsiate või osade ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Aker Yards: rahvusvaheline laevaehitusettevõtja, kes keskendub keerukate laevade, sealhulgas matke- ja parvlaevade, ehitusele; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Aker Yards: rahvusvaheline laevaehitusettevõtja, kes keskendub keerukate laevade, sealhulgas matke- ja parvlaevade, ehitusele;

| — | Aker ASA: üle kogu maailma väga erinevates valdkondades tegutsev tööstusgrupp, kes tegutseb laevaehituses ettevõtjate Aker Yards ja Aker American Shipping kaudu; |
| --- | --- |

—

Aker ASA: üle kogu maailma väga erinevates valdkondades tegutsev tööstusgrupp, kes tegutseb laevaehituses ettevõtjate Aker Yards ja Aker American Shipping kaudu;

| — | Chantiers de l'Atlantique: Prantsusmaa laevatehas, kes keskendub suure lisaväärtusega laevaehitusele, sealhulgas matkelaevade, metaanitankerite ja mereväelaevade konstrueerimisele. Oma tütarettevõtja AMR kaudu tegeleb Chantiers de l'Atlantique ka haagiselamute ja tööstusmasinate korpuste tootmisega. |
| --- | --- |

—

Chantiers de l'Atlantique: Prantsusmaa laevatehas, kes keskendub suure lisaväärtusega laevaehitusele, sealhulgas matkelaevade, metaanitankerite ja mereväelaevade konstrueerimisele. Oma tütarettevõtja AMR kaudu tegeleb Chantiers de l'Atlantique ka haagiselamute ja tööstusmasinate korpuste tootmisega.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuseid võib saata komisjonile faksi teel (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M. 4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique):





  Commission of the European Communities |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuseid võib saata komisjonile faksi teel (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M. 4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique):

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/26

---

Eelteatis koondumise kohta

(Asi nr COMP/M. 4131 — Bain Capital/Texas Instruments)

Asi, mille käsitlemine lihtsustatud korras on võimalik

(2006/C 47/11)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 20. veebruaril 2006. aastal sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega äriühing Bain Capital Investors, LLC (“Bain”, USA) omandab kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ainukontrolli äriühingu Texas Instruments Inc. (USA) andurite ja juhisseadmetega seotud äritegevuse üle aktsiate ja varade ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

20. veebruaril 2006. aastal sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega äriühing Bain Capital Investors, LLC (“Bain”, USA) omandab kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ainukontrolli äriühingu Texas Instruments Inc. (USA) andurite ja juhisseadmetega seotud äritegevuse üle aktsiate ja varade ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste äriühingute majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Bain: erakapitali investeerimine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste äriühingute majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Bain: erakapitali investeerimine;

| — | Texas Instruments Inc. andurite ja juhisseadmetega seotud äritegevus: andurid ja juhisseadmed. |
| --- | --- |

—

Texas Instruments Inc. andurite ja juhisseadmetega seotud äritegevus: andurid ja juhisseadmed.

| 3. | Pärast teatise esialgset läbivaatamist leiab komisjon, et tehingu kuulumine määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse on vastuvõetav, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Nagu see on ette nähtud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2), märgitakse käesolevaga, et asja käsitlemine nimetatud teatises sätestatud korra kohaselt on võimalik. |
| --- | --- |

3.

Pärast teatise esialgset läbivaatamist leiab komisjon, et tehingu kuulumine määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse on vastuvõetav, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Nagu see on ette nähtud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2), märgitakse käesolevaga, et asja käsitlemine nimetatud teatises sätestatud korra kohaselt on võimalik.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama kavandatava toimingu kohta märkusi.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib komisjonile saata faksi (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viide COMP/M.4131 — Bain/Texas Instruments):





  Commission of the European Communities |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxels. |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama kavandatava toimingu kohta märkusi.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib komisjonile saata faksi (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viide COMP/M.4131 — Bain/Texas Instruments):

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxels.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

Euroopa andmekaitseinspektor

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/27

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: nõukogu raamotsus isikuandmete kaitse kohta, mida töödeldakse vastavalt kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames (KOM (2005) 475 lõplik)

(2006/C 47/12)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,

võttes arvesse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) artikli 28 lõikega 2 esitatud taotlust arvamuse esitamiseks,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

Konsulteerimine Euroopa andmekaitseinspektoriga

| 1. | Komisjon edastas 4. oktoobri 2005. aasta kirjaga Euroopa andmekaitseinspektorile ettepaneku nõukogu raamotsuse (isikuandmete kaitse kohta, mida töödeldakse vastavalt kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames) kohta. Euroopa andmekaitseinspektor tõlgendab kirja kui taotlust, et andmekaitseinspektor edastaks ühenduse institutsioonidele ja organitele määruse nr 45/2001/EÜ artikli 28 lõike 2 kohaselt oma arvamuse. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et raamotsuse preambulis tuleks osutada käesolevale arvamusele. |
| --- | --- |

1.

Komisjon edastas 4. oktoobri 2005. aasta kirjaga Euroopa andmekaitseinspektorile ettepaneku nõukogu raamotsuse (isikuandmete kaitse kohta, mida töödeldakse vastavalt kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames) kohta. Euroopa andmekaitseinspektor tõlgendab kirja kui taotlust, et andmekaitseinspektor edastaks ühenduse institutsioonidele ja organitele määruse nr 45/2001/EÜ artikli 28 lõike 2 kohaselt oma arvamuse. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et raamotsuse preambulis tuleks osutada käesolevale arvamusele.

Käesoleva ettepaneku olulisus

| 2. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab käesoleva ettepaneku olulisust füüsiliste isikute põhiõiguste ja -vabaduste seisukohalt, mille hulka kuulub ka nende isikuandmete kaitse. Ettepaneku vastuvõtmine tähendaks olulist edasiminekut isikuandmete kaitse osas tähtsas valdkonnas, kus järjepidev ja tõhus isikuandmete kaitse mehhanism Euroopa Liidu tasandil on eriti vajalik. |
| --- | --- |

2.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab käesoleva ettepaneku olulisust füüsiliste isikute põhiõiguste ja -vabaduste seisukohalt, mille hulka kuulub ka nende isikuandmete kaitse. Ettepaneku vastuvõtmine tähendaks olulist edasiminekut isikuandmete kaitse osas tähtsas valdkonnas, kus järjepidev ja tõhus isikuandmete kaitse mehhanism Euroopa Liidu tasandil on eriti vajalik.

| 3. | Sellega seoses rõhutab andmekaitseinspektor, et liikmesriikide vaheline politsei- ja õigusalane koostöö, kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärgulise kehtestamise osa, omab järjest suuremat tähtsust. Haagi programmiga viidi sisse kättesaadavuse põhimõte, et parandada piiriülest õiguskaitsealast teabevahetust. Haagi programmis (1) sätestatakse, et üksnes fakt, et teave ületab riigipiire, ei peaks enam asjakohane olema. Kättesaadavuse põhimõtte sisseviimine peegeldab üldisemat suunda hõlbustada õiguskaitsealase teabe vahetust (vt näiteks seitsme liikmesriigi poolt alla kirjutatud nn Prümi konventsioon (2) ja Rootsi ettepanek õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamist käsitleva raamotsuse kohta (3)). Sideteenuste osutamisega seoses töödeldud andmete (4) säilitamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi hiljutist heakskiitmist Euroopa Parlamendi poolt võib vaadelda samas kontekstis. Nimetatud arengud eeldavad õigusakti vastuvõtmist, mis põhineb ühistel standarditel ja tagab isikuandmete tõhusa kaitse Euroopa Liidu liikmesriikides . |
| --- | --- |

3.

Sellega seoses rõhutab andmekaitseinspektor, et liikmesriikide vaheline politsei- ja õigusalane koostöö, kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärgulise kehtestamise osa, omab järjest suuremat tähtsust. Haagi programmiga viidi sisse kättesaadavuse põhimõte, et parandada piiriülest õiguskaitsealast teabevahetust. Haagi programmis (1) sätestatakse, et üksnes fakt, et teave ületab riigipiire, ei peaks enam asjakohane olema. Kättesaadavuse põhimõtte sisseviimine peegeldab üldisemat suunda hõlbustada õiguskaitsealase teabe vahetust (vt näiteks seitsme liikmesriigi poolt alla kirjutatud nn Prümi konventsioon (2) ja Rootsi ettepanek õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamist käsitleva raamotsuse kohta (3)). Sideteenuste osutamisega seoses töödeldud andmete (4) säilitamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi hiljutist heakskiitmist Euroopa Parlamendi poolt võib vaadelda samas kontekstis. Nimetatud arengud eeldavad õigusakti vastuvõtmist, mis põhineb ühistel standarditel ja tagab isikuandmete tõhusa kaitse Euroopa Liidu liikmesriikides .

| 4. | Euroopa andmekaitseinspektor juhib tähelepanu asjaolule, et kehtiv andmekaitse üldraamistik on selles valdkonnas ebapiisav. Esiteks ei kohaldata direktiivi 95/46/EÜ isikuandmete töötlemisele ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse mitte kuuluvate tegevuste raames, nagu näiteks Euroopa Liidu lepingu VI jaotises sätestatud tegevused (direktiivi artikli 3 lõige 2). Kuigi enamikes liikmesriikides on rakendusaktide reguleerimisala direktiivis sätestatust laiem ning sellega ei välistata andmetöötlust õiguskaitse eesmärgil, esineb riiklikes õigusaktides siiski märkimisväärseid erinevusi. Teiseks ei sätestata kõikidele liikmesriikidele siduvas Euroopa Nõukogu konventsioonis nr 108 (5) isikuandmete kaitset piisava täpsusega, mida tunnistati ka juba direktiivi 95/46/EÜ vastuvõtmise ajal. Kolmandaks, mõlemas õigusaktis ei arvestata politsei ja õigusasutuste vahelise andmevahetuse eripäraga (6). |
| --- | --- |

4.

Euroopa andmekaitseinspektor juhib tähelepanu asjaolule, et kehtiv andmekaitse üldraamistik on selles valdkonnas ebapiisav. Esiteks ei kohaldata direktiivi 95/46/EÜ isikuandmete töötlemisele ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse mitte kuuluvate tegevuste raames, nagu näiteks Euroopa Liidu lepingu VI jaotises sätestatud tegevused (direktiivi artikli 3 lõige 2). Kuigi enamikes liikmesriikides on rakendusaktide reguleerimisala direktiivis sätestatust laiem ning sellega ei välistata andmetöötlust õiguskaitse eesmärgil, esineb riiklikes õigusaktides siiski märkimisväärseid erinevusi. Teiseks ei sätestata kõikidele liikmesriikidele siduvas Euroopa Nõukogu konventsioonis nr 108 (5) isikuandmete kaitset piisava täpsusega, mida tunnistati ka juba direktiivi 95/46/EÜ vastuvõtmise ajal. Kolmandaks, mõlemas õigusaktis ei arvestata politsei ja õigusasutuste vahelise andmevahetuse eripäraga (6).

Kaasaaitamine koostöö edukusele

| 5. | Isikuandmete tõhus kaitse ei ole oluline mitte ainult andmesubjektide seisukohalt, vaid see aitab kaasa ka politsei- ja õigusalase koostöö edukusele. Mitmeski mõttes käivad mõlemad avalikud huvid käsikäes. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Silmas tuleb pidada, et asjaomased isikuandmed on sageli oma olemuselt tundlikud ning politsei ja õigusasutused on need saanud isikuid puudutava uurimise tulemusena. Valmidus vahetada neid andmeid teiste liikmesriikide ametiasutustega suureneb, kui asutus on veendunud, et teises liikmesriigis tagatakse vajalikul tasemel andmekaitse. Andmekaitseinspektor märgib, et andmekaitse olulisteks elementideks on andmete konfidentsiaalsus ja turvalisus ning juurdepääsu- ja edasise kasutamise piirangud. |
| --- | --- |

6.

Silmas tuleb pidada, et asjaomased isikuandmed on sageli oma olemuselt tundlikud ning politsei ja õigusasutused on need saanud isikuid puudutava uurimise tulemusena. Valmidus vahetada neid andmeid teiste liikmesriikide ametiasutustega suureneb, kui asutus on veendunud, et teises liikmesriigis tagatakse vajalikul tasemel andmekaitse. Andmekaitseinspektor märgib, et andmekaitse olulisteks elementideks on andmete konfidentsiaalsus ja turvalisus ning juurdepääsu- ja edasise kasutamise piirangud.

| 7. | Lisaks sellele võidakse kõrgetasemelise andmekaitsega tagada isikuandmete täpsus ja usaldusväärsus. Politsei ja/või õigusasutuste vahel toimuva andmevahetuse puhul on andmete täpsus ja usaldusväärsus veelgi olulisem, eelkõige sellepärast, et lõppkokkuvõttes töödeldakse andmeid õiguskaitseasutuste vahelise andmete järjestikuliste vahetamiste ja edastamiste tulemusena nende algallikatest kaugel ning väljaspool nende algupärase kogumise ja kasutamise konteksti. Tavapäraselt ei oma vastuvõtvad ametiasutused täiendavatest asjaoludest mingit teavet ning nad peavad täielikult usaldama andmeid kui selliseid. |
| --- | --- |

7.

Lisaks sellele võidakse kõrgetasemelise andmekaitsega tagada isikuandmete täpsus ja usaldusväärsus. Politsei ja/või õigusasutuste vahel toimuva andmevahetuse puhul on andmete täpsus ja usaldusväärsus veelgi olulisem, eelkõige sellepärast, et lõppkokkuvõttes töödeldakse andmeid õiguskaitseasutuste vahelise andmete järjestikuliste vahetamiste ja edastamiste tulemusena nende algallikatest kaugel ning väljaspool nende algupärase kogumise ja kasutamise konteksti. Tavapäraselt ei oma vastuvõtvad ametiasutused täiendavatest asjaoludest mingit teavet ning nad peavad täielikult usaldama andmeid kui selliseid.

| 8. | Politsei ja õigusvaldkonnas kasutatavaid isikuandmeid käsitlevate riiklike eeskirjade, sealhulgas piisavate andmekaitsemeetmete, ühtlustamine võib seega lisada vastastikust usaldust ning andmevahetuse tõhusust. |
| --- | --- |

8.

Politsei ja õigusvaldkonnas kasutatavaid isikuandmeid käsitlevate riiklike eeskirjade, sealhulgas piisavate andmekaitsemeetmete, ühtlustamine võib seega lisada vastastikust usaldust ning andmevahetuse tõhusust.

Andmekaitse põhimõtete austamine koos lisaeeskirjadega

| 9. | Käesoleva ettepaneku vajalikkust ja olulisust on rõhutatud mitmel korral. Kevadisel konverentsil Krakovis 2005. aasta aprillis võtsid Euroopa andmekaitseasutused vastu deklaratsiooni ja seisukoha, milles nad kutsusid võtma vastu andmekaitset käsitleva uue õigusliku raamistiku, mida kohaldatakse kolmanda samba raames võetavatele meetmetele. Uus raamistik ei peaks lähtuma mitte ainult direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitsepõhimõtetest —oluline on tagada andmekaitse järjepidevus Euroopa Liidus — vaid nägema ette ka lisaeeskirjad, milles arvestatakse õiguskaitse valdkonna eripäraga (7). Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et käesolevas ettepanekus võetakse nimetatud lähtekohti arvesse: selles austatakse direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitsepõhimõtteid ning nähakse ette lisaeeskirjad. |
| --- | --- |

9.

Käesoleva ettepaneku vajalikkust ja olulisust on rõhutatud mitmel korral. Kevadisel konverentsil Krakovis 2005. aasta aprillis võtsid Euroopa andmekaitseasutused vastu deklaratsiooni ja seisukoha, milles nad kutsusid võtma vastu andmekaitset käsitleva uue õigusliku raamistiku, mida kohaldatakse kolmanda samba raames võetavatele meetmetele. Uus raamistik ei peaks lähtuma mitte ainult direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitsepõhimõtetest —oluline on tagada andmekaitse järjepidevus Euroopa Liidus — vaid nägema ette ka lisaeeskirjad, milles arvestatakse õiguskaitse valdkonna eripäraga (7). Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et käesolevas ettepanekus võetakse nimetatud lähtekohti arvesse: selles austatakse direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitsepõhimõtteid ning nähakse ette lisaeeskirjad.

| 10. | Käesolevas arvamuses analüüsitakse, mil määral on tulemus vastuvõetav andmekaitse seisukohalt, võttes igati arvesse andmekaitse eripära õiguskaitse valdkonnas. Ühelt poolt on asjaomased andmed sageli väga tundliku iseloomuga (vt arvamuse punkt 6), teisalt on aga suur vajadus omada nendele andmetele juurdepääsu, et tõhustada õiguskaitset, mis võib hõlmata isikute elu ja füüsilise turvalisuse kaitset. Andmekaitseinspektor leiab, et andmekaitseeeskirjad peaksid arvestama õiguskaitse õigustatud vajadustega, kuid nad peaksid kaitsma ka andmesubjekti põhjendamatu töötlemise ja juurdepääsu eest. Proportsionaalsuse põhimõtte järgimiseks peab Euroopa seadusandja jõudma tulemusele, milles võetaks arvesse kahte potentsiaalselt vastandlikku avalikku huvi. Sellega seoses märgib andmekaitseinspektor veel kord, et sageli käivad mõlemad huvid käsikäes. |
| --- | --- |

10.

Käesolevas arvamuses analüüsitakse, mil määral on tulemus vastuvõetav andmekaitse seisukohalt, võttes igati arvesse andmekaitse eripära õiguskaitse valdkonnas. Ühelt poolt on asjaomased andmed sageli väga tundliku iseloomuga (vt arvamuse punkt 6), teisalt on aga suur vajadus omada nendele andmetele juurdepääsu, et tõhustada õiguskaitset, mis võib hõlmata isikute elu ja füüsilise turvalisuse kaitset. Andmekaitseinspektor leiab, et andmekaitseeeskirjad peaksid arvestama õiguskaitse õigustatud vajadustega, kuid nad peaksid kaitsma ka andmesubjekti põhjendamatu töötlemise ja juurdepääsu eest. Proportsionaalsuse põhimõtte järgimiseks peab Euroopa seadusandja jõudma tulemusele, milles võetaks arvesse kahte potentsiaalselt vastandlikku avalikku huvi. Sellega seoses märgib andmekaitseinspektor veel kord, et sageli käivad mõlemad huvid käsikäes.

Taustteave Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohta

| 11. | Lõpuks tuleks mainida, et käesolev ettepanek kuulub Euroopa Liidu lepingu VI jaotise, nn kolmanda samba, alla. Euroopa seadusandjal on õigusaktide koostamisel selged piirangud: liidu seadusandlik võim on piiratud artiklites 30 ja 31 märgitud teemadega; menetlusega, mis ei hõlma Euroopa Parlamendi täielikku osalemist ning seoses kohtuliku kontrolliga, kuna Euroopa Kohtu pädevus on Euroopa Liidu lepingu artikli 35 kohaselt piiratud. Nimetatud piirangute tõttu on vajalik ettepaneku teksti veelgi täpsem analüüs. |
| --- | --- |

11.

Lõpuks tuleks mainida, et käesolev ettepanek kuulub Euroopa Liidu lepingu VI jaotise, nn kolmanda samba, alla. Euroopa seadusandjal on õigusaktide koostamisel selged piirangud: liidu seadusandlik võim on piiratud artiklites 30 ja 31 märgitud teemadega; menetlusega, mis ei hõlma Euroopa Parlamendi täielikku osalemist ning seoses kohtuliku kontrolliga, kuna Euroopa Kohtu pädevus on Euroopa Liidu lepingu artikli 35 kohaselt piiratud. Nimetatud piirangute tõttu on vajalik ettepaneku teksti veelgi täpsem analüüs.

II.   KONTEKST: TEABEVAHETUS KÄTTESAADAVUSE PÕHIMÕTTE KOHASELT, ANDMETE SÄILITAMINE NING ERIRAAMISTIKUD SIS II JA VIS

II.1   Kättesaadavuse põhimõte

| 12. | Ettepanek on tihedalt seotud nõukogu raamotsuse ettepanekuga teabevahetuse kohta vastavalt kättesaadavuse põhimõttele (KOM(2005) 490 lõplik). Viimatimainitud ettepaneku eesmärk on rakendada kättesaadavuse põhimõtet ning seda tehes tagada, et liikmesriigi pädevate asutuste käsutuses olev kuritegevuse vastaseks võitluseks vajalik teave edastatakse teiste liikmesriikide vastavatele ametiasutustele. See peaks viima liidusiseste tõkete kaotamiseni sellise teabe vahetamisel, seades teabevahetusele ühtsed tingimused üle kogu liidu. |
| --- | --- |

12.

Ettepanek on tihedalt seotud nõukogu raamotsuse ettepanekuga teabevahetuse kohta vastavalt kättesaadavuse põhimõttele (KOM(2005) 490 lõplik). Viimatimainitud ettepaneku eesmärk on rakendada kättesaadavuse põhimõtet ning seda tehes tagada, et liikmesriigi pädevate asutuste käsutuses olev kuritegevuse vastaseks võitluseks vajalik teave edastatakse teiste liikmesriikide vastavatele ametiasutustele. See peaks viima liidusiseste tõkete kaotamiseni sellise teabe vahetamisel, seades teabevahetusele ühtsed tingimused üle kogu liidu.

| 13. | Kahe ettepaneku vaheline tihe side tuleneb asjaolust, et õiguskaitsega seotud teave sisaldab suures osas isikuandmeid. Õiguskaitsega seotud teabe vahetamist käsitlevaid õigusakte ei saa võtta vastu ilma isikuandmete piisava kaitse tagamist. Kui Euroopa Liidu tasandil sekkumise tagajärjeks on liidusiseste tõkete kaotamine sellise teabe vahetusele, et saa isikuandmete kaitset reguleerida ainuüksi riiklike õigusaktidega. Isikuandmete kaitsmise tagamine sisepiirideta liidu territooriumil on kujunenud Euroopa institutsioonide ülesandeks. See ülesanne on selgesõnaliselt sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktis b ning see tuleneb liidu kohustusest austada põhiõigusi (Euroopa Liidu lepingu artikkel 6). Lisaks sellele:






  — | Käesoleva ettepaneku artikli 1 lõikes 2 on selgesõnaliselt sätestatud, et liikmesriigid ei tohi enam isikuandmete kaitse eesmärgil piirata ega keelata piiriülest teabevoogu. |
| --- | --- | --- |

13.

Kahe ettepaneku vaheline tihe side tuleneb asjaolust, et õiguskaitsega seotud teave sisaldab suures osas isikuandmeid. Õiguskaitsega seotud teabe vahetamist käsitlevaid õigusakte ei saa võtta vastu ilma isikuandmete piisava kaitse tagamist. Kui Euroopa Liidu tasandil sekkumise tagajärjeks on liidusiseste tõkete kaotamine sellise teabe vahetusele, et saa isikuandmete kaitset reguleerida ainuüksi riiklike õigusaktidega. Isikuandmete kaitsmise tagamine sisepiirideta liidu territooriumil on kujunenud Euroopa institutsioonide ülesandeks. See ülesanne on selgesõnaliselt sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktis b ning see tuleneb liidu kohustusest austada põhiõigusi (Euroopa Liidu lepingu artikkel 6). Lisaks sellele:

—

Käesoleva ettepaneku artikli 1 lõikes 2 on selgesõnaliselt sätestatud, et liikmesriigid ei tohi enam isikuandmete kaitse eesmärgil piirata ega keelata piiriülest teabevoogu.

| — | Nõukogu raamotsuse ettepanekus (teabevahetuse kohta vastavalt kättesaadavuse põhimõttele) sisaldub mitmeid viiteid käesolevale ettepanekule. |
| --- | --- |

—

Nõukogu raamotsuse ettepanekus (teabevahetuse kohta vastavalt kättesaadavuse põhimõttele) sisaldub mitmeid viiteid käesolevale ettepanekule.

| 14. | Andmekaitseinspektor märgib, et nõukogu raamotsus teabevahetuse kohta vastavalt kättesaadavuse põhimõttele tuleks võtta vastu ainult tingimusel, et raamotsus isikuandmete kaitse kohta võetakse samuti vastu. Käesoleval nõukogu raamotsuse ettepanekul andmekaitse kohta on aga omad eelised ning see on vajalik isegi kättesaadavust käsitleva õigusakti puudumisel. Seda rõhutati käesoleva arvamuse I jaos. |
| --- | --- |

14.

Andmekaitseinspektor märgib, et nõukogu raamotsus teabevahetuse kohta vastavalt kättesaadavuse põhimõttele tuleks võtta vastu ainult tingimusel, et raamotsus isikuandmete kaitse kohta võetakse samuti vastu. Käesoleval nõukogu raamotsuse ettepanekul andmekaitse kohta on aga omad eelised ning see on vajalik isegi kättesaadavust käsitleva õigusakti puudumisel. Seda rõhutati käesoleva arvamuse I jaos.

| 15. | Seetõttu analüüsib andmekaitseinspektor neid kahte ettepanekut kahes eraldi arvamuses. Sellel on ka praktiline põhjus. Ei ole kindel, et nõukogu ja Euroopa Parlament menetlevad ettepanekuid koos ja samas tempos. |
| --- | --- |

15.

Seetõttu analüüsib andmekaitseinspektor neid kahte ettepanekut kahes eraldi arvamuses. Sellel on ka praktiline põhjus. Ei ole kindel, et nõukogu ja Euroopa Parlament menetlevad ettepanekuid koos ja samas tempos.

II.2   Andmete säilitamine

| 16. | Andmekaitseinspektor esitas 26. septembril 2005 oma arvamuse sideteenuste osutamisega seoses töödeldud andmete säilitamist käsitleva direktiivi ettepaneku (8) kohta. Arvamuses juhtis ta tähelepanu mõningatele olulistele puudujääkidele ettepanekus ning tegi ettepaneku lisada direktiivi konkreetsed sätted, mis käsitlevad pädevate asutuste juurdepääsu liiklus- ja asukohaandmetele ning andmete edasist kasutamist ja andmekaitse täiendavate meetmete lisamist. Direktiivi tekst Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastuvõetud kujul sisaldab piiratud sätet andmekaitse ja -turvalisuse kohta (mis ei ole mingil juhul piisav) ning veelgi ebapiisavamat sätet juurdepääsu kohta, jättes säilitatud andmetele juurdepääsu käsitlevate meetmete väljastamise riiklike õigusaktide ülesandeks, tingimusel, et järgitakse Euroopa Liidu õiguse või rahvusvahelise avaliku õiguse asjakohaseid sätteid. |
| --- | --- |

16.

Andmekaitseinspektor esitas 26. septembril 2005 oma arvamuse sideteenuste osutamisega seoses töödeldud andmete säilitamist käsitleva direktiivi ettepaneku (8) kohta. Arvamuses juhtis ta tähelepanu mõningatele olulistele puudujääkidele ettepanekus ning tegi ettepaneku lisada direktiivi konkreetsed sätted, mis käsitlevad pädevate asutuste juurdepääsu liiklus- ja asukohaandmetele ning andmete edasist kasutamist ja andmekaitse täiendavate meetmete lisamist. Direktiivi tekst Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastuvõetud kujul sisaldab piiratud sätet andmekaitse ja -turvalisuse kohta (mis ei ole mingil juhul piisav) ning veelgi ebapiisavamat sätet juurdepääsu kohta, jättes säilitatud andmetele juurdepääsu käsitlevate meetmete väljastamise riiklike õigusaktide ülesandeks, tingimusel, et järgitakse Euroopa Liidu õiguse või rahvusvahelise avaliku õiguse asjakohaseid sätteid.

| 17. | Sideteenuste osutamisega seoses töödeldud andmete säilitamist käsitleva direktiivi heakskiitmise tagajärjel on kolmanda samba raames andmekaitset käsitleva õigusraamistiku kehtestamine veelgi kiireloomulisem ülesanne. Võttes direktiivi vastu, kohustab ühenduse seadusandja telekommunikatsiooni- ja internetiteenuste osutajaid säilitama õiguskaitse eesmärkidel andmeid ilma vajalike ja asjakohaste andmesubjekti kaitsemeetmeteta. Lünk kaitse osas säilib, kuna direktiivis ei käsitleta (piisavalt) juurdepääsu andmetele ega ka nende edasist kasutamist peale seda, kui pädevad õiguskaitseasutused on andmetele juurde pääsenud. |
| --- | --- |

17.

Sideteenuste osutamisega seoses töödeldud andmete säilitamist käsitleva direktiivi heakskiitmise tagajärjel on kolmanda samba raames andmekaitset käsitleva õigusraamistiku kehtestamine veelgi kiireloomulisem ülesanne. Võttes direktiivi vastu, kohustab ühenduse seadusandja telekommunikatsiooni- ja internetiteenuste osutajaid säilitama õiguskaitse eesmärkidel andmeid ilma vajalike ja asjakohaste andmesubjekti kaitsemeetmeteta. Lünk kaitse osas säilib, kuna direktiivis ei käsitleta (piisavalt) juurdepääsu andmetele ega ka nende edasist kasutamist peale seda, kui pädevad õiguskaitseasutused on andmetele juurde pääsenud.

| 18. | Käesolev ettepanek täidab nimetatud lünga suures osas, kuna selles käsitletakse andmete edasist kasutamist pärast seda, kui õiguskaitseasutused on andmetele juurde pääsenud. Andmekaitseinspektor avaldab aga kahetsust, et käesolevas ettepanekus ei käsitleta samuti andmetele juurdepääsu küsimust. Vastupidiselt sellele, mis on ette nähtud SIS II ja VIS süsteemide puhul (vt arvamuse jagu II.3), on nimetatud teema jäetud riikliku seadusandja otsustada. |
| --- | --- |

18.

Käesolev ettepanek täidab nimetatud lünga suures osas, kuna selles käsitletakse andmete edasist kasutamist pärast seda, kui õiguskaitseasutused on andmetele juurde pääsenud. Andmekaitseinspektor avaldab aga kahetsust, et käesolevas ettepanekus ei käsitleta samuti andmetele juurdepääsu küsimust. Vastupidiselt sellele, mis on ette nähtud SIS II ja VIS süsteemide puhul (vt arvamuse jagu II.3), on nimetatud teema jäetud riikliku seadusandja otsustada.

