----

----

I Teave

Kontrollikoda

----

ERIARUANNE nr 6/2005

üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) kohta koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2006/C 94/01)

SISUKORD

LÜHENDID

1. LISA — TEN-T juhtimissüsteemi kirjeldus

TEN-T õiguslik ja poliitiline raamistik

TEN-T taotlus-, hindamis- ja valikuprotsess

TEN-T organisatsiooniline ülesehitus

TEN-T eelarveraamistik

2. LISA — TEN-T prioriteetsete telgede ja projektide kaart

Komisjoni vastused

LÜHENDID

KOKKUVÕTE

SISSEJUHATUS

Ülejäänud osa TEN-T eelarvest (vähemalt 25 %) on ette nähtud projektide tarbeks, mis ei sisaldu mitmeaastastes näidisprogrammides.

AUDITI ULATUS, EESMÄRGID JA LÄHENEMISVIIS

TÄHELEPANEKUD

TEN-T finantsabi eraldamine

TEN-T prioriteetsete projektide aeglane elluviimine

Eelarvevahendite eraldamisel ei pöörata piisavalt tähelepanu piiriülestele lõikudele

1. tabel

TEN-T eelarve jaotus ELi 15 liikmesriigi vahel aastatel 2001–2003 (miljonit eurot)

Eelarvevahendite liiga ebaühtlane eraldamine

Üle poole praegustest piiriüleste projektide mitmeaastase näidisprogrammi eelarvevahenditest on veel sidumata

Õigusraamistik ja halduskord

Õigus- ja regulatiivsed normid

Rahastamisotsuses on endiselt puudusi

Uuringute ja tööde ulatus ei ole piisavalt selge

Hindamine ja valik

Keeruline taotlemis- ja eelhindamiskord

Ettepanekute esitamise tähtajast ei peetud alati kinni

Kuni 2004. aastani ei olnud esialgses hindamis- ja valikuetapis kättesaadav täielik teave projekti kohta

Projektide valikut ei ole piisavalt põhjendatud

Üldjuhul ei kaasata hindamisprotsessi väliseksperte

Projektide seire

TEN-T projektide seirevahendid on ebapiisavad

TEN-T projektide täielikud ja usaldusväärsed andmed ei ole kergesti kättesaadavad

Organisatsiooniline ülesehitus ja tööülesannete jaotus töötajate vahel

TEN-T hindamist ja seiret takistab projektide vastutavate ametnike liialt suur töökoormus

2. tabel.

Eelarvevahendite ja personali eraldamine energeetika ja transpordi peadirektoraadi tegevuste jaoks 2004. aasta lõpu seisuga

TEN-T projektide vastutavate ametnike kvalifikatsioon: piiratud erialateadmised transpordi valdkonnas

Komisjoni eeskirjad piiravad SNEde kasutamist

TEN-T personali jaotus ja kvalifikatsioon ei sobi uuteks ülesanneteks

ELi transpordiinfrastruktuuri rahastamise koordineerimine

Kolm peamist transpordiinfrastruktuuri rahastamisega tegelevat ELi programmi

Paralleelset rahastamist käsitlevad õigussätted ei ole täielikud

Projektide taotlustes ja hindamislehtedel kasutatav terminoloogia ei ole piisavalt selge ja järjepidev

Hindamisel kasutatakse piiratult komisjoni muude talituste ja EIP ekspertteadmisi

Ebapiisav teave ei võimalda koordineerimist talitustevaheliste konsultatsioonide kaudu

Täiendavaid kooskõlastusmeetmeid ei rakendata täiel määral

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

TEN-T rahaline toetus tuleb suunata suurimat üleeuroopalist lisaväärtust pakkuvatele projektiosadele

Õigusraamistikku tuleb täiendada ja järjepidevalt kohaldada

Tõhusam, läbipaistvam ja rangemini kohaldatav hindamiskord

Rangem projektide seire

Organisatsioonilist ülesehitust ja ressursse tuleb kohandada

Ühenduse transpordiinfrastruktuuri rahastamise koordineerimist tuleb tõhustada

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 15. detsembri 2005. aasta istungil Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

----

(1)  Kõrgetasemelise töörühma aruanne üleeuroopalise transpordivõrgu kohta, 27. juuni 2003, punkt 7.

(2)  EÜ asutamislepingu artiklid 154–156.

(3)  EÜ asutamislepingu artikli 154 lõige 2.

