# Úřední věstník C 31/7. ú

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 31 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 497. února 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 31

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 497. února 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Přípravné akty |
| | Výbor regionů |
| | 60. plenární zasedání ve dnech 6. a 7. července 2005 |
| 2006/C 031/1 | Stanovisko Výboru regionů ke stavu procesu decentralizace v Evropské unii a významu místních a regionálních samospráv v návrhu Ústavní smlouvy | 1 |
| 2006/C 031/2 | Stanovisko Výboru regionů ke 4. zprávě Komise o občanství Unie a ke Sdělení Komise o Agentuře pro základní práva | 6 |
| 2006/C 031/3 | Stanovisko Výboru regionů k Doporučení Evropské komise týkající se pokroku Turecka na cestě k přistoupení | 11 |
| 2006/C 031/4 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – strategická studie Evropské komise o pokroku v procesu rozšíření (Rumunsko) | 15 |
| 2006/C 031/5 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ke strategickému dokumentu Evropské komise o stavu procesu rozšíření | 19 |
| 2006/C 031/6 | Stanovisko z vlastní iniciativy Výboru regionů k návrhu pokynů Společenství o financování letišť a státních podporách na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť | 23 |
| 2006/C 031/7 | Stanovisko Výboru regionů k tématu Přepracované pokyny ke státní regionální podpoře | 25 |
| 2006/C 031/8 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise k tématu Sociální agenda | 32 |
| 2006/C 031/9 | Stanovisko Výboru regionů k Zelené knize o přístupu EU k řízení ekonomické migrace | 36 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Přípravné akty

Výbor regionů

60. plenární zasedání ve dnech 6. a 7. července 2005

2006/C 031/1

Stanovisko Výboru regionů ke stavu procesu decentralizace v Evropské unii a významu místních a regionálních samospráv v návrhu Ústavní smlouvy

1

2006/C 031/2

Stanovisko Výboru regionů ke 4. zprávě Komise o občanství Unie a ke Sdělení Komise o Agentuře pro základní práva

6

2006/C 031/3

Stanovisko Výboru regionů k Doporučení Evropské komise týkající se pokroku Turecka na cestě k přistoupení

11

2006/C 031/4

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – strategická studie Evropské komise o pokroku v procesu rozšíření (Rumunsko)

15

2006/C 031/5

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ke strategickému dokumentu Evropské komise o stavu procesu rozšíření

19

2006/C 031/6

Stanovisko z vlastní iniciativy Výboru regionů k návrhu pokynů Společenství o financování letišť a státních podporách na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť

23

2006/C 031/7

Stanovisko Výboru regionů k tématu Přepracované pokyny ke státní regionální podpoře

25

2006/C 031/8

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise k tématu Sociální agenda

32

2006/C 031/9

Stanovisko Výboru regionů k Zelené knize o přístupu EU k řízení ekonomické migrace

36

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Přípravné akty

Výbor regionů

60. plenární zasedání ve dnech 6. a 7. července 2005

| 7.2.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/1

---

Stanovisko Výboru regionů ke stavu procesu decentralizace v Evropské unii a významu místních a regionálních samospráv v návrhu Ústavní smlouvy

(2006/C 31/01)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na rozhodnutí Předsednictva ze dne 15. června 2004 a v souladu s článkem 265 odstavcem 5 Smlouvy zakládající Evropské společenství pověřit Komisi pro ústavní záležitosti a evropskou správu vypracováním stanoviska ke stavu procesu decentralizace v Evropské unii a významu místních a regionálních samospráv v návrhu Ústavní smlouvy;

s ohledem na článek 7 odstavec 2 a článek 263 a následující články Smlouvy zakládající Evropské společenství ve znění změněném smlouvami z Amsterodamu a z Nice;

s ohledem na Smlouvu zakládající Ústavu pro Evropu, zejména preambuli Smlouvy, preambuli Charty základních práv a články I-3, I-5, I-11.3, I-46.3, II-82 a III-280.1, jakož i protokol č. 2 o subsidiaritě a proporcionalitě a protokol č. 29 o hospodářské, sociální a teritoriální soudržnosti;

s ohledem na své stanovisko k „Doporučení Kongresu místních a regionálních orgánů Evropy k Evropské chartě regionální samosprávy“ (CdR 39/2000 fin (1));

s ohledem na svůj příspěvek k Evropskému konventu ze dne 4. července 2004 (CdR 127/2002 fin);

s ohledem na prohlášení Komise pro ústavní záležitosti a evropskou správu Výboru regionů a Institucionálního výboru Kongresu místních a regionálních orgánů Evropy přijaté v Praze dne 21. září 2004 (CdR 202/2004 fin);

s ohledem na Bílou knihu o evropském vládnutí vypracovanou Evropskou komisí (KOM(2001) 428 v konečném znění);

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. ledna 2003 o úloze regionálních a místních orgánů v budování Evropy (P5_TA (2003) 0009 – 2002/2141(INI);

s ohledem na Evropskou chartu místní samosprávy Rady Evropy ze dne 15. října 1985;

s ohledem na návrh Evropské charty regionální samosprávy Kongresu místních a regionálních orgánů Evropy ze dne 5. června 1997;

s ohledem na usnesení 154 Kongresu místních a regionálních orgánů Evropy ze dne 22. května 2003 týkající se podepsání Evropské charty místní samosprávy;

s ohledem na usnesení 186 Kongresu místních a regionálních orgánů Evropy ze dne 27. května 2004 týkající se návrhu úmluvy o regionální samosprávě;

s ohledem na prohlášení shromáždění regionů Evropy ze dne 4. prosince 1996 o regionalismu v Evropě;

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 222/2004 rev. 3), přijatý Komisí pro ústavní záležitosti a evropskou správu dne 22. dubna 2005 (zpravodaj: pan José María MUÑOA GANUZA, zmocněnec předsedy baskické vlády pro vnější vztahy (Španělsko – ALDE));

| 1. | vzhledem k tomu, že vývoj různých typů vertikálního rozdělení moci v jednotlivých členských státech musí splňovat požadavky procesu evropské integrace; |
| --- | --- |

1.

vzhledem k tomu, že vývoj různých typů vertikálního rozdělení moci v jednotlivých členských státech musí splňovat požadavky procesu evropské integrace;

| 2. | vzhledem k tomu, že regionalizace musí rovněž vést k větší demokratické transparenci a k lepšímu hospodářskému, sociálnímu a kulturního rozvoji; |
| --- | --- |

2.

vzhledem k tomu, že regionalizace musí rovněž vést k větší demokratické transparenci a k lepšímu hospodářskému, sociálnímu a kulturního rozvoji;

| 3. | vzhledem k tomu, že chceme vytvořit Evropu „jednotnou v rozmanitosti“ a vnést do jejího veřejného života více demokracie a transparentnosti; |
| --- | --- |

3.

vzhledem k tomu, že chceme vytvořit Evropu „jednotnou v rozmanitosti“ a vnést do jejího veřejného života více demokracie a transparentnosti;

| 4. | vzhledem k tomu, že posílení regionální a místní demokracie v rozšířené Evropské unii představuje jednu z hlavních politických priorit, kterou Výbor regionů stanovil pro své třetí čtyřleté funkční období; |
| --- | --- |

4.

vzhledem k tomu, že posílení regionální a místní demokracie v rozšířené Evropské unii představuje jednu z hlavních politických priorit, kterou Výbor regionů stanovil pro své třetí čtyřleté funkční období;

| 5. | vhledem k tomu, že Výbor regionů v několika stanoviskách a usneseních poukázal na to, že Unie musí dodržovat zásadu regionální autonomie, jakož i práva místní autonomie, která zaručuje Evropská charta místní samosprávy přijatá Radou Evropy v roce 1985. |
| --- | --- |

5.

vhledem k tomu, že Výbor regionů v několika stanoviskách a usneseních poukázal na to, že Unie musí dodržovat zásadu regionální autonomie, jakož i práva místní autonomie, která zaručuje Evropská charta místní samosprávy přijatá Radou Evropy v roce 1985.

schválil jednomyslně na svém 60. plenárním zasedání dne 6. a 7. července 2005 (jednání ze dne 7. července) toto stanovisko:

1.   Hlediska Výboru regionů

ČÁST I

Typologie vztahů mezi státem a územními orgány

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | konstatuje, že existují různé druhy místních a regionálních orgánů s rozdílným statutem, který vyplývá z historie, kultury a ústavních zásad, určujících teritoriální organizaci každého státu; |
| --- | --- |

1.1

konstatuje, že existují různé druhy místních a regionálních orgánů s rozdílným statutem, který vyplývá z historie, kultury a ústavních zásad, určujících teritoriální organizaci každého státu;

| 1.2 | zastává názor, že všechny územní orgány jsou především nositeli demokracie, přispívají ke kulturní rozmanitosti Evropy a hrají důležitou úlohu při sociálním a hospodářském rozvoji; |
| --- | --- |

1.2

zastává názor, že všechny územní orgány jsou především nositeli demokracie, přispívají ke kulturní rozmanitosti Evropy a hrají důležitou úlohu při sociálním a hospodářském rozvoji;

| 1.3 | poukazuje na to, že na místní úrovni společně existují místní orgány, velkoměstské oblasti, hlavní města, koordinující úřady atd. a na regionální úrovni hospodářské regiony, správní regiony a regiony se zákonodárnou mocí atd., které mají rozdílný původ a funkce, a tato rozmanitost se ještě zvýšila se vstupem deseti nových členských států; |
| --- | --- |

1.3

poukazuje na to, že na místní úrovni společně existují místní orgány, velkoměstské oblasti, hlavní města, koordinující úřady atd. a na regionální úrovni hospodářské regiony, správní regiony a regiony se zákonodárnou mocí atd., které mají rozdílný původ a funkce, a tato rozmanitost se ještě zvýšila se vstupem deseti nových členských států;

| 1.4 | zastává mínění, že vztahy mezi ústřední pravomocí státu a pravomocí územních orgánů představují v současné společnosti velmi složitý jev, který se projevuje jak druhem těchto vztahů, tak jeho dynamikou; |
| --- | --- |

1.4

zastává mínění, že vztahy mezi ústřední pravomocí státu a pravomocí územních orgánů představují v současné společnosti velmi složitý jev, který se projevuje jak druhem těchto vztahů, tak jeho dynamikou;

| 1.5 | nicméně se domnívá, že se tyto vztahy musí opírat o zásady loajality, spolupráce, solidarity a komplementárnosti a musí v nich být brán zřetel na velmi rozdílná hlediska – socio-ekonomická, politická, právní a kulturní; |
| --- | --- |

1.5

nicméně se domnívá, že se tyto vztahy musí opírat o zásady loajality, spolupráce, solidarity a komplementárnosti a musí v nich být brán zřetel na velmi rozdílná hlediska – socio-ekonomická, politická, právní a kulturní;

Vývoj decentralizace a přenesení kompetencí, zejména v oblasti finanční autonomie místních a regionálních orgánů

| 1.6 | zastává názor, že proces decentralizace se svou dvojí dimenzí, regionální a místní, musí vycházet ze dvou základních kritérií či hlavních zásad, kterými je dynamika a pružnost; |
| --- | --- |

1.6

zastává názor, že proces decentralizace se svou dvojí dimenzí, regionální a místní, musí vycházet ze dvou základních kritérií či hlavních zásad, kterými je dynamika a pružnost;

| 1.7 | domnívá se, že se tato dynamika a pružnost projevují v neustálých změnách na ústavní, legislativní a administrativní úrovni téměř ve všech členských státech Unie a především v těch, které přistoupily v nedávné době; |
| --- | --- |

1.7

domnívá se, že se tato dynamika a pružnost projevují v neustálých změnách na ústavní, legislativní a administrativní úrovni téměř ve všech členských státech Unie a především v těch, které přistoupily v nedávné době;

| 1.8 | zastává názor, že proces decentralizace, který se uskutečnil nebo který právě probíhá v nových členských státech, může znamenat významné posílení místní a regionální demokracie v Evropské unii; |
| --- | --- |

1.8

zastává názor, že proces decentralizace, který se uskutečnil nebo který právě probíhá v nových členských státech, může znamenat významné posílení místní a regionální demokracie v Evropské unii;

| 1.9 | zaznamenává, že se v současné době dosahuje pokroku v procesu regionální a místní decentralizace, především v oblasti hospodářské soutěže, s cílem dosáhnout finanční autonomie a vytvořit institucionální záruky; |
| --- | --- |

1.9

zaznamenává, že se v současné době dosahuje pokroku v procesu regionální a místní decentralizace, především v oblasti hospodářské soutěže, s cílem dosáhnout finanční autonomie a vytvořit institucionální záruky;

| 1.10 | uznává, že evropská integrace přispěla významně k procesu regionální a místní decentralizace v členských státech; |
| --- | --- |

1.10

uznává, že evropská integrace přispěla významně k procesu regionální a místní decentralizace v členských státech;

| 1.11 | konstatuje, že místní a regionální orgány jsou schopny převzít úlohy a účinně je plnit a dokončovat; |
| --- | --- |

1.11

konstatuje, že místní a regionální orgány jsou schopny převzít úlohy a účinně je plnit a dokončovat;

| 1.12 | zastává názor, že přenesení kompetencí na územní samosprávy musí být nutně doprovázeno převodem finančních prostředků, které jim umožní úplné plnění těchto kompetencí; v opačném případě nemohou být správně plněny, nelze dbát na jejich efektivnost ani na dlouhodobý rozvoj; |
| --- | --- |

1.12

zastává názor, že přenesení kompetencí na územní samosprávy musí být nutně doprovázeno převodem finančních prostředků, které jim umožní úplné plnění těchto kompetencí; v opačném případě nemohou být správně plněny, nelze dbát na jejich efektivnost ani na dlouhodobý rozvoj;

| 1.13 | zaznamenává nárůst hospodářského a sociálního významu velkoměst a městských regionů v Evropské unii a domnívá se, že je třeba posílit vztahy mezi regionálními, městskými a místními samosprávami v rámci nové správy doporučené Evropskou unií; |
| --- | --- |

1.13

zaznamenává nárůst hospodářského a sociálního významu velkoměst a městských regionů v Evropské unii a domnívá se, že je třeba posílit vztahy mezi regionálními, městskými a místními samosprávami v rámci nové správy doporučené Evropskou unií;

Právní ochrana místních a regionálních orgánů a status jejich zástupců

| 1.14 | poznamenává, že se občané stále více identifikují se svým regionem a svými místními orgány, protože se cítí být blíže veřejné správě a vnímají, že jsou v nich lépe zastoupeny jejich zájmy; |
| --- | --- |

1.14

poznamenává, že se občané stále více identifikují se svým regionem a svými místními orgány, protože se cítí být blíže veřejné správě a vnímají, že jsou v nich lépe zastoupeny jejich zájmy;

| 1.15 | vyvozuje z toho, že musí být zaručena nezávislost místních a regionálních orgánů na nejvyšší právní úrovni a jejich statut nesmí být měněn bez jejich účasti; |
| --- | --- |

1.15

vyvozuje z toho, že musí být zaručena nezávislost místních a regionálních orgánů na nejvyšší právní úrovni a jejich statut nesmí být měněn bez jejich účasti;

| 1.16 | zastává názor, že pokud autonomie místních a regionálních orgánů podléhá kontrolním opatřením národních orgánů, pak to může omezovat svobodné vykonávání úřadu jejich zástupců, a tyto kontroly by měly být zakotveny v ústavě a upraveny zákonem; |
| --- | --- |

1.16

zastává názor, že pokud autonomie místních a regionálních orgánů podléhá kontrolním opatřením národních orgánů, pak to může omezovat svobodné vykonávání úřadu jejich zástupců, a tyto kontroly by měly být zakotveny v ústavě a upraveny zákonem;

| 1.17 | zdůrazňuje, že Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu stanovuje, že členové Výboru regionů musejí zastávat volitelný mandát v regionálním nebo místním orgánu či mít politickou zodpovědnost vůči zvolenému shromáždění; |
| --- | --- |

1.17

zdůrazňuje, že Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu stanovuje, že členové Výboru regionů musejí zastávat volitelný mandát v regionálním nebo místním orgánu či mít politickou zodpovědnost vůči zvolenému shromáždění;

| 1.18 | zastává názor, že by političtí zástupci v místních a regionálních strukturách v členských státech měli být přímo voleni občany nebo být odpovědni vůči zvolenému shromáždění; |
| --- | --- |

1.18

zastává názor, že by političtí zástupci v místních a regionálních strukturách v členských státech měli být přímo voleni občany nebo být odpovědni vůči zvolenému shromáždění;

Správa a posílení občanství

| 1.19 | spatřuje v místní a regionální autonomii nezbytný prvek rozvoje demokracie, řádné správy věcí veřejných v Evropské unii a účasti občana ve veřejných záležitostech; |
| --- | --- |

1.19

spatřuje v místní a regionální autonomii nezbytný prvek rozvoje demokracie, řádné správy věcí veřejných v Evropské unii a účasti občana ve veřejných záležitostech;

| 1.20 | zastává názor, že Evropská komise musí prohloubit systematický dialog s místními a regionálními orgány, jelikož představují demokratické organizace, které jsou občanům nejblíže, a to s cílem rozvíjet jejich schopnost interakce s občany, což by usnadnilo uplatnění hlavních zásad řádné správy věcí veřejných jako je otevřenost, účast, koherence a účinnost, které jsou uvedeny v Bílé knize o evropském vládnutí; |
| --- | --- |

1.20

zastává názor, že Evropská komise musí prohloubit systematický dialog s místními a regionálními orgány, jelikož představují demokratické organizace, které jsou občanům nejblíže, a to s cílem rozvíjet jejich schopnost interakce s občany, což by usnadnilo uplatnění hlavních zásad řádné správy věcí veřejných jako je otevřenost, účast, koherence a účinnost, které jsou uvedeny v Bílé knize o evropském vládnutí;

| 1.21 | domnívá se, že místní a regionální orgány, jelikož jsou na svém území pověřeny prováděním politik Společenství, se budou muset aktivněji a účinněji účastnit prvních etap vypracování legislativy Společenství a politik Evropské unie, jakož i jejich implementace; |
| --- | --- |

1.21

domnívá se, že místní a regionální orgány, jelikož jsou na svém území pověřeny prováděním politik Společenství, se budou muset aktivněji a účinněji účastnit prvních etap vypracování legislativy Společenství a politik Evropské unie, jakož i jejich implementace;

| 1.22 | konstatuje, že při řízení strukturálních politik, ač je to úkol zásadního významu, nedisponují místní a regionální orgány potřebnou autonomií k jeho provedení, a že udělení větší zodpovědnosti místním a regionálním činitelům by vedlo k silnější angažovanosti a lepšímu využití fondů; |
| --- | --- |

1.22

konstatuje, že při řízení strukturálních politik, ač je to úkol zásadního významu, nedisponují místní a regionální orgány potřebnou autonomií k jeho provedení, a že udělení větší zodpovědnosti místním a regionálním činitelům by vedlo k silnější angažovanosti a lepšímu využití fondů;

| 1.23 | zastává názor, že pro zaručení efektivního řízení strukturálních politik se musí územní orgány podílet na jejich vypracování a na rozhodování o těchto politikách; |
| --- | --- |

1.23

zastává názor, že pro zaručení efektivního řízení strukturálních politik se musí územní orgány podílet na jejich vypracování a na rozhodování o těchto politikách;

ČÁST II

Přímý a nepřímý dopad uznání místní a regionální autonomie v Ústavní smlouvě

| 1.24 | zastává názor, že plán formulovaný ve Smlouvě zakládající Ústavu pro Evropu je prvním krokem k přesnější definici rozdělení kompetencí a pravomocí mezi Unií a členskými státy, čímž se zvyšuje transparentnost, která přispívá k procesu místní a regionální decentralizace; |
| --- | --- |

1.24

zastává názor, že plán formulovaný ve Smlouvě zakládající Ústavu pro Evropu je prvním krokem k přesnější definici rozdělení kompetencí a pravomocí mezi Unií a členskými státy, čímž se zvyšuje transparentnost, která přispívá k procesu místní a regionální decentralizace;

| 1.25 | poznamenává, že Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu navíc explicitně uznává místní a regionální autonomii na nejvyšší právní úrovni, čímž jí uděluje ústavní status, a to je důležitý krok při společné snaze uvést EU do souladu s legitimními zájmy a očekáváními místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

1.25

poznamenává, že Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu navíc explicitně uznává místní a regionální autonomii na nejvyšší právní úrovni, čímž jí uděluje ústavní status, a to je důležitý krok při společné snaze uvést EU do souladu s legitimními zájmy a očekáváními místních a regionálních orgánů;

| 1.26 | konstatuje, že toto uznání místní a regionální autonomie platí obecně a neupřesňuje specifickou úlohu územních orgánů v evropských politikách; přesné určení této úlohy tedy zůstává podle zásady institucionální autonomie vyhrazeno členským státům; |
| --- | --- |

1.26

konstatuje, že toto uznání místní a regionální autonomie platí obecně a neupřesňuje specifickou úlohu územních orgánů v evropských politikách; přesné určení této úlohy tedy zůstává podle zásady institucionální autonomie vyhrazeno členským státům;

| 1.27 | zastává názor, že pro efektivní realizaci místní a regionální autonomie by členské státy měly přijmout potřebné ústavní, zákonné a administrativní předpisy, které by umožnily realizovat a posílit autonomii územních orgánů na národní a evropské úrovni; |
| --- | --- |

1.27

zastává názor, že pro efektivní realizaci místní a regionální autonomie by členské státy měly přijmout potřebné ústavní, zákonné a administrativní předpisy, které by umožnily realizovat a posílit autonomii územních orgánů na národní a evropské úrovni;

| 1.28 | zastává názor, že navzdory všeobecnosti tohoto uznání Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu umožňuje aktivnější účast územních orgánů na úrovni Společenství a posiluje právní ochranu místní a regionální autonomie; |
| --- | --- |

1.28

zastává názor, že navzdory všeobecnosti tohoto uznání Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu umožňuje aktivnější účast územních orgánů na úrovni Společenství a posiluje právní ochranu místní a regionální autonomie;

| 1.29 | je toho názoru, že Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu umožňuje aktivnější účast jak v sestupné, tak ve vzestupné fázi rozhodovacího procesu Společenství s tím, že zásada subsidiarity a proporcionality během sestupné fáze potvrzuje a předpokládá případnou účast místních a regionálních orgánů na implementaci legislativy a politik Společenství a vzestupná fáze zase umožňuje přímou účast zástupců regionů a místních samospráv v rozhodujících a poradních orgánech evropských institucí nebo poradních orgánů, zejména účast Výboru regionů; |
| --- | --- |

1.29

je toho názoru, že Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu umožňuje aktivnější účast jak v sestupné, tak ve vzestupné fázi rozhodovacího procesu Společenství s tím, že zásada subsidiarity a proporcionality během sestupné fáze potvrzuje a předpokládá případnou účast místních a regionálních orgánů na implementaci legislativy a politik Společenství a vzestupná fáze zase umožňuje přímou účast zástupců regionů a místních samospráv v rozhodujících a poradních orgánech evropských institucí nebo poradních orgánů, zejména účast Výboru regionů;

| 1.30 | zastává názor, že jak přímá účast regionálních zástupců na zasedáních Rady a dalších orgánů, jako je Výbor stálých zástupců (COREPER), tak i účast místních a regionálních orgánů na všech přípravných fázích v Radě v rámci příslušných národních delegací, by zlepšila kvalitu, účelnost a účinnost politik Společenství. Větší účast zvýší důvěru v konečný výsledek a v instituce, které tyto politiky vytvářejí; |
| --- | --- |

1.30

zastává názor, že jak přímá účast regionálních zástupců na zasedáních Rady a dalších orgánů, jako je Výbor stálých zástupců (COREPER), tak i účast místních a regionálních orgánů na všech přípravných fázích v Radě v rámci příslušných národních delegací, by zlepšila kvalitu, účelnost a účinnost politik Společenství. Větší účast zvýší důvěru v konečný výsledek a v instituce, které tyto politiky vytvářejí;

| 1.31 | zdůrazňuje, že vzhledem k úkolům, které ukládá Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu, je ustanoven jako prostředník mezi instancemi Společenství a územními orgány a vítá rozšíření svých kompetencí, které přispívá k posílení regionální a místní autonomie; |
| --- | --- |

1.31

zdůrazňuje, že vzhledem k úkolům, které ukládá Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu, je ustanoven jako prostředník mezi instancemi Společenství a územními orgány a vítá rozšíření svých kompetencí, které přispívá k posílení regionální a místní autonomie;

| 1.32 | zastává názor, že Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu nejen uznává jeho přímé legitimní právo na podání opravných prostředků u Soudního dvora proti legislativní aktům, které s ním mají být podle Ústavy konzultovány, ale též umožňuje některým regionům, aby podávaly podobné opravné prostředky prostřednictvím národního parlamentu jejich členského státu, pokud to parlament bude považovat za vhodné; |
| --- | --- |

1.32

zastává názor, že Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu nejen uznává jeho přímé legitimní právo na podání opravných prostředků u Soudního dvora proti legislativní aktům, které s ním mají být podle Ústavy konzultovány, ale též umožňuje některým regionům, aby podávaly podobné opravné prostředky prostřednictvím národního parlamentu jejich členského státu, pokud to parlament bude považovat za vhodné;

| 1.33 | zastává názor, že uznání a uplatnění zásad subsidiarity a proporcionality na místní a regionální úrovni, jak stanovuje Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu, představuje další záruku v oblasti vykonávání kompetencí a že Unie pak bude moci přijímat rozhodnutí blíže občanům a takto jim umožní přímo se účastnit evropského procesu; |
| --- | --- |

1.33

zastává názor, že uznání a uplatnění zásad subsidiarity a proporcionality na místní a regionální úrovni, jak stanovuje Smlouva zakládající Ústavu pro Evropu, představuje další záruku v oblasti vykonávání kompetencí a že Unie pak bude moci přijímat rozhodnutí blíže občanům a takto jim umožní přímo se účastnit evropského procesu;

| 1.34 | spatřuje v Evropské chartě místní samosprávy základní nástroj, jelikož vyzdvihuje a stanovuje základy místní autonomie, poskytuje právní záruku kompetencím místních úřadů, jakož i přidělení potřebných zdrojů, definuje kritéria a referenční předpisy, které jsou zároveň společné, pružné a přizpůsobitelné, s cílem podpořit decentralizaci a demokratickou účast, a též umožňuje zapojit místní orgány na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

1.34

spatřuje v Evropské chartě místní samosprávy základní nástroj, jelikož vyzdvihuje a stanovuje základy místní autonomie, poskytuje právní záruku kompetencím místních úřadů, jakož i přidělení potřebných zdrojů, definuje kritéria a referenční předpisy, které jsou zároveň společné, pružné a přizpůsobitelné, s cílem podpořit decentralizaci a demokratickou účast, a též umožňuje zapojit místní orgány na mezinárodní úrovni;

| 1.35 | podporuje přijetí mezinárodní úmluvy, vycházející z návrhu charty regionální samosprávy vypracované Kongresem místních a regionálních orgánů Evropy, protože tento text uznává podstatu autonomie jako pružnou a přizpůsobitelnou různým kontextům a umožnil by odpovídající definici zásad, na kterých spočívá regionální autonomie, zejména demokratická legitimita, institucionální a finanční autonomie nebo právní záruky; úmluva by též podpořila přítomnost regionů na vyšší úrovni států, evropské či mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

1.35

podporuje přijetí mezinárodní úmluvy, vycházející z návrhu charty regionální samosprávy vypracované Kongresem místních a regionálních orgánů Evropy, protože tento text uznává podstatu autonomie jako pružnou a přizpůsobitelnou různým kontextům a umožnil by odpovídající definici zásad, na kterých spočívá regionální autonomie, zejména demokratická legitimita, institucionální a finanční autonomie nebo právní záruky; úmluva by též podpořila přítomnost regionů na vyšší úrovni států, evropské či mezinárodní úrovni.

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | doporučuje členským státům, aby stanovily opatření pro posílení místní a regionální autonomie a k tomuto účelu vycházely z procesu decentralizace a přenesení kompetencí, který již byl zahájen v některých státech, jež přikročily k tomuto druhu reforem; |
| --- | --- |

2.1

doporučuje členským státům, aby stanovily opatření pro posílení místní a regionální autonomie a k tomuto účelu vycházely z procesu decentralizace a přenesení kompetencí, který již byl zahájen v některých státech, jež přikročily k tomuto druhu reforem;

| 2.2 | vyzývá nové členské státy, aby čerpaly ze zkušeností ostatních států EU, a zároveň aby vyvinuly svůj vlastní model decentralizace podle specifických národních podmínek; |
| --- | --- |

2.2

vyzývá nové členské státy, aby čerpaly ze zkušeností ostatních států EU, a zároveň aby vyvinuly svůj vlastní model decentralizace podle specifických národních podmínek;

| 2.3 | navrhuje zahájit dynamickou strategii na podporu místní a regionální autonomie, v rámci níž se stanoví iniciativy zaměřené na zvyšování povědomí Evropské komise a členských států o výhodách, jež přináší sloučení cílů politiky soudržnosti s požadavky demokratické decentralizace; |
| --- | --- |

2.3

navrhuje zahájit dynamickou strategii na podporu místní a regionální autonomie, v rámci níž se stanoví iniciativy zaměřené na zvyšování povědomí Evropské komise a členských států o výhodách, jež přináší sloučení cílů politiky soudržnosti s požadavky demokratické decentralizace;

| 2.4 | žádá členské státy, aby dynamicky posílily proces regionální decentralizace, aby se tento proces postupně rozšířil na socio-ekonomické, administrativní, historické, kulturní a politické aspekty; |
| --- | --- |

2.4

žádá členské státy, aby dynamicky posílily proces regionální decentralizace, aby se tento proces postupně rozšířil na socio-ekonomické, administrativní, historické, kulturní a politické aspekty;

| 2.5 | vyzývá členské státy, aby na základě charty regionální samosprávy vypracovaly a prohloubily projekt regionalizace, který bude pružný a bude jej možné přizpůsobit různým stávajícím kontextům v jednotlivých členských státech; |
| --- | --- |

2.5

vyzývá členské státy, aby na základě charty regionální samosprávy vypracovaly a prohloubily projekt regionalizace, který bude pružný a bude jej možné přizpůsobit různým stávajícím kontextům v jednotlivých členských státech;

| 2.6 | žádá členské státy, aby místním orgánům přiznaly a udělily právo a skutečnou možnost organizování a řízení podstatné části veřejných záležitostí, a umožnily jim, aby měly shromáždění volené ve svobodných, tajných, přímých a všeobecných volbách i výkonný orgán, zodpovědný vůči tomuto shromáždění; |
| --- | --- |

2.6

žádá členské státy, aby místním orgánům přiznaly a udělily právo a skutečnou možnost organizování a řízení podstatné části veřejných záležitostí, a umožnily jim, aby měly shromáždění volené ve svobodných, tajných, přímých a všeobecných volbách i výkonný orgán, zodpovědný vůči tomuto shromáždění;

| 2.7 | vyzývá členské státy, které tak dosud neučinily, aby uznaly ve svém příslušném právním řádu regionální autonomii na nejvyšší právní úrovni a doplnily ji na jedné straně o vhodné mechanismy právní, jak zákonodární, tak institucionální a soudní ochrany a na straně druhé o potřebné finanční prostředky pro výkon stanovených kompetencí; |
| --- | --- |

2.7

vyzývá členské státy, které tak dosud neučinily, aby uznaly ve svém příslušném právním řádu regionální autonomii na nejvyšší právní úrovni a doplnily ji na jedné straně o vhodné mechanismy právní, jak zákonodární, tak institucionální a soudní ochrany a na straně druhé o potřebné finanční prostředky pro výkon stanovených kompetencí;

| 2.8 | doporučuje, aby političtí zástupci územních orgánů v členských státech byli přímo voleni občany, nebo aby byli odpovědni volenému shromáždění; |
| --- | --- |

2.8

doporučuje, aby političtí zástupci územních orgánů v členských státech byli přímo voleni občany, nebo aby byli odpovědni volenému shromáždění;

| 2.9 | důrazně žádá členské státy, aby vytvořily nezbytné právní nástroje a přijaly vhodná opatření pro udržení, zachování a podporu jazykové a kulturní rozmanitosti na svém území; |
| --- | --- |

2.9

důrazně žádá členské státy, aby vytvořily nezbytné právní nástroje a přijaly vhodná opatření pro udržení, zachování a podporu jazykové a kulturní rozmanitosti na svém území;

| 2.10 | doporučuje evropským institucím, aby podporovaly územní decentralizaci jako zásadní prostředek pro podporu kulturní rozmanitosti; |
| --- | --- |

2.10

doporučuje evropským institucím, aby podporovaly územní decentralizaci jako zásadní prostředek pro podporu kulturní rozmanitosti;

| 2.11 | žádá členské státy, aby vytvořily nezbytné mechanismy, které jim umožní dbát na to, aby na jejich národním území byly ve vztazích mezi EU, státy a územními orgány uplatňovány zásady subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

2.11

žádá členské státy, aby vytvořily nezbytné mechanismy, které jim umožní dbát na to, aby na jejich národním území byly ve vztazích mezi EU, státy a územními orgány uplatňovány zásady subsidiarity a proporcionality;

| 2.12 | žádá členské státy, aby prostřednictvím národních parlamentů a případně regionálních parlamentů hájily regionální a místní autonomii tehdy, když jim Evropská komise předloží v souladu se systémem včasného varování legislativní návrhy s tím, aby vydaly zdůvodněné stanovisko k dodržování zásady subsidiarity; |
| --- | --- |

2.12

žádá členské státy, aby prostřednictvím národních parlamentů a případně regionálních parlamentů hájily regionální a místní autonomii tehdy, když jim Evropská komise předloží v souladu se systémem včasného varování legislativní návrhy s tím, aby vydaly zdůvodněné stanovisko k dodržování zásady subsidiarity;

| 2.13 | vyzývá Evropskou komisi, aby institucionalizovala nástroje nezbytné k zajištění skutečné účasti představitelů územních orgánů na vypracování politik, a to od první fáze, i na provádění legislativy Společenství těmito orgány; |
| --- | --- |

2.13

vyzývá Evropskou komisi, aby institucionalizovala nástroje nezbytné k zajištění skutečné účasti představitelů územních orgánů na vypracování politik, a to od první fáze, i na provádění legislativy Společenství těmito orgány;

| 2.14 | doporučuje Evropské komisi, aby zřídila mechanismy nezbytné pro zajištění účasti regionů na vypracování, přijetí, řízení a hodnocení strukturálních akcí, které se jich týkají; |
| --- | --- |

2.14

doporučuje Evropské komisi, aby zřídila mechanismy nezbytné pro zajištění účasti regionů na vypracování, přijetí, řízení a hodnocení strukturálních akcí, které se jich týkají;

| 2.15 | doporučuje Evropské unii a členským státům, aby při definování a provádění místní autonomie braly v úvahu různé kontexty místních samospráv, koordinačních orgánů místních samospráv, velkoměstských oblastí, hlavních měst atd.; |
| --- | --- |

2.15

doporučuje Evropské unii a členským státům, aby při definování a provádění místní autonomie braly v úvahu různé kontexty místních samospráv, koordinačních orgánů místních samospráv, velkoměstských oblastí, hlavních měst atd.;

| 2.16 | vyzývá členské státy, ve kterých existují regionální samosprávy se zákonodárnou pravomocí, aby urychlily proces politické decentralizace prostřednictvím zřízení mechanismů nezbytných k umožnění skutečné účasti těchto regionálních samospráv na rozhodovacím procesu Společenství; |
| --- | --- |

2.16

vyzývá členské státy, ve kterých existují regionální samosprávy se zákonodárnou pravomocí, aby urychlily proces politické decentralizace prostřednictvím zřízení mechanismů nezbytných k umožnění skutečné účasti těchto regionálních samospráv na rozhodovacím procesu Společenství;

| 2.17 | vyslovuje se pro spolupráci mezi velkoměsty a politicko-administrativními strukturami na vyšší úrovni, především v případě městských regionů, protože oblast jejich správy hospodářských, sociálních a politických zájmů se překrývá a doplňuje se; |
| --- | --- |

2.17

vyslovuje se pro spolupráci mezi velkoměsty a politicko-administrativními strukturami na vyšší úrovni, především v případě městských regionů, protože oblast jejich správy hospodářských, sociálních a politických zájmů se překrývá a doplňuje se;

| 2.18 | důrazně žádá regiony, aby navázaly trvalý dialog s velkoměsty za účelem spolupráce v záležitostech společného zájmu a lepšího využití možností účasti, které nabízí Ústavní smlouva; |
| --- | --- |

2.18

důrazně žádá regiony, aby navázaly trvalý dialog s velkoměsty za účelem spolupráce v záležitostech společného zájmu a lepšího využití možností účasti, které nabízí Ústavní smlouva;

| 2.19 | vyzývá Evropskou unii, aby v rámci správy přizpůsobila účast územních orgánů jejich rozdílným funkcím; |
| --- | --- |

2.19

vyzývá Evropskou unii, aby v rámci správy přizpůsobila účast územních orgánů jejich rozdílným funkcím;

| 2.20 | navrhuje, aby se v jeho funkční organizaci braly v úvahu různé kontexty existující na regionální a místní úrovni, aby bylo možné co nejlépe plnit nové úkoly, kterými ho pověřuje Ústavní smlouva. |
| --- | --- |

2.20

navrhuje, aby se v jeho funkční organizaci braly v úvahu různé kontexty existující na regionální a místní úrovni, aby bylo možné co nejlépe plnit nové úkoly, kterými ho pověřuje Ústavní smlouva.

| 2.21 | vyzývá členské státy, které tak dosud neučinily, aby ratifikovaly Evropskou chartu místní samosprávy; |
| --- | --- |

2.21

vyzývá členské státy, které tak dosud neučinily, aby ratifikovaly Evropskou chartu místní samosprávy;

| 2.22 | vyzývá Evropskou unii, aby přijala rozhodnutí nezbytná k tomu, aby Charta místní samosprávy byla integrována do acquis Společenství; |
| --- | --- |

2.22

vyzývá Evropskou unii, aby přijala rozhodnutí nezbytná k tomu, aby Charta místní samosprávy byla integrována do acquis Společenství;

| 2.23 | vyzývá Radu Evropy a členské státy, aby přijaly a ratifikovaly návrh Charty regionální samosprávy jako mezinárodní úmluvu, protože by takto získala právní hodnotu a tutéž ochranu jako mezinárodní právo; |
| --- | --- |

2.23

vyzývá Radu Evropy a členské státy, aby přijaly a ratifikovaly návrh Charty regionální samosprávy jako mezinárodní úmluvu, protože by takto získala právní hodnotu a tutéž ochranu jako mezinárodní právo;

| 2.24 | navrhuje, aby byla ve Výboru regionů neustále monitorována aplikace Evropské charty místní samosprávy a proces vypracování návrhu Charty regionální samosprávy, aby členské státy mohly na svém území plně realizovat místní a regionální autonomii; |
| --- | --- |

2.24

navrhuje, aby byla ve Výboru regionů neustále monitorována aplikace Evropské charty místní samosprávy a proces vypracování návrhu Charty regionální samosprávy, aby členské státy mohly na svém území plně realizovat místní a regionální autonomii;

| 2.25 | doporučuje institucím Společenství, aby prohloubily spolupráci s Radou Evropy a konkrétněji s Kongresem místních a regionálních orgánů Evropy v oblastech týkajících se místních a regionálních záležitostí; |
| --- | --- |

2.25

doporučuje institucím Společenství, aby prohloubily spolupráci s Radou Evropy a konkrétněji s Kongresem místních a regionálních orgánů Evropy v oblastech týkajících se místních a regionálních záležitostí;

| 2.26 | navrhuje rozšířit spolupráci s Kongresem místních a regionálních orgánů Evropy a s jinými nadnárodními organizacemi, kterých se týká místní a regionální autonomie. |
| --- | --- |

2.26

navrhuje rozšířit spolupráci s Kongresem místních a regionálních orgánů Evropy a s jinými nadnárodními organizacemi, kterých se týká místní a regionální autonomie.