II.3   Töötlemine SIS II ja VIS süsteemide raames

| 19. | Euroopa Liit kasutab või töötab hetkel välja mitmeid laiaulatuslikke informatsioonisüsteeme (Eurodac, SIS II, VIS), püüdes samas luua sünergiaid nende süsteemide vahel. Kasvava tendentsina võimaldatakse nendele süsteemidele juurdepääsu õiguskaitse eesmärkidel. Nende oluliste arengute raames tuleb Haagi programmi kohaselt võtta arvesse “vajadust saavutada tasakaal õiguskaitse ja üksikisikute põhiõiguste kaitse eesmärkide vahel”. |
| --- | --- |

19.

Euroopa Liit kasutab või töötab hetkel välja mitmeid laiaulatuslikke informatsioonisüsteeme (Eurodac, SIS II, VIS), püüdes samas luua sünergiaid nende süsteemide vahel. Kasvava tendentsina võimaldatakse nendele süsteemidele juurdepääsu õiguskaitse eesmärkidel. Nende oluliste arengute raames tuleb Haagi programmi kohaselt võtta arvesse “vajadust saavutada tasakaal õiguskaitse ja üksikisikute põhiõiguste kaitse eesmärkide vahel”.

| 20. | Oma 19. oktoobri 2005. aasta arvamuses teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) käsitlevate ettepanekute kohta (9) rõhutas andmekaitseinspektor mõningaid üksikasju seoses üldiste (lex generalis) ja erieeskirjade (lex specialis) üheaegse kohaldamisega andmekaitsele. Käesolevat ettepanekut võib vaadelda kui lex generalist, mis asendab kolmanda samba raames konventsiooni nr 108 (10). |
| --- | --- |

20.

Oma 19. oktoobri 2005. aasta arvamuses teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) käsitlevate ettepanekute kohta (9) rõhutas andmekaitseinspektor mõningaid üksikasju seoses üldiste (lex generalis) ja erieeskirjade (lex specialis) üheaegse kohaldamisega andmekaitsele. Käesolevat ettepanekut võib vaadelda kui lex generalist, mis asendab kolmanda samba raames konventsiooni nr 108 (10).

| 21. | Seoses sellega rõhutab andmekaitseinspektor, et ettepanekuga kehtestatakse ka andmekaitse üldraamistik selliste konkreetsete vahendite jaoks nagu kolmanda samba alla kuuluv osa SIS II süsteemist ning õiguskaitsealane juurdepääs viisainfosüsteemile. (11) |
| --- | --- |

21.

Seoses sellega rõhutab andmekaitseinspektor, et ettepanekuga kehtestatakse ka andmekaitse üldraamistik selliste konkreetsete vahendite jaoks nagu kolmanda samba alla kuuluv osa SIS II süsteemist ning õiguskaitsealane juurdepääs viisainfosüsteemile. (11)

III.   ETTEPANEKU PÕHIIDEE

III.1   Mis tahes töötlemise suhtes kohaldatavad ühisstandardid

Lähtekoht

| 22. | Artikli 1 lõike 1 kohaselt on ettepaneku eesmärk määratleda ühisstandardid isikuandmete kaitse tagamiseks kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames. Artikli 1 lõiget 1 tuleks tõlgendada koostoimes artikli 3 lõikega 1, milles sätestatakse, et ettepanekut kohaldatakse isikuandmete töötlemisele pädeva asutuse poolt (...) kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise eesmärgil. |
| --- | --- |

22.

Artikli 1 lõike 1 kohaselt on ettepaneku eesmärk määratleda ühisstandardid isikuandmete kaitse tagamiseks kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames. Artikli 1 lõiget 1 tuleks tõlgendada koostoimes artikli 3 lõikega 1, milles sätestatakse, et ettepanekut kohaldatakse isikuandmete töötlemisele pädeva asutuse poolt (...) kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise eesmärgil.

| 23. | Nendest sätetest järeldub, et kavandatud raamotsusel on kaks põhijoont: selles sätestatakse ühisstandardid ja seda kohaldatakse kriminaalõiguse rakendamise eesmärgil toimuva mis tahes töötlemise korral, isegi kui teiste liikmesriikide pädevad asutused ei ole asjakohaseid andmeid edastanud või kättesaadavaks teinud. |
| --- | --- |

23.

Nendest sätetest järeldub, et kavandatud raamotsusel on kaks põhijoont: selles sätestatakse ühisstandardid ja seda kohaldatakse kriminaalõiguse rakendamise eesmärgil toimuva mis tahes töötlemise korral, isegi kui teiste liikmesriikide pädevad asutused ei ole asjakohaseid andmeid edastanud või kättesaadavaks teinud.

| 24. | Andmekaitseinspektor rõhutab nende kahe põhijoone olulisust. Käesoleva ettepaneku eesmärk peaks olema andmekaitse raamistiku loomine, mis täiel määral täiendaks esimese samba raames juba kehtivat õigusraamistikku. Ainult siis, kui see tingimus on täidetud, täidab Euroopa Liit täielikult oma Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõike 2 järgset kohustust austada põhiõigusi, nagu need on tagatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga. |
| --- | --- |

24.

Andmekaitseinspektor rõhutab nende kahe põhijoone olulisust. Käesoleva ettepaneku eesmärk peaks olema andmekaitse raamistiku loomine, mis täiel määral täiendaks esimese samba raames juba kehtivat õigusraamistikku. Ainult siis, kui see tingimus on täidetud, täidab Euroopa Liit täielikult oma Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõike 2 järgset kohustust austada põhiõigusi, nagu need on tagatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga.

Ühisstandardid

| 25. | Seoses esimese põhijoonega: käesoleva ettepaneku eesmärk on tagada, et kehtivaid andmekaitsepõhimõtteid kohaldatakse kolmanda samba valdkonnas. Lisaks sellele nähakse ettepanekuga ette neid põhimõtteid täpsustavad ühisstandardid eesmärgiga neid selles valdkonnas rakendada. Andmekaitseinspektor rõhutab ettepaneku nende aspektide olulisust. Nimetatud aspektid kajastavad selles valdkonnas isikuandmete töötlemise erilist ja tundlikku laadi. Andmekaitseinspektor väärtustab lisaks kehtivatele andmekaitsepõhimõtetele (artikli 4 lõige 4) eelkõige erinevate isikute kategooriate isikuandmete vahelise eristamise põhimõtet kui isikuandmete kaitset puudutavat spetsiaalset põhimõtet kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames. Andmekaitseinspektori arvates peaks põhimõte ise ja selle õiguslikud tagajärjed andmesubjektile olema isegi paremini täpsustatud (vt arvamuse punktid 88–92). |
| --- | --- |

25.

Seoses esimese põhijoonega: käesoleva ettepaneku eesmärk on tagada, et kehtivaid andmekaitsepõhimõtteid kohaldatakse kolmanda samba valdkonnas. Lisaks sellele nähakse ettepanekuga ette neid põhimõtteid täpsustavad ühisstandardid eesmärgiga neid selles valdkonnas rakendada. Andmekaitseinspektor rõhutab ettepaneku nende aspektide olulisust. Nimetatud aspektid kajastavad selles valdkonnas isikuandmete töötlemise erilist ja tundlikku laadi. Andmekaitseinspektor väärtustab lisaks kehtivatele andmekaitsepõhimõtetele (artikli 4 lõige 4) eelkõige erinevate isikute kategooriate isikuandmete vahelise eristamise põhimõtet kui isikuandmete kaitset puudutavat spetsiaalset põhimõtet kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames. Andmekaitseinspektori arvates peaks põhimõte ise ja selle õiguslikud tagajärjed andmesubjektile olema isegi paremini täpsustatud (vt arvamuse punktid 88–92).

| 26. | Eeskirju tuleb kohaldada erinevatele olukordadele, seega ei tohi nad olla liiga üksikasjalikud. Teisest küljest peavad eeskirjad tagama kodanikule vajaliku õiguskindluse ning tema isikuandmete piisava kaitse. Andmekaitseinspektori arvates saavutatakse ettepanekus üldjoontes tasakaal nende kahe potentsiaalselt vastuolulise õigusnormi tingimuse vahel. Sätetega säilitatakse paindlikkus seal, kus see on vajalik, kuid enamike valdkondade puhul on nad piisavalt täpsed, et kodanikku kaitsta. |
| --- | --- |

26.

Eeskirju tuleb kohaldada erinevatele olukordadele, seega ei tohi nad olla liiga üksikasjalikud. Teisest küljest peavad eeskirjad tagama kodanikule vajaliku õiguskindluse ning tema isikuandmete piisava kaitse. Andmekaitseinspektori arvates saavutatakse ettepanekus üldjoontes tasakaal nende kahe potentsiaalselt vastuolulise õigusnormi tingimuse vahel. Sätetega säilitatakse paindlikkus seal, kus see on vajalik, kuid enamike valdkondade puhul on nad piisavalt täpsed, et kodanikku kaitsta.

| 27. | Mõningates küsimustes on ettepanek aga liiga paindlik ning selles ei ole nähtud ette vajalikke kaitsemeetmeid. Näiteks ettepaneku artikli 7 lõikes 1 nähakse ette üldine vabastus kaitsemeetmetest ainult “teisiti sätestamise” tingimusel. Sellise ulatusliku otsustusõiguse jätmine andmete säilitamiseks kauem kui kavandatud eesmärgiks vajalik ei oleks mitte ainult vastuolus andmekaitse põhiõigusega, vaid kahjustaks ka kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse ühtlustamise põhivajadust. |
| --- | --- |

27.

Mõningates küsimustes on ettepanek aga liiga paindlik ning selles ei ole nähtud ette vajalikke kaitsemeetmeid. Näiteks ettepaneku artikli 7 lõikes 1 nähakse ette üldine vabastus kaitsemeetmetest ainult “teisiti sätestamise” tingimusel. Sellise ulatusliku otsustusõiguse jätmine andmete säilitamiseks kauem kui kavandatud eesmärgiks vajalik ei oleks mitte ainult vastuolus andmekaitse põhiõigusega, vaid kahjustaks ka kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse ühtlustamise põhivajadust.

| 28. | Erandid, kui need on vajalikud, peaksid piirduma — riiklike või Euroopa tasandi — õigusnormidega, mis on kehtestatud konkreetsete avalike huvide kaitsmise eesmärgil. Artikli 7 lõikes 1 tuleks need avalikud huvid ära märkida. |
| --- | --- |

28.

Erandid, kui need on vajalikud, peaksid piirduma — riiklike või Euroopa tasandi — õigusnormidega, mis on kehtestatud konkreetsete avalike huvide kaitsmise eesmärgil. Artikli 7 lõikes 1 tuleks need avalikud huvid ära märkida.

| 29. | See viib järgmise punktini. Kui mis tahes muus Euroopa Liidu lepingu VI jao järgses spetsiaalses õigusaktis sätestatakse täpsemad andmete töötlemist või andmetele juurdepääsu puudutavad tingimused või piirangud, tuleb seda täpsemat õigusakti eriseadusena kohaldada. Käesoleva ettepaneku artiklis 17 sätestatakse vabastus artiklitest 12, 13, 14 ja 15, kui VI jao järgses spetsiaalses õigusaktis nähakse ette eritingimused andmete edastamiseks. See on näide ettepaneku üldisest iseloomust (nii nagu eespool kirjeldati), kuid see ei hõlma kõiki võimalikke variante. Andmekaitseinspektori arvates peaks artikkel 17:






  — | olema vormistatud üldisemalt: kui on olemas mis tahes andmetöötluse aspekti (mitte ainult andmete edastamist) reguleeriv täpsem õigusakt, kohaldatakse täpsemat õigusakti. |
| --- | --- | --- |

29.

See viib järgmise punktini. Kui mis tahes muus Euroopa Liidu lepingu VI jao järgses spetsiaalses õigusaktis sätestatakse täpsemad andmete töötlemist või andmetele juurdepääsu puudutavad tingimused või piirangud, tuleb seda täpsemat õigusakti eriseadusena kohaldada. Käesoleva ettepaneku artiklis 17 sätestatakse vabastus artiklitest 12, 13, 14 ja 15, kui VI jao järgses spetsiaalses õigusaktis nähakse ette eritingimused andmete edastamiseks. See on näide ettepaneku üldisest iseloomust (nii nagu eespool kirjeldati), kuid see ei hõlma kõiki võimalikke variante. Andmekaitseinspektori arvates peaks artikkel 17:

—

olema vormistatud üldisemalt: kui on olemas mis tahes andmetöötluse aspekti (mitte ainult andmete edastamist) reguleeriv täpsem õigusakt, kohaldatakse täpsemat õigusakti.

| — | sisaldama kaitsemeedet, mille kohaselt ei tohi erandid alandada kaitsetaset. |
| --- | --- |

—

sisaldama kaitsemeedet, mille kohaselt ei tohi erandid alandada kaitsetaset.

Kohaldamine igasuguse töötlemise suhtes

| 30. | Seoses teise põhijoonega: ideaalne tulemus oleks, kui hõlmatud oleks isikuandmete mis tahes kogumine ja töötlemine kolmanda samba raames. |
| --- | --- |

30.

Seoses teise põhijoonega: ideaalne tulemus oleks, kui hõlmatud oleks isikuandmete mis tahes kogumine ja töötlemine kolmanda samba raames.

| 31. | Raamotsuse eesmärgi saavutamiseks on oluline, et see hõlmaks mis tahes politsei- ja õigusvaldkonna andmeid, isegi kui teiste liikmesriikide pädevad asutused ei ole neid edastanud või kättesaadavaks teinud. |
| --- | --- |

31.

| 32. | See on eriti tähtis, kuna mis tahes piirdumine teiste liikmesriikide pädevatele asutustele edastatud või kättesaadavaks tehtud andmetega) muudaks raamotsuse kohaldamisvaldkonna eriti ebakindlaks, mis oleks vastuolus raamotsuse põhieesmärgiga (12). See kahjustaks üksikisikute õiguskindlust. Tavaolukorras ei teata kunagi eelnevalt — isikuandmete kogumise või töötlemise ajal — kas neid andmeid tuleb vahetada teiste liikmesriikide pädevate asutustega. Andmekaitseinspektor osutab sellega seoses kättesaadavuse põhimõttele ning liidusiseste tõkete kaotamisele õiguskaitsega seotud teabe vahetamisel. |
| --- | --- |

32.

See on eriti tähtis, kuna mis tahes piirdumine teiste liikmesriikide pädevatele asutustele edastatud või kättesaadavaks tehtud andmetega) muudaks raamotsuse kohaldamisvaldkonna eriti ebakindlaks, mis oleks vastuolus raamotsuse põhieesmärgiga (12). See kahjustaks üksikisikute õiguskindlust. Tavaolukorras ei teata kunagi eelnevalt — isikuandmete kogumise või töötlemise ajal — kas neid andmeid tuleb vahetada teiste liikmesriikide pädevate asutustega. Andmekaitseinspektor osutab sellega seoses kättesaadavuse põhimõttele ning liidusiseste tõkete kaotamisele õiguskaitsega seotud teabe vahetamisel.

| 33. | Lõpuks märgib andmekaitseinspektor, et ettepanekut ei kohaldata:






  — | andmete töötlemisele Euroopa Liidu lepingu teise samba raames (ühine välis- ja julgeolekupoliitika) |
| --- | --- | --- |

33.

Lõpuks märgib andmekaitseinspektor, et ettepanekut ei kohaldata:

—

andmete töötlemisele Euroopa Liidu lepingu teise samba raames (ühine välis- ja julgeolekupoliitika)

| — | andmete töötlemisele luureteenistuste poolt ning nende teenistuste poolsele juurdepääsule andmetele, kui neid andmeid töötlevad pädevad asutused või muud osapooled (see tuleneb Euroopa Liidu lepingu artiklist 33). |
| --- | --- |

—

andmete töötlemisele luureteenistuste poolt ning nende teenistuste poolsele juurdepääsule andmetele, kui neid andmeid töötlevad pädevad asutused või muud osapooled (see tuleneb Euroopa Liidu lepingu artiklist 33).

Nendes valdkondades tuleb andmesubjektide piisav kaitse sätestada riiklike õigusaktidega. Ettepaneku hindamisel tuleb võtta arvesse kaitset puudutavat lünka, mis eksisteerib ELi tasandil (13) — kuna ei ole võimalik hõlmata kogu õiguskaitse valdkonnas toimuvat töötlemist, peab seadusandja tagama veelgi tõhusama kaitse valdkondades, mida ettepanek tõepoolest hõlmab.

III.2   Õiguslik alus

| 34. | Teabevahetust vastavalt kättesaadavuse põhimõttele käsitleva nõukogu raamotsuse ettepaneku põhjendustes märgitakse spetsiaalset õiguslikku alust, nimelt artikli 30 lõike 1 punkti b. Vastupidiselt sellele ei täpsustata käesolevas ettepanekus, millised artikli 30 või 31 sätted moodustavad akti õigusliku aluse. |
| --- | --- |

34.

Teabevahetust vastavalt kättesaadavuse põhimõttele käsitleva nõukogu raamotsuse ettepaneku põhjendustes märgitakse spetsiaalset õiguslikku alust, nimelt artikli 30 lõike 1 punkti b. Vastupidiselt sellele ei täpsustata käesolevas ettepanekus, millised artikli 30 või 31 sätted moodustavad akti õigusliku aluse.

| 35. | Kuigi ettepaneku õigusliku aluse valimine ei ole andmekaitseinspektori kui Euroopa Liidu õigusakte puudutava nõustaja ülesanne, on kasulik eeldada, et ka käesolev ettepanek võiks põhineda artikli 30 lõike 1 punktil b. Lisaks sellele võiks ettepanek põhineda ka Euroopa Liidu lepingu artikli 31 lõike 1 punktil c ning seda tuleks täies ulatuses kohaldada riigisisestele olukordadele tingimusel, et see on vajalik liikmesriikide vahelise politsei- ja õigusalase koostöö tõhustamiseks. Sellega seoses rõhutab andmekaitseinspektor veel kord, et kõiki õiguskaitse eesmärgil kogutud, säilitatud, töödeldud või analüüsitud isikuandmeid võib, eelkõige kättesaadavuse põhimõtte kohaselt, vahetada teise liikmesriigi pädevate asutustega. |
| --- | --- |

35.

Kuigi ettepaneku õigusliku aluse valimine ei ole andmekaitseinspektori kui Euroopa Liidu õigusakte puudutava nõustaja ülesanne, on kasulik eeldada, et ka käesolev ettepanek võiks põhineda artikli 30 lõike 1 punktil b. Lisaks sellele võiks ettepanek põhineda ka Euroopa Liidu lepingu artikli 31 lõike 1 punktil c ning seda tuleks täies ulatuses kohaldada riigisisestele olukordadele tingimusel, et see on vajalik liikmesriikide vahelise politsei- ja õigusalase koostöö tõhustamiseks. Sellega seoses rõhutab andmekaitseinspektor veel kord, et kõiki õiguskaitse eesmärgil kogutud, säilitatud, töödeldud või analüüsitud isikuandmeid võib, eelkõige kättesaadavuse põhimõtte kohaselt, vahetada teise liikmesriigi pädevate asutustega.

| 36. | Andmekaitseinspektor jagab arvamust, et Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktis b ja artikli 31 lõike 1 punktis c sätestatakse õiguslik alus andmekaitset puudutavatele eeskirjadele, mida ei kohaldata mitte üksnes liikmesriikide pädevate asutuste vahel tegelikult vahetatud isikuandmetele, vaid ka riigisisestele olukordadele. Eelkõige:






  — | Artikli 30 lõike 1 punkti b kohaldamine, mis võib moodustada õigusliku aluse asjakohase teabe kogumist, säilitamist, töötlemist, analüüsi ja vahetust puudutavatele eeskirjadele, ei piirdu üksnes teabega, mis on teistele liikmesriikidele tehtud kättesaadavaks või edastatud. Ainus artikli 30 lõike 1 punktis b sätestatud piirang käsitleb teabe asjakohasust politseikoostöö jaoks. |
| --- | --- | --- |

36.

Andmekaitseinspektor jagab arvamust, et Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktis b ja artikli 31 lõike 1 punktis c sätestatakse õiguslik alus andmekaitset puudutavatele eeskirjadele, mida ei kohaldata mitte üksnes liikmesriikide pädevate asutuste vahel tegelikult vahetatud isikuandmetele, vaid ka riigisisestele olukordadele. Eelkõige:

—

Artikli 30 lõike 1 punkti b kohaldamine, mis võib moodustada õigusliku aluse asjakohase teabe kogumist, säilitamist, töötlemist, analüüsi ja vahetust puudutavatele eeskirjadele, ei piirdu üksnes teabega, mis on teistele liikmesriikidele tehtud kättesaadavaks või edastatud. Ainus artikli 30 lõike 1 punktis b sätestatud piirang käsitleb teabe asjakohasust politseikoostöö jaoks.

| — | Õigusalase koostöö osas on artikli 31 lõike 1 punkt c veelgi selgesõnalisem, kuna ühismeetmed hõlmavad “liikmesriikides kohaldatavate eeskirjade ühilduvuse tagamist, mis võib olla vajalik sellise koostöö parandamiseks”. |
| --- | --- |

—

Õigusalase koostöö osas on artikli 31 lõike 1 punkt c veelgi selgesõnalisem, kuna ühismeetmed hõlmavad “liikmesriikides kohaldatavate eeskirjade ühilduvuse tagamist, mis võib olla vajalik sellise koostöö parandamiseks”.

| — | Pupino kohtuasjast (14) tuleneb, et Euroopa Kohus kohaldab ühenduse õiguse põhimõtteid kolmanda samba küsimustele. Selline kohtupraktika peegeldab arengut liikmesriikide ametiasutuste vahelisest lihtsast koostööst kolmanda samba raames vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suunas, mis on võrreldav Euroopa Ühenduse asutamislepingus sätestatud siseturuga. |
| --- | --- |

—

Pupino kohtuasjast (14) tuleneb, et Euroopa Kohus kohaldab ühenduse õiguse põhimõtteid kolmanda samba küsimustele. Selline kohtupraktika peegeldab arengut liikmesriikide ametiasutuste vahelisest lihtsast koostööst kolmanda samba raames vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suunas, mis on võrreldav Euroopa Ühenduse asutamislepingus sätestatud siseturuga.

| — | Andmekaitseinspektori arvates ei tohi mõjususe põhimõttest tulenevalt asutamislepingut tõlgendada viisil, mis takistaks Euroopa Liidu institutsioonidel oma ülesandeid tõhusalt täita. Siia alla kuulub nende ülesanne kaitsta põhiõigusi. |
| --- | --- |

—

Andmekaitseinspektori arvates ei tohi mõjususe põhimõttest tulenevalt asutamislepingut tõlgendada viisil, mis takistaks Euroopa Liidu institutsioonidel oma ülesandeid tõhusalt täita. Siia alla kuulub nende ülesanne kaitsta põhiõigusi.

| — | Nagu eespool mainitud, oleks piirdumine piiriüleste toimingutega vastuolus kättesaadavuse põhimõttega ning ohustaksid üksikisikute õiguskindlust. |
| --- | --- |

—

Nagu eespool mainitud, oleks piirdumine piiriüleste toimingutega vastuolus kättesaadavuse põhimõttega ning ohustaksid üksikisikute õiguskindlust.

| 37. | Andmekaitseinspektor juhib erilist tähelepanu andmevahetusele kolmandate riikidega. Liikmesriigid kasutavad õiguskaitse eesmärgil neile edastatud kolmandates riikides kogutud ja töödeldud isikuandmeid ning nad edastavad nende endi kogutud ja/või töödeldud isikuandmeid kolmandate riikide pädevatele asutustele ja rahvusvahelistele organitele. |
| --- | --- |

37.

Andmekaitseinspektor juhib erilist tähelepanu andmevahetusele kolmandate riikidega. Liikmesriigid kasutavad õiguskaitse eesmärgil neile edastatud kolmandates riikides kogutud ja töödeldud isikuandmeid ning nad edastavad nende endi kogutud ja/või töödeldud isikuandmeid kolmandate riikide pädevatele asutustele ja rahvusvahelistele organitele.

| 38. | Euroopa Liidu lepingu artiklites 30 ja 31 ei nõuta kolmandate riikide ametiasutuste kogutud isikuandmete erinevat käsitlemist võrreldes algupäraselt liikmesriikide ametiasutuste poolt kogutud andmetega. Kolmandatest riikidest pärit andmed peavad pärast nende vastuvõtmist vastama samadele nõuetele, kui liikmesriigis kogutud andmed. Andmete kvaliteeti ei ole aga alati lihtne tagada (seda küsimust käsitletakse arvamuse järgmises peatükis). |
| --- | --- |

38.

Euroopa Liidu lepingu artiklites 30 ja 31 ei nõuta kolmandate riikide ametiasutuste kogutud isikuandmete erinevat käsitlemist võrreldes algupäraselt liikmesriikide ametiasutuste poolt kogutud andmetega. Kolmandatest riikidest pärit andmed peavad pärast nende vastuvõtmist vastama samadele nõuetele, kui liikmesriigis kogutud andmed. Andmete kvaliteeti ei ole aga alati lihtne tagada (seda küsimust käsitletakse arvamuse järgmises peatükis).

| 39. | Isikuandmete edastamine liikmesriikide pädevate asutuste poolt kolmandatesse riikidesse ei kuulu rangelt võttes Euroopa Liidu lepingu VI jaotise reguleerimisalasse. Kui aga andmeid oleks võimalik edastada kolmandatesse riikidesse ilma andmesubjekti kaitset tagamata, kahjustaks see käesoleva arvamuse jaos III. 4 kirjeldatud põhjustel tõsiselt käesolevas ettepanekus Euroopa Liidu territooriumil ettenähtud kaitset. Lühidalt:






  — | Käesoleva ettepanekuga tagatud andmesubjekti õigusi rikutaks otseselt, kui andmete edastamisel kolmandatesse riikidesse ei järgitaks andmekaitse eeskirju. |
| --- | --- | --- |

39.

Isikuandmete edastamine liikmesriikide pädevate asutuste poolt kolmandatesse riikidesse ei kuulu rangelt võttes Euroopa Liidu lepingu VI jaotise reguleerimisalasse. Kui aga andmeid oleks võimalik edastada kolmandatesse riikidesse ilma andmesubjekti kaitset tagamata, kahjustaks see käesoleva arvamuse jaos III. 4 kirjeldatud põhjustel tõsiselt käesolevas ettepanekus Euroopa Liidu territooriumil ettenähtud kaitset. Lühidalt:

—

Käesoleva ettepanekuga tagatud andmesubjekti õigusi rikutaks otseselt, kui andmete edastamisel kolmandatesse riikidesse ei järgitaks andmekaitse eeskirju.

| — | Tekiks oht, et liikmesriikide pädevad asutused saaksid vältida andmekaitse rangeid eeskirju. |
| --- | --- |

—

Tekiks oht, et liikmesriikide pädevad asutused saaksid vältida andmekaitse rangeid eeskirju.

| 40. | Kokkuvõttes on liikmesriikide pädevate asutuste ning kolmandate riikide asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega vahelise isikuandmete vahetamise suhtes andmekaitset käsitlevate ühiseeskirjade kohaldamine vajalik liikmesriikide pädevate asutuste vahel vahetatavate isikuandmete kaitset käsitlevate ühiseeskirjade tõhususe seisukohalt ning liikmesriikide vahelise koostöö parandamise seisukohalt. Euroopa Liidu lepingu artiklites 30 ja 31 sätestatakse vajalik õiguslik alus. |
| --- | --- |

40.

Kokkuvõttes on liikmesriikide pädevate asutuste ning kolmandate riikide asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega vahelise isikuandmete vahetamise suhtes andmekaitset käsitlevate ühiseeskirjade kohaldamine vajalik liikmesriikide pädevate asutuste vahel vahetatavate isikuandmete kaitset käsitlevate ühiseeskirjade tõhususe seisukohalt ning liikmesriikide vahelise koostöö parandamise seisukohalt. Euroopa Liidu lepingu artiklites 30 ja 31 sätestatakse vajalik õiguslik alus.

III.3   Märkused ettepaneku kohaldamisala

Õigusasutuste töödeldud isikuandmed

| 41. | Isikuandmeid töötlevad ja vahetavad politseiteenistused ning samuti õigusasutused. Euroopa Liidu lepingu artiklitel 30 ja 31 põhinevat ettepanekut kohaldatakse politseiteenistuste vahelisele koostööle ja õigusasutuste vahelisele koostööle. Hetkel on käesoleva ettepaneku kohaldamisala laiem kui teabevahetust käsitleva nõukogu raamotsuse ettepaneku kohaldamisala, mis piirdub politseikoostööga ning käsitleb ainult vastutuselevõtmisele eelnevat teavet. |
| --- | --- |

41.

Isikuandmeid töötlevad ja vahetavad politseiteenistused ning samuti õigusasutused. Euroopa Liidu lepingu artiklitel 30 ja 31 põhinevat ettepanekut kohaldatakse politseiteenistuste vahelisele koostööle ja õigusasutuste vahelisele koostööle. Hetkel on käesoleva ettepaneku kohaldamisala laiem kui teabevahetust käsitleva nõukogu raamotsuse ettepaneku kohaldamisala, mis piirdub politseikoostööga ning käsitleb ainult vastutuselevõtmisele eelnevat teavet.

| 42. | Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et ettepanek hõlmab õigusasutuste poolt töödeldud andmeid. Õiguskaitse eesmärgil töödeldavate politseiteenistuste ja õigusasutuste andmete käsitlemiseks ühes ja samas ettepanekus on hea põhjus. Esiteks on liikmesriikides kriminaaluurimine ja vastutusele võtmine erinevalt korraldatud. Erinevates liikmesriikides kaasatakse õigusasutused menetlusse erinevates etappides. Teiseks, kõik menetluse käigus kogutud isikuandmed võivad koguneda kohtutoimikusse. Ei ole loogiline kehtestada eespool nimetatud etappides erinev andmekaitsekord. |
| --- | --- |

42.

Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et ettepanek hõlmab õigusasutuste poolt töödeldud andmeid. Õiguskaitse eesmärgil töödeldavate politseiteenistuste ja õigusasutuste andmete käsitlemiseks ühes ja samas ettepanekus on hea põhjus. Esiteks on liikmesriikides kriminaaluurimine ja vastutusele võtmine erinevalt korraldatud. Erinevates liikmesriikides kaasatakse õigusasutused menetlusse erinevates etappides. Teiseks, kõik menetluse käigus kogutud isikuandmed võivad koguneda kohtutoimikusse. Ei ole loogiline kehtestada eespool nimetatud etappides erinev andmekaitsekord.

| 43. | Andmetöötluse järelevalve puhul on aga vaja rakendada erinevat lähenemisviisi. Järelevalveasutuste ülesanded on loetletud ettepaneku artiklis 30. Artikli 30 lõikes 9 sätestatakse, et järelevalveasutuste volitused ei piira kohtusüsteemi sõltumatust. Andmekaitseinspektor soovitab ettepanekus selgitada, et järelevalveasutused ei jälgi õigusasutuste läbiviidavat andmetöötlust, kui nad tegutsevad oma õigusliku pädevuse piires (15). |
| --- | --- |

43.

