# Az Európai Unió C 199E/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2012.199.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 199E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. július 7. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2012.199.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 199E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. július 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. március 8–10-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 165 E, 2011.6.7.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2011. március 8., kedd |
| 2012/C 199E/01 | Általános termékbiztonsági és piacfelügyeletAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálatáról és a piacfelügyeletről (2010/2085(INI)) | 1 |
| 2012/C 199E/02 | A H1N1 influenza kezeléseAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása a H1N1 influenza a 2009–2010 időszak alatti uniós kezelésének értékeléséről (2010/2153(INI)) | 7 |
| 2012/C 199E/03 | Innovatív finanszírozás globális és európai szintenAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása a globális és európai szintű innovatív finanszírozásról (2010/2105(INI)) | 15 |
| 2012/C 199E/04 | Az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentéseAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban (2010/2089(INI)) | 25 |
| 2012/C 199E/05 | Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terénAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén (2010/2102(INI)) | 37 |
| 2012/C 199E/06 | Mezőgazdaság és nemzetközi kereskedelemAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az EU mezőgazdaságáról és a nemzetközi kereskedelemről (2010/2110(INI)) | 48 |
| 2012/C 199E/07 | Az uniós fehérjedeficitAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az EU-ban tapasztalható fehérjehiányról: mi a megoldás erre a régóta fennálló problémára? (2010/2111(INI)) | 58 |
| 2012/C 199E/08 | A nők és férfiak közötti esélyegyenlőség – 2010Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása a nők és férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2010 (2010/2138(INI)) | 65 |
| 2012/C 199E/09 | A nők szegénységeAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása a nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban (2010/2162(INI)) | 77 |
| 2012/C 199E/10 | A vízumrendszer viszonosságának visszaállításaAz Európai Parlament 2011. március 8-i nyilatkozata a vízumrendszer viszonosságának visszaállításáról – szolidaritás a cseh állampolgárokkal a vízumkötelezettség Kanada általi egyoldalú bevezetése következtében kialakult egyenlőtlen helyzetük miatt | 89 |
| | 2011. március 9., szerda |
| 2012/C 199E/11 | A 2012-es költségvetésre vonatkozó iránymutatások – I., II., valamint IV–X. szakaszAz Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása a 2012. évi költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról, I. szakasz – Európai Parlament, II. szakasz – Tanács, IV. szakasz – Bíróság, V. szakasz – Számvevőszék, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, VII. szakasz – Régiók Bizottsága, VIII. szakasz – Európai Ombudsman, IX. szakasz – Európai Adatvédelmi Biztos, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat (2011/2017(BUD)) | 90 |
| 2012/C 199E/12 | Az atlanti régióra vonatkozó európai stratégiaAz Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása az atlanti régióra vonatkozó európai stratégiáról | 95 |
| 2012/C 199E/13 | A Törökország által elért eredményekről szóló, 2010. évi jelentésAz Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása a Törökország által elért haladásról szóló, 2010. évi jelentésről | 98 |
| 2012/C 199E/14 | Montenegró európai integrációs folyamataAz Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása Montenegró európai integrációs folyamatáról | 106 |
| 2012/C 199E/15 | A romák integrációjának európai uniós stratégiájaAz Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról (2010/2276(INI)) | 112 |
| 2012/C 199E/16 | Iparpolitika a globalizáció korábanAz Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása: Iparpolitika a globalizáció korában (2010/2095(INI)) | 131 |
| | 2011. március 10., csütörtök |
| 2012/C 199E/17 | A magyarországi médiatörvényAz Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása a magyar médiatörvényről | 154 |
| 2012/C 199E/18 | A déli szomszédság és különösen Líbia, beleértve a humanitárius szempontokat isAz Európai Parlament 2011. márciusi 10-i állásfoglalása a déli szomszédságról és különösen Líbiáról | 158 |
| 2012/C 199E/19 | Az EU Irán felé tanúsított magatartásaAz Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása az EU Iránnal kapcsolatos megközelítéséről (2010/2050(INI)) | 163 |
| 2012/C 199E/20 | Az Emberi Jogi Tanács 16. ülése (Genf, 2011. február 28–március 25.)Az Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tizenhatodik ülésszakára vonatkozó prioritásokról és a 2011-es felülvizsgálatról | 172 |
| 2012/C 199E/21 | Pakisztán – a kisebbségügyi miniszter, Shahbaz Bhatti meggyilkolásaAz Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása Pakisztánról, különös tekintettel Shahbaz Bhatti meggyilkolására | 179 |
| 2012/C 199E/22 | Belarusz, és különösen Alesz Mihajlovics és Natalja Radina eseteAz Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása Fehéroroszországról (különösen Alesz Mihalevics és Natalia Ragyina esetéről) | 182 |
| 2012/C 199E/23 | A Kashgarban kialakult helyzet és a város kulturális öröksége (Xinjiang Ujgur Autonóm Terület, Kína)Az Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása a kashgari helyzetről és az ottani kulturális örökségről (Xinjiang-Ujgur autonóm tartomány, Kína) | 185 |
| 2012/C 199E/24 | A kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásaAz Európai Parlament 2011. március 10-i nyilatkozata a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról | 187 |
| 2012/C 199E/25 | A nehéz tehergépjárművek ütközéses baleseteiAz Európai Parlament 2011. március 10-i nyilatkozata a nehéz tehergépjárművek ütközéses baleseteiről | 188 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. március 8–10-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 165 E, 2011.6.7.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. március 8., kedd

2012/C 199E/01

Általános termékbiztonsági és piacfelügyeletAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálatáról és a piacfelügyeletről (2010/2085(INI))

1

2012/C 199E/02

A H1N1 influenza kezeléseAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása a H1N1 influenza a 2009–2010 időszak alatti uniós kezelésének értékeléséről (2010/2153(INI))

7

2012/C 199E/03

Innovatív finanszírozás globális és európai szintenAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása a globális és európai szintű innovatív finanszírozásról (2010/2105(INI))

15

2012/C 199E/04

Az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentéseAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban (2010/2089(INI))

25

2012/C 199E/05

Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terénAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén (2010/2102(INI))

37

2012/C 199E/06

Mezőgazdaság és nemzetközi kereskedelemAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az EU mezőgazdaságáról és a nemzetközi kereskedelemről (2010/2110(INI))

48

2012/C 199E/07

Az uniós fehérjedeficitAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az EU-ban tapasztalható fehérjehiányról: mi a megoldás erre a régóta fennálló problémára? (2010/2111(INI))

58

2012/C 199E/08

A nők és férfiak közötti esélyegyenlőség – 2010Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása a nők és férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2010 (2010/2138(INI))

65

2012/C 199E/09

A nők szegénységeAz Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása a nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban (2010/2162(INI))

77

2012/C 199E/10

A vízumrendszer viszonosságának visszaállításaAz Európai Parlament 2011. március 8-i nyilatkozata a vízumrendszer viszonosságának visszaállításáról – szolidaritás a cseh állampolgárokkal a vízumkötelezettség Kanada általi egyoldalú bevezetése következtében kialakult egyenlőtlen helyzetük miatt

89

2011. március 9., szerda

2012/C 199E/11

A 2012-es költségvetésre vonatkozó iránymutatások – I., II., valamint IV–X. szakaszAz Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása a 2012. évi költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról, I. szakasz – Európai Parlament, II. szakasz – Tanács, IV. szakasz – Bíróság, V. szakasz – Számvevőszék, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, VII. szakasz – Régiók Bizottsága, VIII. szakasz – Európai Ombudsman, IX. szakasz – Európai Adatvédelmi Biztos, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat (2011/2017(BUD))

90

2012/C 199E/12

Az atlanti régióra vonatkozó európai stratégiaAz Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása az atlanti régióra vonatkozó európai stratégiáról

95

2012/C 199E/13

A Törökország által elért eredményekről szóló, 2010. évi jelentésAz Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása a Törökország által elért haladásról szóló, 2010. évi jelentésről

98

2012/C 199E/14

Montenegró európai integrációs folyamataAz Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása Montenegró európai integrációs folyamatáról

106

2012/C 199E/15

A romák integrációjának európai uniós stratégiájaAz Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról (2010/2276(INI))

112

2012/C 199E/16

Iparpolitika a globalizáció korábanAz Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása: Iparpolitika a globalizáció korában (2010/2095(INI))

131

2011. március 10., csütörtök

2012/C 199E/17

A magyarországi médiatörvényAz Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása a magyar médiatörvényről

154

2012/C 199E/18

A déli szomszédság és különösen Líbia, beleértve a humanitárius szempontokat isAz Európai Parlament 2011. márciusi 10-i állásfoglalása a déli szomszédságról és különösen Líbiáról

158

2012/C 199E/19

Az EU Irán felé tanúsított magatartásaAz Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása az EU Iránnal kapcsolatos megközelítéséről (2010/2050(INI))

163

2012/C 199E/20

Az Emberi Jogi Tanács 16. ülése (Genf, 2011. február 28–március 25.)Az Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tizenhatodik ülésszakára vonatkozó prioritásokról és a 2011-es felülvizsgálatról

172

2012/C 199E/21

Pakisztán – a kisebbségügyi miniszter, Shahbaz Bhatti meggyilkolásaAz Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása Pakisztánról, különös tekintettel Shahbaz Bhatti meggyilkolására

179

2012/C 199E/22

Belarusz, és különösen Alesz Mihajlovics és Natalja Radina eseteAz Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása Fehéroroszországról (különösen Alesz Mihalevics és Natalia Ragyina esetéről)

182

2012/C 199E/23

A Kashgarban kialakult helyzet és a város kulturális öröksége (Xinjiang Ujgur Autonóm Terület, Kína)Az Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása a kashgari helyzetről és az ottani kulturális örökségről (Xinjiang-Ujgur autonóm tartomány, Kína)

185

2012/C 199E/24

A kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásaAz Európai Parlament 2011. március 10-i nyilatkozata a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról

187

2012/C 199E/25

A nehéz tehergépjárművek ütközéses baleseteiAz Európai Parlament 2011. március 10-i nyilatkozata a nehéz tehergépjárművek ütközéses baleseteiről

188

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2011. március 8., kedd |
| 2012/C 199E/26 | Elmar Brok parlamenti mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemAz Európai Parlament 2011. március 8-i határozata az Elmar Brok mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2010/2283(IMM)) | 190 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2011. március 8., kedd

2012/C 199E/26

Elmar Brok parlamenti mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemAz Európai Parlament 2011. március 8-i határozata az Elmar Brok mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2010/2283(IMM))

190

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2011. március 8., kedd |
| 2012/C 199E/27 | Az Európai Számvevőszék egy tagjának kinevezése (Harald Wögerbauer, AT)Az Európai Parlament 2011. március 8-i határozata Harald Wögerbauer a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE)) | 192 |
| 2012/C 199E/28 | A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságról szóló megállapodás hatálya alá tartozó terület ***IAz Európai Parlament 2011. március 8-i jogalkotási állásfoglalása a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD)) | 193 |
| P7_TC1-COD(2009)0129Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. március 8-án került elfogadásra a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [1. Módosítás] | 194 |
| I. MELLÉKLET | 208 |
| II. MELLÉKLET | 212 |
| III. MELLÉKLET | 215 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. március 8., kedd

2012/C 199E/27

Az Európai Számvevőszék egy tagjának kinevezése (Harald Wögerbauer, AT)Az Európai Parlament 2011. március 8-i határozata Harald Wögerbauer a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE))

192

2012/C 199E/28

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságról szóló megállapodás hatálya alá tartozó terület ***IAz Európai Parlament 2011. március 8-i jogalkotási állásfoglalása a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD))

193

P7_TC1-COD(2009)0129Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. március 8-án került elfogadásra a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [1. Módosítás]

európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

194

I. MELLÉKLET

208

II. MELLÉKLET

212

III. MELLÉKLET

215

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2011–2012 2011. március 8–10-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 165 E, 2011.6.7. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. március 8., kedd

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/1

---

2011. március 8., keddÁltalános termékbiztonsági és piacfelügyelet

P7_TA(2011)0076

Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálatáról és a piacfelügyeletről (2010/2085(INI))

2012/C 199 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az általános termékbiztonságról szóló 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános termékbiztonságról szóló 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel a 2001/95/EK irányelv (az általános termékbiztonságról szóló irányelv) 12. cikke alapján létrehozott Közösségi Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és a 11. cikke alapján létrehozott értesítési eljárás irányítására vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló 2009. december 16-i 2010/15/EU bizottsági határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001/95/EK irányelv (az általános termékbiztonságról szóló irányelv) 12. cikke alapján létrehozott Közösségi Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és a 11. cikke alapján létrehozott értesítési eljárás irányítására vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló 2009. december 16-i 2010/15/EU bizottsági határozatra (4),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2008)0905), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2008)0905),

| — | tekintettel az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság 2010. május 18-i, „Az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálata: a tervezett fellépések összefoglalása” című bizottsági munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság 2010. május 18-i, „Az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálata: a tervezett fellépések összefoglalása” című bizottsági munkadokumentumára,

| — | tekintettel a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság 2010. április 15-i, „Összehangolás az új jogszabályi kerettel (768/2008/EK határozat)” című ütemtervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság 2010. április 15-i, „Összehangolás az új jogszabályi kerettel (768/2008/EK határozat)” című ütemtervére,

| — | tekintettel az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság 2010. március 25-i, „Az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv felülvizsgálata” című ütemtervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság 2010. március 25-i, „Az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv felülvizsgálata” című ütemtervére,

| — | tekintettel az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság 2010. március 2-i, az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelv és a 765/2008/EK irányelv piacfelügyeletre vonatkozó rendelkezései közötti kapcsolatról szóló bizottsági munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság 2010. március 2-i, az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelv és a 765/2008/EK irányelv piacfelügyeletre vonatkozó rendelkezései közötti kapcsolatról szóló bizottsági munkadokumentumára,

| — | tekintettel az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság 2009. szeptember 15-i, „Az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálata: a fő kérdések azonosítása” című bizottsági munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság 2009. szeptember 15-i, „Az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálata: a fő kérdések azonosítása” című bizottsági munkadokumentumára,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság megbízásából a tagállamok piacfelügyeleti gyakorlatáról szóló, 2009 októberében közzétett tájékoztató dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság megbízásából a tagállamok piacfelügyeleti gyakorlatáról szóló, 2009 októberében közzétett tájékoztató dokumentumra,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság megbízásából az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálatáról és a piacfelügyeletről szóló, 2010 szeptemberében közzétett tájékoztató dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság megbízásából az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálatáról és a piacfelügyeletről szóló, 2010 szeptemberében közzétett tájékoztató dokumentumra,

| — | tekintettel az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálatáról és a piacfelügyeletről 2010. szeptember 30-án megrendezett munkaértekezletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálatáról és a piacfelügyeletről 2010. szeptember 30-án megrendezett munkaértekezletre,

| — | tekintettel a 2010. október 25-én és 26-án Sanghajban tartott EU-USA-Kína háromoldalú csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. október 25-én és 26-án Sanghajban tartott EU-USA-Kína háromoldalú csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7–0033/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7–0033/2011),

| A. | mivel többek között a fogyasztóvédelem magas szintjének garantálása érdekében létfontosságú biztosítani, hogy az EU-ban forgalomba hozott minden termék biztonságos legyen, |
| --- | --- |

A.

mivel többek között a fogyasztóvédelem magas szintjének garantálása érdekében létfontosságú biztosítani, hogy az EU-ban forgalomba hozott minden termék biztonságos legyen,

| B. | mivel az új jogszabályi keretet 2008. júliusban elfogadták és a piacfelügyeletről szóló 765/2008/EK rendeletet 2010. január 1-jétől alkalmazni kell, |
| --- | --- |

B.

mivel az új jogszabályi keretet 2008. júliusban elfogadták és a piacfelügyeletről szóló 765/2008/EK rendeletet 2010. január 1-jétől alkalmazni kell,

| C. | mivel az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelvet – amely közösségi szinten megállapítja a fogyasztói termékekre vonatkozó általános biztonsági követelményeket – felül kell vizsgálni, és integráció révén összhangba kell hozni az új jogszabályi kerettel, különösen a piacfelügyeletről szóló rendelettel, |
| --- | --- |

C.

mivel az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelvet – amely közösségi szinten megállapítja a fogyasztói termékekre vonatkozó általános biztonsági követelményeket – felül kell vizsgálni, és integráció révén összhangba kell hozni az új jogszabályi kerettel, különösen a piacfelügyeletről szóló rendelettel,

| D. | mivel a termékbiztonságra és a piacfelügyeletre vonatkozó jogszabályi keret a jogi aktusok három rétegéből áll (az általános termékbiztonságról szóló irányelv, az új jogszabályi keret és az ágazatspecifikus harmonizációs irányelvek), ami a belső piacon bizonytalanságot és zavart okoz, |
| --- | --- |

D.

mivel a termékbiztonságra és a piacfelügyeletre vonatkozó jogszabályi keret a jogi aktusok három rétegéből áll (az általános termékbiztonságról szóló irányelv, az új jogszabályi keret és az ágazatspecifikus harmonizációs irányelvek), ami a belső piacon bizonytalanságot és zavart okoz,

| E. | mivel a piacfelügyelet szintje a tagállamokban jelentősen eltérő, továbbá néhány tagállam nem jelölt ki a hatékony piacfelügyelethez szükséges erőforrásokat, és eltérően értelmezi „a súlyos kockázatot jelentő termékek” fogalmát, ami akadályt emelhet az áruk szabad mozgása elé; a belső piacon megzavarhatja a versenyt és veszélyeztetheti a fogyasztók biztonságát, |
| --- | --- |

E.

mivel a piacfelügyelet szintje a tagállamokban jelentősen eltérő, továbbá néhány tagállam nem jelölt ki a hatékony piacfelügyelethez szükséges erőforrásokat, és eltérően értelmezi „a súlyos kockázatot jelentő termékek” fogalmát, ami akadályt emelhet az áruk szabad mozgása elé; a belső piacon megzavarhatja a versenyt és veszélyeztetheti a fogyasztók biztonságát,

| F. | mivel a piacfelügyeleti hatóságok közötti együttműködés és a közös piacfelügyeleti intézkedések alapvető fontosságúak, és ezért azokat tovább kell erősíteni, valamint ehhez forrásokat kell elkülöníteni, |
| --- | --- |

F.

mivel a piacfelügyeleti hatóságok közötti együttműködés és a közös piacfelügyeleti intézkedések alapvető fontosságúak, és ezért azokat tovább kell erősíteni, valamint ehhez forrásokat kell elkülöníteni,

| G. | mivel az irányelvekhez képest a rendeletek előnye az, hogy egyértelműek, kiszámíthatóak és hatékonyak, amint azt a Monti-jelentés is megállapítja, |
| --- | --- |

G.

mivel az irányelvekhez képest a rendeletek előnye az, hogy egyértelműek, kiszámíthatóak és hatékonyak, amint azt a Monti-jelentés is megállapítja,

Piacfelügyelet

Bevezetés

| 1. | úgy véli, hogy a piacfelügyeletre vonatkozó jelenlegi jogszabályi keret nem kellően következetes, és ezért azt felül kell vizsgálni és összehangoltabbá kell tenni; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a piacfelügyeletre vonatkozó jelenlegi jogszabályi keret nem kellően következetes, és ezért azt felül kell vizsgálni és összehangoltabbá kell tenni;

| 2. | javasolja a Bizottságnak, hogy a belső piacon forgalomba hozott, vagy az uniós piacra belépő összes áru tekintetében hozza létre a piacfelügyelet közös európai keretét; felhívja a Bizottságot, hogy vállaljon aktívabb szerepet az uniós piacfelügyeleti hatóságok, vámhatóságok és a tagállamok illetékes hatóságai tevékenységének összehangolását illetően; |
| --- | --- |

2.

javasolja a Bizottságnak, hogy a belső piacon forgalomba hozott, vagy az uniós piacra belépő összes áru tekintetében hozza létre a piacfelügyelet közös európai keretét; felhívja a Bizottságot, hogy vállaljon aktívabb szerepet az uniós piacfelügyeleti hatóságok, vámhatóságok és a tagállamok illetékes hatóságai tevékenységének összehangolását illetően;

| 3. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy különítsenek el megfelelő forrásokat a hatékony piacfelügyeleti tevékenységekre; hangsúlyozza, hogy az elégtelen piacfelügyeleti rendszerek torzíthatják a versenyt, kockára tehetik a fogyasztók biztonságát, és alááshatják a polgárok belső piacba vetett bizalmát; rámutat, hogy fontos biztosítani az egységes piac külső határait, különösen a főbb tengeri kikötőknél, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a harmadik országokból származó illegális termékekkel szemben; javasolja, hogy a Bizottság végezzen teljes körű vizsgálatot – többek között a megfelelő ellenőrzés szavatolása érdekében szükséges forrásokra kiterjedően is – arra vonatkozóan, mely pontokon jutnak be a termékek az EU piacára; |
| --- | --- |