V Bruselu dne 7. července 2005.

předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úřední věstník C 144 ze dne 16.5. 2001, str. 5.

1

---

| 7.2.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/6

---

Stanovisko Výboru regionů ke 4. zprávě Komise o občanství Unie a ke Sdělení Komise o Agentuře pro základní práva

(2006/C 31/02)

VÝBOR REGIONŮ

S OHLEDEM NA čtvrtou zprávu Evropské komise o občanství Unie – 1. května 2001-30. dubna 2004 – (KOM(2004) 695 v konečném znění);

S OHLEDEM NA Sdělení Evropské komise o Agentuře pro základní práva (KOM(2004) 693 v konečném znění);

S OHLEDEM NA návrh nařízení Rady o založení Agentury Evropské unie pro základní práva (KOM(2005) 280 v konečném znění);

S OHLEDEM NA rozhodnutí Evropské komise z 26. října 2004 požádat jej o stanovisko ke 4. zprávě Komise o občanství Unie a ke Sdělení Komise o Agentuře pro základní práva, v souladu s čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

S OHLEDEM NA rozhodnutí Evropské komise z 30. června 2005 požádat jej o stanovisko k návrhu nařízení Rady týkající se založení Agentury pro základní práva, v souladu s čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

S OHLEDEM NA rozhodnutí svého Předsednictva ze dne 15. června 2004 pověřit Komisi pro ústavní záležitosti a evropskou správu vypracováním stanoviska ke 4. zprávě Evropské komise o občanství Unie a ke Sdělení Komise o Agentuře pro základní práva;

S OHLEDEM NA Smlouvu o Evropské unii, zejména články 6 a 7, a Smlouvu o založení Evropského společenství, zejména její druhou část;

S OHLEDEM NA Smlouvu zakládající ústavu pro Evropu, podepsanou dne 29. října 2004, zejména články I-2, I-9 a I-10 a hlavu VI „Demokratický život Unie“ první části, celou druhou část nazvanou „Charta základních práv“ a článek III-129 třetí části;

S OHLEDEM NA své stanovisko k „Procesu vypracování Charty základních práv Evropské unie“ (CdR 327/1999 fin (1)), své usnesení k „Chartě základních práv Evropské unie“ (CdR 140/2000 fin (2)) a své usnesení ke „Schválení Charty základních práv Evropské unie“ (CdR 381/2000 fin (3));

S OHLEDEM NA své stanovisko k Návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků volně se pohybovat a zdržovat na území členských států (KOM(2001) 257 v konečném znění – 2001/0111 (COD)) – (CdR 287/2001 fin (4));

S OHLEDEM NA své stanovisko k Třetí zprávě Komise o občanství Unie (KOM(2001) 506 v konečném znění) a Zprávě Komise pro Evropský parlament a Radu o aplikaci směrnice 94/80/CE, kterou se stanoví pravidla pro výkon práva volit a práva být volen v obecních volbách (KOM(2002) 260 v konečném znění) – (CdR 121/2002 fin (5));

S OHLEDEM NA své stanovisko ke Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o informační a komunikační strategii Evropské unie (KOM(2002) 350 v konečném znění) – (CdR 124/2002 fin (6));

S OHLEDEM NA Směrnici 2004/38/CE Evropského parlamentu a Rady z 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a zdržovat na území členských států;

S OHLEDEM NA návrh zprávy Výboru občanských svobod, spravedlnosti a vnitřních záležitostí Evropského parlamentu „Prosazování a ochrana základních práv: úloha národních a evropských institucí včetně Agentury pro základní práva“, zpravodajka: paní K. Gál – LIBE/6/25781);

S OHLEDEM NA zprávu CFR-CDF.rapUE.2003.fr sítě nezávislých expertů v oblasti základních práv o situaci základních práv v Evropské unii v roce 2003;

S OHLEDEM NA svůj návrh stanoviska (CdR 280/2004 rev. 2), přijatý dne 22. dubna 2005 Komisí pro ústavní záležitosti a evropskou správu (zpravodajka: paní Claude du Granrut, členka regionálního zastupitelstva v Pikardii, první zástupkyně starosty v Senlis (Francie/ELS);

| 1) | VZHLEDEM K TOMU, že druhá část Smlouvy o založení Evropského společenství vytvořila evropské občanství; že k právům, která jsou s tímto občanstvím spojena, patří zejména právo občana Unie svobodně se pohybovat a zdržovat na území členských států, právo volit a být volen v obecních volbách členského státu, kde se zdržuje, právo požívat ochrany diplomatických a konzulárních úřadů na území třetího státu, kde není zastoupen členský stát, jehož je státním příslušníkem, právo podávat žádosti u Evropského parlamentu a obracet se se stížnostmi na Evropského ombudsmana; a že tato ustanovení obsahuje i Smlouva o založení ústavy pro Evropu; |
| --- | --- |

1)

VZHLEDEM K TOMU, že druhá část Smlouvy o založení Evropského společenství vytvořila evropské občanství; že k právům, která jsou s tímto občanstvím spojena, patří zejména právo občana Unie svobodně se pohybovat a zdržovat na území členských států, právo volit a být volen v obecních volbách členského státu, kde se zdržuje, právo požívat ochrany diplomatických a konzulárních úřadů na území třetího státu, kde není zastoupen členský stát, jehož je státním příslušníkem, právo podávat žádosti u Evropského parlamentu a obracet se se stížnostmi na Evropského ombudsmana; a že tato ustanovení obsahuje i Smlouva o založení ústavy pro Evropu;

| 2) | VZHLEDEM K TOMU, že občanství a uplatňování základních práv se uskutečňuje především na úrovni občanovi nejbližší; že v řadě členských států disponují místní samosprávy významnými pravomocemi v oblasti matrik, vydávání úředních dokumentů, ale také školství, policie a sociální podpory, bez nichž není možné občanství konkrétně uplatňovat a účinně chránit základní práva; |
| --- | --- |

2)

VZHLEDEM K TOMU, že občanství a uplatňování základních práv se uskutečňuje především na úrovni občanovi nejbližší; že v řadě členských států disponují místní samosprávy významnými pravomocemi v oblasti matrik, vydávání úředních dokumentů, ale také školství, policie a sociální podpory, bez nichž není možné občanství konkrétně uplatňovat a účinně chránit základní práva;

| 3) | VZHLEDEM K TOMU, že jakožto orgán zastupující místní a regionální úřady a jakožto obhájce demokracie blízké občanům v rozhodovacím procesu Společenství jej v prvé řadě zajímá naplňování atributů tohoto evropského občanství; |
| --- | --- |

3)

VZHLEDEM K TOMU, že jakožto orgán zastupující místní a regionální úřady a jakožto obhájce demokracie blízké občanům v rozhodovacím procesu Společenství jej v prvé řadě zajímá naplňování atributů tohoto evropského občanství;

| 4) | VZHLEDEM K TOMU, že občanství Unie nenahrazuje státní občanství, ale zároveň že jednotný trh a solidární politika strukturálních fondů mají pozitivní dopady na ekonomiku členských států Evropské unie a blaho jejich státních příslušníků, je evropské občanství výhodou pro občany jakožto svobodné osoby, které jsou zároveň odpovědné i zabezpečené, a jakožto ekonomické a politické činitele. |
| --- | --- |

4)

VZHLEDEM K TOMU, že občanství Unie nenahrazuje státní občanství, ale zároveň že jednotný trh a solidární politika strukturálních fondů mají pozitivní dopady na ekonomiku členských států Evropské unie a blaho jejich státních příslušníků, je evropské občanství výhodou pro občany jakožto svobodné osoby, které jsou zároveň odpovědné i zabezpečené, a jakožto ekonomické a politické činitele.

| 5) | VZHLEDEM K TOMU, že účinnost ochrany a podpory základních práv je základem veškeré demokracie a zásadním předpokladem vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti; |
| --- | --- |

5)

VZHLEDEM K TOMU, že účinnost ochrany a podpory základních práv je základem veškeré demokracie a zásadním předpokladem vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti;

| 6) | VZHLEDEM K TOMU, že integrace charty základních práv do Smlouvy o ústavě pro Evropu posiluje právní závazek Evropské unie zajistit podporu základních práv ve všech příslušných politikách v její působnosti; |
| --- | --- |

6)

VZHLEDEM K TOMU, že integrace charty základních práv do Smlouvy o ústavě pro Evropu posiluje právní závazek Evropské unie zajistit podporu základních práv ve všech příslušných politikách v její působnosti;

| 7) | VZHLEDEM K TOMU, že je nezbytné zaručit občanům Evropské unie výkon jejich práv na celém území Evropské unie. |
| --- | --- |

7)

VZHLEDEM K TOMU, že je nezbytné zaručit občanům Evropské unie výkon jejich práv na celém území Evropské unie.

přijal na 60. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6. a 7. července 2005 (jednání dne 6. července), jednomyslně následující stanovisko.

1.   Hlediska Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

1.1   Poznámky ke čtvrté zprávě Komise o občanství Unie

| 1.1.1 | děkuje Evropské komisi za její žádost o vypracování stanoviska, která je reakcí na jeho požadavek a tvoří užitečný precedens, jenž kompenzuje absenci právního základu jak v rámci stávajících platných smluv (článek 22 konsolidované Smlouvy), tak Smlouvy zakládající ústavu pro Evropu (Čl. III-129); |
| --- | --- |

1.1.1

děkuje Evropské komisi za její žádost o vypracování stanoviska, která je reakcí na jeho požadavek a tvoří užitečný precedens, jenž kompenzuje absenci právního základu jak v rámci stávajících platných smluv (článek 22 konsolidované Smlouvy), tak Smlouvy zakládající ústavu pro Evropu (Čl. III-129);

| 1.1.2 | vítá zařazení Charty základních práv – která dává jednotlivci ústřední roli v evropském projektu a která obsahuje kapitolu věnovanou specificky občanství – do Ústavní smlouvy, která jí dodává právní závaznost a umožní každému státnímu příslušníkovi členského státu Unie vnímat své evropské občanství jako zdroj nových práv a výraz přináležitosti k tomuto novému společenství, kterým je Evropská unie; |
| --- | --- |

1.1.2

vítá zařazení Charty základních práv – která dává jednotlivci ústřední roli v evropském projektu a která obsahuje kapitolu věnovanou specificky občanství – do Ústavní smlouvy, která jí dodává právní závaznost a umožní každému státnímu příslušníkovi členského státu Unie vnímat své evropské občanství jako zdroj nových práv a výraz přináležitosti k tomuto novému společenství, kterým je Evropská unie;

| 1.1.3 | konstatuje však, že evropští občané práva takto uznaná Chartou, která doplňují práva uvedená v Ústavní smlouvě a týkají se jejich každodenního života, dosud málo znají; |
| --- | --- |

1.1.3

konstatuje však, že evropští občané práva takto uznaná Chartou, která doplňují práva uvedená v Ústavní smlouvě a týkají se jejich každodenního života, dosud málo znají;

| 1.1.4 | přijímá s povděkem všechny připomínky uvedené ve čtvrté zprávě Komise o občanství Unie a všímá si pozitivního vývoje v naplňování evropského občanství a základních práv, která jsou s ním spojena; |
| --- | --- |

1.1.4

přijímá s povděkem všechny připomínky uvedené ve čtvrté zprávě Komise o občanství Unie a všímá si pozitivního vývoje v naplňování evropského občanství a základních práv, která jsou s ním spojena;

| 1.1.5 | všímá si, že článek I.10 Ústavní smlouvy přejímá a syntetizuje články 17 až 22 Smlouvy o založení Evropského společenství, vyjasňuje výkon práva na volný pohyb a práva pobytu, práva volit a být volen do Evropského parlamentu a v obecních volbách a rozšiřuje právo komunikovat v mateřském jazyce, které dosud platilo jen ve vztahu k institucím Unie, avšak od nynějška se bude vztahovat i na její poradní orgány; |
| --- | --- |

1.1.5

všímá si, že článek I.10 Ústavní smlouvy přejímá a syntetizuje články 17 až 22 Smlouvy o založení Evropského společenství, vyjasňuje výkon práva na volný pohyb a práva pobytu, práva volit a být volen do Evropského parlamentu a v obecních volbách a rozšiřuje právo komunikovat v mateřském jazyce, které dosud platilo jen ve vztahu k institucím Unie, avšak od nynějška se bude vztahovat i na její poradní orgány;

| 1.1.6 | vítá zahájení dialogu mezi občanem a zástupci místních a regionálních samospráv, zejména pokud jde o potřebu informování o jejich právech a o pozitivních účincích, na něž mají nárok při jejich uplatňování místními a regionálními úřady; |
| --- | --- |

1.1.6

vítá zahájení dialogu mezi občanem a zástupci místních a regionálních samospráv, zejména pokud jde o potřebu informování o jejich právech a o pozitivních účincích, na něž mají nárok při jejich uplatňování místními a regionálními úřady;

| 1.1.7 | lituje, že ve čtvrté zprávě Evropské komise, která zdůrazňuje potřebu vzdělávání mladých lidí tak, aby získali potřebné schopnosti pro uplatňování svého evropského občanství, není zmíněna úloha místních a regionálních úřadů, které přitom v některých členských státech tuto kompetenci mají; |
| --- | --- |

1.1.7

lituje, že ve čtvrté zprávě Evropské komise, která zdůrazňuje potřebu vzdělávání mladých lidí tak, aby získali potřebné schopnosti pro uplatňování svého evropského občanství, není zmíněna úloha místních a regionálních úřadů, které přitom v některých členských státech tuto kompetenci mají;

| 1.1.8 | konstatuje s uspokojením, že u práva na volný pohyb a práva pobytu nastal pokrok díky směrnici o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků volně se pohybovat a zdržovat na území členských států, což představuje významný posun a vyjasnění právního rámce, které musí být transponováno do práva členských států nejpozději 20. dubna 2006; |
| --- | --- |

1.1.8

konstatuje s uspokojením, že u práva na volný pohyb a práva pobytu nastal pokrok díky směrnici o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků volně se pohybovat a zdržovat na území členských států, což představuje významný posun a vyjasnění právního rámce, které musí být transponováno do práva členských států nejpozději 20. dubna 2006;

| 1.1.9 | lituje však, že v ní nejsou zmíněny odpovědnosti místních úřadů při přijímání a evidenci evropských občanů v hostitelském členském státě, a to jak v okamžiku jejich příjezdu, tak po celou dobu jejich pobytu a v případě změn, k nimž dojde v jejich situaci či v situaci jejich rodinných příslušníků, přestože tyto úřady mají na starosti ověřování jejich případné registrace, jejich pracovních či osobních prostředků, jejich ubytování a práva pobírat sociální podporu po dobu prvních pěti let pobytu; |
| --- | --- |

1.1.9

lituje však, že v ní nejsou zmíněny odpovědnosti místních úřadů při přijímání a evidenci evropských občanů v hostitelském členském státě, a to jak v okamžiku jejich příjezdu, tak po celou dobu jejich pobytu a v případě změn, k nimž dojde v jejich situaci či v situaci jejich rodinných příslušníků, přestože tyto úřady mají na starosti ověřování jejich případné registrace, jejich pracovních či osobních prostředků, jejich ubytování a práva pobírat sociální podporu po dobu prvních pěti let pobytu;

| 1.1.10 | všímá si, že tato směrnice rovněž stanoví, že v případě úmrtí, odjezdu nebo odloučení mají rodinní příslušníci nárok na nezávislé právo pobytu, a vítá, že v souladu se stanoviskem, které vydal k tomuto návrhu směrnice dne 21. listopadu 2002 (CdR 121/2002 fin), byly do definice „rodinných příslušníků“ zahrnuti také nesezdaní partneři, kteří mají v členském státě původu rovnocenný status jako partneři žijící v manželství; |
| --- | --- |

1.1.10

všímá si, že tato směrnice rovněž stanoví, že v případě úmrtí, odjezdu nebo odloučení mají rodinní příslušníci nárok na nezávislé právo pobytu, a vítá, že v souladu se stanoviskem, které vydal k tomuto návrhu směrnice dne 21. listopadu 2002 (CdR 121/2002 fin), byly do definice „rodinných příslušníků“ zahrnuti také nesezdaní partneři, kteří mají v členském státě původu rovnocenný status jako partneři žijící v manželství;

| 1.1.11 | domnívá se, že toto opatření je jistě oprávněné, avšak může vyvolat nutnost poskytnutí sociální podpory ze strany místních úřadů, na jejichž území taková rodina žije, s čímž evropský zákonodárce nepočítal, a navrhuje proto, aby bylo zavedeno dvouleté období na uvedení této směrnice do praxe, které by umožnilo tyto problémy vyřešit; |
| --- | --- |

1.1.11

domnívá se, že toto opatření je jistě oprávněné, avšak může vyvolat nutnost poskytnutí sociální podpory ze strany místních úřadů, na jejichž území taková rodina žije, s čímž evropský zákonodárce nepočítal, a navrhuje proto, aby bylo zavedeno dvouleté období na uvedení této směrnice do praxe, které by umožnilo tyto problémy vyřešit;

| 1.1.12 | hodnotí příznivě zjednodušení procedur uplatňovaných v případě repatriace ostatků evropských občanů zesnulých v jiném členském státě a vzhledem k tomu, že pohřeb či zpopelnění zesnulých spadá často do kompetence obcí, se Výbor domnívá, že by měl být úzce zapojen do probíhajícího procesu tvorby textu v Evropské komisi; |
| --- | --- |

1.1.12

hodnotí příznivě zjednodušení procedur uplatňovaných v případě repatriace ostatků evropských občanů zesnulých v jiném členském státě a vzhledem k tomu, že pohřeb či zpopelnění zesnulých spadá často do kompetence obcí, se Výbor domnívá, že by měl být úzce zapojen do probíhajícího procesu tvorby textu v Evropské komisi;

| 1.1.13 | připomíná, že Ústavní smlouva ve své III. části uvádí pravidla pro fungování vnitřního trhu a svobodu usazování pracovníků z Unie, která jim zajišťují právo na práci, a že v důsledku toho budou muset být odstraněny restrikce vyplývající z naplňování legislativy členských států a musí dojít k harmonizaci hospodářských a sociálních práv; |
| --- | --- |

1.1.13

připomíná, že Ústavní smlouva ve své III. části uvádí pravidla pro fungování vnitřního trhu a svobodu usazování pracovníků z Unie, která jim zajišťují právo na práci, a že v důsledku toho budou muset být odstraněny restrikce vyplývající z naplňování legislativy členských států a musí dojít k harmonizaci hospodářských a sociálních práv;

| 1.1.14 | konstatuje, že i když se právo volit a právo být volen v evropských volbách, které přísluší evropským občanům v členském státě, kde pobývají, stane zavedeným zvykem, musí dojít k prohloubení informačního a osvětového úsilí, které bylo uplatněno u příležitosti voleb v roce 2004, a že jejich účast v obecních volbách se neobešla bez potíží; |
| --- | --- |

1.1.14

konstatuje, že i když se právo volit a právo být volen v evropských volbách, které přísluší evropským občanům v členském státě, kde pobývají, stane zavedeným zvykem, musí dojít k prohloubení informačního a osvětového úsilí, které bylo uplatněno u příležitosti voleb v roce 2004, a že jejich účast v obecních volbách se neobešla bez potíží;

| 1.1.15 | souhlasí s tím, aby se občané státu Unie směli v jiném členském státě účastnit národních voleb, ale domnívá se, že mu nepřísluší navrhovat okolnosti této účasti; rovněž souhlasí s účastí občanů Unie ve volbách regionálních a je připraven se zabývat zkoumáním její formy, což předpokládá stanovení minimální doby pobytu a identifikování vhodné regionální úrovně pro každý členský stát; |
| --- | --- |

1.1.15

souhlasí s tím, aby se občané státu Unie směli v jiném členském státě účastnit národních voleb, ale domnívá se, že mu nepřísluší navrhovat okolnosti této účasti; rovněž souhlasí s účastí občanů Unie ve volbách regionálních a je připraven se zabývat zkoumáním její formy, což předpokládá stanovení minimální doby pobytu a identifikování vhodné regionální úrovně pro každý členský stát;

| 1.1.16 | vítá vývoj politických stran na evropské úrovni, ale lituje, že nebyl požádán o stanovisko k návrhu nařízení o statusu a financování politických stran na evropské úrovni, který byl přijat v souladu s druhým odstavcem článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství (7); |
| --- | --- |

1.1.16

vítá vývoj politických stran na evropské úrovni, ale lituje, že nebyl požádán o stanovisko k návrhu nařízení o statusu a financování politických stran na evropské úrovni, který byl přijat v souladu s druhým odstavcem článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství (7);

| 1.1.17 | raduje se z nárůstu počtu žádostí adresovaných Evropskému parlamentu či ombudsmanovi, avšak zároveň je znepokojen četností případů, kdy jsou tyto žádosti shledány nepřijatelnými, a nelze jim nijak vyhovět; |
| --- | --- |

1.1.17

raduje se z nárůstu počtu žádostí adresovaných Evropskému parlamentu či ombudsmanovi, avšak zároveň je znepokojen četností případů, kdy jsou tyto žádosti shledány nepřijatelnými, a nelze jim nijak vyhovět;

1.2   Poznámky k Agentuře pro základní práva

| 1.2.1 | přeje si vyjádřit se k oblasti působení, úkolům, geografické působnosti a struktuře tohoto nového orgánu, jehož posláním není jenom ochrana, ale také aktivní prosazování základních práv všech občanů členských států, či v budoucnu občanů Evropské unie; |
| --- | --- |

1.2.1

přeje si vyjádřit se k oblasti působení, úkolům, geografické působnosti a struktuře tohoto nového orgánu, jehož posláním není jenom ochrana, ale také aktivní prosazování základních práv všech občanů členských států, či v budoucnu občanů Evropské unie;

| 1.2.2 | domnívá se, že agentura by měla získat dostatek hmotných prostředků a lidských zdrojů, aby mohla vykonávat své poslání zcela nezávisle; |
| --- | --- |

1.2.2

domnívá se, že agentura by měla získat dostatek hmotných prostředků a lidských zdrojů, aby mohla vykonávat své poslání zcela nezávisle;

| 1.2.3 | domnívá se, že oblast působení agentury je třeba zaměřit na uplatňování práva Unie a Charty základních práv, která se stala součástí Ústavní smlouvy, a zde stanovených prováděcích opatření k ochraně a prosazování práv spojených s evropským občanstvím; |
| --- | --- |

1.2.3

domnívá se, že oblast působení agentury je třeba zaměřit na uplatňování práva Unie a Charty základních práv, která se stala součástí Ústavní smlouvy, a zde stanovených prováděcích opatření k ochraně a prosazování práv spojených s evropským občanstvím;

| 1.2.4 | přeje si, aby pokrývala všechny formy diskriminace uvedené v Chartě, zejména formy, které se dotýkají národnostních menšin, a zdůrazňuje, že bude třeba zvláštního dohledu v situacích, kdy dochází k soustavnému porušování základních práv; |
| --- | --- |

1.2.4

přeje si, aby pokrývala všechny formy diskriminace uvedené v Chartě, zejména formy, které se dotýkají národnostních menšin, a zdůrazňuje, že bude třeba zvláštního dohledu v situacích, kdy dochází k soustavnému porušování základních práv;

| 1.2.5 | domnívá se, že prvořadým posláním agentury musí být i nadále shromažďování a analyzování informací pomocí nezávislého a spolehlivého metodického nástroje a na základě systému odborných posudků; |
| --- | --- |

1.2.5

domnívá se, že prvořadým posláním agentury musí být i nadále shromažďování a analyzování informací pomocí nezávislého a spolehlivého metodického nástroje a na základě systému odborných posudků;

| 1.2.6 | je toho názoru, že agentura by měla tak, jak je to navrhováno, mít pravomoc dávat institucím Unie negativní i pozitivní doporučení v souvislosti s jejich legislativními a soudními odpovědnostmi; |
| --- | --- |

1.2.6

je toho názoru, že agentura by měla tak, jak je to navrhováno, mít pravomoc dávat institucím Unie negativní i pozitivní doporučení v souvislosti s jejich legislativními a soudními odpovědnostmi;

| 1.2.7 | domnívá se, že agentura by měla působit jako síť sítí s horizontálními pravomocemi a schopností vyvinout kulturu základních práv v Evropské unii, jejích členských státech a regionálních a místních orgánech, a měly by k ní tedy být připojeny i všechny orgány vytvořené ke specifickým otázkám lidských práv, jako je Institut pro rovnost žen a mužů; |
| --- | --- |

1.2.7

domnívá se, že agentura by měla působit jako síť sítí s horizontálními pravomocemi a schopností vyvinout kulturu základních práv v Evropské unii, jejích členských státech a regionálních a místních orgánech, a měly by k ní tedy být připojeny i všechny orgány vytvořené ke specifickým otázkám lidských práv, jako je Institut pro rovnost žen a mužů;

| 1.2.8 | míní, že analýzy agentury by se měly omezovat na území členských států Unie a kandidátských a přidružených zemí, neboť rozšíření na třetí státy, jako je tomu u Společné zahraniční a bezpečnostní politiky, vede k snížení efektivnosti její činnosti a nenabízí žádnou přidanou hodnotu v porovnání se stávajícími mezinárodními mechanismy, zejména těmi, které působí v rámci OSN; |
| --- | --- |

1.2.8

míní, že analýzy agentury by se měly omezovat na území členských států Unie a kandidátských a přidružených zemí, neboť rozšíření na třetí státy, jako je tomu u Společné zahraniční a bezpečnostní politiky, vede k snížení efektivnosti její činnosti a nenabízí žádnou přidanou hodnotu v porovnání se stávajícími mezinárodními mechanismy, zejména těmi, které působí v rámci OSN;

| 1.2.9 | připomíná nicméně, že je třeba, aby byla agentura vybavena pracovním programem, který by stanovil priority zaručující její účinnost; |
| --- | --- |

1.2.9

připomíná nicméně, že je třeba, aby byla agentura vybavena pracovním programem, který by stanovil priority zaručující její účinnost;

| 1.2.10 | podporuje návrh, aby agentura spolupracovala s Radou Evropy, národními institucemi zabývajícími se základními právy a sítí nezávislých expertů, ale nevytvářela samostatně analýzy pro jednotlivé země; |
| --- | --- |

1.2.10

podporuje návrh, aby agentura spolupracovala s Radou Evropy, národními institucemi zabývajícími se základními právy a sítí nezávislých expertů, ale nevytvářela samostatně analýzy pro jednotlivé země;

| 1.2.11 | nebyl by proti tomu, aby agentura mohla být požádána o studii v rámci uplatnění článku 7 Smlouvy o Evropské unii, který je nově obsažen v článku I-59 Ústavní smlouvy, tedy v případě, že se některý členský stát dopustí závažného a opakovaného porušování principů, na nichž spočívá Evropská unie, ovšem pod podmínkou, že takováto studie bude moci vzniknout pouze na výslovnou žádost Rady, Evropského parlamentu nebo Evropské komise, a nebude ponechána na iniciativě agentury. |
| --- | --- |

1.2.11

nebyl by proti tomu, aby agentura mohla být požádána o studii v rámci uplatnění článku 7 Smlouvy o Evropské unii, který je nově obsažen v článku I-59 Ústavní smlouvy, tedy v případě, že se některý členský stát dopustí závažného a opakovaného porušování principů, na nichž spočívá Evropská unie, ovšem pod podmínkou, že takováto studie bude moci vzniknout pouze na výslovnou žádost Rady, Evropského parlamentu nebo Evropské komise, a nebude ponechána na iniciativě agentury.

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

2.1   Pokud jde o evropské občanství

| 2.1.1 | doporučuje, aby se Charta základních práv stala součástí komunikační kampaně ohledně Ústavní smlouvy a aby byly do této operace zapojeny regionální a místní samosprávy, které mají možnost oslovit všechny občany a které mají na starosti každodenní uplatňování práv zakotvených v Chartě; |
| --- | --- |

2.1.1

doporučuje, aby se Charta základních práv stala součástí komunikační kampaně ohledně Ústavní smlouvy a aby byly do této operace zapojeny regionální a místní samosprávy, které mají možnost oslovit všechny občany a které mají na starosti každodenní uplatňování práv zakotvených v Chartě;

| 2.1.2 | navrhuje, aby regionální a místní úřady byly připojeny do procesů, jež mají zajistit volný pohyb občanů Unie tak, aby zabezpečily jejich integraci ve státě jejich pobytu; |
| --- | --- |

2.1.2

navrhuje, aby regionální a místní úřady byly připojeny do procesů, jež mají zajistit volný pohyb občanů Unie tak, aby zabezpečily jejich integraci ve státě jejich pobytu;

| 2.1.3 | navrhuje, aby v rámci prosazování hospodářských a sociálních práv evropských občanů docházelo k harmonizaci těchto práv na celém území Unie a aby společně s regionálními a místními úřady bylo dbáno o zamezení jakékoli formy diskriminace; |
| --- | --- |

2.1.3

navrhuje, aby v rámci prosazování hospodářských a sociálních práv evropských občanů docházelo k harmonizaci těchto práv na celém území Unie a aby společně s regionálními a místními úřady bylo dbáno o zamezení jakékoli formy diskriminace;

| 2.1.4 | vyzývá, aby se s jeho přispěním předcházelo obtížím spojeným se zřízením nezávislého práva pobytu pro rodinné příslušníky občana Evropské unie žijícího v jiném členském státě v případě jeho odjezdu, úmrtí nebo odloučení páru, zejména v souvislosti se sociální ochranou a s právem na práci příslušníků takovéto rodiny; |
| --- | --- |

2.1.4

vyzývá, aby se s jeho přispěním předcházelo obtížím spojeným se zřízením nezávislého práva pobytu pro rodinné příslušníky občana Evropské unie žijícího v jiném členském státě v případě jeho odjezdu, úmrtí nebo odloučení páru, zejména v souvislosti se sociální ochranou a s právem na práci příslušníků takovéto rodiny;

| 2.1.5 | žádá, aby do přípravy evropského textu určeného ke zjednodušení procedur uplatňovaných v případě repatriace ostatků občanů Společenství zesnulých v jiném členském státě byli rovněž zapojeni zástupci obcí; |
| --- | --- |

2.1.5

žádá, aby do přípravy evropského textu určeného ke zjednodušení procedur uplatňovaných v případě repatriace ostatků občanů Společenství zesnulých v jiném členském státě byli rovněž zapojeni zástupci obcí;

| 2.1.6 | navrhuje, aby bylo vypracováno doporučení na podporu výchovy k evropskému občanství ve školním prostředí, přičemž vedoucím tohoto projektu by byla Evropská komise a Výbor by k němu byl přidružen jakožto zástupce sdružení způsobilých v oblasti školství; |
| --- | --- |

2.1.6

navrhuje, aby bylo vypracováno doporučení na podporu výchovy k evropskému občanství ve školním prostředí, přičemž vedoucím tohoto projektu by byla Evropská komise a Výbor by k němu byl přidružen jakožto zástupce sdružení způsobilých v oblasti školství;

| 2.1.7 | doporučuje, aby iniciativy jako „Evropský rok občanství pomocí výchovy“ byly dotovány odpovídající rozpočtovou položkou, která umožní rozvoj aktivit jak na evropské, tak na regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

2.1.7

doporučuje, aby iniciativy jako „Evropský rok občanství pomocí výchovy“ byly dotovány odpovídající rozpočtovou položkou, která umožní rozvoj aktivit jak na evropské, tak na regionální a místní úrovni;

| 2.1.8 | doporučuje, aby došlo k rozšíření politických práv evropských občanů, a zároveň dává ke zvážení možnost, že by evropským občanům bylo uděleno právo volit a právo být volen v regionálních a národních volbách na území členského státu, v němž pobývají; |
| --- | --- |

2.1.8

doporučuje, aby došlo k rozšíření politických práv evropských občanů, a zároveň dává ke zvážení možnost, že by evropským občanům bylo uděleno právo volit a právo být volen v regionálních a národních volbách na území členského státu, v němž pobývají;

| 2.1.9 | doporučuje, aby se občanům pocházejícím ze smluvních stran zemí Evropského hospodářského prostoru automaticky neudělovalo právo volit a právo být volen v místních volbách v členském státě pobytu. |
| --- | --- |

2.1.9

doporučuje, aby se občanům pocházejícím ze smluvních stran zemí Evropského hospodářského prostoru automaticky neudělovalo právo volit a právo být volen v místních volbách v členském státě pobytu.

| 2.1.10 | navrhuje, aby došlo k formalizaci procedur, které Evropskému parlamentu nebo ombudsmanovi umožňují v případě, že se na ně někdo obrátí s nekompetentně podanou žádostí nebo stížností, postoupit takovouto žádost tomu či onomu úřadu (např. národnímu ombudsmanovi, pokud existuje, nebo dokonce přímo regionálním a místním úřadům). |
| --- | --- |

2.1.10

navrhuje, aby došlo k formalizaci procedur, které Evropskému parlamentu nebo ombudsmanovi umožňují v případě, že se na ně někdo obrátí s nekompetentně podanou žádostí nebo stížností, postoupit takovouto žádost tomu či onomu úřadu (např. národnímu ombudsmanovi, pokud existuje, nebo dokonce přímo regionálním a místním úřadům).

2.2   Pokud jde o Agenturu základních práv

| 2.2.1 | doporučuje, aby budoucí Agentura základních práv dostala k dispozici takové hmotné prostředky a lidské zdroje, které by jí umožnily fungovat jak efektivně, tak nezávisle; |
| --- | --- |

2.2.1

doporučuje, aby budoucí Agentura základních práv dostala k dispozici takové hmotné prostředky a lidské zdroje, které by jí umožnily fungovat jak efektivně, tak nezávisle;

| 2.2.2 | navrhuje, aby byla oblast působení agentury omezena na uplatňování základních práv zakotvených v Chartě a podle pravidel stanovených v článku II-112 Ústavní smlouvy; |
| --- | --- |

2.2.2

navrhuje, aby byla oblast působení agentury omezena na uplatňování základních práv zakotvených v Chartě a podle pravidel stanovených v článku II-112 Ústavní smlouvy;

| 2.2.3 | navrhuje na jedné straně, aby na agenturu bylo pohlíženo jako na síť sítí s horizontálními pravomocemi a schopností vyvinout kulturu základních práv v Evropské unii, jejích členských státech a regionálních a místních orgánech, a měly by k ní tedy být připojeny i všechny orgány vytvořené ke specifickým otázkám lidských práv, na straně druhé, aby byla strukturována tak, aby pokrývala různé oblasti základních práv a měla roční nebo víceletý plán práce zajišťující její účinnost; |
| --- | --- |

2.2.3

navrhuje na jedné straně, aby na agenturu bylo pohlíženo jako na síť sítí s horizontálními pravomocemi a schopností vyvinout kulturu základních práv v Evropské unii, jejích členských státech a regionálních a místních orgánech, a měly by k ní tedy být připojeny i všechny orgány vytvořené ke specifickým otázkám lidských práv, na straně druhé, aby byla strukturována tak, aby pokrývala různé oblasti základních práv a měla roční nebo víceletý plán práce zajišťující její účinnost;

| 2.2.4 | žádá, aby vedle toho, že bude působit jako nezávislý a spolehlivý nástroj při plnění svého poslání, jímž je shromažďování a analýza informací a podávání doporučení institucím Unie včetně Soudního dvora, byla agentura zapojena také do realizace osvětové a komunikační politiky spojené se základními právy; |
| --- | --- |

2.2.4

žádá, aby vedle toho, že bude působit jako nezávislý a spolehlivý nástroj při plnění svého poslání, jímž je shromažďování a analýza informací a podávání doporučení institucím Unie včetně Soudního dvora, byla agentura zapojena také do realizace osvětové a komunikační politiky spojené se základními právy;

| 2.2.5 | navrhuje, aby byl prostor působení agentury omezen na členské státy Evropské unie; |
| --- | --- |

2.2.5

navrhuje, aby byl prostor působení agentury omezen na členské státy Evropské unie;

| 2.2.6 | vyzývá budoucí evropskou agenturu, aby v zájmu posílení svého působení navázala vztahy jednak s Radou Evropy, národními institucemi a nevládními organizacemi zabývajícími se aplikací základních práv a sítí nezávislých expertů, ale rovněž s regionálními a místními samosprávami, které svým specifickým přístupem mohou být pro její činnost užitečným přínosem a podávala výroční zprávu o základních právech v Evropské unii; |
| --- | --- |

2.2.6

vyzývá budoucí evropskou agenturu, aby v zájmu posílení svého působení navázala vztahy jednak s Radou Evropy, národními institucemi a nevládními organizacemi zabývajícími se aplikací základních práv a sítí nezávislých expertů, ale rovněž s regionálními a místními samosprávami, které svým specifickým přístupem mohou být pro její činnost užitečným přínosem a podávala výroční zprávu o základních právech v Evropské unii;

| 2.2.7 | navrhuje, aby v souladu s článkem 7 Smlouvy o Evropské unii, který je obsažen v článku I-59 Ústavní smlouvy, jednala pouze na výslovnou žádost Rady, Evropského parlamentu nebo Evropské komise; |
| --- | --- |

2.2.7

navrhuje, aby v souladu s článkem 7 Smlouvy o Evropské unii, který je obsažen v článku I-59 Ústavní smlouvy, jednala pouze na výslovnou žádost Rady, Evropského parlamentu nebo Evropské komise;

| 2.2.8 | žádá, aby členem představenstva budoucí evropské agentury byl i zástupce regionálních a místních samospráv. |
| --- | --- |

2.2.8

žádá, aby členem představenstva budoucí evropské agentury byl i zástupce regionálních a místních samospráv.

V Bruselu dne 6. července 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věst. C 156 z 6.6.2000, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 22 z 24.1.2001, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 144 z 16.5.2001, s. 42.

3

(4)  Úř. věst. C 192 z 12.8.2002, s. 17.

4

(5)  Úř. věst. C 73 z 26.3.2003, s. 64.

5

(6)  Úř. věst. C 73 z 26.3.2003, s. 46.

6

(7)  Článek 191 Smlouvy o založení Evropského společenství upravený Niceskou smlouvou stanoví: „Politické strany na evropské úrovni jsou důležité jakožto integrační faktor v rámci Unie. Přispívají k vytváření evropského povědomí a k vyjadřování politické vůle občanů Unie“. Tato ustanovení jsou obsažena v bodě 4 článku I-46 Ústavní smlouvy.