Andmetöötluse järelevalve puhul on aga vaja rakendada erinevat lähenemisviisi. Järelevalveasutuste ülesanded on loetletud ettepaneku artiklis 30. Artikli 30 lõikes 9 sätestatakse, et järelevalveasutuste volitused ei piira kohtusüsteemi sõltumatust. Andmekaitseinspektor soovitab ettepanekus selgitada, et järelevalveasutused ei jälgi õigusasutuste läbiviidavat andmetöötlust, kui nad tegutsevad oma õigusliku pädevuse piires (15).

Europoli ja Eurojusti (ning tolliinfosüsteemi raames) läbiviidav andmetöötlus

| 44. | Ettepaneku artikli 3 lõike 2 kohaselt ei kohaldata raamotsust isikuandmete töötlemisele Europoli ja Eurojusti poolt ning tolliinfosüsteemi raames (16). |
| --- | --- |

44.

Ettepaneku artikli 3 lõike 2 kohaselt ei kohaldata raamotsust isikuandmete töötlemisele Europoli ja Eurojusti poolt ning tolliinfosüsteemi raames (16).

| 45. | Rangelt võttes on käesolev säte ülemäärane, igal juhul Europoli ja Eurojusti käsitlevas osas. Euroopa Liidu lepingu artikli 34 punkti b kohase raamotsuse võib võtta vastu ainult liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise eesmärgil ning see ei või olla suunatud Europolile ja Eurojustile. |
| --- | --- |

45.

Rangelt võttes on käesolev säte ülemäärane, igal juhul Europoli ja Eurojusti käsitlevas osas. Euroopa Liidu lepingu artikli 34 punkti b kohase raamotsuse võib võtta vastu ainult liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise eesmärgil ning see ei või olla suunatud Europolile ja Eurojustile.

| 46. | Sisulise külje pealt võib artikli 3 lõike 2 kohta teha järgmised tähelepanekud:






  — | Käesoleva ettepanekuga sätestatakse üldraamistik, mis peaks põhimõtteliselt olema kohaldatav kõikides kolmanda samba alla kuuluvates situatsioonides. Andmekaitse õigusraamistiku ühtsus on iseenesest asjaolu, mis suurendab andmekaitse tõhusust. |
| --- | --- | --- |

46.

Sisulise külje pealt võib artikli 3 lõike 2 kohta teha järgmised tähelepanekud:

—

Käesoleva ettepanekuga sätestatakse üldraamistik, mis peaks põhimõtteliselt olema kohaldatav kõikides kolmanda samba alla kuuluvates situatsioonides. Andmekaitse õigusraamistiku ühtsus on iseenesest asjaolu, mis suurendab andmekaitse tõhusust.

| — | Hetkel on Europoli ja Eurojusti käsutuses hästi määratletud andmekaitsesüsteemid, kaasa arvatud järelevalvesüsteem. Sel põhjusel ei ole kohest vajadust kohandada süsteemi kohaldatavaid eeskirju ettepaneku tekstile. |
| --- | --- |

—

Hetkel on Europoli ja Eurojusti käsutuses hästi määratletud andmekaitsesüsteemid, kaasa arvatud järelevalvesüsteem. Sel põhjusel ei ole kohest vajadust kohandada süsteemi kohaldatavaid eeskirju ettepaneku tekstile.

| — | Kaugemas perspektiivis tuleks aga Europolile ja Eurojustile kohaldatavad andmekaitse eeskirjad viia täielikku kooskõlla käesoleva raamotsusega. |
| --- | --- |

—

Kaugemas perspektiivis tuleks aga Europolile ja Eurojustile kohaldatavad andmekaitse eeskirjad viia täielikku kooskõlla käesoleva raamotsusega.

| — | See on eriti oluline, kuna raamotsuse ettepanekut — välja arvatud selle III peatükki — kohaldatakse liikmesriikide poolt Europolile ja Eurojustile edastatud isikuandmete kogumisele ja töötlemisele. |
| --- | --- |

—

See on eriti oluline, kuna raamotsuse ettepanekut — välja arvatud selle III peatükki — kohaldatakse liikmesriikide poolt Europolile ja Eurojustile edastatud isikuandmete kogumisele ja töötlemisele.

III.4   Ettepaneku struktuur

| 47. | Pärast ettepaneku analüüsimist järeldab andmekaitseinspektor, et üldjoontes nähakse ettepanekuga ette kaitse mitmetasandiline struktuur. Ettepaneku II peatükis sätestatud ühisstandardid (ja IV-VII peatükis konkreetsete teemade kohta) sisaldavad kaitset kahel tasandil:






  — | Andmekaitse üldpõhimõtete ülevõtmine kolmandasse sambasse, nagu see on sätestatud direktiivis 95/46/EÜ ning teistes Euroopa ühenduste õigusaktides ja Euroopa Nõukogu konventsioonis nr 108. |
| --- | --- | --- |

47.

Pärast ettepaneku analüüsimist järeldab andmekaitseinspektor, et üldjoontes nähakse ettepanekuga ette kaitse mitmetasandiline struktuur. Ettepaneku II peatükis sätestatud ühisstandardid (ja IV-VII peatükis konkreetsete teemade kohta) sisaldavad kaitset kahel tasandil:

—

Andmekaitse üldpõhimõtete ülevõtmine kolmandasse sambasse, nagu see on sätestatud direktiivis 95/46/EÜ ning teistes Euroopa ühenduste õigusaktides ja Euroopa Nõukogu konventsioonis nr 108.

| — | Andmekaitset käsitlevad täiendavad eeskirjad, mida kohaldatakse isikuandmete mis tahes töötlemisele kolmanda samba raames. Näiteid täiendavate eeskirjade kohta võib leida ettepaneku artikli 4 lõigetes 3 ja 4. |
| --- | --- |

—

Andmekaitset käsitlevad täiendavad eeskirjad, mida kohaldatakse isikuandmete mis tahes töötlemisele kolmanda samba raames. Näiteid täiendavate eeskirjade kohta võib leida ettepaneku artikli 4 lõigetes 3 ja 4.

| 48. | III peatükiga lisatakse andmetöötluse erivormide jaoks kaitse kolmas tasand. III peatüki kahe jao pealkirjade ja ettepaneku mitme sätte sõnastuse põhjal võiks järeldada, et käesolevat peatükki kohaldatakse ainult teiste liikmesriikide pädevate asutuste poolt edastatud või kättesaadavaks tehtud andmetele. Selle tulemusena ei kohaldataks mõningaid isikuandmete kaitse seisukohalt olulisi sätteid isikuandmetele, mida ei vahetata liikmesriikide vahel. Samas on tekst mitmemõtteline, kuna näib, et sätetes endis osutatakse tegevustele, mis ei piirdu üksnes vahetatud andmetega. Igal juhul ei selgitata märgukirjas ega mõjuhinnangus selgesõnaliselt ega õigustata sellist reguleerimisala piiramist. |
| --- | --- |

48.

III peatükiga lisatakse andmetöötluse erivormide jaoks kaitse kolmas tasand. III peatüki kahe jao pealkirjade ja ettepaneku mitme sätte sõnastuse põhjal võiks järeldada, et käesolevat peatükki kohaldatakse ainult teiste liikmesriikide pädevate asutuste poolt edastatud või kättesaadavaks tehtud andmetele. Selle tulemusena ei kohaldataks mõningaid isikuandmete kaitse seisukohalt olulisi sätteid isikuandmetele, mida ei vahetata liikmesriikide vahel. Samas on tekst mitmemõtteline, kuna näib, et sätetes endis osutatakse tegevustele, mis ei piirdu üksnes vahetatud andmetega. Igal juhul ei selgitata märgukirjas ega mõjuhinnangus selgesõnaliselt ega õigustata sellist reguleerimisala piiramist.

| 49. | Andmekaitseinspektor rõhutab lisandväärtust, mida selline mitmetasandiline struktuur annab, mis iseenesest võib tagada andmekaitsesubjektile asjakohase kaitse, võttes arvesse õiguskaitse erivajadusi. Selline struktuur kajastab piisava andmekaitse vajadust, nagu seda väljendati Krakówis 2005. aasta aprillis toimunud kevadisel konverentsil ning see on põhimõtteliselt kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8 ja inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga, eriti selle artikliga 8. |
| --- | --- |

49.

Andmekaitseinspektor rõhutab lisandväärtust, mida selline mitmetasandiline struktuur annab, mis iseenesest võib tagada andmekaitsesubjektile asjakohase kaitse, võttes arvesse õiguskaitse erivajadusi. Selline struktuur kajastab piisava andmekaitse vajadust, nagu seda väljendati Krakówis 2005. aasta aprillis toimunud kevadisel konverentsil ning see on põhimõtteliselt kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8 ja inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga, eriti selle artikliga 8.

| 50. | Ettepaneku teksti analüüsi tagajärjel võib siiski teha järgmised tähelepanekud. |
| --- | --- |

50.

Ettepaneku teksti analüüsi tagajärjel võib siiski teha järgmised tähelepanekud.

| 51. | Esiteks: Tuleks tagada, et II peatükis sätestatud andmekaitse täiendavad eeskirjad (punktis 47 märgitud teine tasand) ei kalduks kõrvale andmekaitse üldistest põhimõtetest. Andmekaitseinspektori arvates peaksid II peatükis sätestatud täiendavad eeskirjad seoses kolmanda samba eriomase kontekstiga (politsei- ja õigusvaldkonna teave) tagama andmesubjektidele täiendava kaitse. Teisisõnu: selliste täiendavate eeskirjade tagajärjeks ei tohi olla kaitse madalam tase. |
| --- | --- |

51.

Esiteks: Tuleks tagada, et II peatükis sätestatud andmekaitse täiendavad eeskirjad (punktis 47 märgitud teine tasand) ei kalduks kõrvale andmekaitse üldistest põhimõtetest. Andmekaitseinspektori arvates peaksid II peatükis sätestatud täiendavad eeskirjad seoses kolmanda samba eriomase kontekstiga (politsei- ja õigusvaldkonna teave) tagama andmesubjektidele täiendava kaitse. Teisisõnu: selliste täiendavate eeskirjade tagajärjeks ei tohi olla kaitse madalam tase.

| 52. | Lisaks sellele ei tohiks andmetöötluse erivorme käsitlev III peatükk (mis sisaldab kaitse kolmandat tasandit) kalduda kõrvale II peatükist. Andmekaitseinspektori arvates peaksid III peatüki sätted tagama andmesubjektidele täiendava kaitse olukordades, millega on seotud rohkem kui ühe liikmesriigi pädevad asutused, kuid nende sätete tagajärjeks ei tohi olla kaitse madalam tase. |
| --- | --- |

52.

Lisaks sellele ei tohiks andmetöötluse erivorme käsitlev III peatükk (mis sisaldab kaitse kolmandat tasandit) kalduda kõrvale II peatükist. Andmekaitseinspektori arvates peaksid III peatüki sätted tagama andmesubjektidele täiendava kaitse olukordades, millega on seotud rohkem kui ühe liikmesriigi pädevad asutused, kuid nende sätete tagajärjeks ei tohi olla kaitse madalam tase.

| 53. | Teiseks: III peatükk ei tohiks sisaldada üldist laadi eeskirju. Andmekaitseinspektor soovitab, et nimetatud sätted võiks kanda üle II peatükki. III peatükk peab sisaldama ainult sätteid, mis on rangelt seotud isikuandmete kaitsega liikmesriikide vahelise andmevahetuse käigus. See on eriti tähtis, kuna III peatükk sisaldab olulisi sätteid, mille eesmärk on andmesubjekti kõrgetasemeline kaitse õiguskaitse valdkonnas (vt arvamuse punkt IV.1). |
| --- | --- |

53.

Teiseks: III peatükk ei tohiks sisaldada üldist laadi eeskirju. Andmekaitseinspektor soovitab, et nimetatud sätted võiks kanda üle II peatükki. III peatükk peab sisaldama ainult sätteid, mis on rangelt seotud isikuandmete kaitsega liikmesriikide vahelise andmevahetuse käigus. See on eriti tähtis, kuna III peatükk sisaldab olulisi sätteid, mille eesmärk on andmesubjekti kõrgetasemeline kaitse õiguskaitse valdkonnas (vt arvamuse punkt IV.1).

IV   ETTEPANEKU ELEMENTIDE ANALÜÜS

IV.1   Analüüsi lähtekohad

| 54. | Ettepaneku erinevaid põhiosi analüüsides võtab andmekaitseinspektor arvesse selle struktuuri ja sisu eripära. Andmekaitseinspektor ei kommenteeri ettepaneku igat artiklit. |
| --- | --- |

54.

Ettepaneku erinevaid põhiosi analüüsides võtab andmekaitseinspektor arvesse selle struktuuri ja sisu eripära. Andmekaitseinspektor ei kommenteeri ettepaneku igat artiklit.

| 55. | Esiteks peegeldavad enamus ettepaneku sätteid teisi isikuandmete kaitset käsitlevaid ELi õigusakte. Nimetatud sätted on kooskõlas ELi andmekaitset puudutava õigusliku raamistikuga ning sobivad selleks, et kolmanda samba raames tagada piisavad andmekaitsemeetmed. |
| --- | --- |

55.

Esiteks peegeldavad enamus ettepaneku sätteid teisi isikuandmete kaitset käsitlevaid ELi õigusakte. Nimetatud sätted on kooskõlas ELi andmekaitset puudutava õigusliku raamistikuga ning sobivad selleks, et kolmanda samba raames tagada piisavad andmekaitsemeetmed.

| 56. | Andmekaitseinspektor märgib aga, et mõnedes hetkel ettepaneku III peatükis sisalduvates sätetes, mis käsitlevad andmetöötluse teatud asjaolusid ning mida üldjoontes (vt arvamuse punkt 48) kohaldatakse ainult teiste liikmesriikidega vahetatud andmetele, ühendatakse ELi andmekaitseõiguse üldised ja olulised põhimõtted. Seega tuleks need III peatüki sätted viia üle II peatükki ning neid tuleks kohaldada õiguskaitseasutuste poolt läbiviidavale mis tahes andmetöötlusele. See puudutab sätteid, mis käsitlevad andmete kvaliteedi kontrollimist (artikli 9 lõiked 1 ja 6) ning reguleerivad isikuandmete edasist töötlemist (artikli 11 lõige 1). |
| --- | --- |

56.

Andmekaitseinspektor märgib aga, et mõnedes hetkel ettepaneku III peatükis sisalduvates sätetes, mis käsitlevad andmetöötluse teatud asjaolusid ning mida üldjoontes (vt arvamuse punkt 48) kohaldatakse ainult teiste liikmesriikidega vahetatud andmetele, ühendatakse ELi andmekaitseõiguse üldised ja olulised põhimõtted. Seega tuleks need III peatüki sätted viia üle II peatükki ning neid tuleks kohaldada õiguskaitseasutuste poolt läbiviidavale mis tahes andmetöötlusele. See puudutab sätteid, mis käsitlevad andmete kvaliteedi kontrollimist (artikli 9 lõiked 1 ja 6) ning reguleerivad isikuandmete edasist töötlemist (artikli 11 lõige 1).

| 57. | Mõnedes teistes ettepaneku III peatüki artiklites ei eristata konkreetselt teiste liikmesriikidega toimuva andmevahetusega seotud täiendavaid tingimusi, nagu edastava liikmesriigi pädeva asutuse nõusolek, ning kaitsemeetmeid, mis on asjakohased ja vajalikud ka seoses liikmesriigi sees töödeldud andmetega. Nendel juhtudel soovitab andmekaitseinspektor, et viimati nimetatud kaitsemeetmed tuleks muuta üldkohaldatavateks, isegi nende isikuandmete suhtes, mis ei ole edastatud või tehtud kättesaadavaks teise liikmesriigi poolt. See soovitus puudutab:






  — | andmete edastamist eraõiguslikele isikutele ja õiguskaitsega mittetegelevatele asutustele (artiklite 13 ja 14 punktid a ja b ) ning |
| --- | --- | --- |

57.

Mõnedes teistes ettepaneku III peatüki artiklites ei eristata konkreetselt teiste liikmesriikidega toimuva andmevahetusega seotud täiendavaid tingimusi, nagu edastava liikmesriigi pädeva asutuse nõusolek, ning kaitsemeetmeid, mis on asjakohased ja vajalikud ka seoses liikmesriigi sees töödeldud andmetega. Nendel juhtudel soovitab andmekaitseinspektor, et viimati nimetatud kaitsemeetmed tuleks muuta üldkohaldatavateks, isegi nende isikuandmete suhtes, mis ei ole edastatud või tehtud kättesaadavaks teise liikmesriigi poolt. See soovitus puudutab:

—

andmete edastamist eraõiguslikele isikutele ja õiguskaitsega mittetegelevatele asutustele (artiklite 13 ja 14 punktid a ja b ) ning

| — | andmete edastamist kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organitele (artikkel 15, välja arvatud punkt c). |
| --- | --- |

—

andmete edastamist kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organitele (artikkel 15, välja arvatud punkt c).

| 58. | Arvamuse selles osas juhitakse seadusandja tähelepanu ka mõnedele täiendavatele kaitsemeetmetele, mida praeguses ettepanekus sätestatud ei ole. Andmekaitseinspektori arvates tuleks need täiendavad kaitsemeetmed sätestada seoses üksikisikuid puudutavate automatiseeritud otsustega, kolmandatest riikidest saadud isikuandmetega, juurdepääsuga eraõiguslike isikute andmebaasidele, biomeetriliste andmete ja DNA-profiilide töötlemisega. |
| --- | --- |

58.

Arvamuse selles osas juhitakse seadusandja tähelepanu ka mõnedele täiendavatele kaitsemeetmetele, mida praeguses ettepanekus sätestatud ei ole. Andmekaitseinspektori arvates tuleks need täiendavad kaitsemeetmed sätestada seoses üksikisikuid puudutavate automatiseeritud otsustega, kolmandatest riikidest saadud isikuandmetega, juurdepääsuga eraõiguslike isikute andmebaasidele, biomeetriliste andmete ja DNA-profiilide töötlemisega.

| 59. | Lisaks sellele antakse järgnevas analüüsis soovitusi ettepaneku praeguse teksti parandamiseks, et tagada sätete tõhusus, teksti ühtsus ning kooskõla kehtiva andmekaitset käsitleva õigusliku raamistikuga. |
| --- | --- |

59.

Lisaks sellele antakse järgnevas analüüsis soovitusi ettepaneku praeguse teksti parandamiseks, et tagada sätete tõhusus, teksti ühtsus ning kooskõla kehtiva andmekaitset käsitleva õigusliku raamistikuga.

IV.2   Eesmärgi suhtes kohaldatavad piirangud ja edasine töötlemine

| 60. | Artikli 4 lõike 1 punkti b kohaselt tuleb isikuandmeid koguda täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärastel eesmärkidel ega töödelda hiljem viisil, mis on vastuolus kõnealuste eesmärkidega. Tavaliselt tuleb andmeid koguda seoses kindla kuriteoga (või teatud asjaoludel selleks, et uurida kuritegeliku ühenduse või võrgustiku tegevust jne). Andmeid võib kasutada sellel algselt ettenähtud eesmärgil ning neid võib seejärel töödelda muul otstarbel, tingimusel et see on kooskõlas esialgse eesmärgiga (uimastiäris süüdi mõistetud isiku kohta kogutud andmeid võib kasutada näiteks uimastitega kaubitsejate võrgustikku puudutava uurimise raames). Selline lähenemisviis peegeldab hästi eesmärgi piiramise põhimõtet, nagu see on sätestatud ka Euroopa Liidu inimõiguste harta artiklis 8, ning on seega kooskõlas kehtivate andmekaitset käsitlevate õigusaktidega. |
| --- | --- |

60.

Artikli 4 lõike 1 punkti b kohaselt tuleb isikuandmeid koguda täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärastel eesmärkidel ega töödelda hiljem viisil, mis on vastuolus kõnealuste eesmärkidega. Tavaliselt tuleb andmeid koguda seoses kindla kuriteoga (või teatud asjaoludel selleks, et uurida kuritegeliku ühenduse või võrgustiku tegevust jne). Andmeid võib kasutada sellel algselt ettenähtud eesmärgil ning neid võib seejärel töödelda muul otstarbel, tingimusel et see on kooskõlas esialgse eesmärgiga (uimastiäris süüdi mõistetud isiku kohta kogutud andmeid võib kasutada näiteks uimastitega kaubitsejate võrgustikku puudutava uurimise raames). Selline lähenemisviis peegeldab hästi eesmärgi piiramise põhimõtet, nagu see on sätestatud ka Euroopa Liidu inimõiguste harta artiklis 8, ning on seega kooskõlas kehtivate andmekaitset käsitlevate õigusaktidega.

Edasine töötlemine raamotsuse reguleerimisalas kuuluvatel eesmärkidel

| 61. | Andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus ei käsitleta piisavalt rahuldavalt ühte kindlat olukorda, mis võib politseitöös ette tulla: vajadust edasiselt kasutada andmeid eesmärgil, mida peetakse kokkusobimatuks olukorraga, mille tarbeks andmed koguti. Politsei poolt kogutud andmeid võib olla tarvis kasutada täiesti teistsuguse kuriteo lahendamiseks. Näide sellest oleks, kui liikluseeskirja rikkumiste eest karistamise jaoks kogutud andmeid kasutatakse seejärel autovarga jälitamiseks ja süüdi mõistmiseks. Teisena nimetatud eesmärki, kui tahes õigustatut, ei saa pidada täielikult kokkusobivaks andmete kogumise eesmärgiga. Kui õiguskaitseasutustel ei oleks lubatud kasutada andmeid nimetatud teisel eesmärgil, võiks neil tekkida soov koguda andmeid laiadel ja halvasti määratletud eesmärkidel, millisel juhul eesmärgi piiramise põhimõte kaotaks andmete kogumise kontekstis oma mõtte. Lisaks sellele kahjustaks see selliseid teiste põhimõtete, nagu proportsionaalsuse, täpsuse ja usaldatavuse põhimõtte, kohaldamist (vt artikli 4 lõike 1 punktid c ja d). |
| --- | --- |

61.

Andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus ei käsitleta piisavalt rahuldavalt ühte kindlat olukorda, mis võib politseitöös ette tulla: vajadust edasiselt kasutada andmeid eesmärgil, mida peetakse kokkusobimatuks olukorraga, mille tarbeks andmed koguti. Politsei poolt kogutud andmeid võib olla tarvis kasutada täiesti teistsuguse kuriteo lahendamiseks. Näide sellest oleks, kui liikluseeskirja rikkumiste eest karistamise jaoks kogutud andmeid kasutatakse seejärel autovarga jälitamiseks ja süüdi mõistmiseks. Teisena nimetatud eesmärki, kui tahes õigustatut, ei saa pidada täielikult kokkusobivaks andmete kogumise eesmärgiga. Kui õiguskaitseasutustel ei oleks lubatud kasutada andmeid nimetatud teisel eesmärgil, võiks neil tekkida soov koguda andmeid laiadel ja halvasti määratletud eesmärkidel, millisel juhul eesmärgi piiramise põhimõte kaotaks andmete kogumise kontekstis oma mõtte. Lisaks sellele kahjustaks see selliseid teiste põhimõtete, nagu proportsionaalsuse, täpsuse ja usaldatavuse põhimõtte, kohaldamist (vt artikli 4 lõike 1 punktid c ja d).

| 62. | ELi andmekaitseõiguse kohaselt tuleb isikuandmeid koguda täpselt ja selgelt kindlaksmääratud eesmärkidel ning neid ei tohi edasiselt töödelda viisil, mis ei ole kooskõlas nende eesmärkidega. Andmekaitseinspektor on aga arvamusel, et seoses edasise kasutamisega tuleb lubada mõningast paindlikkust. Andmete kogumisega seotud piirangut järgitakse suurema tõenäosusega, kui sisejulgeoleku eest vastutavad ametiasutused teavad, et nad võivad asjakohaseid kaitsemeetmeid rakendades andmete edasise kasutamisega arvestada piirangust vabastusega. |
| --- | --- |

62.

ELi andmekaitseõiguse kohaselt tuleb isikuandmeid koguda täpselt ja selgelt kindlaksmääratud eesmärkidel ning neid ei tohi edasiselt töödelda viisil, mis ei ole kooskõlas nende eesmärkidega. Andmekaitseinspektor on aga arvamusel, et seoses edasise kasutamisega tuleb lubada mõningast paindlikkust. Andmete kogumisega seotud piirangut järgitakse suurema tõenäosusega, kui sisejulgeoleku eest vastutavad ametiasutused teavad, et nad võivad asjakohaseid kaitsemeetmeid rakendades andmete edasise kasutamisega arvestada piirangust vabastusega.

| 63. | Tuleks täpsustada, et ettepaneku artiklis 11 tunnustatakse sellist edasise töötlemise vajadust, kuid üsna ebapiisaval viisil. Artiklit 11 kohaldatakse üksnes andmetele, mis on saadud teise liikmesriigi pädevalt asutuselt või tehtud selle poolt kättesaadavaks ning selles ei sätestata piisavaid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

63.

Tuleks täpsustada, et ettepaneku artiklis 11 tunnustatakse sellist edasise töötlemise vajadust, kuid üsna ebapiisaval viisil. Artiklit 11 kohaldatakse üksnes andmetele, mis on saadud teise liikmesriigi pädevalt asutuselt või tehtud selle poolt kättesaadavaks ning selles ei sätestata piisavaid kaitsemeetmeid.

| 64. | Andmekaitseinspektor soovitab, et artikli 11 lõiget 1 kohaldataks kõikidele andmetele, vaatamata sellele, kas need on saadud teiselt liikmesriigilt või mitte. Lisaks sellele tuleks artikli 11 lõike 1 punktis b sätestatule lisada rangemad kaitsemeetmed: andmete edasist kasutamist eesmärgil, mida peetakse mittevastavaks esialgsele eesmärgile, tuleks lubada ainult erijuhul, kui see on rangelt vajalik kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks või isiku huvide või põhiõiguste kaitseks. Andmekaitseinspektor soovitab tegelikult sätestada eespool nimetatu uues artiklis 4 bis (igal juhul ettepaneku II peatükis). |
| --- | --- |

64.

Andmekaitseinspektor soovitab, et artikli 11 lõiget 1 kohaldataks kõikidele andmetele, vaatamata sellele, kas need on saadud teiselt liikmesriigilt või mitte. Lisaks sellele tuleks artikli 11 lõike 1 punktis b sätestatule lisada rangemad kaitsemeetmed: andmete edasist kasutamist eesmärgil, mida peetakse mittevastavaks esialgsele eesmärgile, tuleks lubada ainult erijuhul, kui see on rangelt vajalik kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks või isiku huvide või põhiõiguste kaitseks. Andmekaitseinspektor soovitab tegelikult sätestada eespool nimetatu uues artiklis 4 bis (igal juhul ettepaneku II peatükis).

| 65. | Artikli 11 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse nende praegusel kujul; nendes sätestatakse täiendavad kaitsemeetmed teistest liikmesriikidest saadud andmetele. Andmekaitseinspektor märgib, et artikli 11 lõiget 3 kohaldatakse SIS II kaudu toimuvale andmevahetusele: andmekaitseinspektor märkis juba oma arvamuses SIS II kohta, et tuleks tagada, et SIS-süsteemi andmeid ei tohiks kasutada mingil muul eesmärgil, kui süsteemi enda eesmärkidel. |
| --- | --- |

65.

Artikli 11 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse nende praegusel kujul; nendes sätestatakse täiendavad kaitsemeetmed teistest liikmesriikidest saadud andmetele. Andmekaitseinspektor märgib, et artikli 11 lõiget 3 kohaldatakse SIS II kaudu toimuvale andmevahetusele: andmekaitseinspektor märkis juba oma arvamuses SIS II kohta, et tuleks tagada, et SIS-süsteemi andmeid ei tohiks kasutada mingil muul eesmärgil, kui süsteemi enda eesmärkidel.

Andmete edasine töötlemine eesmärkidel, mis väljuvad politsei- ja õigusalase koostöö raamest

| 66. | Mõnedel juhtudel tuleb andmeid töödelda muude oluliste huvide tagamise eesmärgil. Nendel juhtudel võivad andmeid töödelda isegi muud ametiasutused kui käesoleva raamotsuse kohased pädevad asutused. Liikmesriikide sellised pädevused võivad sisaldada andmetöötlust, millega kaasneb sekkumine eraellu (näiteks isiku, kes ei ole kahtlusalune, julgeolekukontroll) ning seetõttu peavad selliste pädevustega kaasnema väga ranged tingimused, nagu liikmesriikide kohustus võtta vastu spetsiaalsed õigusaktid, kui nad tahavad seda vabastust kasutada. Esimese sambaga seoses käsitletakse seda küsimust direktiivi 95/46/EÜ artiklis 13, milles sätestatakse, et konkreetsetel juhtudel on lubatud piirangud direktiivi mõnedele sätetele. Selliseid piiranguid kohaldavad liikmesriigid peavad seda tegema kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduse kaitse konventsiooni artikliga 8. |
| --- | --- |

66.

Mõnedel juhtudel tuleb andmeid töödelda muude oluliste huvide tagamise eesmärgil. Nendel juhtudel võivad andmeid töödelda isegi muud ametiasutused kui käesoleva raamotsuse kohased pädevad asutused. Liikmesriikide sellised pädevused võivad sisaldada andmetöötlust, millega kaasneb sekkumine eraellu (näiteks isiku, kes ei ole kahtlusalune, julgeolekukontroll) ning seetõttu peavad selliste pädevustega kaasnema väga ranged tingimused, nagu liikmesriikide kohustus võtta vastu spetsiaalsed õigusaktid, kui nad tahavad seda vabastust kasutada. Esimese sambaga seoses käsitletakse seda küsimust direktiivi 95/46/EÜ artiklis 13, milles sätestatakse, et konkreetsetel juhtudel on lubatud piirangud direktiivi mõnedele sätetele. Selliseid piiranguid kohaldavad liikmesriigid peavad seda tegema kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduse kaitse konventsiooni artikliga 8.

| 67. | Samadel põhjustel tuleks käesoleva raamotsuse II peatükis sätestada, et liikmesriikidel tuleks lubada võtta seadusandlikke meetmeid, mis võimaldaksid edasist töötlemist, kui selline meede on vajalik tagamaks:







  — | avalikku korda, riigikaitset või riigi julgeolekut ähvardavate ohtude ärahoidmist; |
| --- | --- | --- |

67.