3.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy különítsenek el megfelelő forrásokat a hatékony piacfelügyeleti tevékenységekre; hangsúlyozza, hogy az elégtelen piacfelügyeleti rendszerek torzíthatják a versenyt, kockára tehetik a fogyasztók biztonságát, és alááshatják a polgárok belső piacba vetett bizalmát; rámutat, hogy fontos biztosítani az egységes piac külső határait, különösen a főbb tengeri kikötőknél, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a harmadik országokból származó illegális termékekkel szemben; javasolja, hogy a Bizottság végezzen teljes körű vizsgálatot – többek között a megfelelő ellenőrzés szavatolása érdekében szükséges forrásokra kiterjedően is – arra vonatkozóan, mely pontokon jutnak be a termékek az EU piacára;

| 4. | felhívja a tagállamokat, hogy összehangolt módon vezessenek be szankciókat, köztük súlyos pénzbüntetéseket is olyan gazdasági szereplők szankcionálásra, amelyek veszélyes vagy az előírásoknak nem megfelelő terméket hoznak forgalomba az egységes piacon; javasolja a nyilvánosság tájékoztatását az árubetiltásokról, amikor csak ez lehetséges, annak érdekében, hogy a határellenőrzések és a piacfelügyelet tevékenysége ismertebb legyen, és ez a jogsértő piaci szereplőket elrettentse; |
| --- | --- |

4.

felhívja a tagállamokat, hogy összehangolt módon vezessenek be szankciókat, köztük súlyos pénzbüntetéseket is olyan gazdasági szereplők szankcionálásra, amelyek veszélyes vagy az előírásoknak nem megfelelő terméket hoznak forgalomba az egységes piacon; javasolja a nyilvánosság tájékoztatását az árubetiltásokról, amikor csak ez lehetséges, annak érdekében, hogy a határellenőrzések és a piacfelügyelet tevékenysége ismertebb legyen, és ez a jogsértő piaci szereplőket elrettentse;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy a vám- és piacfelügyeleti hatóságok részvételével finanszírozzon további közös piacfelügyeleti fellépéseket; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy a vám- és piacfelügyeleti hatóságok részvételével finanszírozzon további közös piacfelügyeleti fellépéseket;

| 6. | hangsúlyozza, hogy szükség van a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti megosztására; szorgalmazza a piacfelügyeleti hatóságok közötti közös együttműködést, az ismeretek egyesítését és a legjobb gyakorlatok megosztását; emlékeztet arra, hogy fontos a külső határokon a vámhatóságok és a piacfelügyeleti hatóságok között folytatott együttműködés annak érdekében, hogy a Közösségbe belépő termékeken megfelelő ellenőrzést végezzenek; rámutat az általános termékbiztonságról szóló irányelv keretében történő közös piacfelügyeleti fellépések koordinálásában, valamint a kipróbált és bevált gyakorlatok cseréje terén a PROSAFE által jelenleg betöltött jelentős szerepre; ezért felszólítja a Bizottságot annak megfontolására, hogy a PROSAFE a harmonizált és nem harmonizált termékek esetében milyen feltételek mellett tudna a tagállamok közötti kibővített koordináció fórumául szolgálni; úgy véli, hogy a PROSAFE feladatai végrehajtásához szükséges egy jogalap létrehozása, valamint elegendő források rendelkezésre bocsátása; felhívja a figyelmet arra, hogy jelenleg a PROSAFE-en keresztüli koordináció a források korlátozott mivolta és a szervezet nem hivatalos szervezeti felépítése miatt szűk körű; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy szükség van a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti megosztására; szorgalmazza a piacfelügyeleti hatóságok közötti közös együttműködést, az ismeretek egyesítését és a legjobb gyakorlatok megosztását; emlékeztet arra, hogy fontos a külső határokon a vámhatóságok és a piacfelügyeleti hatóságok között folytatott együttműködés annak érdekében, hogy a Közösségbe belépő termékeken megfelelő ellenőrzést végezzenek; rámutat az általános termékbiztonságról szóló irányelv keretében történő közös piacfelügyeleti fellépések koordinálásában, valamint a kipróbált és bevált gyakorlatok cseréje terén a PROSAFE által jelenleg betöltött jelentős szerepre; ezért felszólítja a Bizottságot annak megfontolására, hogy a PROSAFE a harmonizált és nem harmonizált termékek esetében milyen feltételek mellett tudna a tagállamok közötti kibővített koordináció fórumául szolgálni; úgy véli, hogy a PROSAFE feladatai végrehajtásához szükséges egy jogalap létrehozása, valamint elegendő források rendelkezésre bocsátása; felhívja a figyelmet arra, hogy jelenleg a PROSAFE-en keresztüli koordináció a források korlátozott mivolta és a szervezet nem hivatalos szervezeti felépítése miatt szűk körű;

| 7. | felhívja az uniós tagállamokat, hogy osszák meg egymással a termékbiztonságra vonatkozó vizsgálatok és tanulmányok eredményeit; úgy véli, hogy ezekben a tanulmányokban szerepelnie kellene az adott termékek hivatkozási számára való utalásnak annak érdekében, hogy a hatóságok, amelyek a tanulmányban szereplő, lefordított információkból profitálhatnak, könnyen azonosíthassák a terméket; felhívja a tagállamokat, hogy a munka felesleges megkettőzésének elkerülése érdekében tegyék lehetővé illetékes hatóságaik számára azt, hogy többek között egy másik tagállam által végzett vizsgálat vagy tanulmány alapján piacfelügyeleti intézkedéseket hozzanak; |
| --- | --- |

7.

felhívja az uniós tagállamokat, hogy osszák meg egymással a termékbiztonságra vonatkozó vizsgálatok és tanulmányok eredményeit; úgy véli, hogy ezekben a tanulmányokban szerepelnie kellene az adott termékek hivatkozási számára való utalásnak annak érdekében, hogy a hatóságok, amelyek a tanulmányban szereplő, lefordított információkból profitálhatnak, könnyen azonosíthassák a terméket; felhívja a tagállamokat, hogy a munka felesleges megkettőzésének elkerülése érdekében tegyék lehetővé illetékes hatóságaik számára azt, hogy többek között egy másik tagállam által végzett vizsgálat vagy tanulmány alapján piacfelügyeleti intézkedéseket hozzanak;

| 8. | javasolja, hogy hozzanak létre a termékbiztonság témájában oktatást nyújtó irodákat, például a termékinformációs kapcsolattartó pontok keretén belül, amelyek segíthetik a képzést és az információk különböző ágazatok közötti átadását; |
| --- | --- |

8.

javasolja, hogy hozzanak létre a termékbiztonság témájában oktatást nyújtó irodákat, például a termékinformációs kapcsolattartó pontok keretén belül, amelyek segíthetik a képzést és az információk különböző ágazatok közötti átadását;

| 9. | sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy nyilvános fogyasztói termékbiztonsági információs adatbázist a panasztételt lehetővé tevő platformmal együtt, amely – amennyiben lehetséges – a tagállamok már meglévő regionális és nemzeti rendszereire épül; úgy véli, hogy ezáltal a határokon átnyúlóan növekedni fog a belső piacon a veszélyes termékekkel kapcsolatos tudatosság, és lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy elektronikus úton értesítsék az illetékes hatóságokat a veszélyes termékekről; úgy véli, hogy az adatbázist a már meglévő adatbázisok, például az európai piacfelügyeleti rendszer (ICSMS) vagy a baleseti sérülések adatbázisának (IDB) fejlesztésével lehetne létrehozni; hangsúlyozza, hogy az adatbázis számára jogalapot kell teremteni, és hogy a tagállamok számára elő kell írni a bejelentési kötelezettséget; felhív az erre az adatbázisra épülő baleseti statisztikai rendszer létrehozására, amelynek alapján kötelező éves jelentéseket tennének közzé; szorgalmazza, hogy az adatbázis legyen nyilvánosan hozzáférhető, ugyanakkor a vállalkozások számára legyen biztosítva a szükséges titoktartás; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy nyilvános fogyasztói termékbiztonsági információs adatbázist a panasztételt lehetővé tevő platformmal együtt, amely – amennyiben lehetséges – a tagállamok már meglévő regionális és nemzeti rendszereire épül; úgy véli, hogy ezáltal a határokon átnyúlóan növekedni fog a belső piacon a veszélyes termékekkel kapcsolatos tudatosság, és lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy elektronikus úton értesítsék az illetékes hatóságokat a veszélyes termékekről; úgy véli, hogy az adatbázist a már meglévő adatbázisok, például az európai piacfelügyeleti rendszer (ICSMS) vagy a baleseti sérülések adatbázisának (IDB) fejlesztésével lehetne létrehozni; hangsúlyozza, hogy az adatbázis számára jogalapot kell teremteni, és hogy a tagállamok számára elő kell írni a bejelentési kötelezettséget; felhív az erre az adatbázisra épülő baleseti statisztikai rendszer létrehozására, amelynek alapján kötelező éves jelentéseket tennének közzé; szorgalmazza, hogy az adatbázis legyen nyilvánosan hozzáférhető, ugyanakkor a vállalkozások számára legyen biztosítva a szükséges titoktartás;

| 10. | rámutat, hogy a globalizáció, a fokozott mértékű kiszervezés és a nemzetközi kereskedelem bővülése azt vonja maga után, hogy a piacokon világszerte több termékkel kereskednek; úgy véli, hogy a globális szabályozók és a fogyasztói termékek biztonságának egyéb érdekeltjei közötti szoros együttműködés kulcsfontosságú az összetett ellátási lánc és a nagyobb volumenű kereskedelem jelentette kihívások kezelése szempontjából; |
| --- | --- |

10.

rámutat, hogy a globalizáció, a fokozott mértékű kiszervezés és a nemzetközi kereskedelem bővülése azt vonja maga után, hogy a piacokon világszerte több termékkel kereskednek; úgy véli, hogy a globális szabályozók és a fogyasztói termékek biztonságának egyéb érdekeltjei közötti szoros együttműködés kulcsfontosságú az összetett ellátási lánc és a nagyobb volumenű kereskedelem jelentette kihívások kezelése szempontjából;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy a kipróbált és bevált gyakorlatok megosztása, valamint az európai egységes piacra való behozatalra szánt veszélyes termékek harmadik országokban történő előállításának megakadályozása érdekében fokozza a nemzetközi együttműködést a fogyasztási cikkek egészségüggyel és biztonsággal kapcsolatos kérdéseivel foglalkozó nemzetközi csoporttal; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy a kipróbált és bevált gyakorlatok megosztása, valamint az európai egységes piacra való behozatalra szánt veszélyes termékek harmadik országokban történő előállításának megakadályozása érdekében fokozza a nemzetközi együttműködést a fogyasztási cikkek egészségüggyel és biztonsággal kapcsolatos kérdéseivel foglalkozó nemzetközi csoporttal;

Az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálata

Az általános termékbiztonságról szóló irányelv és az új jogszabályi keret összehangolása – az általános termékbiztonságról és a piacfelügyeletről szóló új rendelet

| 12. | a fogalommeghatározások és a gazdasági szereplőknek a 768/2008/EK határozatban rögzített kötelezettségei tekintetében támogatja az általános termékbiztonságról szóló irányelv és a 765/2008/EK rendelet felülvizsgálatát, elkerülve ugyanakkor főként a KKV-kat sújtó felesleges adminisztratív terhek kialakítását; úgy véli, hogy az összevont rendelet az egyetlen járható út az összes termékre vonatkozó egységes piacfelügyeleti rendszer megteremtéséhez; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy valamennyi termékkel kapcsolatosan az általános termékbiztonságról szóló irányelvre és a 765/2008/EK rendeletre is kiterjedő, egyetlen jogalkotási aktuson alapuló, egységes piacfelügyeleti rendszert hozzon létre; úgy véli, hogy az új jogalkotási aktust úgy kellene létrehozni, hogy általa magas színvonalú termékbiztonság és piacfelügyelet jöjjön létre, amely egyértelművé teszi a jogalapot és figyelembe veszi a két meglévő jogalkotási aktusban rögzített rendelkezéseket; |
| --- | --- |

12.

a fogalommeghatározások és a gazdasági szereplőknek a 768/2008/EK határozatban rögzített kötelezettségei tekintetében támogatja az általános termékbiztonságról szóló irányelv és a 765/2008/EK rendelet felülvizsgálatát, elkerülve ugyanakkor főként a KKV-kat sújtó felesleges adminisztratív terhek kialakítását; úgy véli, hogy az összevont rendelet az egyetlen járható út az összes termékre vonatkozó egységes piacfelügyeleti rendszer megteremtéséhez; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy valamennyi termékkel kapcsolatosan az általános termékbiztonságról szóló irányelvre és a 765/2008/EK rendeletre is kiterjedő, egyetlen jogalkotási aktuson alapuló, egységes piacfelügyeleti rendszert hozzon létre; úgy véli, hogy az új jogalkotási aktust úgy kellene létrehozni, hogy általa magas színvonalú termékbiztonság és piacfelügyelet jöjjön létre, amely egyértelművé teszi a jogalapot és figyelembe veszi a két meglévő jogalkotási aktusban rögzített rendelkezéseket;

| 13. | a következetes nyomon követhetőségi rendszer garantálása érdekében felhív az általános termékbiztonságról szóló irányelvben és az új jogszabályi keretben meghatározott nyomon követhetőségi követelmények összehangolására, elkerülve újabb bürokratikus akadályok teremtését; |
| --- | --- |

13.

a következetes nyomon követhetőségi rendszer garantálása érdekében felhív az általános termékbiztonságról szóló irányelvben és az új jogszabályi keretben meghatározott nyomon követhetőségi követelmények összehangolására, elkerülve újabb bürokratikus akadályok teremtését;

| 14. | arra kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg a biztonság és a termékek uniós jogszabályoknak való meg nem feleléséből eredő kockázatainak értékelésére vonatkozó pontosabb kritériumok kidolgozását; |
| --- | --- |

14.

arra kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg a biztonság és a termékek uniós jogszabályoknak való meg nem feleléséből eredő kockázatainak értékelésére vonatkozó pontosabb kritériumok kidolgozását;

Az általános termékbiztonságról szóló irányelvben végrehajtandó további konkrét változtatások

| 15. | problematikusnak tartja, hogy a szolgáltatók által működtetett termékekre nem terjed ki az általános termékbiztonságról szóló jelenlegi irányelv hatálya, azaz az általános biztonsági követelmények abban az esetben alkalmazandók, ha a terméket a fogyasztó a szolgáltató telephelyén kezeli, abban az esetben viszont nem, ha ugyanazt a terméket a szolgáltató működteti; hangsúlyozza, hogy szükség van e joghézag orvoslására; |
| --- | --- |

15.

problematikusnak tartja, hogy a szolgáltatók által működtetett termékekre nem terjed ki az általános termékbiztonságról szóló jelenlegi irányelv hatálya, azaz az általános biztonsági követelmények abban az esetben alkalmazandók, ha a terméket a fogyasztó a szolgáltató telephelyén kezeli, abban az esetben viszont nem, ha ugyanazt a terméket a szolgáltató működteti; hangsúlyozza, hogy szükség van e joghézag orvoslására;

| 16. | felhív a termékbiztonságra vonatkozó európai jogszabályok egyszerűsítésére különösen a Bizottság „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című közleményében megfogalmazott jobb jogalkotásra és a „Gondolkozz előbb kicsiben!” elvére vonatkozó célkitűzésének tekintetében, és szorgalmazza, hogy a felülvizsgált javaslatba az élelmiszernek látszó termékekre vonatkozó rendelkezéseket foglalják bele; |
| --- | --- |

16.

felhív a termékbiztonságra vonatkozó európai jogszabályok egyszerűsítésére különösen a Bizottság „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című közleményében megfogalmazott jobb jogalkotásra és a „Gondolkozz előbb kicsiben!” elvére vonatkozó célkitűzésének tekintetében, és szorgalmazza, hogy a felülvizsgált javaslatba az élelmiszernek látszó termékekre vonatkozó rendelkezéseket foglalják bele;

| 17. | a különösen veszélyeztetett fogyasztók legszélesebb köre biztonságának biztosítása érdekében (a gyermekekre és az idősekre már jelenleg is létező utalások mellett) felhív a fogyatékossággal élő személyekre való utalás bevezetésére; |
| --- | --- |

17.

a különösen veszélyeztetett fogyasztók legszélesebb köre biztonságának biztosítása érdekében (a gyermekekre és az idősekre már jelenleg is létező utalások mellett) felhív a fogyatékossággal élő személyekre való utalás bevezetésére;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy a javaslatba foglalja bele a gyártóknak a tervezési fázis során való kockázatelemzés-készítési kötelezettségét; szorgalmazza, hogy amennyiben kockázatot tárnak fel, azt dokumentálják, és tegyék elérhetővé az állami hatóságok számára; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy a javaslatba foglalja bele a gyártóknak a tervezési fázis során való kockázatelemzés-készítési kötelezettségét; szorgalmazza, hogy amennyiben kockázatot tárnak fel, azt dokumentálják, és tegyék elérhetővé az állami hatóságok számára;

Közösségi sürgősségi intézkedések

| 19. | hangsúlyozza, hogy hatékonyabb szabályozási keretre van szükség, amely lehetővé teszi a gyors beavatkozást és a megbízható, hosszú távú megoldásokat anélkül, hogy a politikai döntéseket egyértelmű, alapvető szakpolitikai előírások nélkül a szabványügyi testületek vagy a Bizottság hatáskörébe utalnák, ahogyan az a harmonizált jogszabályok esetében is történik; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy hatékonyabb szabályozási keretre van szükség, amely lehetővé teszi a gyors beavatkozást és a megbízható, hosszú távú megoldásokat anélkül, hogy a politikai döntéseket egyértelmű, alapvető szakpolitikai előírások nélkül a szabványügyi testületek vagy a Bizottság hatáskörébe utalnák, ahogyan az a harmonizált jogszabályok esetében is történik;

Nyomonkövethetőség

| 20. | hangsúlyozza, hogy a súlyos kockázatot jelentő termékeket a lehető leggyorsabban véglegesen ki kell vonni vagy vissza kell hívni a piacról, és a nyomon követhetőséget az ellátási lánc egészén biztosítani kell, ami szükségessé teszi, hogy elegendő erőforrást biztosítsanak a piacfelügyeleti hatóságok számára; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a súlyos kockázatot jelentő termékeket a lehető leggyorsabban véglegesen ki kell vonni vagy vissza kell hívni a piacról, és a nyomon követhetőséget az ellátási lánc egészén biztosítani kell, ami szükségessé teszi, hogy elegendő erőforrást biztosítsanak a piacfelügyeleti hatóságok számára;

| 21. | hangsúlyozza, hogy egy termék élettartamának valamennyi szakasza során fontos a megbízható nyomon követhetőség biztosítása, valamint annak biztosítása, hogy ez ne járjon az adminisztrációs terhek megnövekedésével; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy egy termék élettartamának valamennyi szakasza során fontos a megbízható nyomon követhetőség biztosítása, valamint annak biztosítása, hogy ez ne járjon az adminisztrációs terhek megnövekedésével;

| 22. | hangsúlyozza a termékek és a címkék nyomon követhetőségének fontosságát a termék származási országa és a felelős gyártó meghatározása szempontjából; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a termékek és a címkék nyomon követhetőségének fontosságát a termék származási országa és a felelős gyártó meghatározása szempontjából;

| 23. | ragaszkodik a meglévő azonosítási eljárások hathatós végrehajtásához; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy végezze el az új technológiák használatának felmérését és értékelését, ugyanakkor úgy véli, hogy az új technológiák alkalmazásának arányosnak kell lennie és nem veszélyeztetheti a fogyasztók magánéletét, biztonságát és épségét; |
| --- | --- |

23.

ragaszkodik a meglévő azonosítási eljárások hathatós végrehajtásához; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy végezze el az új technológiák használatának felmérését és értékelését, ugyanakkor úgy véli, hogy az új technológiák alkalmazásának arányosnak kell lennie és nem veszélyeztetheti a fogyasztók magánéletét, biztonságát és épségét;

| 24. | hangsúlyozza azonban, hogy az uniós piacon belül nem szabad egyetlen technikai megoldást hivatalos nyomon követhetőségi rendszerként/módszerként előírni, és általános arányosságot kér; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza azonban, hogy az uniós piacon belül nem szabad egyetlen technikai megoldást hivatalos nyomon követhetőségi rendszerként/módszerként előírni, és általános arányosságot kér;

| 25. | hangsúlyozza a harmadik országokból (például a Kínából és Indiából) származó veszélyes termékekre vonatkozó RAPEX-információcsere tökéletesítésének és további megerősítésének és legfrissebb tanulmányai értékelésének szükségességét; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a harmadik országokból (például a Kínából és Indiából) származó veszélyes termékekre vonatkozó RAPEX-információcsere tökéletesítésének és további megerősítésének és legfrissebb tanulmányai értékelésének szükségességét;