7

---

| 7.2.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/11

---

Stanovisko Výboru regionů k Doporučení Evropské komise týkající se pokroku Turecka na cestě k přistoupení

(2006/C 31/03)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Doporučení Evropské komise týkající se pokroku Turecka na cestě k přistoupení (KOM (2004) 656 v konečném znění);

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise z 29. listopadu 2004, že má být VR ve smyslu článku 265, odstavec 1 Smlouvy zakládající Evropské společenství konzultován;

s ohledem na rozhodnutí svého předsednictva z 28. září 2004 pověřit Komisi pro vnější vztahy vypracováním stanoviska ke strategii Evropské komise k pokroku v procesu rozšiřování;

s ohledem na závěry předsednictví Evropské rady ze 17. prosince 2004, které stanovily datum zahájení přístupových jednávání s Tureckem na 3. října 2005; závěry předsednictví Evropské rady v Soluni 19. – 20. června 2003; závěry Rady v Kodani 12. – 13. prosince 2002 a závěry Evropské rady v Helsinkách 10. – 11. prosince 1999;

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu k pravidelné zprávě a Doporučení Evropské komise k pokroku Turecka na cestě k přístupu (KOM(2004) 656 v konečném znění). A6-0063/2004 v konečném znění;

s ohledem na své usnesení z 18. listopadu 2004 k zahájení jednání o vstupu Turecka do Evropské unie (CdR 476/2004);

s ohledem na závěry semináře tureckých místních územních orgánů a Komise pro vnější vztahy z 11. října 2004 v Ankaře, tzv. ankarské prohlášení (CdR 477/2004);

s ohledem na Evropskou chartu místní samosprávy, kterou Turecko ratifikovalo v roce 1992;

s ohledem na své stanovisko (CdR 495/2004 rev 1), které Komise pro vnější vztahy přijala dne 26. dubna 2005 (zpravodajka: paní Helene Lund, radní města Farum (DK/SES));

si přeje se vyjádřit k pokroku Turecka na cestě ke vstupu z místní a regionální perspektivy.

Vzhledem k těmto důvodům:

| 1) | Usnesení Rady o zahájení jednání 3. října 2005 otevřelo Turecku evropskou perspektivu. Avšak je třeba, aby došlo k dalšímu významnému pokroku. Jednání musejí být otevřená. |
| --- | --- |

1)

Usnesení Rady o zahájení jednání 3. října 2005 otevřelo Turecku evropskou perspektivu. Avšak je třeba, aby došlo k dalšímu významnému pokroku. Jednání musejí být otevřená.

| 2) | Turecko v současné době prochází radikálními změnami – mimo jiné se mění i společenské hodnoty. Tak se může stát modelem pro země Středního východu jako stát s převážně muslimským obyvatelstvem, který se zavazuje dodržovat základní principy jako je svoboda, demokracie a respektování lidských práv a základních svobod a dodržování zákonů. |
| --- | --- |

2)

Turecko v současné době prochází radikálními změnami – mimo jiné se mění i společenské hodnoty. Tak se může stát modelem pro země Středního východu jako stát s převážně muslimským obyvatelstvem, který se zavazuje dodržovat základní principy jako je svoboda, demokracie a respektování lidských práv a základních svobod a dodržování zákonů.

| 3) | Úřady zrušily trest smrti, pokud jde o mučení zavedly politiku nulové tolerance a odstranily mnohá omezení v oblasti svobodného mínění, svobody shromažďování a náboženského vyznání; všem tureckým občanům, včetně občanů kurdského původu, byla vyhrazena určitá kulturní práva. Kromě toho se podnikly kroky k boji proti korupci, která řádí ve správním aparátu. Tyto snahy musí být posíleny na všech úrovních vlády a správy. Fyzické a duševní násilí vůči ženám je absolutně nepřijatelné. |
| --- | --- |

3)

Úřady zrušily trest smrti, pokud jde o mučení zavedly politiku nulové tolerance a odstranily mnohá omezení v oblasti svobodného mínění, svobody shromažďování a náboženského vyznání; všem tureckým občanům, včetně občanů kurdského původu, byla vyhrazena určitá kulturní práva. Kromě toho se podnikly kroky k boji proti korupci, která řádí ve správním aparátu. Tyto snahy musí být posíleny na všech úrovních vlády a správy. Fyzické a duševní násilí vůči ženám je absolutně nepřijatelné.

| 4) | Turecko je centralizovaný stát, ve kterém jsou voleným zástupcům na místní a regionální úrovni vyhrazeny jen malé pravomoci. Kromě toho může stát místní územní samosprávu prostřednictvím zákonně ustanovených nástrojů dalekosáhle kontrolovat. V mnoha oblastech mají státní úředníci a guvernéři více moci, než volení zástupci lidu na místní a regionální úrovni. Dozorčí činnost nad veřejnou správou řídí ministr vnitra a guvernéři 81 provincií. |
| --- | --- |

4)

Turecko je centralizovaný stát, ve kterém jsou voleným zástupcům na místní a regionální úrovni vyhrazeny jen malé pravomoci. Kromě toho může stát místní územní samosprávu prostřednictvím zákonně ustanovených nástrojů dalekosáhle kontrolovat. V mnoha oblastech mají státní úředníci a guvernéři více moci, než volení zástupci lidu na místní a regionální úrovni. Dozorčí činnost nad veřejnou správou řídí ministr vnitra a guvernéři 81 provincií.

| 5) | Komise předložila strategii, vybudovanou na třech pilířích. U prvního pilíře se jedná o spolupráci k posílení a podpoře reformního procesu v Turecku, obzvláště s ohledem na trvalé plnění politické části Kodaňských kritérií. Druhý pilíř obsahuje specifické podmínky k průběhu přístupových jednání s Tureckem. K třetímu pilíři se počítá velmi rozšířený politický a kulturní dialog mezi obyvatelstvem členských států a Tureckem. Pomoc a podpora při budování turecké společnosti musí být v rámci případného vstupu Turecka považovány za významný element. |
| --- | --- |

5)

Komise předložila strategii, vybudovanou na třech pilířích. U prvního pilíře se jedná o spolupráci k posílení a podpoře reformního procesu v Turecku, obzvláště s ohledem na trvalé plnění politické části Kodaňských kritérií. Druhý pilíř obsahuje specifické podmínky k průběhu přístupových jednání s Tureckem. K třetímu pilíři se počítá velmi rozšířený politický a kulturní dialog mezi obyvatelstvem členských států a Tureckem. Pomoc a podpora při budování turecké společnosti musí být v rámci případného vstupu Turecka považovány za významný element.

| 6) | Výbor regionů se soustředí na oblasti spadající do oblasti kompetence regionálních a místních územních orgánů; jeho aktivní zapojení bude zaměřeno na praktické otázky, které mohou být řešeny na základě společné spolupráce mezi místními a regionálními partnery v EU a Tureckem. Současně s tím by se mohly využít zkušenosti z partnerství mezi městy a z projektů pro budování kapacit. |
| --- | --- |

6)

Výbor regionů se soustředí na oblasti spadající do oblasti kompetence regionálních a místních územních orgánů; jeho aktivní zapojení bude zaměřeno na praktické otázky, které mohou být řešeny na základě společné spolupráce mezi místními a regionálními partnery v EU a Tureckem. Současně s tím by se mohly využít zkušenosti z partnerství mezi městy a z projektů pro budování kapacit.

přijal na svém 60. plenárním zasedání ve dnech 6. a 7. července 2005 (jednání dne 6. července) následující stanovisko:

1.   Postoj Výboru regionů

| 1.1 | zdůrazňuje, že pro Turecko budou uplatněna stejná přijímací kritéria jako pro ostatní kandidátské země, a vítá reformy, které turecká vláda provedla v minulých letech. Tyto reformy přispěly k dostatečnému plnění Kodaňských kritérií ze strany Turecka, TAKŽE jednání o přistoupení Turecka k EU MOHOU BÝT ZAHÁJENA; |
| --- | --- |

1.1

zdůrazňuje, že pro Turecko budou uplatněna stejná přijímací kritéria jako pro ostatní kandidátské země, a vítá reformy, které turecká vláda provedla v minulých letech. Tyto reformy přispěly k dostatečnému plnění Kodaňských kritérií ze strany Turecka, TAKŽE jednání o přistoupení Turecka k EU MOHOU BÝT ZAHÁJENA;

| 1.2 | přiznává, že v posledních letech a především po volbách v roce 2002 uskutečnilo Turecko víc reforem než v předešlých desetiletích. Parlament schválil sérii reformních balíčků, mezi nimiž byl i balíček opatření k administrativní reformě a četné zákony, nařízení a oběžníky k provádění těchto reforem. Některé z těchto zákonů nemohly nicméně vstoupit v platnost, protože dal president své veto; |
| --- | --- |

1.2

přiznává, že v posledních letech a především po volbách v roce 2002 uskutečnilo Turecko víc reforem než v předešlých desetiletích. Parlament schválil sérii reformních balíčků, mezi nimiž byl i balíček opatření k administrativní reformě a četné zákony, nařízení a oběžníky k provádění těchto reforem. Některé z těchto zákonů nemohly nicméně vstoupit v platnost, protože dal president své veto;

| 1.3 | uznává, že Turecko se může prokázat podstatným pokrokem v politických reformách, ke kterým patří mimo jiné dalekosáhlé ústavní a právní změny, které vedly ke změnám politického a právního systému; |
| --- | --- |

1.3

uznává, že Turecko se může prokázat podstatným pokrokem v politických reformách, ke kterým patří mimo jiné dalekosáhlé ústavní a právní změny, které vedly ke změnám politického a právního systému;

| 1.4 | upozorňuje, že je nutno přijmout další zákony; |
| --- | --- |

1.4

upozorňuje, že je nutno přijmout další zákony;

| 1.5 | zdůrazňuje však, že Turecko musí ještě učinit kroky k tomu, aby tyto právní úpravy také vstoupily v platnost a byly především adekvátně realizovány a aby porušování lidských práv bylo účinně stíháno. Kyperská republika musí být před zahájením jednání uznána podle mezinárodního práva; |
| --- | --- |

1.5

zdůrazňuje však, že Turecko musí ještě učinit kroky k tomu, aby tyto právní úpravy také vstoupily v platnost a byly především adekvátně realizovány a aby porušování lidských práv bylo účinně stíháno. Kyperská republika musí být před zahájením jednání uznána podle mezinárodního práva;

| 1.6 | upozorňuje na to, že Turecko je země s velkými regionálními rozdíly. To představuje další výzvu k tomu, aby byl zajištěn pozitivní rozvoj na celém jeho území; |
| --- | --- |

1.6

upozorňuje na to, že Turecko je země s velkými regionálními rozdíly. To představuje další výzvu k tomu, aby byl zajištěn pozitivní rozvoj na celém jeho území;

| 1.7 | domnívá se, že balíček reforem pro veřejnou správu by měl být po konzultování asociací místních a regionálních územních samosprávních celků a občanské společnosti co nejrychleji schválen; |
| --- | --- |

1.7

domnívá se, že balíček reforem pro veřejnou správu by měl být po konzultování asociací místních a regionálních územních samosprávních celků a občanské společnosti co nejrychleji schválen;

| 1.8 | přeje si se konstruktivně podílet na provádění strategie tří pilířů, kterou Komise předložila, především na provádění třetího pilíře, který si klade za cíl rozšíření politického a kulturního dialogu mezi obyvatelstvem členských států EU a Tureckem. V tomto dialogu, který musí Komise usnadňovat konkrétními činnostmi, aby se stal efektivním, by měla sehrát důležitou roli občanská společnost a orgány regionální a místní samosprávy; |
| --- | --- |

1.8

přeje si se konstruktivně podílet na provádění strategie tří pilířů, kterou Komise předložila, především na provádění třetího pilíře, který si klade za cíl rozšíření politického a kulturního dialogu mezi obyvatelstvem členských států EU a Tureckem. V tomto dialogu, který musí Komise usnadňovat konkrétními činnostmi, aby se stal efektivním, by měla sehrát důležitou roli občanská společnost a orgány regionální a místní samosprávy;

| 1.9 | vítá posílení účasti občanské společnosti na politickém dění a zdůrazňuje nutnost podporování dalšího rozvoje občanské společnosti, k němuž patří i právo shromažďovat se; |
| --- | --- |

1.9

vítá posílení účasti občanské společnosti na politickém dění a zdůrazňuje nutnost podporování dalšího rozvoje občanské společnosti, k němuž patří i právo shromažďovat se;

| 1.10 | zastává názor, že posílení spolupráce a výměna informací a osvědčených postupů na místní a regionální úrovni podporuje demokracii a socioekonomický rozvoj; |
| --- | --- |

1.10

zastává názor, že posílení spolupráce a výměna informací a osvědčených postupů na místní a regionální úrovni podporuje demokracii a socioekonomický rozvoj;

| 1.11 | odkazuje na následující oblasti, ve kterých mohou orgány místní a regionální samosprávy přispět k přípravě Turecka ke vstupu:






  a. | kvalifikace a organizace veřejné správy, zejména na regionální a místní úrovni |
| --- | --- | --- |

1.11

odkazuje na následující oblasti, ve kterých mohou orgány místní a regionální samosprávy přispět k přípravě Turecka ke vstupu:

a.

kvalifikace a organizace veřejné správy, zejména na regionální a místní úrovni

| b. | administrativní řízení veřejných služeb |
| --- | --- |

b.

administrativní řízení veřejných služeb

| c. | regionální rozvoj a územní plánování, |
| --- | --- |

c.

regionální rozvoj a územní plánování,

| d. | urbanizace, |
| --- | --- |

d.

urbanizace,

| e. | zemědělství, rybářství a rozvoj venkova, |
| --- | --- |

e.

zemědělství, rybářství a rozvoj venkova,

| f. | životní prostředí, řízení zdrojů a civilní obrana, |
| --- | --- |

f.

životní prostředí, řízení zdrojů a civilní obrana,

| g. | subregionální rozměr v oblasti dopravy a energetiky, |
| --- | --- |

g.

subregionální rozměr v oblasti dopravy a energetiky,

| h. | opatření k podporování malých a středních podniků, |
| --- | --- |

h.

opatření k podporování malých a středních podniků,

| i. | opatření k podporování zaměstnanosti, |
| --- | --- |

i.

opatření k podporování zaměstnanosti,

| j. | opatření k rovnosti a opatření k odstranění diskriminace vztahující se jak na rovnost mužů a žen, tak i na etnický původ, |
| --- | --- |

j.

opatření k rovnosti a opatření k odstranění diskriminace vztahující se jak na rovnost mužů a žen, tak i na etnický původ,

| k. | iniciativy v oblasti kultury a sportu, |
| --- | --- |

k.

iniciativy v oblasti kultury a sportu,

| l. | opatření k ochraně a péči o kulturní dědictví, |
| --- | --- |

l.

opatření k ochraně a péči o kulturní dědictví,

| m. | opatření k podporování blízkosti občanům, |
| --- | --- |

m.

opatření k podporování blízkosti občanům,

| n. | všeobecné a profesní vzdělání, |
| --- | --- |

n.

všeobecné a profesní vzdělání,

| o. | zdravotnictví a sociální záležitosti, |
| --- | --- |

o.

zdravotnictví a sociální záležitosti,

| p. | řízení migračních toků a přijímací a migrační politika, |
| --- | --- |

p.

řízení migračních toků a přijímací a migrační politika,

| q. | bydlení, |
| --- | --- |

q.

bydlení,

| r. | bezpečnostní opatření, |
| --- | --- |

r.

bezpečnostní opatření,

| s. | zadávání veřejných zakázek, |
| --- | --- |

s.

zadávání veřejných zakázek,

| t. | místní demokracie a spoluúčast občanů. |
| --- | --- |

t.

místní demokracie a spoluúčast občanů.

| 1.12 | poukazuje na to, že posílení místního a regionálního rozvoje má pro podporování hospodářského a sociálního pokroku všech částí Turecka velký význam a vzhledem k této skutečnosti se domnívá, že by měla být podporována a uspíšena decentralizace z úrovně ústřední vlády na úroveň regionální; |
| --- | --- |

1.12

poukazuje na to, že posílení místního a regionálního rozvoje má pro podporování hospodářského a sociálního pokroku všech částí Turecka velký význam a vzhledem k této skutečnosti se domnívá, že by měla být podporována a uspíšena decentralizace z úrovně ústřední vlády na úroveň regionální;

| 1.13 | zdůrazňuje, že je nutné včas zapojit místní a regionální úroveň do procesu v souvislosti se vstupem a přednostně řešit životní prostředí jako jednu z významných oblastí acquis EU, která má pro regionální a místní úroveň velký význam. Poznamenává, že v oblasti životního prostředí bylo dosaženo některých pokroků a rovněž byly zvětšeny administrativní kapacity. Pokračování tohoto procesu je spolu se zlepšováním koordinace mezi příslušnými úřady zajisté bezpodmínečně nutné; |
| --- | --- |

1.13

zdůrazňuje, že je nutné včas zapojit místní a regionální úroveň do procesu v souvislosti se vstupem a přednostně řešit životní prostředí jako jednu z významných oblastí acquis EU, která má pro regionální a místní úroveň velký význam. Poznamenává, že v oblasti životního prostředí bylo dosaženo některých pokroků a rovněž byly zvětšeny administrativní kapacity. Pokračování tohoto procesu je spolu se zlepšováním koordinace mezi příslušnými úřady zajisté bezpodmínečně nutné;

| 1.14 | domnívá se, že velkou část právních předpisů EU budou provádět orgány místní a regionální samosprávy, kterým tak v rámci možného vstupu Turecka náleží obzvlášť důležitá role. Na základě těsné spolupráce na úrovni projektů mohou orgány místní a regionální samosprávy členských států EU přispět k provádění reforem a k realizaci acquis na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

1.14

domnívá se, že velkou část právních předpisů EU budou provádět orgány místní a regionální samosprávy, kterým tak v rámci možného vstupu Turecka náleží obzvlášť důležitá role. Na základě těsné spolupráce na úrovni projektů mohou orgány místní a regionální samosprávy členských států EU přispět k provádění reforem a k realizaci acquis na místní a regionální úrovni;

| 1.15 | připouští zvláštní výzvy vyplývající z členství Turecka z hlediska budoucího uplatnění společné zemědělské politiky, politiky soudržnosti a volného pohybu pracovníků |
| --- | --- |

1.15

připouští zvláštní výzvy vyplývající z členství Turecka z hlediska budoucího uplatnění společné zemědělské politiky, politiky soudržnosti a volného pohybu pracovníků

| 1.16 | souhlasí s Komisí, že je zapotřebí vypracovat odhad dopadu, plán pro realizaci a rozpočtový a finanční rámec; |
| --- | --- |

1.16

souhlasí s Komisí, že je zapotřebí vypracovat odhad dopadu, plán pro realizaci a rozpočtový a finanční rámec;

| 1.17 | přeje si intenzivnější dialog mezi Výborem regionů a orgány místní samosprávy v Turecku, tak jak to bylo s minulými uchazeči o statut kandidátské země; |
| --- | --- |

1.17

přeje si intenzivnější dialog mezi Výborem regionů a orgány místní samosprávy v Turecku, tak jak to bylo s minulými uchazeči o statut kandidátské země;

| 1.18 | zdůrazňuje, jak důležitá je politika nulové tolerance v souvislosti s týráním a mučením, dodržování práv a svobod všech menšin, respektování všech náboženství, zejména co se týče rovnosti právního statutu všech náboženství, absolutní potírání diskriminace a násilí vůči ženám a dodržování standardů Mezinárodní organizace práce (ILO) v souvislosti s dětskou prací; |
| --- | --- |

1.18

zdůrazňuje, jak důležitá je politika nulové tolerance v souvislosti s týráním a mučením, dodržování práv a svobod všech menšin, respektování všech náboženství, zejména co se týče rovnosti právního statutu všech náboženství, absolutní potírání diskriminace a násilí vůči ženám a dodržování standardů Mezinárodní organizace práce (ILO) v souvislosti s dětskou prací;

| 1.19 | poukazuje na to, jak důležité je, aby byly administrativní kapacity na místní a regionální úrovni posíleny a bylo tak zajištěno, že budou právní předpisy EU efektivně prováděny a uplatňovány. |
| --- | --- |

1.19

poukazuje na to, jak důležité je, aby byly administrativní kapacity na místní a regionální úrovni posíleny a bylo tak zajištěno, že budou právní předpisy EU efektivně prováděny a uplatňovány.

| 1.20 | domnívá se, že vláda je jasně povinna plně a bez výhrad uznat všechny členské státy Evropské unie a bez jakýchkoli podmínek či předpokladů dodržovat lidská práva a osobní svobody všech evropských občanů bez výjimky. |
| --- | --- |

1.20

domnívá se, že vláda je jasně povinna plně a bez výhrad uznat všechny členské státy Evropské unie a bez jakýchkoli podmínek či předpokladů dodržovat lidská práva a osobní svobody všech evropských občanů bez výjimky.

2.   Doporučení Výboru Regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | žádá Komisi, aby aktivně zapojila orgány místní a regionální samosprávy do provádění své strategie tří pilířů, především do pilíře třetího, který má posílit politický a kulturní dialog mezi obyvatelstvem členských států Evropské unie a Turecka; |
| --- | --- |

2.1

žádá Komisi, aby aktivně zapojila orgány místní a regionální samosprávy do provádění své strategie tří pilířů, především do pilíře třetího, který má posílit politický a kulturní dialog mezi obyvatelstvem členských států Evropské unie a Turecka;

| 2.2 | doporučuje, aby Komise v úzké spolupráci s orgány místní a regionální samosprávy zahájila informační kampaň s cílem informovat občany EU o vztazích s Tureckem a podporovat výměnné programy, které přispějí k zvýšení vzájemného porozumění mezi občany EU a tureckou společností; |
| --- | --- |

2.2

doporučuje, aby Komise v úzké spolupráci s orgány místní a regionální samosprávy zahájila informační kampaň s cílem informovat občany EU o vztazích s Tureckem a podporovat výměnné programy, které přispějí k zvýšení vzájemného porozumění mezi občany EU a tureckou společností;

| 2.3 | doporučuje Komisi, využít zkušenosti orgánů místní a regionální samosprávy celků v oblasti budování místní demokracie a rozvoje obecní a regionální administrativy; |
| --- | --- |

2.3

doporučuje Komisi, využít zkušenosti orgánů místní a regionální samosprávy celků v oblasti budování místní demokracie a rozvoje obecní a regionální administrativy;

| 2.4 | doporučuje Komisi objasnit v příští zprávě o Turecku koncem roku 2005 také úlohu orgánů místní a regionální samosprávy v Turecku – včetně požadavku na vytvoření samostatné subnárodní úrovně, která bude úzce zapojena do vypracování návrhu strategií definujících priority pro místní a regionální rozvoj a do následné implementace programů podporovaných ze strukturálních fondů EU a dalších iniciativ určených na regionální rozvoj; |
| --- | --- |

2.4

doporučuje Komisi objasnit v příští zprávě o Turecku koncem roku 2005 také úlohu orgánů místní a regionální samosprávy v Turecku – včetně požadavku na vytvoření samostatné subnárodní úrovně, která bude úzce zapojena do vypracování návrhu strategií definujících priority pro místní a regionální rozvoj a do následné implementace programů podporovaných ze strukturálních fondů EU a dalších iniciativ určených na regionální rozvoj;

| 2.5 | doporučuje nasadit Smíšený poradní výbor, složený se zástupců Výboru regionů a orgánů místní a regionální samosprávy Turecka, tak jak tomu bylo v případě předešlých kandidátských zemí; |
| --- | --- |

2.5

doporučuje nasadit Smíšený poradní výbor, složený se zástupců Výboru regionů a orgánů místní a regionální samosprávy Turecka, tak jak tomu bylo v případě předešlých kandidátských zemí;

| 2.6 | žádá tureckou vládu, aby uspíšila reformu decentralizace veřejné správy tak, aby byla co nejdříve ireversibilní a trvalá, neboť taková reforma je ústředním prvkem hospodářského a sociálního rozvoje regionu; |
| --- | --- |

2.6

žádá tureckou vládu, aby uspíšila reformu decentralizace veřejné správy tak, aby byla co nejdříve ireversibilní a trvalá, neboť taková reforma je ústředním prvkem hospodářského a sociálního rozvoje regionu;

| 2.7 | zastává názor, že by těmto dotčeným orgánům místní a regionální samosprávy měly být povoleny finanční prostředky a lidské zdroje, které jsou pro provedení reformy nezbytné; současně je nutno věnovat zvláštní pozornost hospodářskému a sociálnímu rozvoji nejvíce znevýhodněným regionům Turecka; |
| --- | --- |

2.7

zastává názor, že by těmto dotčeným orgánům místní a regionální samosprávy měly být povoleny finanční prostředky a lidské zdroje, které jsou pro provedení reformy nezbytné; současně je nutno věnovat zvláštní pozornost hospodářskému a sociálnímu rozvoji nejvíce znevýhodněným regionům Turecka;

| 2.8 | je přesvědčen, že strukturální a kohezní fondy mohou pomoci tureckým regionům v jejich socioekonomickém rozvoji, především na jihovýchodě země; |
| --- | --- |

2.8

je přesvědčen, že strukturální a kohezní fondy mohou pomoci tureckým regionům v jejich socioekonomickém rozvoji, především na jihovýchodě země;

| 2.9 | žádá, aby se uskutečnily konkrétní iniciativy pro vybudování administrativní kapacity orgánů místní a regionální samosprávy pro použití prostředků ze strukturálních fondů; současně žádá tureckou vládu, aby uvolnila finanční prostředky za účelem spolufinancování; |
| --- | --- |

2.9

žádá, aby se uskutečnily konkrétní iniciativy pro vybudování administrativní kapacity orgánů místní a regionální samosprávy pro použití prostředků ze strukturálních fondů; současně žádá tureckou vládu, aby uvolnila finanční prostředky za účelem spolufinancování;

| 2.10 | doporučuje, aby byli představitelé na místní a regionální úrovni vybaveni větší pravomocí a aby jim byly svěřeno více úkolů, a aby byl zvýšen podíl veřejných výdajů, které jsou určeny orgánům místní a regionální samosprávy; |
| --- | --- |

2.10

doporučuje, aby byli představitelé na místní a regionální úrovni vybaveni větší pravomocí a aby jim byly svěřeno více úkolů, a aby byl zvýšen podíl veřejných výdajů, které jsou určeny orgánům místní a regionální samosprávy;

| 2.11 | žádá, aby byl pro regionální rozvojovou politiku vytvořen právní rámec; |
| --- | --- |

2.11

žádá, aby byl pro regionální rozvojovou politiku vytvořen právní rámec;

| 2.12 | žádá tureckou vládu, aby přijala opatření, která by zaručila, že Turecko může provádět právní předpisy Evropské unie i na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

2.12

žádá tureckou vládu, aby přijala opatření, která by zaručila, že Turecko může provádět právní předpisy Evropské unie i na místní a regionální úrovni;

| 2.13 | žádá Turecko, aby učinilo příslušné kroky, které by odstranily obavy v souvislosti s ochranou lidských práv a plného výkonu základních práv a svobod pro všechny včetně menšin, o nichž se zmiňuje Komise ve svém doporučení; |
| --- | --- |

2.13

žádá Turecko, aby učinilo příslušné kroky, které by odstranily obavy v souvislosti s ochranou lidských práv a plného výkonu základních práv a svobod pro všechny včetně menšin, o nichž se zmiňuje Komise ve svém doporučení;

| 2.14 | žádá tureckou vládu, aby v souladu s chartou místní samosprávy podporovala zásadu místní a regionální samosprávy a aby zaručila plnou a přímou spoluúčast občanů; |
| --- | --- |

2.14

žádá tureckou vládu, aby v souladu s chartou místní samosprávy podporovala zásadu místní a regionální samosprávy a aby zaručila plnou a přímou spoluúčast občanů;

| 2.15 | očekává, že turecká vláda bude jednat v souladu se svým potvrzením a ratifikuje Protokol o přijetí dohody z Ankary před skutečným zahájením přístupových jednání; |
| --- | --- |

2.15

očekává, že turecká vláda bude jednat v souladu se svým potvrzením a ratifikuje Protokol o přijetí dohody z Ankary před skutečným zahájením přístupových jednání;

| 2.16 | nabádá Turecko, aby plně respektovalo mezinárodní právo a zásadu dobrého sousedství; |
| --- | --- |

2.16

nabádá Turecko, aby plně respektovalo mezinárodní právo a zásadu dobrého sousedství;

| 2.17 | má v úmyslu v nejbližší době a za vhodných okolností vyjádřit své stanovisko k přistoupení Turecka z místního a regionálního hlediska a žádá Komisi, aby jej při vypracovávání svých pravidelných zpráv konzultovala. |
| --- | --- |

2.17

má v úmyslu v nejbližší době a za vhodných okolností vyjádřit své stanovisko k přistoupení Turecka z místního a regionálního hlediska a žádá Komisi, aby jej při vypracovávání svých pravidelných zpráv konzultovala.

V Bruselu dne 6. července 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

| 7.2.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/15

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – strategická studie Evropské komise o pokroku v procesu rozšíření (Rumunsko)

(2006/C 31/04)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Strategická studie Evropské komise o pokroku v procesu rozšíření (KOM(2004) 657 v konečném znění – SEC (2004) 1200;

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 29. listopadu 2004 konzultovat Výbor regionů podle článku 265 odstavce 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí Předsednictva ze dne 28. září 2004 pověřit Komisi pro vnější vztahy vypracováním stanoviska ke strategii Evropské komise týkající se pokroku v procesu rozšíření;

s ohledem na závěry předsednictví Evropské rady ze dne 16. a 17. prosince 2004 (č. 16238/04);

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu o pokroku Rumunska na cestě k přistoupení (KOM(2004)0657-C6-0151/2004 -2004/2184(INI));

s ohledem na politické priority Výboru regionů pro období 2002 – 2006, jež hodnotí rozšíření EU jako jedinečnou událost, která zaručí mír a stabilitu a která posílí integrační proces v celé Evropě;

s ohledem na své usnesení ze dne 13. února 2003 k Pracovnímu programu Evropské komise a prioritám Výboru regionů pro rok 2003 (CdR 6/2003 v konečném znění (1));

s ohledem na stanovisko Výboru regionů k dokumentu Na cestě k rozšířené Unii: Strategický dokument a zpráva Evropské komise o pokroku každé kandidátské země na cestě k přistoupení a ke Zprávě Komise Radě – Objasnění k rozšíření Evropy (Cdr 325/2002 v konečném znění (2));

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise o akčních plánech pro správní a justiční oblast a o kontrole závazků zemí, ke kterým se zavázaly kandidátské země v rámci jednání o přistoupení (Cdr 244/2002 v konečném znění);

s ohledem na společné prohlášení Federace rumunských samospráv a Výboru regionů, které bylo podepsáno v Bukurešti u příležitosti 11. konference Výboru regionů organizované v kontextu rozšíření Evropy (3. října 2001) (3) a semináře VR o rozšíření v Essexu (5. listopadu 2004) (4);

s ohledem na projev „Rumunsko a EU: společná budoucnost, společné výzvy“, který přednesl pan Olli Rehn, komisař Evropské komise pro rozšíření (Bukurešť, 28. února 2005) (5);

s ohledem na návrh stanoviska VR (CdR 496/2004 rev 1), který přijala dne 26. dubna 2005 Komise pro vnější vztahy (zpravodaj: pan Lars Abel, člen okresní rady města Kodaň (DK/ELS);

přijal na svém 60. plenárním zasedání dne 6. a 7. července 2005 (jednání dne 6. července) následující stanovisko:

1.   Názory Výboru regionů

1.1   Obecné připomínky k procesu rozšíření

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1.1 | vítá rozšíření Evropské unie o deset nových členských států, které se uskutečnilo dne 1. května 2004; |
| --- | --- |

1.1.1

vítá rozšíření Evropské unie o deset nových členských států, které se uskutečnilo dne 1. května 2004;

| 1.1.2 | zdůrazňuje, že Bulharsko a Rumunsko patří do současného procesu rozšíření, přestože k přístupu dojde z různých důvodů později; |
| --- | --- |

1.1.2

zdůrazňuje, že Bulharsko a Rumunsko patří do současného procesu rozšíření, přestože k přístupu dojde z různých důvodů později;

| 1.1.3 | vítá výsledky a doporučení, která Evropská komise předložila dne 6. října 2004 Radě a Evropskému parlamentu ve své pravidelné zprávě a ve strategickém dokumentu o Bulharsku, Rumunsku a Chorvatsku; |
| --- | --- |

1.1.3

vítá výsledky a doporučení, která Evropská komise předložila dne 6. října 2004 Radě a Evropskému parlamentu ve své pravidelné zprávě a ve strategickém dokumentu o Bulharsku, Rumunsku a Chorvatsku;

| 1.1.4 | sdílí názor, že Bulharsko a Rumunsko budou schopny plnit povinnosti vyplývající z členství v EU, splnit politická kodaňská kritéria a mít funkční tržní hospodářství; |
| --- | --- |

1.1.4

sdílí názor, že Bulharsko a Rumunsko budou schopny plnit povinnosti vyplývající z členství v EU, splnit politická kodaňská kritéria a mít funkční tržní hospodářství;

| 1.1.5 | podporuje podepsání Smluv o přistoupení s Bulharskem a Rumunskem dne 25. dubna 2005 ministry zahraničních věcí EU, což těmto dvěma státům umožní, aby se staly členy EU od 1. ledna 2007, pokud do té doby splní veškeré podmínky přistoupení; |
| --- | --- |

1.1.5

podporuje podepsání Smluv o přistoupení s Bulharskem a Rumunskem dne 25. dubna 2005 ministry zahraničních věcí EU, což těmto dvěma státům umožní, aby se staly členy EU od 1. ledna 2007, pokud do té doby splní veškeré podmínky přistoupení;

| 1.1.6 | připomíná, že osvědčenou zásadou pro dosavadní rozšíření byla individuální způsobilost každé kandidátské země stát se členem EU; |
| --- | --- |

1.1.6

připomíná, že osvědčenou zásadou pro dosavadní rozšíření byla individuální způsobilost každé kandidátské země stát se členem EU;

| 1.1.7 | zdůrazňuje, že je nutné prostřednictvím intenzivního monitoringu dále sledovat, jak po ukončení vyjednávání plní Bulharsko a Rumunsko dohodnuté povinnosti; |
| --- | --- |

1.1.7

zdůrazňuje, že je nutné prostřednictvím intenzivního monitoringu dále sledovat, jak po ukončení vyjednávání plní Bulharsko a Rumunsko dohodnuté povinnosti;

| 1.1.8 | se domnívá, že by se měly prostřednictvím ochranných doložek stanovit opatření pro řešení závažných problémů, ke kterým by mohlo dojít před vstupem do EU nebo v prvních třech letech po vstupu; |
| --- | --- |

1.1.8

se domnívá, že by se měly prostřednictvím ochranných doložek stanovit opatření pro řešení závažných problémů, ke kterým by mohlo dojít před vstupem do EU nebo v prvních třech letech po vstupu;

| 1.1.9 | uznává specifičnost ochranné doložky vyjednané s Bulharskem a Rumunskem, na jejímž základě a na základě doporučení Komise a členských států jednajících jednomyslně lze přistoupení odložit o jeden rok; dále upozorňuje, že v případě problémů v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí a hospodářské soutěže v Rumunsku může být toto rozhodnutí přijato rovněž kvalifikovanou většinou. |
| --- | --- |

1.1.9

uznává specifičnost ochranné doložky vyjednané s Bulharskem a Rumunskem, na jejímž základě a na základě doporučení Komise a členských států jednajících jednomyslně lze přistoupení odložit o jeden rok; dále upozorňuje, že v případě problémů v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí a hospodářské soutěže v Rumunsku může být toto rozhodnutí přijato rovněž kvalifikovanou většinou.

| 1.1.10 | zdůrazňuje, že může podporovat místní a regionální orgány Bulharska a Rumunska v předvstupní fázi tak, že po podepsání smluv o přistoupení začne intenzivně spolupracovat s pozorovateli ve Výboru regionů; |
| --- | --- |

1.1.10

zdůrazňuje, že může podporovat místní a regionální orgány Bulharska a Rumunska v předvstupní fázi tak, že po podepsání smluv o přistoupení začne intenzivně spolupracovat s pozorovateli ve Výboru regionů;

| 1.1.11 | prohlašuje, že je připraven se na základě aktivní informační politiky zasadit o široký souhlas v ratifikačním řízení v souvislosti se vstupem Bulharska a Rumunska; |
| --- | --- |

1.1.11

prohlašuje, že je připraven se na základě aktivní informační politiky zasadit o široký souhlas v ratifikačním řízení v souvislosti se vstupem Bulharska a Rumunska;

| 1.1.12 | vítá účast Rumunska a Bulharska na vypracování Smlouvy zakládající Ústavu pro Evropu a podporuje zahájení kampaně v regionech, jejímž cílem je vysvětlit a podpořit obsah Ústavy, a šířit tak ducha acquis Společenství, a jež by mohla vybudovat vazbu a povědomí občanů o evropských hodnotách a fungování EU, |
| --- | --- |

1.1.12

vítá účast Rumunska a Bulharska na vypracování Smlouvy zakládající Ústavu pro Evropu a podporuje zahájení kampaně v regionech, jejímž cílem je vysvětlit a podpořit obsah Ústavy, a šířit tak ducha acquis Společenství, a jež by mohla vybudovat vazbu a povědomí občanů o evropských hodnotách a fungování EU,

| 1.1.13 | vítá závěry předsednictva Evropské rady ze dne 16. a 17. prosince 2004 o zahájení přístupových jednání s Chorvatskem a bere na vědomí odklad zahájení přístupových jednání do té doby, než začne plně spolupracovat s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY); |
| --- | --- |

1.1.13

vítá závěry předsednictva Evropské rady ze dne 16. a 17. prosince 2004 o zahájení přístupových jednání s Chorvatskem a bere na vědomí odklad zahájení přístupových jednání do té doby, než začne plně spolupracovat s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY);

| 1.1.14 | schvaluje závěry předsednictva Evropské rady ze dne 16. a 17. prosince 2004 o zahájení přístupových jednání s Tureckem dne 3. října 2005; |
| --- | --- |

1.1.14

schvaluje závěry předsednictva Evropské rady ze dne 16. a 17. prosince 2004 o zahájení přístupových jednání s Tureckem dne 3. října 2005;

| 1.1.15 | vidí pro své členy možnost podpořit kandidátské země v přípravě k jejich přistoupení prostřednictvím partnerství s regionálními nebo místními orgány; |
| --- | --- |

1.1.15

vidí pro své členy možnost podpořit kandidátské země v přípravě k jejich přistoupení prostřednictvím partnerství s regionálními nebo místními orgány;

1.2   Poznámky k pravidelné zprávě o pokroku Rumunska k přistoupení

VÝBOR REGIONŮ

a)   v souvislosti s místní demokracií a procesu decentralizace

| 1.2.1 | bere na vědomí pozitivní vývoj, kterého Rumunsko dosáhlo v roce 2004 v oblasti místní vlády prostřednictvím posílení právní základny, zejména novelizací Ústavy, která zavádí koncept dekoncentrace, obnovené strategie správní reformy, rámcového zákona o decentralizaci a zákona o instituci prefekta (6); |
| --- | --- |

1.2.1

bere na vědomí pozitivní vývoj, kterého Rumunsko dosáhlo v roce 2004 v oblasti místní vlády prostřednictvím posílení právní základny, zejména novelizací Ústavy, která zavádí koncept dekoncentrace, obnovené strategie správní reformy, rámcového zákona o decentralizaci a zákona o instituci prefekta (6);

| 1.2.2 | vítá uznání všeobecného konsensu všech politických stran ohledně vývoje reformy veřejné správy, zejména názory a závazky místních a regionálních orgánů týkající se jejich konstruktivní účasti na evropském procesu přistoupení Rumunska, a podporuje rumunskou vládu ustanovenou v prosinci 2004 v pokračujícím procesu správní a finanční decentralizace a posilování místní autonomie v souladu s pravidly stanovenými v Evropské chartě místních samospráv, kterou Rumunsko oficiálně přijalo v roce 1997; |
| --- | --- |