Samadel põhjustel tuleks käesoleva raamotsuse II peatükis sätestada, et liikmesriikidel tuleks lubada võtta seadusandlikke meetmeid, mis võimaldaksid edasist töötlemist, kui selline meede on vajalik tagamaks:

—

avalikku korda, riigikaitset või riigi julgeolekut ähvardavate ohtude ärahoidmist;

| — | liikmesriigi või Euroopa Liidu oluliste majanduslike või rahanduslike huvide kaitset; |
| --- | --- |

—

liikmesriigi või Euroopa Liidu oluliste majanduslike või rahanduslike huvide kaitset;

| — | andmesubjekti kaitset. |
| --- | --- |

—

andmesubjekti kaitset.

IV.3   Andmetöötluse õiguspäraseks muutmise kriteeriumid

| 68. | Ettepaneku artiklis 5 sätestatakse, et pädevad asutused võivad andmeid töödelda ainult siis, kui see on ette nähtud õigusaktiga, milles sätestatakse, et töötlemine on vajalik asjaomase ametiasutuse seaduspärase ülesande täitmiseks ning kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil. Andmekaitseinspektor toetab artiklis 5 sätestatud rangeid nõudeid. |
| --- | --- |

68.

Ettepaneku artiklis 5 sätestatakse, et pädevad asutused võivad andmeid töödelda ainult siis, kui see on ette nähtud õigusaktiga, milles sätestatakse, et töötlemine on vajalik asjaomase ametiasutuse seaduspärase ülesande täitmiseks ning kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil. Andmekaitseinspektor toetab artiklis 5 sätestatud rangeid nõudeid.

| 69. | Artikli 5 sõnastuses alahinnatakse aga vajadust muuta konkreetsetel asjaoludel andmetöötlus õiguspäraseks muudel õiguslikel põhjustel. Tegemist on olulise sättega ning see ei tohiks näiteks takistada politseil täita oma riiklike õigusaktide kohaseid juriidilisi kohustusi avalikustada teavet migratsiooni- või maksuametitele. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor, et artiklis 5 võetakse arvesse muid isikuandmete töötlemise õigustatud õiguslikke põhjuseid, nagu näiteks töötleja vajadust täita oma juriidilist kohustust, andmesubjekti ühemõttelist nõusolekut, tingimusel et töötlemine toimub andmesubjekti huvides, või vajadust kaitsta andmesubjekti elulisi huve. |
| --- | --- |

69.

Artikli 5 sõnastuses alahinnatakse aga vajadust muuta konkreetsetel asjaoludel andmetöötlus õiguspäraseks muudel õiguslikel põhjustel. Tegemist on olulise sättega ning see ei tohiks näiteks takistada politseil täita oma riiklike õigusaktide kohaseid juriidilisi kohustusi avalikustada teavet migratsiooni- või maksuametitele. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor, et artiklis 5 võetakse arvesse muid isikuandmete töötlemise õigustatud õiguslikke põhjuseid, nagu näiteks töötleja vajadust täita oma juriidilist kohustust, andmesubjekti ühemõttelist nõusolekut, tingimusel et töötlemine toimub andmesubjekti huvides, või vajadust kaitsta andmesubjekti elulisi huve.

| 70. | Andmekaitseinspektor märgib, et andmetöötluse õiguspäraseks muutmise kriteeriumite austamine on eriti oluline seoses politsei- ja õigusalase koostööga, võttes arvesse, et isikuandmete õigusvastane kogumine politseiteenistuste poolt võib tähendada, et isikuandmeid ei saa kohtumenetluse raames tõendina kasutada. |
| --- | --- |

70.

Andmekaitseinspektor märgib, et andmetöötluse õiguspäraseks muutmise kriteeriumite austamine on eriti oluline seoses politsei- ja õigusalase koostööga, võttes arvesse, et isikuandmete õigusvastane kogumine politseiteenistuste poolt võib tähendada, et isikuandmeid ei saa kohtumenetluse raames tõendina kasutada.

IV.4   Vajalikkus ja proportsionaalsus

| 71. | Ettepaneku artiklite 4 ja 5 eesmärk on samuti tagada — üldiselt rahuldaval viisil — et piirangud isikuandmete kaitsele oleksid vajalikud ja proportsionaalsed, nagu see on nõutud Euroopa Liidu õigusaktides ning Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 kohta:






  — | Artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatakse üldine eeskiri, mille kohaselt peavad isikuandmed olema piisavad, asjakohased ning nad ei tohi ületada selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse ja/või hiljem töödeldakse; |
| --- | --- | --- |

71.

Ettepaneku artiklite 4 ja 5 eesmärk on samuti tagada — üldiselt rahuldaval viisil — et piirangud isikuandmete kaitsele oleksid vajalikud ja proportsionaalsed, nagu see on nõutud Euroopa Liidu õigusaktides ning Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 kohta:

—

Artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatakse üldine eeskiri, mille kohaselt peavad isikuandmed olema piisavad, asjakohased ning nad ei tohi ületada selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse ja/või hiljem töödeldakse;

| — | Artiklis 5 sätestatakse, et töötlemine peaks olema vajalik asjaomase ametiasutuse seaduspärase ülesande täitmiseks ning kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil. |
| --- | --- |

—

Artiklis 5 sätestatakse, et töötlemine peaks olema vajalik asjaomase ametiasutuse seaduspärase ülesande täitmiseks ning kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil.

| — | Artikli 4 lõikes 4 märgitakse, et isikuandmete töötlemine on vajalik ainult siis, kui on täidetud teatud konkreetsed tingimused. |
| --- | --- |

—

Artikli 4 lõikes 4 märgitakse, et isikuandmete töötlemine on vajalik ainult siis, kui on täidetud teatud konkreetsed tingimused.

| 72. | Andmekaitseinspektor märgib, et artikli 4 lõike 4 kavandatud sõnastus ei vasta Euroopa Inimõiguste Kohtu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8 seotud kohtupraktikaga kehtestatud kriteeriumitele, mille kohaselt võib eraeluga seotud piirangut kehtestada ainult siis, kui see on vajalik demokraatlikus ühiskonnas. Ettepaneku kohaselt peetaks andmetöötlust oluliseks mitte ainult siis, kui see võimaldaks õiguskaitse- ja õigusasutustel oma ülesandeid täita, vaid ka siis, kui on alust arvata, et asjaomased isikuandmed üksnes soodustaksid või kiirendaksid kuritegude ennetamist, uurimist, avastamist või nende eest vastutusele võtmist. |
| --- | --- |

72.

Andmekaitseinspektor märgib, et artikli 4 lõike 4 kavandatud sõnastus ei vasta Euroopa Inimõiguste Kohtu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8 seotud kohtupraktikaga kehtestatud kriteeriumitele, mille kohaselt võib eraeluga seotud piirangut kehtestada ainult siis, kui see on vajalik demokraatlikus ühiskonnas. Ettepaneku kohaselt peetaks andmetöötlust oluliseks mitte ainult siis, kui see võimaldaks õiguskaitse- ja õigusasutustel oma ülesandeid täita, vaid ka siis, kui on alust arvata, et asjaomased isikuandmed üksnes soodustaksid või kiirendaksid kuritegude ennetamist, uurimist, avastamist või nende eest vastutusele võtmist.

| 73. | Nimetatud kriteeriumid ei vasta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 nõuetele, sest peaaegu igasugust isikuandmete töötlemist võib pidada politsei ja õigusasutuste tegevuse hõlbustamiseks, isegi kui asjaomased andmed ei ole tegelikult sellise tegevuse läbiviimiseks vajalikud. |
| --- | --- |

73.

Nimetatud kriteeriumid ei vasta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 nõuetele, sest peaaegu igasugust isikuandmete töötlemist võib pidada politsei ja õigusasutuste tegevuse hõlbustamiseks, isegi kui asjaomased andmed ei ole tegelikult sellise tegevuse läbiviimiseks vajalikud.

| 74. | Artikli 4 lõike 4 praegune tekst viiks isikuandmete lubamatult laia kogumiseni, mis põhineb üksnes arusaamal, et isikuandmed võivad hõlbustada kuritegude ennetamist, uurimist, avastamist või nende eest vastutusele võtmist. Vastupidiselt tuleks isikuandmete töötlemist pidada vajalikuks ainult juhul, kui pädevad asutused on võimelised selgelt näitama, et selleks on olemas vajadus ning tingimusel, et eraellu vähem sekkuvad meetmed ei ole kättesaadavad. |
| --- | --- |

74.

Artikli 4 lõike 4 praegune tekst viiks isikuandmete lubamatult laia kogumiseni, mis põhineb üksnes arusaamal, et isikuandmed võivad hõlbustada kuritegude ennetamist, uurimist, avastamist või nende eest vastutusele võtmist. Vastupidiselt tuleks isikuandmete töötlemist pidada vajalikuks ainult juhul, kui pädevad asutused on võimelised selgelt näitama, et selleks on olemas vajadus ning tingimusel, et eraellu vähem sekkuvad meetmed ei ole kättesaadavad.

| 75. | Seega soovitab andmekaitseinspektor, et artikli 4 lõike 4 esimene taane sõnastataks ümber, et tagada kooskõla Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 8 käsitleva kohtupraktikaga. Lisaks sellele soovitab andmekaitseinspektor, et süsteemsetel põhjustel viidaks artikli 4 lõige 4 üle artikli 5 lõppu. |
| --- | --- |

75.

Seega soovitab andmekaitseinspektor, et artikli 4 lõike 4 esimene taane sõnastataks ümber, et tagada kooskõla Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 8 käsitleva kohtupraktikaga. Lisaks sellele soovitab andmekaitseinspektor, et süsteemsetel põhjustel viidaks artikli 4 lõige 4 üle artikli 5 lõppu.

IV.5   Andmete eriliikide töötlemine

| 76. | Artiklis 6 sätestatakse põhimõtteline keeld töödelda tundlikke andmeid; st isikuandmeid, mis paljastavad rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi vaateid, usulisi või filosoofilisi veendumusi, ametiühingusse kuulumist või andmeid, mis puudutavad tervislikku seisundit või seksuaalelu. Nimetatud keeldu ei kohaldata, kui töötlemine on õigusaktiga ette nähtud ning kui see on hädavajalik asjaomase ametiasutuse seaduspärase ülesande täitmiseks kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil. Tundlikke andmeid võib samuti töödelda, kui andmesubjekt on selleks andnud oma selgesõnalise nõusoleku. Mõlemal juhul tuleb kehtestada konkreetsed sobivad kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

76.

Artiklis 6 sätestatakse põhimõtteline keeld töödelda tundlikke andmeid; st isikuandmeid, mis paljastavad rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi vaateid, usulisi või filosoofilisi veendumusi, ametiühingusse kuulumist või andmeid, mis puudutavad tervislikku seisundit või seksuaalelu. Nimetatud keeldu ei kohaldata, kui töötlemine on õigusaktiga ette nähtud ning kui see on hädavajalik asjaomase ametiasutuse seaduspärase ülesande täitmiseks kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil. Tundlikke andmeid võib samuti töödelda, kui andmesubjekt on selleks andnud oma selgesõnalise nõusoleku. Mõlemal juhul tuleb kehtestada konkreetsed sobivad kaitsemeetmed.

| 77. | Artikli 6 kohta võib esitada kaks tähelepanekut. Esiteks, artiklis 6 toetutakse liiga suures ulatuses andmesubjekti nõusolekule. Andmekaitseinspektor rõhutab, et tundlike andmete töötlemist andmekaitsesubjekti selgesõnalise nõusoleku alusel tuleks lubada ainult siis, kui töötlemine toimub andmesubjekti huvides ning nõusolekust keeldumine ei põhjusta andmesubjektile negatiivseid tagajärgi. Andmekaitseinspektor soovitab artiklit 6 vastavalt muuta ning viia see ka kooskõlla kehtiva ELi andmekaitseõigusega. |
| --- | --- |

77.

Artikli 6 kohta võib esitada kaks tähelepanekut. Esiteks, artiklis 6 toetutakse liiga suures ulatuses andmesubjekti nõusolekule. Andmekaitseinspektor rõhutab, et tundlike andmete töötlemist andmekaitsesubjekti selgesõnalise nõusoleku alusel tuleks lubada ainult siis, kui töötlemine toimub andmesubjekti huvides ning nõusolekust keeldumine ei põhjusta andmesubjektile negatiivseid tagajärgi. Andmekaitseinspektor soovitab artiklit 6 vastavalt muuta ning viia see ka kooskõlla kehtiva ELi andmekaitseõigusega.

| 78. | Teiseks leiab andmekaitseinspektor, et arvesse võiks võtta ka muid töötlemise õiguslikke põhjuseid, nagu andmekaitsesubjekti või teise isiku (kui andmesubjekt on füüsiliselt või õiguslikult võimetu nõusolekut andma) eluliste huvide kaitsmise vajadust. |
| --- | --- |

78.

Teiseks leiab andmekaitseinspektor, et arvesse võiks võtta ka muid töötlemise õiguslikke põhjuseid, nagu andmekaitsesubjekti või teise isiku (kui andmesubjekt on füüsiliselt või õiguslikult võimetu nõusolekut andma) eluliste huvide kaitsmise vajadust.

| 79. | Politsei- ja õigusalase koostöö raames omab üha suuremat tähtsust teistesse andmeliikidesse kuuluvate potentsiaalselt tundlike andmete, nagu biomeetrilised andmed ja DNA profiilid, töötlemine. Ettepaneku artikkel 6 ei käsitle selgesõnaliselt selliseid andmeid. Andmekaitseinspektor kutsub ELi seadusandjat pöörama erilist tähelepanu käesolevas ettepanekus sätestatud üldiste andmekaitset käsitlevate põhimõtete rakendamisele edasistes õigusaktides, mis käsitlevad nimetatud andmete eriliikide töötlemist. Sellekohaseks näiteks on nõukogu raamotsus teabevahetuse kohta vastavalt kättesaadavuse põhimõttele (vt eespool punktid 12-15), milles lubatakse selgesõnaliselt biomeetriliste andmete ja DNA profiilide töötlemist ja vahetamist (vt ettepaneku II lisa), kuid ei käsitleta nende andmete tundlikkust ja eripära andmekaitse seisukohalt. |
| --- | --- |

79.

Politsei- ja õigusalase koostöö raames omab üha suuremat tähtsust teistesse andmeliikidesse kuuluvate potentsiaalselt tundlike andmete, nagu biomeetrilised andmed ja DNA profiilid, töötlemine. Ettepaneku artikkel 6 ei käsitle selgesõnaliselt selliseid andmeid. Andmekaitseinspektor kutsub ELi seadusandjat pöörama erilist tähelepanu käesolevas ettepanekus sätestatud üldiste andmekaitset käsitlevate põhimõtete rakendamisele edasistes õigusaktides, mis käsitlevad nimetatud andmete eriliikide töötlemist. Sellekohaseks näiteks on nõukogu raamotsus teabevahetuse kohta vastavalt kättesaadavuse põhimõttele (vt eespool punktid 12-15), milles lubatakse selgesõnaliselt biomeetriliste andmete ja DNA profiilide töötlemist ja vahetamist (vt ettepaneku II lisa), kuid ei käsitleta nende andmete tundlikkust ja eripära andmekaitse seisukohalt.

| 80. | Andmekaitseinspektor soovitab sätestada konkreetsed kaitsemeetmed, eelkõige eesmärgiga tagada, et:







  — | biomeetrilisi andmeid ja DNA profiile kasutataks ainult hästi toimivate ja koostalitlusvõimeliste tehniliste standardite alusel; |
| --- | --- | --- |

80.

Andmekaitseinspektor soovitab sätestada konkreetsed kaitsemeetmed, eelkõige eesmärgiga tagada, et:

—

biomeetrilisi andmeid ja DNA profiile kasutataks ainult hästi toimivate ja koostalitlusvõimeliste tehniliste standardite alusel;

| — | hoolikalt arvestataks nende täpsuse taset ning et andmesubjekt võiks seda olemasolevate vahendite abil vaidlustada ning; |
| --- | --- |

—

hoolikalt arvestataks nende täpsuse taset ning et andmesubjekt võiks seda olemasolevate vahendite abil vaidlustada ning;

| — | isikute väärikuse austamine oleks täielikult tagatud. |
| --- | --- |

—

isikute väärikuse austamine oleks täielikult tagatud.

Seadusandja otsustada on, kas sätestada sellised täiendavad kaitsemeetmed käesolevas raamotsuses või spetsiaalsetes õigusaktides, millega reguleeritakse andmete eriliikidesse kuuluvate andmete kogumist ja vahetamist.

IV.6   Täpsus ja usaldusväärsus

| 81. | Artikli 4 lõike 1 punktis d sätestatakse andmete kvaliteeti käsitlevad üldised eeskirjad. Nimetatud artikli kohaselt peab töötleja tagama andmete täpsuse ja kui vajalik, siis nende ajakohastatuse. Töötleja võtab kõik asjakohased meetmed tagamaks, et andmete kogumise või hilisema töötlemise eesmärgi seisukohast ebaõiged või mittetäielikud andmed kustutatakse või parandatakse. See on kooskõlas andmekaitset käsitleva ELi seadusandluse üldpõhimõtetega. |
| --- | --- |

81.

Artikli 4 lõike 1 punktis d sätestatakse andmete kvaliteeti käsitlevad üldised eeskirjad. Nimetatud artikli kohaselt peab töötleja tagama andmete täpsuse ja kui vajalik, siis nende ajakohastatuse. Töötleja võtab kõik asjakohased meetmed tagamaks, et andmete kogumise või hilisema töötlemise eesmärgi seisukohast ebaõiged või mittetäielikud andmed kustutatakse või parandatakse. See on kooskõlas andmekaitset käsitleva ELi seadusandluse üldpõhimõtetega.

| 82. | Artikli 4 lõike 1 punkti d kolmandas lauses sätestatakse, et liikmesriigid võivad näha ette andmete töötlemist erinevatel täpsuse ja usaldusväärsuse tasemetel. Andmekaitseinspektor tõlgendab seda sätet kui erandit üldisest täpsuse põhimõttest ning soovitab esitada sätte erandlikkus selgemalt, lisades “aga” või “olgugi et” artikli 4 lõike 1 punkti d kolmanda lause algusesse. Juhtudel, kui andmete täpsust ei ole võimalik täielikult tagada, on töötlejal kohustus eristada andmed vastavalt nende täpsuse ja usaldusväärsuse tasemele, osutades eelkõige faktidel põhinevate andmete põhimõttelisele erinevusele andmetest, mis põhinevad arvamustel ja isiklikel hinnangutel. Andmekaitseinspektor rõhutab selle kohustuse olulisust nii andmesubjektide kui õiguskaitseasutuste seisukohalt, eelkõige juhul, kui andmeid töödeldakse nende algallikast kaugel (vt arvamuse punkt 7). |
| --- | --- |

82.

Artikli 4 lõike 1 punkti d kolmandas lauses sätestatakse, et liikmesriigid võivad näha ette andmete töötlemist erinevatel täpsuse ja usaldusväärsuse tasemetel. Andmekaitseinspektor tõlgendab seda sätet kui erandit üldisest täpsuse põhimõttest ning soovitab esitada sätte erandlikkus selgemalt, lisades “aga” või “olgugi et” artikli 4 lõike 1 punkti d kolmanda lause algusesse. Juhtudel, kui andmete täpsust ei ole võimalik täielikult tagada, on töötlejal kohustus eristada andmed vastavalt nende täpsuse ja usaldusväärsuse tasemele, osutades eelkõige faktidel põhinevate andmete põhimõttelisele erinevusele andmetest, mis põhinevad arvamustel ja isiklikel hinnangutel. Andmekaitseinspektor rõhutab selle kohustuse olulisust nii andmesubjektide kui õiguskaitseasutuste seisukohalt, eelkõige juhul, kui andmeid töödeldakse nende algallikast kaugel (vt arvamuse punkt 7).

Andmete kvaliteedi kontrollimine

| 83. | Artikli 4 lõike 1 punktis d sätestatud üldpõhimõtet täiendatakse andmete kvaliteedi kontrollimist käsitlevas artiklis 9 sätestatud täpsemate kaitsemeetmetega. Eelkõige sätestatakse artiklis 9, et






  1. | isikuandmete kvaliteeti kontrollitakse hiljemalt enne nende edastamist ja kättesaadavaks tegemist. Lisaks sellele tuleb otsese automatiseeritud juurdepääsu teel kättesaadavaks tehtud andmete kvaliteeti korrapäraselt kontrollida (artikli 9 lõiked 1 ja 2). |
| --- | --- | --- |

83.

Artikli 4 lõike 1 punktis d sätestatud üldpõhimõtet täiendatakse andmete kvaliteedi kontrollimist käsitlevas artiklis 9 sätestatud täpsemate kaitsemeetmetega. Eelkõige sätestatakse artiklis 9, et

1.

isikuandmete kvaliteeti kontrollitakse hiljemalt enne nende edastamist ja kättesaadavaks tegemist. Lisaks sellele tuleb otsese automatiseeritud juurdepääsu teel kättesaadavaks tehtud andmete kvaliteeti korrapäraselt kontrollida (artikli 9 lõiked 1 ja 2).

| 2. | kõikide andmeedastuste puhul tuleks ära märkida kohtuotsused ning otsused süüdistust mitte esitada ja enne edastamist algallikas kontrollitud arvamustel põhinevad andmed ning nende täpsuse või usaldatuse aste tuleks samuti ära märkida (artikli 9 lõige1). |
| --- | --- |

2.

kõikide andmeedastuste puhul tuleks ära märkida kohtuotsused ning otsused süüdistust mitte esitada ja enne edastamist algallikas kontrollitud arvamustel põhinevad andmed ning nende täpsuse või usaldatuse aste tuleks samuti ära märkida (artikli 9 lõige1).

| 3. | kui andmesubjekt eitab isikuandmete täpsust või kui nende täpsust või ebatäpsust ei ole võimalik tuvastada, tuleb isikuandmed andmesubjekti taotlusel märgistada (artikli 9 lõige 6). |
| --- | --- |

3.

kui andmesubjekt eitab isikuandmete täpsust või kui nende täpsust või ebatäpsust ei ole võimalik tuvastada, tuleb isikuandmed andmesubjekti taotlusel märgistada (artikli 9 lõige 6).

| 84. | Seega tagatakse artikli 4 lõikega 1 ja artikliga 9, kui neid ühiselt kohaldada, et isikuandmete kvaliteeti on piisavalt kontrollitud nii andmesubjekti kui nende ametiasutuste poolt, kes on kõige lähemal töödeldud andmete algallikatele ning kes on seega kõige õigemad neid kontrollima. |
| --- | --- |

84.

Seega tagatakse artikli 4 lõikega 1 ja artikliga 9, kui neid ühiselt kohaldada, et isikuandmete kvaliteeti on piisavalt kontrollitud nii andmesubjekti kui nende ametiasutuste poolt, kes on kõige lähemal töödeldud andmete algallikatele ning kes on seega kõige õigemad neid kontrollima.

| 85. | Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud sätteid, sest nendega tagatakse, keskendudes samas õiguskaitseasutuste vajadusele, et kõik andmed on nõuetekohaselt arvesse võetud ning neid kasutatakse vastavalt nende täpsusele ja usaldusväärsusele, välistades sellega, et andmesubjekt kannataks ebaõiglaselt teda puudutavate andmete võimaliku ebatäpsuse pärast. |
| --- | --- |

85.

Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud sätteid, sest nendega tagatakse, keskendudes samas õiguskaitseasutuste vajadusele, et kõik andmed on nõuetekohaselt arvesse võetud ning neid kasutatakse vastavalt nende täpsusele ja usaldusväärsusele, välistades sellega, et andmesubjekt kannataks ebaõiglaselt teda puudutavate andmete võimaliku ebatäpsuse pärast.

| 86. | Andmete kvaliteedi kontrollimine on andmesubjekti seisukohalt kaitse oluline element, eelkõige seoses politsei- ja kohtuasutuste poolt töödeldud isikuandmetega. Andmekaitseinspektor kahetseb seega, et andmete kvaliteedi kontrolli käsitleva artikli 9 kohaldamisala piirdub andmetega, mis on edastatud või tehtud kättesaadavaks teistele liikmesriikidele. See on kahetsusväärne, kuna see tähendab, et isikuandmete kvaliteet, mis on oluline ka õiguskaitse seisukohalt, oleks täies ulatuses tagatud ainult siis, kui need andmed edastatakse või tehakse kättesaadavaks teistele liikmesriikidele, kuid mitte siis, kui neid töödeldakse liikmesriigi siseselt (17). Selle asemel on nii andmesubjektide kui pädevate asutuste huvides hädavajalik tagada, et kõikide isikuandmete kvaliteeti kontrollitaks korralikult, sealhulgas nende isikuandmete kvaliteeti, mida ei edastata või ei tehta kättesaadavaks teise liikmesriigi poolt. |
| --- | --- |

86.

Andmete kvaliteedi kontrollimine on andmesubjekti seisukohalt kaitse oluline element, eelkõige seoses politsei- ja kohtuasutuste poolt töödeldud isikuandmetega. Andmekaitseinspektor kahetseb seega, et andmete kvaliteedi kontrolli käsitleva artikli 9 kohaldamisala piirdub andmetega, mis on edastatud või tehtud kättesaadavaks teistele liikmesriikidele. See on kahetsusväärne, kuna see tähendab, et isikuandmete kvaliteet, mis on oluline ka õiguskaitse seisukohalt, oleks täies ulatuses tagatud ainult siis, kui need andmed edastatakse või tehakse kättesaadavaks teistele liikmesriikidele, kuid mitte siis, kui neid töödeldakse liikmesriigi siseselt (17). Selle asemel on nii andmesubjektide kui pädevate asutuste huvides hädavajalik tagada, et kõikide isikuandmete kvaliteeti kontrollitaks korralikult, sealhulgas nende isikuandmete kvaliteeti, mida ei edastata või ei tehta kättesaadavaks teise liikmesriigi poolt.

| 87. | Seega soovitab andmekaitseinspektor kaotada artikli 9 lõigete 1 ja 6 kohaldamisala piirangud, viies need sätted üle ettepaneku II peatükki. |
| --- | --- |

87.

Seega soovitab andmekaitseinspektor kaotada artikli 9 lõigete 1 ja 6 kohaldamisala piirangud, viies need sätted üle ettepaneku II peatükki.

Eri andmeliikide eristamine

| 88. | Artikli 4 lõikes 2 sätestatakse töötleja kohustus eristada selgelt erinevatesse kategooriatesse kuuluvate isikute (kahtlusalused isikud, süüdimõistetud isikud, tunnistajad, ohvrid, informaatorid, kontaktisikud jne) isikuandmed. Andmekaitseinspektor tervitab sellist lähenemisviisi. Kuigi õiguskaitseasutused võivad olla sunnitud töötlema väga erinevatesse kategooriatesse kuuluvate isikutega seotud andmeid, on oluline, et need andmed eristatakse üksteisest vastavalt erinevale kuriteos osalemise määrale. Eelkõige peaksid andmekogumisele seatavad tingimused, tähtajad, andmesubjektile juurdepääsu või teabe keelamise tingimused ning pädevatele asutustele kohaldatavad andmetele juurdepääsumenetlused kajastama erinevate töödeldud andmeliikide eripära ning erinevaid eesmärke, milleks õiguskaitseasutused neid andmeid koguvad. |
| --- | --- |

88.

Artikli 4 lõikes 2 sätestatakse töötleja kohustus eristada selgelt erinevatesse kategooriatesse kuuluvate isikute (kahtlusalused isikud, süüdimõistetud isikud, tunnistajad, ohvrid, informaatorid, kontaktisikud jne) isikuandmed. Andmekaitseinspektor tervitab sellist lähenemisviisi. Kuigi õiguskaitseasutused võivad olla sunnitud töötlema väga erinevatesse kategooriatesse kuuluvate isikutega seotud andmeid, on oluline, et need andmed eristatakse üksteisest vastavalt erinevale kuriteos osalemise määrale. Eelkõige peaksid andmekogumisele seatavad tingimused, tähtajad, andmesubjektile juurdepääsu või teabe keelamise tingimused ning pädevatele asutustele kohaldatavad andmetele juurdepääsumenetlused kajastama erinevate töödeldud andmeliikide eripära ning erinevaid eesmärke, milleks õiguskaitseasutused neid andmeid koguvad.

| 89. | Sellega seoses leiab andmekaitseinspektor, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kahtlusaluste hulka mittekuuluvate isikutega seotud andmetele. Proportsionaalsuse tagamiseks ning eelarvamuste vältimiseks isikute suhtes, kes ei ole kuriteoga aktiivselt seotud, on vajalikud eritingimused ja kaitsemeetmed. Sellise isikute kategooria jaoks peaks ettepanek sisaldama täiendavaid sätteid, et piirata töötlemise eesmärki, kehtestada täpsed tähtajad ja piirata juurdepääsu andmetele. Andmekaitseinspektor soovitab, et ettepanekut muudetaks vastavalt. |
| --- | --- |

89.

Sellega seoses leiab andmekaitseinspektor, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kahtlusaluste hulka mittekuuluvate isikutega seotud andmetele. Proportsionaalsuse tagamiseks ning eelarvamuste vältimiseks isikute suhtes, kes ei ole kuriteoga aktiivselt seotud, on vajalikud eritingimused ja kaitsemeetmed. Sellise isikute kategooria jaoks peaks ettepanek sisaldama täiendavaid sätteid, et piirata töötlemise eesmärki, kehtestada täpsed tähtajad ja piirata juurdepääsu andmetele. Andmekaitseinspektor soovitab, et ettepanekut muudetaks vastavalt.

| 90. | Ettepaneku praeguses tekstis sisaldub üks konkreetne kaitsemeede, mis on seotud kahtlusaluste hulka mittekuuluvate isikutega, nimelt ettepaneku artikli 7 lõige 1. Andmekaitseinspektori arvates on tegemist olulise kaitsemeetmega, põhiliselt sellepärast, et liikmesriikidel ei ole lubatud meetmest erandeid teha. Kahetsusväärselt sätestatakse artikli 7 lõikes 1 üksnes tähtaegadega seotud spetsiaalsed kaitsemeetmed ning artiklit kohaldatakse ainult ettepaneku artikli 4 lõike 3 viimases taandes märgitud isikute kategooria suhtes. Seetõttu ei nähta artikliga ette rahuldavaid kaitsemeetmeid ega hõlmata tervet kahtlusaluste hulka mittekuuluvate isikute rühma (18). |
| --- | --- |

90.