RAPEX

| 26. | elismeri, hogy a RAPEX hasznos és hatékony eszköze a veszélyes termékekre vonatkozóan hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk tagállamok körében történő terjesztését, ám úgy véli, hogy ezt az eszközt tovább lehet fejleszteni; |
| --- | --- |

26.

elismeri, hogy a RAPEX hasznos és hatékony eszköze a veszélyes termékekre vonatkozóan hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk tagállamok körében történő terjesztését, ám úgy véli, hogy ezt az eszközt tovább lehet fejleszteni;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a biztonsági szakembereknek, termelőknek, a kereskedelmi és fogyasztói szervezeteknek és a nemzeti hatóságoknak a lényeges információkhoz való hozzáférést, biztosítva egyúttal a szükséges titkosságot; felhívja a Bizottságot, hogy javítsa a RAPEX és az uniós visszahívási rendszerek ismertségének javítását az Unión kívül, |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a biztonsági szakembereknek, termelőknek, a kereskedelmi és fogyasztói szervezeteknek és a nemzeti hatóságoknak a lényeges információkhoz való hozzáférést, biztosítva egyúttal a szükséges titkosságot; felhívja a Bizottságot, hogy javítsa a RAPEX és az uniós visszahívási rendszerek ismertségének javítását az Unión kívül,

| 28. | üdvözli a RAPEX-re vonatkozó új iránymutatást, amely hozzájárul a RAPEX működésének javításához; felkéri a Bizottságot, hogy a harmonizációs intézkedések hatálya alá tartozó termékek kockázatértékelési módszerének megfelelően egyszerűsítse az új kockázatértékelési módszert annak érdekében, hogy segítse a piacfelügyeleti hatóságok munkáját; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a RAPEX-re vonatkozó új iránymutatást, amely hozzájárul a RAPEX működésének javításához; felkéri a Bizottságot, hogy a harmonizációs intézkedések hatálya alá tartozó termékek kockázatértékelési módszerének megfelelően egyszerűsítse az új kockázatértékelési módszert annak érdekében, hogy segítse a piacfelügyeleti hatóságok munkáját;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye világossá a „komoly kockázatot jelentő termékek” besorolását a RAPEX-bejelentésekhez; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy tegye világossá a „komoly kockázatot jelentő termékek” besorolását a RAPEX-bejelentésekhez;

| 30. | megállapítja, hogy az európai belső piacon forgalomba hozott fogyasztói termékek egyre nagyobb mértékben harmadik országokból származnak; különösen aggasztónak találja, hogy minden évben nő a Kínából származó termékekkel kapcsolatban a RAPEX rendszerébe tett bejelentések száma, amelyek a RAPEX-bejelentések több mint a felét teszik ki, és ahol úgy tűnik, hogy az esetek 20 százalékában az adott termékek gyártójának azonosítása nem lehetséges; ezért fokozott nemzetközi erőfeszítésekre hív fel és üdvözli az EU, Kína és az USA között a termékek nyomonkövethetőségére vonatkozó stratégia terén folytatott együttműködést; üdvözöl minden támogatást, képzést és szemináriumot, amelyet az uniós és kínai hatóságok a termékbiztonság javítása érdekében szerveznek; hangsúlyozza, hogy e kihívások kezeléséhez többéves programokra van szükség; |
| --- | --- |

30.

megállapítja, hogy az európai belső piacon forgalomba hozott fogyasztói termékek egyre nagyobb mértékben harmadik országokból származnak; különösen aggasztónak találja, hogy minden évben nő a Kínából származó termékekkel kapcsolatban a RAPEX rendszerébe tett bejelentések száma, amelyek a RAPEX-bejelentések több mint a felét teszik ki, és ahol úgy tűnik, hogy az esetek 20 százalékában az adott termékek gyártójának azonosítása nem lehetséges; ezért fokozott nemzetközi erőfeszítésekre hív fel és üdvözli az EU, Kína és az USA között a termékek nyomonkövethetőségére vonatkozó stratégia terén folytatott együttműködést; üdvözöl minden támogatást, képzést és szemináriumot, amelyet az uniós és kínai hatóságok a termékbiztonság javítása érdekében szerveznek; hangsúlyozza, hogy e kihívások kezeléséhez többéves programokra van szükség;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a RAPEX–KÍNA-rendszerhez hasonló felállítását más kereskedelmi partnerek, de különösen azok számára, amelyek termékei a RAPEX-rendszerben rögzítve vannak; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a RAPEX–KÍNA-rendszerhez hasonló felállítását más kereskedelmi partnerek, de különösen azok számára, amelyek termékei a RAPEX-rendszerben rögzítve vannak;

| 32. | kéri a Bizottságot, hogy a szabályok tagállamok általi megsértése esetére építsen be szankciókat a RAPEX-be vagy bármely más uniós szintű megfelelő rendszerbe, hogy az átláthatóság és az ösztönzők valamennyi fél számára biztosítva legyenek; |
| --- | --- |

32.

kéri a Bizottságot, hogy a szabályok tagállamok általi megsértése esetére építsen be szankciókat a RAPEX-be vagy bármely más uniós szintű megfelelő rendszerbe, hogy az átláthatóság és az ösztönzők valamennyi fél számára biztosítva legyenek;

Online értékesítés és vámellenőrzés

| 33. | aggasztják azok a nehézségek, amelyekkel a piacfelügyeleti hatóságok szembesülnek az online úton értékesített veszélyes termékekkel szemben hozott intézkedések során; |
| --- | --- |

33.

aggasztják azok a nehézségek, amelyekkel a piacfelügyeleti hatóságok szembesülnek az online úton értékesített veszélyes termékekkel szemben hozott intézkedések során;

| 34. | üdvözli a Bizottságnak a termékbiztonságra vonatkozó, C2013 elnevezésű projektjét, amely iránymutatással fog szolgálni a vámellenőrzés számára az EU-ban; sürgeti a Bizottságot, hogy határozzon meg konkrét eszközöket a vámhatóságok számára annak érdekében, hogy az importált termékek megfelelő ellenőrzéséből eredő kihívások kezelhetők legyenek; felhív a végrehajtó hatóságok közötti fokozottabb együttműködésre; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a Bizottságnak a termékbiztonságra vonatkozó, C2013 elnevezésű projektjét, amely iránymutatással fog szolgálni a vámellenőrzés számára az EU-ban; sürgeti a Bizottságot, hogy határozzon meg konkrét eszközöket a vámhatóságok számára annak érdekében, hogy az importált termékek megfelelő ellenőrzéséből eredő kihívások kezelhetők legyenek; felhív a végrehajtó hatóságok közötti fokozottabb együttműködésre;

| 35. | elismeri, hogy az interneten a fogyasztók egyre nagyobb mértékben vásárolnak harmadik országokból származó olyan termékeket, amelyek nem felelnek meg az európai normáknak és ily módon veszélyeztetik a fogyasztók biztonságát és egészségét; felkéri a Bizottságot, hogy erősítse meg és egységesítse az interneten vásárolt termékek vámellenőrzését, és felügyelje a piacot különösen azon termékeket illetően, amelyek közvetlen kárt okozhatnak a fogyasztók számára, mint például a gyógyszer- és élelmiszer-készítmények; sürgeti a Bizottságot, hogy a fogyasztók e-kereskedelem iránti bizalmának megerősítése érdekében vizsgálja meg e probléma lehetséges megoldásait; |
| --- | --- |

35.

elismeri, hogy az interneten a fogyasztók egyre nagyobb mértékben vásárolnak harmadik országokból származó olyan termékeket, amelyek nem felelnek meg az európai normáknak és ily módon veszélyeztetik a fogyasztók biztonságát és egészségét; felkéri a Bizottságot, hogy erősítse meg és egységesítse az interneten vásárolt termékek vámellenőrzését, és felügyelje a piacot különösen azon termékeket illetően, amelyek közvetlen kárt okozhatnak a fogyasztók számára, mint például a gyógyszer- és élelmiszer-készítmények; sürgeti a Bizottságot, hogy a fogyasztók e-kereskedelem iránti bizalmának megerősítése érdekében vizsgálja meg e probléma lehetséges megoldásait;

| 36. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő képzést a tisztviselők számára, hogy még eredményesebb legyen a kockázatot jelentő termékek felderítése; a termékek piacra kerülését megelőzően jobb együttműködést sürget a vám- és piacfelügyeleti hatóságok között, ami ezen a területen is többéves programot tesz szükségessé; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő képzést a tisztviselők számára, hogy még eredményesebb legyen a kockázatot jelentő termékek felderítése; a termékek piacra kerülését megelőzően jobb együttműködést sürget a vám- és piacfelügyeleti hatóságok között, ami ezen a területen is többéves programot tesz szükségessé;

| 37. | felhívja a Bizottságot és az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy fejlesszék tovább a fogyasztókat célzó és őket a hamisított termékek főként online megvásárlásának kockázatáról tájékoztató figyelemfelhívó kampányokat; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot és az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy fejlesszék tovább a fogyasztókat célzó és őket a hamisított termékek főként online megvásárlásának kockázatáról tájékoztató figyelemfelhívó kampányokat;

Szabványosítás

| 38. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a piacfelügyeleti hatóságok rendszerszerűen vegyenek részt a biztonsággal összefüggő szabványok kialakításának folyamatában, mivel ez megfelelő eszköz annak biztosítására, hogy ismereteik befolyással legyenek a szabványosítási folyamatra, valamint hogy fokozzák a szabványok érthetőségét, ezzel biztosítva, hogy a szabványok önkéntes alkalmazása hozzájáruljon a fogyasztói biztonság és egészség, valamint – lehetővé téve az európai szabványok tagállami hatóságok általi helyes értelmezését és alkalmazását – a jogbiztonság fokozásához; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a piacfelügyeleti hatóságok rendszerszerűen vegyenek részt a biztonsággal összefüggő szabványok kialakításának folyamatában, mivel ez megfelelő eszköz annak biztosítására, hogy ismereteik befolyással legyenek a szabványosítási folyamatra, valamint hogy fokozzák a szabványok érthetőségét, ezzel biztosítva, hogy a szabványok önkéntes alkalmazása hozzájáruljon a fogyasztói biztonság és egészség, valamint – lehetővé téve az európai szabványok tagállami hatóságok általi helyes értelmezését és alkalmazását – a jogbiztonság fokozásához;

| 39. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegye egyértelműbbé a szabványokra vonatkozó megbízásokat, és vegye fontolóra a nemzeti és európai szabványosítási rendszereknek a nem harmonizált területen történő javítását és integrációját célzó egyéb előremutató módszereket is, különös hangsúlyt fektetve a kkv-k részvételére, ugyanakkor megtartva a jelenlegi rendszer főbb elemeit; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegye egyértelműbbé a szabványokra vonatkozó megbízásokat, és vegye fontolóra a nemzeti és európai szabványosítási rendszereknek a nem harmonizált területen történő javítását és integrációját célzó egyéb előremutató módszereket is, különös hangsúlyt fektetve a kkv-k részvételére, ugyanakkor megtartva a jelenlegi rendszer főbb elemeit;

| 40. | sürgeti az európai szabványok kidolgozására irányuló megbízatások létrehozására alkalmazandó jelenlegi bizottsági eljárások javítását annak biztosítása érdekében, hogy az új vagy felmerülő kockázatokra időben és hatékonyabb módon lehessen választ adni; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az új vagy módosított eljárásokat a Parlament alapos ellenőrzésének is alá kell vetni; nyomatékosítja, hogy a Parlament számára is lehetővé kell tenni a nemzetközi, a nem európai és más szabványok átvételére vagy alkalmazására irányuló eljárások alapos vizsgálatát; |
| --- | --- |

40.

sürgeti az európai szabványok kidolgozására irányuló megbízatások létrehozására alkalmazandó jelenlegi bizottsági eljárások javítását annak biztosítása érdekében, hogy az új vagy felmerülő kockázatokra időben és hatékonyabb módon lehessen választ adni; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az új vagy módosított eljárásokat a Parlament alapos ellenőrzésének is alá kell vetni; nyomatékosítja, hogy a Parlament számára is lehetővé kell tenni a nemzetközi, a nem európai és más szabványok átvételére vagy alkalmazására irányuló eljárások alapos vizsgálatát;

| 41. | kéri az európai szabványügyi szervezeteket és a Bizottságot, hogy vizsgáljanak meg minden olyan lehetséges rendszert, amely képes felgyorsítani a szabványok kialakításának folyamatát, egyúttal biztosítva az összes érintett érdekelt fél bevonását, például gyorsított eljárás bevezetését vagy annak lehetőségét, hogy a Bizottság közzétegye a Bizottság hatáskörén kívül kidolgozott meglévő európai vagy ISO referenciaszabványokat, amennyiben ezek a szabványok megítélésük szerint biztosítják a fogyasztók magas szintű védelmét, vagy hozzanak ideiglenes intézkedést egy adott kockázat kezelésére, amíg a tartós megoldás elérhetővé válik; |
| --- | --- |

41.

kéri az európai szabványügyi szervezeteket és a Bizottságot, hogy vizsgáljanak meg minden olyan lehetséges rendszert, amely képes felgyorsítani a szabványok kialakításának folyamatát, egyúttal biztosítva az összes érintett érdekelt fél bevonását, például gyorsított eljárás bevezetését vagy annak lehetőségét, hogy a Bizottság közzétegye a Bizottság hatáskörén kívül kidolgozott meglévő európai vagy ISO referenciaszabványokat, amennyiben ezek a szabványok megítélésük szerint biztosítják a fogyasztók magas szintű védelmét, vagy hozzanak ideiglenes intézkedést egy adott kockázat kezelésére, amíg a tartós megoldás elérhetővé válik;

| 42. | felhív a Bizottság szabványosításra vonatkozó felhatalmazásainak javítására annak lehetővé tétele érdekében, hogy az európai szabványügyi szervezetek olyan európai szabványokat dolgozhassanak ki, amelyek teljesítik egy adott politikai döntésnek való megfelelés elérésére és értékelésére vonatkozó technikai előírásokat; e tekintetben úgy véli, hogy a kidolgozás során fokozottabb részvételre és együttműködésre van szükség az Európai Bizottság és az európai szabványügyi szervezetek között; figyelembe véve, hogy e szervezetek a konszenzus elve alapján végzik munkájukat, úgy véli, hogy a rendszer megfelelő működése szempontjából döntő fontosságú, hogy a politikai kérdésekkel a politikai döntéshozatal szintjén foglalkozzanak, és azokat ne utalják az Európai Bizottság, a szabványügyi testületek vagy bármilyen végrehajtással foglalkozó közigazgatási szerv hatáskörébe; |
| --- | --- |

42.

felhív a Bizottság szabványosításra vonatkozó felhatalmazásainak javítására annak lehetővé tétele érdekében, hogy az európai szabványügyi szervezetek olyan európai szabványokat dolgozhassanak ki, amelyek teljesítik egy adott politikai döntésnek való megfelelés elérésére és értékelésére vonatkozó technikai előírásokat; e tekintetben úgy véli, hogy a kidolgozás során fokozottabb részvételre és együttműködésre van szükség az Európai Bizottság és az európai szabványügyi szervezetek között; figyelembe véve, hogy e szervezetek a konszenzus elve alapján végzik munkájukat, úgy véli, hogy a rendszer megfelelő működése szempontjából döntő fontosságú, hogy a politikai kérdésekkel a politikai döntéshozatal szintjén foglalkozzanak, és azokat ne utalják az Európai Bizottság, a szabványügyi testületek vagy bármilyen végrehajtással foglalkozó közigazgatási szerv hatáskörébe;

| 43. | egy szabvánnyal szemben (például a 768/2008/EK határozatban rögzített) hivatalos kifogás megfogalmazását lehetővé tévő, és az általános termékbiztonságról szóló irányelvbe beépítendő eljárás bevezetésére hív fel; úgy véli, hogy ezen eljárás alkalmazására még a szabványnak az EU Hivatalos Lapjában történő megjelenését megelőzően is sor kerülhet, de az a tagállamok számára nem helyettesítheti a piacfelügyeleti hatóságok részvételének jelentős növelését a szabványosítási rendszerben; |
| --- | --- |

43.

egy szabvánnyal szemben (például a 768/2008/EK határozatban rögzített) hivatalos kifogás megfogalmazását lehetővé tévő, és az általános termékbiztonságról szóló irányelvbe beépítendő eljárás bevezetésére hív fel; úgy véli, hogy ezen eljárás alkalmazására még a szabványnak az EU Hivatalos Lapjában történő megjelenését megelőzően is sor kerülhet, de az a tagállamok számára nem helyettesítheti a piacfelügyeleti hatóságok részvételének jelentős növelését a szabványosítási rendszerben;

| 44. | felhívja a Bizottságot és minden érdekelt felet, hogy – többek között a köz- és magánszféra partnerségén és a többéves pénzügyi tervezésen keresztül – garantálják az európai szabványosítási rendszer pénzügyi fenntarthatóságát, mivel ez alapvető fontosságú a hatékonyság és eredményesség biztosításához; |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot és minden érdekelt felet, hogy – többek között a köz- és magánszféra partnerségén és a többéves pénzügyi tervezésen keresztül – garantálják az európai szabványosítási rendszer pénzügyi fenntarthatóságát, mivel ez alapvető fontosságú a hatékonyság és eredményesség biztosításához;

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy az új jogalkotási kerettel összhangban tegyen további lépéseket, hogy a szükséges módosítások javítására sor kerülhessen; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot, hogy az új jogalkotási kerettel összhangban tegyen további lépéseket, hogy a szükséges módosítások javítására sor kerülhessen;

*

* *

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 11., 2002. 1.15., 4. o.

(2)  HL L 218., 2008.8.13., 30. o.

(3)  HL L 218., 2008.8.13., 82. o.