(4)  Vastupidiselt kaudsele, jagatud või detsentraliseeritud juhtimisele (nt struktuurifondid).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsus nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1), mida on muudetud 22. mai 2001. aasta otsusega nr 1346/2001/EÜ (EÜT L 185, 6.7.2001, lk 1) ja 29. aprilli 2004. aasta otsusega nr 884/2004/EÜ (ELT L 167, 30.4.2004, lk 1).

(6)  Nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1), mida on muudetud 19. juuli 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1655/1999 (EÜT L 197, 29.7.1999, lk 1), 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 788/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 17) ja 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 807/2004 (ELT L 143, 30.4.2004, lk 46).

(7)  Komisjoni 19. septembri 2001. aasta otsus K(2001) 2654 (lõplik), mida on muudetud 26. augusti 2004. aasta otsusega K(2004) 3242 ja 3. veebruari 2005. aasta otsusega K(2005) 213.

(8)  Komisjoni 19. septembri 2001. aasta otsuse K(2001) 2654 (lõplik) 1. lisas määratletud prioriteetsed projektid on järgmised.

Kolm järgmist prioriteetset projekti ei sisaldu 1. lisas, kuna need on juba lõpule viidud:

(9)  Neli ühtset projektirühma on järgmised (vt komisjoni 19. septembri 2001. aasta otsuse K(2001) 2654 (lõplik) 1. lisa):

(10)  Kui abisaajaks on rahvusvaheline organisatsioon või Euroopa majandushuvigrupp, täiendatakse komisjoni rahastamisotsust komisjoni ja abisaaja vahel sõlmitud toetuslepinguga. Lisaks komisjoni rahastamisotsuses esitatud teabele sisaldab toetusleping projekti tegevuste täpsemat kirjeldust.

(11)  Määruse (EÜ) nr 2236/95 artikkel 5a, määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1655/1999.

(12)  Komisjoni 19. septembri 2001. aasta otsuse K(2001) 2654 1. lisa, otsust on muudetud komisjoni 3. veebruari 2005. aasta otsusega K(2005) 213 (lõplik).

(13)  Auditis ei käsitletud seda, kuidas täidavad liikmesriigid oma kohustusi seoses projektide hindamise, järelevalve ja finantskontrolliga, nagu on määratletud TEN finantsmääruses (eelkõige määruse (EÜ) nr 2236/95 artiklid 12 ja 15, määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1655/1999, määrusega (EÜ) nr 788/2004 ja määrusega (EÜ) nr 807/2004).

(14)  Kontrollikoja 2001. eelarveaasta aastaaruanne (EÜT C 295, 28.11.2002, punktid 4.11–4.36 ja 4.74), 2002. eelarveaasta aastaaruanne (ELT C 286, 28.11.2003, punktid 6.22–6.42 ja 6.57) ning 2003. eelarveaasta aastaaruanne (ELT C 293, 30.11.2004, punkt 6.24).

(15)  Sealjuures võeti arvesse 2001. aasta detsembris vastu võetud komisjoni 24 sisekontrollistandardit, mida peavad vahendite haldamisel järgima kõik komisjoni talitused (vt Euroopa Komisjoni sisekontrollistandardid komisjoni talitustes (SEK(2001) 2037, 31. detsember 2001, ja SEK(2003) 1287 (lõplik), 26. november 2003)).

(16)  Raudtee, maanteed, siseveeteed, sadamad, lennujaamad, satelliitnavigatsioon, maantee- ja raudteetranspordi intelligentsed transpordisüsteemid.

(17)  Otsuse nr 1692/96/EÜ artikli 2 lõige 1.

(18)  Komisjoni teatis “Üleeuroopalise transpordivõrgu arendamine. Innovatiivsed rahastamislahendused ja elektrooniliste maksukogumissüsteemide koostalitlusvõime”, KOM(2003) 132 (lõplik), 23. aprill 2003.

(19)  16 uut prioriteetset projekti on järgmised (vt otsuse nr 884/2004/EÜ III lisa).

(20)  Holland ja Rootsi.

(21)  Soome.

(22)  EU all mõeldakse rahvusvaheliste organisatsioonide (ESA, EUROCONTROL) poolt juhitud projekte.

(23)  Ei sisalda projektirühmi 4 ja 5, mis hõlmavad intelligentsete transpordisüsteemide projekte.