Ettepaneku praeguses tekstis sisaldub üks konkreetne kaitsemeede, mis on seotud kahtlusaluste hulka mittekuuluvate isikutega, nimelt ettepaneku artikli 7 lõige 1. Andmekaitseinspektori arvates on tegemist olulise kaitsemeetmega, põhiliselt sellepärast, et liikmesriikidel ei ole lubatud meetmest erandeid teha. Kahetsusväärselt sätestatakse artikli 7 lõikes 1 üksnes tähtaegadega seotud spetsiaalsed kaitsemeetmed ning artiklit kohaldatakse ainult ettepaneku artikli 4 lõike 3 viimases taandes märgitud isikute kategooria suhtes. Seetõttu ei nähta artikliga ette rahuldavaid kaitsemeetmeid ega hõlmata tervet kahtlusaluste hulka mittekuuluvate isikute rühma (18).

| 91. | Eraldi tähelepanu väärivad ka süüdimõistetud isikutega seotud andmed. Seoses nende andmetega tuleks võtta arvesse kriminaaltoimikute vahetamisega seotud hiljutisi ja tulevasi algatusi ning tagada tuleks järjepidevus (19). |
| --- | --- |

91.

Eraldi tähelepanu väärivad ka süüdimõistetud isikutega seotud andmed. Seoses nende andmetega tuleks võtta arvesse kriminaaltoimikute vahetamisega seotud hiljutisi ja tulevasi algatusi ning tagada tuleks järjepidevus (19).

| 92. | Eespool esitatud tähelepanekute valguses soovitab andmekaitseinspektor lisada artiklile 4 uus lõige, mis sisaldaks järgmisi elemente:






  — | täiendavad sätted kahtlusaluste hulka mittekuuluvate isikute suhtes töötlemise eesmärgi piiramiseks, tähtaegade kehtestamiseks ning andmetele juurdepääsu piiramiseks; |
| --- | --- | --- |

92.

Eespool esitatud tähelepanekute valguses soovitab andmekaitseinspektor lisada artiklile 4 uus lõige, mis sisaldaks järgmisi elemente:

—

täiendavad sätted kahtlusaluste hulka mittekuuluvate isikute suhtes töötlemise eesmärgi piiramiseks, tähtaegade kehtestamiseks ning andmetele juurdepääsu piiramiseks;

| — | liikmesriikide kohustus sätestada erinevatesse kategooriatesse kuuluvate isikute isikuandmete vaheliste erinevuste õiguslikud tagajärjed, mis peegeldavad erinevate töödeldud andmeliikide eripära ning erinevaid eesmärke, milleks õiguskaitseasutused neid andmeid koguvad; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide kohustus sätestada erinevatesse kategooriatesse kuuluvate isikute isikuandmete vaheliste erinevuste õiguslikud tagajärjed, mis peegeldavad erinevate töödeldud andmeliikide eripära ning erinevaid eesmärke, milleks õiguskaitseasutused neid andmeid koguvad;

| — | õiguslikud tagajärjed peaksid olema seotud isikuandmete kogumise tingimustega, tähtaegadega, andmete täiendava edastamise ja kasutamisega ning juurdepääsu või teave keelamisega andmesubjektile. |
| --- | --- |

—

õiguslikud tagajärjed peaksid olema seotud isikuandmete kogumise tingimustega, tähtaegadega, andmete täiendava edastamise ja kasutamisega ning juurdepääsu või teave keelamisega andmesubjektile.

IV.7   Isikuandmete säilitamise tähtajad

| 93. | Isikuandmete säilitamise üldpõhimõtted on sätestatud ettepaneku artikli 4 lõike 1 punktis e ja artikli 7 lõikes 1. Üldpõhimõtte kohaselt ei tohiks isikuandmeid säilitada kauem kui vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks need koguti. See on kooskõlas andmekaitset käsitleva ELi seadusandlusega (20). |
| --- | --- |

93.

Isikuandmete säilitamise üldpõhimõtted on sätestatud ettepaneku artikli 4 lõike 1 punktis e ja artikli 7 lõikes 1. Üldpõhimõtte kohaselt ei tohiks isikuandmeid säilitada kauem kui vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks need koguti. See on kooskõlas andmekaitset käsitleva ELi seadusandlusega (20).

| 94. | Artikli 7 lõike 1 üldist sätet kohaldatakse aga üksnes siis, “kui riiklikes õigusaktides ei ole ette nähtud teisiti”. Andmekaitseinspektor märgib, et selline erand on väga üldine ning väljub artikli 4 lõike 1 punktis e lubatud erandite piirest. Andmekaitseinspektor teeb ettepaneku, et artikli 7 lõikes 1 sätestatud üldine erand tuleks välja jätta või vähemalt piirata avalikke huvisid, mis õigustavad sellise erandi kasutamist liikmesriikide poolt (21). |
| --- | --- |

94.

Artikli 7 lõike 1 üldist sätet kohaldatakse aga üksnes siis, “kui riiklikes õigusaktides ei ole ette nähtud teisiti”. Andmekaitseinspektor märgib, et selline erand on väga üldine ning väljub artikli 4 lõike 1 punktis e lubatud erandite piirest. Andmekaitseinspektor teeb ettepaneku, et artikli 7 lõikes 1 sätestatud üldine erand tuleks välja jätta või vähemalt piirata avalikke huvisid, mis õigustavad sellise erandi kasutamist liikmesriikide poolt (21).

| 95. | Artikli 7 lõikes 2 märgitakse, et tähtaegadest kinnipidamine tagatakse asjakohaste protseduuriliste ja tehniliste meetmetega ning seda vaadatakse korrapäraselt läbi. Andmekaitseinspektor tervitab käesolevat sätet, kuid soovitab sätestada selgesõnaliselt, et pärast teatud ajavahemikku tuleks asjakohaste protseduuriliste ja tehniliste meetmetega näha ette isikuandmete automaatne ja korrapärane kustutamine. |
| --- | --- |

95.

Artikli 7 lõikes 2 märgitakse, et tähtaegadest kinnipidamine tagatakse asjakohaste protseduuriliste ja tehniliste meetmetega ning seda vaadatakse korrapäraselt läbi. Andmekaitseinspektor tervitab käesolevat sätet, kuid soovitab sätestada selgesõnaliselt, et pärast teatud ajavahemikku tuleks asjakohaste protseduuriliste ja tehniliste meetmetega näha ette isikuandmete automaatne ja korrapärane kustutamine.

IV.8   Isikuandmete vahetamine kolmandate riikidega

| 96. | Tõhus politsei- ja õigusalane koostöö ELi piires sõltub üha enam koostööst kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Mitmeid kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega õiguskaitse- ja kohtualase koostöö tõhustamiseks ettenähtud meetmeid arutatakse või kavandatakse hetkel nii riiklikul ja ELi tasandil (22). Rahvusvahelise koostöö edasiarendamisel toetutakse tõenäoliselt suurel määral isikuandmete vahetamisele. |
| --- | --- |

96.

Tõhus politsei- ja õigusalane koostöö ELi piires sõltub üha enam koostööst kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Mitmeid kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega õiguskaitse- ja kohtualase koostöö tõhustamiseks ettenähtud meetmeid arutatakse või kavandatakse hetkel nii riiklikul ja ELi tasandil (22). Rahvusvahelise koostöö edasiarendamisel toetutakse tõenäoliselt suurel määral isikuandmete vahetamisele.

| 97. | Seega on oluline, et selliseid põhimõtteid nagu andmete õiglane ja seaduslik töötlemine ning nõuetekohase menetluse põhimõtet üldiselt kohaldatakse isikuandmete kogumisele ja vahetamisele kogu liidu piires ning et isikuandmeid edastatakse kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistele organisatsioonidele üksnes siis, kui nimetatud kolmandad osapooled tagavad kaitse piisava taseme või asjakohased kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

97.

Seega on oluline, et selliseid põhimõtteid nagu andmete õiglane ja seaduslik töötlemine ning nõuetekohase menetluse põhimõtet üldiselt kohaldatakse isikuandmete kogumisele ja vahetamisele kogu liidu piires ning et isikuandmeid edastatakse kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistele organisatsioonidele üksnes siis, kui nimetatud kolmandad osapooled tagavad kaitse piisava taseme või asjakohased kaitsemeetmed.

Isikuandmete edastamine kolmandatesse riikidesse

| 98. | Andmekaitseinspektor tervitab selles osas ettepaneku artiklit 15, millega nähakse ette isikuandmete kaitse nende edastamisel kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organitele. Samas kohaldatakse seda ettepaneku III peatükis sisalduvat sätet ainult andmetele, mis on teiste liikmesriikide pädevatelt asutustelt saadud või nende poolt kättesaadavaks tehtud. Sellise piirangu tulemusel jääb Euroopa Liidu andmekaitsesüsteemi alles puudus, mis on seotud andmetega, mis ei ole saadud teiste liikmesriikide pädevatelt asutustelt. Andmekaitseinspektori arvates ei saa järgmistel põhjustel selle puudusega nõustuda. |
| --- | --- |

98.

Andmekaitseinspektor tervitab selles osas ettepaneku artiklit 15, millega nähakse ette isikuandmete kaitse nende edastamisel kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organitele. Samas kohaldatakse seda ettepaneku III peatükis sisalduvat sätet ainult andmetele, mis on teiste liikmesriikide pädevatelt asutustelt saadud või nende poolt kättesaadavaks tehtud. Sellise piirangu tulemusel jääb Euroopa Liidu andmekaitsesüsteemi alles puudus, mis on seotud andmetega, mis ei ole saadud teiste liikmesriikide pädevatelt asutustelt. Andmekaitseinspektori arvates ei saa järgmistel põhjustel selle puudusega nõustuda.

| 99. | Esiteks ei tohi ELi õigusega tagatud kaitse tase andmete edastamise puhul kolmandasse riiki olla määratud sõltuvalt andmete allikast — andmeid kolmandasse riiki edastava liikmesriigi politseiteenistus või teise liikmesriigi politseiteenistus. |
| --- | --- |

99.

Esiteks ei tohi ELi õigusega tagatud kaitse tase andmete edastamise puhul kolmandasse riiki olla määratud sõltuvalt andmete allikast — andmeid kolmandasse riiki edastava liikmesriigi politseiteenistus või teise liikmesriigi politseiteenistus.

| 100. | Teiseks tuleks märkida, et isikuandmete kolmandatesse riikidesse edastamist reguleerivad eeskirjad lähtuvad andmekaitseõiguse aluspõhimõttest. Nimetatud põhimõte ei kajastu mitte ainult ühes direktiivi 95/46/EÜ põhisätetest, vaid see on sätestatud ka konventsiooni nr 108 lisaprotokollis (23). Ettepaneku artiklis 1 osutatud isikuandmete kaitse ühisstandardeid ei saa tagada, kui isikuandmete edastamist kolmandatesse riikidesse käsitlevad ühised eeskirjad ei hõlma kõiki andmetöötlustoiminguid. Sellest tulenevalt rikutaks otseselt käesoleva ettepanekuga tagatud andmesubjekti õigusi, kui isikuandmeid võiks edastada kolmandatesse riikidesse, kes ei taga kaitse piisavat taset. |
| --- | --- |

100.

Teiseks tuleks märkida, et isikuandmete kolmandatesse riikidesse edastamist reguleerivad eeskirjad lähtuvad andmekaitseõiguse aluspõhimõttest. Nimetatud põhimõte ei kajastu mitte ainult ühes direktiivi 95/46/EÜ põhisätetest, vaid see on sätestatud ka konventsiooni nr 108 lisaprotokollis (23). Ettepaneku artiklis 1 osutatud isikuandmete kaitse ühisstandardeid ei saa tagada, kui isikuandmete edastamist kolmandatesse riikidesse käsitlevad ühised eeskirjad ei hõlma kõiki andmetöötlustoiminguid. Sellest tulenevalt rikutaks otseselt käesoleva ettepanekuga tagatud andmesubjekti õigusi, kui isikuandmeid võiks edastada kolmandatesse riikidesse, kes ei taga kaitse piisavat taset.

| 101. | Kolmandaks tähendaks nimetatud eeskirjade reguleerimisala piirdumine “vahetatud andmetega”, et ainult ühes riigis töödeldud andmete puhul puuduksid kaitsemeetmed: paradoksaalselt võiks isikuandmete igasugust asjakohast kaitset eirates edastada andmeid kolmandatesse riikidesse “kergemini” kui teistesse liikmesriikidesse. See annaks võimaluse “teabepesuks”. Liikmesriikide pädevad asutused saaksid andmekaitse rangeid eeskirju vältida, edastades andmed kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kus teise liikmesriigi pädev asutus omaks neile juurdepääsu või kust need andmed võiks isegi nimetatud asutusele edasi saata. |
| --- | --- |

101.

Kolmandaks tähendaks nimetatud eeskirjade reguleerimisala piirdumine “vahetatud andmetega”, et ainult ühes riigis töödeldud andmete puhul puuduksid kaitsemeetmed: paradoksaalselt võiks isikuandmete igasugust asjakohast kaitset eirates edastada andmeid kolmandatesse riikidesse “kergemini” kui teistesse liikmesriikidesse. See annaks võimaluse “teabepesuks”. Liikmesriikide pädevad asutused saaksid andmekaitse rangeid eeskirju vältida, edastades andmed kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kus teise liikmesriigi pädev asutus omaks neile juurdepääsu või kust need andmed võiks isegi nimetatud asutusele edasi saata.

| 102. | Seega soovitab andmekaitseinspektor muuta praegust ettepanekut nii, et tagada artikli 15 kohaldamine igasuguste isikuandmete vahetamise suhtes kolmandate riikidega. See soovitus ei puuduta artikli 15 lõike 1 punkti c, mis oma olemuselt kehtib ainult teiste liikmesriikidega vahetatud isikuandmete suhtes. |
| --- | --- |

102.

Seega soovitab andmekaitseinspektor muuta praegust ettepanekut nii, et tagada artikli 15 kohaldamine igasuguste isikuandmete vahetamise suhtes kolmandate riikidega. See soovitus ei puuduta artikli 15 lõike 1 punkti c, mis oma olemuselt kehtib ainult teiste liikmesriikidega vahetatud isikuandmete suhtes.

Isikuandmete erakorraline edastamine andmekaitse tingimusi mittetäitvatele riikidele

| 103. | Artiklis 15 sätestatakse terve rida tingimusi, mis reguleerivad isikuandmete edastamist kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, ning mis on võrreldavad direktiivi 95/46/EÜ artiklis 25 sätestatud tingimustega. Sellest hoolimata sätestatakse artikli 15 lõikes 6 võimalus edastada andmeid kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kus piisavatasemeline andmekaitse pole tagatud, seejuures kehtib tingimus, et isikuandmete edastamine on liikmesriigi oluliste huvide kaitsmiseks või avalikku julgeolekut või konkreetset isikut või konkreetseid isikuid ohustava tõsise ja vahetu hädaohu ennetamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

103.

Artiklis 15 sätestatakse terve rida tingimusi, mis reguleerivad isikuandmete edastamist kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, ning mis on võrreldavad direktiivi 95/46/EÜ artiklis 25 sätestatud tingimustega. Sellest hoolimata sätestatakse artikli 15 lõikes 6 võimalus edastada andmeid kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kus piisavatasemeline andmekaitse pole tagatud, seejuures kehtib tingimus, et isikuandmete edastamine on liikmesriigi oluliste huvide kaitsmiseks või avalikku julgeolekut või konkreetset isikut või konkreetseid isikuid ohustava tõsise ja vahetu hädaohu ennetamiseks hädavajalik.

| 104. | Lõikes 6 sätestatud erandi kohaldamist tuleks täpsustada. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor:






  — | teha selgeks, et nimetatud erandiga kehtestatakse pelgalt vabastus rakendada “piisava kaitse” tingimust, kuid sellega ei mõjutata teisi artikli 15 esimeses lõigus sätestatud tingimusi. |
| --- | --- | --- |

104.

Lõikes 6 sätestatud erandi kohaldamist tuleks täpsustada. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor:

—

teha selgeks, et nimetatud erandiga kehtestatakse pelgalt vabastus rakendada “piisava kaitse” tingimust, kuid sellega ei mõjutata teisi artikli 15 esimeses lõigus sätestatud tingimusi.

| — | lisada, et nimetatud erandi alusel teostatav isikuandmete edastamine peaks toimuma vastavalt asjakohastele tingimustele (näiteks vastavalt selgesõnalisele tingimusele, et andmeid töödeldakse üksnes ajutiselt ja eriotstarbelisel eesmärgil) ning et pädevat järelevalveametit teavitatakse sellest. |
| --- | --- |

—

lisada, et nimetatud erandi alusel teostatav isikuandmete edastamine peaks toimuma vastavalt asjakohastele tingimustele (näiteks vastavalt selgesõnalisele tingimusele, et andmeid töödeldakse üksnes ajutiselt ja eriotstarbelisel eesmärgil) ning et pädevat järelevalveametit teavitatakse sellest.

Kolmandatelt riikidelt saadud isikuandmete töötlemine

| 105. | Seoses kolmandate riikide politsei- ja õigusasutustega teostatava isikuandmete vahetuse mahu suurenemisega tuleks samuti pöörata erilist tähelepanu isikuandmetele, mis on “imporditud” sellistest kolmandatest riikidest, kus pole tagatud inimõiguste — ning eelkõige isikuandmete kaitse — austamise piisavad standardid. |
| --- | --- |

105.

Seoses kolmandate riikide politsei- ja õigusasutustega teostatava isikuandmete vahetuse mahu suurenemisega tuleks samuti pöörata erilist tähelepanu isikuandmetele, mis on “imporditud” sellistest kolmandatest riikidest, kus pole tagatud inimõiguste — ning eelkõige isikuandmete kaitse — austamise piisavad standardid.

| 106. | Laiemas perspektiivis leiab andmekaitseinspektor, et seadusandja peaks tagama, et kolmandatest riikidest saadud isikuandmed vastaksid vähemalt inimõiguste austamise rahvusvahelistele standarditele. Näiteks ei tohiks töödelda andmeid, mis on kogutud piinamise või inimõiguste rikkumiste tulemusena, samuti ei tohiks töödelda üksnes poliitilistel veendumustel või seksuaalsetel eelistustel põhinevaid musti nimekirju, ning õiguskaitseasutused ei tohiks nendele tugineda, välja arvatud juhul, kui seda tehakse andmesubjekti huvides. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor, et seda täpsustatakse vähemalt ettepaneku põhjenduses, kasutades võimalusel viidet asjakohastele rahvusvahelistele õigusaktidele (24). |
| --- | --- |

106.

Laiemas perspektiivis leiab andmekaitseinspektor, et seadusandja peaks tagama, et kolmandatest riikidest saadud isikuandmed vastaksid vähemalt inimõiguste austamise rahvusvahelistele standarditele. Näiteks ei tohiks töödelda andmeid, mis on kogutud piinamise või inimõiguste rikkumiste tulemusena, samuti ei tohiks töödelda üksnes poliitilistel veendumustel või seksuaalsetel eelistustel põhinevaid musti nimekirju, ning õiguskaitseasutused ei tohiks nendele tugineda, välja arvatud juhul, kui seda tehakse andmesubjekti huvides. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor, et seda täpsustatakse vähemalt ettepaneku põhjenduses, kasutades võimalusel viidet asjakohastele rahvusvahelistele õigusaktidele (24).

| 107. | Konkreetsemalt seoses isikuandmete kaitsega märgib andmekaitseinspektor, et kui isikuandmeid edastatakse riikidest, kus isikuandmete kaitsmise piisavad standardid ja tagatised puuduvad, tuleb andmete kvaliteedi võimalikke puudujääke nõuetekohaselt hinnata, et vältida sellise teabe ekslikku kasutamist ELi õiguskaitseasutuste poolt ning ennetada andmesubjekti õiguste piiramist. |
| --- | --- |

107.

Konkreetsemalt seoses isikuandmete kaitsega märgib andmekaitseinspektor, et kui isikuandmeid edastatakse riikidest, kus isikuandmete kaitsmise piisavad standardid ja tagatised puuduvad, tuleb andmete kvaliteedi võimalikke puudujääke nõuetekohaselt hinnata, et vältida sellise teabe ekslikku kasutamist ELi õiguskaitseasutuste poolt ning ennetada andmesubjekti õiguste piiramist.

| 108. | Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor lisada ettepaneku artiklile 9 sätte, mille kohaselt tuleks kolmandatest riikidest edastatavate isikuandmete kvaliteeti koheselt pärast andmete kättesaamist eraldi hinnata ning esile tuua nimetatud andmete täpsuse ja usaldusväärsuse määr. |
| --- | --- |

108.

Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor lisada ettepaneku artiklile 9 sätte, mille kohaselt tuleks kolmandatest riikidest edastatavate isikuandmete kvaliteeti koheselt pärast andmete kättesaamist eraldi hinnata ning esile tuua nimetatud andmete täpsuse ja usaldusväärsuse määr.

IV.9   Isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikute ja õiguskaitsega mittetegelevate asutustega

| 109. | Ettepaneku artiklitega 13 ja 14 sätestatakse terve rida tingimusi, mis tuleb täita juhtudel, kui isikuandmeid edastatakse eraõiguslikele isikutele ja õiguskaitsega mittetegelevatele asutustele. Nagu eespool mainitud, täiendavad nimetatud artiklid II peatükis sätestatud üldisemaid eeskirju, mille järgimine on igal juhul kohustuslik. |
| --- | --- |

109.

Ettepaneku artiklitega 13 ja 14 sätestatakse terve rida tingimusi, mis tuleb täita juhtudel, kui isikuandmeid edastatakse eraõiguslikele isikutele ja õiguskaitsega mittetegelevatele asutustele. Nagu eespool mainitud, täiendavad nimetatud artiklid II peatükis sätestatud üldisemaid eeskirju, mille järgimine on igal juhul kohustuslik.

| 110. | Andmekaitseinspektori arvamus on, et kuigi kuritegevuse ennetamise ja sellega võitlemise eesmärgil võib teatud juhtudel olla vajalik isikuandmete edastamine eraõiguslikele isikutele ja teistele avalik-õiguslikele organitele, tuleks sellisel juhul kohaldada rangeid eritingimusi. See on kooskõlas positsiooniga, mida väljendati Euroopa andmekaitsevolinike poolt Krakowis vastu võetud seisukohas (25). |
| --- | --- |

110.

Andmekaitseinspektori arvamus on, et kuigi kuritegevuse ennetamise ja sellega võitlemise eesmärgil võib teatud juhtudel olla vajalik isikuandmete edastamine eraõiguslikele isikutele ja teistele avalik-õiguslikele organitele, tuleks sellisel juhul kohaldada rangeid eritingimusi. See on kooskõlas positsiooniga, mida väljendati Euroopa andmekaitsevolinike poolt Krakowis vastu võetud seisukohas (25).

| 111. | Sellega seoses leiab andmekaitseinspektor, et artiklites 13 ja 14 sätestatud täiendavaid tingimusi võib käsitada rahuldavatena, kui neid kohaldatakse koos II peatükis sätestatud üldiste eeskirjadega, ning sealhulgas kohaldatakse üldiselt ka andmete edasist töötlemist käsitlevaid eeskirju (vt eespool, IV.2). Praegune ettepanek piirab siiski artiklite 13 ja 14 kohaldamist isikuandmetele, mis on saadud teise liikmesriigi pädevalt asutuselt või mis on tehtud kättesaadavaks teise liikmesriigi pädeva asutuse poolt. |
| --- | --- |

111.

Sellega seoses leiab andmekaitseinspektor, et artiklites 13 ja 14 sätestatud täiendavaid tingimusi võib käsitada rahuldavatena, kui neid kohaldatakse koos II peatükis sätestatud üldiste eeskirjadega, ning sealhulgas kohaldatakse üldiselt ka andmete edasist töötlemist käsitlevaid eeskirju (vt eespool, IV.2). Praegune ettepanek piirab siiski artiklite 13 ja 14 kohaldamist isikuandmetele, mis on saadud teise liikmesriigi pädevalt asutuselt või mis on tehtud kättesaadavaks teise liikmesriigi pädeva asutuse poolt.

| 112. | Viimatinimetatud tingimuste üldine kohaldatavus on seda olulisem, kui võtta arvesse õiguskaitseasutuste ning teiste asutuste või eraõiguslike isikute vahelise liikmesriikide sisese andmete vahetamise kasvavat mahtu. Vastava näite võib leida õiguskaitsealase tegevuse avaliku sektori/erasektori partnerlussuhetest (26). |
| --- | --- |

112.

Viimatinimetatud tingimuste üldine kohaldatavus on seda olulisem, kui võtta arvesse õiguskaitseasutuste ning teiste asutuste või eraõiguslike isikute vahelise liikmesriikide sisese andmete vahetamise kasvavat mahtu. Vastava näite võib leida õiguskaitsealase tegevuse avaliku sektori/erasektori partnerlussuhetest (26).

| 113. | Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor muuta praegust ettepanekut, et tagada artiklite 13 ja 14 kohaldamist igasuguste isikuandmete vahetamise suhtes, sealhulgas selliste isikuandmete vahetamise suhtes, mida pole teise liikmesriigi poolt edastatud või kättesaadavaks tehtud. Käesolev soovitus ei ole seotud artikli 13 punktiga c ja artikli 14 punktiga c. |
| --- | --- |

113.

Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor muuta praegust ettepanekut, et tagada artiklite 13 ja 14 kohaldamist igasuguste isikuandmete vahetamise suhtes, sealhulgas selliste isikuandmete vahetamise suhtes, mida pole teise liikmesriigi poolt edastatud või kättesaadavaks tehtud. Käesolev soovitus ei ole seotud artikli 13 punktiga c ja artikli 14 punktiga c.

Juurdepääs eraõiguslike isikute poolt töödeldavatele isikuandmetele ja nende edasine kasutamine

| 114. | Isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikutega on kahesuunaline: sellest tulenevalt edastatakse isikuandmeid samuti ka eraõiguslike isikute poolt õiguskaitseasutustele või tehakse eraõiguslike isikute poolt õiguskaitseasutustele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

114.

Isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikutega on kahesuunaline: sellest tulenevalt edastatakse isikuandmeid samuti ka eraõiguslike isikute poolt õiguskaitseasutustele või tehakse eraõiguslike isikute poolt õiguskaitseasutustele kättesaadavaks.

| 115. | Sellisel juhul saavad ametiasutused juurdepääsu isikuandmetele, mis on kogutud kaubanduslikel eesmärkidel (äritehingud, turustamine, teenuste osutamine jne) ja mida haldavad eraõiguslikud töötlejad; ametiasutused kasutavad neid andmeid vägagi erineval kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise eesmärgil. Lisaks tuleb kaubanduslikel eesmärkidel töödeldud andmete täpsust ja usaldusväärsust hoolikalt hinnata, kui neid kasutatakse õiguskaitselistel eesmärkidel (27). |
| --- | --- |

115.

Sellisel juhul saavad ametiasutused juurdepääsu isikuandmetele, mis on kogutud kaubanduslikel eesmärkidel (äritehingud, turustamine, teenuste osutamine jne) ja mida haldavad eraõiguslikud töötlejad; ametiasutused kasutavad neid andmeid vägagi erineval kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise eesmärgil. Lisaks tuleb kaubanduslikel eesmärkidel töödeldud andmete täpsust ja usaldusväärsust hoolikalt hinnata, kui neid kasutatakse õiguskaitselistel eesmärkidel (27).

| 116. | Väga hiljutise ja olulise näite õiguskaitselistel eesmärkidel erasektorile kuuluvatele andmebaasidele juurdepääsu kohta annab sideteenuste osutamisega seoses töödeldud andmete säilitamist käsitleva direktiivi heakskiidetud tekst (vt eespool, punktid 16-18), mille kohaselt peavad üldkasutatavate elektroonilise side teenuste pakkujad või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujad kuni kahe aasta jooksul säilitama teatavaid andmeid sideteenuste kohta, et tagada nende kättesaadavus raskete kuritegude uurimiseks, avastamiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks. Heakskiidetud teksti kohaselt ulatuvad nimetatud andmetele juurdepääsu käsitlevad küsimused ühenduse õigusest kaugemale ning neid ei saa reguleerida direktiivi endaga. Vastupidi, nimetatud oluliste küsimuste suhtes võib kohaldada liikmesriigi õigust või Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaseid meetmeid (28). |
| --- | --- |

116.

Väga hiljutise ja olulise näite õiguskaitselistel eesmärkidel erasektorile kuuluvatele andmebaasidele juurdepääsu kohta annab sideteenuste osutamisega seoses töödeldud andmete säilitamist käsitleva direktiivi heakskiidetud tekst (vt eespool, punktid 16-18), mille kohaselt peavad üldkasutatavate elektroonilise side teenuste pakkujad või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujad kuni kahe aasta jooksul säilitama teatavaid andmeid sideteenuste kohta, et tagada nende kättesaadavus raskete kuritegude uurimiseks, avastamiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks. Heakskiidetud teksti kohaselt ulatuvad nimetatud andmetele juurdepääsu käsitlevad küsimused ühenduse õigusest kaugemale ning neid ei saa reguleerida direktiivi endaga. Vastupidi, nimetatud oluliste küsimuste suhtes võib kohaldada liikmesriigi õigust või Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaseid meetmeid (28).

| 117. | Kuna andmesubjekti, kelle sideandmeid tuleb säilitada, piisava kaitse tagamiseks on vaja juurdepääsupiiranguid, on andmekaitseinspektor käesoleva direktiivi ettepanekut käsitlevas arvamuses kaitsnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu laiemat tõlgendamist. Kahjuks ei lisanud Euroopa seadusandja ülalnimetatud direktiivile juurdepääsu käsitlevaid eeskirju. |
| --- | --- |

117.