(4)  HL L 22., 2010.1.26., 1. o.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/7

---

2011. március 8., keddA H1N1 influenza kezelése

P7_TA(2011)0077

Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása a H1N1 influenza a 2009–2010 időszak alatti uniós kezelésének értékeléséről (2010/2153(INI))

2012/C 199 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkére,

| — | tekintettel a 2005. évi Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. évi Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokra (1),

| — | tekintettel „Az influenza pandémiás készültségi és reagálási tervről az Európai Közösségben” című, 2005. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2005)0607), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az influenza pandémiás készültségi és reagálási tervről az Európai Közösségben” című, 2005. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2005)0607),

| — | tekintettel az egészségvédelemmel kapcsolatos kérdésekről szóló, 2007. november 30-i tanácsi munkadokumentumra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségvédelemmel kapcsolatos kérdésekről szóló, 2007. november 30-i tanácsi munkadokumentumra (2),

| — | tekintettel az egészségvédelemről szóló, 2008. december 16-i tanácsi következtetésekre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségvédelemről szóló, 2008. december 16-i tanácsi következtetésekre (3),

| — | tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak (ECDC) „A 2009-es H1N1 világjárvány során különleges világméretű influenzajárvány elleni védőoltások alkalmazásáról” szóló időközi útmutatására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak (ECDC) „A 2009-es H1N1 világjárvány során különleges világméretű influenzajárvány elleni védőoltások alkalmazásáról” szóló időközi útmutatására (4),

| — | tekintettel a WHO-nak az influenza pandémiás készültségi és reagálási tervről szóló, 2009. áprilisi útmutató dokumentumára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO-nak az influenza pandémiás készültségi és reagálási tervről szóló, 2009. áprilisi útmutató dokumentumára (5),

| — | tekintettel az A/H1N1 által okozott influenzafertőzésről szóló, 2009. április 30-i tanácsi következtetésekre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az A/H1N1 által okozott influenzafertőzésről szóló, 2009. április 30-i tanácsi következtetésekre (6),

| — | tekintettel az ECDC igazgatója, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság között 2009. szeptember 4-én folytatott eszmecserére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ECDC igazgatója, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság között 2009. szeptember 4-én folytatott eszmecserére,

| — | tekintettel a 2009. évi (H1N1)-világjárványról szóló, 2009. szeptember 15-i bizottsági közleményre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. évi (H1N1)-világjárványról szóló, 2009. szeptember 15-i bizottsági közleményre (7),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak az A (H1N1) influenza elleni védőoltások közös beszerzéséről szóló, 2009. szeptember 15-i munkadokumentumára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak az A (H1N1) influenza elleni védőoltások közös beszerzéséről szóló, 2009. szeptember 15-i munkadokumentumára (8),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak a 2009. évi (H1N1)- világjárványról a nyilvánossággal és a médiával folytatandó kommunikációról szóló, 2009. szeptember 15-i munkadokumentumára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak a 2009. évi (H1N1)- világjárványról a nyilvánossággal és a médiával folytatandó kommunikációról szóló, 2009. szeptember 15-i munkadokumentumára (9),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak az A (H1N1)-influenza elleni küzdelemben a harmadik országoknak nyújtott támogatásról szóló, 2009. szeptember 15-i munkadokumentumára (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak az A (H1N1)-influenza elleni küzdelemben a harmadik országoknak nyújtott támogatásról szóló, 2009. szeptember 15-i munkadokumentumára (10),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak a 2009. évi (H1N1)-pandémiával szembeni védekezés keretében az antivirális gyógyszerek és védőoltások engedélyezésére vonatkozó szabályozási eljárásról szóló, 2009. szeptember 15-i munkadokumentumára (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak a 2009. évi (H1N1)-pandémiával szembeni védekezés keretében az antivirális gyógyszerek és védőoltások engedélyezésére vonatkozó szabályozási eljárásról szóló, 2009. szeptember 15-i munkadokumentumára (11),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak a 2009. évi (H1N1)-pandémiával szembeni vakcinázási stratégiákról szóló, 2009. szeptember 15-i munkadokumentumára (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak a 2009. évi (H1N1)-pandémiával szembeni vakcinázási stratégiákról szóló, 2009. szeptember 15-i munkadokumentumára (12),

| — | tekintettel az „A/H1N1 influenzára irányuló európai stratégia – A védőoltások előnyeinek és kockázatainak nyomon követése” című, 2009. októberi dokumentumra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „A/H1N1 influenzára irányuló európai stratégia – A védőoltások előnyeinek és kockázatainak nyomon követése” című, 2009. októberi dokumentumra (13),

| — | tekintettel „A 2009. évi (H1N1)-pandémiáról – stratégiai megközelítés” című, 2009. október 12-i tanácsi következtetésekre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2009. évi (H1N1)-pandémiáról – stratégiai megközelítés” című, 2009. október 12-i tanácsi következtetésekre (14),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak az Európai Unióban és nemzetközi színtéren az egészségvédelemről szóló, 2009. november 23-i munkadokumentumára (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak az Európai Unióban és nemzetközi színtéren az egészségvédelemről szóló, 2009. november 23-i munkadokumentumára (15),

| — | tekintettel a 2009. évi (H1N1)-pandémiára adott uniós szintű válaszlépésről szóló, 2010. április 16-i értékelő jelentésre (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. évi (H1N1)-pandémiára adott uniós szintű válaszlépésről szóló, 2010. április 16-i értékelő jelentésre (16),

| — | tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség értékeléséről szóló, 2010. januári végleges jelentésre (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség értékeléséről szóló, 2010. januári végleges jelentésre (17),

| — | tekintettel az Európa Tanács parlamenti közgyűlése által 2010 júniusában elfogadott „A H1N1-pandémia kezelése: nagyobb fokú átláthatóságra van szükség” című 1749 (2010) sz. határozatra (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács parlamenti közgyűlése által 2010 júniusában elfogadott „A H1N1-pandémia kezelése: nagyobb fokú átláthatóságra van szükség” című 1749 (2010) sz. határozatra (18),

| — | tekintettel az A(H1N1)-pandémiából levont tanulságokkal kapcsolatban 2010. július 1-jén és 2-án megtartott konferencia következtetéseire (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az A(H1N1)-pandémiából levont tanulságokkal kapcsolatban 2010. július 1-jén és 2-án megtartott konferencia következtetéseire (19),

| — | tekintettel az európai ombudsmannak az Európai Gyógyszerügynökségről szóló, 2010. április 29-i és május 19-i ajánlásaira (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsmannak az Európai Gyógyszerügynökségről szóló, 2010. április 29-i és május 19-i ajánlásaira (20),

| — | tekintettel a pandémia elleni uniós szintű vakcinázási stratégiákról szóló, 2010. augusztus 25-i értékelő jelentésre (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pandémia elleni uniós szintű vakcinázási stratégiákról szóló, 2010. augusztus 25-i értékelő jelentésre (21),

| — | tekintettel „Az A/H1N1 pandémiából levont tanulságokról – egészségvédelem az EU-ban” című, 2010. szeptember 13-i tanácsi következtetésekre (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az A/H1N1 pandémiából levont tanulságokról – egészségvédelem az EU-ban” című, 2010. szeptember 13-i tanácsi következtetésekre (22),

| — | tekintettel a H1N1 pandémiából tanultakról és az Európai Unióban tapasztalható egészségbiztonságról szóló, 2010. november 18-i bizottsági munkadokumentumra (SEC(2010)1440) (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a H1N1 pandémiából tanultakról és az Európai Unióban tapasztalható egészségbiztonságról szóló, 2010. november 18-i bizottsági munkadokumentumra (SEC(2010)1440) (23),

| — | tekintettel az ECDC 2010. évi európai fertőző betegségekről szóló éves járványügyi jelentésére (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ECDC 2010. évi európai fertőző betegségekről szóló éves járványügyi jelentésére (24),

| — | tekintettel az „A (H1N1) influenzapandémiáról – a tagállamok és az Európai Unió válasza” elnevezésű, az Európai Parlament Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsága által 2010. október 5-én rendezett munkaértekezletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „A (H1N1) influenzapandémiáról – a tagállamok és az Európai Unió válasza” elnevezésű, az Európai Parlament Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsága által 2010. október 5-én rendezett munkaértekezletre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0035/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0035/2011),

| A. | mivel a nemzeti és nemzetközi egészségügyi hatóságok – köztük a WHO – 2009 májusában azt állították, hogy a H1N1 influenza csak enyhe megbetegedéseket okozott, de hogy nem lehet biztosra venni, hogy ez a minta folytatódni fog, |
| --- | --- |

A.

mivel a nemzeti és nemzetközi egészségügyi hatóságok – köztük a WHO – 2009 májusában azt állították, hogy a H1N1 influenza csak enyhe megbetegedéseket okozott, de hogy nem lehet biztosra venni, hogy ez a minta folytatódni fog,

| B. | mivel a részes államokra vonatkozóan jogilag kötelező eszköz, a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok értelmében a WHO feladata többek között a közegészségügy felügyelete, a nemzetközi közegészségügyi intézkedések összehangolása és a potenciálisan pandémiát okozó vírusok kapcsán a készenléti helyzet aktuális fokozatainak megállapítása egy egytől hatig terjedő skálán, |
| --- | --- |

B.

mivel a részes államokra vonatkozóan jogilag kötelező eszköz, a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok értelmében a WHO feladata többek között a közegészségügy felügyelete, a nemzetközi közegészségügyi intézkedések összehangolása és a potenciálisan pandémiát okozó vírusok kapcsán a készenléti helyzet aktuális fokozatainak megállapítása egy egytől hatig terjedő skálán,

| C. | mivel a világszintű pandémia fázisait a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályoknak megfelelően és egyéb szervezetekkel, intézményekkel és az érintett tagállamokkal konzultálva állapítják meg, |
| --- | --- |

C.

mivel a világszintű pandémia fázisait a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályoknak megfelelően és egyéb szervezetekkel, intézményekkel és az érintett tagállamokkal konzultálva állapítják meg,

| D. | mivel a „pandémia” meghatározásakor kizárólag a vírus terjedésére vonatkozó, a fertőzés súlyosságát figyelmen kívül hagyó, a WHO által 2009-ben felülvizsgált szempontokat veszik figyelembe, |
| --- | --- |

D.

mivel a „pandémia” meghatározásakor kizárólag a vírus terjedésére vonatkozó, a fertőzés súlyosságát figyelmen kívül hagyó, a WHO által 2009-ben felülvizsgált szempontokat veszik figyelembe,

| E. | mivel a tagállamoknak, az Európai Bizottságnak és az olyan külső szervezeteknek, mint a WHO, figyelembe kellene venniük a későbbi influenzavírusok fertőzőképességét, valamint a vírus terjedését is, amikor olyan közegészségügyi döntéseket hoznak, amelyek kihathatnak a tagállamok közegészségügyi és szociális politikájára, |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamoknak, az Európai Bizottságnak és az olyan külső szervezeteknek, mint a WHO, figyelembe kellene venniük a későbbi influenzavírusok fertőzőképességét, valamint a vírus terjedését is, amikor olyan közegészségügyi döntéseket hoznak, amelyek kihathatnak a tagállamok közegészségügyi és szociális politikájára,

| F. | tekintettel arra, hogy a pandémiáknál magas fokú az előre nem láthatóság és a lefolyás komolyságának bizonytalansága, és fennáll annak a lehetősége, hogy a pandémia elterjed Európában, amint arra jó példa volt az 1918-as és az 1968-as járvány, |
| --- | --- |

F.

tekintettel arra, hogy a pandémiáknál magas fokú az előre nem láthatóság és a lefolyás komolyságának bizonytalansága, és fennáll annak a lehetősége, hogy a pandémia elterjed Európában, amint arra jó példa volt az 1918-as és az 1968-as járvány,

| G. | mivel a WHO pandémiariasztása és későbbi ajánlásai alapján az elővigyázatosság elvével összhangban a tagállamok gyorsan reagáltak, felhasználva a rendelkezésükre álló forrásokat a közegészségügyi cselekvési tervek végrehajtására; mivel a pandémia létét jelző legmagasabb riasztási szint életbeléptetése bizonyos esetekben aránytalan közegészségügyi intézkedésekhez vezetett, |
| --- | --- |

G.

mivel a WHO pandémiariasztása és későbbi ajánlásai alapján az elővigyázatosság elvével összhangban a tagállamok gyorsan reagáltak, felhasználva a rendelkezésükre álló forrásokat a közegészségügyi cselekvési tervek végrehajtására; mivel a pandémia létét jelző legmagasabb riasztási szint életbeléptetése bizonyos esetekben aránytalan közegészségügyi intézkedésekhez vezetett,

| H. | mivel a WHO csak 2010 augusztusában fújta le a H1N1 influenzára vonatkozó riasztást (a WHO főigazgatójának 2010. augusztus 10-i nyilatkozata (25)), |
| --- | --- |

H.

mivel a WHO csak 2010 augusztusában fújta le a H1N1 influenzára vonatkozó riasztást (a WHO főigazgatójának 2010. augusztus 10-i nyilatkozata (25)),

| I. | mivel a szubszidiaritás elvével összhangban az Európai Unióban az egészségügyi kockázatokra való felkészülés és az arra való reagálás a tagállamok hatáskörébe tartozik; mivel a Lisszaboni Szerződés az együttműködés megerősítésére, az információk és a bevált gyakorlatok megosztására ösztönzi a tagállamokat a WHO és a létező uniós struktúrák keretében; mivel az ECDC és az EMA támogatásával a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok keretében a Bizottság által hozott koordinációs intézkedések megerősítik a nemzeti intézkedések hatékonyságát, |
| --- | --- |

I.

mivel a szubszidiaritás elvével összhangban az Európai Unióban az egészségügyi kockázatokra való felkészülés és az arra való reagálás a tagállamok hatáskörébe tartozik; mivel a Lisszaboni Szerződés az együttműködés megerősítésére, az információk és a bevált gyakorlatok megosztására ösztönzi a tagállamokat a WHO és a létező uniós struktúrák keretében; mivel az ECDC és az EMA támogatásával a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok keretében a Bizottság által hozott koordinációs intézkedések megerősítik a nemzeti intézkedések hatékonyságát,

| J. | mivel a gyógyszeriparnak válaszolnia kellett a tagállamok hirtelen, sürgető és exponenciálisan növekvő oltóanyag-ellátási igényére; mivel igen gyorsan kellett a vírussal szemben hatásos új oltóanyagot kifejleszteni, |
| --- | --- |

J.

mivel a gyógyszeriparnak válaszolnia kellett a tagállamok hirtelen, sürgető és exponenciálisan növekvő oltóanyag-ellátási igényére; mivel igen gyorsan kellett a vírussal szemben hatásos új oltóanyagot kifejleszteni,

| K. | mivel a tagállamokon belül az e válság kezelésével kapcsolatban felmerült költségek igen tetemesek voltak, és talán csökkenthetők lettek volna, ha a tagállamok között jobb az együttműködés, valamint a tagállamok és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ között megfelelőbb a koordináció, |
| --- | --- |

K.

mivel a tagállamokon belül az e válság kezelésével kapcsolatban felmerült költségek igen tetemesek voltak, és talán csökkenthetők lettek volna, ha a tagállamok között jobb az együttműködés, valamint a tagállamok és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ között megfelelőbb a koordináció,

| L. | mivel az egyes tagállamoknál a végrehajtott cselekvési tervek keretében felmerült kiadások főként az óriási mennyiségű védőoltás és a vírusellenes kezelések megvásárlásához kapcsolódnak, és mivel a beszerzési eljárások komoly aggályokat vetettek fel számos tagállamban az átláthatóság és a közbeszerzési eljárási szabályoknak való megfelelés tekintetében, |
| --- | --- |

L.

mivel az egyes tagállamoknál a végrehajtott cselekvési tervek keretében felmerült kiadások főként az óriási mennyiségű védőoltás és a vírusellenes kezelések megvásárlásához kapcsolódnak, és mivel a beszerzési eljárások komoly aggályokat vetettek fel számos tagállamban az átláthatóság és a közbeszerzési eljárási szabályoknak való megfelelés tekintetében,

| M. | mivel az előzetes beszerzési megállapodással rendelkező tagállamok számára kínált árak között jelentős egyenlőtlenségek mutatkoztak, többek között az egyes megállapodások differenciált felelősségvállalási feltételeinek köszönhetően, |
| --- | --- |

M.

mivel az előzetes beszerzési megállapodással rendelkező tagállamok számára kínált árak között jelentős egyenlőtlenségek mutatkoztak, többek között az egyes megállapodások differenciált felelősségvállalási feltételeinek köszönhetően,

| N. | mivel több tagállamban peres eljárás indult azzal a váddal, hogy a 2009 nyarán az egészségügyi minisztériumok és a H1N1 influenza elleni oltóanyagok gyártói által aláírt szerződések kapcsán a közalkalmazottakat megvesztegették és azok korrupció gyanújába keveredtek, |
| --- | --- |

N.

mivel több tagállamban peres eljárás indult azzal a váddal, hogy a 2009 nyarán az egészségügyi minisztériumok és a H1N1 influenza elleni oltóanyagok gyártói által aláírt szerződések kapcsán a közalkalmazottakat megvesztegették és azok korrupció gyanújába keveredtek,

| O. | mivel a Bizottság véleménye szerint az, hogy az oltóanyag-gyártók nem hajlandók teljes körű felelősséget vállalni termékeikért, valószínűleg hozzájárult ahhoz, hogy a polgárok nem bíznak annyira az oltóanyagok biztonságosságában; mivel a H1N1 influenza elleni védőoltásokba vetett bizalmat az is megkérdőjelezte, hogy a nyilvánosság számára nem nyújtottak teljes körű és egyértelmű tájékoztatást az oltás előnyeiről és a H1N1 influenzajárvány potenciális veszélyeiről, |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság véleménye szerint az, hogy az oltóanyag-gyártók nem hajlandók teljes körű felelősséget vállalni termékeikért, valószínűleg hozzájárult ahhoz, hogy a polgárok nem bíznak annyira az oltóanyagok biztonságosságában; mivel a H1N1 influenza elleni védőoltásokba vetett bizalmat az is megkérdőjelezte, hogy a nyilvánosság számára nem nyújtottak teljes körű és egyértelmű tájékoztatást az oltás előnyeiről és a H1N1 influenzajárvány potenciális veszélyeiről,

| P. | mivel az EU-ban és a tagállamokban a vakcinázás prioritást élvező célcsoportjaira vonatkozóan tett különféle ajánlások a H1N1 influenza elleni megfelelő fellépést övező óriási bizonytalanságokat és ellentétes véleményeket tükrözik, |
| --- | --- |

P.

mivel az EU-ban és a tagállamokban a vakcinázás prioritást élvező célcsoportjaira vonatkozóan tett különféle ajánlások a H1N1 influenza elleni megfelelő fellépést övező óriási bizonytalanságokat és ellentétes véleményeket tükrözik,

| Q. | mivel az influenza világjárvány elleni készültségi tervezés nagyban támaszkodik az oltási stratégiákra; mivel az oltási stratégiáknak a sikeresség érdekében három szempontot kell figyelembe venniük: az oltóanyag hatásossága, az oltóanyag előnyeinek és hátrányainak pozitív egyenlege, és a kockázatnak kitett csoportok megcélzása, |
| --- | --- |

Q.

mivel az influenza világjárvány elleni készültségi tervezés nagyban támaszkodik az oltási stratégiákra; mivel az oltási stratégiáknak a sikeresség érdekében három szempontot kell figyelembe venniük: az oltóanyag hatásossága, az oltóanyag előnyeinek és hátrányainak pozitív egyenlege, és a kockázatnak kitett csoportok megcélzása,

| R. | mivel e feltételek teljesülését illetően átláthatóságot kell biztosítani, |
| --- | --- |

R.

mivel e feltételek teljesülését illetően átláthatóságot kell biztosítani,

| S. | mivel az oltóanyagok előnyeinek és hátrányainak arányát immár a tényleges felhasználásukon alapuló tolerancia- és immunogenitási tanulmányok is kimutatták, |
| --- | --- |

S.

mivel az oltóanyagok előnyeinek és hátrányainak arányát immár a tényleges felhasználásukon alapuló tolerancia- és immunogenitási tanulmányok is kimutatták,

| T. | mivel a magántőke és az államilag szponzorált tanulmányok közötti egyensúly megteremtése érdekében az oltóanyagokról és a vírusellenes készítményekről a gyógyszerészeti társaságoktól független tanulmányokra van szükség, |
| --- | --- |

T.

mivel a magántőke és az államilag szponzorált tanulmányok közötti egyensúly megteremtése érdekében az oltóanyagokról és a vírusellenes készítményekről a gyógyszerészeti társaságoktól független tanulmányokra van szükség,

| U. | mivel a későbbi influenzajárványok esetén többet kell dolgozni az influenza elleni védőoltások teljesítményének javítása érdekében, különösen a veszélyeztetett csoportok érdekében és a megjelenő vírusvariánsok ellen, |
| --- | --- |

U.

mivel a későbbi influenzajárványok esetén többet kell dolgozni az influenza elleni védőoltások teljesítményének javítása érdekében, különösen a veszélyeztetett csoportok érdekében és a megjelenő vírusvariánsok ellen,

| V. | mivel az oltóanyagok korai beszerzése és a különösen a legveszélyeztetettebb csoportok körében végrehajtott módszeres vakcinázási stratégiák miatt az EU volt a világ legjobban felkészült régiója; ugyanakkor jelentős különbségek voltak tapasztalhatók az egyes uniós tagállamok felkészültsége között, és a valódi együttműködés hiánya gyengítette az EU általános felkészültségét, |
| --- | --- |

V.

mivel az oltóanyagok korai beszerzése és a különösen a legveszélyeztetettebb csoportok körében végrehajtott módszeres vakcinázási stratégiák miatt az EU volt a világ legjobban felkészült régiója; ugyanakkor jelentős különbségek voltak tapasztalhatók az egyes uniós tagállamok felkészültsége között, és a valódi együttműködés hiánya gyengítette az EU általános felkészültségét,

| W. | mivel a tagállamok közötti korlátozott együttműködés, különösen az oltóanyagok közös beszerzése és a közös készletek hiánya, a tagállamok közötti szolidaritási és közvetítési mechanizmusok hiánya, és számos tagállamban az előzetes beszerzési megállapodások hiánya aláásta az EU jobb felkészültségét, |
| --- | --- |

W.

mivel a tagállamok közötti korlátozott együttműködés, különösen az oltóanyagok közös beszerzése és a közös készletek hiánya, a tagállamok közötti szolidaritási és közvetítési mechanizmusok hiánya, és számos tagállamban az előzetes beszerzési megállapodások hiánya aláásta az EU jobb felkészültségét,

| X. | mivel az európai ombudsman által az Európai Gyógyszerügynökséghez (EMEA) intézett, ismételt kérések ellenére az EMEA-nál az általa értékelendő gyógyszerekkel kapcsolatos kutatási eljárásokra, klinikai próbákra, valamint azok mellékhatásaira vonatkozóan rendelkezésre álló dokumentumokhoz a nyilvánosság nem mindig férhet hozzá, |
| --- | --- |

X.

mivel az európai ombudsman által az Európai Gyógyszerügynökséghez (EMEA) intézett, ismételt kérések ellenére az EMEA-nál az általa értékelendő gyógyszerekkel kapcsolatos kutatási eljárásokra, klinikai próbákra, valamint azok mellékhatásaira vonatkozóan rendelkezésre álló dokumentumokhoz a nyilvánosság nem mindig férhet hozzá,

| Y. | mivel a 2009–2010-es H1N1 influenzával kapcsolatos, EU-n belüli tájékoztatás és kommunikáció bebizonyította a média kulcsfontosságú szerepét a közegészségügyi elővigyázatossági intézkedések és ajánlások továbbításában és a járvány és következményei egyes szempontjainak kihangsúlyozásában, ezzel valószínűleg befolyásolva a nyilvánosság véleményét és a hatóságok fellépését, |
| --- | --- |