1.2.2

vítá uznání všeobecného konsensu všech politických stran ohledně vývoje reformy veřejné správy, zejména názory a závazky místních a regionálních orgánů týkající se jejich konstruktivní účasti na evropském procesu přistoupení Rumunska, a podporuje rumunskou vládu ustanovenou v prosinci 2004 v pokračujícím procesu správní a finanční decentralizace a posilování místní autonomie v souladu s pravidly stanovenými v Evropské chartě místních samospráv, kterou Rumunsko oficiálně přijalo v roce 1997;

| 1.2.3 | bere na vědomí opatření, která jsou součástí nového vládního programu (7), týkající se účinného vládnutí, za současného zavádění úplné politické a finanční transparentnosti na místní úrovni a zapojení místních vlád do národního procesu rozhodování s ohledem na zásady subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

1.2.3

bere na vědomí opatření, která jsou součástí nového vládního programu (7), týkající se účinného vládnutí, za současného zavádění úplné politické a finanční transparentnosti na místní úrovni a zapojení místních vlád do národního procesu rozhodování s ohledem na zásady subsidiarity a proporcionality;

| 1.2.4 | sdílí názory Evropské komise týkající se špatného propojení finančních a lidských zdrojů s převáděním odpovědností na místní úrovni, což může ohrozit účinný veřejný management; |
| --- | --- |

1.2.4

sdílí názory Evropské komise týkající se špatného propojení finančních a lidských zdrojů s převáděním odpovědností na místní úrovni, což může ohrozit účinný veřejný management;

| 1.2.5 | zdůrazňuje naléhavou potřebu kvalifikovaných, motivovaných a nezávislých státních úředníků na místní a regionální úrovni, které budou muset odpovídat vyhrazené finanční zdroje pro programy odborné přípravy, přesun kompetencí cestou výměn metod správné praxe s místní a regionální správou zemí EU a předpokládané účinné pobídky; |
| --- | --- |

1.2.5

zdůrazňuje naléhavou potřebu kvalifikovaných, motivovaných a nezávislých státních úředníků na místní a regionální úrovni, které budou muset odpovídat vyhrazené finanční zdroje pro programy odborné přípravy, přesun kompetencí cestou výměn metod správné praxe s místní a regionální správou zemí EU a předpokládané účinné pobídky;

| 1.2.6 | prozatím uznává, že zabezpečení lidských zdrojů pro moderní veřejnou zprávu je zdlouhavý proces, nicméně představuje strategické opatření, které by mělo být přijato, abychom se vyrovnali s novými výzvami evropské integrace a managementem strukturálních fondů; |
| --- | --- |

1.2.6

prozatím uznává, že zabezpečení lidských zdrojů pro moderní veřejnou zprávu je zdlouhavý proces, nicméně představuje strategické opatření, které by mělo být přijato, abychom se vyrovnali s novými výzvami evropské integrace a managementem strukturálních fondů;

| 1.2.7 | vyjadřuje obavy ohledně míry politické migrace před posledními místními volbami v roce 2004, kterou zaznamenalo několik nezávislých pozorovatelů (8), a domnívá se, že ji lze omezit prostřednictvím přímého a transparentního rozdělování veřejných prostředků založeného na objektivních kritériích mezi různými úrovněmi orgánů a prostřednictvím trvalého výkonu místní demokracie jako „jediné hry ve městě“; |
| --- | --- |

1.2.7

vyjadřuje obavy ohledně míry politické migrace před posledními místními volbami v roce 2004, kterou zaznamenalo několik nezávislých pozorovatelů (8), a domnívá se, že ji lze omezit prostřednictvím přímého a transparentního rozdělování veřejných prostředků založeného na objektivních kritériích mezi různými úrovněmi orgánů a prostřednictvím trvalého výkonu místní demokracie jako „jediné hry ve městě“;

| 1.2.8 | zdůrazňuje, že korupce může být stále zdrojem znepokojení na národní a místní úrovni, což by mohlo ohrozit místní demokracii a management veřejných a evropských fondů, proto požaduje, aby byla Evropskými institucemi monitorována; |
| --- | --- |

1.2.8

zdůrazňuje, že korupce může být stále zdrojem znepokojení na národní a místní úrovni, což by mohlo ohrozit místní demokracii a management veřejných a evropských fondů, proto požaduje, aby byla Evropskými institucemi monitorována;

| 1.2.9 | velmi podporuje implementaci nové protikorupční strategie, kterou nedávno zahájila rumunská vláda a kterou by mělo doprovázet příslušné odměňování soudců; bere na vědomí specifická opatření, která byla přijata s cílem snížit počet situací vyvolávajících korupci v době poté, co byla ustanovena nová vláda, a která ukazují, že Rumunsko se zavázalo k prioritnímu řešení tohoto problému; |
| --- | --- |

1.2.9

velmi podporuje implementaci nové protikorupční strategie, kterou nedávno zahájila rumunská vláda a kterou by mělo doprovázet příslušné odměňování soudců; bere na vědomí specifická opatření, která byla přijata s cílem snížit počet situací vyvolávajících korupci v době poté, co byla ustanovena nová vláda, a která ukazují, že Rumunsko se zavázalo k prioritnímu řešení tohoto problému;

| 1.2.10 | apeluje na zahraniční společnosti a státní orgány, které podnikají v Rumunsku a které jsou terčem zkorumpovaných úředníků, aby fungovaly jako detektory korupce, odmítaly platit úplatky, informovaly příslušné orgány a pomáhaly tak při boji proti korupci; |
| --- | --- |

1.2.10

apeluje na zahraniční společnosti a státní orgány, které podnikají v Rumunsku a které jsou terčem zkorumpovaných úředníků, aby fungovaly jako detektory korupce, odmítaly platit úplatky, informovaly příslušné orgány a pomáhaly tak při boji proti korupci;

| 1.2.11 | podporuje aktivní účast místních vlád v legislativním procesu prostřednictvím včasných a účinných konzultací při navrhování zákonů, které mají vliv na zájmy a odpovědnost místních orgánů; |
| --- | --- |

1.2.11

podporuje aktivní účast místních vlád v legislativním procesu prostřednictvím včasných a účinných konzultací při navrhování zákonů, které mají vliv na zájmy a odpovědnost místních orgánů;

| 1.2.12 | podporuje rumunské místní orgány v rozvoji účasti občanů a mladých lidí v sociálním a politickém životě komunit a v zahájení veřejných kampaní na podporu moderní veřejné správy; |
| --- | --- |

1.2.12

podporuje rumunské místní orgány v rozvoji účasti občanů a mladých lidí v sociálním a politickém životě komunit a v zahájení veřejných kampaní na podporu moderní veřejné správy;

b)   v souvislosti s ekonomickým vývojem

| 1.2.13 | bere na vědomí, že splněním ekonomických kritérií tržní ekonomiky spolu s důkladnou implementací strukturálních reforem bude Rumunsku schopno zvládat konkurenční tlak a tržní síly v rámci EU; |
| --- | --- |

1.2.13

bere na vědomí, že splněním ekonomických kritérií tržní ekonomiky spolu s důkladnou implementací strukturálních reforem bude Rumunsku schopno zvládat konkurenční tlak a tržní síly v rámci EU;

| 1.2.14 | upozorňuje na cíle, kterých má Rumunsko dosáhnout v oblasti hospodářské soutěže, zejména vytvořit efektivně fungující legislativní a institucionální rámec, vítá poslední opatření, která v tomto ohledu přijalo (9), a probíhající činnosti, které mají zabezpečit plně dostačující správní výkonnost; nicméně vítá strukturální reformy, tj. revidovanou národní strategii restrukturalizace a jednotlivé obchodní plány, které stanoví, že nebude poskytována ani vyplácena žádná státní podpora ocelářskému průmyslu, a to od 1. ledna 2005 do konce restrukturalizačního období (10); zároveň zdůrazňuje, že by měly být posouzeny také sociální důsledky, které mohou mít přímý dopad na místní komunity; |
| --- | --- |

1.2.14

upozorňuje na cíle, kterých má Rumunsko dosáhnout v oblasti hospodářské soutěže, zejména vytvořit efektivně fungující legislativní a institucionální rámec, vítá poslední opatření, která v tomto ohledu přijalo (9), a probíhající činnosti, které mají zabezpečit plně dostačující správní výkonnost; nicméně vítá strukturální reformy, tj. revidovanou národní strategii restrukturalizace a jednotlivé obchodní plány, které stanoví, že nebude poskytována ani vyplácena žádná státní podpora ocelářskému průmyslu, a to od 1. ledna 2005 do konce restrukturalizačního období (10); zároveň zdůrazňuje, že by měly být posouzeny také sociální důsledky, které mohou mít přímý dopad na místní komunity;

| 1.2.15 | je si vědom toho, že musí dojít k pokroku ve fungování soudnictví a veřejné správy, aby bylo vytvořeno lepší obchodní prostředí; |
| --- | --- |

1.2.15

je si vědom toho, že musí dojít k pokroku ve fungování soudnictví a veřejné správy, aby bylo vytvořeno lepší obchodní prostředí;

c)   v souvislosti s implementací acquis Společenství

| 1.2.16 | vítá pokrok, kterého bylo dosaženo v přípravě implementace strukturálních politik a při přijímání právních předpisů, které vytváří mechanismy a nástroje pro řádné využívání strukturálních fondů; |
| --- | --- |

1.2.16

vítá pokrok, kterého bylo dosaženo v přípravě implementace strukturálních politik a při přijímání právních předpisů, které vytváří mechanismy a nástroje pro řádné využívání strukturálních fondů;

| 1.2.17 | upozorňuje na další úsilí, které je nutné vyvinout pro posílení místní a regionální samosprávy s ohledem na zabezpečení řádné implementace acquis v oblastech jejich kompetencí, zejména v oblastech veřejných zakázek, dopravy, infrastruktury, silnic, životního prostředí, sociálních politik, ochrany dítěte a ochrany menšin, zdravotnictví, vzdělávání, kultury a přeshraniční spolupráce; |
| --- | --- |

1.2.17

upozorňuje na další úsilí, které je nutné vyvinout pro posílení místní a regionální samosprávy s ohledem na zabezpečení řádné implementace acquis v oblastech jejich kompetencí, zejména v oblastech veřejných zakázek, dopravy, infrastruktury, silnic, životního prostředí, sociálních politik, ochrany dítěte a ochrany menšin, zdravotnictví, vzdělávání, kultury a přeshraniční spolupráce;

| 1.2.18 | podporuje posílení administrativní kapacity na regionální a místní úrovni v oblasti životního prostředí a lepší koordinaci mezi místními a regionálními orgány a dalšími příslušnými orgány, aby bylo možné implementovat evropské právní předpisy v klíčových sektorech jako je vodní a odpadové hospodářství, kvalita ovzduší, hluk, ochrana přírody, průmyslové znečištění, chemikálie atd. |
| --- | --- |

1.2.18

podporuje posílení administrativní kapacity na regionální a místní úrovni v oblasti životního prostředí a lepší koordinaci mezi místními a regionálními orgány a dalšími příslušnými orgány, aby bylo možné implementovat evropské právní předpisy v klíčových sektorech jako je vodní a odpadové hospodářství, kvalita ovzduší, hluk, ochrana přírody, průmyslové znečištění, chemikálie atd.

| 1.2.19 | bere na vědomí spíše pozitivní vývoj v rámci politiky a implementace římské strategie přijaté v roce 2001; vyzývá k větší koordinaci mezi místní a centrální úrovní a efektivními akcemi na okresní úrovni v oblastech školení a vzdělávání za současného zohlednění kulturních a sociálních kořenů; |
| --- | --- |

1.2.19

bere na vědomí spíše pozitivní vývoj v rámci politiky a implementace římské strategie přijaté v roce 2001; vyzývá k větší koordinaci mezi místní a centrální úrovní a efektivními akcemi na okresní úrovni v oblastech školení a vzdělávání za současného zohlednění kulturních a sociálních kořenů;

| 1.2.20 | zdůrazňuje, že na místní, okresní a regionální úrovni jsou nutná další konkrétní zlepšení k vytvoření mechanismů pro identifikaci, management, monitorování a evaluaci projektů, a zejména možností spolufinancování, aby bylo dosaženo požadované úrovně spotřeby financování EU do roku 2007; |
| --- | --- |

1.2.20

zdůrazňuje, že na místní, okresní a regionální úrovni jsou nutná další konkrétní zlepšení k vytvoření mechanismů pro identifikaci, management, monitorování a evaluaci projektů, a zejména možností spolufinancování, aby bylo dosaženo požadované úrovně spotřeby financování EU do roku 2007;

| 1.2.21 | zdůrazňuje, že by při přípravě do strukturálních fondů měly místní orgány co nejvíce využívat předvstupní finanční pomoci; |
| --- | --- |

1.2.21

zdůrazňuje, že by při přípravě do strukturálních fondů měly místní orgány co nejvíce využívat předvstupní finanční pomoci;

| 1.2.22 | vítá stávající národní plán rozvoje na období 2004-2006 jako dobrý základ pro plán požadovaný v rámci strukturálních fondů a požaduje hlubší analýzu pro vypracování NPR na období 2007-2013 v souladu s rumunskou koncepcí politiky soudržnosti a evropského výhledu v této oblasti; |
| --- | --- |

1.2.22

vítá stávající národní plán rozvoje na období 2004-2006 jako dobrý základ pro plán požadovaný v rámci strukturálních fondů a požaduje hlubší analýzu pro vypracování NPR na období 2007-2013 v souladu s rumunskou koncepcí politiky soudržnosti a evropského výhledu v této oblasti;

| 1.2.23 | vyzývá k tomu, aby byla věnována zvláštní pozornost zásadám konzultace a partnerství, zejména těsnějšímu a aktivnějšímu zapojení místních, okresních a regionálních orgánů a rovněž sociálních a nevládních partnerů do vypracování národního plánu rozvoje na období 2007-2013 a operačních programů a jejich následné implementace; |
| --- | --- |

1.2.23

vyzývá k tomu, aby byla věnována zvláštní pozornost zásadám konzultace a partnerství, zejména těsnějšímu a aktivnějšímu zapojení místních, okresních a regionálních orgánů a rovněž sociálních a nevládních partnerů do vypracování národního plánu rozvoje na období 2007-2013 a operačních programů a jejich následné implementace;

| 1.2.24 | v důsledku toho požaduje vytvoření lepšího vlastnictví a dosažení konsensu mezi okresy v rámci stávajících regionálních struktur a konkrétní zapojení místně volených politiků, aby bylo možné zavést programy EU, vypracovat budoucí NPR na období 2007-2013 a následně kontrolovat a využívat strukturální fondy; |
| --- | --- |

1.2.24

v důsledku toho požaduje vytvoření lepšího vlastnictví a dosažení konsensu mezi okresy v rámci stávajících regionálních struktur a konkrétní zapojení místně volených politiků, aby bylo možné zavést programy EU, vypracovat budoucí NPR na období 2007-2013 a následně kontrolovat a využívat strukturální fondy;

| 1.2.25 | vyzývá k tomu, aby byla regionální politika v Rumunsku budována na solidním základě, kdy místní vláda není pouze vyzvána se zúčastnit, ale je také zavázána v souladu se zájmy místních komunit; |
| --- | --- |

1.2.25

vyzývá k tomu, aby byla regionální politika v Rumunsku budována na solidním základě, kdy místní vláda není pouze vyzvána se zúčastnit, ale je také zavázána v souladu se zájmy místních komunit;

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | vítá uzavření přístupových jednání a podepsání smlouvy o přístupu mezi Rumunskem a Evropskou unií dne 25. dubna 2005 a doporučuje, aby všechny členské státy EU tuto smlouvu ratifikovaly včas a umožnily tak EU přivítat Rumunsko jako řádného člena od 1. ledna 2007; |
| --- | --- |

2.1

vítá uzavření přístupových jednání a podepsání smlouvy o přístupu mezi Rumunskem a Evropskou unií dne 25. dubna 2005 a doporučuje, aby všechny členské státy EU tuto smlouvu ratifikovaly včas a umožnily tak EU přivítat Rumunsko jako řádného člena od 1. ledna 2007;

| 2.2. | doporučuje, aby byla v období před úplným přístupem zahájena diskuse o odpovědnosti regionální politiky v Rumunsku a aby bylo vyvinuto úsilí k posílení místních a regionálních orgánů tak, aby do roku 2007 mohlo Rumunsko ukázat, že má místní administrativní struktury, které splňují požadavky a výzvy členství v EU; |
| --- | --- |

2.2.

doporučuje, aby byla v období před úplným přístupem zahájena diskuse o odpovědnosti regionální politiky v Rumunsku a aby bylo vyvinuto úsilí k posílení místních a regionálních orgánů tak, aby do roku 2007 mohlo Rumunsko ukázat, že má místní administrativní struktury, které splňují požadavky a výzvy členství v EU;

| 2.3. | proto podporuje zahájení konstruktivní a na výsledek orientované diskuse v Rumunsku zaměřené na proces decentralizace a regionalizace za účasti místních vlád, ústřední vlády a zainteresovaných orgánů EU, která by měla zlepšit stávající místní struktury a proces rozhodování, aby mohly být po roce 2007 efektivně vypracovány regionální politiky a implementovány strukturální fondy; |
| --- | --- |

2.3.

proto podporuje zahájení konstruktivní a na výsledek orientované diskuse v Rumunsku zaměřené na proces decentralizace a regionalizace za účasti místních vlád, ústřední vlády a zainteresovaných orgánů EU, která by měla zlepšit stávající místní struktury a proces rozhodování, aby mohly být po roce 2007 efektivně vypracovány regionální politiky a implementovány strukturální fondy;

| 2.4 | těší se na to, že přivítá 15 členů zastupujících regionální a místní orgány v Rumunsku jako pozorovatele ve VR a lituje, že nebylo možné založit Společný poradní výbor (SPV) s Rumunskem v řádné době; |
| --- | --- |

2.4

těší se na to, že přivítá 15 členů zastupujících regionální a místní orgány v Rumunsku jako pozorovatele ve VR a lituje, že nebylo možné založit Společný poradní výbor (SPV) s Rumunskem v řádné době;

| 2.5 | zdůrazňuje, že podpora regionální transevropské spolupráce mezi členskými státy a přistupujícími zeměmi tvoří základ pro účinné nasazení strukturálních fondů a evropské integrace obecně; |
| --- | --- |

2.5

zdůrazňuje, že podpora regionální transevropské spolupráce mezi členskými státy a přistupujícími zeměmi tvoří základ pro účinné nasazení strukturálních fondů a evropské integrace obecně;

| 2.6 | požaduje, aby bylo co nejdříve zorganizováno výjezdní zasedání v Rumunsku, které by se jako prioritními tématy zabývalo zapojením rumunské místní a regionální vlády na pracích VR procesem decentralizace a reformou veřejné správy. Toto zasedání by bylo odpovědí na pozvání, které VR obdržel od rumunských sdružení místních vlád a bylo by konkrétním krokem k zabezpečení pravidelné podpory VR rumunským místním a regionálním orgánům jak při dalším pokroku v národním procesu decentralizace, tak při zapojení místní a regionální úrovně do dalšího přibližování Rumunska k acquis ES. |
| --- | --- |

2.6

požaduje, aby bylo co nejdříve zorganizováno výjezdní zasedání v Rumunsku, které by se jako prioritními tématy zabývalo zapojením rumunské místní a regionální vlády na pracích VR procesem decentralizace a reformou veřejné správy. Toto zasedání by bylo odpovědí na pozvání, které VR obdržel od rumunských sdružení místních vlád a bylo by konkrétním krokem k zabezpečení pravidelné podpory VR rumunským místním a regionálním orgánům jak při dalším pokroku v národním procesu decentralizace, tak při zapojení místní a regionální úrovně do dalšího přibližování Rumunska k acquis ES.

V Bruselu dne 6. července 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 128, 29.5.2003, str. 53.

1

(2)  Úř. věstník C 128, 29.5.2003, str. 56.

2

(3)  CdR 5/2002 EN-LG/LA/fp.

3

(4)  Seminář VR v Essexu dne 5. listopadu 2004, Lars ABEL, Rozšíření EU o Rumunsko: vývoj decentralizace.

4

Rozšíření EU o Rumunsko: vývoj decentralizace

(5)  Projev přednesený na Akademii ekonomických studií v Bukurešti dne 28. února 2005.

5

(6)  Rumunská Ústava z roku 1991 novelizovaná v roce 2003, rámcový zákon č. 339/2004 o decentralizaci, zákon č. 340/2004 o instituci prefekta.

6

(7)  Rumunská vláda, Vládní program 2005-2008, prosinec 2004.

7

Vládní program 2005-2008

(8)  Kromě zprávy EK z roku 2004, viz také poslední zpráva Kongresu místních a regionálních orgánů Evropy o místních a regionálních volbách v Rumunsku, jež se uskutečnily dne 6. června 2004, která odhaduje nárůst místně volených politiků původně vládnoucí sociálně-demokratické strany z 27 % v roce 2000 na přibližně 80 % v roce 2004, CG/Bur (11) 25 Štrasburk, 16. července 2004.

8

(9)  Nařízení předsedy Rady pro hospodářskou soutěž č. 527/2004 (Úř. věstník č. 64/19.1.2005), č. 528/2004 (Úř. věstník č. 82/25.1.2005) a schválená Směrnice k aktivnějšímu přístupu při vynucování pravidel hospodářské soutěže č. 36/22.2.2005.

9

(10)  Syntéza restrukturalizační strategie uveřejněná v Úředním věstníku č. 127 ze dne 9. února 2005.

10

---

| 7.2.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/19

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ke strategickému dokumentu Evropské komise o stavu procesu rozšíření

(2006/C 31/05)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ke strategickému dokumentu Evropské komise o stavu procesu rozšíření (KOM(2004) 657 v konečném znění – SEC (2004) 1199,1200);

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 29. listopadu 2004 konzultovat ho podle článku 265, odstavce 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí Předsednictva ze dne 28. září 2004 pověřit svou Komisi pro vnější vztahy vypracováním stanoviska ke strategii Evropské komise pro pokrok procesu rozšíření;

s ohledem na závěry předsednictví Evropské rady přijaté 16. a 17. prosince 2004 (č. 16238/04);

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu týkající se pokroku Bulharska na cestě ke vstupu (KOM(2004) 0657-I6-150/2004 – 2004/2183(INI));

s ohledem na politické priority Výboru regionů pro období 2002 – 2006, které hodnotí rozšíření EU jako jedinečnou událost, která zaručuje mír a stabilitu a která posílí integrační proces v celé Evropě;

s ohledem na své rozhodnutí ze dne 13. února 2003 k „Pracovnímu programu Evropské komise a prioritám Výboru regionů pro rok 2003“ (CdR 6/2003 fin) (1);

s ohledem na své stanovisko k dokumentu „Na cestě k rozšířené Unii: strategický dokument a zpráva Evropské komise o pokroku každé kandidátské země na cestě ke vstupu“ a ke „Zprávě Komise Radě – objasnění k rozšíření Evropy“ (CdR 325/2002 fin) (2);

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Komise k akčním plánům na budování samospráv ve správní a justiční oblasti a kontrola závazků zemí, které vyjednávají o svém vstupu (CdR 244/2002 fin);

s ohledem na doporučení svého Smíšeného poradního výboru rozšíření EU-Bulharská republika týkající se „Posílení regionálních a místních samospráv v Bulharské republice“ ze dne 2. dubna 2004 (CdR 33/2004 fin);

vzhledem k prohlášení o spolupráci s Národním svazem obcí Bulharské republiky, které bylo podepsáno 12. prosince 2001;

vzhledem k dohodě o spolupráci mezi Národním svazem obcí Bulharské republiky a vládou Bulharské republiky, která byla podepsána 11. prosince 2001;

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 497/2004 rev. 1), který schválila Komise pro vnější vztahy dne 26. dubna 2005 (zpravodaj: Tilman Tögel, člen zemského sněmu Saska-Anhaltska (Německo/ SES))

přijal na svém 60. plenárním zasedání ve dnech 6. a 7. července 2005 (jednání dne 6. července) následující stanovisko:

1.   Stanoviska Výboru regionů

1.1   Obecné připomínky k procesu rozšíření

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1.1 | vítá rozšíření Evropské unie o deset nových členských států, které se uskutečnilo 1. května 2004; |
| --- | --- |

1.1.1

vítá rozšíření Evropské unie o deset nových členských států, které se uskutečnilo 1. května 2004;

| 1.1.2 | zdůrazňuje, že Bulharsko a Rumunsko patří do současného procesu rozšíření, přestože ke vstupu dojde z různých důvodů později; |
| --- | --- |

1.1.2

zdůrazňuje, že Bulharsko a Rumunsko patří do současného procesu rozšíření, přestože ke vstupu dojde z různých důvodů později;

| 1.1.3 | vítá výsledky a doporučení, která Komise EU předložila 6. října 2004 Radě a Evropskému parlamentu ve své pravidelné zprávě a ve strategickém dokumentu o Bulharsku, Rumunsku a Chorvatsku; |
| --- | --- |

1.1.3

vítá výsledky a doporučení, která Komise EU předložila 6. října 2004 Radě a Evropskému parlamentu ve své pravidelné zprávě a ve strategickém dokumentu o Bulharsku, Rumunsku a Chorvatsku;

| 1.1.4 | domnívá se, že Bulharsko a Rumunsko budou schopny plnit povinnosti, vyplývající z členství v EU, splnit politická kodaňská kritéria a mít funkční tržní hospodářství; |
| --- | --- |

1.1.4

domnívá se, že Bulharsko a Rumunsko budou schopny plnit povinnosti, vyplývající z členství v EU, splnit politická kodaňská kritéria a mít funkční tržní hospodářství;

| 1.1.5 | doporučuje, aby smlouvy o přistoupení s Bulharskem a Rumunskem byly dne 25. dubna 2005 podepsány ministry zahraničí EU tak, aby se oba státy mohly stát 1. ledna 2007 členy EU, pokud do té doby splní všechny podmínky pro přistoupení; |
| --- | --- |

1.1.5

doporučuje, aby smlouvy o přistoupení s Bulharskem a Rumunskem byly dne 25. dubna 2005 podepsány ministry zahraničí EU tak, aby se oba státy mohly stát 1. ledna 2007 členy EU, pokud do té doby splní všechny podmínky pro přistoupení;

| 1.1.6 | připomíná, že osvědčenou zásadou pro dosavadní rozšíření byla individuální způsobilost každé kandidátské země stát se členem EU; |
| --- | --- |

1.1.6

připomíná, že osvědčenou zásadou pro dosavadní rozšíření byla individuální způsobilost každé kandidátské země stát se členem EU;

| 1.1.7 | zdůrazňuje, že je nutné prostřednictvím intenzivního monitoringu dále sledovat, jak po ukončení vyjednávání plní Bulharsko a Rumunsko dohodnuté povinnosti; |
| --- | --- |

1.1.7

zdůrazňuje, že je nutné prostřednictvím intenzivního monitoringu dále sledovat, jak po ukončení vyjednávání plní Bulharsko a Rumunsko dohodnuté povinnosti;

| 1.1.8 | poukazuje na to, že vstup Bulharska a Rumunska může být zpožděn o jeden rok, pokud nebudou realizovány nezbytné reformy především v oblasti justice, vnitra, správy a pravidel hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

1.1.8

poukazuje na to, že vstup Bulharska a Rumunska může být zpožděn o jeden rok, pokud nebudou realizovány nezbytné reformy především v oblasti justice, vnitra, správy a pravidel hospodářské soutěže;

| 1.1.9 | zdůrazňuje, že může podporovat místní a regionální samosprávy Bulharska a Rumunska v jejich začleňování se do EU tím, že po podepsání přístupových smluv začne intenzivně spolupracovat s pozorovateli ve svém sídle; |
| --- | --- |

1.1.9

zdůrazňuje, že může podporovat místní a regionální samosprávy Bulharska a Rumunska v jejich začleňování se do EU tím, že po podepsání přístupových smluv začne intenzivně spolupracovat s pozorovateli ve svém sídle;

| 1.1.10 | prohlašuje, že je připraven se na základě aktivní informační politiky zasadit o široký souhlas v ratifikačním řízení v souvislosti se vstupem Bulharska a Rumunska; |
| --- | --- |

1.1.10

prohlašuje, že je připraven se na základě aktivní informační politiky zasadit o široký souhlas v ratifikačním řízení v souvislosti se vstupem Bulharska a Rumunska;

| 1.1.11 | poukazuje na to, že tato informační politika by měla obsahovat i návrh Ústavní smlouvy EU, protože jako součást acquis Společenství musí být ipso facto Rumunskem a Bulharskem v rámci jejich vstupu ratifikován a zastává názor, že v obou státech by měla začít informační kampaň na místní a regionální úrovni a vysvětlen a zprostředkován obsah ústavy tak, aby občanům byly přiblíženy poznatky o hodnotách a způsobu fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

1.1.11

poukazuje na to, že tato informační politika by měla obsahovat i návrh Ústavní smlouvy EU, protože jako součást acquis Společenství musí být ipso facto Rumunskem a Bulharskem v rámci jejich vstupu ratifikován a zastává názor, že v obou státech by měla začít informační kampaň na místní a regionální úrovni a vysvětlen a zprostředkován obsah ústavy tak, aby občanům byly přiblíženy poznatky o hodnotách a způsobu fungování Evropské unie;

| 1.1.12 | vítá rozhodnutí státních a vládních představitelů EU ze dne 16. a 17. prosince 2004 zahájit vyjednávání o vstupu s Chorvatskem a bere na vědomí posunutí zahájení jednání o přistoupení až do doby, dokud nebude plně existovat spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (TPIY); |
| --- | --- |

1.1.12

vítá rozhodnutí státních a vládních představitelů EU ze dne 16. a 17. prosince 2004 zahájit vyjednávání o vstupu s Chorvatskem a bere na vědomí posunutí zahájení jednání o přistoupení až do doby, dokud nebude plně existovat spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (TPIY);

| 1.1.13 | podporuje rozhodnutí hlav států a vlád EU ze dne 16. a 17. prosince 2004 zahájit 3. října 2005 vyjednávání o vstupu s Tureckem; zdůrazňuje, že tato jednání musí být vedena tak, aby jejich výsledky zůstaly otevřené; |
| --- | --- |

1.1.13

podporuje rozhodnutí hlav států a vlád EU ze dne 16. a 17. prosince 2004 zahájit 3. října 2005 vyjednávání o vstupu s Tureckem; zdůrazňuje, že tato jednání musí být vedena tak, aby jejich výsledky zůstaly otevřené;

| 1.1.14 | vidí pro své členy možnost podpořit kandidátské země v přípravě ke vstupu do EU prostřednictvím partnerství s regionálními nebo místními samosprávami. |
| --- | --- |

1.1.14

vidí pro své členy možnost podpořit kandidátské země v přípravě ke vstupu do EU prostřednictvím partnerství s regionálními nebo místními samosprávami.

| 1.2 | Připomínky k pravidelné zprávě o pokrocích Bulharska na cestě ke vstupu SEC(2004)1199 |
| --- | --- |

1.2

Připomínky k pravidelné zprávě o pokrocích Bulharska na cestě ke vstupu SEC(2004)1199

VÝBOR REGIONŮ

| 1.2.1 | uznává hospodářské úspěchy Bulharska s přihlédnutím k jeho makroekonomické stabilitě, strukturálním reformám a hospodářskému růstu, avšak nepodceňuje stále trvající problémy v souvislosti s ještě příliš vysokou nezaměstnaností; |
| --- | --- |

1.2.1

uznává hospodářské úspěchy Bulharska s přihlédnutím k jeho makroekonomické stabilitě, strukturálním reformám a hospodářskému růstu, avšak nepodceňuje stále trvající problémy v souvislosti s ještě příliš vysokou nezaměstnaností;

| 1.2.2 | doufá, že Bulharsko bude ve zbývajícím čase nadále usilovat o přípravu ke vstupu a obzvláštní význam bude klást na zlepšení v oblasti justice, vnitra a správy, o kterých se již zmínila Komise; |
| --- | --- |

1.2.2

doufá, že Bulharsko bude ve zbývajícím čase nadále usilovat o přípravu ke vstupu a obzvláštní význam bude klást na zlepšení v oblasti justice, vnitra a správy, o kterých se již zmínila Komise;

| 1.2.3 | poukazuje na to, že Evropská unie poskytuje značné finanční obnosy na přístupovou pomoc, které by se měly využít i pro posílení kapacit na místní úrovni a na podporu a urychlení realizace evropské politiky soudržnosti pomocí těchto prostředků; |
| --- | --- |

1.2.3

poukazuje na to, že Evropská unie poskytuje značné finanční obnosy na přístupovou pomoc, které by se měly využít i pro posílení kapacit na místní úrovni a na podporu a urychlení realizace evropské politiky soudržnosti pomocí těchto prostředků;

| 1.2.4 | konstatuje, že se v současném stádiu velmi zlepšily podmínky pro regionalizaci; |
| --- | --- |

1.2.4

konstatuje, že se v současném stádiu velmi zlepšily podmínky pro regionalizaci;

| 1.2.5 | vítá schválení zákona o regionálním rozvoji, kterým byl vytvořen základ pro plánování v regionální politice a lepší struktura územního členění na základě statistického dělení země na regiony NUTS 1; |
| --- | --- |

1.2.5

vítá schválení zákona o regionálním rozvoji, kterým byl vytvořen základ pro plánování v regionální politice a lepší struktura územního členění na základě statistického dělení země na regiony NUTS 1;

| 1.2.6 | vítá současné úsilí vlády a Parlamentu týkající se reformy veřejné správy a uznává její příspěvek k účinnější regionální politice; |
| --- | --- |

1.2.6

vítá současné úsilí vlády a Parlamentu týkající se reformy veřejné správy a uznává její příspěvek k účinnější regionální politice;

| 1.2.7 | velmi podporuje probíhající reformy veřejné správy a s ní související reformy v oblasti místní správy, obzvláště kroky k posílení odpovědnosti místních samospráv, výkonnosti a institucionální a tím i finanční nezávislosti obcí na základě změny zákona o obecním majetku; |
| --- | --- |

1.2.7

velmi podporuje probíhající reformy veřejné správy a s ní související reformy v oblasti místní správy, obzvláště kroky k posílení odpovědnosti místních samospráv, výkonnosti a institucionální a tím i finanční nezávislosti obcí na základě změny zákona o obecním majetku;

| 1.2.8 | přiznává, že tvorba kapacit těchto orgánů je dlouhodobý proces, který musí být pravidelně podporován formou informací, slyšení a školení šitých na míru. |
| --- | --- |

1.2.8

přiznává, že tvorba kapacit těchto orgánů je dlouhodobý proces, který musí být pravidelně podporován formou informací, slyšení a školení šitých na míru.