Kuna andmesubjekti, kelle sideandmeid tuleb säilitada, piisava kaitse tagamiseks on vaja juurdepääsupiiranguid, on andmekaitseinspektor käesoleva direktiivi ettepanekut käsitlevas arvamuses kaitsnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu laiemat tõlgendamist. Kahjuks ei lisanud Euroopa seadusandja ülalnimetatud direktiivile juurdepääsu käsitlevaid eeskirju.

| 118. | Käesolevas arvamuses väljendab andmekaitseinspektor taas oma tugevat eelistust, mille kohaselt peaks ELi õigusega kehtestatama õiguskaitseasutustele andmetele juurdepääsu ja edasise kasutamise ühisstandardid. Kuni seda ei ole reguleeritud esimese samba raames, võiks vajaliku kaitse kehtestada kolmanda samba õigusaktiga. Andmekaitseinspektori nimetatud seisukohta toetavad täiendavalt liikmesriikide vahelise andmevahetuse suurenenud mahud ja hiljutine kättesaadavuse põhimõtet käsitlev ettepanek. Omavahel erinevad andmetele juurdepääsu ja edasise kasutamise riiklikud eeskirjad ei ole kooskõlas õiguskaitsealase teabe, mis hõlmab ka erasektorile kuuluvate andmebaaside andmeid, kavandatava “vaba ringlusega” kogu ELis. |
| --- | --- |

118.

Käesolevas arvamuses väljendab andmekaitseinspektor taas oma tugevat eelistust, mille kohaselt peaks ELi õigusega kehtestatama õiguskaitseasutustele andmetele juurdepääsu ja edasise kasutamise ühisstandardid. Kuni seda ei ole reguleeritud esimese samba raames, võiks vajaliku kaitse kehtestada kolmanda samba õigusaktiga. Andmekaitseinspektori nimetatud seisukohta toetavad täiendavalt liikmesriikide vahelise andmevahetuse suurenenud mahud ja hiljutine kättesaadavuse põhimõtet käsitlev ettepanek. Omavahel erinevad andmetele juurdepääsu ja edasise kasutamise riiklikud eeskirjad ei ole kooskõlas õiguskaitsealase teabe, mis hõlmab ka erasektorile kuuluvate andmebaaside andmeid, kavandatava “vaba ringlusega” kogu ELis.

| 119. | Seetõttu leiab andmekaitseinspektor, et ühisstandardeid peaks kohaldama õiguskaitseasutuste juurdepääsu suhtes eraõiguslike isikute valduses olevatele isikuandmetele, tagamaks et juurdepääs võimaldatakse üksnes hästi määratletud tingimuste ja piirangute alusel. Eelkõige tuleks pädevate asutuste juurdepääsu võimaldada üksnes iga üksikjuhtumit eraldi käsitledes konkreetsetel asjaoludel ning selgelt kindlaksmääratud eesmärkidel ning selle üle teostatakse liikmesriikides kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

119.

Seetõttu leiab andmekaitseinspektor, et ühisstandardeid peaks kohaldama õiguskaitseasutuste juurdepääsu suhtes eraõiguslike isikute valduses olevatele isikuandmetele, tagamaks et juurdepääs võimaldatakse üksnes hästi määratletud tingimuste ja piirangute alusel. Eelkõige tuleks pädevate asutuste juurdepääsu võimaldada üksnes iga üksikjuhtumit eraldi käsitledes konkreetsetel asjaoludel ning selgelt kindlaksmääratud eesmärkidel ning selle üle teostatakse liikmesriikides kohtulikku kontrolli.

IV.10   Andmesubjekti õigused

| 120. | IV peatükis käsitletakse andmesubjekti õigusi viisil, mis on üldiselt kooskõlas praeguse andmekaitse seadusandluse ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8. |
| --- | --- |

120.

IV peatükis käsitletakse andmesubjekti õigusi viisil, mis on üldiselt kooskõlas praeguse andmekaitse seadusandluse ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8.

| 121. | Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud sätteid, sest nendega kehtestatakse andmesubjekti õiguste ühtlustatud kogum, võttes samas arvesse õiguskaitseasutuste poolt teostatava andmete töötlemise eripärasid. Tegemist on olulise edusammuga, kuna praegust olukorda iseloomustab eeskirjade ja tavade suur erinevus, seda eelkõige juurdepääsuõiguse küsimuses. Mõned liikmesriigid ei võimalda andmesubjektile juurdepääsu enda andmetele, kuid omavad “kaudse juurdepääsu” süsteemi (mida andmesubjekti nimel kasutab riiklik andmekaitseasutus). |
| --- | --- |

121.

Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud sätteid, sest nendega kehtestatakse andmesubjekti õiguste ühtlustatud kogum, võttes samas arvesse õiguskaitseasutuste poolt teostatava andmete töötlemise eripärasid. Tegemist on olulise edusammuga, kuna praegust olukorda iseloomustab eeskirjade ja tavade suur erinevus, seda eelkõige juurdepääsuõiguse küsimuses. Mõned liikmesriigid ei võimalda andmesubjektile juurdepääsu enda andmetele, kuid omavad “kaudse juurdepääsu” süsteemi (mida andmesubjekti nimel kasutab riiklik andmekaitseasutus).

| 122. | Ettepanekuga ühtlustatakse võimalikud erandid otsesest juurdepääsuõigusest. See on seda olulisem, et kodanikud, kelle isikuandmeid erinevate ELi liikmesriikide pädevad asutused üha suurenevas mahus töötlevad ja vahetavad, saaksid kasutada endi kui andmesubjektide õiguste ühtlustatud kogumit, olenemata liikmesriigist, kus andmed on kogutud või töödeldud (29). |
| --- | --- |

122.

Ettepanekuga ühtlustatakse võimalikud erandid otsesest juurdepääsuõigusest. See on seda olulisem, et kodanikud, kelle isikuandmeid erinevate ELi liikmesriikide pädevad asutused üha suurenevas mahus töötlevad ja vahetavad, saaksid kasutada endi kui andmesubjektide õiguste ühtlustatud kogumit, olenemata liikmesriigist, kus andmed on kogutud või töödeldud (29).

| 123. | Andmekaitseinspektor tunnistab võimalust piirata andmesubjektide õigusi nendel juhtudel, kui see on kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise eesmärgil vajalik. Kuna nimetatud piiranguid peab käsitlema kui erandeid andmesubjektide põhiõigustest, tuleks rangelt kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet. See tähendab, et erandid peaksid olema piiratud ja hästi määratletud ning et piirangud peaksid võimaluse korral olema osalised ja ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

123.

Andmekaitseinspektor tunnistab võimalust piirata andmesubjektide õigusi nendel juhtudel, kui see on kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise eesmärgil vajalik. Kuna nimetatud piiranguid peab käsitlema kui erandeid andmesubjektide põhiõigustest, tuleks rangelt kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet. See tähendab, et erandid peaksid olema piiratud ja hästi määratletud ning et piirangud peaksid võimaluse korral olema osalised ja ajaliselt piiratud.

| 124. | Sellega seoses tahaks andmekaitseinspektor eriti pöörata seadusandja tähelepanu artiklite 19, 20 ja 21 lõike 2 punktile a, millega sätestatakse väga ulatuslikud ja määratlemata erandid andmesubjektide õiguste suhtes, märkides, et nimetatud õigusi võib vajaduse korral piirata “töötleja seaduslike ülesannete asjakohase täitmise võimaldamise eesmärgil”. Lisaks kattub nimetatud erand punktis b sätestatuga, millega võimaldatakse piirata andmesubjektide õigusi, kui see on vajalik selleks, et “vältida käimasolevate uurimiste, uuringute või menetluste või pädevate asutuste seaduslike ülesannete täitmise ohustamist”. Kui viimatinimetatud erandit võib pidada õigustatuks, siis esmaltnimetatud erandi puhul tundub, et andmesubjektide õigusi piiratakse ebaproportsionaalselt. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor artiklite 19, 20 ja 21 lõike 2 punkt a välja jätta. |
| --- | --- |

124.

Sellega seoses tahaks andmekaitseinspektor eriti pöörata seadusandja tähelepanu artiklite 19, 20 ja 21 lõike 2 punktile a, millega sätestatakse väga ulatuslikud ja määratlemata erandid andmesubjektide õiguste suhtes, märkides, et nimetatud õigusi võib vajaduse korral piirata “töötleja seaduslike ülesannete asjakohase täitmise võimaldamise eesmärgil”. Lisaks kattub nimetatud erand punktis b sätestatuga, millega võimaldatakse piirata andmesubjektide õigusi, kui see on vajalik selleks, et “vältida käimasolevate uurimiste, uuringute või menetluste või pädevate asutuste seaduslike ülesannete täitmise ohustamist”. Kui viimatinimetatud erandit võib pidada õigustatuks, siis esmaltnimetatud erandi puhul tundub, et andmesubjektide õigusi piiratakse ebaproportsionaalselt. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor artiklite 19, 20 ja 21 lõike 2 punkt a välja jätta.

| 125. | Lisaks soovitab andmekaitseinspektor teha artiklites 19, 20 ja 21 järgmised parandused:






  — | täpsustada, et andmesubjektide õiguste piiramine pole kohustuslik, neid ei kohaldata tähtajatult ning on lubatud “üksnes” artiklites loetletud konkreetsetel juhtudel; |
| --- | --- | --- |

125.

Lisaks soovitab andmekaitseinspektor teha artiklites 19, 20 ja 21 järgmised parandused:

—

täpsustada, et andmesubjektide õiguste piiramine pole kohustuslik, neid ei kohaldata tähtajatult ning on lubatud “üksnes” artiklites loetletud konkreetsetel juhtudel;

| — | võtta arvesse, et töötleja peaks teavet edastama iseseisvalt ning mitte andmesubjekti taotluse alusel; |
| --- | --- |

—

võtta arvesse, et töötleja peaks teavet edastama iseseisvalt ning mitte andmesubjekti taotluse alusel;

| — | lisada artikli 19 lõike 1 punktile c, et “andmete säilitamise tähtaegade” kohta tuleks samuti teavet edastada; |
| --- | --- |

—

lisada artikli 19 lõike 1 punktile c, et “andmete säilitamise tähtaegade” kohta tuleks samuti teavet edastada;

| — | tagada (muutes kooskõlas teiste ELi andmekaitsealaste õigusaktidega artikli 20 lõiget 1), et juhul kui andmed pole saadud andmesubjekti käest või on temalt saadud tema teadmiseta, edastatakse talle teave “hiljemalt andmete esmase avalikustamise ajal”; |
| --- | --- |

—

tagada (muutes kooskõlas teiste ELi andmekaitsealaste õigusaktidega artikli 20 lõiget 1), et juhul kui andmed pole saadud andmesubjekti käest või on temalt saadud tema teadmiseta, edastatakse talle teave “hiljemalt andmete esmase avalikustamise ajal”;

| — | tagada, et andmesubjekti õiguste kehtetuks tunnistamise või piiramise korral kasutatavat kaebuse esitamise mehhanismi saab kohaldada teabe saamise õiguse piiramise juhtumite korral ning vastavalt muuta artikli 19 lõike 4 viimast lauset. |
| --- | --- |

—

tagada, et andmesubjekti õiguste kehtetuks tunnistamise või piiramise korral kasutatavat kaebuse esitamise mehhanismi saab kohaldada teabe saamise õiguse piiramise juhtumite korral ning vastavalt muuta artikli 19 lõike 4 viimast lauset.

Automatiseeritud üksikotsused

| 126. | Andmekaitseinspektor avaldab kahetsust, et ettepanekus ei käsitleta üldse automatiseeritud üksikotsuste olulist teemat. Tegelikult näitavad praktilised kogemused, et õiguskaitseasutused kasutavad üha enam andmete automatiseeritud töötlemist, mille eesmärgiks on hinnata üksikisikute teatavaid isikuomadusi, eelkõige nende usaldusväärsuse ja käitumise hindamise eesmärgil. |
| --- | --- |

126.

Andmekaitseinspektor avaldab kahetsust, et ettepanekus ei käsitleta üldse automatiseeritud üksikotsuste olulist teemat. Tegelikult näitavad praktilised kogemused, et õiguskaitseasutused kasutavad üha enam andmete automatiseeritud töötlemist, mille eesmärgiks on hinnata üksikisikute teatavaid isikuomadusi, eelkõige nende usaldusväärsuse ja käitumise hindamise eesmärgil.

| 127. | Andmekaitseinspektor märgib, et üksnes automatiseeritud andmetöötlusele — samas tunnistades, et nimetatud süsteemid võivad teatud juhtudel osutuda vajalikeks, et suurendada õiguskaitsealaste tegevuste tõhusust — tuginevate otsuste, mis põhjustavad üksikisikule õiguslikke tagajärgi või mõjutavad üksikisikut olulisel määral, suhtes tuleks kohaldada väga rangeid tingimusi ja kaitsemeetmeid. See on veelgi olulisem kolmanda samba kontekstis, kuna sellisel juhul on pädevatele asutustele omistatud riiklike sunnimeetodite kasutamise volitused ning seetõttu on tõenäoline, et nende otsused või meetmed mõjutavad üksikisikut või on eraõiguslike isikute otsustest/meetmetest häirivama iseloomuga. |
| --- | --- |

127.

Andmekaitseinspektor märgib, et üksnes automatiseeritud andmetöötlusele — samas tunnistades, et nimetatud süsteemid võivad teatud juhtudel osutuda vajalikeks, et suurendada õiguskaitsealaste tegevuste tõhusust — tuginevate otsuste, mis põhjustavad üksikisikule õiguslikke tagajärgi või mõjutavad üksikisikut olulisel määral, suhtes tuleks kohaldada väga rangeid tingimusi ja kaitsemeetmeid. See on veelgi olulisem kolmanda samba kontekstis, kuna sellisel juhul on pädevatele asutustele omistatud riiklike sunnimeetodite kasutamise volitused ning seetõttu on tõenäoline, et nende otsused või meetmed mõjutavad üksikisikut või on eraõiguslike isikute otsustest/meetmetest häirivama iseloomuga.

| 128. | Eelkõige tuleks selliseid otsuseid või meetmeid lubada kooskõlas üldiste andmekaitsepõhimõtetega ja üksnes juhtudel, kui see on õigusaktide või pädeva järelevalveasutuse poolt selgesõnaliselt lubatud ning nende suhtes tuleks kohaldada asjakohaseid meetmeid, mille eesmärgiks on kaitsta andmesubjekti õiguspäraseid huve. Lisaks peaks andmesubjektil olema võimalik kasutada olemasolevaid vahendeid enda seisukoha edastamiseks ja ta peaks olema teadlik sellest, millised põhjused mõjutasid tehtud otsust, välja arvatud juhul, kui see pole kooskõlas andmete töötlemise eesmärgiga. |
| --- | --- |

128.

Eelkõige tuleks selliseid otsuseid või meetmeid lubada kooskõlas üldiste andmekaitsepõhimõtetega ja üksnes juhtudel, kui see on õigusaktide või pädeva järelevalveasutuse poolt selgesõnaliselt lubatud ning nende suhtes tuleks kohaldada asjakohaseid meetmeid, mille eesmärgiks on kaitsta andmesubjekti õiguspäraseid huve. Lisaks peaks andmesubjektil olema võimalik kasutada olemasolevaid vahendeid enda seisukoha edastamiseks ja ta peaks olema teadlik sellest, millised põhjused mõjutasid tehtud otsust, välja arvatud juhul, kui see pole kooskõlas andmete töötlemise eesmärgiga.

| 129. | Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor kooskõlas ELi praeguse andmekaitse seadusandlusega kehtestada konkreetne säte, mis käsitleb automatiseeritud üksikotsuseid. |
| --- | --- |

129.

Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor kooskõlas ELi praeguse andmekaitse seadusandlusega kehtestada konkreetne säte, mis käsitleb automatiseeritud üksikotsuseid.

IV.11   Töötlemise turvalisus

| 130. | Mis puudutab töötlemise turvalisust, siis artiklis 24 sätestatakse töötleja kohustus rakendada asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid, mis on kooskõlas ELi teiste andmekaitsealaste õigusaktide sätetega. Lisaks esitatakse lõikes 2 üksikasjalik ja kõikehõlmav loend meetmetest, mida rakendatakse automatiseeritud andmetöötluse suhtes. |
| --- | --- |

130.

Mis puudutab töötlemise turvalisust, siis artiklis 24 sätestatakse töötleja kohustus rakendada asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid, mis on kooskõlas ELi teiste andmekaitsealaste õigusaktide sätetega. Lisaks esitatakse lõikes 2 üksikasjalik ja kõikehõlmav loend meetmetest, mida rakendatakse automatiseeritud andmetöötluse suhtes.

| 131. | Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud sätet, kuid teeb järelevaleasutuste tõhusa kontrolli hõlbustamiseks ettepaneku lisada lõikes 2 sätestatud meetmete loendile järgmine täiendav meede: “k) rakendada korrapärase järelevalve ja nimetatud turvameetmete tõhusust käsitlevate aruannete esitamise alaseid meetmeid (korrapärane turvameetmete sisekontroll)”
   (30). |
| --- | --- |

131.

Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud sätet, kuid teeb järelevaleasutuste tõhusa kontrolli hõlbustamiseks ettepaneku lisada lõikes 2 sätestatud meetmete loendile järgmine täiendav meede: “k) rakendada korrapärase järelevalve ja nimetatud turvameetmete tõhusust käsitlevate aruannete esitamise alaseid meetmeid (korrapärane turvameetmete sisekontroll)”
   (30).

Andmete logisse salvestamine

| 132. | Artiklis 10 sätestatakse, et iga isikuandmete automatiseeritud edastamine või vastuvõtmine tuleb logisse salvestada (automatiseeritud edastamise korral) või dokumenteerida (mitteautomatiseeritud edastamise korral), et tagada andmete edastamise ja töötlemise seaduslikkuse järelkontroll. Selline teave on pädevale järelevalveasutusele viimase nõudmisel kättesaadav. |
| --- | --- |

132.

Artiklis 10 sätestatakse, et iga isikuandmete automatiseeritud edastamine või vastuvõtmine tuleb logisse salvestada (automatiseeritud edastamise korral) või dokumenteerida (mitteautomatiseeritud edastamise korral), et tagada andmete edastamise ja töötlemise seaduslikkuse järelkontroll. Selline teave on pädevale järelevalveasutusele viimase nõudmisel kättesaadav.

| 133. | Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud sätet. Sellest hoolimata märgib andmekaitseinspektor, et kõikehõlmava järelevalve ja isikuandmete nõuetekohase kasutamise kontrollimise tagamiseks tuleb logisse salvestada või dokumenteerida ka “juurdepääs” andmetele. Nimetatud teave on oluline, kuna isikuandmete nõuetekohase töötlemise tõhus järelevalve peab lisaks ametiasutuste vahelise isikuandmete edastamise seaduslikkusele keskenduma ka nende ametiasutuste poolse andmetele juurdepääsu seaduslikkusele (31). Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor muuta artiklit 10 sätestamaks, et juurdepääs andmetele tuleb samuti logisse salvestada või dokumenteerida. |
| --- | --- |

133.

Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud sätet. Sellest hoolimata märgib andmekaitseinspektor, et kõikehõlmava järelevalve ja isikuandmete nõuetekohase kasutamise kontrollimise tagamiseks tuleb logisse salvestada või dokumenteerida ka “juurdepääs” andmetele. Nimetatud teave on oluline, kuna isikuandmete nõuetekohase töötlemise tõhus järelevalve peab lisaks ametiasutuste vahelise isikuandmete edastamise seaduslikkusele keskenduma ka nende ametiasutuste poolse andmetele juurdepääsu seaduslikkusele (31). Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor muuta artiklit 10 sätestamaks, et juurdepääs andmetele tuleb samuti logisse salvestada või dokumenteerida.

V.12   Õiguskaitsevahendid, vastutus ja sanktsioonid

| 134. | Ettepaneku VI peatükk käsitleb õiguskaitsevahendeid (artikkel 27), vastutust (artikkel 28) ja sanktsioone (artikkel 29). Sätted on üldiselt kooskõlas ELi praeguse andmekaitsealase seadusandlusega. |
| --- | --- |

134.

Ettepaneku VI peatükk käsitleb õiguskaitsevahendeid (artikkel 27), vastutust (artikkel 28) ja sanktsioone (artikkel 29). Sätted on üldiselt kooskõlas ELi praeguse andmekaitsealase seadusandlusega.

| 135. | Sanktsioonide küsimuses tervitab andmekaitseinspektor eelkõige täpsustust, et raamotsuse kohaselt kehtestatud sätete rikkumise korral kohaldatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Lisaks omavad tahtlikult sooritatud süütegude ja tõsiste rikkumiste — eriti konfidentsiaalsuse ja töötlemise turvalisuse rikkumiste — korral kohaldatavad kriminaalkaristused suuremat hoiatavat mõju ning tõkestavad veelgi raskemate andmekaitseõiguse rikkumiste sooritamist. |
| --- | --- |

135.

Sanktsioonide küsimuses tervitab andmekaitseinspektor eelkõige täpsustust, et raamotsuse kohaselt kehtestatud sätete rikkumise korral kohaldatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Lisaks omavad tahtlikult sooritatud süütegude ja tõsiste rikkumiste — eriti konfidentsiaalsuse ja töötlemise turvalisuse rikkumiste — korral kohaldatavad kriminaalkaristused suuremat hoiatavat mõju ning tõkestavad veelgi raskemate andmekaitseõiguse rikkumiste sooritamist.

IV.13   Kontroll, järelevalve ja nõuandvad ülesanded

| 136. | Ettepaneku sätted, mis käsitlevad andmete töötlemise üle teostatavat kontrolli ja järelevalvet ning nõustamist andmete töötlemisega seotud küsimustes, sarnanevad suures osas direktiivi 95/46/EÜ sätetega. Andmekaitseinspektor tervitab seda, et komisjon on oma ettepanekus valinud juba läbiproovitud ja hästitoimivad mehhanismid, ning rõhutab eelkõige eelkontrolli (kohustusliku) süsteemi kehtestamist. Selline süsteem pole mitte ainult ettenähtud direktiivis 95/46/EÜ, vaid sisaldub lisaks ka määruses 45/2001/EÜ ning on osutunud tõhusaks vahendiks, mida andmekaitseinspektor saab kasutada Euroopa ühenduste institutsioonide ja asutuste poolt teostatava andmete töötlemise üle järelevalve teostamisel. |
| --- | --- |

136.

Ettepaneku sätted, mis käsitlevad andmete töötlemise üle teostatavat kontrolli ja järelevalvet ning nõustamist andmete töötlemisega seotud küsimustes, sarnanevad suures osas direktiivi 95/46/EÜ sätetega. Andmekaitseinspektor tervitab seda, et komisjon on oma ettepanekus valinud juba läbiproovitud ja hästitoimivad mehhanismid, ning rõhutab eelkõige eelkontrolli (kohustusliku) süsteemi kehtestamist. Selline süsteem pole mitte ainult ettenähtud direktiivis 95/46/EÜ, vaid sisaldub lisaks ka määruses 45/2001/EÜ ning on osutunud tõhusaks vahendiks, mida andmekaitseinspektor saab kasutada Euroopa ühenduste institutsioonide ja asutuste poolt teostatava andmete töötlemise üle järelevalve teostamisel.

| 137. | Andmete töötlemise üle kontrolli ja järelevalve teostamise teiseks tõhusaks vahendiks on osutunud andmekaitseametnike määramine töötleja poolt. Nimetatud vahendit kasutatakse mitmetes liikmesriikides. See on kohustusliku vahendina sätestatud määrusega 45/2001/EÜ ning omab Euroopa ühenduste tasandil võtmerolli. Andmekaitseametnikud on sõltumatud organisatsioonisisesed ametnikud, kes tagavad andmekaitsealaste sätete organisatsioonisisese kohaldamise. |
| --- | --- |

137.

Andmete töötlemise üle kontrolli ja järelevalve teostamise teiseks tõhusaks vahendiks on osutunud andmekaitseametnike määramine töötleja poolt. Nimetatud vahendit kasutatakse mitmetes liikmesriikides. See on kohustusliku vahendina sätestatud määrusega 45/2001/EÜ ning omab Euroopa ühenduste tasandil võtmerolli. Andmekaitseametnikud on sõltumatud organisatsioonisisesed ametnikud, kes tagavad andmekaitsealaste sätete organisatsioonisisese kohaldamise.

| 138. | Andmekaitseinspektor soovitab ettepanekule lisada andmekaitseametnikke käsitlevad sätted. Nimetatud sätted võiksid olla koostatud sarnaselt määruse 45/2001/EÜ artiklitega 24–26. |
| --- | --- |

138.

Andmekaitseinspektor soovitab ettepanekule lisada andmekaitseametnikke käsitlevad sätted. Nimetatud sätted võiksid olla koostatud sarnaselt määruse 45/2001/EÜ artiklitega 24–26.

| 139. | Raamotsuse ettepanek on suunatud liikmesriikidele. Seetõttu on loogiline, et ettepaneku artiklis 30 nähakse ette sõltumatute järelevalveasutuste poolne järelevalve. Nimetatud artikkel on koostatud sarnaselt direktiivi 95/46/EÜ artikliga 28. Nimetatud riiklikud ametiasutused peaksid tegema koostööd omavahel, Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel loodud ühiste järelevalveasutustega ja andmekaitseinspektoriga. Lisaks nähakse ettepaneku artiklis 31 ette asutada töörühm, mille ülesanded sarnanevad artikli 29 alusel asutatud töörühma ülesannetele esimese samba küsimustes. Ettepaneku artiklis 31 on ära toodud andmekaitse valdkonna kõik asjaomased osalised. |
| --- | --- |

139.

Raamotsuse ettepanek on suunatud liikmesriikidele. Seetõttu on loogiline, et ettepaneku artiklis 30 nähakse ette sõltumatute järelevalveasutuste poolne järelevalve. Nimetatud artikkel on koostatud sarnaselt direktiivi 95/46/EÜ artikliga 28. Nimetatud riiklikud ametiasutused peaksid tegema koostööd omavahel, Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel loodud ühiste järelevalveasutustega ja andmekaitseinspektoriga. Lisaks nähakse ettepaneku artiklis 31 ette asutada töörühm, mille ülesanded sarnanevad artikli 29 alusel asutatud töörühma ülesannetele esimese samba küsimustes. Ettepaneku artiklis 31 on ära toodud andmekaitse valdkonna kõik asjaomased osalised.

| 140. | On ilmne, et liikmesriikidevahelise politsei- ja õigusalase koostöö tõhustamist kavandava ettepaneku kontekstis on oluline kõigi andmekaitse valdkonna asjaomaste osaliste vaheline koostöö. Seetõttu tervitab andmekaitseinspektor ettepanekus olevat rõhuasetust järelevalveasutuste vahelisele koostööle. |
| --- | --- |

140.

On ilmne, et liikmesriikidevahelise politsei- ja õigusalase koostöö tõhustamist kavandava ettepaneku kontekstis on oluline kõigi andmekaitse valdkonna asjaomaste osaliste vaheline koostöö. Seetõttu tervitab andmekaitseinspektor ettepanekus olevat rõhuasetust järelevalveasutuste vahelisele koostööle.

| 141. | Lisaks rõhutab andmekaitseinspektor, et andmekaitseküsimuste puhul on oluline kasutada kooskõlastatud lähenemisviisi, mida saaks veelgi tõhustada, edendades artikli 29 alusel asutatud olemasoleva töörühma ja käesoleva raamotsuse ettepanekuga asutatava töörühma vahelist suhtlust. Andmekaitseinspektor soovitab muuta ettepaneku artikli 31 lõiget 2 viisil, mis võimaldaks artikli 29 alusel asutatud töörühma esimehel uue töörühma koosolekutel osaleda või olla esindatud. |
| --- | --- |

141.

Lisaks rõhutab andmekaitseinspektor, et andmekaitseküsimuste puhul on oluline kasutada kooskõlastatud lähenemisviisi, mida saaks veelgi tõhustada, edendades artikli 29 alusel asutatud olemasoleva töörühma ja käesoleva raamotsuse ettepanekuga asutatava töörühma vahelist suhtlust. Andmekaitseinspektor soovitab muuta ettepaneku artikli 31 lõiget 2 viisil, mis võimaldaks artikli 29 alusel asutatud töörühma esimehel uue töörühma koosolekutel osaleda või olla esindatud.

| 142. | Käesoleva ettepaneku artikli 31 tekstis on üks märkimisväärne erinevus direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 tekstist. Andmekaitseinspektor on artikli 29 alusel asutatud töörühma täisliige. Liikmeksolek hõlmab ka hääleõigust. Käesolevas ettepanekus kavandatakse samuti, et andmekaitseinspektor on (artiklil 31 põhineva) töörühma liige, kuid talle ei nähta ette hääleõigust. Pole selge, mis põhjustel erineb käesolev ettepanek direktiivi 95/46/EÜ artiklist 29. Andmekaitseinspektori arvates on kavandatud tekst andmekaitseinspektori rolli osas kahetähenduslik, mis võib vähendada tema töörühma töös osalemise tõhusust. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor säilitada järjepidevust direktiivi tekstiga. |
| --- | --- |

142.

Käesoleva ettepaneku artikli 31 tekstis on üks märkimisväärne erinevus direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 tekstist. Andmekaitseinspektor on artikli 29 alusel asutatud töörühma täisliige. Liikmeksolek hõlmab ka hääleõigust. Käesolevas ettepanekus kavandatakse samuti, et andmekaitseinspektor on (artiklil 31 põhineva) töörühma liige, kuid talle ei nähta ette hääleõigust. Pole selge, mis põhjustel erineb käesolev ettepanek direktiivi 95/46/EÜ artiklist 29. Andmekaitseinspektori arvates on kavandatud tekst andmekaitseinspektori rolli osas kahetähenduslik, mis võib vähendada tema töörühma töös osalemise tõhusust. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor säilitada järjepidevust direktiivi tekstiga.

IV.14   Teised sätted

| 143. | Ettepaneku VIII peatükis sisalduvad mõningad lõppsätted, millega muudetakse Schengeni konventsiooni ning teisi isikuandmete töötlemist ja kaitset käsitlevaid õigusakte. |
| --- | --- |

143.

Ettepaneku VIII peatükis sisalduvad mõningad lõppsätted, millega muudetakse Schengeni konventsiooni ning teisi isikuandmete töötlemist ja kaitset käsitlevaid õigusakte.

Schengeni konventsioon

| 144. | Ettepaneku artiklis 33 sätestatakse, et Schengeni konventsiooni artiklid 126–130 asendatakse käesoleva otsusega nende küsimuste osas, mis jäävad Euroopa Liidu lepingu reguleerimisalasse. Schengeni konventsiooni artiklid 126–130 sisaldavad konventsiooni kohaselt (kuid väljaspool Schengeni infosüsteemi) edastatud andmete töötlemisel andmekaitset käsitlevaid üldeeskirju. |
| --- | --- |

144.