Y.

mivel a 2009–2010-es H1N1 influenzával kapcsolatos, EU-n belüli tájékoztatás és kommunikáció bebizonyította a média kulcsfontosságú szerepét a közegészségügyi elővigyázatossági intézkedések és ajánlások továbbításában és a járvány és következményei egyes szempontjainak kihangsúlyozásában, ezzel valószínűleg befolyásolva a nyilvánosság véleményét és a hatóságok fellépését,

Együttműködés

| 1. | kéri, hogy az EU-ban és a tagállamokban a jövőbeli influenzajárványok esetére életbe léptetett megelőzési terveket – nem utolsó sorban a rendelkezésre álló legfrissebb tudományos adatok alapján – vizsgálják meg újra azért, hogy azok hatékonyak és egységesek legyenek, továbbá kellően önállóvá és rugalmassá váljanak ahhoz, hogy a lehető legjobb határidőn belül és eseti alapon tudjanak a tényleges veszélyhez alkalmazkodni; |
| --- | --- |

1.

kéri, hogy az EU-ban és a tagállamokban a jövőbeli influenzajárványok esetére életbe léptetett megelőzési terveket – nem utolsó sorban a rendelkezésre álló legfrissebb tudományos adatok alapján – vizsgálják meg újra azért, hogy azok hatékonyak és egységesek legyenek, továbbá kellően önállóvá és rugalmassá váljanak ahhoz, hogy a lehető legjobb határidőn belül és eseti alapon tudjanak a tényleges veszélyhez alkalmazkodni;

| 2. | kéri, hogy tegyék egyértelművé és szükség esetén vizsgálják felül az egészségügyi veszélyek kezelésével uniós szinten foglalkozó főbb szereplők és struktúrák, azaz az Európai Bizottság, az ECDC, az EMA, a tagállamok, valamint az egészségvédelmi bizottsághoz, a HEOF-hoz, illetve a közegészségügyi csoporthoz hasonló olyan informálisabb fórumok szerepét, feladatait, hatásköreit, korlátait, kapcsolatait és felelősségét, amely utóbbiak olyan magas rangú tisztviselőkből állnak, akik az egészségügyi válságok kezelésével kapcsolatos döntéshozatalba be tudnak avatkozni, és kéri, hogy ezt az információt hozzák nyilvánosságra; |
| --- | --- |

2.

kéri, hogy tegyék egyértelművé és szükség esetén vizsgálják felül az egészségügyi veszélyek kezelésével uniós szinten foglalkozó főbb szereplők és struktúrák, azaz az Európai Bizottság, az ECDC, az EMA, a tagállamok, valamint az egészségvédelmi bizottsághoz, a HEOF-hoz, illetve a közegészségügyi csoporthoz hasonló olyan informálisabb fórumok szerepét, feladatait, hatásköreit, korlátait, kapcsolatait és felelősségét, amely utóbbiak olyan magas rangú tisztviselőkből állnak, akik az egészségügyi válságok kezelésével kapcsolatos döntéshozatalba be tudnak avatkozni, és kéri, hogy ezt az információt hozzák nyilvánosságra;

| 3. | örömének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság elkötelezte magát az egészségvédelmi bizottság jogalapjának felülvizsgálatát illető lehetőségek tanulmányozása mellett, és annak hosszú távú megerősítése mellett; |
| --- | --- |

3.

örömének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság elkötelezte magát az egészségvédelmi bizottság jogalapjának felülvizsgálatát illető lehetőségek tanulmányozása mellett, és annak hosszú távú megerősítése mellett;

| 4. | kéri, hogy a tagállamok egészségvédelmi bizottságon belüli együttműködésének keretén belül fordítsanak külön figyelmet az ágazatok közötti előkészítésre; |
| --- | --- |

4.

kéri, hogy a tagállamok egészségvédelmi bizottságon belüli együttműködésének keretén belül fordítsanak külön figyelmet az ágazatok közötti előkészítésre;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a pandémiára a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályoknak megfelelően adott válaszok kezelését illetően és az egységes kockázatkezelés érdekében meg kell erősíteni az Unión belül a tagállamok, valamint a tagállamok és az ECDC közötti együttműködést; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a pandémiára a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályoknak megfelelően adott válaszok kezelését illetően és az egységes kockázatkezelés érdekében meg kell erősíteni az Unión belül a tagállamok, valamint a tagállamok és az ECDC közötti együttműködést;

| 6. | kéri a tagállamok, az intézmények és a nemzetközi és regionális szervezetek közötti együttműködés és koordináció folytatását és javítását, kiváltképpen a vírus kitörésének korai szakaszában, annak érdekében, hogy súlyosságát megállapítsák és meghozzák a kezelést célzó megfelelő határozatokat; |
| --- | --- |

6.

kéri a tagállamok, az intézmények és a nemzetközi és regionális szervezetek közötti együttműködés és koordináció folytatását és javítását, kiváltképpen a vírus kitörésének korai szakaszában, annak érdekében, hogy súlyosságát megállapítsák és meghozzák a kezelést célzó megfelelő határozatokat;

| 7. | tanácsosnak véli megerősíteni a közegészségügyi bizottság megbízatását, mivel fellépését és szerepét javítani kell annak érdekében, hogy megfelelőbben tudja támogatni a tagállamokat a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokban meghatározott közegészségügyi fenyegetettségek és nemzetközi szintű vészhelyzetek esetén kialakítandó egységes felkészülési és cselekvési tervek kivitelezésében; |
| --- | --- |

7.

tanácsosnak véli megerősíteni a közegészségügyi bizottság megbízatását, mivel fellépését és szerepét javítani kell annak érdekében, hogy megfelelőbben tudja támogatni a tagállamokat a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokban meghatározott közegészségügyi fenyegetettségek és nemzetközi szintű vészhelyzetek esetén kialakítandó egységes felkészülési és cselekvési tervek kivitelezésében;

| 8. | sürgeti a WHO-t, hogy vizsgálja felül a „pandémia” fogalmának meghatározását, figyelembe véve nem csak földrajzi elterjedését, hanem súlyosságát is; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a WHO-t, hogy vizsgálja felül a „pandémia” fogalmának meghatározását, figyelembe véve nem csak földrajzi elterjedését, hanem súlyosságát is;

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy a pandémiák megelőzésére és leküzdésére irányuló stratégiák előkészítésének és alkalmazásának valamennyi szakaszába szorosabban vonják be az egészségügyi szakembereket; |
| --- | --- |

9.

felhívja a tagállamokat, hogy a pandémiák megelőzésére és leküzdésére irányuló stratégiák előkészítésének és alkalmazásának valamennyi szakaszába szorosabban vonják be az egészségügyi szakembereket;

| 10. | sürgeti az Európai Uniót, hogy bocsásson rendelkezésre több forrást a megelőző intézkedésekre vonatkozó kutatásra és fejlesztésre, s mindeközben tegyen eleget annak az általa kitűzött célkitűzésnek, miszerint az európai GDP 3 %-át kutatásra és fejlesztésre fordítja; konkrétabban követeli az egyes influenzavírusok hatásának jobb értékelésére és előrejelzésére elkülönített beruházások növelését mind a pandémiák közötti időszakban, mind pedig a pandémia elején; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az Európai Uniót, hogy bocsásson rendelkezésre több forrást a megelőző intézkedésekre vonatkozó kutatásra és fejlesztésre, s mindeközben tegyen eleget annak az általa kitűzött célkitűzésnek, miszerint az európai GDP 3 %-át kutatásra és fejlesztésre fordítja; konkrétabban követeli az egyes influenzavírusok hatásának jobb értékelésére és előrejelzésére elkülönített beruházások növelését mind a pandémiák közötti időszakban, mind pedig a pandémia elején;

| 11. | kéri, hogy folytassák a nemzeti járványügyi, szerológiai és virológiai megfigyelőközpontokba való beruházásokat; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy folytassák a nemzeti járványügyi, szerológiai és virológiai megfigyelőközpontokba való beruházásokat;

| 12. | egyetért egy olyan eljárás végrehajtásával, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy önkéntes alapon csoportosan vásároljanak vírusellenes védőoltásokat és gyógyszereket, annak érdekében, hogy egy adott terméket többek között mindenki számára elérhető, kedvező áron és rugalmas feltételek mellett szerezzenek be; |
| --- | --- |

12.

egyetért egy olyan eljárás végrehajtásával, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy önkéntes alapon csoportosan vásároljanak vírusellenes védőoltásokat és gyógyszereket, annak érdekében, hogy egy adott terméket többek között mindenki számára elérhető, kedvező áron és rugalmas feltételek mellett szerezzenek be;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a gyógyszerekről szóló hatályos uniós jogszabályok értelmében a gyógyszer minőségéért, biztonságosságáért és az engedélyezett javallatokra vonatkozó hatékonyságáért a gyártó felel, és kéri, hogy a tagállamok ezt valamennyi oltóanyag-beszerzés során teljes mértékben érvényesítsék, mivel ennek fontos része van a polgárok oltóanyag-biztonságba vetett hitének megtartásában/helyreállításában; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a gyógyszerekről szóló hatályos uniós jogszabályok értelmében a gyógyszer minőségéért, biztonságosságáért és az engedélyezett javallatokra vonatkozó hatékonyságáért a gyártó felel, és kéri, hogy a tagállamok ezt valamennyi oltóanyag-beszerzés során teljes mértékben érvényesítsék, mivel ennek fontos része van a polgárok oltóanyag-biztonságba vetett hitének megtartásában/helyreállításában;

| 14. | kéri, hogy az oltóanyagkészlet felelős közös kezelésének keretén belül fontolják meg azt a lehetőséget, hogy a fejlődő országok részére pandémia esetén megkönnyítik a hozzáférést az oltóanyag-készítményekhez; |
| --- | --- |

14.

kéri, hogy az oltóanyagkészlet felelős közös kezelésének keretén belül fontolják meg azt a lehetőséget, hogy a fejlődő országok részére pandémia esetén megkönnyítik a hozzáférést az oltóanyag-készítményekhez;

Függetlenség

| 15. | azon a véleményen van, hogy az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak (ECDC) független ügynökségként kell eljárnia, és így kellene értékelnie és nyilvánosságra hoznia a fertőzésveszélyek súlyosságát, és ehhez megfelelő eszközöket kell rendelkezésére bocsátani; |
| --- | --- |

15.

azon a véleményen van, hogy az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak (ECDC) független ügynökségként kell eljárnia, és így kellene értékelnie és nyilvánosságra hoznia a fertőzésveszélyek súlyosságát, és ehhez megfelelő eszközöket kell rendelkezésére bocsátani;

| 16. | kéri az ECDC-t, hogy a WHO segítésével vizsgálja felül a nemzeti készenléti tervekkel kapcsolatos bevált gyakorlatokat, és tegyen javaslatot a válságkezelési technikákra, oltási technikákra és kommunikációs stratégiákra vonatkozó legjobb gyakorlatokra; |
| --- | --- |

16.

kéri az ECDC-t, hogy a WHO segítésével vizsgálja felül a nemzeti készenléti tervekkel kapcsolatos bevált gyakorlatokat, és tegyen javaslatot a válságkezelési technikákra, oltási technikákra és kommunikációs stratégiákra vonatkozó legjobb gyakorlatokra;

| 17. | követeli, hogy az egészségügyi vészhelyzetekben – különösen valódi pandémia esetén – ajánlott gyógyszerek értékelése és az azokról szóló beszámolók készítése kiemelt óvatosság és teljes átláthatóság mellett folyjék; |
| --- | --- |

17.

követeli, hogy az egészségügyi vészhelyzetekben – különösen valódi pandémia esetén – ajánlott gyógyszerek értékelése és az azokról szóló beszámolók készítése kiemelt óvatosság és teljes átláthatóság mellett folyjék;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az oltóanyagokkal és a vírusellenes gyógyszerekkel kapcsolatban a gyógyszergyártó vállalatoktól független tanulmányokra van szükség, többek között az átoltottság nyomon követése tekintetében; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az oltóanyagokkal és a vírusellenes gyógyszerekkel kapcsolatban a gyógyszergyártó vállalatoktól független tanulmányokra van szükség, többek között az átoltottság nyomon követése tekintetében;

| 19. | biztosítani kívánja, hogy a tudományos szakértőknek ne lehessenek olyan pénzügyi vagy egyéb érdekeltségeik a gyógyszeriparban, amelyek pártatlanságukat befolyásolhatnák; kéri a biztonsággal, illetve kockázatok kezelésével és előrejelzésével foglalkozó bármely európai hatóságnál betöltött tudományos szakértői funkció ellátására vonatkozó európai magatartási kódex kidolgozását; elvárja, hogy hivatalba lépése előtt valamennyi szakértő csatlakozzon az e magatartási kódexben foglalt etikai elvekhez; |
| --- | --- |

19.

biztosítani kívánja, hogy a tudományos szakértőknek ne lehessenek olyan pénzügyi vagy egyéb érdekeltségeik a gyógyszeriparban, amelyek pártatlanságukat befolyásolhatnák; kéri a biztonsággal, illetve kockázatok kezelésével és előrejelzésével foglalkozó bármely európai hatóságnál betöltött tudományos szakértői funkció ellátására vonatkozó európai magatartási kódex kidolgozását; elvárja, hogy hivatalba lépése előtt valamennyi szakértő csatlakozzon az e magatartási kódexben foglalt etikai elvekhez;

| 20. | kéri, hogy tegyék lehetővé a gyógyszerágazatban érintett szakértőkkel való konzultációt, ám zárják ki őket a döntéshozatalból; |
| --- | --- |

20.

kéri, hogy tegyék lehetővé a gyógyszerágazatban érintett szakértőkkel való konzultációt, ám zárják ki őket a döntéshozatalból;

| 21. | kéri különösen a Bizottságot, hogy az EMA segítségével vizsgálja felül az egészségügyi válsághelyzetekre adott reakcióként kifejlesztett gyógyszerek forgalomba hozatalát lehetővé tevő gyorsított engedélyezési eljárásokat, többek között azáltal, hogy e gyógyszerkészítményeket különböző influenzatörzsekre, eltérő súlyossági fokozatokra és a különböző célcsoportokra alkalmazhatóvá teszi, aminek révén a pandémia megjelenése előtt megfelelő klinikai tesztekre kerülhet sor az ilyen gyógyszerek az adott célcsoportok tekintetében történő felhasználásával kapcsolatos kockázat–haszon arány megfelelő értékelésének biztosítása, valamint szükség esetén a témához kapcsolódó jogalkotási javaslatok beterjesztése céljából; |
| --- | --- |

21.

kéri különösen a Bizottságot, hogy az EMA segítségével vizsgálja felül az egészségügyi válsághelyzetekre adott reakcióként kifejlesztett gyógyszerek forgalomba hozatalát lehetővé tevő gyorsított engedélyezési eljárásokat, többek között azáltal, hogy e gyógyszerkészítményeket különböző influenzatörzsekre, eltérő súlyossági fokozatokra és a különböző célcsoportokra alkalmazhatóvá teszi, aminek révén a pandémia megjelenése előtt megfelelő klinikai tesztekre kerülhet sor az ilyen gyógyszerek az adott célcsoportok tekintetében történő felhasználásával kapcsolatos kockázat–haszon arány megfelelő értékelésének biztosítása, valamint szükség esetén a témához kapcsolódó jogalkotási javaslatok beterjesztése céljából;

Átláthatóság

| 22. | a biztonságos és hatékony használat érdekében felhív az Unió által javasolt és a tagállamokban alkalmazott influenza elleni oltási stratégiák értékelésére, ideértve az oltóanyagok hatásosságát, az előnyök és hátrányok arányát, valamint a javasolt célcsoportokat; |
| --- | --- |

22.

a biztonságos és hatékony használat érdekében felhív az Unió által javasolt és a tagállamokban alkalmazott influenza elleni oltási stratégiák értékelésére, ideértve az oltóanyagok hatásosságát, az előnyök és hátrányok arányát, valamint a javasolt célcsoportokat;

| 23. | kéri a tagállamokat, hogy szolgáltassanak adatokat a Bizottság részére 2011. szeptember 8. előtt a következőkre vonatkozóan:






  a) | oltóanyagok és vírusellenes kezelések, és azok






  i. | beszerzett adagmennyisége, |
| --- | --- | --- | --- |

23.

kéri a tagállamokat, hogy szolgáltassanak adatokat a Bizottság részére 2011. szeptember 8. előtt a következőkre vonatkozóan:

a)

oltóanyagok és vírusellenes kezelések, és azok

i.

beszerzett adagmennyisége,

| ii. | beszerzési összköltsége, |
| --- | --- |

ii.

beszerzési összköltsége,

| iii. | felhasznált adagmennyisége, |
| --- | --- |

iii.

felhasznált adagmennyisége,

| iv. | a tárolt, a gyártónak visszaküldött és visszatérített, vagy más tagállamnak vagy harmadik országnak eladott adagmennyiség, |
| --- | --- |

iv.

a tárolt, a gyártónak visszaküldött és visszatérített, vagy más tagállamnak vagy harmadik országnak eladott adagmennyiség,

| b) | a betegségről és az oltóanyagok és vírusellenes kezelések mellékhatásairól, nevezetesen






  i. | a H1N1 megbetegedések száma, |
| --- | --- | --- |

b)

a betegségről és az oltóanyagok és vírusellenes kezelések mellékhatásairól, nevezetesen

i.

a H1N1 megbetegedések száma,

| ii. | a H1N1 megbetegedés miatti halálesetek száma, |
| --- | --- |

ii.

a H1N1 megbetegedés miatti halálesetek száma,

| iii. | a H1N1 elleni oltás vagy vírusellenes kezelés mellékhatásairól érkezett bejelentések száma és az ártalom jellege; |
| --- | --- |

iii.

a H1N1 elleni oltás vagy vírusellenes kezelés mellékhatásairól érkezett bejelentések száma és az ártalom jellege;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy az ECDC és az EMA segítségével 2012. március 8. előtt készítsen tagállamra lebontott összefoglaló jelentést a 23. bekezdésben említett információkról, és azt hozza nyilvánosságra, mint a jelenlegi pandémiás influenza készültségi tervek felülvizsgálatának fontos adalékát; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy az ECDC és az EMA segítségével 2012. március 8. előtt készítsen tagállamra lebontott összefoglaló jelentést a 23. bekezdésben említett információkról, és azt hozza nyilvánosságra, mint a jelenlegi pandémiás influenza készültségi tervek felülvizsgálatának fontos adalékát;

| 25. | emlékezteti az EMA-t arra a jogszabályban előírt kötelezettségére, hogy tegyen hozzáférhetővé a szakértői által értékelt gyógyszerek – többek között a H1N1 influenza elleni fellépés keretében ajánlott védőoltások és vírusellenes gyógyszerek – klinikai tesztelésével, kutatási eljárásaival és mellékhatásaival kapcsolatos minden dokumentumot; üdvözli az EMA által 2010 októberében elfogadott, a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló új szabályokat; |
| --- | --- |

25.

emlékezteti az EMA-t arra a jogszabályban előírt kötelezettségére, hogy tegyen hozzáférhetővé a szakértői által értékelt gyógyszerek – többek között a H1N1 influenza elleni fellépés keretében ajánlott védőoltások és vírusellenes gyógyszerek – klinikai tesztelésével, kutatási eljárásaival és mellékhatásaival kapcsolatos minden dokumentumot; üdvözli az EMA által 2010 októberében elfogadott, a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló új szabályokat;

| 26. | elismeri, hogy az uniós közegészségügyi intézmények részére tanácsadást végző bizonyos szakértők esetében felmerülő összeférhetetlenség felkeltheti a befolyással való visszaélés gyanúját, és ronthatja az európai egészségügyi ügynökségek és ajánlásaik hitelét; úgy véli, hogy mindennemű összeférhetetlenséget el kell kerülni; |
| --- | --- |

26.

elismeri, hogy az uniós közegészségügyi intézmények részére tanácsadást végző bizonyos szakértők esetében felmerülő összeférhetetlenség felkeltheti a befolyással való visszaélés gyanúját, és ronthatja az európai egészségügyi ügynökségek és ajánlásaik hitelét; úgy véli, hogy mindennemű összeférhetetlenséget el kell kerülni;

| 27. | kéri, hogy fogadjanak el az összes európai ügynökség számára közös meghatározást az összeférhetetlenség fogalmát illetően; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy fogadjanak el az összes európai ügynökség számára közös meghatározást az összeférhetetlenség fogalmát illetően;

| 28. | kéri, hogy ezen összeférhetetlenségekre a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által elvégzendő belső ellenőrzés útján hívják fel a Parlament figyelmét annak megállapítása érdekében, hogy a fent említett szakértőknek teljesített kifizetésekre szabályosan és átlátható módon került-e sor, illetve hogy betartották-e az európai intézmények által az ezen összeférhetetlenségek megelőzése céljából általánosan alkalmazott eljárásokat; |
| --- | --- |

28.