(24)  Ülejäänud 3 % on ette nähtud piiriülestele projektidele kolmandate riikidega ja kümne uue ELi liikmesriigiga.

(25)  Eelarvepädevad institutsioonid arutavad praegu TEN finantsmääruse muudatusettepanekut, mille kohaselt oleks rahastamismäära võimalik tõsta kuni 50 protsendini.

(26)  Ehkki TEN finantsmääruses ei ole piirmäära ette nähtud, rakendab komisjon infrastruktuuritöödele 10 % suurust künnist.

(27)  Ajavahemikul 1995–2004 anti toetust saanud 1 143 tegevusest laenu intressitoetust ainult 13 korral ja riskikapitali toetust ühel korral.

(28)  Ajavahemikul 1995–2004 kasutati Ühtekuuluvusfondist toetust saavatele riikidele eraldatud eelarvest 84 % uuringuteks.

(29)  Keskmine rahastamismäär tööde puhul on 5,0 miljonit eurot, uuringute puhul aga 3,4 miljonit eurot.

(30)  10–15 %, mõnel juhul 30 % või isegi 50 % (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku KOM(2004) 475 (lõplik) (14. juuli 2004) artiklit 7).

(31)  Otsuse nr 1692/96/EÜ artikli 19a lõiked 4 ja 5, otsust on muudetud otsusega nr 884/2004/EÜ.

(32)  Määruse (EÜ) nr 2236/95 artikkel 10.

(33)  Uuenduste tulemusel määratletakse 2004. aastal kasutatud versioonis täpsemalt iga TEN-T tegevuse elluviimises osaleja ülesanded. Selles tuuakse ära kindlaksmääratud algus- ja lõpukuupäevad, nõutakse abisaajatelt üksikasjaliku eelarvejaotuse esitamist tegevuste kaupa, täpsustatakse aruannete esitamise tähtaegu, määratletakse täpsemalt kulude abikõlblikkus ja selgitatakse avalikustamise kohustust.

(34)  2002. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.37.

(35)  Kümnest juhtumist kuue puhul esitati lõppmakse taotlused ilma, et nõutav teave kaasrahastatud uuringu tulemuste kohta oleks olnud kättesaadav.

(36)  Uuring on igasugune ettevalmistav analüüs, uurimus, plaan või kava, mis on läbi viidud enne rakendusetapi algust eesmärgiga välja selgitada projekti põhijooned ja vastava projekti erinevate etappide arendamiseks ja elluviimiseks vajalikud meetmed, samuti ehitusloa ja projekti käivitamiseks asjaomaste ametivõimude lõppotsuse saamiseks vajalikud eeltingimused. Uuringud võivad sisaldada materiaalset laadi teenuseid (nagu katserajatised, geoloogilised uuringud, ehituskoha ülevaatus, katsepuuraukude tegemine), tingimusel et (1) need on ehitusloa või käivitamiseks vajaliku lõppotsuse saamiseks vajalikud ja (2) nende tulemusel ei valmi avalikuks kasutuseks mõeldud toode. Uuringu põhjal koostatakse kirjeldav või analüüsiv dokument, mis käsitleb tehnilisi, majanduslikke, rahanduslikke, õiguslikke ja keskkonnaalaseid aspekte.

(37)  Tööde alla kuuluvad kõik pärast projekti käivitamist tehtud hanked ja teenused (sealhulgas ettevalmistused, mis võimaldavad projekti käivitamist), mis hõlmavad avalikuks kasutuseks mõeldud füüsilise struktuuri või projekti tegelikku elluviimist, ehitamist või kasutuselevõttu (ja mis määratletakse täpsemalt vastava projekti lepingus või sellega seotud komisjoni otsuses). Kõik ülevaatuse või järelevalvega seotud tegevused, vajalikud detailplaanid või alternatiivsete lahenduste kavad on tööde lahutamatu osa, olenemata sellest, kas neid teeb abisaaja või kolmas osapool. Tööd hõlmavad ka kõigi füüsiliste keskkonnamõjude leevendamise meetmete rakendamist ja/või rajamist, mida on kirjeldatud vastavas keskkonnamõjude hindamises.

(38)  Vt TEN-T personali käsitlevad punktid 52 ja 64.

(39)  Dokumendi vorm valitakse vastavalt sellele, kas tegu on mitmeaastase näidisprogrammi projektiga või mitte, kas rahastamist taotletakse esimeseks aastaks või järgnevateks aastateks ja kas projekt on seotud uuringute või töödega.