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | vítá ukončení jednání o přistoupení a podepsání Smlouvy o přistoupení mezi Bulharskem a Evropskou unií a doporučuje všem členským státům Evropské unie, aby tuto smlouvu včas ratifikovaly, aby Bulharsko mohlo být 1. ledna 2007 přijato za plnoprávného člena; |
| --- | --- |

2.1

vítá ukončení jednání o přistoupení a podepsání Smlouvy o přistoupení mezi Bulharskem a Evropskou unií a doporučuje všem členským státům Evropské unie, aby tuto smlouvu včas ratifikovaly, aby Bulharsko mohlo být 1. ledna 2007 přijato za plnoprávného člena;

| 2.2 | vyzývá Bulharsko, aby podniklo další účinné kroky a pokračovalo v reformě na základě adekvátních změn v zákonu o státním majetku, který umožňuje zohlednit princip subsidiarity; |
| --- | --- |

2.2

vyzývá Bulharsko, aby podniklo další účinné kroky a pokračovalo v reformě na základě adekvátních změn v zákonu o státním majetku, který umožňuje zohlednit princip subsidiarity;

| 2.3 | doporučuje další kroky v průběhu decentralizace a poukazuje zároveň na to, že přesun kompetencí z centrálních na místní správní, příp. samosprávné orgány je třeba chápat nejen jako převod práv a povinností, ale je nutné zajistit také převod struktur a lidských a finančních zdrojů; |
| --- | --- |

2.3

doporučuje další kroky v průběhu decentralizace a poukazuje zároveň na to, že přesun kompetencí z centrálních na místní správní, příp. samosprávné orgány je třeba chápat nejen jako převod práv a povinností, ale je nutné zajistit také převod struktur a lidských a finančních zdrojů;

| 2.4 | doporučuje zároveň v přechodné fázi pokračovat v diskusi o regionálně politických otázkách pravomocí v Bulharské republice a snažit se o posílení postavení místních a regionálních územních samosprávných celků, aby se Bulharsko k termínu vstupu mohlo prokázat efektivními místními správními strukturami, které budou vyhovovat společnému trhu; |
| --- | --- |

2.4

doporučuje zároveň v přechodné fázi pokračovat v diskusi o regionálně politických otázkách pravomocí v Bulharské republice a snažit se o posílení postavení místních a regionálních územních samosprávných celků, aby se Bulharsko k termínu vstupu mohlo prokázat efektivními místními správními strukturami, které budou vyhovovat společnému trhu;

| 2.5 | připomíná, že posílení úlohy a kompetencí místních a regionálních samospráv je mimo jiné i při rozdělování a správě majetku předpokladem pro pozitivní spolupráci ústředních a místních orgánů a představuje tak pro místní orgány lepší výchozí podmínky pro provádění opatření Společenství a využití strukturálních fondů; |
| --- | --- |

2.5

připomíná, že posílení úlohy a kompetencí místních a regionálních samospráv je mimo jiné i při rozdělování a správě majetku předpokladem pro pozitivní spolupráci ústředních a místních orgánů a představuje tak pro místní orgány lepší výchozí podmínky pro provádění opatření Společenství a využití strukturálních fondů;

| 2.6 | opakovaně zdůrazňuje, že rozšíření rozhodovacích pravomocí místních a regionálních samospráv se zohledněním principu subsidiarity a současně solidarity se musí uskutečnit jak mezi ústředními úřady a místními a regionálními samosprávami a obcemi, tak i na horizontální úrovni mezi těmito samosprávami a obcemi; |
| --- | --- |

2.6

opakovaně zdůrazňuje, že rozšíření rozhodovacích pravomocí místních a regionálních samospráv se zohledněním principu subsidiarity a současně solidarity se musí uskutečnit jak mezi ústředními úřady a místními a regionálními samosprávami a obcemi, tak i na horizontální úrovni mezi těmito samosprávami a obcemi;

| 2.7 | upozorňuje, že místní samosprávy musí vytvořit potřebný institucionální rámec, který je nezbytný pro uplatnění nástrojů strukturální politiky nástrojů. To platí především pro vytváření správních úřadů nebo pro provádění potřebných institucionálních a/nebo organizačních změn, tak aby byly místní samosprávy lépe připraveny na využívání strukturálních fondů; |
| --- | --- |

2.7

upozorňuje, že místní samosprávy musí vytvořit potřebný institucionální rámec, který je nezbytný pro uplatnění nástrojů strukturální politiky nástrojů. To platí především pro vytváření správních úřadů nebo pro provádění potřebných institucionálních a/nebo organizačních změn, tak aby byly místní samosprávy lépe připraveny na využívání strukturálních fondů;

| 2.8 | poukazuje na to, že za účelem budování účinné regionální a místní samosprávy je nutno učinit další právní a organizační opatření, která by posílila kvalifikované využití místních zdrojů tím, že poskytne odpovídající financování programů odborné přípravy, převodu kompetencí prostřednictvím výměny příkladů dobré praxe mezi regionálními a místními správními orgány z jednotlivých zemí EU a stanoví efektivní stimulující opatření, a doporučuje věnovat zvláštní pozornost ochraně a lepšímu řízení zboží, struktur a služeb v síti, protože hospodářská a finanční autonomie obcí představuje významnou základnu samosprávy; |
| --- | --- |

2.8

poukazuje na to, že za účelem budování účinné regionální a místní samosprávy je nutno učinit další právní a organizační opatření, která by posílila kvalifikované využití místních zdrojů tím, že poskytne odpovídající financování programů odborné přípravy, převodu kompetencí prostřednictvím výměny příkladů dobré praxe mezi regionálními a místními správními orgány z jednotlivých zemí EU a stanoví efektivní stimulující opatření, a doporučuje věnovat zvláštní pozornost ochraně a lepšímu řízení zboží, struktur a služeb v síti, protože hospodářská a finanční autonomie obcí představuje významnou základnu samosprávy;

| 2.9 | poukazuje na to, že místní a regionální samosprávy a obce by měly ve své legislativní činnosti uplatňovat na příslušné úrovni právní normy Společenství, které byly transponovány do bulharského právního systému, pokud to kompetenční oblast samosprávy a obcí dovoluje. Toto platí bezpodmínečně pro právní předpisy Společenství, které platí mimo jiné pro veřejné zakázky a pro oblast životního prostředí, soutěživost a sociální záležitosti; |
| --- | --- |

2.9

poukazuje na to, že místní a regionální samosprávy a obce by měly ve své legislativní činnosti uplatňovat na příslušné úrovni právní normy Společenství, které byly transponovány do bulharského právního systému, pokud to kompetenční oblast samosprávy a obcí dovoluje. Toto platí bezpodmínečně pro právní předpisy Společenství, které platí mimo jiné pro veřejné zakázky a pro oblast životního prostředí, soutěživost a sociální záležitosti;

| 2.10 | vyjadřuje obavu, že integrace romského obyvatelstva je ještě otevřený problém a že na obce připadá největší díl zodpovědnosti za jeho dlouhodobé řešení, a požaduje, aby obecní a regionální územní samosprávné celky ve větší míře a s ohledem na princip stejných šancí nabízeli pracovní místa příslušníkům této skupiny obyvatelstva v místních správních strukturách, při čemž je třeba zabránit sekundární diskriminaci v rámci těchto struktur (Romové se starají o Romy); |
| --- | --- |

2.10

vyjadřuje obavu, že integrace romského obyvatelstva je ještě otevřený problém a že na obce připadá největší díl zodpovědnosti za jeho dlouhodobé řešení, a požaduje, aby obecní a regionální územní samosprávné celky ve větší míře a s ohledem na princip stejných šancí nabízeli pracovní místa příslušníkům této skupiny obyvatelstva v místních správních strukturách, při čemž je třeba zabránit sekundární diskriminaci v rámci těchto struktur (Romové se starají o Romy);

| 2.11 | poukazuje na to, že pro urychlení integrace Romů je třeba použít nástroje samosprávy, a při tom v jejich kolektivech podporovat opatření k efektivnímu převzetí vlastní zodpovědnosti, např. v oblasti bezpečnosti, sociálních věcí atd. |
| --- | --- |

2.11

poukazuje na to, že pro urychlení integrace Romů je třeba použít nástroje samosprávy, a při tom v jejich kolektivech podporovat opatření k efektivnímu převzetí vlastní zodpovědnosti, např. v oblasti bezpečnosti, sociálních věcí atd.

| 2.12 | trvá na tom, aby byly vypracovány a realizovány dlouhodobé komunální programy k odstranění oddělených obytných čtvrtí (ghett). K tomu musí být uvolněny pozemky, na kterých se uskuteční výstavba přiměřených bytů pro příslušníky této skupiny obyvatelstva za podmínek veřejně soukromého partnerství a za účasti romského obyvatelstva; VR doporučuje, aby se EU v této záležitosti více angažovala; |
| --- | --- |

2.12

trvá na tom, aby byly vypracovány a realizovány dlouhodobé komunální programy k odstranění oddělených obytných čtvrtí (ghett). K tomu musí být uvolněny pozemky, na kterých se uskuteční výstavba přiměřených bytů pro příslušníky této skupiny obyvatelstva za podmínek veřejně soukromého partnerství a za účasti romského obyvatelstva; VR doporučuje, aby se EU v této záležitosti více angažovala;

| 2.13 | poukazuje na to, že existují obrovské nedostatky v oblasti integrace duševně postižených občanek a občanů, a vyzývá komunální orgány, aby se tímto problémem zabývaly a v rámci svých kompetencí hledaly vhodná řešení; |
| --- | --- |

2.13

poukazuje na to, že existují obrovské nedostatky v oblasti integrace duševně postižených občanek a občanů, a vyzývá komunální orgány, aby se tímto problémem zabývaly a v rámci svých kompetencí hledaly vhodná řešení;

| 2.14 | poukazuje na to, že vzhledem k ambicióznímu harmonogramu na předložení plánu národního rozvoje si Bulharsko určilo, že územním samosprávným celkům připadá zvláštní zodpovědnost za vypracování odpovídajících místních a regionálních plánů rozvoje. Toto přispěje na jedné straně ke korektnosti plánu národního rozvoje a na druhé straně budou vytvořeny podmínky pro to, aby se obce a regiony podílely rovnoprávně a spravedlivě na provádění strukturálních fondů; |
| --- | --- |

2.14

poukazuje na to, že vzhledem k ambicióznímu harmonogramu na předložení plánu národního rozvoje si Bulharsko určilo, že územním samosprávným celkům připadá zvláštní zodpovědnost za vypracování odpovídajících místních a regionálních plánů rozvoje. Toto přispěje na jedné straně ke korektnosti plánu národního rozvoje a na druhé straně budou vytvořeny podmínky pro to, aby se obce a regiony podílely rovnoprávně a spravedlivě na provádění strukturálních fondů;

| 2.15 | poukazuje také na to, že je třeba věnovat zvláštní pozornost aplikaci tak zvaného principu partnerství, to znamená větší zapojení regionálních, sociálních a nestátních partnerů zúčastněných v tomto procesu; |
| --- | --- |

2.15

poukazuje také na to, že je třeba věnovat zvláštní pozornost aplikaci tak zvaného principu partnerství, to znamená větší zapojení regionálních, sociálních a nestátních partnerů zúčastněných v tomto procesu;

| 2.16 | doporučuje, aby ze sbližovacích fondů byly dány k dispozici prostředky na rozvoj správních struktur a kapacit, a upozorňuje na to, že při poskytování těchto prostředků je nutno mít odpovídajícím způsobem na zřeteli význam místních a regionálních územních samosprávných celků pro realizaci programů strukturálních fondů a jiných iniciativ k regionálnímu rozvoji; |
| --- | --- |

2.16

doporučuje, aby ze sbližovacích fondů byly dány k dispozici prostředky na rozvoj správních struktur a kapacit, a upozorňuje na to, že při poskytování těchto prostředků je nutno mít odpovídajícím způsobem na zřeteli význam místních a regionálních územních samosprávných celků pro realizaci programů strukturálních fondů a jiných iniciativ k regionálnímu rozvoji;

| 2.17 | zdůrazňuje, že efektivní výměna zkušeností na základě uzavřených partnerských dohod mezi Bulharskou republikou a členskými státy je základem pro účinné nasazení strukturálních fondů na regionální úrovni; |
| --- | --- |

2.17

zdůrazňuje, že efektivní výměna zkušeností na základě uzavřených partnerských dohod mezi Bulharskou republikou a členskými státy je základem pro účinné nasazení strukturálních fondů na regionální úrovni;

| 2.18 | dále konstatuje, že existující přímé partnerské dohody mezi jednotlivými regiony členských států a regiony v Bulharské republice jsou formou výměny informací a zkušeností, ale také slouží pro přímou kooperaci nebo personální a materiální pomoc regionálním a místním územním samosprávným celkům v Bulharské republice, což by se mělo více podporovat a instrumentalizovat za účelem splnění požadovaných doporučení; |
| --- | --- |

2.18

dále konstatuje, že existující přímé partnerské dohody mezi jednotlivými regiony členských států a regiony v Bulharské republice jsou formou výměny informací a zkušeností, ale také slouží pro přímou kooperaci nebo personální a materiální pomoc regionálním a místním územním samosprávným celkům v Bulharské republice, což by se mělo více podporovat a instrumentalizovat za účelem splnění požadovaných doporučení;

| 2.19 | poukazuje na to, že další úspěšný boj s korupcí má nesmírný význam pro zvýšení důvěryhodnosti místních a regionálních územních samosprávných celků jak vůči obyvatelstvu, tak vůči partnerům, investorům a podnikům v EU; |
| --- | --- |

2.19

poukazuje na to, že další úspěšný boj s korupcí má nesmírný význam pro zvýšení důvěryhodnosti místních a regionálních územních samosprávných celků jak vůči obyvatelstvu, tak vůči partnerům, investorům a podnikům v EU;

| 2.20 | doporučuje intenzivní zavádění opatření k odstranění příčin korupce na základě rostoucího počtu informací o trestním vyšetřování proti místním a regionálním politikům, a proto jsou nutná opatření k zlepšení finanční správy a kontroly, přičemž oddělení těchto dvou aspektů je jednou z nejdůležitějších, ale ne jedinou možností. |
| --- | --- |

2.20

doporučuje intenzivní zavádění opatření k odstranění příčin korupce na základě rostoucího počtu informací o trestním vyšetřování proti místním a regionálním politikům, a proto jsou nutná opatření k zlepšení finanční správy a kontroly, přičemž oddělení těchto dvou aspektů je jednou z nejdůležitějších, ale ne jedinou možností.

V Bruselu dne 6. července 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 128 ze dne 29.5.2003, s. 53.

1

(2)  Úř. věstník C 128 ze dne 29.5.2003, s. 56.

2

---

| 7.2.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/23

---

Stanovisko z vlastní iniciativy Výboru regionů k návrhu pokynů Společenství o financování letišť a státních podporách na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť

(2006/C 31/06)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na rozhodnutí svého předsednictva ze dne 22. února 2005, na základě článku 265 odst. 5 Smlouvy o založení Evropského společenství, pověřit Komisi pro teritoriální politiku soudržnosti vypracováním stanoviska z vlastní iniciativy k tomuto tématu;

s ohledem na návrh pokynů Evropské komise o financování letišť a státních podporách na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť;

s ohledem na své předběžné stanovisko ze dne 2. července 2003 ke Kapacitě regionálních letišť (CdR 393/2002 fin) (1)

s ohledem na své stanovisko ke zprávě Komise o Lepším zákonodárství z roku 2002 a sdělení Komise k Aktualizaci a zjednodušení acquis Společenství (CdR 62/2003 fin) (2)

s ohledem na své stanovisko z vlastní iniciativy k Nízkonákladovým leteckým společnostem a územnímu rozvoji (CdR 63/2004 fin) (3)

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 76/2005 rev.1) přijatý dne 29. dubna 2005 Komisí pro teritoriální politiku soudržnosti (zpravodaj: pan Gordon Keymer, Vrchní představitel Regionální rady Tangridge (UK/ELS);

vzhledem k těmto důvodům:

| 1) | Pokračující životaschopnost regionálních letišť má jasný a výrazný dopad na regionální rozvoj a územní soudržnost: tato letiště usnadňují spojení mezi regiony; podporují mobilitu občanů; hospodářský rozvoj a růst zaměstnanosti; cestovní ruch; a zejména obnovu okrajových a méně rozvinutých regionů. |
| --- | --- |

1)

Pokračující životaschopnost regionálních letišť má jasný a výrazný dopad na regionální rozvoj a územní soudržnost: tato letiště usnadňují spojení mezi regiony; podporují mobilitu občanů; hospodářský rozvoj a růst zaměstnanosti; cestovní ruch; a zejména obnovu okrajových a méně rozvinutých regionů.

| 2) | Snaha Evropské komise vypořádat se současným problémem nejistoty a zmatku v problematice státní podpory v leteckém sektoru je vítána. |
| --- | --- |

2)

Snaha Evropské komise vypořádat se současným problémem nejistoty a zmatku v problematice státní podpory v leteckém sektoru je vítána.

| 3) | Tyto pokyny budou mít výrazný vliv na schopnost veřejných orgánů poskytnout podporu regionálním letištím majícím za cíl podporu územní soudržnosti EU. Vzhledem k významu tohoto aspektu a vzhledem k tomu, že se zdá, že „pokyny“ budou mít charakter formálních nařízení, je třeba konzultovat Radu a Parlament. |
| --- | --- |

3)

Tyto pokyny budou mít výrazný vliv na schopnost veřejných orgánů poskytnout podporu regionálním letištím majícím za cíl podporu územní soudržnosti EU. Vzhledem k významu tohoto aspektu a vzhledem k tomu, že se zdá, že „pokyny“ budou mít charakter formálních nařízení, je třeba konzultovat Radu a Parlament.

| 4) | Existuje pokračující právní spor ve věci Ryanair/Charleroi vedoucí k obavám, že pokyny by mohly být ovlivněny výsledkem tohoto případu, což by způsobilo další zmatky a nejasnosti. Není jednoznačné, zda-li Komise usiluje o omezení státní podpory či pouze o její větší transparentnost. Použití článku 19 odst. 2 nařízení 659/1999 se nejeví jako vhodné pro uplatňování těchto pokynů a Komise proto musí ospravedlnit a poukázat na předchozí případy za účelem jeho použití i v tomto případě. |
| --- | --- |

4)

Existuje pokračující právní spor ve věci Ryanair/Charleroi vedoucí k obavám, že pokyny by mohly být ovlivněny výsledkem tohoto případu, což by způsobilo další zmatky a nejasnosti. Není jednoznačné, zda-li Komise usiluje o omezení státní podpory či pouze o její větší transparentnost. Použití článku 19 odst. 2 nařízení 659/1999 se nejeví jako vhodné pro uplatňování těchto pokynů a Komise proto musí ospravedlnit a poukázat na předchozí případy za účelem jeho použití i v tomto případě.

| 5) | V těchto pokynech existuje pouze jeden odkaz na princip tržně ekonomického investora (Market Economy Investor Principle MEIP). Tento princip má v úmyslu hodnotit aktivity veřejných orgánů, které jsou porovnávány s rozhodnutím, které by bylo přijato „rozumným“ soukromým investorem. Na tomto základě pouze veřejné finance větší než ty, jež by zainvestoval soukromý provozovatel, mohou být považovány za státní podporu a i poté mohou být závazky veřejné služby odůvodněny jako dodatečné investice (např. spojení ostrovu s pevninou, třebaže provoz této trasy je ztrátový). |
| --- | --- |

5)

V těchto pokynech existuje pouze jeden odkaz na princip tržně ekonomického investora (Market Economy Investor Principle MEIP). Tento princip má v úmyslu hodnotit aktivity veřejných orgánů, které jsou porovnávány s rozhodnutím, které by bylo přijato „rozumným“ soukromým investorem. Na tomto základě pouze veřejné finance větší než ty, jež by zainvestoval soukromý provozovatel, mohou být považovány za státní podporu a i poté mohou být závazky veřejné služby odůvodněny jako dodatečné investice (např. spojení ostrovu s pevninou, třebaže provoz této trasy je ztrátový).

| 6) | Časový termín pro zahájení podpory na nových trasách je stanoven na tři roky, respektive na pět let v případě malých nebo okrajových letišť. Toto omezení není v pokynech odůvodněno a je kratší, než u většiny podnikatelských plánů a regionálně ekonomických rozvojových plánů. Nikdo však není zastáncem dotací na neomezené období. Zdá se, že rozumným kompromisem by bylo zavedení automatického přezkumu. Obdobně, stanovení maximální výše státní podpory na 50 % se jeví jako dosti náhodné a v některých případech by mohly být zaručeny vyšší úrovně financování. |
| --- | --- |

6)

Časový termín pro zahájení podpory na nových trasách je stanoven na tři roky, respektive na pět let v případě malých nebo okrajových letišť. Toto omezení není v pokynech odůvodněno a je kratší, než u většiny podnikatelských plánů a regionálně ekonomických rozvojových plánů. Nikdo však není zastáncem dotací na neomezené období. Zdá se, že rozumným kompromisem by bylo zavedení automatického přezkumu. Obdobně, stanovení maximální výše státní podpory na 50 % se jeví jako dosti náhodné a v některých případech by mohly být zaručeny vyšší úrovně financování.

| 7) | Návrh pokynů zabezpečí prvním provozovatelům nové trasy, aby byli vyloučeni potenciální konkurenti na stejné trase za pět let, bez ohledu na to, zda následní provozovatelé budou moci nabídnout lepší, častější či levnější služby. |
| --- | --- |

7)

Návrh pokynů zabezpečí prvním provozovatelům nové trasy, aby byli vyloučeni potenciální konkurenti na stejné trase za pět let, bez ohledu na to, zda následní provozovatelé budou moci nabídnout lepší, častější či levnější služby.

| 8) | Zákaz státní podpory pro nové trasy, kde již existuje obdobná trasa z jiného letiště v rámci stejné „hospodářské spádové oblasti“ či centra populace je zřejmě určen na ochranu již existujících provozovatelů a letišť (zejména národních leteckých společností a hlavních centrálních letišť) před konkurencí nízkonákladových leteckých společností obsluhujících menší letiště v rámci regionu. |
| --- | --- |

8)

Zákaz státní podpory pro nové trasy, kde již existuje obdobná trasa z jiného letiště v rámci stejné „hospodářské spádové oblasti“ či centra populace je zřejmě určen na ochranu již existujících provozovatelů a letišť (zejména národních leteckých společností a hlavních centrálních letišť) před konkurencí nízkonákladových leteckých společností obsluhujících menší letiště v rámci regionu.

| 9) | Malá letiště mají omezenou administrativní kapacitu. Zavedení ohlašovacích procedur EU v plné míře bude představovat pro tato letiště byrokratickou zátěž, která bude mít příliš velký dopad na vnitřní trh. Mělo by být možné sledovat princip de minimis, na základě kterého musí být podpora o určité hodnotě či trasy provozované v rámci určitého prahového množství ohlášeny. Existují některé regionální plány (např. ve Skotsku), kde je možné předložit jediné ohlášení jménem všech letišť v rámci plánu. |
| --- | --- |

9)

Malá letiště mají omezenou administrativní kapacitu. Zavedení ohlašovacích procedur EU v plné míře bude představovat pro tato letiště byrokratickou zátěž, která bude mít příliš velký dopad na vnitřní trh. Mělo by být možné sledovat princip de minimis, na základě kterého musí být podpora o určité hodnotě či trasy provozované v rámci určitého prahového množství ohlášeny. Existují některé regionální plány (např. ve Skotsku), kde je možné předložit jediné ohlášení jménem všech letišť v rámci plánu.

| 10) | Pro shrnutí, pokyny musí být co nejvíce flexibilní a musí být schopny se zabývat státní podporou podle jejích výhod případ od případu, jestliže regionální letiště a regionální letecké společnosti mají napomoci vytvořit konkurenceschopnou a soudržnou Evropskou unii osvobozenou od nadměrné byrokracie. |
| --- | --- |

10)

Pro shrnutí, pokyny musí být co nejvíce flexibilní a musí být schopny se zabývat státní podporou podle jejích výhod případ od případu, jestliže regionální letiště a regionální letecké společnosti mají napomoci vytvořit konkurenceschopnou a soudržnou Evropskou unii osvobozenou od nadměrné byrokracie.

| 11) | Pokyny nepředstavují porušení principu subsidiarity, ačkoliv existují obavy, že v některých ohledech dojde ke snížení svobody místních a regionálních orgánů při podpoře regionálních letišť. |
| --- | --- |

11)

Pokyny nepředstavují porušení principu subsidiarity, ačkoliv existují obavy, že v některých ohledech dojde ke snížení svobody místních a regionálních orgánů při podpoře regionálních letišť.

schválil na svém 60. plenárním zasedání ve dnech 6. a 7. července 2005 (jednání dne 7. července 2005 ) toto stanovisko:

Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | požaduje, aby si Komise před přijetím rozhodnutí vyžádala stanoviska Rady a Evropského parlamentu, a aby bylo provedeno hodnocení dopadu; |
| --- | --- |

1.

požaduje, aby si Komise před přijetím rozhodnutí vyžádala stanoviska Rady a Evropského parlamentu, a aby bylo provedeno hodnocení dopadu;

| 2. | navrhuje, že by Komise měla odložit vypracování svých pokynů, dokud nebude znám výsledek odvolání se k Soudnímu dvoru v případu Ryanair/Charleroi, aby se předešlo případným nesrovnalostem mezi novými pokyny a soudním rozhodnutím, které je očekáváno; doporučuje, aby tyto pokyny byly revidovány dva roky po jejich vstupu v platnost; |
| --- | --- |

2.

navrhuje, že by Komise měla odložit vypracování svých pokynů, dokud nebude znám výsledek odvolání se k Soudnímu dvoru v případu Ryanair/Charleroi, aby se předešlo případným nesrovnalostem mezi novými pokyny a soudním rozhodnutím, které je očekáváno; doporučuje, aby tyto pokyny byly revidovány dva roky po jejich vstupu v platnost;

| 3. | zastává názor, že pouze podpora poskytnutá veřejným orgánem (na základě principu jednotného financování („single till“)), jež přesahuje podporu, kterou by poskytl soukromý investor, by měla být označena jako nepřípustná státní pomoc (princip tržně ekonomického investora); obdobně navrhuje, aby veřejná letiště, stejně jako soukromá letiště, mohla během počátečních let utrpět ztráty; |
| --- | --- |

3.

zastává názor, že pouze podpora poskytnutá veřejným orgánem (na základě principu jednotného financování („single till“)), jež přesahuje podporu, kterou by poskytl soukromý investor, by měla být označena jako nepřípustná státní pomoc (princip tržně ekonomického investora); obdobně navrhuje, aby veřejná letiště, stejně jako soukromá letiště, mohla během počátečních let utrpět ztráty;

| 4. | navrhuje automaticky přehodnocovat státní podporu pro nové trasy po uplynutí tříletého respektive pětiletého období s možností jednoho či více prodloužení (opět časově omezených), o kterých by bylo opět rozhodováno případ od případu; |
| --- | --- |

4.

navrhuje automaticky přehodnocovat státní podporu pro nové trasy po uplynutí tříletého respektive pětiletého období s možností jednoho či více prodloužení (opět časově omezených), o kterých by bylo opět rozhodováno případ od případu;

| 5. | odmítá návrh, aby první provozovatel nové trasy mohl prakticky „zmrazit“ tuto trasu tím, že po dobu až příštích pěti let nebude přístupná konkurenci; |
| --- | --- |

5.

odmítá návrh, aby první provozovatel nové trasy mohl prakticky „zmrazit“ tuto trasu tím, že po dobu až příštích pěti let nebude přístupná konkurenci;

| 6. | odmítá zákaz poskytnutí státní podpory pro nové trasy, kde již existuje obdobná trasa z jiného letiště (např. hlavní centrální letiště) v rámci stejné „hospodářské spádové oblasti“. Navrhuje, aby byl objasněn koncept „hospodářské spádové oblasti“; |
| --- | --- |

6.

odmítá zákaz poskytnutí státní podpory pro nové trasy, kde již existuje obdobná trasa z jiného letiště (např. hlavní centrální letiště) v rámci stejné „hospodářské spádové oblasti“. Navrhuje, aby byl objasněn koncept „hospodářské spádové oblasti“;

| 7. | navrhuje, aby letiště kategorie C a D byly vyjmuty z oznamovací povinnosti; pokud však budou vyjmuty z této povinnosti pouze letiště kategorie D, měla by být do této výjimky zahrnuta letiště s méně než 2 miliony cestujících ročně. Odstavec 92 písmeno c) pokynů musí jasně poukazovat na specifické požadavky územní soudržnosti v souvislosti s letišti spadajícími do kategorií C a D situovanými do ostrovních oblastí; |
| --- | --- |

7.

navrhuje, aby letiště kategorie C a D byly vyjmuty z oznamovací povinnosti; pokud však budou vyjmuty z této povinnosti pouze letiště kategorie D, měla by být do této výjimky zahrnuta letiště s méně než 2 miliony cestujících ročně. Odstavec 92 písmeno c) pokynů musí jasně poukazovat na specifické požadavky územní soudržnosti v souvislosti s letišti spadajícími do kategorií C a D situovanými do ostrovních oblastí;

| 8. | doporučuje všeobecné uplatňování principu de minimis a principu „tichého souhlasu“ v rámci těchto pokynů, včetně praktik jediného oznámení pro regionální plány pokrývající různá letiště. |
| --- | --- |

8.

doporučuje všeobecné uplatňování principu de minimis a principu „tichého souhlasu“ v rámci těchto pokynů, včetně praktik jediného oznámení pro regionální plány pokrývající různá letiště.

V Bruselu dne 7. července 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 121, 30.4.2004, str. 15.

1

(2)  Úř. věstník C 73, 23.3.2004, str. 38.

2

(3)  Úř. věstník C 318, 22.12.2004, str. 7.

3

---

| 7.2.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/25

---

Stanovisko Výboru regionů k tématu Přepracované pokyny ke státní regionální podpoře

(2006/C 31/07)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 21. dubna 2005 konzultovat s ním „Přepracované pokyny ke státní regionální podpoře“ v souladu s článkem 265 Smlouvy zakládající Evropské společenství;

s ohledem na rozhodnutí svého předsedy ze dne 19. května 2005 pověřit Komisi pro teritoriální politiku soudržnosti, aby vypracovala stanovisko k tomuto tématu;

s ohledem na neformální konzultační dokument GŘ Evropské komise pro hospodářskou soutěž o přezkumu pokynů k regionální podpoře;

s ohledem na sdělení Komise o Třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti (KOM (2004) 107 v konečném znění);

s ohledem na návrh NAŘÍZENÍ RADY o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti, KOM (2004) 492 v konečném znění – 2004/0163 (AVC) a dalších návrhů nařízení Evropské komise týkajících se Fondu soudržnosti, KOM (2004) 494 v konečném znění – 2004/0166 (AVC) a Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), KOM (2004) 495 v konečném znění – 2004/0167 (COD);

s ohledem na své stanovisko k Třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti (CdR 120/2004 fin) (1);

s ohledem na své stanovisko k tématu Budování naší společné budoucnosti: Politické úkoly a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v letech 2007-2013 (CdR 162/2004 fin);

s ohledem na závěry zasedání Evropské rady v Barceloně a Göteborgu, na kterých se členské státy dohodly na kompromisu v otázce snížení úrovně státních podpor v Evropské Unii, směřujíce je do oblastí společného zájmu, včetně hospodářské a sociální soudržnosti;

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 77/2005 rev1) přijatého dne 29. dubna 2005 Komisí pro teritoriální politiku soudržnosti (zpravodaj: pan Vicente Alvarez Areces, předseda vlády provincie Asturie (ES/SES));

vzhledem k těmto důvodům:

| 1) | Článek 158 Smlouvy o ES definuje cíl soudržnosti následovně: „Společenství za účelem podpory harmonického vývoje rozvíjí a prosazuje činnosti vedoucí k posilování hospodářské a sociální soudržnosti.“ Článek III-220 Smlouvy o Ústavě pro Evropu přidává k tomuto cíli územní rozměr. |
| --- | --- |

1)

Článek 158 Smlouvy o ES definuje cíl soudržnosti následovně: „Společenství za účelem podpory harmonického vývoje rozvíjí a prosazuje činnosti vedoucí k posilování hospodářské a sociální soudržnosti.“ Článek III-220 Smlouvy o Ústavě pro Evropu přidává k tomuto cíli územní rozměr.

| 2) | ačkoli Smlouva o ES obecně nahlíží na státní podporu jako na narušení hospodářské soutěže (2), regionální podpora je oprávněná v případě, kdy konkrétním cílem je rozvoj určitých regionů (3); |
| --- | --- |

2)

ačkoli Smlouva o ES obecně nahlíží na státní podporu jako na narušení hospodářské soutěže (2), regionální podpora je oprávněná v případě, kdy konkrétním cílem je rozvoj určitých regionů (3);

| 3) | existence regulačního rámce pro státní regionální podporu může napomoci při přerozdělení příjmu a bohatství uvnitř EU jako součásti evropského ekonomického a sociálního programu a tak vybudovat pevnější základy pro udržitelný hospodářský růst; |
| --- | --- |

3)

existence regulačního rámce pro státní regionální podporu může napomoci při přerozdělení příjmu a bohatství uvnitř EU jako součásti evropského ekonomického a sociálního programu a tak vybudovat pevnější základy pro udržitelný hospodářský růst;

| 4) | regionální podpora je jedním z faktorů, které ovlivňují umístění investice; současně se objevuje fenomén přemístění jak na evropském vnitřním trhu, tak celosvětově; na pomoc orgánů veřejné správy prostřednictvím státní podpory by se mělo nahlížet ze dvou hledisek: v evropském kontextu a ve vztahu k fenoménu globalizace; |
| --- | --- |

4)

regionální podpora je jedním z faktorů, které ovlivňují umístění investice; současně se objevuje fenomén přemístění jak na evropském vnitřním trhu, tak celosvětově; na pomoc orgánů veřejné správy prostřednictvím státní podpory by se mělo nahlížet ze dvou hledisek: v evropském kontextu a ve vztahu k fenoménu globalizace;

| 5) | regionální podpora může být užitečným nástrojem při dosahování cílů Lisabonské strategie tím, že přispěje k vyrovnanému rozvoji průmyslové politiky v celé EU a k dosažení udržitelného růstu s tvorbou vysoce kvalitních pracovních míst. |
| --- | --- |

5)

regionální podpora může být užitečným nástrojem při dosahování cílů Lisabonské strategie tím, že přispěje k vyrovnanému rozvoji průmyslové politiky v celé EU a k dosažení udržitelného růstu s tvorbou vysoce kvalitních pracovních míst.

přijal na svém 60. plenárním zasedání ve dnech 6. a 7. července 2005 (jednání dne 7. července) toto stanovisko:

I.   Názory Výboru regionů

1.   Obecné poznámky

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | se domnívá, že pokud jde o soulad s cíli hospodářské, sociální a územní soudržnosti formulovanými v článku 158 Smlouvy o ES, státní regionální podpora je nástrojem, který veřejné správní orgány mohou využít k rozvoji své hospodářské a obchodní politiky. Toto uznané oprávnění veřejných správních orgánů by mělo být koordinováno, aby se zabránilo zvýšení nerovnováhy mezi státy a regiony; |
| --- | --- |

1.1

se domnívá, že pokud jde o soulad s cíli hospodářské, sociální a územní soudržnosti formulovanými v článku 158 Smlouvy o ES, státní regionální podpora je nástrojem, který veřejné správní orgány mohou využít k rozvoji své hospodářské a obchodní politiky. Toto uznané oprávnění veřejných správních orgánů by mělo být koordinováno, aby se zabránilo zvýšení nerovnováhy mezi státy a regiony;

| 1.2 | zastává názor, že přesněji cílená státní podpora by měla mít tři jasné hlavní cíle:






  a. | kompenzovat selhání trhu za současného nenarušení hospodářské soutěže; |
| --- | --- | --- |

1.2

zastává názor, že přesněji cílená státní podpora by měla mít tři jasné hlavní cíle:

a.

kompenzovat selhání trhu za současného nenarušení hospodářské soutěže;

| b. | napomáhat snížení nerovnováhy mezi oblastmi; |
| --- | --- |

b.

napomáhat snížení nerovnováhy mezi oblastmi;

| c. | podporovat konkurenceschopnost podniků a oblastí. |
| --- | --- |

c.

podporovat konkurenceschopnost podniků a oblastí.

Ačkoliv jak prokázaly studie, které má Evropská komise k dispozici, je regionální podpora účinná pro první a druhý výše zmíněný cíl, třetí cíl může vyžadovat selektivnější podporu, jako například horizontální podporu (výzkum a vývoj, životní prostředí, odborné vzdělávání, zaměstnanost, malé a střední podniky atd.). Všechny tyto druhy podpory by ale měly být koordinovány z hlediska svých cílů a funkce a měly by být zaměřeny na dosažení cílů soudržnosti v celé EU;

| 1.3 | se domnívá, že jakákoliv podpora udělená určité oblasti by měla být součástí plánů strategického regionálního rozvoje, které upřednostňují projekty jasně podporující regionální rozvoj. Tato podpora, spolu s dalšími ekonomickými a obchodními faktory, má vliv na umístění podniků a zlepšení regionální konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

1.3

se domnívá, že jakákoliv podpora udělená určité oblasti by měla být součástí plánů strategického regionálního rozvoje, které upřednostňují projekty jasně podporující regionální rozvoj. Tato podpora, spolu s dalšími ekonomickými a obchodními faktory, má vliv na umístění podniků a zlepšení regionální konkurenceschopnosti;

| 1.4 | je toho názoru, že politika soudržnosti v posledních letech dosáhla kladných výsledků a že pokyny ke státní regionální podpoře pomohly spolu s pokyny k víceodvětvové podpoře významnějších investičních projektů splnit cíle evropské regionální politiky. Úloha Evropské komise při monitorování podpory přidělené státními orgány je proto pro méně prosperující regiony velmi důležitá; |
| --- | --- |

1.4

je toho názoru, že politika soudržnosti v posledních letech dosáhla kladných výsledků a že pokyny ke státní regionální podpoře pomohly spolu s pokyny k víceodvětvové podpoře významnějších investičních projektů splnit cíle evropské regionální politiky. Úloha Evropské komise při monitorování podpory přidělené státními orgány je proto pro méně prosperující regiony velmi důležitá;

| 1.5 | zastává názor, že k tomu, aby se dosáhlo vyrovnaného rozvoje rozdílných oblastí EU, by se mělo vzít na vědomí, že evropské regiony mohou být rozděleny do dvou skupin podle dvou hlavních problémů, kterým čelí:






  — | regiony, které mají obzvláštní potíže s dosažením hospodářského rozvoje a cíle soudržnosti na evropské úrovni; |
| --- | --- | --- |

1.5

zastává názor, že k tomu, aby se dosáhlo vyrovnaného rozvoje rozdílných oblastí EU, by se mělo vzít na vědomí, že evropské regiony mohou být rozděleny do dvou skupin podle dvou hlavních problémů, kterým čelí:

—

regiony, které mají obzvláštní potíže s dosažením hospodářského rozvoje a cíle soudržnosti na evropské úrovni;

| — | regiony s větším příjmem a úrovní blahobytu než výše zmíněné regiony, které potřebují zvýšit svoji konkurenční zdatnost jak ve vztahu ke konkurenceschopnějším regionům v Evropě, tak na celosvětové úrovni. |
| --- | --- |

—

regiony s větším příjmem a úrovní blahobytu než výše zmíněné regiony, které potřebují zvýšit svoji konkurenční zdatnost jak ve vztahu ke konkurenceschopnějším regionům v Evropě, tak na celosvětové úrovni.

a)   Zhodnocení státní podpory v posledních letech

VÝBOR REGIONŮ

| 1.6 | zaznamenává, že různé studie ukázaly, že v posledních letech měl objem podpory v méně rozvinutých regionech klesající tendenci, zatímco konkurenceschopnější regiony zvyšují podporu svých podniků prostřednictvím rozvoje různých programů státní podpory na základě různých výjimek obsažených ve Smlouvě o ES. To má nežádoucí účinky, například nápadný pokles účinnosti regionální podpory a zvýšení celkového objemu veřejných výdajů na státní podporu na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

1.6

zaznamenává, že různé studie ukázaly, že v posledních letech měl objem podpory v méně rozvinutých regionech klesající tendenci, zatímco konkurenceschopnější regiony zvyšují podporu svých podniků prostřednictvím rozvoje různých programů státní podpory na základě různých výjimek obsažených ve Smlouvě o ES. To má nežádoucí účinky, například nápadný pokles účinnosti regionální podpory a zvýšení celkového objemu veřejných výdajů na státní podporu na úrovni Společenství.

b)   Zásady

VÝBOR REGIONŮ

| 1.7 | podporuje obecné zásady přijaté Komisí v rámci reformy pokynů ke státní regionální podpoře, kterými jsou:






  — | soustředění se na nejchudší regiony (v 25 zemích EU), |
| --- | --- | --- |

1.7

podporuje obecné zásady přijaté Komisí v rámci reformy pokynů ke státní regionální podpoře, kterými jsou:

—

soustředění se na nejchudší regiony (v 25 zemích EU),

| — | konkurenceschopnost všech regionů, v souladu s obnovenou Lisabonskou strategií, |
| --- | --- |

—

konkurenceschopnost všech regionů, v souladu s obnovenou Lisabonskou strategií,

| — | kontinuita s hladkým přechodem ze stávajícího režimu do nového, |
| --- | --- |

—

kontinuita s hladkým přechodem ze stávajícího režimu do nového,

chtěl by však přidat ještě jednu zásadu, a sice:

| — | komplementaritu s budoucími programy strukturálních fondů. |
| --- | --- |

—

komplementaritu s budoucími programy strukturálních fondů.

| 1.8 | se domnívá, že pokyny k regionální podpoře poskytují rámcová pravidla pro koordinaci jiných pravidel horizontální a odvětvové podpory a že slouží jako referenční rámec pro odpovědi na různé otázky často vyvolané uplatněním pravidel státní podpory. Revidování dalších nástrojů státní podpory musí být provedeno s úmyslem pomoci dosáhnout cíle soudržnosti a přispět k nižší celkové úrovni státní podpory na úrovni Společenství, jak k tomu vyzývají závěry ze stockholmské a barcelonské Evropské rady; |
| --- | --- |

1.8

se domnívá, že pokyny k regionální podpoře poskytují rámcová pravidla pro koordinaci jiných pravidel horizontální a odvětvové podpory a že slouží jako referenční rámec pro odpovědi na různé otázky často vyvolané uplatněním pravidel státní podpory. Revidování dalších nástrojů státní podpory musí být provedeno s úmyslem pomoci dosáhnout cíle soudržnosti a přispět k nižší celkové úrovni státní podpory na úrovni Společenství, jak k tomu vyzývají závěry ze stockholmské a barcelonské Evropské rady;

| 1.9 | zastává názor, že návrh Komise začlenit nové pokyny k regionální podpoře do nařízení, kterým se osvobozuje od oznámení, by mohl posloužit k ujasnění a zjednodušení pravidel státní podpory tak, jak je to žádoucí; nicméně doporučuje, aby nová pravidla jasně vysvětlila kritéria, požadavky a limity platné pro investice, které lze financovat; |
| --- | --- |

1.9

zastává názor, že návrh Komise začlenit nové pokyny k regionální podpoře do nařízení, kterým se osvobozuje od oznámení, by mohl posloužit k ujasnění a zjednodušení pravidel státní podpory tak, jak je to žádoucí; nicméně doporučuje, aby nová pravidla jasně vysvětlila kritéria, požadavky a limity platné pro investice, které lze financovat;

| 1.10 | se domnívá, že návrh začlenit pokyny EU k víceodvětvové podpoře významnějších investičních projektů do pokynů k regionální podpoře by mohl pomoci zjednodušit platná pravidla. |
| --- | --- |

1.10

se domnívá, že návrh začlenit pokyny EU k víceodvětvové podpoře významnějších investičních projektů do pokynů k regionální podpoře by mohl pomoci zjednodušit platná pravidla.