kéri, hogy ezen összeférhetetlenségekre a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által elvégzendő belső ellenőrzés útján hívják fel a Parlament figyelmét annak megállapítása érdekében, hogy a fent említett szakértőknek teljesített kifizetésekre szabályosan és átlátható módon került-e sor, illetve hogy betartották-e az európai intézmények által az ezen összeférhetetlenségek megelőzése céljából általánosan alkalmazott eljárásokat;

| 29. | kéri, hogy tegyék közzé az európai közegészségügyi hatóságok részére tanácsadást végző valamennyi szakértő érdekeltségekről szóló nyilatkozatát, ideértve a nem hivatalos csoportokban részt vevők nyilatkozatát is; |
| --- | --- |

29.

kéri, hogy tegyék közzé az európai közegészségügyi hatóságok részére tanácsadást végző valamennyi szakértő érdekeltségekről szóló nyilatkozatát, ideértve a nem hivatalos csoportokban részt vevők nyilatkozatát is;

| 30. | tudatában van annak, hogy egyértelműbb és átláthatóbb módon kell tájékoztatni a nyilvánosságot a kockázatokról és az előnyökről; hangsúlyozza, hogy amint az egészségügyi kockázatot kiértékelték, a polgárok felé egységes üzenetet kell közvetíteni; kitart amellett, hogy a tagállamoknak egységes kommunikációt kell folytatniuk az üzenet információtartalmát illetően (pl. a vírus jellege, a kockázat jellege, a legjobb megelőzési formák és a megelőzés és/vagy gyógyítás kockázatai és előnyei); |
| --- | --- |

30.

tudatában van annak, hogy egyértelműbb és átláthatóbb módon kell tájékoztatni a nyilvánosságot a kockázatokról és az előnyökről; hangsúlyozza, hogy amint az egészségügyi kockázatot kiértékelték, a polgárok felé egységes üzenetet kell közvetíteni; kitart amellett, hogy a tagállamoknak egységes kommunikációt kell folytatniuk az üzenet információtartalmát illetően (pl. a vírus jellege, a kockázat jellege, a legjobb megelőzési formák és a megelőzés és/vagy gyógyítás kockázatai és előnyei);

| 31. | az úgynevezett kockázati csoportok tekintetében átfogó európai stratégiai megközelítést vár a csoportok elérése és a pandémia esetén velük történő kommunikáció módja tekintetében; |
| --- | --- |

31.

az úgynevezett kockázati csoportok tekintetében átfogó európai stratégiai megközelítést vár a csoportok elérése és a pandémia esetén velük történő kommunikáció módja tekintetében;

| 32. | a közegészségügyi üzenetek terjesztésében érintett médiával bizalmi kapcsolatok kiépítését kéri; kéri egy válogatott szakértőkből álló csoport létrehozását, amely mindenkor válaszol az újságírók kérdéseire, továbbá kéri egy szóvivő rendelkezésre bocsátását; |
| --- | --- |

32.

a közegészségügyi üzenetek terjesztésében érintett médiával bizalmi kapcsolatok kiépítését kéri; kéri egy válogatott szakértőkből álló csoport létrehozását, amely mindenkor válaszol az újságírók kérdéseire, továbbá kéri egy szóvivő rendelkezésre bocsátását;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a tájékoztatási szakembereknek elszámoltathatóaknak kell lenniük, és az egészségügyi tájékoztató üzenetek feldolgozása során körültekintően kell eljárni, különösen valamely pandémiával összefüggésben; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a tájékoztatási szakembereknek elszámoltathatóaknak kell lenniük, és az egészségügyi tájékoztató üzenetek feldolgozása során körültekintően kell eljárni, különösen valamely pandémiával összefüggésben;

| 34. | e tekintetben elvárja a nemzeti egészségügyi hatóságoktól származó egységes adatok átfogóbb gyűjtését és azoknak az uniós hatóságokhoz való gyors továbbítását; |
| --- | --- |

34.

e tekintetben elvárja a nemzeti egészségügyi hatóságoktól származó egységes adatok átfogóbb gyűjtését és azoknak az uniós hatóságokhoz való gyors továbbítását;

| 35. | a járványokra való felkészülést és az azok megelőzését célzó közegészségügyi stratégiák iránti bizalom megszerzése érdekében elengedhetetlennek tartja, hogy a Bizottság és a tagállamok sürgősen tegyék meg a felülvizsgálathoz szükséges lépéseket, ideértve a jobb oltási és kommunikációs stratégiák kidolgozását; |
| --- | --- |

35.

a járványokra való felkészülést és az azok megelőzését célzó közegészségügyi stratégiák iránti bizalom megszerzése érdekében elengedhetetlennek tartja, hogy a Bizottság és a tagállamok sürgősen tegyék meg a felülvizsgálathoz szükséges lépéseket, ideértve a jobb oltási és kommunikációs stratégiák kidolgozását;

*

* *

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a WHO-nak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

36.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a WHO-nak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  http://www.who.int/ihr/en/

(2)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st15/st15789.en07.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/104770.pdf

(4)  http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/0908_GUI_Pandemic_Influenza_Vaccines_during_the_H1N1_2009_Pandemic.pdf

(5)  http://www.who.int/csr/disease/influenza/pipguidance2009/en/index.html

(6)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/107492.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/com481_2009_en.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff1_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/Influenza/docs/flu_staff2_en.pdf

(10)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff3_en.pdf

(11)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/Influenza/docs/flu_staff4_en.pdf

(12)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2 és http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff5_en.pdf

(13)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Report/2010/01/WC500044933.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/110500.pdf,

(15)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/commission_staff_healthsecurity_en.pdf

(16)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2

(17)  http://ec.europa.eu/health/files/pharmacos/news/emea_final_report_vfrev2.pdf

(18)  http://assembly.coe.int/Mainf.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta10/ERES1749.htm

(19)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/116478.pdf

(20)  http://www.ombudsman.europa.eu/press/release.faces/fr/4940/html.bookmark és http://www.ombudsman.europa.eu/press/release.faces/fr/5251/html.bookmark

(21)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2

(22)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/116478.pdf

(23)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/commission_staff_lessonsh1n1_en.pdf

(24)  http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/1011_SUR_Annual_Epidemiological_Report_on_Communicable_Diseases_in_Europe.pdf

(25)  http://www.who.int/mediacentre/news/statements/2010/h1n1_vpc_20100810/en/print.html

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/15

---

2011. március 8., keddInnovatív finanszírozás globális és európai szinten

P7_TA(2011)0080

Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása a globális és európai szintű innovatív finanszírozásról (2010/2105(INI))

2012/C 199 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2010. június 17-i Európai Tanács következtetéseire és a 2009. december 11-i Európai Tanács következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. június 17-i Európai Tanács következtetéseire és a 2009. december 11-i Európai Tanács következtetéseire,

| — | tekintettel az ECOFIN-Tanács 2010. október 19-i ülésének jegyzőkönyvére és az abban idézett Európai Tanácsnak szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ECOFIN-Tanács 2010. október 19-i ülésének jegyzőkönyvére és az abban idézett Európai Tanácsnak szóló jelentésre,

| — | tekintettel a belga elnökség programjára, és különösen az innovatív finanszírozásról szóló javaslatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belga elnökség programjára, és különösen az innovatív finanszírozásról szóló javaslatokra,

| — | tekintettel a pénzügyi műveletekre vonatkozó adókról – működőképessé tételükről szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi műveletekre vonatkozó adókról – működőképessé tételükről szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóságokról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (3), és különösen az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságról szóló 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (4), az Európai Bankfelügyeleti Hatóságról szóló 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (5), az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságról szóló 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (6), és az a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletérõl és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóságokról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (3), és különösen az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságról szóló 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (4), az Európai Bankfelügyeleti Hatóságról szóló 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (5), az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságról szóló 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (6), és az a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletérõl és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a globális és európai szintű innovatív finanszírozásról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0409) és a pénzügyi szektor megadóztatásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0549), valamint az azt kísérő személyzeti munkadokumentumra (SEC(2010)1166), |
| --- | --- |

—

tekintettel a globális és európai szintű innovatív finanszírozásról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0409) és a pénzügyi szektor megadóztatásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0549), valamint az azt kísérő személyzeti munkadokumentumra (SEC(2010)1166),

| — | tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2010)0484), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2010)0484),

| — | tekintettel a Bizottság bankszanálási alapokról szóló közleményére (COM (2010)0254), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság bankszanálási alapokról szóló közleményére (COM (2010)0254),

| — | tekintettel a G20-ak Washingtonban, 2008. november 15-én és Londonban, 2009. április 2-án kiadott nyilatkozatára és a 2009. szeptember 25-i pittsburgi G20 csúcs vezetői nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-ak Washingtonban, 2008. november 15-én és Londonban, 2009. április 2-án kiadott nyilatkozatára és a 2009. szeptember 25-i pittsburgi G20 csúcs vezetői nyilatkozatára,

| — | tekintettel az IMF a pénzügyi szektor megadóztatásáról szóló, G20-aknak címzett 2010-es jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az IMF a pénzügyi szektor megadóztatásáról szóló, G20-aknak címzett 2010-es jelentésére,

| — | tekintettel az OECD Szakszervezeti Tanácsadó Bizottságának „A pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó paraméterei és a globális közjavak és az erőforrások közötti hézag az OECD-ben, 2010–2020” című, 2010. február 15-i dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD Szakszervezeti Tanácsadó Bizottságának „A pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó paraméterei és a globális közjavak és az erőforrások közötti hézag az OECD-ben, 2010–2020” című, 2010. február 15-i dokumentumára,

| — | tekintettel az „Elefánt a porcelánboltban: valamit tenni kell a bankokkal” című 2010-es OECD-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Elefánt a porcelánboltban: valamit tenni kell a bankokkal” című 2010-es OECD-jelentésre,

| — | tekintettel az Osztrák Gazdaságkutató Intézet (WIFO) „Egy pénzügyi tranzakciókra kivetendő általános adó: indokok, bevételek, megvalósíthatóság és hatások” című, 2008. márciusi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Osztrák Gazdaságkutató Intézet (WIFO) „Egy pénzügyi tranzakciókra kivetendő általános adó: indokok, bevételek, megvalósíthatóság és hatások” című, 2008. márciusi tanulmányára,

| — | tekintettel a Foundation for European Progressive Studies „Pénzügyi tranzakciókra kivetendő adók: szükséges, megvalósítható és kívánatos intézkedések” című, 2010. márciusi dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foundation for European Progressive Studies „Pénzügyi tranzakciókra kivetendő adók: szükséges, megvalósítható és kívánatos intézkedések” című, 2010. márciusi dokumentumára,

| — | tekintettel a Centre for Economic Policy Research „A pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó hasznai” című, 2008. decemberi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Centre for Economic Policy Research „A pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó hasznai” című, 2008. decemberi tanulmányára,

| — | tekintettel a Bizottság „Állami támogatási értesítő – Jelentés a pénzügyi szektornak nyújtott válságkezelési támogatással kapcsolatos aktuális fejleményekről” című jelentésére (COM(2010)0255), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Állami támogatási értesítő – Jelentés a pénzügyi szektornak nyújtott válságkezelési támogatással kapcsolatos aktuális fejleményekről” című jelentésére (COM(2010)0255),

| — | tekintettel a Notre Europe „Egy minden eddiginél kevesebb szén-dioxidot termelő Unió? Útban az éghajlatváltozás elleni jobb európai uniós adózás felé” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Notre Europe „Egy minden eddiginél kevesebb szén-dioxidot termelő Unió? Útban az éghajlatváltozás elleni jobb európai uniós adózás felé” című tanulmányára,

| — | tekintettel az ENSZ közgyűlése magas szintű plenáris ülésének „Az ígéret betartása: egyesülve a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében” című 2010. szeptemberi záródokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ közgyűlése magas szintű plenáris ülésének „Az ígéret betartása: egyesülve a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében” című 2010. szeptemberi záródokumentumára,

| — | tekintettel a fejlődés innovatív finanszírozásával foglalkozó vezető csoport hetedik plenáris ülésének 2010. januári, santiagói nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődés innovatív finanszírozásával foglalkozó vezető csoport hetedik plenáris ülésének 2010. januári, santiagói nyilatkozatára,

| — | tekintettel a fejlesztési célú nemzetközi pénzügyi tranzakciókkal foglalkozó munkacsoport szakértői bizottságának „A szolidaritás globalizálása: érvek a pénzügyi adók mellett” című 2010-es jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési célú nemzetközi pénzügyi tranzakciókkal foglalkozó munkacsoport szakértői bizottságának „A szolidaritás globalizálása: érvek a pénzügyi adók mellett” című 2010-es jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0036/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0036/2011),

| A. | mivel 2007-ben az eddig példa nélküli globális pénzügyi és gazdasági válság a globális pénzügyi rendszer szabályozási és felügyeleti keretének jelentős működési zavaraira világított rá, amelyek a szabályozatlan pénzügyi piacok, a túlzottan összetett termékek és a nem átlátható jogrendszerek együtteseként írhatók le; mivel Európának átláthatóbb és hatékonyabb pénzügyi piacokra van szüksége, |
| --- | --- |

A.

mivel 2007-ben az eddig példa nélküli globális pénzügyi és gazdasági válság a globális pénzügyi rendszer szabályozási és felügyeleti keretének jelentős működési zavaraira világított rá, amelyek a szabályozatlan pénzügyi piacok, a túlzottan összetett termékek és a nem átlátható jogrendszerek együtteseként írhatók le; mivel Európának átláthatóbb és hatékonyabb pénzügyi piacokra van szüksége,

| B. | mivel a szabad piacok képezik világszerte a jólét megteremtésének alapját, és mivel a piacgazdaság és a szabad kereskedelem teremt jólétet, és emeli ki az embereket a szegénységből, |
| --- | --- |

B.

mivel a szabad piacok képezik világszerte a jólét megteremtésének alapját, és mivel a piacgazdaság és a szabad kereskedelem teremt jólétet, és emeli ki az embereket a szegénységből,

| C. | mivel a világgazdaságban a pénzügyi tranzakciók volumenének az utóbbi évtizedben végbement látványos növekedése – ez a volumen 2007-ben a világ névleges GDP-jénél 73,5-ször magasabb szintet ért el, főként a származékos piac fellendülésének betudhatóan – a pénzügyi tranzakcióknak és a reálgazdaság szükségleteinek az egymástól való egyre nagyobb eltávolodását példázza, |
| --- | --- |

C.

mivel a világgazdaságban a pénzügyi tranzakciók volumenének az utóbbi évtizedben végbement látványos növekedése – ez a volumen 2007-ben a világ névleges GDP-jénél 73,5-ször magasabb szintet ért el, főként a származékos piac fellendülésének betudhatóan – a pénzügyi tranzakcióknak és a reálgazdaság szükségleteinek az egymástól való egyre nagyobb eltávolodását példázza,

| D. | mivel a pénzügyi szektor erőteljesen támaszkodik olyan kereskedelmi rendszerekre – mint például a nagyfrekvenciájú kereskedelemre (HFT) –, amelyek célja főként a rövid távú nyereségszerzés, és amelyek esetében fennáll a jelentős mértékű tőkeáttétel kockázata, ami a pénzügyi válság egyik fő oka volt; mivel ez a részvényárfolyamok és a nyersanyagárak szélsőséges áringadozásához és alapvető árszintjüktől való tartós eltéréséhez vezetett, |
| --- | --- |

D.

mivel a pénzügyi szektor erőteljesen támaszkodik olyan kereskedelmi rendszerekre – mint például a nagyfrekvenciájú kereskedelemre (HFT) –, amelyek célja főként a rövid távú nyereségszerzés, és amelyek esetében fennáll a jelentős mértékű tőkeáttétel kockázata, ami a pénzügyi válság egyik fő oka volt; mivel ez a részvényárfolyamok és a nyersanyagárak szélsőséges áringadozásához és alapvető árszintjüktől való tartós eltéréséhez vezetett,

| E. | mivel az üzleti vállalkozások, kormányok és magánszemélyek azon képessége, hogy hiteleket vehessenek fel és egymásnak kölcsönöket nyújthassanak, a globális gazdaság kulcsfontosságú eleme; mivel a pénzügyi válság rávilágított a nemzetközi tőkepiac kedvezőtlen tulajdonságaira; mivel ezért meg kell teremteni az egyensúlyt a pénzügyi stabilitás megőrzését támogató lépések megtételének szükségessége és a bankok azon képességének megőrzése között, hogy a gazdaságot hitellel látják el, |
| --- | --- |

E.

mivel az üzleti vállalkozások, kormányok és magánszemélyek azon képessége, hogy hiteleket vehessenek fel és egymásnak kölcsönöket nyújthassanak, a globális gazdaság kulcsfontosságú eleme; mivel a pénzügyi válság rávilágított a nemzetközi tőkepiac kedvezőtlen tulajdonságaira; mivel ezért meg kell teremteni az egyensúlyt a pénzügyi stabilitás megőrzését támogató lépések megtételének szükségessége és a bankok azon képességének megőrzése között, hogy a gazdaságot hitellel látják el,

| F. | mivel a 2008-ban Washingtonban és a 2009-ben Pittsburghben tartott G20-csúcstalálkozókon megállapodás született arról, hogy a pénzügyi piacok szabályozási rendszereinek és a felügyeletnek a megerősítését célzó reformokat hajtanak végre annak érdekében, hogy a pénzügyi intézmények vállalják a maguk méltányos részét a zavarral kapcsolatos felelősségből, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2008-ban Washingtonban és a 2009-ben Pittsburghben tartott G20-csúcstalálkozókon megállapodás született arról, hogy a pénzügyi piacok szabályozási rendszereinek és a felügyeletnek a megerősítését célzó reformokat hajtanak végre annak érdekében, hogy a pénzügyi intézmények vállalják a maguk méltányos részét a zavarral kapcsolatos felelősségből,

| G. | mivel a válság költségének fő részét egyelőre az adófizetők viselték, akiknek a pénzét a kormányok a világ számos részén használták a magánbankok és egyéb pénzügyi intézmények megmentésére; mivel egyre nagyobb az igény az iránt, hogy azok a pénzügyi intézmények és érdekelt felek is járuljanak hozzá tisztességesen a költségekhez, amelyek éveken át túlzott részvényhozamok és éves nyereségrészesedések kedvezményezettei voltak, és a globális vállalati eredmények nagyobb hányadát adták, |
| --- | --- |

G.

mivel a válság költségének fő részét egyelőre az adófizetők viselték, akiknek a pénzét a kormányok a világ számos részén használták a magánbankok és egyéb pénzügyi intézmények megmentésére; mivel egyre nagyobb az igény az iránt, hogy azok a pénzügyi intézmények és érdekelt felek is járuljanak hozzá tisztességesen a költségekhez, amelyek éveken át túlzott részvényhozamok és éves nyereségrészesedések kedvezményezettei voltak, és a globális vállalati eredmények nagyobb hányadát adták,

| H. | mivel az EU-ban különösen a mentőövek költsége súlyosbította és felgyorsította államháztartási és adósságválságot, amely nem várt terheket rótt az állami költségvetésekre, és súlyosan veszélyeztette a munkahelyteremtést, a jóléti állam ellátásait, valamint az éghajlatváltozással és környezetvédelemmel kapcsolatos célkitűzéseket, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU-ban különösen a mentőövek költsége súlyosbította és felgyorsította államháztartási és adósságválságot, amely nem várt terheket rótt az állami költségvetésekre, és súlyosan veszélyeztette a munkahelyteremtést, a jóléti állam ellátásait, valamint az éghajlatváltozással és környezetvédelemmel kapcsolatos célkitűzéseket,

| I. | mivel a pénzügyi piacokon a rövid távú érdekek előtérbe helyezése és a spekuláció az európai államkötvénypiacon fontos súlyosbító tényezője volt 2009–2010-ben az euróövezet költségvetési hiányokkal kapcsolatos válságának, és nyilvánvalóvá tettek a pénzügyi szektor hátrányai és az államháztartások fenntarthatóságának garantálásával kapcsolatos problémák közötti szoros összefüggéseket túlzott költségvetési hiány, illetve az állami és magánadósság növekedései idején, |
| --- | --- |

I.

mivel a pénzügyi piacokon a rövid távú érdekek előtérbe helyezése és a spekuláció az európai államkötvénypiacon fontos súlyosbító tényezője volt 2009–2010-ben az euróövezet költségvetési hiányokkal kapcsolatos válságának, és nyilvánvalóvá tettek a pénzügyi szektor hátrányai és az államháztartások fenntarthatóságának garantálásával kapcsolatos problémák közötti szoros összefüggéseket túlzott költségvetési hiány, illetve az állami és magánadósság növekedései idején,

| J. | mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum jelenlegi formájának hatástalansága és a tagállamok eltérő versenyképessége indította el az európai gazdasági kormányzásról jelenleg folyó vitát, amelynek fő komponenseit a Stabilitási és Növekedési Paktum – főként annak megelőző része – erősítésére, az elkerülhetetlen strukturális reformok további késedelmek nélküli bevezetésére, valamint az igazságos adózás védelme érdekében az összehangolt adópolitikákra és az adóelkerülés, adócsalás és adókikerülés elleni küzdelem összehangolására irányuló intézkedéseknek kell képezniük, párhuzamosan az adóterheknek a munkaerő irányából a tőke, valamint a súlyos negatív externáliákkal járó tevékenységek felé történő, fokozatos áthelyezésével, |
| --- | --- |