(40)  Kontrollikoja auditis tuvastati, et energeetika ja transpordi peadirektoraadi menetlusjuhistes ja TEN-T käsiraamatus selgitatud eeskirjadest hoolimata esitati 72 projektist 28 puhul ettepanekud kuni 56 päeva pärast tähtaega.

(41)  Nt tasuvusanalüüs, riikliku ja erafinantseerimise alternatiivsete võimaluste uurimise aruanne, liikmesriigi rakendatavate kontrollimeetmete kirjeldus, otsene või kaudne sotsiaalmajanduslik mõju eelkõige tööhõivele, ning tööde esialgne ajakava, kus on ära toodud projekti algus- ja lõpukuupäev.

(42)  PP14 — Atlandi ookeani ranniku pealiini moderniseerimine.

(43)  TEN finantsmääruses on sätestatud järgmised neli baastingimust (vt määruse (EÜ) nr 2236/95 artikkel 5):

Analüüs ei hõlma 2004. aastal TEN-T suuniste ja TEN finantsmääruse läbivaatamisel lisatud tingimuste järgimist, kuna nende rakendamist on veel vara hinnata.

(44)  TEN finantsmääruses sätestatud kriteeriumid võib kokku võtta järgmiselt (vt määruse (EÜ) nr 2236/95 artikkel 6):

(45)  72 auditeeritud juhtumist 12 korral.

(46)EGNOS AOC Pre-operational implementation critical design studies. Komisjon on alates 1995. aastast kaasrahastanud 11 uuringut ning kuni 2004. aastani eraldatud toetuste kogusumma (130,4 miljonit eurot) ületab suurimat võimalikku ülemmäära 29,7 miljoni euroga.

(47)  31 auditeeritud tegevusest 15 puhul ei hinnanud komisjon kõiki eesmärke.

(48)  Nii juhtus uuringute hindamisel, kus jäeti vastamata majandus- ja finantshinnangutega seonduvatele küsimustele, ehkki taotlusvormis nõuti seda.

(49)  15 tegevuse puhul, kus ettepanek oli esitatud pärast tähtaega, anti ettepaneku esitamise tähtaja järgimise kohta positiivne vastus.

(50)  2001. eelarveaasta aastaaruande punkt 4.35 ja komisjoni vastus.

(51)  Tuleb siiski tähele panna, et finantsmääruse III jaotises (artikli 160 lõige 3) on sätestatud erieeskirjad TTA raamprogrammides osalevate ekspertidega lepingute sõlmimiseks.

(52)  Määruse (EÜ) nr 2236/95 artikli 9 lõige 3.

(53)  Määruse (EÜ) nr 2236/95 artikkel 15.

(54)  Projektide rahastamisotsustes, kus järelevalvekohustused on üksikasjalikumalt määratletud, täpsustatakse, et liikmesriigid peavad projekti seisukorra aruanded komisjonile esitama iga aasta 31. jaanuariks (alates 2004. aastast 31. märtsiks). Komisjoni koostatud aruande näidises peavad liikmesriigid umbes ühel leheküljel kirjeldama läbiviidud tegevusi ja projekti rakendamisel tekkinud viivituste põhjusi, teatama, kas eesmärgid on jäänud samaks ja kas projekti toetatakse ühenduse muudest vahenditest, tooma ära tehtud maksed, lisama vajaliku teabe tõestamaks ELi õigusaktide järgimist ning esitama kulude jaotuse. Mitmeaastase näidisprogrammi projektide seisukorra aruande näidistele tuleb lisada kaks tabelit ülevaatega võetud kulukohustustest ja kantud kuludest.

(55)  80 %le 2004. aastal tehtud otsustest eelnes kohapealne kontroll.

(56)  Näiteks selles osas, kas projekti hindamisetapis tehtud esialgne tasuvusanalüüs on endiselt kehtiv ja milline on olnud ühenduse sekkumise tegelik mõju riiklikule/erafinantseerimisele, tööhõivele või keskkonnale.

(57)  Programmihaldussüsteem.

(58)  Läbi vaadati 13 koosseisulise töötaja ja 11 SNE (kes töötavad või on töötanud TEN-T projektidega alates 2001. aastast) CVd.