c)   Nové meze umožněné návrhem Komise

VÝBOR REGIONŮ

| 1.11 | poukazuje na návrh Komise týkající se mezí maximální podpory, který staví na závazku učiněném členskými státy na zasedáních Evropské rady ve Stockholmu a Barceloně; domnívá se však, že návrh na obecné snížení mezí maximální podpory stanovený Komisí v jejím poradním dokumentu může být neslučitelný, zvlášť v některých regionech, s náročnými cíli Lisabonské strategie a, vzhledem k důsledkům rozšíření, s úsilím vyžadovaným z hlediska soudržnosti; zastává názor, že záměru snížit celkovou úroveň podpory lze dosáhnout způsobem, který se mnohem více shoduje s evropským politickým plánem tím, že přeorientuje podporu na selektivnější horizontální kritéria soudržnosti, jak bylo stanoveno na zasedáních Rady; |
| --- | --- |

1.11

poukazuje na návrh Komise týkající se mezí maximální podpory, který staví na závazku učiněném členskými státy na zasedáních Evropské rady ve Stockholmu a Barceloně; domnívá se však, že návrh na obecné snížení mezí maximální podpory stanovený Komisí v jejím poradním dokumentu může být neslučitelný, zvlášť v některých regionech, s náročnými cíli Lisabonské strategie a, vzhledem k důsledkům rozšíření, s úsilím vyžadovaným z hlediska soudržnosti; zastává názor, že záměru snížit celkovou úroveň podpory lze dosáhnout způsobem, který se mnohem více shoduje s evropským politickým plánem tím, že přeorientuje podporu na selektivnější horizontální kritéria soudržnosti, jak bylo stanoveno na zasedáních Rady;

| 1.12 | se domnívá, že snížení mezí maximální podpory by mělo být odstupňované, berouce v úvahu různá kritéria ovlivňující regionální hospodářský rozvoj; |
| --- | --- |

1.12

se domnívá, že snížení mezí maximální podpory by mělo být odstupňované, berouce v úvahu různá kritéria ovlivňující regionální hospodářský rozvoj;

| 1.13 | zastává názor, že Komise by měla určit přechodná opatření pro státní regionální podporu, která budou ve shodě s novou ekonomickou situací regionů a novými cíli evropské politiky soudržnosti. Regiony přecházející z jednoho statutu do druhého by tedy pociťovaly postupné snižování podpory, které by jim mělo pomoci zmírnit ztrátu nároku využívat státní podporu jako nástroje regionální rozvojové politiky; |
| --- | --- |

1.13

zastává názor, že Komise by měla určit přechodná opatření pro státní regionální podporu, která budou ve shodě s novou ekonomickou situací regionů a novými cíli evropské politiky soudržnosti. Regiony přecházející z jednoho statutu do druhého by tedy pociťovaly postupné snižování podpory, které by jim mělo pomoci zmírnit ztrátu nároku využívat státní podporu jako nástroje regionální rozvojové politiky;

| 1.14 | zastává názor, že hospodářská, sociální a územní soudržnost v celé EU mohou být dosaženy pouze tehdy, budou-li se různé situace řešit různými způsoby. V této souvislosti by regionální podpora mohla pomoci vyvážit nepříznivé okolnosti, jimiž jsou některé oblasti Evropy sužovány; |
| --- | --- |

1.14

zastává názor, že hospodářská, sociální a územní soudržnost v celé EU mohou být dosaženy pouze tehdy, budou-li se různé situace řešit různými způsoby. V této souvislosti by regionální podpora mohla pomoci vyvážit nepříznivé okolnosti, jimiž jsou některé oblasti Evropy sužovány;

Ukazatele:

| 1.15 | zdůrazňuje skutečnost, že Komise zachovává třídění regionů založené na hrubém domácím produktu, které je stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES jako způsob harmonizace kritérií a map s kritérii pro rozdělení strukturálních fondů; |
| --- | --- |

1.15

zdůrazňuje skutečnost, že Komise zachovává třídění regionů založené na hrubém domácím produktu, které je stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES jako způsob harmonizace kritérií a map s kritérii pro rozdělení strukturálních fondů;

| 1.16 | se domnívá, že regiony, které nedostávají podporu, by se měly roztřídit podle jejich konkurenceschopnosti. Za účelem určení jejich úrovně konkurenceschopnosti by se mohly použít jiné ukazatele než tradičně používaný HDP. V souladu s doslovným zněním článku 87 Smlouvy o ES a s cíli evropské politiky soudržnosti navrhujeme, aby v tomto ohledu byla jako referenční ukazatel zohledněna také regionální míra zaměstnanosti. Neměli bychom v této souvislosti zapomínat na to, že míra zaměstnanosti je ukazatel stanovený jako cíl podle lisabonských dohod. Komise by se však mohla zabývat využitím dalších ukazatelů, jako je například míra nezaměstnanosti, stárnutí obyvatelstva a kapacita výzkumu a vývoje; |
| --- | --- |

1.16

se domnívá, že regiony, které nedostávají podporu, by se měly roztřídit podle jejich konkurenceschopnosti. Za účelem určení jejich úrovně konkurenceschopnosti by se mohly použít jiné ukazatele než tradičně používaný HDP. V souladu s doslovným zněním článku 87 Smlouvy o ES a s cíli evropské politiky soudržnosti navrhujeme, aby v tomto ohledu byla jako referenční ukazatel zohledněna také regionální míra zaměstnanosti. Neměli bychom v této souvislosti zapomínat na to, že míra zaměstnanosti je ukazatel stanovený jako cíl podle lisabonských dohod. Komise by se však mohla zabývat využitím dalších ukazatelů, jako je například míra nezaměstnanosti, stárnutí obyvatelstva a kapacita výzkumu a vývoje;

Čistá/hrubá podpora:

| 1.17 | se domnívá, že návrh Komise vycházet při stanovení procentní hodnoty maximální podpory z hrubé podpory (na rozdíl od předchozího období, kdy byly vzaty v úvahu různé daňové systémy prostřednictvím vzorce čistého grantového ekvivalentu (net grant equivalent, NGE)) zvýší rozdíly v podpoře, kterou mohou podniky získat, spíše než sníží celkový objem podpory, jak tvrdí Komise, a to tím, že se nebudou brát v úvahu kritéria soudržnosti, ale daňové systémy v různých zemích. Sluší se poznamenat, že daňové zatížení se mezi 25 zeměmi EU velmi liší; |
| --- | --- |

1.17

se domnívá, že návrh Komise vycházet při stanovení procentní hodnoty maximální podpory z hrubé podpory (na rozdíl od předchozího období, kdy byly vzaty v úvahu různé daňové systémy prostřednictvím vzorce čistého grantového ekvivalentu (net grant equivalent, NGE)) zvýší rozdíly v podpoře, kterou mohou podniky získat, spíše než sníží celkový objem podpory, jak tvrdí Komise, a to tím, že se nebudou brát v úvahu kritéria soudržnosti, ale daňové systémy v různých zemích. Sluší se poznamenat, že daňové zatížení se mezi 25 zeměmi EU velmi liší;

| 1.18 | zastává názor, že zjednodušení není samo o sobě dostatečným důvodem pro odstranění výpočtu čistého grantového ekvivalentu. Tento výpočet se získá aplikací vzorce, který se často používá v tomto programovém období a který významně nekomplikuje správu podpor. Vzorec čistého grantového ekvivalentu by se navíc měl používat, aby se vypočítal skutečný dopad státní pomoci na regionální rozvoj. |
| --- | --- |

1.18

zastává názor, že zjednodušení není samo o sobě dostatečným důvodem pro odstranění výpočtu čistého grantového ekvivalentu. Tento výpočet se získá aplikací vzorce, který se často používá v tomto programovém období a který významně nekomplikuje správu podpor. Vzorec čistého grantového ekvivalentu by se navíc měl používat, aby se vypočítal skutečný dopad státní pomoci na regionální rozvoj.

2.   Oblasti, které by mohly být zahrnuty do výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | konstatuje, že Komise navrhuje snížit stropy pro maximální podporu a odlišovat podle tří kategorií HDP na obyvatele, s bonusy pro malé a střední podniky; navrhuje, aby toto ustanovení bylo revidováno tak, aby se celkového snížení státní podpory dosáhlo jejím přizpůsobením selektivnějším kritériím (horizontální a týkající se soudržnosti) spíše než snížením maximální výše podpory; |
| --- | --- |

2.1

konstatuje, že Komise navrhuje snížit stropy pro maximální podporu a odlišovat podle tří kategorií HDP na obyvatele, s bonusy pro malé a střední podniky; navrhuje, aby toto ustanovení bylo revidováno tak, aby se celkového snížení státní podpory dosáhlo jejím přizpůsobením selektivnějším kritériím (horizontální a týkající se soudržnosti) spíše než snížením maximální výše podpory;

| 2.2 | navrhuje, aby se zvláštní pozornost věnovala právě těmto různým okolnostem (4); |
| --- | --- |

2.2

navrhuje, aby se zvláštní pozornost věnovala právě těmto různým okolnostem (4);

| 2.3 | gratuluje Komisi k tomu, jak jedná s nejvzdálenějšími regiony, v souladu s ustanoveními Ústavní smlouvy – jejich začlenění do článku 87 odst. 3 písm. a); |
| --- | --- |

2.3

gratuluje Komisi k tomu, jak jedná s nejvzdálenějšími regiony, v souladu s ustanoveními Ústavní smlouvy – jejich začlenění do článku 87 odst. 3 písm. a);

| 2.4 | upozorňuje však na to, že Komise nevěnovala zvláštní pozornost regionům, jako jsou ostrovní a horské oblasti, oblasti s nízkou hustotou obyvatelstva, zemědělské nebo hraniční oblasti nebo oblasti postižené regionální změnou, jejichž strukturální podmínky překáží v jejich rozvoji; |
| --- | --- |

2.4

upozorňuje však na to, že Komise nevěnovala zvláštní pozornost regionům, jako jsou ostrovní a horské oblasti, oblasti s nízkou hustotou obyvatelstva, zemědělské nebo hraniční oblasti nebo oblasti postižené regionální změnou, jejichž strukturální podmínky překáží v jejich rozvoji;

| 2.5 | poukazuje na to, aby regiony, které jsou postiženy statistickými účinky rozšíření, byly zahrnuty podle čl. 87 odst. 3 písm. a) po dobu trvání programového období (5); připomíná, že cíl konvergence nové politiky soudržnosti vypracovaný Komisí je zaměřen na méně rozvinuté státy a regiony, včetně regionů postižených statistickými účinky rozšíření; |
| --- | --- |

2.5

poukazuje na to, aby regiony, které jsou postiženy statistickými účinky rozšíření, byly zahrnuty podle čl. 87 odst. 3 písm. a) po dobu trvání programového období (5); připomíná, že cíl konvergence nové politiky soudržnosti vypracovaný Komisí je zaměřen na méně rozvinuté státy a regiony, včetně regionů postižených statistickými účinky rozšíření;

| 2.6 | se domnívá, že by se, pokud jde o státní podporu, nemělo trvat na mezi 75 % HDP na obyvatele u regionů postižených statistickým účinkem, jak stanovuje článek 5 návrhu nařízení o obecných ustanoveních strukturálních fondů. Takto by se dosáhlo naprostého souladu mezi cílem konvergence, který je uveden v legislativních návrzích Komise, a mapou regionální podpory, v níž by se regiony postižené statistickým účinkem odlišovaly od ostatních regionů cíle konvergence pouze tím, že by dostávaly nižší podporu v souladu se snížením podílu, který čerpají ze strukturálních fondů; |
| --- | --- |

2.6

se domnívá, že by se, pokud jde o státní podporu, nemělo trvat na mezi 75 % HDP na obyvatele u regionů postižených statistickým účinkem, jak stanovuje článek 5 návrhu nařízení o obecných ustanoveních strukturálních fondů. Takto by se dosáhlo naprostého souladu mezi cílem konvergence, který je uveden v legislativních návrzích Komise, a mapou regionální podpory, v níž by se regiony postižené statistickým účinkem odlišovaly od ostatních regionů cíle konvergence pouze tím, že by dostávaly nižší podporu v souladu se snížením podílu, který čerpají ze strukturálních fondů;

| 2.7 | Jinak by tyto regiony byly ještě více penalizovány, protože důsledky zahrnutí do kategorie regionů v písmenu c) nebo a) článku 87 odst. 3 se v současném legislativním rámci o státní podpoře neomezují na pouhou mez podpory, jak je dále uvedeno v odstavci 2.12. To by navíc způsobilo problémy skloubit metody působení se systémem strukturálních fondů cíle konvergence a to vzhledem k zařazení některých regionů, které využívají podpůrných režimů, na něž se vztahují jiné odstavce než odstavec 87 Smlouvy. |
| --- | --- |

2.7

Jinak by tyto regiony byly ještě více penalizovány, protože důsledky zahrnutí do kategorie regionů v písmenu c) nebo a) článku 87 odst. 3 se v současném legislativním rámci o státní podpoře neomezují na pouhou mez podpory, jak je dále uvedeno v odstavci 2.12. To by navíc způsobilo problémy skloubit metody působení se systémem strukturálních fondů cíle konvergence a to vzhledem k zařazení některých regionů, které využívají podpůrných režimů, na něž se vztahují jiné odstavce než odstavec 87 Smlouvy.

a)   Bonusy pro určité regiony:

VÝBOR REGIONŮ

| 2.8 | se domnívá, že by se též měly zvážit bonusy pro další regiony, které jsou znevýhodněny přírodními, geografickými nebo demografickými podmínkami:






  — | venkovské oblasti; |
| --- | --- | --- |

2.8

se domnívá, že by se též měly zvážit bonusy pro další regiony, které jsou znevýhodněny přírodními, geografickými nebo demografickými podmínkami:

—

venkovské oblasti;

| — | oblasti postižené průmyslovým přechodem; |
| --- | --- |

—

oblasti postižené průmyslovým přechodem;

| — | regiony, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou:






  — | nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva; |
| --- | --- | --- |

—

regiony, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou:

—

nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva;

| — | ostrovní regiony; |
| --- | --- |

—

ostrovní regiony;

| — | hraniční regiony; |
| --- | --- |

—

hraniční regiony;

| — | horské regiony. |
| --- | --- |

—

horské regiony.

b)   Provozní podpora:

VÝBOR REGIONŮ

| 2.9 | poukazuje na to, že současné pokyny k regionální podpoře uvádějí, že: „Ve výjimečných případech, jsou-li strukturální znevýhodnění daného regionu příliš velká, nemusí být taková podpora dostatečná k tomu, aby podnítila proces regionálního rozvoje. Pouze v takových případech lze regionální podporu doplnit podporou na provoz (6).“; |
| --- | --- |

2.9

poukazuje na to, že současné pokyny k regionální podpoře uvádějí, že: „Ve výjimečných případech, jsou-li strukturální znevýhodnění daného regionu příliš velká, nemusí být taková podpora dostatečná k tomu, aby podnítila proces regionálního rozvoje. Pouze v takových případech lze regionální podporu doplnit podporou na provoz (6).“;

| 2.10 | připomíná, že na okolnosti, které musejí být zhodnoceny, má-li se určit, zda jsou strukturální znevýhodnění „příliš velká“, odkazuje čl. III-220 Ústavní smlouvy; |
| --- | --- |

2.10

připomíná, že na okolnosti, které musejí být zhodnoceny, má-li se určit, zda jsou strukturální znevýhodnění „příliš velká“, odkazuje čl. III-220 Ústavní smlouvy;

| 2.11 | zaznamenává, že návrh nových pokynů pro regionální podporu vyjímá nejvzdálenější regiony a regiony s nízkou hustotou obyvatelstva z obecného zákazu provozní podpory. Jiná zjevná strukturální znevýhodnění, jako například ta, kterými jsou postiženy ostrovní, hraniční nebo horské regiony, nejsou vůbec zmíněna. V případě regionů s trvalými znevýhodněními by bylo rozumné nevyžadovat, aby provozní podpora byla degresivní a dočasná. |
| --- | --- |

2.11

zaznamenává, že návrh nových pokynů pro regionální podporu vyjímá nejvzdálenější regiony a regiony s nízkou hustotou obyvatelstva z obecného zákazu provozní podpory. Jiná zjevná strukturální znevýhodnění, jako například ta, kterými jsou postiženy ostrovní, hraniční nebo horské regiony, nejsou vůbec zmíněna. V případě regionů s trvalými znevýhodněními by bylo rozumné nevyžadovat, aby provozní podpora byla degresivní a dočasná.

c)   Další důsledky pro regiony nadále neklasifikované podle čl. 87 odst. 3 písm. a)

VÝBOR REGIONŮ

| 2.12 | zdůrazňuje skutečnost, že nebudou-li již regiony klasifikovány podle čl. 87 odst. 3 písm. a), dojde nejen ke snížení procentní hodnoty podpory, ale i ke ztrátě procentních bonusů v různých horizontálních a odvětvových rámcích, a budou ztraceny osvobození od určitých zákazů nebo omezení, jako například provozní podpory, podpory podnikům v nesnázích, podpory ad hoc, atd.; |
| --- | --- |

2.12

zdůrazňuje skutečnost, že nebudou-li již regiony klasifikovány podle čl. 87 odst. 3 písm. a), dojde nejen ke snížení procentní hodnoty podpory, ale i ke ztrátě procentních bonusů v různých horizontálních a odvětvových rámcích, a budou ztraceny osvobození od určitých zákazů nebo omezení, jako například provozní podpory, podpory podnikům v nesnázích, podpory ad hoc, atd.;

| 2.13 | vyzývá Komisi, aby prověřila, jestli regiony s přírodními, strukturálními nebo demografickými znevýhodněními, které už nebudou klasifikovány podle čl. 87 odst. 3 písm. a), mohou mít prospěch ze zvýhodněného zacházení poskytnutého těmto regionům. |
| --- | --- |

2.13

vyzývá Komisi, aby prověřila, jestli regiony s přírodními, strukturálními nebo demografickými znevýhodněními, které už nebudou klasifikovány podle čl. 87 odst. 3 písm. a), mohou mít prospěch ze zvýhodněného zacházení poskytnutého těmto regionům.

3.   Oblasti, na které by se mohla vztahovat výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES

VÝBOR REGIONŮ

| 3.1 | vítá skutečnost, že Komise je ochotna upravit procentní hodnotu obyvatelstva žijícího v regionech spadajících pod definici v čl. 87 odst. 3 písm. c) tím, že započítá všechny regiony, na které se již nevztahuje čl. 87 odst. 3 písm. a); domnívá se však, že na regiony postižené statistickými účinky rozšíření by se měl podle všeho vztahovat čl. 87 odst. 3 písm. a) a neměly by tedy být obsaženy v tomto oddíle; |
| --- | --- |

3.1

vítá skutečnost, že Komise je ochotna upravit procentní hodnotu obyvatelstva žijícího v regionech spadajících pod definici v čl. 87 odst. 3 písm. c) tím, že započítá všechny regiony, na které se již nevztahuje čl. 87 odst. 3 písm. a); domnívá se však, že na regiony postižené statistickými účinky rozšíření by se měl podle všeho vztahovat čl. 87 odst. 3 písm. a) a neměly by tedy být obsaženy v tomto oddíle;

| 3.2 | znovu opakuje svůj požadavek, že podle stanoviska VR ke třetí zprávě o soudržnosti by „regiony dotčené přirozeným účinkem“ (regiony, na které se už nevztahuje čl. 87 odst. 3 písm. a) v důsledku hospodářského růstu) měly „[přejít] v průběhu období poskytování podpory z čl. 87 odst. 3 písm. a) na čl. 87 odst. 3 písm. c)“. Zmíněný přechod by se měl stupněm a intenzitou podpory podobat přechodu předpokládanému pro regiony ovlivněné statistickým účinkem; |
| --- | --- |

3.2

znovu opakuje svůj požadavek, že podle stanoviska VR ke třetí zprávě o soudržnosti by „regiony dotčené přirozeným účinkem“ (regiony, na které se už nevztahuje čl. 87 odst. 3 písm. a) v důsledku hospodářského růstu) měly „[přejít] v průběhu období poskytování podpory z čl. 87 odst. 3 písm. a) na čl. 87 odst. 3 písm. c)“. Zmíněný přechod by se měl stupněm a intenzitou podpory podobat přechodu předpokládanému pro regiony ovlivněné statistickým účinkem;

| 3.3 | zastává názor, že v regionech, na které se vztahuje výjimka v čl. 87 odst. 3 písm. c) (regiony, na které se původně vztahoval čl. 87 odst. 3 písm. a)), by měly být vzaty v úvahu následující specifické případy:






  — | regiony, na které se čl. 87 odst. 3 písm. a)už nevztahuje z ekonomických důvodů po uplynutí přechodného období, o kterém se zmiňuje odstavec 3.2; |
| --- | --- | --- |

3.3

zastává názor, že v regionech, na které se vztahuje výjimka v čl. 87 odst. 3 písm. c) (regiony, na které se původně vztahoval čl. 87 odst. 3 písm. a)), by měly být vzaty v úvahu následující specifické případy:

—

regiony, na které se čl. 87 odst. 3 písm. a)už nevztahuje z ekonomických důvodů po uplynutí přechodného období, o kterém se zmiňuje odstavec 3.2;

| — | regiony, na které se už nevztahuje čl. 87 odst. 3 písm. a) a jsou navíc:






  — | oblastmi s nízkou hustotou obyvatelstva, |
| --- | --- | --- |

—

regiony, na které se už nevztahuje čl. 87 odst. 3 písm. a) a jsou navíc:

—

oblastmi s nízkou hustotou obyvatelstva,

| — | ostrovními, hraničními nebo horskými oblastmi, |
| --- | --- |

—

ostrovními, hraničními nebo horskými oblastmi,

| — | venkovskými oblastmi a oblastmi postiženými průmyslovým přechodem. |
| --- | --- |

—

venkovskými oblastmi a oblastmi postiženými průmyslovým přechodem.

| 3.4 | zastává názor, že tyto regiony by měly mít prospěch z bonusů nad maximální mez všeobecné podpory; |
| --- | --- |

3.4

zastává názor, že tyto regiony by měly mít prospěch z bonusů nad maximální mez všeobecné podpory;

| 3.5 | žádá také, aby se území, která jsou sužována vážnou hospodářskou krizí, dočasně kvalifikovala podle čl. 87 odst. 3 písm. c); to by se vztahovalo na situace související s rozsáhlými restrukturalizačními opatřeními (například při uzavření velkého podniku, během něhož dojde ke ztrátě velkého množství pracovních míst); |
| --- | --- |

3.5

žádá také, aby se území, která jsou sužována vážnou hospodářskou krizí, dočasně kvalifikovala podle čl. 87 odst. 3 písm. c); to by se vztahovalo na situace související s rozsáhlými restrukturalizačními opatřeními (například při uzavření velkého podniku, během něhož dojde ke ztrátě velkého množství pracovních míst);

| 3.6 | stejně tak požaduje, aby se podle čl. 87 odst. 3 písm. c) dočasně kvalifikovaly regiony s některým z výše uvedených znevýhodnění, jejichž HDP na obyvatele není větší než 100 %, nebo jejichž míra zaměstnanosti je mimořádně nízká. Komise by měla pravidelně přezkoumávat regionální hospodářské ukazatele, aby ohodnotila způsobilost regionů k získání podpory podle pokynů pro regionální podporu, s přihlédnutím k hospodářskému růstu a míře nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

3.6

stejně tak požaduje, aby se podle čl. 87 odst. 3 písm. c) dočasně kvalifikovaly regiony s některým z výše uvedených znevýhodnění, jejichž HDP na obyvatele není větší než 100 %, nebo jejichž míra zaměstnanosti je mimořádně nízká. Komise by měla pravidelně přezkoumávat regionální hospodářské ukazatele, aby ohodnotila způsobilost regionů k získání podpory podle pokynů pro regionální podporu, s přihlédnutím k hospodářskému růstu a míře nezaměstnanosti;

| 3.7 | žádá, aby regiony s nízkou hustotou obyvatelstva i ostrovy, na něž se nevztahuje čl. 87. odst. 3 písm. a), byly zařazeny jako regiony způsobilé v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c), a aby byly povoleny podpory na dopravu, které by nebyly ani dočasné, ani by se nesnižovaly; |
| --- | --- |

3.7

žádá, aby regiony s nízkou hustotou obyvatelstva i ostrovy, na něž se nevztahuje čl. 87. odst. 3 písm. a), byly zařazeny jako regiony způsobilé v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c), a aby byly povoleny podpory na dopravu, které by nebyly ani dočasné, ani by se nesnižovaly;

| 3.8 | zastává názor, že rozdílné problémy každého regionu by měly být zhodnoceny podle různých kritérií, tak aby byl změřen potenciál konkurence a hospodářského rozvoje regionu, a že by se státní podpora měla pružně přidělovat v souladu s těmito kritérii. |
| --- | --- |

3.8

zastává názor, že rozdílné problémy každého regionu by měly být zhodnoceny podle různých kritérií, tak aby byl změřen potenciál konkurence a hospodářského rozvoje regionu, a že by se státní podpora měla pružně přidělovat v souladu s těmito kritérii.

4.   Oblasti, na které se vztahuje cíl regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti

VÝBOR REGIONŮ

| 4.1 | vítá rozhodnutí Komise použít tematický přístup spíše než přístup založený na vybraných zeměpisných oblastech, aby dosáhla souladu mezi politikou hospodářské soutěže a regionální politikou a lisabonskými a göteborgskými cíli; |
| --- | --- |

4.1

vítá rozhodnutí Komise použít tematický přístup spíše než přístup založený na vybraných zeměpisných oblastech, aby dosáhla souladu mezi politikou hospodářské soutěže a regionální politikou a lisabonskými a göteborgskými cíli;

| 4.2 | varuje, že pokud jde o ustanovení, podle kterého mohou být regiony, které jsou vyjmuty z čl. 87 odst. 3 písm. a) a c), způsobilé pro horizontální podporu ve shodě s cíli stanovenými na posledním zasedání Evropské rady, pak může být nutné vzít v úvahu ekonomickou situaci a územní rozdíly, aby se splnily cíle regionální politiky; |
| --- | --- |

4.2

varuje, že pokud jde o ustanovení, podle kterého mohou být regiony, které jsou vyjmuty z čl. 87 odst. 3 písm. a) a c), způsobilé pro horizontální podporu ve shodě s cíli stanovenými na posledním zasedání Evropské rady, pak může být nutné vzít v úvahu ekonomickou situaci a územní rozdíly, aby se splnily cíle regionální politiky;

| 4.3 | proto navrhuje, aby regiony byly klasifikovány podle své úrovně konkurenceschopnosti, aby mohly získat horizontální podporu odstupňovaně; |
| --- | --- |

4.3

proto navrhuje, aby regiony byly klasifikovány podle své úrovně konkurenceschopnosti, aby mohly získat horizontální podporu odstupňovaně;

| 4.4 | se domnívá, že pro zajištění skutečného souladu mezi politikou hospodářské soutěže a regionální politikou by kritéria pro územní roztřídění regionů, které nedostávají podporu, měla být zpracována v nových pokynech pro regionální podporu a že horizontální rámce by měly umožnit příznivější zacházení s regiony s nižší úrovní konkurenceschopnosti na základě třídění koncipovaného v pokynech pro regionální podporu. Toto příznivější zacházení může zahrnovat bonusy nad meze podpory stanovené v horizontálních rámcích; |
| --- | --- |

4.4

se domnívá, že pro zajištění skutečného souladu mezi politikou hospodářské soutěže a regionální politikou by kritéria pro územní roztřídění regionů, které nedostávají podporu, měla být zpracována v nových pokynech pro regionální podporu a že horizontální rámce by měly umožnit příznivější zacházení s regiony s nižší úrovní konkurenceschopnosti na základě třídění koncipovaného v pokynech pro regionální podporu. Toto příznivější zacházení může zahrnovat bonusy nad meze podpory stanovené v horizontálních rámcích;

| 4.5 | upozorňuje Komisi na skutečnost, že v jejím nedávném návrhu na meze maximální regionální podpory bylo jediné zvažované procentní zvýšení určeno malým a středním podnikům v nezpůsobilých regionech. To je v rozporu s podstatným snížením plánovaným pro určité způsobilé oblasti (zvlášť pro oblasti ovlivněné statistickým účinkem a přirozeným účinkem). |
| --- | --- |

4.5

upozorňuje Komisi na skutečnost, že v jejím nedávném návrhu na meze maximální regionální podpory bylo jediné zvažované procentní zvýšení určeno malým a středním podnikům v nezpůsobilých regionech. To je v rozporu s podstatným snížením plánovaným pro určité způsobilé oblasti (zvlášť pro oblasti ovlivněné statistickým účinkem a přirozeným účinkem).

| 4.6 | domnívá se, že cíle politiky soudržnosti definované ve Smlouvě si vyžadují odlišné zacházení podle různých situací a problémů, které skutečně existují; vyzývá Komisi, aby definovala odlišné zacházení potřebné pro každý region podle úrovně jeho rozvoje a konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

4.6

domnívá se, že cíle politiky soudržnosti definované ve Smlouvě si vyžadují odlišné zacházení podle různých situací a problémů, které skutečně existují; vyzývá Komisi, aby definovala odlišné zacházení potřebné pro každý region podle úrovně jeho rozvoje a konkurenceschopnosti;

| 4.7 | upozorňuje na případ nepodporovaných regionů, které sdílejí společnou pozemní hranici s jiným, podporovaným regionem; žádá, aby se v takových případech nejen navrhly maximální procentní hodnoty diferenční podpory mezi sousedícími regiony, ale také vzaly v úvahu další parametry, které porovnávají hospodářskou a konkurenční výkonnost regionů. Tak by se předešlo situacím, které jsou neospravedlnitelné z hlediska evropské politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

4.7

upozorňuje na případ nepodporovaných regionů, které sdílejí společnou pozemní hranici s jiným, podporovaným regionem; žádá, aby se v takových případech nejen navrhly maximální procentní hodnoty diferenční podpory mezi sousedícími regiony, ale také vzaly v úvahu další parametry, které porovnávají hospodářskou a konkurenční výkonnost regionů. Tak by se předešlo situacím, které jsou neospravedlnitelné z hlediska evropské politiky soudržnosti;

| 4.8 | požaduje, aby byly ustaveny stropy pro celkový objem státní podpory podle úrovně regionální konkurenceschopnosti. Tato částka by mohla být určena v poměru k HDP na obyvatele anebo k počtu obyvatel. |
| --- | --- |

4.8

požaduje, aby byly ustaveny stropy pro celkový objem státní podpory podle úrovně regionální konkurenceschopnosti. Tato částka by mohla být určena v poměru k HDP na obyvatele anebo k počtu obyvatel.

5.   Regionální podpora a horizontální rámce

VÝBOR REGIONŮ

| 5.1 | žádá, aby horizontální podpora (výzkum a vývoj, životní prostředí, zaměstnanost, odborný výcvik, malé a střední podniky atd.) byla využita především v regionech s nižší úrovní hospodářského rozvoje nebo konkurenceschopnosti, aby tak mohly být splněny strategické cíle stanovené na vrcholných schůzkách v Lisabonu a Göteborgu; za tímto účelem by se měl položit zvláštní důraz na koordinaci různých pravidel, kterými se řídí regionální a horizontální podpora; |
| --- | --- |

5.1

žádá, aby horizontální podpora (výzkum a vývoj, životní prostředí, zaměstnanost, odborný výcvik, malé a střední podniky atd.) byla využita především v regionech s nižší úrovní hospodářského rozvoje nebo konkurenceschopnosti, aby tak mohly být splněny strategické cíle stanovené na vrcholných schůzkách v Lisabonu a Göteborgu; za tímto účelem by se měl položit zvláštní důraz na koordinaci různých pravidel, kterými se řídí regionální a horizontální podpora;

| 5.2 | žádá, aby byly pro podporované i nepodporované regiony zváženy bonusy nad meze podpory, které jsou určené v různých rámcích horizontální podpory, a to jak odstupňované, tak podle různých regionálních situací, a které kladou zvláštní důraz na centra pro technologické inovace a umožňují jim větší flexibilitu; |
| --- | --- |

5.2

žádá, aby byly pro podporované i nepodporované regiony zváženy bonusy nad meze podpory, které jsou určené v různých rámcích horizontální podpory, a to jak odstupňované, tak podle různých regionálních situací, a které kladou zvláštní důraz na centra pro technologické inovace a umožňují jim větší flexibilitu;

| 5.3 | zastává názor, že podpora de minimis, podpora s nízkou úrovní nebo podpora s omezenými účinky na obchod Společenství nemůže sama o sobě působit proti nízkým úrovním rozvoje v daném regionu; tento druh podpory se může naopak ve větší míře využít v zemích nebo regionech s větší finanční kapacitou a tím i vyššími ukazateli bohatství; |
| --- | --- |

5.3

zastává názor, že podpora de minimis, podpora s nízkou úrovní nebo podpora s omezenými účinky na obchod Společenství nemůže sama o sobě působit proti nízkým úrovním rozvoje v daném regionu; tento druh podpory se může naopak ve větší míře využít v zemích nebo regionech s větší finanční kapacitou a tím i vyššími ukazateli bohatství;

| 5.4 | navrhuje tedy, aby Evropská komise analyzovala a vzala v úvahu dopad tohoto druhu podpory na regionální rozvoj. |
| --- | --- |

5.4

navrhuje tedy, aby Evropská komise analyzovala a vzala v úvahu dopad tohoto druhu podpory na regionální rozvoj.

6.   Odvětvová podpora a regionální rozvoj

VÝBOR REGIONŮ

| 6.1 | upozorňuje na skutečnost, že podpora udělená v některých odvětvích zvlášť ovlivňuje hospodářský rozvoj regionů; to platí například o podpoře v dopravním průmyslu; poukazuje na nízkonákladové letecké společnosti nebo námořní dopravu, které mohou posílit rozvoj regionů s většími ekonomickými problémy, jež jsou často způsobeny geografickými překážkami; |
| --- | --- |

6.1

upozorňuje na skutečnost, že podpora udělená v některých odvětvích zvlášť ovlivňuje hospodářský rozvoj regionů; to platí například o podpoře v dopravním průmyslu; poukazuje na nízkonákladové letecké společnosti nebo námořní dopravu, které mohou posílit rozvoj regionů s většími ekonomickými problémy, jež jsou často způsobeny geografickými překážkami;

| 6.2 | navrhuje, aby se v této oblasti vyvinulo zvláštní úsilí za účelem účinné koordinace všech podpor, které mají vliv na regionální rozvoj, aby se tak zajistilo zvýhodněné zacházení s odvětvovou podporou udělenou v méně rozvinutých a méně konkurenceschopných regionech; |
| --- | --- |

6.2

navrhuje, aby se v této oblasti vyvinulo zvláštní úsilí za účelem účinné koordinace všech podpor, které mají vliv na regionální rozvoj, aby se tak zajistilo zvýhodněné zacházení s odvětvovou podporou udělenou v méně rozvinutých a méně konkurenceschopných regionech;

| 6.3 | vítá úsilí Evropské komise vyvinout regulační rámec státních podpor pro služby obecného hospodářského zájmu. Bylo by také žádoucí, aby méně úspěšné regiony a regiony závažně a trvale znevýhodněné z přírodního a geografického hlediska měly příznivější rámec pro rozvoj svých služeb obecného hospodářského zájmu, stejně tak jako jasný a vyčerpávající rámec na odlišení služeb, kterým je třeba připisovat hospodářský význam, od těch, které ho nemají; |
| --- | --- |

6.3

vítá úsilí Evropské komise vyvinout regulační rámec státních podpor pro služby obecného hospodářského zájmu. Bylo by také žádoucí, aby méně úspěšné regiony a regiony závažně a trvale znevýhodněné z přírodního a geografického hlediska měly příznivější rámec pro rozvoj svých služeb obecného hospodářského zájmu, stejně tak jako jasný a vyčerpávající rámec na odlišení služeb, kterým je třeba připisovat hospodářský význam, od těch, které ho nemají;

| 6.4 | domnívá se, že výjimka z oznamovací povinnosti týkající se kompenzace za veřejné služby by měla být rozšířena na služby obecného zájmu, které představují základní úkoly orgánů veřejné správy, především sociální byty, veřejné nemocnice, vzdělání a obecné sociální služby. Komise by měla zvýšit stávající limity pro oznamovací povinnost. Zmíněná oznamovací povinnost by měla proběhnout a posteriori. Takto by formality k jejímu vyřízení neovlivňovaly negativně výkon nutných služeb, které jinak mohou být paralizovány. |
| --- | --- |

6.4

domnívá se, že výjimka z oznamovací povinnosti týkající se kompenzace za veřejné služby by měla být rozšířena na služby obecného zájmu, které představují základní úkoly orgánů veřejné správy, především sociální byty, veřejné nemocnice, vzdělání a obecné sociální služby. Komise by měla zvýšit stávající limity pro oznamovací povinnost. Zmíněná oznamovací povinnost by měla proběhnout a posteriori. Takto by formality k jejímu vyřízení neovlivňovaly negativně výkon nutných služeb, které jinak mohou být paralizovány.

7.   Druhy podpory

VÝBOR REGIONŮ

| 7.1 | připomíná, že regionální podpora se uděluje jako přímá podpora na investice nebo podpora na zaměstnanost spojenou s investicemi. Také jiné způsoby podpory však prokázaly svoji obzvláštní užitečnost při posilování podnikání a podpoře produktivních investic, které vylepšují ekonomické prostředí; to platí o účasti na vlastním kapitálu podniků, regionálních fondech rizikového kapitálu, podnikatelských inkubátorech, zárukách, cenově dostupných průmyslových pozemcích (zejména v regionech, kde jsou velmi drahé) atd.; |
| --- | --- |

7.1

připomíná, že regionální podpora se uděluje jako přímá podpora na investice nebo podpora na zaměstnanost spojenou s investicemi. Také jiné způsoby podpory však prokázaly svoji obzvláštní užitečnost při posilování podnikání a podpoře produktivních investic, které vylepšují ekonomické prostředí; to platí o účasti na vlastním kapitálu podniků, regionálních fondech rizikového kapitálu, podnikatelských inkubátorech, zárukách, cenově dostupných průmyslových pozemcích (zejména v regionech, kde jsou velmi drahé) atd.;

| 7.2 | vybízí Komisi, aby zvážila přidání nových forem pomoci v rámci regionální podpory, které by co nejlépe využily veřejné finanční prostředky a měly omezenější vliv na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

7.2

vybízí Komisi, aby zvážila přidání nových forem pomoci v rámci regionální podpory, které by co nejlépe využily veřejné finanční prostředky a měly omezenější vliv na hospodářskou soutěž.

8.   Podpora a přemístění

VÝBOR REGIONŮ

| 8.1 | s potěšením konstatuje, že návrh nových nařízení Společenství o strukturálních fondech zavádí požadavek udržovat investice po dobu sedmi let. Podpora udělená Společenstvím propadne, pokud se přijímající podnik přemístí do jiné oblasti před uplynutím této doby. Výjimky by ale mohly být uděleny s ohledem na technologická specifika jednotlivých sektorů. |
| --- | --- |

8.1

s potěšením konstatuje, že návrh nových nařízení Společenství o strukturálních fondech zavádí požadavek udržovat investice po dobu sedmi let. Podpora udělená Společenstvím propadne, pokud se přijímající podnik přemístí do jiné oblasti před uplynutím této doby. Výjimky by ale mohly být uděleny s ohledem na technologická specifika jednotlivých sektorů.