J.

mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum jelenlegi formájának hatástalansága és a tagállamok eltérő versenyképessége indította el az európai gazdasági kormányzásról jelenleg folyó vitát, amelynek fő komponenseit a Stabilitási és Növekedési Paktum – főként annak megelőző része – erősítésére, az elkerülhetetlen strukturális reformok további késedelmek nélküli bevezetésére, valamint az igazságos adózás védelme érdekében az összehangolt adópolitikákra és az adóelkerülés, adócsalás és adókikerülés elleni küzdelem összehangolására irányuló intézkedéseknek kell képezniük, párhuzamosan az adóterheknek a munkaerő irányából a tőke, valamint a súlyos negatív externáliákkal járó tevékenységek felé történő, fokozatos áthelyezésével,

| K. | mivel a válság rávilágított az új, szélesebb adózói körtől származó, tisztességes és fenntartható bevételek szerzésének szükségességére az adócsalással kapcsolatos meglevő jogszabályok érvényesítése és hatékonyságuk annak biztosítását célzó növelése érdekében, hogy a költségvetési konszolidáció hatékonyan párosuljon hosszú távú gazdasági fellendüléssel és az államháztartások fenntarthatóságával, a munkahelyteremtéssel és a társadalmi integrációval, amelyek az EU 2020 napirendjének fő prioritásai, |
| --- | --- |

K.

mivel a válság rávilágított az új, szélesebb adózói körtől származó, tisztességes és fenntartható bevételek szerzésének szükségességére az adócsalással kapcsolatos meglevő jogszabályok érvényesítése és hatékonyságuk annak biztosítását célzó növelése érdekében, hogy a költségvetési konszolidáció hatékonyan párosuljon hosszú távú gazdasági fellendüléssel és az államháztartások fenntarthatóságával, a munkahelyteremtéssel és a társadalmi integrációval, amelyek az EU 2020 napirendjének fő prioritásai,

| L. | mivel a jelenlegi válságból eredő súlyos költségvetési korlátok éppen egy olyan időszakban jelentkeznek, amikor az EU globális szinten rendkívül fontos kötelezettségeket vállalt, főként az éghajlat-változási célok, a millenniumi fejlesztési célok és a fejlesztési támogatás, és különösen a fejlődő országok éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodása és annak enyhítése kapcsán, |
| --- | --- |

L.

mivel a jelenlegi válságból eredő súlyos költségvetési korlátok éppen egy olyan időszakban jelentkeznek, amikor az EU globális szinten rendkívül fontos kötelezettségeket vállalt, főként az éghajlat-változási célok, a millenniumi fejlesztési célok és a fejlesztési támogatás, és különösen a fejlődő országok éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodása és annak enyhítése kapcsán,

| M. | mivel az Európai Tanács 2010. június 17-én kijelentette, hogy az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia a pénzügyi intézményekre kivetett illetékek és adók rendszereinek bevezetésével kapcsolatos globális megközelítés létrehozására irányuló erőfeszítésekben, és sürgette a globális pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó (FTT) kérdésének megvizsgálását és további kidolgozását, |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Tanács 2010. június 17-én kijelentette, hogy az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia a pénzügyi intézményekre kivetett illetékek és adók rendszereinek bevezetésével kapcsolatos globális megközelítés létrehozására irányuló erőfeszítésekben, és sürgette a globális pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó (FTT) kérdésének megvizsgálását és további kidolgozását,

| N. | mivel az Európai Parlament már felkérte a Bizottságot a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó hatásvizsgálatának elvégzésére és kedvező hatásainak elemzésére, és ezért úgy határozott, hogy az elemzés eredményeinek kézhez vételéig nem tesz további lépéseket, |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Parlament már felkérte a Bizottságot a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó hatásvizsgálatának elvégzésére és kedvező hatásainak elemzésére, és ezért úgy határozott, hogy az elemzés eredményeinek kézhez vételéig nem tesz további lépéseket,

| 1. | tudomásul veszi a Bizottságnak a 2010. március 10-i parlamenti állásfoglalásban a Bizottsághoz intézett, a pénzügyi tranzakciókra globális és uniós szinten kivetendő adóról szóló megvalósíthatósági tanulmány elkészítésére vonatkozó felhívásban foglaltak teljesítésére irányuló, eddig végzett munkáját; hangsúlyozza az átfogó hatásvizsgálat szükségességét, és kéri, hogy a pénzügyi szektor adóztatásáról szóló bizottsági közleményben bejelentettek szerint 2011 nyarára hozzák nyilvánosságra a hatásvizsgálat eredményét és az esetleges konkrét javaslatokat; hangsúlyozza, hogy az említett adó bevezetési eljárását egy az uniós pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó, kiegyensúlyozott és alapos megvalósíthatósági tanulmány alapján kell alkalmazni; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a Bizottságnak a 2010. március 10-i parlamenti állásfoglalásban a Bizottsághoz intézett, a pénzügyi tranzakciókra globális és uniós szinten kivetendő adóról szóló megvalósíthatósági tanulmány elkészítésére vonatkozó felhívásban foglaltak teljesítésére irányuló, eddig végzett munkáját; hangsúlyozza az átfogó hatásvizsgálat szükségességét, és kéri, hogy a pénzügyi szektor adóztatásáról szóló bizottsági közleményben bejelentettek szerint 2011 nyarára hozzák nyilvánosságra a hatásvizsgálat eredményét és az esetleges konkrét javaslatokat; hangsúlyozza, hogy az említett adó bevezetési eljárását egy az uniós pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó, kiegyensúlyozott és alapos megvalósíthatósági tanulmány alapján kell alkalmazni;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a meglévő adózási eszközök kulcsainak és alkalmazási körének növelése, valamint az állami kiadások további csökkentése nem jelenthet sem elégséges, sem fenntartható megoldást az európai és globális szinten meglévő fő kihívások kezelésére; hangsúlyozza, hogy e kihívások kezelésekor és új finanszírozási rendszerek megvitatásakor az egyik legfontosabb feladat az európai versenyképesség és gazdasági növekedés erősítését szolgáló eszközök megteremtése; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a meglévő adózási eszközök kulcsainak és alkalmazási körének növelése, valamint az állami kiadások további csökkentése nem jelenthet sem elégséges, sem fenntartható megoldást az európai és globális szinten meglévő fő kihívások kezelésére; hangsúlyozza, hogy e kihívások kezelésekor és új finanszírozási rendszerek megvitatásakor az egyik legfontosabb feladat az európai versenyképesség és gazdasági növekedés erősítését szolgáló eszközök megteremtése;

| 3. | hangsúlyozza, hogy egy megfelelően működő egységes piac az Unió legfőbb fegyvere a globális és versengő világszíntéren, továbbá az európai növekedés fő hajtóereje; hangsúlyozza, hogy a középpontba a belső piac erősítését és azt kell helyezni, hogy megtalálják a nemzeti és európai erőforrások okosabb elköltésének módjait a költségvetési reform holisztikusabb, a költségvetés bevételi és kiadási oldalát egyaránt lefedő felfogása révén; rámutat, hogy a kiadásokat eredményességre törekvő módon kell végrehajtani, a költségvetés végrehajtása új pénzügyi eszközeinek pedig intelligensnek, integráltnak és rugalmasnak kell lenniük; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy egy megfelelően működő egységes piac az Unió legfőbb fegyvere a globális és versengő világszíntéren, továbbá az európai növekedés fő hajtóereje; hangsúlyozza, hogy a középpontba a belső piac erősítését és azt kell helyezni, hogy megtalálják a nemzeti és európai erőforrások okosabb elköltésének módjait a költségvetési reform holisztikusabb, a költségvetés bevételi és kiadási oldalát egyaránt lefedő felfogása révén; rámutat, hogy a kiadásokat eredményességre törekvő módon kell végrehajtani, a költségvetés végrehajtása új pénzügyi eszközeinek pedig intelligensnek, integráltnak és rugalmasnak kell lenniük;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a belső piac megmaradt akadályainak megszüntetése a legjobb módszer a működő, valós növekedési szakpolitikák előmozdítására; megjegyzi, hogy a vizsgálatok tanúsága szerint évente akár 200–300 milliárd EUR is megtakarítható lenne, ha a négy szabadság valamennyi akadálya megszűnne; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a belső piac megmaradt akadályainak megszüntetése a legjobb módszer a működő, valós növekedési szakpolitikák előmozdítására; megjegyzi, hogy a vizsgálatok tanúsága szerint évente akár 200–300 milliárd EUR is megtakarítható lenne, ha a négy szabadság valamennyi akadálya megszűnne;

| 5. | hangsúlyozza az egységes piac újraindításának fontosságát, és rámutat, hogy az EU-nak meg kell alkotnia és ténylegesen végre kell hajtania a belső piacra vonatkozó közös szabályokat ahhoz, hogy az a strukturális növekedés közvetítője lehessen; hangsúlyozza, hogy az erőfeszítéseket az európai gazdaság hajtóerejére, azaz Európa 20 millió üzleti vállalkozására, különösen a vállalkozók és más alkotó szelleműek által működtetett kis- és középvállalkozásokra kell összpontosítani; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza az egységes piac újraindításának fontosságát, és rámutat, hogy az EU-nak meg kell alkotnia és ténylegesen végre kell hajtania a belső piacra vonatkozó közös szabályokat ahhoz, hogy az a strukturális növekedés közvetítője lehessen; hangsúlyozza, hogy az erőfeszítéseket az európai gazdaság hajtóerejére, azaz Európa 20 millió üzleti vállalkozására, különösen a vállalkozók és más alkotó szelleműek által működtetett kis- és középvállalkozásokra kell összpontosítani;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió legjelentősebb ereje a mérete, és ezt teljes mértékig hasznosítani kell ez egységes piacban rejlő lehetőségek kihasználásával, valamint az uniós költségvetés pénzeszközeinek azzal a céllal történő felhasználásával, hogy növeljék a közszektor a növekedés motorjainak ösztönzésére irányuló erőfeszítései hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió legjelentősebb ereje a mérete, és ezt teljes mértékig hasznosítani kell ez egységes piacban rejlő lehetőségek kihasználásával, valamint az uniós költségvetés pénzeszközeinek azzal a céllal történő felhasználásával, hogy növeljék a közszektor a növekedés motorjainak ösztönzésére irányuló erőfeszítései hozzáadott értékét;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak olyan átfogó beruházási stratégiát körvonalazó közös stratégiai keretet kell elfogadnia, amely az Európa 2020 céljait és célkitűzéseit beruházási prioritásokba ülteti át, azonosítva a kohéziós politika által támogatott beruházási hatás maximalizálása érdekében szükséges kiemelt célokhoz, vezérprojektekhez és reformokhoz kapcsolódó beruházási igényeket; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak olyan átfogó beruházási stratégiát körvonalazó közös stratégiai keretet kell elfogadnia, amely az Európa 2020 céljait és célkitűzéseit beruházási prioritásokba ülteti át, azonosítva a kohéziós politika által támogatott beruházási hatás maximalizálása érdekében szükséges kiemelt célokhoz, vezérprojektekhez és reformokhoz kapcsolódó beruházási igényeket;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az innovatív finanszírozási eszközök fő előnye kettős hasznuk, mivel egyidejűleg képesek fontos politikai célok eléréséhez hozzájárulni, mint amilyen például a pénzügyi piac stabilitása és átláthatósága, illetve jelentős bevételszerzési lehetőséget kínálni; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy egyidejűleg figyelembe kell venni ezen eszközöknek a pénzügyi szektor által keltett negatív externáliákra gyakorolt hatását is; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az innovatív finanszírozási eszközök fő előnye kettős hasznuk, mivel egyidejűleg képesek fontos politikai célok eléréséhez hozzájárulni, mint amilyen például a pénzügyi piac stabilitása és átláthatósága, illetve jelentős bevételszerzési lehetőséget kínálni; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy egyidejűleg figyelembe kell venni ezen eszközöknek a pénzügyi szektor által keltett negatív externáliákra gyakorolt hatását is;

A pénzügyi szektor megadóztatása

| 9. | emlékeztet arra, hogy az Európában az adóelkerülés és adócsalás okozta kárt évente 200–250 milliárd EUR közötti összegre becsülik; ezért úgy ítéli meg, hogy az adócsalás szintjének mérséklése az adók emelése nélkül segítene az államadósság csökkentésében; ezzel összefüggésben rámutat, hogy az innovatív finanszírozás eredményeként fokozódnának a tagállamok, az Unió és a nemzetközi közösség az adóelkerülés és adócsalás, valamint a jelentős költségvetési hatással járó jogellenes tőkekiáramlás más formái elleni küzdelmet célzó erőfeszítései; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy az Európában az adóelkerülés és adócsalás okozta kárt évente 200–250 milliárd EUR közötti összegre becsülik; ezért úgy ítéli meg, hogy az adócsalás szintjének mérséklése az adók emelése nélkül segítene az államadósság csökkentésében; ezzel összefüggésben rámutat, hogy az innovatív finanszírozás eredményeként fokozódnának a tagállamok, az Unió és a nemzetközi közösség az adóelkerülés és adócsalás, valamint a jelentős költségvetési hatással járó jogellenes tőkekiáramlás más formái elleni küzdelmet célzó erőfeszítései;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a válság utóhatásai közepette az EU-nak arról kell meggyőznie polgárait, hogy a szándékai és eszközei is megvannak ahhoz, hogy a hosszú távú gazdasági fellendülés garantálása érdekében a költségvetési konszolidációs stratégia és a gazdaságélénkítést célzó szakpolitikák kiegyensúlyozott kombinációját kövesse; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a válság utóhatásai közepette az EU-nak arról kell meggyőznie polgárait, hogy a szándékai és eszközei is megvannak ahhoz, hogy a hosszú távú gazdasági fellendülés garantálása érdekében a költségvetési konszolidációs stratégia és a gazdaságélénkítést célzó szakpolitikák kiegyensúlyozott kombinációját kövesse;

| 11. | úgy véli, hogy noha a közelmúltban jelentős előrelépések történtek szabályozási és felügyeleti oldalon is, az Unió pénzügyi szektorral kapcsolatos megközelítéséből hiányzik az adópolitikai dimenzió; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy noha a közelmúltban jelentős előrelépések történtek szabályozási és felügyeleti oldalon is, az Unió pénzügyi szektorral kapcsolatos megközelítéséből hiányzik az adópolitikai dimenzió;

| 12. | üdvözli, hogy a Bizottság felismert azt, hogy a pénzügyi szektor adóztatása nem elégséges, különösen amiatt, hogy a legtöbb pénzügyi szolgáltatás mentes a HÉA alól, és innovatív pénzügyi intézkedésekre szólít fel annak érdekében, hogy több pénzt szedjenek be ettől a szektortól, és hozzájáruljanak ahhoz, hogy az adózás terhét levegyék a dolgozók válláról; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a Bizottság felismert azt, hogy a pénzügyi szektor adóztatása nem elégséges, különösen amiatt, hogy a legtöbb pénzügyi szolgáltatás mentes a HÉA alól, és innovatív pénzügyi intézkedésekre szólít fel annak érdekében, hogy több pénzt szedjenek be ettől a szektortól, és hozzájáruljanak ahhoz, hogy az adózás terhét levegyék a dolgozók válláról;

| 13. | úgy véli, hogy a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó bevezetése hozzájárulhat a pénzügyi piacok rendkívül káros kereskedelmi modelljeinek kezeléséhez, mint amilyen például a rövid távú és automatizált nagyfrekvenciájú kereskedelem, valamint a spekuláció visszaszorításához; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó ezáltal javíthatná a piaci hatékonyságot, fokozhatná az átláthatóságot, csökkenthetné a szélsőséges áringadozást, és olyan ösztönzőket teremthetne, amelyek a reálgazdaság számára hozzáadott értéket nyújtó hosszú távú befektetésekre késztetnék a pénzügyi szektort; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó bevezetése hozzájárulhat a pénzügyi piacok rendkívül káros kereskedelmi modelljeinek kezeléséhez, mint amilyen például a rövid távú és automatizált nagyfrekvenciájú kereskedelem, valamint a spekuláció visszaszorításához; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó ezáltal javíthatná a piaci hatékonyságot, fokozhatná az átláthatóságot, csökkenthetné a szélsőséges áringadozást, és olyan ösztönzőket teremthetne, amelyek a reálgazdaság számára hozzáadott értéket nyújtó hosszú távú befektetésekre késztetnék a pénzügyi szektort;

| 14. | hangsúlyozza a pénzügyi tranzakciókra kivetendő alacsony kulcsú globális adóra vonatkozó, aktuális bevételi becsléseket, amely nagy adóalapjával uniós szinten közel évi 200 milliárd EUR-t, globális szinten pedig 650 milliárd USD-t hozhatna; úgy véli, hogy ezzel a pénzügyi szektor jelentősen hozzájárulna a válság költségeihez és az államháztartások fenntarthatóságához; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a pénzügyi tranzakciókra kivetendő alacsony kulcsú globális adóra vonatkozó, aktuális bevételi becsléseket, amely nagy adóalapjával uniós szinten közel évi 200 milliárd EUR-t, globális szinten pedig 650 milliárd USD-t hozhatna; úgy véli, hogy ezzel a pénzügyi szektor jelentősen hozzájárulna a válság költségeihez és az államháztartások fenntarthatóságához;

| 15. | tudomásul veszi a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adóról folyó vita alakulását és az adó megvalósíthatóságának, hatékonyságának és eredményességének egyre eltérőbb értékelését, illetve a pénzügyi tevékenységekre kivetendő adó (FAT) körül kialakuló vitát, de megjegyzi, hogy a G20 egyelőre nem volt képes értelmes közös kezdeményezéseket támogatni ezzel a kérdéssel kapcsolatban; felszólítja a G20 vezetőit, hogy gyorsítsák fel a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó minimális közös elemeire vonatkozó megállapodással kapcsolatos tárgyalásokat, és adjanak útmutatást a szóban forgó adóztatási módok kívánt jövője tekintetében; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adóról folyó vita alakulását és az adó megvalósíthatóságának, hatékonyságának és eredményességének egyre eltérőbb értékelését, illetve a pénzügyi tevékenységekre kivetendő adó (FAT) körül kialakuló vitát, de megjegyzi, hogy a G20 egyelőre nem volt képes értelmes közös kezdeményezéseket támogatni ezzel a kérdéssel kapcsolatban; felszólítja a G20 vezetőit, hogy gyorsítsák fel a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó minimális közös elemeire vonatkozó megállapodással kapcsolatos tárgyalásokat, és adjanak útmutatást a szóban forgó adóztatási módok kívánt jövője tekintetében;

| 16. | támogatja a pénzügyi tranzakciók megadóztatását, ami a spekuláció csökkentése révén javítaná a piac működését, valamint segítené a globális közjavak finanszírozását és az államháztartási hiányok csökkentését; úgy véli, hogy a pénzügyi tranzakciókra vonatkozó adó bevezetésének a lehető legszélesebb alapokon kell nyugodnia, és hogy az EU-nak támogatnia kell a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó globális szinten történő bevezetését; ennek hiányában az EU-nak első lépésként európai szinten kell megvalósítania a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adót; felszólítja a Bizottságot, hogy késlekedés nélkül készítsen megvalósíthatósági tanulmányt, figyelembe véve a világszerte egyenlő versenyfeltételek biztosításának szükségességét, valamint tegyen konkrét jogalkotási javaslatokat; |
| --- | --- |

16.