(59)  Nt DESS-diplom transpordi erialal, magistrikraad (M. Sc.) transpordi ja liikluse planeerimise erialal, inseneridiplom transpordi infrastruktuuride erialal.

(60)  Koolituste analüüs viidi läbi iga töötaja isiklikul koolituslehel toodud andmete põhjal.

(61)  Komisjoni 30. aprilli 2002. aasta otsus K(2002) 1559, mida on muudetud komisjoni 31. jaanuari 2003. aasta otsusega K(2003) 406 ja komisjoni 27. veebruari 2004. aasta otsusega K(2004) 577. Artiklis 6 sätestatakse, et SNEd ei tohi komisjoni mitte mingil juhul iseseisvalt esindada eesmärgiga võtta kohustusi (rahalisi või muid) või komisjoni nimel läbirääkimisi pidada. Samuti sätestatakse eeskirjas, et tuleb teha kõik võimalik, et vältida igasugust huvide konflikti või sellise konflikti ilmnemist seoses komisjonis lähetuses viibiva riikliku eksperdi ülesannetega. Lisaks sätestatakse finantsmääruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 52, et “huvide vastuolu on siis, kui eelarve täitmises osaleja või siseaudiitori ülesannete erapooletut täitmist ohustavad perekonna, tunnete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest abisaajaga”.

(62)  Eeskirjadest tuleneb, et SNE

(63)  TEN-T võrkude ühenduse rahalise toetuse haldamise hajutamise tasuvusanalüüsi lõpparuanne, juuni 2004.

(64)  Ühtekuuluvusfondi ja ERFi osa abikõlblike liikmesriikide või piirkondade transpordiprojektide rahastamisel on suurim nii olemasolevate kogusummade kui ka projektide kaasrahastamismäära poolest. Ühenduse osalust Ühtekuuluvusfondi ja ERF kaudu aastatel 2000–2003 võib hinnata ligikaudu 3,3–3,5 miljardile eurole aastas, samal ajal on TEN-T keskmine aastaeelarve on 580 miljonit eurot. Lisaks nendele kolmele ühenduse rahastamisvahendile annab EIP laenu transpordi infrastruktuuri finantseerimiseks.

(65)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1) artikli 29 lõikes 3 kehtestatakse struktuurifondide osaluse piirmääraks 75 % abikõlblikest kogukuludest eesmärgi 1 piirkondades, 80 % piirkondade puhul, mis asuvad Ühtekuuluvusfondiga hõlmatud liikmesriigis, ja 85 % äärepoolseimate piirkondade ja äärealadel asuvate Kreeka saarte puhul. Olulist puhastulu andvate infrastruktuuriinvesteeringute korral ei või osalus ületada 40 % eesmärgi 1 piirkondades.

(66)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1783/1999 Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta (EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1) ja nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta.

(67)  Nõukogu 16. mai 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1164/94, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).

(68)Means for Evaluating Actions of a Structural Nature (struktuurilist laadi meetmete hindamise vahend).

(69)  Kas positiivse arvamuse (koos kommentaaridega või ilma), ootava arvamuse (nt kuni lisateabe esitamiseni) või negatiivse arvamuse. Kui arvamust ei esitata kümne tööpäeva jooksul, tähendab see vaikimisi positiivset arvamust. Kui teksti põhiosa (lisad välja arvatud) on pikem kui 20 lehekülge, on arvamuse esitamiseks 15 tööpäeva.

(70)  Sama tehakse Ühtekuuluvusfondi projekti ja ERF meetmete osas, kuid nende puhul toimuvad talitustevahelised konsultatsioonid kahes etapis: projektitaotluse või rakenduskava eelnõu saamisel ning pärast rahastamisotsuse eelnõu valmimist. Talitustevahelised lisakonsultatsioonid toimuvad juhul, kui liikmesriik taotleb rakenduskava raames nn suurprojekti rahastamist (finantsabi ületab 50 miljonit eurot).

(71)  Nagu osalemine komisjonide või toimkondade (nt Ühtekuuluvusfondi ja ERF meetmete järelevalvekomisjonide) koosolekutel, TEN-T finantsabi komitee töös ja TEN-T hindamistoimkonna koosolekutel, ühised kontrollid või mõju järelhindamised, oluliste dokumentide (nt projekti arenguaruanded) vahetamine, komisjoni eri talituste töötajate mitteametlikud kontaktid.