9.   Definice počáteční investice

VÝBOR REGIONŮ

| 9.1 | se domnívá, že je stejně tak důležité konsolidovat podniky, které se v oblasti již nacházejí, jako přilákat nové. Nemělo by se tedy nepříznivě zacházet s podniky, které jsou už v dané oblasti zřízeny a investují do rozšíření a konsolidace, na rozdíl od podniků s obdobným investičním projektem, které jsou ve stejné oblasti teprve zakládány. Bude-li navíc podpora udělena pouze na počáteční založení, podniky by to mohlo povzbudit k přemístění; |
| --- | --- |

9.1

se domnívá, že je stejně tak důležité konsolidovat podniky, které se v oblasti již nacházejí, jako přilákat nové. Nemělo by se tedy nepříznivě zacházet s podniky, které jsou už v dané oblasti zřízeny a investují do rozšíření a konsolidace, na rozdíl od podniků s obdobným investičním projektem, které jsou ve stejné oblasti teprve zakládány. Bude-li navíc podpora udělena pouze na počáteční založení, podniky by to mohlo povzbudit k přemístění;

| 9.2 | zastává názor, že náklady na nákup pozemků a na rozvoj se liší od jednoho regionu ke druhému v závislosti na fyzických vlastnostech terénu, a proto místo zákazu financování nákladů spojených s pozemky by bylo lepší ho omezit na poměrnou část celkových plánovaných investic v regionech, ve kterých je nákup pozemků, rozvoj atd. důležitým faktorem; |
| --- | --- |

9.2

zastává názor, že náklady na nákup pozemků a na rozvoj se liší od jednoho regionu ke druhému v závislosti na fyzických vlastnostech terénu, a proto místo zákazu financování nákladů spojených s pozemky by bylo lepší ho omezit na poměrnou část celkových plánovaných investic v regionech, ve kterých je nákup pozemků, rozvoj atd. důležitým faktorem;

| 9.3 | navrhuje také zavést systémy nebo procentní sazby pro investice do nehmotných aktiv, aby se omezila maximální velikost financování ve vztahu k celkové investici. |
| --- | --- |

9.3

navrhuje také zavést systémy nebo procentní sazby pro investice do nehmotných aktiv, aby se omezila maximální velikost financování ve vztahu k celkové investici.

II.   Doporučení Výboru regionů

Výbor regionů se vyslovuje pro:

| 1. | reformu regionální podpory za účelem snížení její celkové částky, tak jak bylo stanoveno na zasedáních Rady konaných ve Stockholmu a Barceloně, a jejího přesměrování v souladu s kohezními cíli se zohledněním rozdílných regionálních okolností a priorit stanovených EU; |
| --- | --- |

1.

reformu regionální podpory za účelem snížení její celkové částky, tak jak bylo stanoveno na zasedáních Rady konaných ve Stockholmu a Barceloně, a jejího přesměrování v souladu s kohezními cíli se zohledněním rozdílných regionálních okolností a priorit stanovených EU;

| 2. | zachování konceptu netto subvenčního ekvivalentu pro výpočet regionální podpory |
| --- | --- |

2.

zachování konceptu netto subvenčního ekvivalentu pro výpočet regionální podpory

| 3. | zvážení přechodných období pro regiony, které v rámci klasifikace přejdou z písm. a) k písm. c) článku 87 odst. 3. V těchto případech se navrhuje stupňovat podpory tak, aby tyto regiony neplatily za rozšíření (regiony se statistickým účinkem a přirozeným účinkem). Také pro případ regionů písm. c a které tuto definici ztratí, požadujeme lepší přístup, i když se musí zohlednit hranice maximálního počtu obyvatel, kteří budou z regionální podpory profitovat.; |
| --- | --- |

3.

zvážení přechodných období pro regiony, které v rámci klasifikace přejdou z písm. a) k písm. c) článku 87 odst. 3. V těchto případech se navrhuje stupňovat podpory tak, aby tyto regiony neplatily za rozšíření (regiony se statistickým účinkem a přirozeným účinkem). Také pro případ regionů písm. c a které tuto definici ztratí, požadujeme lepší přístup, i když se musí zohlednit hranice maximálního počtu obyvatel, kteří budou z regionální podpory profitovat.;

| 4. | vypracování objektivních kritérií a přesvědčivých právních argumentů pro roztřídění regionů a hodnocení regionální podpory v souladu s cíli soudržnosti; |
| --- | --- |

4.

vypracování objektivních kritérií a přesvědčivých právních argumentů pro roztřídění regionů a hodnocení regionální podpory v souladu s cíli soudržnosti;

| 5. | stanovení kritérií pro třídění, aby se mohly vzít v úvahu konkrétní charakteristiky každého regionu, které by byly nezávislé na zeměpisné poloze. Toto třídění by mělo být upraveno tak, aby bralo v úvahu pokrok, ke kterému v každém regionu během doby dojde; |
| --- | --- |

5.

stanovení kritérií pro třídění, aby se mohly vzít v úvahu konkrétní charakteristiky každého regionu, které by byly nezávislé na zeměpisné poloze. Toto třídění by mělo být upraveno tak, aby bralo v úvahu pokrok, ke kterému v každém regionu během doby dojde;

| 6. | zvážení procentních bonusů pro regiony s přírodními, demografickými nebo strukturálními znevýhodněními, ať už jsou zatříděny podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo písm. c) Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

6.

zvážení procentních bonusů pro regiony s přírodními, demografickými nebo strukturálními znevýhodněními, ať už jsou zatříděny podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo písm. c) Smlouvy o ES;

| 7. | zvážení zahrnutí bonusů do horizontálních rámců pro regiony podle jejich úrovně rozvoje a konkurenceschopnosti (podporované a nepodporované regiony); |
| --- | --- |

7.

zvážení zahrnutí bonusů do horizontálních rámců pro regiony podle jejich úrovně rozvoje a konkurenceschopnosti (podporované a nepodporované regiony);

| 8. | koordinaci pokynů k regionální podpoře s horizontální podporou a prioritními cíli Lisabonské agendy; |
| --- | --- |

8.

koordinaci pokynů k regionální podpoře s horizontální podporou a prioritními cíli Lisabonské agendy;

| 9. | zahrnutí propracovaných kritérií týkajících se podpory pro odvětví, která mají klíčovou úlohu v regionálním rozvoji, do pokynů k regionální podpoře; |
| --- | --- |

9.

zahrnutí propracovaných kritérií týkajících se podpory pro odvětví, která mají klíčovou úlohu v regionálním rozvoji, do pokynů k regionální podpoře;

| 10. | realizaci studie a analýzy různých stávajících regionálních situací v Evropě ze strany Komise, tak aby její návrhy směřovaly k odpovídajícím kritériím; |
| --- | --- |

10.

realizaci studie a analýzy různých stávajících regionálních situací v Evropě ze strany Komise, tak aby její návrhy směřovaly k odpovídajícím kritériím;

| 11. | udělování podpor v jedné oblasti jako součást strategických plánů regionálního rozvoje; |
| --- | --- |

11.

udělování podpor v jedné oblasti jako součást strategických plánů regionálního rozvoje;

| 12. | vedle míry nezaměstnanosti zvážení dalších ukazatelů pro vyhodnocení regionální ekonomické situace, především v nepodporovaných regionech; |
| --- | --- |

12.

vedle míry nezaměstnanosti zvážení dalších ukazatelů pro vyhodnocení regionální ekonomické situace, především v nepodporovaných regionech;

| 13. | posouzení možnosti využití jiných forem podpory podniků, které jsou jednodušeji ovladatelné a méně nákladné pro veřejné prostředky; |
| --- | --- |

13.

posouzení možnosti využití jiných forem podpory podniků, které jsou jednodušeji ovladatelné a méně nákladné pro veřejné prostředky;

| 14. | stanovení vyšších limitů pro oznamovací povinnost služeb obecného hospodářského zájmu, tato povinnost by měla proběhnout a posteriori, přičemž musí být rozlišováno mezi službami obecného hospodářského zájmu a takovými, které jsou uznány jednotlivými Ústavami a nejsou tedy hospodářskými službami; |
| --- | --- |

14.

stanovení vyšších limitů pro oznamovací povinnost služeb obecného hospodářského zájmu, tato povinnost by měla proběhnout a posteriori, přičemž musí být rozlišováno mezi službami obecného hospodářského zájmu a takovými, které jsou uznány jednotlivými Ústavami a nejsou tedy hospodářskými službami;

| 15. | věnování zvláštní pozornosti novým formám podpory obchodu (rizikovému kapitálu, zárukám, účasti na vlastním kapitálu, daňovým úlevám atd.). |
| --- | --- |

15.

věnování zvláštní pozornosti novým formám podpory obchodu (rizikovému kapitálu, zárukám, účasti na vlastním kapitálu, daňovým úlevám atd.).

V Bruselu dne 7. července 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 318 ze dne 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  Článek 87 Smlouvy o ES.

2

(3)  Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře (98/C74/06), Úř. věstník. č. C 74 ze dne 10. 3. 1998.

3

(4)  Článek III-220 nové Ústavní smlouvy.

4

(5)  Jak bylo řečeno ve stanovisku VR ke Třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti (CdR 120/2004).

5

(6)  Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře (98/C74/06), odstavec 5 Úvodu.

6

---

| 7.2.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/32

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise k tématu „Sociální agenda“

(2006/C 31/08)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na sdělení Komise k tématu „Sociální agenda“ (KOM (2005) 33 v konečném znění),

s ohledem na rozhodnutí Komise konzultovat v dané věci VR v souladu s ustanovením článku 265 odst. 1. Smlouvy o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Předsedy VR ze dne 20. ledna 2005, aby Komise pro hospodářskou a sociální politiku vypracovala k dané věci své stanovisko,

s ohledem na návrh Ústavní smlouvy a zvláště na články III-117 a III-209 až III-219

s ohledem na Bílou knihu o evropské správě přijatou v roce 2001 (KOM (2001) 428 v konečném znění),

s ohledem na Zprávu Skupiny na nejvyšší úrovni o budoucnosti sociální politiky v Unii (DG Zaměstnanost a sociální věci – květen 2004),

s ohledem na Zprávu „Práce, práce, práce: více pracovních míst v Evropě“ (vypracovala pracovní skupina pro zaměstnanost pod předsednictvím Wima Koka – listopad 2003),

s ohledem na publikaci „The Economic Cost of Non-Lisbon. A survey of the literature on the economic impact of Lisbon-type reforms“, (European Economy, Occasional Papers č. 16. březen 2005).

s ohledem na stanovisko VR ze dne 23. února 2005 k nařízení o Evropském sociálním fondu a k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady zavádějícího program Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – PROGRESS (CdR 240/2004)

s ohledem na stanovisko VR ze dne 23. února 2005 ke sdělení Komise o sociální dimenzi globalizace – politický příspěvek EU k rovnoměrnému rozdělení užitku (CdR 328/2004 fin)

s ohledem na stanovisko VR ze dne 29. září 2004 ke sdělení Komise o zvýšení zaměstnanosti starších pracovníků a oddálení odchodu z trhu práce (CdR 151/2004 fin) (1)

s ohledem na stanovisko VR ze dne 22. dubna 2004 ke společné zprávě o sociálním začlenění shrnující výsledky analýzy národních akčních plánů pro sociální začlenění (2003-2005) (CdR 21/2004 fin) (2)

s ohledem na Usnesení Výboru regionů ke Znovuoživení Lisabonské strategie ze dne 24. 2.2005 (CdR 518/2004 fin),

s ohledem na návrh stanoviska VR (CdR 80/2005 rev.1) přijatý Komisí pro hospodářskou a sociální politiku dne 3.května 2005(zpravodajka: Linetta Serri, členka městského zastupitelstva v Armungii, Itálie – SES),

přijal na svém 60. plenárním zasedání ve dnech 6. a 7. července 2005 (jednání ze dne 6. července 2005) následující stanovisko.

1.   Připomínky Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | pohlíží pozitivně na snahu realizovat novou Sociální agendu pro období 2005 – 2010, plně sdílí její cíle a pozitivně hodnotí stanovené strategie a škálu jednotlivých nástrojů určených k jejich dosažení shrnuté pod heslem „Sociální Evropa ve světovém hospodářství: zaměstnanost a nové příležitosti pro všechny“; |
| --- | --- |

1.1

pohlíží pozitivně na snahu realizovat novou Sociální agendu pro období 2005 – 2010, plně sdílí její cíle a pozitivně hodnotí stanovené strategie a škálu jednotlivých nástrojů určených k jejich dosažení shrnuté pod heslem „Sociální Evropa ve světovém hospodářství: zaměstnanost a nové příležitosti pro všechny“;

| 1.2 | především oceňuje, že i přes zpomalení evropského růstu a neuspokojivé výsledky, kterých bylo doposud při uskutečňování Lisabonské strategie dosaženo, se v oblasti sociální politiky opět stanovují stejné cíle jako v Lisabonu, zaměřené na upřednostnění sociálního rozměru hospodářského růstu, a že se znovu zavádí evropský sociální model založený na „rostoucím hospodářství, vysoké úrovni sociální ochrany, vzdělání pro všechny a sociálním dialogu“, jak bylo odsouhlaseno na zasedání Evropské rady v Barceloně v roce 2002; |
| --- | --- |

1.2

především oceňuje, že i přes zpomalení evropského růstu a neuspokojivé výsledky, kterých bylo doposud při uskutečňování Lisabonské strategie dosaženo, se v oblasti sociální politiky opět stanovují stejné cíle jako v Lisabonu, zaměřené na upřednostnění sociálního rozměru hospodářského růstu, a že se znovu zavádí evropský sociální model založený na „rostoucím hospodářství, vysoké úrovni sociální ochrany, vzdělání pro všechny a sociálním dialogu“, jak bylo odsouhlaseno na zasedání Evropské rady v Barceloně v roce 2002;

| 1.3 | schvaluje principy tvořící základ Sociální agendy, tj. integrovaný přístup, podporu kvality zaměstnanosti, modernizaci systémů ochrany a konečně zohlednění „nákladů chybějící sociální politiky“; |
| --- | --- |

1.3

schvaluje principy tvořící základ Sociální agendy, tj. integrovaný přístup, podporu kvality zaměstnanosti, modernizaci systémů ochrany a konečně zohlednění „nákladů chybějící sociální politiky“;

| 1.4 | nicméně poukazuje na to, že stanovené cíle jsou někdy velmi obecné a musejí být specifikovány přesněji co do vymezení použitelných účinných nástrojů a stanovení lhůt; |
| --- | --- |

1.4

nicméně poukazuje na to, že stanovené cíle jsou někdy velmi obecné a musejí být specifikovány přesněji co do vymezení použitelných účinných nástrojů a stanovení lhůt;

| 1.5 | souhlasí s tím, aby byla zohledněna zásada „nákladů chybějící sociální politiky“, protože sociální politika může přispět k dosažení jak sociálních tak hospodářských cílů. Sociální politika skutečně neslouží pouze k odstranění případů vyloučení ze společnosti, nýbrž může rovněž přispět k lepším hospodářským výsledkům, například tím, že zvyšuje schopnost hospodářství přizpůsobit se změnám v mezinárodním prostředí. Chybějící nebo nevyhovující sociální politika má tedy ve skutečnosti negativní vliv na potenciální hospodářský růst; |
| --- | --- |

1.5

souhlasí s tím, aby byla zohledněna zásada „nákladů chybějící sociální politiky“, protože sociální politika může přispět k dosažení jak sociálních tak hospodářských cílů. Sociální politika skutečně neslouží pouze k odstranění případů vyloučení ze společnosti, nýbrž může rovněž přispět k lepším hospodářským výsledkům, například tím, že zvyšuje schopnost hospodářství přizpůsobit se změnám v mezinárodním prostředí. Chybějící nebo nevyhovující sociální politika má tedy ve skutečnosti negativní vliv na potenciální hospodářský růst;

| 1.6 | konstatuje s politováním, nehledě na svůj doposud vcelku pozitivní mínění, že v Sociální agendě není výslovně zmíněna role a odpovědnost, které příslušejí místním a regionálním samosprávám, především vezme-li se v úvahu skutečnost, že právě do jejich působnosti výkonná rozhodnutí a implementace sociální politiky ve většině evropských států spadají; |
| --- | --- |

1.6

konstatuje s politováním, nehledě na svůj doposud vcelku pozitivní mínění, že v Sociální agendě není výslovně zmíněna role a odpovědnost, které příslušejí místním a regionálním samosprávám, především vezme-li se v úvahu skutečnost, že právě do jejich působnosti výkonná rozhodnutí a implementace sociální politiky ve většině evropských států spadají;

| 1.7 | se v této souvislosti domnívá, že aktivní zapojení místních a regionálních samospráv a jejich následné kroky, v rámci principu subsidiarity stanoveném návrhem Evropské ústavy a ustanoveními „Bílé knihy o evropské správě“ (2001) (sdělení „Trvalý a systematický dialog s organizacemi územních samospráv na téma vypracování politik“) budou jedním z faktorů úspěšné realizace cílů Sociální agendy; |
| --- | --- |

1.7

se v této souvislosti domnívá, že aktivní zapojení místních a regionálních samospráv a jejich následné kroky, v rámci principu subsidiarity stanoveném návrhem Evropské ústavy a ustanoveními „Bílé knihy o evropské správě“ (2001) (sdělení „Trvalý a systematický dialog s organizacemi územních samospráv na téma vypracování politik“) budou jedním z faktorů úspěšné realizace cílů Sociální agendy;

| 1.8 | vyslovuje přání, aby právě instituce, které jsou občanům nejblíže, pracovaly na zmenšení rozdílů a nerovnováhy mezi jednotlivými členskými státy a na šíření evropského sociálního modelu v jeho nejlepší podobě a aby přitom byly brány za vzor členské státy s osvědčenými zkušenostmi a ne ty, jejichž sociální politika nejvíce pokulhává.
  Ke strategiím, cílům, nástrojům a návrhům Komise. |
| --- | --- |

1.8

vyslovuje přání, aby právě instituce, které jsou občanům nejblíže, pracovaly na zmenšení rozdílů a nerovnováhy mezi jednotlivými členskými státy a na šíření evropského sociálního modelu v jeho nejlepší podobě a aby přitom byly brány za vzor členské státy s osvědčenými zkušenostmi a ne ty, jejichž sociální politika nejvíce pokulhává.

Ke strategiím, cílům, nástrojům a návrhům Komise.

2.   Doporučení Výboru regionů

Posílení důvěry

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | si je vědom, že Evropa prochází fází velkého neklidu mezi občany (faktory jako zpomalený hospodářský růst, snižování kupní síly, stárnutí populace, vnímání vedlejší role EU v mezinárodním měřítku, problémy v systémech sociální ochrany a neustálý výskyt vrstvy obyvatel žijících v chudobě a na pokraji ekonomického a sociálního minima, způsobují pocity strachu a defenzivní postoje a jsou živnou půdou pro staré i nové lokálně podmíněné egoismy), a souhlasí s myšlenkou, že posílení důvěry by mělo být jedním ze základních bodů evropské sociální strategie; |
| --- | --- |

2.1

si je vědom, že Evropa prochází fází velkého neklidu mezi občany (faktory jako zpomalený hospodářský růst, snižování kupní síly, stárnutí populace, vnímání vedlejší role EU v mezinárodním měřítku, problémy v systémech sociální ochrany a neustálý výskyt vrstvy obyvatel žijících v chudobě a na pokraji ekonomického a sociálního minima, způsobují pocity strachu a defenzivní postoje a jsou živnou půdou pro staré i nové lokálně podmíněné egoismy), a souhlasí s myšlenkou, že posílení důvěry by mělo být jedním ze základních bodů evropské sociální strategie;

| 2.2 | se domnívá, že je důležité učinit rozhodný krok směrem k šíření správných informací, které by potíraly obavy občanů ať již starých či nových členských států; |
| --- | --- |

2.2

se domnívá, že je důležité učinit rozhodný krok směrem k šíření správných informací, které by potíraly obavy občanů ať již starých či nových členských států;

| 2.3 | vyzdvihuje nicméně nutnost, aby byl kromě úsilí o lepší komunikaci brán neustále zřetel na základní cíle a na okamžitě postřehnutelná zlepšení životních a pracovních podmínek. Takové cíle musejí být přizpůsobeny odlišným podmínkám a prioritám jednotlivých členských států a musejí předpokládat úzkou spolupráci místních a regionálních samospráv. |
| --- | --- |

2.3

vyzdvihuje nicméně nutnost, aby byl kromě úsilí o lepší komunikaci brán neustále zřetel na základní cíle a na okamžitě postřehnutelná zlepšení životních a pracovních podmínek. Takové cíle musejí být přizpůsobeny odlišným podmínkám a prioritám jednotlivých členských států a musejí předpokládat úzkou spolupráci místních a regionálních samospráv.

3.   Nástroje

VÝBOR REGIONŮ

| 3.1 | se domnívá, že občané musí být se škálou nejrůznějších nástrojů k dosažení cílů (legislativa, sociální dialog, finanční nástroje) obeznámeni bez zbytečného váhání, aby se zamezilo všeobecné nedůvěře; |
| --- | --- |

3.1

se domnívá, že občané musí být se škálou nejrůznějších nástrojů k dosažení cílů (legislativa, sociální dialog, finanční nástroje) obeznámeni bez zbytečného váhání, aby se zamezilo všeobecné nedůvěře;

| 3.1.1 | vyzdvihuje pokrok, kterého bylo dosaženo vložením všeobecné sociální klauzule (článek III-117) do návrhu Ústavní smlouvy. Podle této klauzule bude sociální dimenze nadále brána v úvahu ve všech politikách Společenství. |
| --- | --- |

3.1.1

vyzdvihuje pokrok, kterého bylo dosaženo vložením všeobecné sociální klauzule (článek III-117) do návrhu Ústavní smlouvy. Podle této klauzule bude sociální dimenze nadále brána v úvahu ve všech politikách Společenství.

| 3.2 | hodnotí pozitivně vzájemnou návaznost Sociální agendy, Lisabonské strategie a strategie trvale udržitelného rozvoje nutnou pro úzkou koordinaci všech politik společenství. Pokud nástroj k vyhodnocení dopadu vypracovaný Komisí bude brát zřetel na princip subsidiarity, jak se předpokládá v návrhu Ústavní smlouvy, způsobí tento integrovaný přístup skutečný pokrok v sociální politice a politice zaměstnanosti; |
| --- | --- |

3.2

hodnotí pozitivně vzájemnou návaznost Sociální agendy, Lisabonské strategie a strategie trvale udržitelného rozvoje nutnou pro úzkou koordinaci všech politik společenství. Pokud nástroj k vyhodnocení dopadu vypracovaný Komisí bude brát zřetel na princip subsidiarity, jak se předpokládá v návrhu Ústavní smlouvy, způsobí tento integrovaný přístup skutečný pokrok v sociální politice a politice zaměstnanosti;

| 3.3 | vyzývá Komisi k aplikaci otevřené metody koordinace integrací současného výlučně mezivládního mechanismu: toto bude uskutečněno zapojením místních a regionálních samospráv, které budou hlavními protagonisty řízení finančních nástrojů Agendy, zejména vzhledem k položkám „Konvergence“ a „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“; |
| --- | --- |

3.3

vyzývá Komisi k aplikaci otevřené metody koordinace integrací současného výlučně mezivládního mechanismu: toto bude uskutečněno zapojením místních a regionálních samospráv, které budou hlavními protagonisty řízení finančních nástrojů Agendy, zejména vzhledem k položkám „Konvergence“ a „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“;

| 3.4 | považuje za nezbytné, aby byla důrazně prosazována generalizace acquis Společenství a aby se trvalo na tom, že legislativy všech členských států postupně přijmou evropské principy a minimální normy důležité pro snížení rozdílů a nerovnováhy mezi nimi. |
| --- | --- |

3.4

považuje za nezbytné, aby byla důrazně prosazována generalizace acquis Společenství a aby se trvalo na tom, že legislativy všech členských států postupně přijmou evropské principy a minimální normy důležité pro snížení rozdílů a nerovnováhy mezi nimi.

| 3.5 | domnívá se, že rok po přijetí nových členských států je vhodné, aby Komise provedla hodnocení omezení přístupu pracovníků z nových členských států na trh práce ve staré Evropské unii. Bylo by zvláště zajímavé zjistit, jaký je strukturální dopad tohoto omezení na statut pracovních vztahů. |
| --- | --- |

3.5

domnívá se, že rok po přijetí nových členských států je vhodné, aby Komise provedla hodnocení omezení přístupu pracovníků z nových členských států na trh práce ve staré Evropské unii. Bylo by zvláště zajímavé zjistit, jaký je strukturální dopad tohoto omezení na statut pracovních vztahů.

| 3.6 | domnívá se, že omezení přístupu pro pracovníky z nových členských států na trh práce ve staré Evropské unii, jakož i probíhající debata o návrhu Komise o směrnici pro služby ve vnitřním trhu, svědčí o nezbytnosti revize směrnice 96/71 týkající se detašování pracovníků v rámci poskytování služeb. |
| --- | --- |

3.6

domnívá se, že omezení přístupu pro pracovníky z nových členských států na trh práce ve staré Evropské unii, jakož i probíhající debata o návrhu Komise o směrnici pro služby ve vnitřním trhu, svědčí o nezbytnosti revize směrnice 96/71 týkající se detašování pracovníků v rámci poskytování služeb.

4.   Tři podmínky úspěchu při budování důvěry

VÝBOR REGIONŮ

| 4.1 | uznává důležitost nového mezigeneračního přístupu usilujícího o to, aby mladým lidem poskytl širší a lepší perspektivy. Budování důvěry a znovuoživení cílů Lisabonské strategie nemůže opomíjet centrální roli, která mládeži přísluší; Proto se odvolává na své stanovisko (EDUC 37, 2004) k Návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o vytvoření programu „MLADEŽ V AKCI“ pro období 2007-2013; |
| --- | --- |

4.1

uznává důležitost nového mezigeneračního přístupu usilujícího o to, aby mladým lidem poskytl širší a lepší perspektivy. Budování důvěry a znovuoživení cílů Lisabonské strategie nemůže opomíjet centrální roli, která mládeži přísluší; Proto se odvolává na své stanovisko (EDUC 37, 2004) k Návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o vytvoření programu „MLADEŽ V AKCI“ pro období 2007-2013;

| 4.2 | vyslovuje svůj souhlas se pro intenzivní diskusi na téma Zelená kniha o mezigeneračním rozměru v roce 2005; |
| --- | --- |

4.2

vyslovuje svůj souhlas se pro intenzivní diskusi na téma Zelená kniha o mezigeneračním rozměru v roce 2005;

| 4.3 | zdůrazňuje, že živá diskuse o stárnutí populace a o reformě penzijních systémů musí být doprovázena hlubším posouzením a zvážením postupného zhoršujícího se postavení mládeže, pokud jde o zajištění platů a pracovní a profesní perspektivy. Aniž by se přehlížely trvalé problémy starších občanů, je při integrovaném přístupu zapotřebí věnovat pozornost i postavení jiných sociálních vrstev, kterým hrozí vyloučení ze společnosti; |
| --- | --- |

4.3

zdůrazňuje, že živá diskuse o stárnutí populace a o reformě penzijních systémů musí být doprovázena hlubším posouzením a zvážením postupného zhoršujícího se postavení mládeže, pokud jde o zajištění platů a pracovní a profesní perspektivy. Aniž by se přehlížely trvalé problémy starších občanů, je při integrovaném přístupu zapotřebí věnovat pozornost i postavení jiných sociálních vrstev, kterým hrozí vyloučení ze společnosti;

| 4.4 | velmi vítá myšlenku mezigeneračního partnerství, které by na jedné straně dovedlo zhodnotit zkušenosti starších lidí a zaručovalo by jejich setrvání v populaci produktivního věku a na druhé straně zaručilo možnost zapojení mladých lidi. Vyzývá proto v této souvislosti Komisi, aby začala s experimenty, šířením osvědčených postupů a konkrétními iniciativami pro usnadnění mezigeneračních setkávání; |
| --- | --- |

4.4

velmi vítá myšlenku mezigeneračního partnerství, které by na jedné straně dovedlo zhodnotit zkušenosti starších lidí a zaručovalo by jejich setrvání v populaci produktivního věku a na druhé straně zaručilo možnost zapojení mladých lidi. Vyzývá proto v této souvislosti Komisi, aby začala s experimenty, šířením osvědčených postupů a konkrétními iniciativami pro usnadnění mezigeneračních setkávání;

| 4.5 | připisuje, v souladu se sdělením Komise, velkou důležitost partnerství na všech úrovních: takové partnerství považuje za hlavní nástroj k vybudování onoho sociálního kapitálu, který se dnes zdá být narušený konstantně pomalým hospodářským růstem a vláčným přístupem při uskutečňování Lisabonských cílů, z nichž nejdůležitější je slušná práce pro všechny evropské občany; |
| --- | --- |

4.5

připisuje, v souladu se sdělením Komise, velkou důležitost partnerství na všech úrovních: takové partnerství považuje za hlavní nástroj k vybudování onoho sociálního kapitálu, který se dnes zdá být narušený konstantně pomalým hospodářským růstem a vláčným přístupem při uskutečňování Lisabonských cílů, z nichž nejdůležitější je slušná práce pro všechny evropské občany;

| 4.6 | zdůrazňuje nezbytnost podniknout konkrétní kroky tam, kde partnerství nemá z historických a socio-ekonomických důvodů tradice a zkušenosti; |
| --- | --- |

4.6

zdůrazňuje nezbytnost podniknout konkrétní kroky tam, kde partnerství nemá z historických a socio-ekonomických důvodů tradice a zkušenosti;

| 4.7 | plně souhlasí s důležitostí vnějšího rozměru EU. Evropa může a musí hrát aktivní roli na mezinárodní scéně, zvláště kvůli podpoře „slušné“ práce pro všechny, kvůli zaručení rovných pravidel na trhu a v mezinárodním obchodě, ale také kvůli ochraně a podpoře evropského sociálního modelu a jeho principů lidské důstojnosti, sociální spravedlnosti a solidarity před globalizovaným hospodářstvím. |
| --- | --- |

4.7

plně souhlasí s důležitostí vnějšího rozměru EU. Evropa může a musí hrát aktivní roli na mezinárodní scéně, zvláště kvůli podpoře „slušné“ práce pro všechny, kvůli zaručení rovných pravidel na trhu a v mezinárodním obchodě, ale také kvůli ochraně a podpoře evropského sociálního modelu a jeho principů lidské důstojnosti, sociální spravedlnosti a solidarity před globalizovaným hospodářstvím.

| 4.8 | domnívá se, že existují nejméně další dvě podmínky, které jsou nutné k úspěchu při zvyšování důvěry občanů: i) občané si musí být plně vědomi evropských příležitostí, které se jim nabízí; ii) občané musí mít k dispozici potřebné nástroje k tomu, aby těchto příležitostí využili, zejména jazykové dovednosti. Vybízí Evropskou komisi k tomu, aby kladla na tyto a rovněž další podmínky důraz. |
| --- | --- |

4.8

domnívá se, že existují nejméně další dvě podmínky, které jsou nutné k úspěchu při zvyšování důvěry občanů: i) občané si musí být plně vědomi evropských příležitostí, které se jim nabízí; ii) občané musí mít k dispozici potřebné nástroje k tomu, aby těchto příležitostí využili, zejména jazykové dovednosti. Vybízí Evropskou komisi k tomu, aby kladla na tyto a rovněž další podmínky důraz.

5.   Dvě prioritní oblasti: k plné zaměstnanosti

VÝBOR REGIONŮ

| 5.1 | zcela sdílí strategii udržet zaměstnanost, její kvantitu a kvalitu na předním místě mezi cíli Sociální agendy. Zaměstnanost a její čtyři priority navržené ve zprávě pana Koka zůstává hlavním nástrojem potírání vyloučení ze společnosti a podpory pevného a stálého hospodářského růstu; |
| --- | --- |

5.1

zcela sdílí strategii udržet zaměstnanost, její kvantitu a kvalitu na předním místě mezi cíli Sociální agendy. Zaměstnanost a její čtyři priority navržené ve zprávě pana Koka zůstává hlavním nástrojem potírání vyloučení ze společnosti a podpory pevného a stálého hospodářského růstu;

| 5.2 | je nakloněn vypracování Zelené knihy o rozvoji pracovního práva. S nárůstem nových forem práce je nezbytně nutné harmonizovat normativní nástroje pracovního práva; |
| --- | --- |

5.2

je nakloněn vypracování Zelené knihy o rozvoji pracovního práva. S nárůstem nových forem práce je nezbytně nutné harmonizovat normativní nástroje pracovního práva;

| 5.3 | se domnívá, že v této oblasti je zapotřebí podniknout kroky k odvrácení takové situace, kdy by flexibilita v zaměstnanosti, nezbytná pro modernizaci trhu práce a pro konkurenceschopnost, znamenala zhoršení bezpečnostních podmínek pracovníků a jejich zvýšenému vystavení se riziku vyloučení ze společnosti; |
| --- | --- |

5.3

se domnívá, že v této oblasti je zapotřebí podniknout kroky k odvrácení takové situace, kdy by flexibilita v zaměstnanosti, nezbytná pro modernizaci trhu práce a pro konkurenceschopnost, znamenala zhoršení bezpečnostních podmínek pracovníků a jejich zvýšenému vystavení se riziku vyloučení ze společnosti;

| 5.4 | je toho názoru, že v této souvislosti zůstane sociální dialog základním nástrojem k podpoře a posílení změn, k jejich řízení a zajištění jejich sociální spravedlnosti, kterým je nutno se řídit a který je nutno všemi způsoby upevňovat; |
| --- | --- |

5.4

je toho názoru, že v této souvislosti zůstane sociální dialog základním nástrojem k podpoře a posílení změn, k jejich řízení a zajištění jejich sociální spravedlnosti, kterým je nutno se řídit a který je nutno všemi způsoby upevňovat;

| 5.5 | oceňuje záměr Komise navrhnout novou strategii zdraví a bezpečnosti na pracovišti s cílem zajistit prevenci, zdraví a bezpečnost pracovníků; |
| --- | --- |

5.5

oceňuje záměr Komise navrhnout novou strategii zdraví a bezpečnosti na pracovišti s cílem zajistit prevenci, zdraví a bezpečnost pracovníků;

| 5.6 | sleduje se zájmem výhledový evropský trh práce. Přeje si však, aby se nejednalo pouze o monitorování mobility pracovníků mezi členskými státy, ale aby byla spíše rozšířena pravidla a normy upravující fungování trhu práce a umožňují spojit nejvyšší míru záruk s nejvyšší mírou efektivity a produktivity; |
| --- | --- |

5.6

sleduje se zájmem výhledový evropský trh práce. Přeje si však, aby se nejednalo pouze o monitorování mobility pracovníků mezi členskými státy, ale aby byla spíše rozšířena pravidla a normy upravující fungování trhu práce a umožňují spojit nejvyšší míru záruk s nejvyšší mírou efektivity a produktivity;

| 5.7 | se domnívá, že v tomto směru může být užitečná možná existence nadnárodních kolektivních smluv; |
| --- | --- |

5.7

se domnívá, že v tomto směru může být užitečná možná existence nadnárodních kolektivních smluv;

| 5.8 | je stejně tak nakloněn podpoře sociální odpovědnosti podniků. |
| --- | --- |

5.8

je stejně tak nakloněn podpoře sociální odpovědnosti podniků.

| 5.9 | je stejně tak nakloněn podpoře lepší a efektivnější koordinace programů sociálního zabezpečení |
| --- | --- |

5.9

je stejně tak nakloněn podpoře lepší a efektivnější koordinace programů sociálního zabezpečení

6.   K solidárnější společnosti

VÝBOR REGIONŮ

| 6.1 | uznává, že modernizace sociální ochrany, včetně její finanční udržitelnosti, je klíčovou součástí vyhodnocení Lisabonské strategie v polovině období. Zdůrazňuje však, že tato „modernizace“ musí být prováděna v souladu s legitimním cílem solidárnější společnosti a rovných příležitostí pro všechny; |
| --- | --- |

6.1

uznává, že modernizace sociální ochrany, včetně její finanční udržitelnosti, je klíčovou součástí vyhodnocení Lisabonské strategie v polovině období. Zdůrazňuje však, že tato „modernizace“ musí být prováděna v souladu s legitimním cílem solidárnější společnosti a rovných příležitostí pro všechny;

| 6.2 | se nehledě na to, co bylo zmíněno výše, domnívá, že místní a regionální samosprávy budou muset být vyzvány, aby v tomto procesu modernizace sehrály ústřední roli, a že Otevřená metoda koordinace (OMK) bude muset být rozšířena až po mezi-národní územní celky; |
| --- | --- |

6.2

se nehledě na to, co bylo zmíněno výše, domnívá, že místní a regionální samosprávy budou muset být vyzvány, aby v tomto procesu modernizace sehrály ústřední roli, a že Otevřená metoda koordinace (OMK) bude muset být rozšířena až po mezi-národní územní celky;

| 6.3 | sdílí návrh na racionalizaci OMK prostřednictvím jednotného seznamu společných cílů pro sektory začlenění do společnosti, důchody a zdraví; |
| --- | --- |

6.3

sdílí návrh na racionalizaci OMK prostřednictvím jednotného seznamu společných cílů pro sektory začlenění do společnosti, důchody a zdraví;

| 6.4 | plně vítá cíl boje proti chudobě a podpory začlenění do společnosti; |
| --- | --- |

6.4

plně vítá cíl boje proti chudobě a podpory začlenění do společnosti;

| 6.5 | považuje iniciativu společenství týkající se opatření k poskytnutí minimální mzdy všem občanům za velmi důležitou a vyzývá Komisi, aby vytvořila konkrétní postupy pro porovnání různých zkušeností z národní a regionální oblasti a podnítila tak šíření osvědčených postupů a komparativní analýzu příslušných opatření; |
| --- | --- |

6.5

považuje iniciativu společenství týkající se opatření k poskytnutí minimální mzdy všem občanům za velmi důležitou a vyzývá Komisi, aby vytvořila konkrétní postupy pro porovnání různých zkušeností z národní a regionální oblasti a podnítila tak šíření osvědčených postupů a komparativní analýzu příslušných opatření;

| 6.6 | je nakloněna tomu, aby byl rok 2010 vyhlášen Rokem boje proti chudobě a vyloučení ze společnosti. Nicméně vyslovuje obavu, že iniciativy takového druhu (jako další „evropské roky“ zamýšlené ve sdělení Komise, které mají být vyhlašovány až do roku 2010) by se mohly stát pouhými oslavami, zatímco by měly být doprovázeny zesílenými podpůrnými konkrétními opatřeními; |
| --- | --- |

6.6

je nakloněna tomu, aby byl rok 2010 vyhlášen Rokem boje proti chudobě a vyloučení ze společnosti. Nicméně vyslovuje obavu, že iniciativy takového druhu (jako další „evropské roky“ zamýšlené ve sdělení Komise, které mají být vyhlašovány až do roku 2010) by se mohly stát pouhými oslavami, zatímco by měly být doprovázeny zesílenými podpůrnými konkrétními opatřeními;

| 6.7 | plně sdílí cíl boje proti diskriminaci a podpory práv menšin, eventuálně i prostřednictvím zákonodárných iniciativ; |
| --- | --- |

6.7

plně sdílí cíl boje proti diskriminaci a podpory práv menšin, eventuálně i prostřednictvím zákonodárných iniciativ;

| 6.8 | podporuje návrh na zřízení Evropského institutu pro rovnost mezi muži a ženami.Zatím by měly být vylepšeny ostatní existující nástroje pro účinnější vyhodnocení zkušeností a implementaci osvědčených postupů z různých evropských zemí, |
| --- | --- |

6.8

podporuje návrh na zřízení Evropského institutu pro rovnost mezi muži a ženami.Zatím by měly být vylepšeny ostatní existující nástroje pro účinnější vyhodnocení zkušeností a implementaci osvědčených postupů z různých evropských zemí,

| 6.9 | zdůrazňuje nutnost co nejlepším způsobem formulovat cíl boje proti diskriminaci a stanovit konkrétní postupy a opatření pro různé situace: již zdůrazněný cíl rovných příležitostí pro muže a ženy uvádí historické konotace a specifické problematiky, které nelze omezit na obecnější otázku práv menšin, které jsou ostatně vnímány různými způsoby v různých částech EU; |
| --- | --- |

6.9

zdůrazňuje nutnost co nejlepším způsobem formulovat cíl boje proti diskriminaci a stanovit konkrétní postupy a opatření pro různé situace: již zdůrazněný cíl rovných příležitostí pro muže a ženy uvádí historické konotace a specifické problematiky, které nelze omezit na obecnější otázku práv menšin, které jsou ostatně vnímány různými způsoby v různých částech EU;

| 6.10 | souhlasí se závazkem vypracovat zvláštní sdělení k otázkám sociálních služeb obecného zájmu (SSOZ) a přeje si obzvláště, aby tato iniciativa pomohla vyjasnit obraz momentální právnické nejistoty. Připomíná primární roli místních a regionálních samospráv v oblasti SSOZ a nutnost dostatečně je podpořit, aby mohly i nadále zaručovat jejich dostupnost a univerzalitu. Žádoucí mobilita osob v rámci Unie ukládá, aby všechny členské státy postupovaly a činily pokroky v oblasti SSOZ koordinovaně. V této souvislosti VR oceňuje záměr Komise poskytnout za určitých podmínek výjimku z oznamovací povinnosti ve věcech veřejné pomoci některým oblastem sociálních služeb jako jsou nemocnice a zařízení poskytující sociální bydlení. |
| --- | --- |

6.10

souhlasí se závazkem vypracovat zvláštní sdělení k otázkám sociálních služeb obecného zájmu (SSOZ) a přeje si obzvláště, aby tato iniciativa pomohla vyjasnit obraz momentální právnické nejistoty. Připomíná primární roli místních a regionálních samospráv v oblasti SSOZ a nutnost dostatečně je podpořit, aby mohly i nadále zaručovat jejich dostupnost a univerzalitu. Žádoucí mobilita osob v rámci Unie ukládá, aby všechny členské státy postupovaly a činily pokroky v oblasti SSOZ koordinovaně. V této souvislosti VR oceňuje záměr Komise poskytnout za určitých podmínek výjimku z oznamovací povinnosti ve věcech veřejné pomoci některým oblastem sociálních služeb jako jsou nemocnice a zařízení poskytující sociální bydlení.