Ettepaneku artiklis 33 sätestatakse, et Schengeni konventsiooni artiklid 126–130 asendatakse käesoleva otsusega nende küsimuste osas, mis jäävad Euroopa Liidu lepingu reguleerimisalasse. Schengeni konventsiooni artiklid 126–130 sisaldavad konventsiooni kohaselt (kuid väljaspool Schengeni infosüsteemi) edastatud andmete töötlemisel andmekaitset käsitlevaid üldeeskirju.

| 145. | Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud asendamist, kuna see suurendab kolmandas sambas andmekaitsesüsteemi järjepidevust ja toob mõnes osas endaga kaasa isikuandmete kaitse olulise paranemise, suurendades näiteks järelevalveasutuste volitusi. Nimetatud asendamine toob aga mõnes küsimuses endaga tahtmatult ning kahjuks kaasa andmekaitse taseme languse. Schengeni konventsiooni mõned sätted on rangemad kui raamotsuse sätted. |
| --- | --- |

145.

Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud asendamist, kuna see suurendab kolmandas sambas andmekaitsesüsteemi järjepidevust ja toob mõnes osas endaga kaasa isikuandmete kaitse olulise paranemise, suurendades näiteks järelevalveasutuste volitusi. Nimetatud asendamine toob aga mõnes küsimuses endaga tahtmatult ning kahjuks kaasa andmekaitse taseme languse. Schengeni konventsiooni mõned sätted on rangemad kui raamotsuse sätted.

| 146. | Andmekaitseinspektor tõstab eriti esile Schengeni konventsiooni artikli 126 lõike 3 punkti b, milles sätestatakse, et andmeid võivad kasutada üksnes konventsioonis sätestatud eesmärkidega seotud ülesandeid täitvad õigusasutused ning teised ametid ja asutused.. Nimetatud säte tundub välistavat andmete edastamise eraõiguslikele isikutele, samas kui kavandatav raamotsus seda võimaldab. Järgmine küsimus on see, et Schengeni konventsiooni andmekaitsealaseid sätteid kohaldatakse kõikide andmete suhtes, mis on edastatud mitteautomatiseeritud andmefailidest või sisalduvad nendes (artikkel 127), samas kui struktureerimata andmefailid on kavandatava raamotsuse reguleerimisalast välja jäetud. |
| --- | --- |

146.

Andmekaitseinspektor tõstab eriti esile Schengeni konventsiooni artikli 126 lõike 3 punkti b, milles sätestatakse, et andmeid võivad kasutada üksnes konventsioonis sätestatud eesmärkidega seotud ülesandeid täitvad õigusasutused ning teised ametid ja asutused.. Nimetatud säte tundub välistavat andmete edastamise eraõiguslikele isikutele, samas kui kavandatav raamotsus seda võimaldab. Järgmine küsimus on see, et Schengeni konventsiooni andmekaitsealaseid sätteid kohaldatakse kõikide andmete suhtes, mis on edastatud mitteautomatiseeritud andmefailidest või sisalduvad nendes (artikkel 127), samas kui struktureerimata andmefailid on kavandatava raamotsuse reguleerimisalast välja jäetud.

Konventsioon Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades

| 147. | Artiklis 34 sätestatakse, et raamotsusega asendatakse konventsiooni (Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) artikkel 23. Andmekaitseinspektor märgib, et kuigi nimetatud asenduse tulemusena võiks konventsiooni raames vahetatavate isikuandmete kaitse üldiselt paraneda, võivad selle tulemuseks olla ka mitmed kahe õigusakti vahelise ühildumise probleemid. |
| --- | --- |

147.

Artiklis 34 sätestatakse, et raamotsusega asendatakse konventsiooni (Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) artikkel 23. Andmekaitseinspektor märgib, et kuigi nimetatud asenduse tulemusena võiks konventsiooni raames vahetatavate isikuandmete kaitse üldiselt paraneda, võivad selle tulemuseks olla ka mitmed kahe õigusakti vahelise ühildumise probleemid.

| 148. | Konventsiooniga käsitletakse eelkõige telekommunikatsiooni pealtkuulamise alast vastastikust abistamist. Sellisel juhul võib liikmesriik, kellele taotlus esitatakse, anda telekommunikatsiooni pealtkuulamisele või telekommunikatsiooni salvestuse edastamisele oma nõusoleku, esitades selliseid tingimusi, mida tuleks järgida samalaadse riikliku juhtumi puhul. Juhul kui nimetatud lisatingimused on seotud isikuandmete kasutamisega, on konventsiooni artikli 23 lõike 4 kohaselt need lisatingimused artiklis 23 sätestatud andmekaitse eeskirjade suhtes ülimuslikud. Sarnaselt määratakse ka artikli 23 lõikes 5 ühiste uurimisrühmade poolt kogutud teabe kaitsmiseks kehtestatud täiendavate eeskirjade ülimuslikkus. Andmekaitseinspektor märgib, et kui praeguse ettepanekuga asendatakse artikkel 23, jääb ebaselgeks, kas eespool nimetatud täiendavad eeskirjad on endiselt kehtivad. Konventsiooni artikli 23 käesoleva raamotsusega täieliku asendamise tagajärgede põhjaliku hindamise eesmärgil soovitab andmekaitseinspektor nimetatud küsimust täpsustada. |
| --- | --- |

148.

Konventsiooniga käsitletakse eelkõige telekommunikatsiooni pealtkuulamise alast vastastikust abistamist. Sellisel juhul võib liikmesriik, kellele taotlus esitatakse, anda telekommunikatsiooni pealtkuulamisele või telekommunikatsiooni salvestuse edastamisele oma nõusoleku, esitades selliseid tingimusi, mida tuleks järgida samalaadse riikliku juhtumi puhul. Juhul kui nimetatud lisatingimused on seotud isikuandmete kasutamisega, on konventsiooni artikli 23 lõike 4 kohaselt need lisatingimused artiklis 23 sätestatud andmekaitse eeskirjade suhtes ülimuslikud. Sarnaselt määratakse ka artikli 23 lõikes 5 ühiste uurimisrühmade poolt kogutud teabe kaitsmiseks kehtestatud täiendavate eeskirjade ülimuslikkus. Andmekaitseinspektor märgib, et kui praeguse ettepanekuga asendatakse artikkel 23, jääb ebaselgeks, kas eespool nimetatud täiendavad eeskirjad on endiselt kehtivad. Konventsiooni artikli 23 käesoleva raamotsusega täieliku asendamise tagajärgede põhjaliku hindamise eesmärgil soovitab andmekaitseinspektor nimetatud küsimust täpsustada.

Euroopa Nõukogu üksikisikute kaitse konventsioon nr 108, mis käsitleb isikuandmete automatiseeritud töötlemist

| 149. | Artikli 34 lõikes 2 sätestatakse, et kõiki viiteid konventsioonile nr 108 käsitatakse viitena käesolevale raamotsusele. Nimetatud sätte tõlgendamine ja konkreetne kohaldatavus pole kaugeltki selged. Igal juhul eeldab andmekaitseinspektor, et nimetatud sätet kohaldatakse üksnes käesoleva raamotsuse ratione materiae reguleerimisala raames. |
| --- | --- |

149.

Artikli 34 lõikes 2 sätestatakse, et kõiki viiteid konventsioonile nr 108 käsitatakse viitena käesolevale raamotsusele. Nimetatud sätte tõlgendamine ja konkreetne kohaldatavus pole kaugeltki selged. Igal juhul eeldab andmekaitseinspektor, et nimetatud sätet kohaldatakse üksnes käesoleva raamotsuse ratione materiae reguleerimisala raames.

Viimased küsimused

| 150. | Teksti süsteemse ühtsuse osas märgib andmekaitseinspektor, et ettepaneku tekstis võiks mõned artiklid ümber paigutada.
  Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor:






  1. | Viia artikkel 16 (“Komitee”) III peatükist (“Andmetöötluse erivormid”) üle uude peatükki. |
| --- | --- | --- |

150.

Teksti süsteemse ühtsuse osas märgib andmekaitseinspektor, et ettepaneku tekstis võiks mõned artiklid ümber paigutada.

Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor:

1.

Viia artikkel 16 (“Komitee”) III peatükist (“Andmetöötluse erivormid”) üle uude peatükki.

| 2. | Viia artiklid 25 (“Register”) ja 26 (“Eelkontroll”) V peatükist (“Andmetöötluse konfidentsiaalsus ja turvalisus”) üle uude peatükki. |
| --- | --- |

2.

Viia artiklid 25 (“Register”) ja 26 (“Eelkontroll”) V peatükist (“Andmetöötluse konfidentsiaalsus ja turvalisus”) üle uude peatükki.

V.   JÄRELDUSED

Oluline edasiminek

| a) | Ettepaneku vastuvõtmine tähendaks olulist edasiminekut isikuandmete kaitse osas tähtsas valdkonnas, kus järjepidev ja tõhus isikuandmete kaitse mehhanism Euroopa Liidu tasandil on eriti vajalik. |
| --- | --- |

a)

Ettepaneku vastuvõtmine tähendaks olulist edasiminekut isikuandmete kaitse osas tähtsas valdkonnas, kus järjepidev ja tõhus isikuandmete kaitse mehhanism Euroopa Liidu tasandil on eriti vajalik.

| b) | Isikuandmete tõhus kaitse ei ole oluline mitte ainult andmesubjektide seisukohalt, vaid see aitab kaasa ka politsei- ja õigusalase koostöö edukusele. Nii mitmeski mõttes käivad mõlemad avalikud huvid käsikäes. |
| --- | --- |

b)

Isikuandmete tõhus kaitse ei ole oluline mitte ainult andmesubjektide seisukohalt, vaid see aitab kaasa ka politsei- ja õigusalase koostöö edukusele. Nii mitmeski mõttes käivad mõlemad avalikud huvid käsikäes.

Ühisstandardid

| c) | Andmekaitseinspektori arvates ei peaks uus raamistik üksnes järgima andmekaitsepõhimõtteid — oluline on tagada andmekaitse järjepidevus Euroopa Liidus — vaid nägema ette ka lisaeeskirjad, milles arvestatakse õiguskaitse valdkonna eripäraga. |
| --- | --- |

c)

Andmekaitseinspektori arvates ei peaks uus raamistik üksnes järgima andmekaitsepõhimõtteid — oluline on tagada andmekaitse järjepidevus Euroopa Liidus — vaid nägema ette ka lisaeeskirjad, milles arvestatakse õiguskaitse valdkonna eripäraga.

| d) | Käesolev ettepanek vastab nimetatud tingimustele: kuna enamus ettepaneku sätetest peegeldavad teisi isikuandmete kaitse alaseid ELi õigusakte ning on nendega kooskõlas, tagatakse sellega, et direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitsepõhimõtteid kohaldatakse kolmanda samba valdkonnas. Käesolevas valdkonnas rakendamise eesmärgil nähakse ettepanekuga ka ette neid põhimõtteid täpsustavad ühisstandardid, mis üldiselt tagavad rahuldavalt piisava andmekaitse taseme kolmanda samba valdkonnas. |
| --- | --- |

d)

Käesolev ettepanek vastab nimetatud tingimustele: kuna enamus ettepaneku sätetest peegeldavad teisi isikuandmete kaitse alaseid ELi õigusakte ning on nendega kooskõlas, tagatakse sellega, et direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitsepõhimõtteid kohaldatakse kolmanda samba valdkonnas. Käesolevas valdkonnas rakendamise eesmärgil nähakse ettepanekuga ka ette neid põhimõtteid täpsustavad ühisstandardid, mis üldiselt tagavad rahuldavalt piisava andmekaitse taseme kolmanda samba valdkonnas.

Kohaldamine igasuguse töötlemise suhtes

| e) | Raamotsuse eesmärgi saavutamiseks on oluline, et see hõlmaks mis tahes politsei- ja õigusvaldkonna andmeid, isegi kui teiste liikmesriikide pädevad asutused ei ole neid edastanud või kättesaadavaks teinud. |
| --- | --- |

e)

Raamotsuse eesmärgi saavutamiseks on oluline, et see hõlmaks mis tahes politsei- ja õigusvaldkonna andmeid, isegi kui teiste liikmesriikide pädevad asutused ei ole neid edastanud või kättesaadavaks teinud.

| f) | Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktis b ja artikli 31 lõike 1 punktis c sätestatakse õiguslik alus andmekaitset puudutavatele eeskirjadele, mida ei kohaldata mitte üksnes liikmesriikide pädevate asutuste vahel tegelikult vahetatud isikuandmetele, vaid ka riigisisestele olukordadele. |
| --- | --- |

f)

Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktis b ja artikli 31 lõike 1 punktis c sätestatakse õiguslik alus andmekaitset puudutavatele eeskirjadele, mida ei kohaldata mitte üksnes liikmesriikide pädevate asutuste vahel tegelikult vahetatud isikuandmetele, vaid ka riigisisestele olukordadele.

| g) | Ettepanekut ei kohaldata Euroopa Liidu lepingu teise samba (ühine välis- ja julgeolekupoliitika) raames asetleidva andmetöötluse suhtes ega ka andmete töötlemise suhtes luureteenistuste poolt ning nende teenistuste juurdepääsu suhtes andmetele, kui neid andmeid töötlevad pädevad asutused või muud osapooled (see tuleneb Euroopa Liidu lepingu artiklist 33). Nendes valdkondades tuleb andmesubjektide piisav kaitse sätestada riiklike õigusaktidega. See kaitselünk ELi tasandil nõuab veelgi tõhusamat kaitset valdkondades, mida ettepanek hõlmab. |
| --- | --- |

g)

Ettepanekut ei kohaldata Euroopa Liidu lepingu teise samba (ühine välis- ja julgeolekupoliitika) raames asetleidva andmetöötluse suhtes ega ka andmete töötlemise suhtes luureteenistuste poolt ning nende teenistuste juurdepääsu suhtes andmetele, kui neid andmeid töötlevad pädevad asutused või muud osapooled (see tuleneb Euroopa Liidu lepingu artiklist 33). Nendes valdkondades tuleb andmesubjektide piisav kaitse sätestada riiklike õigusaktidega. See kaitselünk ELi tasandil nõuab veelgi tõhusamat kaitset valdkondades, mida ettepanek hõlmab.

| h) | Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et ettepanek hõlmab õigusasutuste poolt töödeldud isikuandmeid. |
| --- | --- |

h)

Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et ettepanek hõlmab õigusasutuste poolt töödeldud isikuandmeid.

Seosed teiste õigusaktidega

| i) | Kui mis tahes teises konkreetses Euroopa Liidu lepingu VI jaotise järgses õigusaktis sätestatakse täpsemad andmete töötlemist või andmetele juurdepääsu puudutavad tingimused või piirangud, tuleb konkreetset õigusakti kohaldada eriseadusena. |
| --- | --- |

i)

Kui mis tahes teises konkreetses Euroopa Liidu lepingu VI jaotise järgses õigusaktis sätestatakse täpsemad andmete töötlemist või andmetele juurdepääsu puudutavad tingimused või piirangud, tuleb konkreetset õigusakti kohaldada eriseadusena.

| j) | Käesoleval andmekaitset käsitleva nõukogu raamotsuse ettepanekul on aga omad eelised ning see on vajalik isegi juhul, kui kättesaadavust käsitlev õigusakt pole vastu võetud (komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta ettepanek). |
| --- | --- |

j)

Käesoleval andmekaitset käsitleva nõukogu raamotsuse ettepanekul on aga omad eelised ning see on vajalik isegi juhul, kui kättesaadavust käsitlev õigusakt pole vastu võetud (komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta ettepanek).

| k) | Sideteenuste osutamisega seoses töödeldud andmete säilitamist käsitleva direktiivi heakskiitmise tagajärjel Euroopa Parlamendi poolt on kolmanda samba raames andmekaitset käsitleva õigusraamistiku kehtestamine veelgi kiireloomulisem ülesanne. |
| --- | --- |

k)

Sideteenuste osutamisega seoses töödeldud andmete säilitamist käsitleva direktiivi heakskiitmise tagajärjel Euroopa Parlamendi poolt on kolmanda samba raames andmekaitset käsitleva õigusraamistiku kehtestamine veelgi kiireloomulisem ülesanne.

Ettepaneku struktuur

| l) | II peatükis sätestatud täiendavad eeskirjad peaksid (lisaks direktiivi 95/46/EÜ üldistele põhimõtetele) seoses kolmanda samba eriomase kontekstiga tagama andmesubjektidele täiendava kaitse, kuid ei tohi endaga kaasa tuua kaitse madalama taseme. |
| --- | --- |

l)

II peatükis sätestatud täiendavad eeskirjad peaksid (lisaks direktiivi 95/46/EÜ üldistele põhimõtetele) seoses kolmanda samba eriomase kontekstiga tagama andmesubjektidele täiendava kaitse, kuid ei tohi endaga kaasa tuua kaitse madalama taseme.

| m) | Andmetöötluse erivorme käsitlev III peatükk (mis sisaldab kaitse kolmandat tasandit) ei tohi kalduda kõrvale II peatükist: III peatüki sätted peaksid andmesubjektidele tagama täiendava kaitse olukordades, millega on seotud rohkem kui ühe liikmesriigi pädevad asutused, kuid nende sätete tagajärjeks ei tohi olla kaitse madalam tase. |
| --- | --- |

m)

Andmetöötluse erivorme käsitlev III peatükk (mis sisaldab kaitse kolmandat tasandit) ei tohi kalduda kõrvale II peatükist: III peatüki sätted peaksid andmesubjektidele tagama täiendava kaitse olukordades, millega on seotud rohkem kui ühe liikmesriigi pädevad asutused, kuid nende sätete tagajärjeks ei tohi olla kaitse madalam tase.

| n) | Andmete kvaliteedi kontrollimist käsitlevad sätted (artikli 9 lõiked 1 ja 6) ja isikuandmete edasise töötlemise reguleerimist käsitlevad sätted (artikli 11 lõige 1) tuleks üle viia II peatükki ning muuta kohaldatavaks igasugusele õiguskaitseasutuste poolsele andmetöötlusele, isegi kui teine liikmesriik pole edastanud isikuandmeid või neid kättesaadavaks teinud. Eelkõige on — nii andmesubjektide kui pädevate asutuste huvides — hädavajalik tagada, et kõikide isikuandmete kvaliteeti kontrollitaks korralikult. |
| --- | --- |

n)

Andmete kvaliteedi kontrollimist käsitlevad sätted (artikli 9 lõiked 1 ja 6) ja isikuandmete edasise töötlemise reguleerimist käsitlevad sätted (artikli 11 lõige 1) tuleks üle viia II peatükki ning muuta kohaldatavaks igasugusele õiguskaitseasutuste poolsele andmetöötlusele, isegi kui teine liikmesriik pole edastanud isikuandmeid või neid kättesaadavaks teinud. Eelkõige on — nii andmesubjektide kui pädevate asutuste huvides — hädavajalik tagada, et kõikide isikuandmete kvaliteeti kontrollitaks korralikult.

Otstarbe suhtes kohaldatavad piirangud

| o) | Ettepanekus ei käsitleta piisavalt rahuldavalt ühte kindlat olukorda, mis võib politseitöös ette tulla: vajadust edasiselt kasutada andmeid eesmärgil, mida peetakse kokkusobimatuks olukorraga, mille tarbeks andmed koguti. |
| --- | --- |

o)

Ettepanekus ei käsitleta piisavalt rahuldavalt ühte kindlat olukorda, mis võib politseitöös ette tulla: vajadust edasiselt kasutada andmeid eesmärgil, mida peetakse kokkusobimatuks olukorraga, mille tarbeks andmed koguti.

| p) | ELi andmekaitseõiguse kohaselt tuleb isikuandmeid koguda täpselt ja selgelt kindlaksmääratud eesmärkidel ning neid ei tohi edasiselt töödelda viisil, mis ei ole kooskõlas nende eesmärkidega. Seoses edasise kasutamisega tuleb lubada mõningast paindlikkust. Andmete kogumisega seotud piirangut järgitakse suurema tõenäosusega, kui sisejulgeoleku eest vastutavad ametiasutused teavad, et nad võivad arvestada asjakohaseid kaitsemeetmeid rakendades andmete edasistkasutamist puudutavast piirangust vabastusega. |
| --- | --- |

p)

ELi andmekaitseõiguse kohaselt tuleb isikuandmeid koguda täpselt ja selgelt kindlaksmääratud eesmärkidel ning neid ei tohi edasiselt töödelda viisil, mis ei ole kooskõlas nende eesmärkidega. Seoses edasise kasutamisega tuleb lubada mõningast paindlikkust. Andmete kogumisega seotud piirangut järgitakse suurema tõenäosusega, kui sisejulgeoleku eest vastutavad ametiasutused teavad, et nad võivad arvestada asjakohaseid kaitsemeetmeid rakendades andmete edasistkasutamist puudutavast piirangust vabastusega.

| q) | Raamotsuse II peatükis tuleks sätestada, et liikmesriikidel tuleks lubada võtta seadusandlikke meetmeid, mis võimaldaksid edasist töötlemist, kui selline meede on vajalik tagamaks:






  — | avalikku korda, riigikaitset või riigi julgeolekut ähvardavate ohtude ärahoidmist; |
| --- | --- | --- |

q)

Raamotsuse II peatükis tuleks sätestada, et liikmesriikidel tuleks lubada võtta seadusandlikke meetmeid, mis võimaldaksid edasist töötlemist, kui selline meede on vajalik tagamaks:

—

avalikku korda, riigikaitset või riigi julgeolekut ähvardavate ohtude ärahoidmist;

| — | liikmesriigi oluliste majanduslike või rahanduslike huvide kaitset; |
| --- | --- |

—

liikmesriigi oluliste majanduslike või rahanduslike huvide kaitset;

| — | andmesubjekti kaitset. |
| --- | --- |

—

andmesubjekti kaitset.

Liikmesriikide sellised pädevused võivad sisaldada andmetöötlust, millega kaasneb sekkumine eraellu ning seetõttu peavad selliste pädevustega kaasnema väga ranged tingimused.

Vajalikkus ja proportsionaalsus

| r) | Ettepanekus sisalduvad vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtted peaksid täielikult kajastama Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat ning tagama, et isikuandmete töötlemist peetakse vajalikuks ainult juhul, kui pädevad asutused on võimelised selgelt näitama, et selleks on olemas selge vajadus ning tingimusel, et eraellu vähem sekkuvad meetmed ei ole kättesaadavad. |
| --- | --- |

r)

Ettepanekus sisalduvad vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtted peaksid täielikult kajastama Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat ning tagama, et isikuandmete töötlemist peetakse vajalikuks ainult juhul, kui pädevad asutused on võimelised selgelt näitama, et selleks on olemas selge vajadus ning tingimusel, et eraellu vähem sekkuvad meetmed ei ole kättesaadavad.

Isikuandmete vahetused kolmandate riikidega

| s) | Kui andmeid oleks võimalik edastada kolmandatesse riikidesse ilma andmesubjekti kaitset tagamata, kahjustaks see tõsiselt käesolevas ettepanekus ettenähtud kaitset Euroopa Liidu territooriumil. Andmekaitseinspektor soovitab muuta praegust ettepanekut nii, et tagada artikli 15 kohaldamine igasuguste isikuandmete vahetamise suhtes kolmandate riikidega. Käesolev soovitus ei ole seotud artikli 15 lõike 1 punktiga c. |
| --- | --- |

s)

Kui andmeid oleks võimalik edastada kolmandatesse riikidesse ilma andmesubjekti kaitset tagamata, kahjustaks see tõsiselt käesolevas ettepanekus ettenähtud kaitset Euroopa Liidu territooriumil. Andmekaitseinspektor soovitab muuta praegust ettepanekut nii, et tagada artikli 15 kohaldamine igasuguste isikuandmete vahetamise suhtes kolmandate riikidega. Käesolev soovitus ei ole seotud artikli 15 lõike 1 punktiga c.

| t) | Kui isikuandmeid edastatakse kolmandatest riikidest, tuleb nende kvaliteeti enne kasutamist hoolikalt hinnata, pidades silmas inimõiguste austamist ja andmekaitse standardeid. |
| --- | --- |

t)

Kui isikuandmeid edastatakse kolmandatest riikidest, tuleb nende kvaliteeti enne kasutamist hoolikalt hinnata, pidades silmas inimõiguste austamist ja andmekaitse standardeid.

Isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikute ja õiguskaitsega mittetegelevate asutustega

| u) | Kuigi kuritegevuse ennetamise ja sellega võitlemise eesmärgil võib teatud juhtudel olla vajalik isikuandmete edastamine eraõiguslikele isikutele ja teistele avalik-õiguslikele organitele, tuleks sellisel juhul kohaldada rangeid eritingimusi. Andmekaitseinspektor soovitab muuta praegust ettepanekut, et tagada artiklite 13 ja 14 kohaldamine igasuguste isikuandmete vahetamise suhtes, sealhulgas selliste isikuandmete vahetamise suhtes, mida pole teise liikmesriigi poolt saadud või kättesaadavaks tehtud. Käesolev soovitus ei ole seotud artikli 13 punktiga c ja artikli 14 punktiga c. |
| --- | --- |

u)

Kuigi kuritegevuse ennetamise ja sellega võitlemise eesmärgil võib teatud juhtudel olla vajalik isikuandmete edastamine eraõiguslikele isikutele ja teistele avalik-õiguslikele organitele, tuleks sellisel juhul kohaldada rangeid eritingimusi. Andmekaitseinspektor soovitab muuta praegust ettepanekut, et tagada artiklite 13 ja 14 kohaldamine igasuguste isikuandmete vahetamise suhtes, sealhulgas selliste isikuandmete vahetamise suhtes, mida pole teise liikmesriigi poolt saadud või kättesaadavaks tehtud. Käesolev soovitus ei ole seotud artikli 13 punktiga c ja artikli 14 punktiga c.

| v) | Ühisstandardeid peaks kohaldama õiguskaitseasutuste juurdepääsu suhtes eraõiguslike isikute valduses olevatele isikuandmetele tagamaks, et juurdepääs võimaldatakse üksnes hästi määratletud tingimuste ja piirangute alusel. |
| --- | --- |

v)

Ühisstandardeid peaks kohaldama õiguskaitseasutuste juurdepääsu suhtes eraõiguslike isikute valduses olevatele isikuandmetele tagamaks, et juurdepääs võimaldatakse üksnes hästi määratletud tingimuste ja piirangute alusel.

Andmete eriliigid

| w) | Kehtestada tuleks täpsemad kaitsemeetmed, eelkõige tagamaks, et:






  — | biomeetrilisi andmeid ja DNA profiile kasutataks ainult hästi toimivate ja koostalitlusvõimeliste tehniliste standardite alusel; |
| --- | --- | --- |

w)

Kehtestada tuleks täpsemad kaitsemeetmed, eelkõige tagamaks, et:

—

biomeetrilisi andmeid ja DNA profiile kasutataks ainult hästi toimivate ja koostalitlusvõimeliste tehniliste standardite alusel;

| — | hoolikalt arvestataks nende täpsuse taset ning et andmesubjekt võiks seda olemasolevate vahendite abil vaidlustada ning; |
| --- | --- |

—

hoolikalt arvestataks nende täpsuse taset ning et andmesubjekt võiks seda olemasolevate vahendite abil vaidlustada ning;

| — | isikute väärikuse austamine oleks täielikult tagatud. |
| --- | --- |

—

isikute väärikuse austamine oleks täielikult tagatud.

Andmete eriliikide eristamine

| x) | Erinevatesse kategooriatesse kuuluvate isikute (kahtlusalused isikud, süüdimõistetud isikud, ohvrid, tunnistajad jne) isikuandmeid peaks töötlema vastavalt erinevatele asjakohastele tingimustele ja kaitsemeetmetele. Seetõttu teeb andmekaitseinspektor ettepaneku lisada artiklile 4 uus lõige, mis sisaldab järgmisi elemente:






  — | liikmesriikide kohustus sätestada erinevatesse kategooriatesse kuuluvate isikute isikuandmete vaheliste erinevuste õiguslikud tagajärjed; |
| --- | --- | --- |

x)

Erinevatesse kategooriatesse kuuluvate isikute (kahtlusalused isikud, süüdimõistetud isikud, ohvrid, tunnistajad jne) isikuandmeid peaks töötlema vastavalt erinevatele asjakohastele tingimustele ja kaitsemeetmetele. Seetõttu teeb andmekaitseinspektor ettepaneku lisada artiklile 4 uus lõige, mis sisaldab järgmisi elemente:

—

liikmesriikide kohustus sätestada erinevatesse kategooriatesse kuuluvate isikute isikuandmete vaheliste erinevuste õiguslikud tagajärjed;

| — | kahtlusaluste isikute hulka mittekuuluvate isikute suhtes täiendavate sätete kehtestamine, mille eesmärgiks on piirata töötlemise eesmärki, kehtestada tähtajad ning piirata andmetele juurdepääsu. |
| --- | --- |

—

kahtlusaluste isikute hulka mittekuuluvate isikute suhtes täiendavate sätete kehtestamine, mille eesmärgiks on piirata töötlemise eesmärki, kehtestada tähtajad ning piirata andmetele juurdepääsu.

Automatiseeritud üksikotsused

| y) | Üksnes automatiseeritud andmetöötlusele tuginevate otsuste, mis tekitavad üksikisikule õiguslikke tagajärgi või mõjutavad üksikisikut olulisel määral, suhtes tuleks kohaldada väga rangeid tingimusi. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor kehtestada konkreetsed sätted, mis käsitlevad automatiseeritud üksikotsuseid ja on sarnased direktiivi 95/46/EÜ sätetega. |
| --- | --- |

y)

Üksnes automatiseeritud andmetöötlusele tuginevate otsuste, mis tekitavad üksikisikule õiguslikke tagajärgi või mõjutavad üksikisikut olulisel määral, suhtes tuleks kohaldada väga rangeid tingimusi. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor kehtestada konkreetsed sätted, mis käsitlevad automatiseeritud üksikotsuseid ja on sarnased direktiivi 95/46/EÜ sätetega.