(72)  Kutseid komisjonide koosolekutele ja hindamiskoosolekutele küll väljastatakse, kuid neil koosolekutel ei osaleta süstemaatiliselt, kohapealseid kontrolle viib tavaliselt läbi iga peadirektoraat eraldi ja projekte käsitlevaid aruandeid ei jagata järjepidevalt komisjoni teiste talitustega (kui ka jagatakse, siis üldjuhul ei analüüsita), väliseksperdid viivad enamiku struktuurimeetmete osas läbi mõju järelhindamise, kuid tulemusi ei edastata energeetika ja transpordi peadirektoraadile.

(73)  Vt otsuse nr 1692/96/EÜ artikkel 17a, otsust on muudetud otsusega nr 884/2004/EÜ.

(74)  Vt Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjoni poolt eelarvekomisjonile esitatud arvamuse projekti seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95.

(75)  Nagu TEN finantsmääruses juba teatud tüüpi projektide osas ette nähtud (vt määruse (EÜ) nr 2236/95 artikli 5 lõige 5, muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2004).

----

1. LISA

TEN-T JUHTIMISSÜSTEEMI KIRJELDUS

TEN-T õiguslik ja poliitiline raamistik

TEN-T tegevussuunised

TEN finantsmäärus

Mitmeaastane näidisprogramm

Komisjoni rahastamisotsus

TEN-T taotlus-, hindamis- ja valikuprotsess

TEN-T organisatsiooniline ülesehitus

TEN-T eelarveraamistik

----

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsus nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta otsus nr 1346/2001/EÜ (EÜT L 185, 6.7.2001, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprill 2004. aasta otsus nr 884/2004/EÜ (ELT L 167, 30.4.2004, lk 1).

(4)  30 prioriteetse projekti hulgas on kolm juba lõpetatud projekti: 2000. aastal valminud Sundi püsiühendus, 2001. aastal valminud Malpensa lennujaam ja 2001. aastal valminud tavaraudteeühendus Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stranraer.

(5)  Nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2236/95 (EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1).

(6)  Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1655/1999 (EÜT L 197, 29.7.1999, lk 1).

(7)  Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 788/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 17).

(8)  Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 807/2004 (ELT L 143, 30.4.2004, lk 46).

(9)  Komisjoni 19. septembri 2001. aasta otsus K(2001) 2654, mida on muudetud 26. augusti 2004. aasta otsusega K(2004) 3242 ja 3. veebruari 2005. aasta otsusega K(2005) 213.

(10)  Vt komisjoni 19. septembri 2001. aasta otsuse põhjendused.

(11)  Mõned projektid, nagu Hollandi kiirraudteeühendus ja Prantsuse-Hispaania liin Perpignan-Figueras, kuuluvad osaliselt era- ja riikliku sektori partnerluse raamesse, kuid neid osi EL ei kaasrahasta.

(12)  Esialgse MNP ja läbivaadatud MNP osas kasutatakse erinevaid vorme.

(13)  Muude projektide puhul kasutatavad esialgsed ja üksikasjalikud taotlusvormid liideti 2004. aastal üheks vormiks.

(14)  Vastakate hindamistulemuste korral kaasatakse kolmas hindaja.

(15)  TEN finantsmääruse artikli 4 lõike 1 punkt a.

(16)  Komisjoni rahastamisotsuse II lisa punkt 1.1 “Mõisted”.

(17)  TEN finantsmääruse artikli 4 lõike 1 punkt e.

(18)  TEN finantsmääruse artikli 5 lõige 3.

----

2. LISA

TEN-T PRIORITEETSETE TELGEDE JA PROJEKTIDE KAART

----

KOMISJONI VASTUSED

KOKKUVÕTE

TÄHELEPANEKUD

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

----

(1)  “Uuringud” — projekti määratlemiseks vajalikud uuringud, sealhulgas ettevalmistavad, teostatavus- ja hindamisuuringud, ning kõik muud tehnilised meetmed, sealhulgas eeltööd, mis on vajalikud projekti täielikuks määratlemiseks, ning selle finantseerimise kohta langetatavad otsused, näiteks tööpiirkondade kinnitamine ning rahastamisallikate ettevalmistamine.

“Tööd” — koostisosade, süsteemide ning teenuste ostmine ja pakkumine ning ehitustööde läbiviimine ja projektiga seotud paigaldustööd, sealhulgas seadmestike vastuvõtmine ning projekti käivitamine.

----