7.   Závěry

VÝBOR REGIONŮ

vybízí Komisi k tomu, aby brala náležitý zřetel na skutečnou roli a odpovědnost, jež mají místní a regionální samosprávy v různých oblastech, které jsou předmětem Sociální agendy, v souladu s principem subsidiarity stvrzeným Ústavní smlouvou, a zdůrazňuje, že toto je hlavní cesta k vybudování Evropy občanů, která by byla také modelem soudržnosti a solidarity v procesu zaměřeném na to, aby se Unie stala nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě.

V Bruselu dne 6. července 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 43, 18.2.2005, s. 7

1

(2)  Úř. věstník C 121, 30.4.2004, s. 32

2

---

| 7.2.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 31/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 31/36

---

Stanovisko Výboru regionů k „Zelené knize o přístupu EU k řízení ekonomické migrace“

(2006/C 31/09)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na Zelenou knihu „O přístupu Evropské unie k řízení ekonomické migrace“, předloženou Komisí (KOM(2004) 811 v konečném znění),

s ohledem na rozhodnutí Komise konzultovat s ním toto téma, v souladu s prvním odstavcem článku 265 Smlouvy o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí vlastního předsedy z 22. února pověřit Komisi pro hospodářskou a sociální politiku vypracováním stanoviska k tomuto tématu,

s ohledem na závěry zasedání Evropské rady v Tampere v roce 1999, v Nice a Lisabonu v roce 2000 a v Seville v roce 2002,

s ohledem na vlastní stanovisko k pozměněnému návrhu směrnice Rady o právu na sjednocování rodin (CdR 243/2002 fin) (1),

s ohledem na vlastní stanovisko ke sdělení Komise o společné politice v oblasti ilegální imigrace (KOM(2001) 672 v konečném znění) a k otevřené metodě koordinace politiky Společenství v oblasti imigrace (KOM(2001) 387 v konečném znění) ze 16. května 2002 (CdR 93/2002 fin) (2),

s ohledem na vlastní stanoviska k Politice Společenství v oblasti imigrace a ke společnému postupu v otázkách azylu (CdR 90/2001 fin) (3) a k návrhu směrnice Rady o minimálních normách spojených s přijímáním žadatelů o azyl v členských státech (CdR 214/2001 fin) (4),

s ohledem na vlastní stanovisko k návrhu směrnice Rady o statutu občanů ze třetích zemí, kteří dlouhou dobu pobývají v dané zemi (CdR 213/2001 fin) (5),

s ohledem na vlastní stanoviska k návrhu směrnice Rady týkající se podmínek vstupu a pobytu občanů třetích zemí, kteří mají zájem vykonávat závislou nebo samostatně výdělečnou činnost (CdR 386/2001 rev. 1), a směrnice týkající se podmínek vstupu a pobytu občanů třetích zemí za studijními účely, odborným vzděláváním nebo dobrovolnickou činností (KOM(2002) 548 v konečném znění) (CdR 2/2003 fin) (6),

s ohledem na sdělení Komise o začlenění otázek týkajících se imigrace do vztahů mezi Evropskou unií a třetími zeměmi (KOM(2002) 703 v konečném znění),

s ohledem na vlastní stanovisko ke zprávě Komise vypracované na žádost Evropské rady během jejího zasedání ve Stockholmu zvýšit míru zaměstnanosti a prodloužit období aktivního věku (KOM(2002) 9 v konečném znění) (CdR 94/2002 fin) (7),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Imigrace, integrace a role organizované občanské společnosti“ (CES 365/2002 ) (8),

s ohledem na článek 13 Smlouvy ES a dvě směrnice Rady: 2000/78/ES o rovnosti zacházení v oblasti zaměstnanosti a pracovních podmínek a 2000/43/ES o rovnosti mezi lidmi nezávisle na jejich rase a etnickém původu,

s ohledem na zprávu Evropské rady z července 2000 k tématu „Různorodost a soudržnost: nové výzvy pro integraci imigrantů a menšin“,

s ohledem na dokument oddělení Komise o hlubším zhodnocení dopadu týkajícím se sdělení o imigraci, integraci a zaměstnanosti (KOM(2003) 336 v konečném znění) SEC (2003) 694,

s ohledem na vlastní stanovisko ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a VR o imigraci, integraci a zaměstnanosti (CdR 223/2003 fin) (9),

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o Prostoru svobody, bezpečnosti a práva: závěry programu z Tampere a nové cíle (KOM(2004) 401 v konečném znění),

s ohledem na úmluvu OSN o ochraně práv všech migrujících pracovníků a jejich rodinných příslušníků,

s ohledem na vlastní návrh stanoviska (CdR 82/2005 rev. 1) přijatý 3. května 2005 Komisí pro hospodářskou a sociální politiku (zpravodaj: pan Alvaro Ancisi, člen městského zastupitelstva Ravenny (Itálie – ELS)),

a vzhledem k tomu, že

| 1) | rozsáhlá ekonomická migrace nevyřeší ani demografické problémy se stárnutím populace a klesající porodností, ani není jedinou možnou odpovědí na požadavky trhu práce; nadále je třeba využívat především domácí potenciál pracovních sil a přilákat vysoce kvalifikované imigranty pro určité jasně vymezené obory; pro uspokojení potřeb evropského trhu práce a pro zajištění konkurenceschopnosti evropských podniků je třeba stále výraznějších migračních toků; |
| --- | --- |

1)

rozsáhlá ekonomická migrace nevyřeší ani demografické problémy se stárnutím populace a klesající porodností, ani není jedinou možnou odpovědí na požadavky trhu práce; nadále je třeba využívat především domácí potenciál pracovních sil a přilákat vysoce kvalifikované imigranty pro určité jasně vymezené obory; pro uspokojení potřeb evropského trhu práce a pro zajištění konkurenceschopnosti evropských podniků je třeba stále výraznějších migračních toků;

| 2) | jedním z hlavních bodů Haagského programu, zanesených do nové Agendy EU pro další rozvoj politik spojených s imigrací a s otázkou azylu, schválené v roce 2004, je legální migrace a boj proti práci na černo; a ačkoliv otázka imigrace bude spadat do kompetence jednotlivých států, Komise má za úkol připravit plán pro politiku legální imigrace do roku 2005; |
| --- | --- |

2)

jedním z hlavních bodů Haagského programu, zanesených do nové Agendy EU pro další rozvoj politik spojených s imigrací a s otázkou azylu, schválené v roce 2004, je legální migrace a boj proti práci na černo; a ačkoliv otázka imigrace bude spadat do kompetence jednotlivých států, Komise má za úkol připravit plán pro politiku legální imigrace do roku 2005;

| 3) | Zelená kniha má za cíl zahájit fázi předlegislativních vyjednávání, kterých by se účastnily instituce EU, členské státy a občanská společnost, o existenci nejvhodnějších forem komunitární úpravy pro vstup ekonomických migrantů a o tom, jaké výhody přinese prosazení komunitárního přístupu; |
| --- | --- |

3)

Zelená kniha má za cíl zahájit fázi předlegislativních vyjednávání, kterých by se účastnily instituce EU, členské státy a občanská společnost, o existenci nejvhodnějších forem komunitární úpravy pro vstup ekonomických migrantů a o tom, jaké výhody přinese prosazení komunitárního přístupu;

| 4) | nová Ústavní smlouva ještě více rozšiřuje kompetence EU (čl. III-267) a počítá s tím, že Unie vypracuje společnou politiku pro integraci, která zajistí účinné řízení migračních toků, přiměřené zacházení s příslušníky třetích zemí, kteří zákonně pobývají v jednom z členských států, a naopak zamezí nelegální imigraci a obchodování s lidmi, a že evropské zákony stanoví podmínky pro vstup a pobyt těchto osob a zároveň normy pro vydávání víz a povolení k pobytu členskými státy; |
| --- | --- |

4)

nová Ústavní smlouva ještě více rozšiřuje kompetence EU (čl. III-267) a počítá s tím, že Unie vypracuje společnou politiku pro integraci, která zajistí účinné řízení migračních toků, přiměřené zacházení s příslušníky třetích zemí, kteří zákonně pobývají v jednom z členských států, a naopak zamezí nelegální imigraci a obchodování s lidmi, a že evropské zákony stanoví podmínky pro vstup a pobyt těchto osob a zároveň normy pro vydávání víz a povolení k pobytu členskými státy;

| 5) | nová Ústavní smlouva dále počítá s možností, že by evropské zákony nebo rámcový zákon mohly stanovit taková opatření, která by povzbudila nebo podpořila snahy členských států vedoucí k podpoře integrace občanů ze třetích zemí, kteří legálně pobývají na území států EU. Harmonizace právních předpisů členských států je přitom vyloučena. VR zdůrazňuje, že regulace přístupu příslušníků třetích zemí na trh práce je v kompetenci členských států; |
| --- | --- |

5)

nová Ústavní smlouva dále počítá s možností, že by evropské zákony nebo rámcový zákon mohly stanovit taková opatření, která by povzbudila nebo podpořila snahy členských států vedoucí k podpoře integrace občanů ze třetích zemí, kteří legálně pobývají na území států EU. Harmonizace právních předpisů členských států je přitom vyloučena. VR zdůrazňuje, že regulace přístupu příslušníků třetích zemí na trh práce je v kompetenci členských států;

na svém 60. plenárním zasedání ve dnech 6. a 7. července 2005 (jednání dne 7. července 2005) přijal jednomyslně následující stanovisko.

1.   Připomínky Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na některé hlavní otázky, projednávané v Zelené knize:

Stupeň harmonizace, ke kterému by měla směřovat budoucí legislativa Společenství

| 1.1 | zaznamenává, že rozvoj migrační politiky má jako jeden z cílů mimo jiné krátkodobě i střednědobě ekonomicky reagovat na demografický pokles v Evropě a vytvořit prostor svobody, bezpečnosti a práva pro všechny občany, což jsou i hlavní cíle Výboru regionů; |
| --- | --- |

1.1

zaznamenává, že rozvoj migrační politiky má jako jeden z cílů mimo jiné krátkodobě i střednědobě ekonomicky reagovat na demografický pokles v Evropě a vytvořit prostor svobody, bezpečnosti a práva pro všechny občany, což jsou i hlavní cíle Výboru regionů;

| 1.2 | Zdůrazňuje, že existuje jasná spojitost mezi obtížemi migrantů s využíváním legálních cest ekonomické migrace, chybějící koordinací mezi členskými státy v této oblasti a úrovní nelegální migrace; |
| --- | --- |

1.2

Zdůrazňuje, že existuje jasná spojitost mezi obtížemi migrantů s využíváním legálních cest ekonomické migrace, chybějící koordinací mezi členskými státy v této oblasti a úrovní nelegální migrace;

| 1.3 | zdůrazňuje vzájemnou závislost hospodářské politiky a politiky práce a sociálních věcí, která je charakteristická pro evropský sociální model založený na kvalitě práce, modernizaci hospodářských struktur a silné sociální soudržnosti; |
| --- | --- |

1.3

zdůrazňuje vzájemnou závislost hospodářské politiky a politiky práce a sociálních věcí, která je charakteristická pro evropský sociální model založený na kvalitě práce, modernizaci hospodářských struktur a silné sociální soudržnosti;

| 1.4 | nicméně připomíná, že zatímco některé evropské regiony zaznamenávají pokles počtu obyvatel a trpí snížením pracovní síly, v jiných regionech dochází k nárůstu počtu obyvatel, který místy způsobuje problémy s dostupností služeb a s ubytovacími kapacitami; |
| --- | --- |

1.4

nicméně připomíná, že zatímco některé evropské regiony zaznamenávají pokles počtu obyvatel a trpí snížením pracovní síly, v jiných regionech dochází k nárůstu počtu obyvatel, který místy způsobuje problémy s dostupností služeb a s ubytovacími kapacitami;

| 1.5 | domnívá se, že budoucí komunitární opatření by měla stanovit celkový právní rámec, který by se týkal všech migrantů v EU, a nejprve by se mohl přijmout dílčí přístup, který by se zaměřil na specifické skupiny migrujících pracovníků (sezónní pracovníci, pracovníci se speciální kvalifikací, pracovníci přeřazení na jinou pobočku v rámci jedné firmy, poskytovatelé služeb);

  podporuje proto možnost navrženou v Zelené knize Komise, která se týká vytvoření společného rámce minimálních norem, které by upravovaly přijímání státních příslušníků z třetích zemí, kteří chtějí vykonávat placené zaměstnání nebo samostatně výdělečnou činnost;

  lituje, že návrh směrnice o podmínkách vstupu o pobytu státních příslušníků třetích zemí za účelem placeného zaměstnání a soukromé výdělečné činnosti, který VR přivítal ve svém stanovisku (CdR 386/2001) (10) ze dne 13. března 2002, nebyl schválen Komisí; |
| --- | --- |

1.5

domnívá se, že budoucí komunitární opatření by měla stanovit celkový právní rámec, který by se týkal všech migrantů v EU, a nejprve by se mohl přijmout dílčí přístup, který by se zaměřil na specifické skupiny migrujících pracovníků (sezónní pracovníci, pracovníci se speciální kvalifikací, pracovníci přeřazení na jinou pobočku v rámci jedné firmy, poskytovatelé služeb);

podporuje proto možnost navrženou v Zelené knize Komise, která se týká vytvoření společného rámce minimálních norem, které by upravovaly přijímání státních příslušníků z třetích zemí, kteří chtějí vykonávat placené zaměstnání nebo samostatně výdělečnou činnost;

lituje, že návrh směrnice o podmínkách vstupu o pobytu státních příslušníků třetích zemí za účelem placeného zaměstnání a soukromé výdělečné činnosti, který VR přivítal ve svém stanovisku (CdR 386/2001) (10) ze dne 13. března 2002, nebyl schválen Komisí;

| 1.6 | se dále domnívá, že vícero zemí by se mohlo shodnout na urychleném přijetí společných opatření pro případ nedostatku odborných sil; jakýkoliv členský stát, který přistoupí k těmto opatřením, by měl mít povinnost o nich informovat ostatní členské státy a předem je s nimi koordinovat. |
| --- | --- |

1.6

se dále domnívá, že vícero zemí by se mohlo shodnout na urychleném přijetí společných opatření pro případ nedostatku odborných sil; jakýkoliv členský stát, který přistoupí k těmto opatřením, by měl mít povinnost o nich informovat ostatní členské státy a předem je s nimi koordinovat.

Postup při přijímání migrujících pracovníků, povolení k pobytu a pracovní povolení

| 1.7 | zdůrazňuje důležitost vízové politiky a politiky udělování povolení k pobytu a pracovních povolení, které usnadňují vstup migrujícím pracovníkům; navrhuje proto, aby členské státy vytvořily v rámci jednoho administrativního nařízení jediný vnitrostátní postup podávání žádostí vedoucí k jednomu kombinovanému povolení k pobytu a práci, čímž se zjednoduší a harmonizují rozcházející se pravidla, která jsou v současnosti uplatňována v jednotlivých členských zemích; |
| --- | --- |

1.7

zdůrazňuje důležitost vízové politiky a politiky udělování povolení k pobytu a pracovních povolení, které usnadňují vstup migrujícím pracovníkům; navrhuje proto, aby členské státy vytvořily v rámci jednoho administrativního nařízení jediný vnitrostátní postup podávání žádostí vedoucí k jednomu kombinovanému povolení k pobytu a práci, čímž se zjednoduší a harmonizují rozcházející se pravidla, která jsou v současnosti uplatňována v jednotlivých členských zemích;

| 1.8 | zdůrazňuje již vyslovené připomínky týkající se principu podpory mobility migrantů dlouhodobě žijících v dané zemi a již zapojených do pracovního trhu Společenství (CdR 337/2004 rev.1); |
| --- | --- |

1.8

zdůrazňuje již vyslovené připomínky týkající se principu podpory mobility migrantů dlouhodobě žijících v dané zemi a již zapojených do pracovního trhu Společenství (CdR 337/2004 rev.1);

| 1.9 | vzhledem k tomu, že Směrnice Rady 2003/109/ES počítá od roku 2006 s uznáním práv na mobilitu dlouhodobých migrantů, považuje za důležité zhodnotit také možnost přijetí minimálních společných norem, jež by usnadnily mobilitu v rámci EU také pracovníkům, kteří žijí v jednom ze členských států krátkodobě, vzhledem k tomu, že členské státy užívají od roku 2004 svobody volného pohybu pracovníků; mohlo by se například udělovat povolení k pobytu, jež by uchazeči o práci umožnilo získat informace o volných místech. Dále by bylo žádoucí zavést v zemích původu (nečlenských státech) vzdělávací programy, což může mít zvláště v některých odvětvích rozhodující význam, a zavést minimální společná pravidla pro uznávání odborné kvalifikace nabyté před vstupem nebo po vstupu do dané země EU; |
| --- | --- |

1.9

vzhledem k tomu, že Směrnice Rady 2003/109/ES počítá od roku 2006 s uznáním práv na mobilitu dlouhodobých migrantů, považuje za důležité zhodnotit také možnost přijetí minimálních společných norem, jež by usnadnily mobilitu v rámci EU také pracovníkům, kteří žijí v jednom ze členských států krátkodobě, vzhledem k tomu, že členské státy užívají od roku 2004 svobody volného pohybu pracovníků; mohlo by se například udělovat povolení k pobytu, jež by uchazeči o práci umožnilo získat informace o volných místech. Dále by bylo žádoucí zavést v zemích původu (nečlenských státech) vzdělávací programy, což může mít zvláště v některých odvětvích rozhodující význam, a zavést minimální společná pravidla pro uznávání odborné kvalifikace nabyté před vstupem nebo po vstupu do dané země EU;

| 1.10 | domnívá se, že přijetí jednotlivých pracovníků musí být v zásadě podřízeno existenci specifického pracovního místa.
  V určitých specifických segmentech trhu práce, pro něž je v zemích původu obtížné šířit informace o specifických volných pracovních místech, by právní předpisy Společenství pro zákonné přijímání migrantů mohly obsahovat povolení k přechodnému pobytu na hledání práce, které by bylo platné po omezenou dobu a které by bylo řízeno každým členským státem.
  Budoucími opatřeními musí být zohledněny také možnosti změny pracovního místa a sektoru s tím, že se stanoví maximální období nezaměstnanosti migrujícího pracovníka v rámci doby platnosti povolení, po jejímž vypršení se bude muset migrující pracovník vrátit do země svého původu. Nicméně tak přísný požadavek by měl za následek to, že mnoho imigrantů by se dál uchylovalo k převáděčům. Tudíž určitá flexibilita by na jedné straně dodala imigrantům naději a chránila je před mafiemi, na straně druhé by umožnila členským státům přijímat občany ze zemí mimo Evropskou unii na základě předvídatelných potřeb trhu práce. Jakákoli případná budoucí opatření týkající se maximální možné doby nezaměstnanosti migrujícího pracovníka, po jejímž vypršení by se musel vrátit do země svého původu, musí zohlednit mimo jiné míru integrovanosti pracovníka, to znamená přítomnost jeho rodinných příslušníků, stupeň školního vzdělání dětí, délku jeho pobytu, počet let odpracovaných před obdobím nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

1.10

domnívá se, že přijetí jednotlivých pracovníků musí být v zásadě podřízeno existenci specifického pracovního místa.

V určitých specifických segmentech trhu práce, pro něž je v zemích původu obtížné šířit informace o specifických volných pracovních místech, by právní předpisy Společenství pro zákonné přijímání migrantů mohly obsahovat povolení k přechodnému pobytu na hledání práce, které by bylo platné po omezenou dobu a které by bylo řízeno každým členským státem.

Budoucími opatřeními musí být zohledněny také možnosti změny pracovního místa a sektoru s tím, že se stanoví maximální období nezaměstnanosti migrujícího pracovníka v rámci doby platnosti povolení, po jejímž vypršení se bude muset migrující pracovník vrátit do země svého původu. Nicméně tak přísný požadavek by měl za následek to, že mnoho imigrantů by se dál uchylovalo k převáděčům. Tudíž určitá flexibilita by na jedné straně dodala imigrantům naději a chránila je před mafiemi, na straně druhé by umožnila členským státům přijímat občany ze zemí mimo Evropskou unii na základě předvídatelných potřeb trhu práce. Jakákoli případná budoucí opatření týkající se maximální možné doby nezaměstnanosti migrujícího pracovníka, po jejímž vypršení by se musel vrátit do země svého původu, musí zohlednit mimo jiné míru integrovanosti pracovníka, to znamená přítomnost jeho rodinných příslušníků, stupeň školního vzdělání dětí, délku jeho pobytu, počet let odpracovaných před obdobím nezaměstnanosti;

| 1.11 | poznamenává, že přístupem k formám vstupu, flexibilnějším než „individuální přístup“, mezi něž patří například zelená karta, určená k pokrytí proměnných a dlouhodobých potřeb pracovních sil, by se mohla zabývat nějaká právní norma Společenství pouze poté, až bude schváleno zavedení informačního systému, který by dovolil zjišťovat a zveřejňovat pracovní nabídky na evropské úrovni, a poté, až budou stanovena minimální společná pravidla pro přijímání migrujících pracovníků; |
| --- | --- |

1.11

poznamenává, že přístupem k formám vstupu, flexibilnějším než „individuální přístup“, mezi něž patří například zelená karta, určená k pokrytí proměnných a dlouhodobých potřeb pracovních sil, by se mohla zabývat nějaká právní norma Společenství pouze poté, až bude schváleno zavedení informačního systému, který by dovolil zjišťovat a zveřejňovat pracovní nabídky na evropské úrovni, a poté, až budou stanovena minimální společná pravidla pro přijímání migrujících pracovníků;

| 1.12 | domnívá se, že otázka spojování nebo nespojování pracovního povolení s povolením k pobytu by neměla být upravována na evropské úrovni, ale nechána v pravomoci jednotlivých států podle principu subsidiarity; |
| --- | --- |

1.12

domnívá se, že otázka spojování nebo nespojování pracovního povolení s povolením k pobytu by neměla být upravována na evropské úrovni, ale nechána v pravomoci jednotlivých států podle principu subsidiarity;

Práva, doprovodná opatření a spolupráce s třetími zeměmi

| 1.13 | poznamenává, že je nezbytné zaručit cizím státním příslušníkům – migrujícím pracovníkům – základní občanská a sociální práva prostřednictvím adekvátních normativních opatření na úrovni Společenství; |
| --- | --- |

1.13

poznamenává, že je nezbytné zaručit cizím státním příslušníkům – migrujícím pracovníkům – základní občanská a sociální práva prostřednictvím adekvátních normativních opatření na úrovni Společenství;

| 1.14 | zdůrazňuje, že je nezbytně nutné zamezit úniku mozků ze třetích zemí a pomoci těmto zemím, aby se migrace dostala na udržitelnou úroveň a byla užitečná jak pro hostitelskou zemi, tak pro zemi původu (CdR 223/2003): plány na snížení chudoby, zlepšení životních a pracovních podmínek a pro rozvoj vzdělávání v zemích původu migrantů pomáhají z dlouhodobého hlediska stabilizovat migrační toky; |
| --- | --- |

1.14

zdůrazňuje, že je nezbytně nutné zamezit úniku mozků ze třetích zemí a pomoci těmto zemím, aby se migrace dostala na udržitelnou úroveň a byla užitečná jak pro hostitelskou zemi, tak pro zemi původu (CdR 223/2003): plány na snížení chudoby, zlepšení životních a pracovních podmínek a pro rozvoj vzdělávání v zemích původu migrantů pomáhají z dlouhodobého hlediska stabilizovat migrační toky;

| 1.15 | domnívá se, že v prostředí spolupráce je nutno podporovat taková opatření, která by byla příznivá pro vzdělávání, odbornou kvalifikaci a nábor v zemích původu. Dále by bylo třeba, aby bilaterální nebo multilaterální dohody, které mají stanovit preference týkající se vstupu, mohly být podepsány se zeměmi přeshraničními, sousedními nebo zeměmi s největším přílivem imigrantů; |
| --- | --- |

1.15

domnívá se, že v prostředí spolupráce je nutno podporovat taková opatření, která by byla příznivá pro vzdělávání, odbornou kvalifikaci a nábor v zemích původu. Dále by bylo třeba, aby bilaterální nebo multilaterální dohody, které mají stanovit preference týkající se vstupu, mohly být podepsány se zeměmi přeshraničními, sousedními nebo zeměmi s největším přílivem imigrantů;

Prioritní role místních a regionálních orgánů

| 1.16 | zdůrazňuje místní a regionální rozměr ekonomické migrace, s ohledem na její dopad na místní trh práce a na místní konkurenční a regionální služby (sociální služby, vzdělání, bydlení atd.); proto tato okolnost má být zvážena s ohledem na přidělení komunitárních prostředků na integraci migrantů ve prospěch zmíněných místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

1.16

zdůrazňuje místní a regionální rozměr ekonomické migrace, s ohledem na její dopad na místní trh práce a na místní konkurenční a regionální služby (sociální služby, vzdělání, bydlení atd.); proto tato okolnost má být zvážena s ohledem na přidělení komunitárních prostředků na integraci migrantů ve prospěch zmíněných místních a regionálních orgánů;

| 1.17 | zdůrazňuje hlavní roli místních orgánů v zajišťování bezpečnosti a sociální soudržnosti, což jsou základní aspekty politiky ekonomické imigrace; |
| --- | --- |

1.17

zdůrazňuje hlavní roli místních orgánů v zajišťování bezpečnosti a sociální soudržnosti, což jsou základní aspekty politiky ekonomické imigrace;

| 1.18 | nicméně upozorňuje na to, že v definici typologie a objemu migrující pracovní síly se musí počítat nejen s postupy, které se zaměřují na národní potřebu, ale také na návrhy místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

1.18

nicméně upozorňuje na to, že v definici typologie a objemu migrující pracovní síly se musí počítat nejen s postupy, které se zaměřují na národní potřebu, ale také na návrhy místních a regionálních orgánů;

| 1.19 | domnívá se, že místní a regionální orgány mohou hrát hlavní roli v procesu sociální integrace, kulturního a jazykového vzdělávání, nabývání a ověřování odborné kvalifikace migrujících pracovníků, jakož i v účasti na procesech spolupráce s třetími zeměmi, které mají za cíl vzdělávání migrujících uchazečů o práci. |
| --- | --- |

1.19

domnívá se, že místní a regionální orgány mohou hrát hlavní roli v procesu sociální integrace, kulturního a jazykového vzdělávání, nabývání a ověřování odborné kvalifikace migrujících pracovníků, jakož i v účasti na procesech spolupráce s třetími zeměmi, které mají za cíl vzdělávání migrujících uchazečů o práci.

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | přesto, že neopomíjí opatření zanesená do budoucí Ústavní smlouvy, zdůrazňuje úzké spojení mezi politikou pro imigraci a politikou práce (čl. 137, písm. g, hl. VIII Smlouvy ES) a domnívá se tedy, že je třeba brát v potaz vlastní stanoviska k předpisům, které budou následovat po Zelené knize; |
| --- | --- |

2.1

přesto, že neopomíjí opatření zanesená do budoucí Ústavní smlouvy, zdůrazňuje úzké spojení mezi politikou pro imigraci a politikou práce (čl. 137, písm. g, hl. VIII Smlouvy ES) a domnívá se tedy, že je třeba brát v potaz vlastní stanoviska k předpisům, které budou následovat po Zelené knize;

| 2.2 | Naléhavě žádá všechny členské státy EU, aby ratifikovaly úmluvu OSN o ochraně práv všech migrujících pracovníků a jejich rodinných příslušníků; |
| --- | --- |

2.2

Naléhavě žádá všechny členské státy EU, aby ratifikovaly úmluvu OSN o ochraně práv všech migrujících pracovníků a jejich rodinných příslušníků;

| 2.3 | domnívá se, že na evropské úrovni bude snazší čelit problémům spojeným s imigrací a s trhem práce, ale že je nicméně důležité zaměřit pozornost na přesnou definici podmínek pro vstup a pobyt, aby na jedné straně nedošlo ke střetu zájmů s právy jednotlivých států na stanovení počtu vstupů a aby na druhé straně zmíněné právo neovlivňovalo negativně ostatní státy. Příliš striktní podmínky by neumožnily těm členským státům, které by si to přály, přijmout určitý počet migrantů, což by se mohlo negativně odrazit na jejich hospodářské konkurenceschopnosti nebo na konkurenceschopnosti jejich regionů. Proto doporučuje v rámci přijetí budoucího legislativního aktu, týkajícího se kritérií pro vstup, aby byla provedena důkladná analýza slučitelnosti rozdílných situací v národním, regionálním a místním měřítku; |
| --- | --- |

2.3

domnívá se, že na evropské úrovni bude snazší čelit problémům spojeným s imigrací a s trhem práce, ale že je nicméně důležité zaměřit pozornost na přesnou definici podmínek pro vstup a pobyt, aby na jedné straně nedošlo ke střetu zájmů s právy jednotlivých států na stanovení počtu vstupů a aby na druhé straně zmíněné právo neovlivňovalo negativně ostatní státy. Příliš striktní podmínky by neumožnily těm členským státům, které by si to přály, přijmout určitý počet migrantů, což by se mohlo negativně odrazit na jejich hospodářské konkurenceschopnosti nebo na konkurenceschopnosti jejich regionů. Proto doporučuje v rámci přijetí budoucího legislativního aktu, týkajícího se kritérií pro vstup, aby byla provedena důkladná analýza slučitelnosti rozdílných situací v národním, regionálním a místním měřítku;

| 2.4 | s vědomím, že společná pravidla mohou vést k vytvoření přidané hodnoty, vezmou-li se v potaz transnacionální aspekty a dopad politiky jednoho státu na druhý, doporučuje, aby se s touto přidanou hodnotou předběžně počítalo v budoucích evropských normativních aktech a aby byly zhodnoceny ty aspekty, které tím, že nemají transnacionální dopad, mohou být účinněji upravovány na úrovni jednotlivých států; |
| --- | --- |

2.4

s vědomím, že společná pravidla mohou vést k vytvoření přidané hodnoty, vezmou-li se v potaz transnacionální aspekty a dopad politiky jednoho státu na druhý, doporučuje, aby se s touto přidanou hodnotou předběžně počítalo v budoucích evropských normativních aktech a aby byly zhodnoceny ty aspekty, které tím, že nemají transnacionální dopad, mohou být účinněji upravovány na úrovni jednotlivých států;

| 2.5 | vzhledem k tomu, že Zelená kniha (předlegislativní konzultace) neuvádí, jaký by měl být další přijatý legislativní nástroj, domnívá se, že by to měla být směrnice, která by dodala národním politikám hlavní směry, zaručila každému státu autonomii při určování specifických aspektů dané oblasti a při rozpoznávání specifických regionálních a místních rysů a na straně druhé stanovila hlavní směry ohledně vstupu a pobytu tak, aby se zabránilo tomu, že politika jednoho státu v této oblasti negativně ovlivní státy druhé. Nástroj, jaký představuje směrnice, tedy umožní zaručit členským státům dostatečnou flexibilitu, aby bylo možné zohlednit mimo jiné místní a regionální specifika; |
| --- | --- |

2.5

vzhledem k tomu, že Zelená kniha (předlegislativní konzultace) neuvádí, jaký by měl být další přijatý legislativní nástroj, domnívá se, že by to měla být směrnice, která by dodala národním politikám hlavní směry, zaručila každému státu autonomii při určování specifických aspektů dané oblasti a při rozpoznávání specifických regionálních a místních rysů a na straně druhé stanovila hlavní směry ohledně vstupu a pobytu tak, aby se zabránilo tomu, že politika jednoho státu v této oblasti negativně ovlivní státy druhé. Nástroj, jaký představuje směrnice, tedy umožní zaručit členským státům dostatečnou flexibilitu, aby bylo možné zohlednit mimo jiné místní a regionální specifika;

| 2.6 | Mimo to se domnívá, že za účelem vymezení sociálních a občanských práv by se mohla zvážit vhodnost reglementačního nástroje; |
| --- | --- |

2.6

Mimo to se domnívá, že za účelem vymezení sociálních a občanských práv by se mohla zvážit vhodnost reglementačního nástroje;

| 2.7 | doporučuje, aby byla předlegislativní konzultace rozsáhlá a aby byla provedena i na úrovni místních a regionálních samospráv, vzhledem k tomu, že je sama Komise považuje za důležité pro imigrační politiku; |
| --- | --- |

2.7

doporučuje, aby byla předlegislativní konzultace rozsáhlá a aby byla provedena i na úrovni místních a regionálních samospráv, vzhledem k tomu, že je sama Komise považuje za důležité pro imigrační politiku;

| 2.8 | vzhledem k neurčitému odkazu na nezbytnost vzít v úvahu regionální a místní aspekty (Zelená kniha, str. 8), vyzývá Komisi k tomu, aby také v budoucím nařízení uznala zejména roli místních a regionálních samospráv při výběru sektorů na trhu práce, které by potřebovaly migrující pracovní sílu.
  Nicméně zdůrazňuje nutnost programu, který by zajišťoval výměnu zkušeností ohledně osvědčených metod pro zavádění migračních politik, a navrhuje, aby Evropská unie podporovala zřízení regionálních kontaktních míst pro společnosti, které mají zájem o pracovní sílu migrantů, a reagovala tak na snižování stavů pracovní síly a podporovala hospodářský rozvoj.

  Považuje za užitečné obzvláště vyhodnotit regionální a místní rozměr politiky pro ekonomickou migraci, hospodářský a sociální dopad navržených opatření na místní a regionální úrovni a stanovit nutnou finanční podporu na této úrovni.
  VR sám by měl použít nástroje pro vyhodnocení dopadu (studie, průzkum veřejného mínění, konference, dotazníky), s cílem lépe regulovat a koordinovat imigrační a integrační politiku; |
| --- | --- |

2.8

vzhledem k neurčitému odkazu na nezbytnost vzít v úvahu regionální a místní aspekty (Zelená kniha, str. 8), vyzývá Komisi k tomu, aby také v budoucím nařízení uznala zejména roli místních a regionálních samospráv při výběru sektorů na trhu práce, které by potřebovaly migrující pracovní sílu.

Nicméně zdůrazňuje nutnost programu, který by zajišťoval výměnu zkušeností ohledně osvědčených metod pro zavádění migračních politik, a navrhuje, aby Evropská unie podporovala zřízení regionálních kontaktních míst pro společnosti, které mají zájem o pracovní sílu migrantů, a reagovala tak na snižování stavů pracovní síly a podporovala hospodářský rozvoj.

Považuje za užitečné obzvláště vyhodnotit regionální a místní rozměr politiky pro ekonomickou migraci, hospodářský a sociální dopad navržených opatření na místní a regionální úrovni a stanovit nutnou finanční podporu na této úrovni.

VR sám by měl použít nástroje pro vyhodnocení dopadu (studie, průzkum veřejného mínění, konference, dotazníky), s cílem lépe regulovat a koordinovat imigrační a integrační politiku;

| 2.9 | si uvědomuje, že Komise naléhá na to, aby budoucí opatření maximálně snížila administrativní zatížení členských států a třetích zemí, ale nezmiňuje přímo problém spojený s náklady, který je přesto v aktivitách přítomný; považuje proto za nezbytně nutné vyhodnotit, do jaké míry by byla zaváděná opatření administrativně a finančně závazná pro místní a regionální samosprávy. Vzhledem k tomu, že programy tohoto druhu jsou finančně nákladné, je nezbytné vyhodnotit jejich dopad. Tyto programy pak musí být finančně podpořeny jak členským státem, tak EU, avšak nadále bude zachována pravomoc místních úřadů při sestavování obsahu a způsobu implementace takových programů. |
| --- | --- |

2.9

si uvědomuje, že Komise naléhá na to, aby budoucí opatření maximálně snížila administrativní zatížení členských států a třetích zemí, ale nezmiňuje přímo problém spojený s náklady, který je přesto v aktivitách přítomný; považuje proto za nezbytně nutné vyhodnotit, do jaké míry by byla zaváděná opatření administrativně a finančně závazná pro místní a regionální samosprávy. Vzhledem k tomu, že programy tohoto druhu jsou finančně nákladné, je nezbytné vyhodnotit jejich dopad. Tyto programy pak musí být finančně podpořeny jak členským státem, tak EU, avšak nadále bude zachována pravomoc místních úřadů při sestavování obsahu a způsobu implementace takových programů.

V Bruselu dne 7. července 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 73, 26.3.2003, s. 16.

1

(2)  Úř. věstník C 278, 14.11.2002, s. 44.

2

(3)  Úř. věstník C 19, 22.1.2002, s. 20.

3

(4)  Úř. věstník C 107, 3.5.2002, s. 85.

4

(5)  Úř. věstník C 19, 22.1.2002, s. 18.

5

(6)  Úř. věstník C 244, 10.10.2003, s. 5.

6

(7)  Úř. věstník C 287, 22.11.2002, s. 1.

7

(8)  Úř. věstník C 125, 27.5.2002, s. 112.

8

(9)  Úř. věstník C 109, 30.4.2004, s. 46.

9

(10)  Úř. věstník C 192 z 12.8. 2002, s. 20.

10

---