Mõningaid teisi soovitusi

| z) | Andmekaitseinspektor soovitab:






  — | ümber sõnastada artikli 4 lõike 4 esimene taane, et tagada kooskõla Euroopa Inimõiguste Kohtu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8 seotud kohtupraktikaga, kuna artikli 4 lõike 4 kavandatud sõnastus ei vasta Euroopa Inimõiguste Kohtu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8 seotud kohtupraktika kehtestatud kriteeriumitele; |
| --- | --- | --- |

z)

Andmekaitseinspektor soovitab:

—

ümber sõnastada artikli 4 lõike 4 esimene taane, et tagada kooskõla Euroopa Inimõiguste Kohtu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8 seotud kohtupraktikaga, kuna artikli 4 lõike 4 kavandatud sõnastus ei vasta Euroopa Inimõiguste Kohtu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8 seotud kohtupraktika kehtestatud kriteeriumitele;

| — | jätta välja artikli 7 lõikes 1 sätestatud laialdane erand või vähemalt selgesõnaliselt piirata avalike huvide määratlust, mis õigustab selle kasutamist liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

—

jätta välja artikli 7 lõikes 1 sätestatud laialdane erand või vähemalt selgesõnaliselt piirata avalike huvide määratlust, mis õigustab selle kasutamist liikmesriikide poolt;

| — | muuta artiklit 10 sätestamaks, et juurdepääs andmetele tuleb samuti logisse salvestada või dokumenteerida; |
| --- | --- |

—

muuta artiklit 10 sätestamaks, et juurdepääs andmetele tuleb samuti logisse salvestada või dokumenteerida;

| — | jätta välja artiklite 19, 20 ja 21 lõike 2 punkt a; |
| --- | --- |

—

jätta välja artiklite 19, 20 ja 21 lõike 2 punkt a;

| — | lisada ettepanekule andmekaitseametnikke käsitlevad sätted. Nimetatud sätted võiksid olla koostatud sarnaselt määruse 45/2001/EÜ artiklitega 24–26; |
| --- | --- |

—

lisada ettepanekule andmekaitseametnikke käsitlevad sätted. Nimetatud sätted võiksid olla koostatud sarnaselt määruse 45/2001/EÜ artiklitega 24–26;

| — | muuta ettepaneku artikli 31 lõiget 2 viisil, mis võimaldaks artikli 29 alusel asutatud töörühma esimehel uue töörühma koosolekutel osaleda või olla esindatud. |
| --- | --- |

—

muuta ettepaneku artikli 31 lõiget 2 viisil, mis võimaldaks artikli 29 alusel asutatud töörühma esimehel uue töörühma koosolekutel osaleda või olla esindatud.

Brüssel, 19. detsember 2005

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  Programmi lk 18.

1

(2)  Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vaheline konventsioon piiriülese koostöö tõhustamiseks eelkõige seoses terrorismivastase võitluse, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku sisserändega. Prüm (Saksamaa), 27. mai 2005.

2

(3)  Rootsi Kuningriigi algatus raamotsuse vastuvõtmiseks Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta, eelkõige raskete õigusrikkumiste, sealhulgas terroriaktide, korral (ELT, C 281).

3

(4)  28. jaanuari 1981. aasta Euroopa Nõukogu üksikisikute kaitse konventsioon, mis puudutab isikuandmete automatiseeritud töötlemist.

4

(5)  28. jaanuari 1981. aasta Euroopa Nõukogu üksikisikute kaitse konventsioon, mis puudutab isikuandmete automatiseeritud töötlemist.

5

(6)  Euroopa Nõukogu andis 1987. aastal välja soovituse nr R (87) 15, millega reguleeritakse isikuandmete kasutamist politseivaldkonnas, kuid see soovitus ei ole liikmesriikidele siduv.

6

(7)  Vt samal teemal “The EDPS as an advisor to the Community Institutions on proposals for legislation and related documents” (“Euroopa andmekaitseinspektor ühenduse institutsioonide nõustajana õigusaktide ettepanekuid ja nendega seotud dokumente puudutavates küsimustes”), 18. märts 2005, avaldatud veebilehel www.edps.eu.int.

7

The EDPS as an advisor to the Community Institutions on proposals for legislation and related documents

(8)  Euroopa andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (mis käsitleb üldkasutatavate elektroonilise side teenuste osutamisega seoses töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ) ettepaneku kohta (KOM (2005) 438 lõplik), avaldatud veebilehel

8

(9)  Arvamuse lõige 2.2.4

9

(10)  28. jaanuari 1981. aasta Euroopa Nõukogu üksikisikute kaitse konventsioon, mis puudutab isikuandmete automatiseeritud töötlemist.

10

(11)  Ettepanek nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb sisejulgeoleku eest vastutavate liikmesriigi ametiasutuste ning Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile terroriaktide ja muude tõsiste kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eesmärgil (KOM (2005) 600 lõplik), välja antud 24. novembril 2005. Andmekaitseinspektor kavatseb esitada 2006. aasta alguses oma arvamuse selle ettepaneku kohta.

11

(12)  Andmekaitseinspektor osutab sarnasele Euroopa Kohtu esitatud põhjendusele (muu hulgas) otsuses kohtuasjas Österreichischer Rundfunk ja teised, Liidetud kohtuasjad C-465/00, C-138/01 ja C-139/01, EKL 2003, lk I-4989.

12

(13)  Vt samal teemal Euroopa andmekaitseinspektori 26. septembri 2005. aasta arvamuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (mis käsitleb üldkasutatavate elektroonilise side teenuste osutamisega seoses töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ) ettepaneku kohta punkti 33.

13

(14)  Euroopa Kohtu 16. juuni 2005. aasta otsus, Pupino, kohtuasi C-105/03.

14

(15)  Säte võiks olla sama, mis määruse 45/2001/EÜ artikli 46 säte.

15

(16)  Tolliinfosüsteem on Schengeni infosüsteemiga võrreldav väike, kuid üsna keeruline süsteem, mis hõlmab nii riiklikke kui riigiüleseid elemente. Arvestades käesoleva ettepaneku piiratud olulisust tolliinfosüsteemi seisukohalt ning süsteemi enda keerulisust, ei käsitleta seda käesolevas arvamuses. Andmekaitseinspektor käsitleb tolliinfosüsteemi muus kontekstis.

16

(17)  Lisaks sellele ei oleks see kooskõlas Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitusega nr R (87) 15 liikmesriikidele, mis reguleerib isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas. Eelkõige sätestatakse põhimõttes 7.2, et järelevalveasutuse nõusolekul või kooskõlas riiklike õigusaktidega tuleks seada sisse isikuandmete kvaliteedi “korrapärased kontrollid”.

17

(18)  Vt täpsemalt käesoleva arvamuse punkt 94.

18

(19)  9. detsembril jõustus nõukogu otsus 2005/876/JSK, mis käsitleb teabevahetust karistusregistri väljavõtete kohta. Otsusega täiendatakse ja hõlbustatakse olemasolevatel mehhanismidel edastada teavet, mis on seotud karistustega, mis põhinevad sellistel olemasolevatel dokumentidel nagu 1959. aasta kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsioon ning 2000. aasta konventsioon liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades. Nimetatud dokument asendatakse hilisemal ajahetkel täpsema nõukogu raamotsusega. Komisjon kaalub ettepaneku tegemist uue raamotsuse kohta selles valdkonnas.

19

(20)  Lisaks artiklis 7 sätestatud isikuandmete säilitamise tähtaegu käsitlevale üldisele sättele nähakse ettepanekus ette täiendavad konkreetsed sätted, mis käsitlevad teiste liikmesriikidega vahetatud isikuandmeid. Eelkõige on artikli 9 lõikes 7 sätestatud, et isikuandmed kustutatakse:

20

| 1. | kui neid ei oleks pidanud edastama, kättesaadavaks tegema või vastu võtma; |
| --- | --- |

1.

kui neid ei oleks pidanud edastama, kättesaadavaks tegema või vastu võtma;

| 2. | pärast edastava ametiasutuse teatatud tähtaega, kui isikuandmeid ei lähe edasiselt kohtumenetluses vaja; |
| --- | --- |

2.

pärast edastava ametiasutuse teatatud tähtaega, kui isikuandmeid ei lähe edasiselt kohtumenetluses vaja;

| 3. | kui andmed ei ole vajalikud või enam vajalikud sellel eesmärgil, milleks need edastati. |
| --- | --- |

3.

kui andmed ei ole vajalikud või enam vajalikud sellel eesmärgil, milleks need edastati.

(21)  Kaaluda võiks piiranguid terrorismivastasele võitlusele ja/või artikli 4 lõike 1 punktis e märgitud konkreetsetele avalikele huvidele: ajaloolised, statistilised või teaduslikud eesmärgid.

21

(22)  Näiteks vt hiljutist komisjoni teatist “Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välise mõõtme strateegia” (KOM(2005) 491 lõplik).

22

(23)  Konventsiooni (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel) lisaprotokoll seoses järelevalveasutustega ja andmete liikumisega üle piiride kirjutati alla 8.11.2001 ning see jõustus 1.7.2004. Sellele siduvale rahvusvahelise õiguse dokumendile on seni alla kirjutanud 11 riiki (kellest 9 on ELi liikmed). Protokolli artiklis 2.1 sätestatakse üldpõhimõte, mille kohaselt “Iga protokolliosaline näeb ette isikuandmete edastamise konventsiooni osaliste hulka mittekuuluva riigi või organisatsiooni jurisdiktsiooni alla kuuluvale vastuvõtjale ainult sel juhul, kui see riik või organisatsioon tagab kavatsetava andmeedastuse küllaldase kaitse”.

23

(24)  ÜRO piinamise ja muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise vastane konventsioon, mille on allkirjastanud kõik ELi liikmesriigid ning mis jõustus 26. juunil 1987. Eelkõige artiklis 15 sätestatakse, et “Iga konventsiooniosaline riik tagab, et piinamise teel saadud tunnistusi ei kasutata tõendina mitte ühegi menetluse läbiviimisel, välja arvatud piinamises süüdistatud isiku süü tõendamise eesmärgil tunnistuste andmiseks”.

24

(25)  25.–26. aprillil 2005 Krakówis toimunud Euroopa andmekaitseasutuste kevadkonverentsil vastu võetud seisukoht õiguskaitse ja teabevahetuse kohta ELis.

25

seisukoht õiguskaitse ja teabevahetuse kohta ELis

(26)  Vt 2006. aasta komisjoni õigusloome- ja töökava (KOM(2005) 531 lõplik)

26

(27)  Näiteks on telefoniarve kaubanduslikel eesmärkidel usaldusväärne juhul, kui seal on tehtud telefonikõned nõuetekohaselt märgitud; samas ei saa aga õiguskaitseasutused sama telefoniarvet täielikult käsitada vaieldamatu tõendina selle kohta, kes tegi konkreetse telefonikõne.

27

(28)  Direktiivi põhjenduste kohaselt “Liikmesriikide ametiasutuste juurdepääsu küsimused käesoleva direktiivi kohaselt säilitatud andmetele direktiivi 95/46/EÜ artikli 3 lõike 2 esimeses taandes nimetatud tegevuste korral ei kuulu ühenduse õiguse reguleerimisalasse. Samas võib nende suhtes kohaldada liikmesriigi õigust või Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaseid meetmeid, võttes alati teatavaks, et kõnealune õigus või nimetatud meetmed peavad täielikult austama põhiõigusi, nii nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest ja nagu need on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduse kaitse konventsiooniga. Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 8 vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu tõlgendusele...”

28

(29)  IV peatükis käsitletakse eelkõige õigust teabele (artiklid 19 ja 20) ja isikuandmete juurdepääsu, parandamise, kustutamise või blokeerimise õigust (artikkel 21). Nimetatud artiklitega sätestatakse kõik andmesubjektide õigused, mis on neile ELi andmekaitseõiguse alusel tavaliselt tagatud, sätestades samas terve rea erandeid, mille eesmärgiks on arvesse võtta kolmanda samba eripärasid. Eelkõige kehtestatakse andmesubjektide õiguste piirangud peaaegu identsete sätetega, mis käsitlevad nii õigust teabele (artiklid 19.2 ja 20.2) kui juurdepääsuõigust (artikkel 21.2).

29

(30)  Vt samal teemal ka andmekaitseinspektori arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta) ettepaneku kohta, (KOM (2004) 835 lõplik), avaldatud www.edps.eu.int

30

(31)  See on kooskõlas ettepaneku artiklis 18 sätestatuga, mille kohaselt vastava taotluse korral teavitatakse andmeid edastavat ametiasutust edastatud või kättesaadavaks tehtud isikuandmete edasisest töötlemisest, ning artiklis 24 sätestatud turvameetmete rakendamisega, võttes arvesse ka nimetatud meetmete kavandatavat korrapärast sisekontrolli.

31

---

III Teatised

Komisjon

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/48

---

GR-Elliniko: Regulaarlennuliinide teenindamine

Kreeka Vabariigi pakkumiskutse vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d tegutsemiseks regulaarlennuliinidel, millele on kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused.

(2006/C 47/13)

1.   Sissejuhatus: Vastavalt nõukogu 23.7.1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Kreeka valitsus kehtestanud avalike teenuste osutamise kohustused järgmistel regulaarlennuliinidel:

Ateena — Kýthira,

Ateena — Náxos,

Ateena — Páros,

Ateena — Kárpathos,

Ateena — Sitia,

Ateena — Skíathos,

Thessaloniki — Kérkyra (Korfu),

Rhodos — Kos — Léros — Astypálaia,

Kérkyra (Korfu) — Aktion — Kefalleenia — Zákinthos.

Avaliku teenindamise kohustuse sätted on avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas nr C 46, 24.2. 2006 ja
  Euroopa Liidu Teatajas nr C 164, 10.7.2002, lk 16.

Kui ükski lennuettevõtja ei ole 1.3.2006 teatanud Kreeka Tsiviillennundustalitusele oma huvist sooritada alates 1.4.2006 regulaarlende ühel või mitmel kõnealustel lennuliinil ilma rahalist hüvitust taotlemata, on Kreeka otsustanud kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punkti d alusel piirata juurdepääsu kõnealusele ühele või mitmele lennuliinile kuni kolmeks aastaks ühe lennuettevõtjaga (nagu on viidatud järgmises artiklis) ning anda avaliku pakkumise teel talle õigus korraldada asjaomaseid regulaarlende alates 1.4.2006.

2.   Pakkumiskutse objekt: Alates 1.4.2006 kolmeks aastaks avalike teenuste osutamise kohustuste alusel regulaarliinide teenindamise ainuõigus järgmistel liinidel:

Ateena — Kýthira,

Ateena — Náxos,

Ateena — Páros,

Ateena — Kárpathos,

Ateena — Sitia,

Ateena — Skiathos,

Thessaloniki — Kérkyra (Korfu),

Rhodos — Kos — Léros — Astypálaia,

Kérkyra (Korfu) — Aktion — Kefalleenia — Zákinthos.

Kõnealuste liinide teenindamine toimub kooskõlas nendel liinidel kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustuste tingimustega, mis on avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas nr C 46, 24.2. 2006 ja
  Euroopa Liidu Teatajas nr C 164, 10.7.2002, lk 16.

Pakkumist võib esitada ühe või mitme eespool nimetatud lennuliini kohta. Kõigil juhtudel menetletakse iga pakkumist siiski eraldi.

Lennuühenduse eripära tõttu peavad lennuettevõtjad olema valmis tõendama, et kõnealustel lennuliinidel reisijaid teenindav lennuki personal valdab kreeka keelt.

3.   Pakkumises osalemine: Pakkumine on avatud kõigile lennuettevõtjatele, kellele on vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta väljastatud liikmesriigi poolt lennutegevusluba.

4.   Pakkumismenetlus: Käesoleva pakkumismenetluse puhul kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktide d ja i sätteid ning presidendi dekreedi 346/98 sätteid Kreeka õigusaktide vastavusseviimiseks nõukogu 18.7.1992. aasta direktiivi 92/50/EMÜ sätetega, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, viimati muudetud presidendi dekreediga 18/2000.

Eriolukorras ning juhul, kui pakkumine on otsustatud uuesti läbi viia eelmise pakkumismenetluse luhtumise tõttu, võib transpordiministeerium võtta vajalikke meetmeid, et tagada teatava ääreala oluliste õhutranspordivajaduste rahuldamine, tingimusel et need meetmed on kooskõlas mittediskrimineerimise, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtetega ning neid ei kohaldata üle 6 kuu.

Juhul kui laekub vaid üks teenuseosutaja pakkumine ja see hinnatakse majanduslikult sobimatuks, võidakse rakendada samalaadseid meetmeid.

Kandidaadid on esitatud pakkumisega seotud kuni riigihankelepingu sõlmimiseni.

5.   Pakkumisdokumendid: Kõiki pakkumisdokumente, milles nähakse ette üksikasjad, osalemiseks nõutavad tõendavad dokumendid ja muu teave, võib saada Kreeka tsiviillennundustalituse õhuvedude direktoraadist, Vas.Georgiou 1, GR-166 04 Kreeka, tel. (30-210) 89 16 149 või faks (30-210) 89 47 101.

6.   Rahaline hüvitis: Kandidaatidelt laekunud pakkumistes peab olema esitatud rahaliseks hüvitiseks nõutav summa kolme kuu kohta, mis on vajalik iga lennuliini teenindamiseks kuni kolme aasta vältel alates teenindamise planeeritud alguskuupäevast (koos sellele lisatud iga-aastase teenindamise kulude ja tulude analüüsiga, nagu on nõutud täiendavas dokumentatsioonis. Rahaline hüvitis makstakse igas kvartalis 30 päeva jooksul pärast lennuettevõtja poolt asjakohase arve esitamist. Hüvitis makstakse Kreeka tunnustatud pangas olevale lennuettevõtja arveldusarvele. Hüvitise täpne summa määratakse vastavalt sooritatud lendudele tsiviillennundustalituse tõendi põhjal hanketingimuste nõuetekohase täitmise kohta ning on hüvitise suurusega proportsionaalne.

7.   Valikukriteerium: Pakkumiskutsega hõlmatud iga lennuliini puhul on lennuettevõtjate vahel valiku tegemise kriteeriumiks võime kõnealusel lennuliinil osutada teenust laitmatult ja vastavalt kehtestatud nõuetele ning asjaomase lennuliini jaoks taotletava rahalise üldhüvitise väikseima summa ulatuses.

8.   Lepingu kestus, muutmine ja lõpetamine: Hankeleping jõustub alates 1.4.2006 ja lõpeb 31.3.2009.

Kõik lepingu muudatused peavad vastama
  Euroopa Liidu Teatajas nr C 46, 24.2. 2006 ja
  Euroopa Liidu Teatajas nr C 164, 10.7.2002, lk 16. avaldatud avaliku teenindamise kohustusele. Kõik lepingu muudatused peavad olema esitatud kirjalikult.

Teenindamise tingimuste ettenägematu muutmise tõttu võib hüvitise suurus muutuda.

Kõik lepinguosalised võivad taotleda lepingu lõppemist sellest kuus kuud ette teatades. Mõjuvatel põhjustel või kui lennuettevõtja ei täida lepinguga kaasnevaid avaliku teenindamise kohustuste tingimusi, võib tellija lepingu lõpetada ilma sellest ette teatamata. Leping loetakse lõppenuks ipso jure lennuettevõtja lennutegevusloa või lennutegevussertifikaadi (AOC) tühistamisel või nende kehtivuse peatamisel.

9.   Karistusmeetmed lepingutingimuste täitmata jätmise korral: Lennuettevõtja vastutab lepingutingimuste nõuetekohase täitmise eest.

Ärajäänud lendude arv, mille eest kannab vastutust lennuettevõtja, ei või ületada 2 % lendude aastastest koguarvust. Sellistel juhtudel vähendatakse proportsionaalselt rahalise hüvitise suurust.

Juhul kui lepingukohustusi ei täideta tervikuna või osaliselt, välja arvatud juhtudel, kui lepingu mittetäitmise tingis vääramatu jõud (lisaks eelmises lõigus toodud lendude ärajäämise võimalusele, mis ei või ületada 2 % lendude aastasest koguarvust), on tellijal õigus kehtestada järgmisi lisasanktsioone.

Juhul kui ärajäänud lendude arv igal lennuliinil on suurem kui 2 % lendude aastasest koguarvust, vähendatakse lennuliini rahalist hüvitist (arvesse võttes kolme kuu jooksul toimunud lende) edaspidi proportsionaalselt regulaarselt toimunud lendude arvuga.

Rikkumiste korral, mis on seotud iganädalase kohtade arvu täitmisega kolme kuu jooksul, rakendatakse hüvitise vähendamist proportsionaalselt pakkumata jäänud kohtade arvuga.

Rikkumiste korral, mis on seotud piletihindadega, rakendatakse hüvitise vähendamist proportsionaalselt ettenähtud piletihindadega.

Teiste rikkumiste korral, mis on seotud lepingu täitmisega, rakendatakse lennuseaduse sätetele vastavat trahvi.

Juhul kui lennuettevõtja sooritab sama rikkumise kolme kuu jooksul samal lennuliinil kolm korda, siis lisaks eespool nimetatud sanktsioonidele võib nõuda trahviklauslina kõnealuse lennuliini lepingutingimuste nõuetekohase täitmise täielikku või osalist garantii äravõtmist, kui pärast tsiviillennundustalituse kirjaliku teate esitamist lennuettevõtjale ei esita viimane piisavaid tõendeid selle kohta, et ta ei ole süüdi. Käesolevas punktis esitatud karistuste rakendamisel võetakse arvesse iga kindlakstehtud rikkumise raskust ja rakendatakse proportsionaalsuse põhimõtet.

Tellija võib lisaks nõuda tekitatud kahju hüvitamist.

10.   Pakkumiste esitamine:: Pakkumised tuleb saata viies eksemplaris posti teel tähitud kirjaga koos kättesaamistõendiga või anda üle kohapeal koos kättesaamistõendiga aadressil:

Ministry of Transport and Communications, Civil Aviation Authority, Directorate-General for Air Transport, Directorate for Air Operations, Section II, Vasileos Georgiou 1, GR-16604 Elliniko.

Pakkumiste esitamise tähtaeg on 32. päeval kell 12.00 (keskpäeval) alates pakkumiskutse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Postiga saadetud pakkumiste puhul peab pakkumiste kuupäev ja kellaaeg —nagu näitab ka kättesaamistõend— jääma eespool nimetatud ajavahemiku piiresse.

11.   Pakkumiskutse kehtivus:: Käesolev pakkumiskutse kehtib eeldusel, et kuni 1.3.2006 ei ole ükski ühenduse lennuettevõtja teatanud oma soovist (esitades selleks Kreeka Tsiviillennundustalitusele lennukava) sooritada alates 1.4.2004 regulaarlende ühel või mitmel kõnealusel lennuliinil ilma rahalist hüvitist taotlemata ning kooskõlas nendel liinidel kehtestatud avaliku teenuse osutamise kohustuste tingimustega.

Kõigil juhtudel jääb pakkumiskutse kehtima nende lennuliinide puhul, mille suhtes ei ole ükski lennuettevõtja eespool esitatud tingimustel osalemise taotlust 1.3.2006 esitanud.

---

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/51

---

P-Lissabon: Regulaarlendude teenindamine

Portugali väljaantud pakkumiskutse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlennuteenuste osutamisega liinidel Lissabon/Bragança ja Bragança/Vila Real/Lissabon parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja Täiendus S 25, 7.2.2006, avatud menetlus, 27011-2006)

(Euroopa Liidu Teataja C 32, 8.2.2006)

(2006/C 47/14)

(EMPs kohaldatav tekst)

1.   Sissejuhatus: Vastavalt nõukogu 23.7.1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Portugal otsustanud muuta avalike teenuste osutamise kohustusi regulaarlennuteenustele liinidel Lissabon/Bragança ja Bragança/Vila Real/Lissabon.

Juhul kui ükski lennuettevõtja pole 8.3.2006 alustanud ega alustamas regulaarlennuteenuste osutamist eespool nimetatud liinidel vastavalt avalike teenuste osutamise kohustustele ning taotlemata rahalist hüvitist, on Portugal vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punktis d sätestatud korras otsustanud võimaldada ligipääsu ainult ühele lennuettevõtjale ning anda talle pärast avalikku pakkumist õigus osutada teenust alates 28.8.2006.

2.   Pakkumiskutse objekt: Regulaarlennuteenuste osutamine alates 28.8.2006 liinidel Lissabon/Bragança ja Bragança/Vila Real/Lissabon.

Kõnealuseid teenuseid osutatakse vastavalt kõnealustele liinidele kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustustele, mis on avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas nr C 30 7.2.2006.

Juhime tähelepanu sellele, et kõnealuste teenuste eripära tõttu peavad lennuettevõtjad tõestama oma suutlikkust osutada kõnealust teenust meeskonnaga, kellest enamik räägib ja mõistab portugali keelt.

3.   Osalemine: Kõnealuseid teenuseid võivad osutada kõik lennuettevõtjad, kellel on vastavalt nõukogu 23.7.1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) liikmesriigi väljaantud kehtiv lennutegevusluba ja asjakohane lennuettevõtja tunnistus.

4.   Menetlus: Kõnealuse pakkumiskutse suhtes kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkte d, e, f, g, h ja i.

5.   Pakkumise dokumendid: Kõiki pakkumise dokumente, mis sisaldavad pakkumiskutse erieeskirju, võib hinnaga 100 eurot saada järgmiselt aadressilt: Instituto Nacional da Aviação Civil (Portugali lennuamet), Rua B, Edifícios 4,5, e 6 – Aeroporto da Portela 4, P–1749-034 Lissabon.

6.   Rahaline hüvitis: Esitatud pakkumistes peab olema selgelt märgitud vajalik hüvitissumma teenuse osutamiseks kolme aasta jooksul alates teenuse osutamise alguseks kavandatud kuupäevast (aastaste maksete kaupa). Kui pakkumised hõlmavad lendude korraldamist nädalavahetustel, ei tohiks see kaasa tuua liikmesriikide makstava rahalise hüvitise kasvu. Nädalavahetuselendude korraldamisest tulenevat finantsmõju (neid kulusid ei kata liikmesriigid) peab pakkuja oma ettepanekus nõuetekohaselt selgitama ja õigustama.

Lõplik hüvitise summa määratakse iga aasta kohta tagantjärele vastavalt teenuse osutamise tegelikele kuludele ja tuludele pakkumises esitatud summa piires.

7.   Hinnad: Pakkumisel osalejate pakkumistes tuleb märkida kavandatud hinnad, mis peavad olema kooskõlas 7.2.2006 Euroopa Liidu Teatajas nr C 30 avaldatud avalike teenuste osutamise kohustustega.

8.   Lepingu kestus, muutmine ja lõpetamine: Leping jõustub 28.8.2006 ja lõpeb 27.8.2009. Iga aasta juunis ja juulis vaadatakse lepingu täitmine koos lennuettevõtjaga läbi. Rahalise hüvitise suurust võib muuta teenuse osutamise tingimuste ettenägematute muutuste korral.

9.   Karistused: Kui lennuettevõtja ei saa vääramatu jõu tõttu teenust osutada, võib rahalise hüvitise suurust vastavalt toimumata jäänud lendude arvule vähendada.

Kui lennuettevõtja ei saa muul põhjusel kui vääramatu jõu tõttu teenust osutada või avalike teenuste osutamise kohustuste täitmata jätmisel, võivad Portugali ametiasutused:

vähendada rahalise hüvitise suurust vastavalt toimumata jäänud lendude arvule;

küsida lennuettevõtjalt selgitusi ja juhul, kui need osutuvad ebapiisavateks, lõpetada leping sellest ette teatamata ja nõuda kahjude hüvitamist.

10.   Pakkumiste esitamine:

| 1. | Pakkumised tuleb esitada hiljemalt 30. kuupäeval kell 17.00 pärast käesoleva pakkumiskutse avaldamist
  Euroopa Liidu Teatajas (C 47, 25.2.2006). |
| --- | --- |

1.

Pakkumised tuleb esitada hiljemalt 30. kuupäeval kell 17.00 pärast käesoleva pakkumiskutse avaldamist
  Euroopa Liidu Teatajas (C 47, 25.2.2006).

| 2. | Pakkumised võib kella 9.00 ja 17.00 vahel kviitungi vastu isiklikult üle anda Portugali lennuameti peakorteris Instituto Nacional de Aviação Civil, Rua B, Edificios 4, 5 e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749-034 Lisbon, või saata need tähitud kirjaga lõikes 1 sätestatud kuupäevaks ja kellaajaks. |
| --- | --- |

2.

Pakkumised võib kella 9.00 ja 17.00 vahel kviitungi vastu isiklikult üle anda Portugali lennuameti peakorteris Instituto Nacional de Aviação Civil, Rua B, Edificios 4, 5 e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749-034 Lisbon, või saata need tähitud kirjaga lõikes 1 sätestatud kuupäevaks ja kellaajaks.

11.   Pakkumiskutse kehtivus: Kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d esimese lausega vastab kõnealuse pakkumiskutse kehtivus tingimusele, et ühenduse mitte ükski lennuettevõtja, kes vastab kõnealuse teenuse osutamise tingimustele, ei esita vastavalt avalike teenuste osutamise kohustustele ja rahalist hüvitist saamata 8.3.2006 taotlust kõnealustel lennuliinidel teenuse osutamiseks alates 28.8.2006.

Kui 8.3.2006 esitab kõnealuste teenuste osutamiseks taotluse vähemalt üks lennuettevõtja, kes täidab avalike teenuste osutamise kohustusi ja ei taotle hüvitist, tühistatakse kõnealune pakkumiskutse.

---

25.2.2006

| 25.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/s3

---

TEADE

28. veebruaril 2006 ilmub Euroopa Liidu Teatajas C 49 A“Ühtne põllukultuuride sordileht — 23. tervikväljaande 7. lisa”.

Euroopa Liidu Teataja tellijad saavad nimetatud numbri tasuta vastavalt oma Euroopa Liidu Teataja tellimuse eksemplaride arvule ja keeleversioonile. Tellijatel palutakse lisatud tellimisblankett korrektselt täita, märkides ka tellimuse registreerimisnumbri (kood, mis on igal sildil vasakul ja algab O/...), ja saata lisatud aadressil. Seda Euroopa Liidu Teatajat on võimalik saada tasuta ühe aasta jooksul alates selle väljaandmise kuupäevast.

Kõik teised saavad seda Euroopa Liidu Teatajat tellida tasu eest ükskõik millisest meie müügikontorist (vt pöördel).

Nimetatud Euroopa Liidu Teatajat — nagu kõiki Euroopa Liidu Teatajaid (L, C, CA, CE) — saab tasuta sirvida Internetis aadressil http://europa.eu.int/eur-lex/lex.

Image

---