támogatja a pénzügyi tranzakciók megadóztatását, ami a spekuláció csökkentése révén javítaná a piac működését, valamint segítené a globális közjavak finanszírozását és az államháztartási hiányok csökkentését; úgy véli, hogy a pénzügyi tranzakciókra vonatkozó adó bevezetésének a lehető legszélesebb alapokon kell nyugodnia, és hogy az EU-nak támogatnia kell a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó globális szinten történő bevezetését; ennek hiányában az EU-nak első lépésként európai szinten kell megvalósítania a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adót; felszólítja a Bizottságot, hogy késlekedés nélkül készítsen megvalósíthatósági tanulmányt, figyelembe véve a világszerte egyenlő versenyfeltételek biztosításának szükségességét, valamint tegyen konkrét jogalkotási javaslatokat;

| 17. | rámutat, hogy a pénzügyi szektor uniós és globális szintű megadóztatásának lehetőségeit vizsgálva figyelembe kell venni a tagállami szintű ágazati tranzakciós adók bevezetésének tanulságait; |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy a pénzügyi szektor uniós és globális szintű megadóztatásának lehetőségeit vizsgálva figyelembe kell venni a tagállami szintű ágazati tranzakciós adók bevezetésének tanulságait;

| 18. | hangsúlyozza továbbá, hogy a pusztán spekulatív tranzakciók más jogrendszerekbe való átáramlása kevés káros hatással járna, de lehetséges, hogy hozzájárulna a piac hatékonyságának növekedéséhez; hangsúlyozza továbbá, hogy nem minden spekulációnak tekintett intézkedés ítélendő el, mivel a kockázatvállalás bizonyos formái növelhetik az uniós pénzügyi piacok stabilitását; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza továbbá, hogy a pusztán spekulatív tranzakciók más jogrendszerekbe való átáramlása kevés káros hatással járna, de lehetséges, hogy hozzájárulna a piac hatékonyságának növekedéséhez; hangsúlyozza továbbá, hogy nem minden spekulációnak tekintett intézkedés ítélendő el, mivel a kockázatvállalás bizonyos formái növelhetik az uniós pénzügyi piacok stabilitását;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a központosított európai piacon a klíring- és elszámolási szolgáltatások elősegíthetik a pénzügyi tranzakciókra kivetendő uniós adó igazgatási szempontból olcsó és egyszerűen végrehajtható bevezetését; emlékeztet azonban arra, hogy a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó technikai aspektusainak tervezésekor szem előtt kell tartani a pénzügyi ágazat globális és összefonódó jellegét, |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a központosított európai piacon a klíring- és elszámolási szolgáltatások elősegíthetik a pénzügyi tranzakciókra kivetendő uniós adó igazgatási szempontból olcsó és egyszerűen végrehajtható bevezetését; emlékeztet azonban arra, hogy a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó technikai aspektusainak tervezésekor szem előtt kell tartani a pénzügyi ágazat globális és összefonódó jellegét,

| 20. | tudomásul veszi a közelmúltban kiadott bizottsági közleményt, mint a kérdés kezelése felé tett első lépést; álláspontja szerint a pénzügyi tranzakciókra kivetendő uniós szintű adó esetleges előnyei és/vagy hátrányai vonatkozásában a bizonyítás terhe és a hatásvizsgálat elvégzésének feladata a Bizottságra hárul; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi a közelmúltban kiadott bizottsági közleményt, mint a kérdés kezelése felé tett első lépést; álláspontja szerint a pénzügyi tranzakciókra kivetendő uniós szintű adó esetleges előnyei és/vagy hátrányai vonatkozásában a bizonyítás terhe és a hatásvizsgálat elvégzésének feladata a Bizottságra hárul;

| 21. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság közelmúltbeli közleménye a pénzügyi szektor adóztatásának különböző lehetőségei hatásvizsgálatát jelenti be, és felszólítja a Bizottságot, hogy megvalósíthatósági tanulmányában foglalkozzon a tranzakciók és a bevételek földrajzi aszimmetriájával is, valamint egy lépcsős vagy differenciált kulcs lehetőségével, amely az eszközkategórián, az adóteher-eloszláson, az érintett szereplő jellegén vagy a tranzakció egyes típusainak rövid lejáratú és spekulatív jellegén alapulna; felkéri a Bizottságot, hogy minden rendelkezésre álló kutatást használjon fel; |
| --- | --- |

21.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság közelmúltbeli közleménye a pénzügyi szektor adóztatásának különböző lehetőségei hatásvizsgálatát jelenti be, és felszólítja a Bizottságot, hogy megvalósíthatósági tanulmányában foglalkozzon a tranzakciók és a bevételek földrajzi aszimmetriájával is, valamint egy lépcsős vagy differenciált kulcs lehetőségével, amely az eszközkategórián, az adóteher-eloszláson, az érintett szereplő jellegén vagy a tranzakció egyes típusainak rövid lejáratú és spekulatív jellegén alapulna; felkéri a Bizottságot, hogy minden rendelkezésre álló kutatást használjon fel;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy megvalósíthatósági tanulmányában elemezze a pénzügyi tranzakciókat terhelő uniós adó különböző lehetőségeit azok hatásaival együtt, beleértve a gazdaság és a társadalom számára a jelenleg súlyos piactorzulásokat okozó, spekulatív pénzügyi tranzakciók mértékének visszaszorulásán keresztül jelentkező előnyöket; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy megvalósíthatósági tanulmányában elemezze a pénzügyi tranzakciókat terhelő uniós adó különböző lehetőségeit azok hatásaival együtt, beleértve a gazdaság és a társadalom számára a jelenleg súlyos piactorzulásokat okozó, spekulatív pénzügyi tranzakciók mértékének visszaszorulásán keresztül jelentkező előnyöket;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adónak a lehető legnagyobb alappal kell rendelkeznie, hogy a pénzügyi piacokon garantáltak legyenek az egyenlő versenyfeltételek, és a tranzakciók ne terelődjenek a kevésbé átlátható eszközök irányába; ezért úgy véli, hogy a Bizottság megvalósíthatósági tanulmányának vizsgálnia kell a pénzügyi eszközökkel végzett, így a tőzsdén forgalmazott minden azonnali tranzakcióra, és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre; rámutat, hogy a pénzügyi tranzakciókat terhelő uniós adónak a különböző kereskedési helyszínektől függően eltérő kulcsokkal történő bevezetése tovább fokozhatja a piaci stabilitást azzal, hogy pozitív ösztönzőket hoz létre a pénzügyi szereplők számára a tőzsdén kívüli ügyletektől az átláthatóbb és szabályozott kereskedési helyek felé történő elmozdulásra; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adónak a lehető legnagyobb alappal kell rendelkeznie, hogy a pénzügyi piacokon garantáltak legyenek az egyenlő versenyfeltételek, és a tranzakciók ne terelődjenek a kevésbé átlátható eszközök irányába; ezért úgy véli, hogy a Bizottság megvalósíthatósági tanulmányának vizsgálnia kell a pénzügyi eszközökkel végzett, így a tőzsdén forgalmazott minden azonnali tranzakcióra, és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre; rámutat, hogy a pénzügyi tranzakciókat terhelő uniós adónak a különböző kereskedési helyszínektől függően eltérő kulcsokkal történő bevezetése tovább fokozhatja a piaci stabilitást azzal, hogy pozitív ösztönzőket hoz létre a pénzügyi szereplők számára a tőzsdén kívüli ügyletektől az átláthatóbb és szabályozott kereskedési helyek felé történő elmozdulásra;

| 24. | ezzel összefüggésben üdvözli a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre és a fedezetlen eladásra vonatkozó közelmúltbeli bizottsági javaslatokat, amelyek minden tőzsdén kívüli származékos ügylet tekintetében kifejezett központi elszámolási és kereskedési tárházi követelményeket szabnak meg, technikai szempontból megvalósíthatóvá téve a pénzügyi tranzakciókra kivetendő, széles alapú uniós adó végrehajtását; |
| --- | --- |

24.

ezzel összefüggésben üdvözli a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre és a fedezetlen eladásra vonatkozó közelmúltbeli bizottsági javaslatokat, amelyek minden tőzsdén kívüli származékos ügylet tekintetében kifejezett központi elszámolási és kereskedési tárházi követelményeket szabnak meg, technikai szempontból megvalósíthatóvá téve a pénzügyi tranzakciókra kivetendő, széles alapú uniós adó végrehajtását;

| 25. | ragaszkodik annak meghatározásához, hogy az adót végső soron ki fogja viselni, mivel az adót rendszerint áthárítják a fogyasztóra, akik ebben az esetben a lakossági befektetők és a magánszemélyek lesznek; hangsúlyozza a mentességekre és küszöbökre vonatkozó átfogó szabályok szükségességét ennek megakadályozására; |
| --- | --- |

25.

ragaszkodik annak meghatározásához, hogy az adót végső soron ki fogja viselni, mivel az adót rendszerint áthárítják a fogyasztóra, akik ebben az esetben a lakossági befektetők és a magánszemélyek lesznek; hangsúlyozza a mentességekre és küszöbökre vonatkozó átfogó szabályok szükségességét ennek megakadályozására;

| 26. | üdvözli az IMF legújabb – a Bizottság által is támogatott –, a banki eszközökre kivetendő adóra vonatkozó javaslatait, amelyek minden országnak lehetővé tennék, hogy a GDP 2–4 %-ának megfelelő lefölözést vessen ki a jövőbeni válságrendezési mechanizmusok finanszírozására; úgy gondolja, hogy a banki lefölözéseknek arányosnak kell lenniük az érintett hitelintézetnek a rendszer egésze szempontjából fennálló jelentőségével és az adott tevékenységhez társuló kockázat mértékével; |
| --- | --- |

26.

üdvözli az IMF legújabb – a Bizottság által is támogatott –, a banki eszközökre kivetendő adóra vonatkozó javaslatait, amelyek minden országnak lehetővé tennék, hogy a GDP 2–4 %-ának megfelelő lefölözést vessen ki a jövőbeni válságrendezési mechanizmusok finanszírozására; úgy gondolja, hogy a banki lefölözéseknek arányosnak kell lenniük az érintett hitelintézetnek a rendszer egésze szempontjából fennálló jelentőségével és az adott tevékenységhez társuló kockázat mértékével;

| 27. | megjegyzi, hogy a banki illetékek, a pénzügyi tevékenységekre kivetendő adó és a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó eltérő gazdasági célokat szolgálnak, és bevételtermelő képességük is eltérő; hangsúlyozza, hogy mivel a banki lefölözések mérlegtételeken alapulnak, nem képesek betölteni a pénzügyi spekuláció visszaszorításának és az árnyékbanki tevékenységek további szabályozásának szerepét; ezért hangsúlyozza a pénzügyi felügyeleti mechanizmusok és az átláthatóság fontosságát a pénzügyi rendszer rugalmasságának és stabilitásának fokozása érdekében; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy a banki illetékek, a pénzügyi tevékenységekre kivetendő adó és a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó eltérő gazdasági célokat szolgálnak, és bevételtermelő képességük is eltérő; hangsúlyozza, hogy mivel a banki lefölözések mérlegtételeken alapulnak, nem képesek betölteni a pénzügyi spekuláció visszaszorításának és az árnyékbanki tevékenységek további szabályozásának szerepét; ezért hangsúlyozza a pénzügyi felügyeleti mechanizmusok és az átláthatóság fontosságát a pénzügyi rendszer rugalmasságának és stabilitásának fokozása érdekében;

| 28. | tudomásul veszi a pénzügyi tevékenységekre kivetendő adóra vonatkozó IMF-javaslatot és a Bizottság arra vonatkozó közelmúltbeli kötelezettségvállalását, hogy elvégzi az ebben rejlő lehetőségek átfogó hatásvizsgálatát; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi tevékenységekre kivetendő adó leginkább egy a bevételt a középpontba állító, a pénzügyi ágazatot célzó adózási eszköz, amely lehetővé teszi a gazdasági járadékokból és a túlzott kockázatvállalásból eredő nyereség megadóztatását, és így megoldás lehet a pénzügyi szektor jelenlegi HÉA-mentességére; |
| --- | --- |

28.

tudomásul veszi a pénzügyi tevékenységekre kivetendő adóra vonatkozó IMF-javaslatot és a Bizottság arra vonatkozó közelmúltbeli kötelezettségvállalását, hogy elvégzi az ebben rejlő lehetőségek átfogó hatásvizsgálatát; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi tevékenységekre kivetendő adó leginkább egy a bevételt a középpontba állító, a pénzügyi ágazatot célzó adózási eszköz, amely lehetővé teszi a gazdasági járadékokból és a túlzott kockázatvállalásból eredő nyereség megadóztatását, és így megoldás lehet a pénzügyi szektor jelenlegi HÉA-mentességére;

| 29. | tisztában van a pénzügyi szektor megadóztatásából nemzeti és európai szinten egyaránt keletkező pótlólagos bevételekkel való gazdálkodás különböző lehetőségeivel; hangsúlyozza, hogy meg kell oldani a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó révén beszedett bevételek felhasználási céljainak kérdését, és a pénzügyi szektor további megadóztatása indokainak az adófizetők számára történő megfelelő bemutatása érdekében a különböző lehetőségek értékelését és rangsorolását az innovatív finanszírozásról folyó átfogó vita lényeges elemének kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy globális jellegéből eredően a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adót globális politikai célok – így a fejlesztés, a szegénység visszaszorítása a fejlődő országokban és az éghajlatváltozás elleni küzdelem – finanszírozására kell fordítani; tudomásul veszi a Bizottság azon célját, hogy az uniós költségvetés volumenét innovatív finanszírozási eszközök igénybevételével növelje; meggyőződése, hogy a fent említett innovatív finanszírozási eszközök európai hozzáadott értékének megőrzése érdekében e bevételek egy részéből uniós projekteket és politikákat lehetne finanszírozni; emlékeztet rá, hogy a Bizottság közelmúltban közzétett, az uniós költségvetés felülvizsgálatáról szóló közleménye az pénzügyi ágazat uniós megadóztatását a saját források lehetséges eredőjének tekinti; átfogó vitára hív fel az uniós intézmények, nemzeti parlamentek, az uniós érdekelt felek és a civil társadalom képviselői részvételével az említett szakpolitikákat illető választási lehetőségekről, az uniós és a nemzeti szinthez rendelendő bevételi hányadok meghatározásáról és ennek különféle elérési módozatairól; a nemzeti szinthez rendelt bevételi hányad kezelésével kapcsolatban megjegyzi, hogy minden lehetőséget mérlegelni kell, beleértve annak a lehetőségét is, hogy bevételeket különítenek el az államháztartás konszolidálására; |
| --- | --- |

29.

tisztában van a pénzügyi szektor megadóztatásából nemzeti és európai szinten egyaránt keletkező pótlólagos bevételekkel való gazdálkodás különböző lehetőségeivel; hangsúlyozza, hogy meg kell oldani a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó révén beszedett bevételek felhasználási céljainak kérdését, és a pénzügyi szektor további megadóztatása indokainak az adófizetők számára történő megfelelő bemutatása érdekében a különböző lehetőségek értékelését és rangsorolását az innovatív finanszírozásról folyó átfogó vita lényeges elemének kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy globális jellegéből eredően a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adót globális politikai célok – így a fejlesztés, a szegénység visszaszorítása a fejlődő országokban és az éghajlatváltozás elleni küzdelem – finanszírozására kell fordítani; tudomásul veszi a Bizottság azon célját, hogy az uniós költségvetés volumenét innovatív finanszírozási eszközök igénybevételével növelje; meggyőződése, hogy a fent említett innovatív finanszírozási eszközök európai hozzáadott értékének megőrzése érdekében e bevételek egy részéből uniós projekteket és politikákat lehetne finanszírozni; emlékeztet rá, hogy a Bizottság közelmúltban közzétett, az uniós költségvetés felülvizsgálatáról szóló közleménye az pénzügyi ágazat uniós megadóztatását a saját források lehetséges eredőjének tekinti; átfogó vitára hív fel az uniós intézmények, nemzeti parlamentek, az uniós érdekelt felek és a civil társadalom képviselői részvételével az említett szakpolitikákat illető választási lehetőségekről, az uniós és a nemzeti szinthez rendelendő bevételi hányadok meghatározásáról és ennek különféle elérési módozatairól; a nemzeti szinthez rendelt bevételi hányad kezelésével kapcsolatban megjegyzi, hogy minden lehetőséget mérlegelni kell, beleértve annak a lehetőségét is, hogy bevételeket különítenek el az államháztartás konszolidálására;

| 30. | hangsúlyozza, hogy eme új adózási eszközök pénzügyi szektorba történő lehetséges bevezetését az ott jelenleg uralkodó adózási környezet összefüggéseiben kell elemezni, figyelemmel a másodlagos hatásokra és külön összpontosítva a régi és új adók szinergiáinak azonosítására; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy eme új adózási eszközök pénzügyi szektorba történő lehetséges bevezetését az ott jelenleg uralkodó adózási környezet összefüggéseiben kell elemezni, figyelemmel a másodlagos hatásokra és külön összpontosítva a régi és új adók szinergiáinak azonosítására;

| 31. | tudomásul veszi a Bizottság azon célját, hogy az uniós költségvetés méretét innovatív finanszírozási eszközökkel növelje, és elismeri a magánszektorból eredő finanszírozás közpénzekkel való kiegészítésének lehetséges előnyeit; tudatában van azonban annak, hogy a függő kötelezettségek állományának növekedéséhez vezethet, ha a projektek finanszírozásához különleges célú gazdasági egységeket vesznek igénybe; ezért úgy véli, hogy az ilyen intézkedéseket teljesen átláthatóan nyilvánosságra kell hozni és azoknak megfelelő beruházási iránymutatásokkal, kockázatkezeléssel, expozíciós határértékekkel, vizsgálati és ellenőrzési eljárásokkal kell járniuk, és mindezeket demokratikusan elszámoltatható módon kell kialakítani; |
| --- | --- |

31.

tudomásul veszi a Bizottság azon célját, hogy az uniós költségvetés méretét innovatív finanszírozási eszközökkel növelje, és elismeri a magánszektorból eredő finanszírozás közpénzekkel való kiegészítésének lehetséges előnyeit; tudatában van azonban annak, hogy a függő kötelezettségek állományának növekedéséhez vezethet, ha a projektek finanszírozásához különleges célú gazdasági egységeket vesznek igénybe; ezért úgy véli, hogy az ilyen intézkedéseket teljesen átláthatóan nyilvánosságra kell hozni és azoknak megfelelő beruházási iránymutatásokkal, kockázatkezeléssel, expozíciós határértékekkel, vizsgálati és ellenőrzési eljárásokkal kell járniuk, és mindezeket demokratikusan elszámoltatható módon kell kialakítani;

Eurókötvények és európai projektkötvények

| 32. | tudomásul veszi, hogy az eurokötvényekre egyre gyakrabban közös adósságkezelési eszközként utalnak; tudomásul veszi az erre vonatkozóan a közelmúltban benyújtott valamennyi javaslatot és kezdeményezést; felszólítja az Európai Tanácsot és a Bizottságot, hogy haladéktalanul reagáljanak a Parlament állandó válságkezelési mechanizmusról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalásában (8) tett felhívására, hogy politikai jelzés érkezzen a jövőbeli eurókötvény-rendszer bizottsági vizsgálatának megkezdésére, ami annak megállapítását célozná, hogy milyen feltételek teljesülése mellett volna egy ilyen rendszer előnyös a résztvevő tagállamok és az euróövezet egésze számára; |
| --- | --- |

32.

tudomásul veszi, hogy az eurokötvényekre egyre gyakrabban közös adósságkezelési eszközként utalnak; tudomásul veszi az erre vonatkozóan a közelmúltban benyújtott valamennyi javaslatot és kezdeményezést; felszólítja az Európai Tanácsot és a Bizottságot, hogy haladéktalanul reagáljanak a Parlament állandó válságkezelési mechanizmusról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalásában (8) tett felhívására, hogy politikai jelzés érkezzen a jövőbeli eurókötvény-rendszer bizottsági vizsgálatának megkezdésére, ami annak megállapítását célozná, hogy milyen feltételek teljesülése mellett volna egy ilyen rendszer előnyös a résztvevő tagállamok és az euróövezet egésze számára;

| 33. | támogatja a közös európai projektkötvények kibocsátására vonatkozó elképzelést Európa jelentős infrastrukturális szükségleteinek és strukturális projektjeinek finanszírozására az EU 2020 napirend keretében és figyelemmel a várható új uniós stratégiákra, így az energiainfrastruktúra fejlesztésére vonatkozó új stratégiára és egyéb nagyszabású projektekre; úgy véli, hogy az uniós projektkötvények garantálnák a szükséges finanszírozást és megfelelő bizalmat teremtenének ahhoz, hogy a nagyberuházási projektek magukhoz vonzhassák a szükséges támogatást, és így az állami támogatás maximális hatását szolgáló fontos mechanizmussá válnának; emlékeztet arra, hogy ha Európát fenntartható alapokra kívánjuk helyezni, akkor e projekteknek hozzá kell járulniuk gazdaságaink ökológiai átalakításához is, megteremtve a szénmentes gazdaság feltételeit; |
| --- | --- |

33.

támogatja a közös európai projektkötvények kibocsátására vonatkozó elképzelést Európa jelentős infrastrukturális szükségleteinek és strukturális projektjeinek finanszírozására az EU 2020 napirend keretében és figyelemmel a várható új uniós stratégiákra, így az energiainfrastruktúra fejlesztésére vonatkozó új stratégiára és egyéb nagyszabású projektekre; úgy véli, hogy az uniós projektkötvények garantálnák a szükséges finanszírozást és megfelelő bizalmat teremtenének ahhoz, hogy a nagyberuházási projektek magukhoz vonzhassák a szükséges támogatást, és így az állami támogatás maximális hatását szolgáló fontos mechanizmussá válnának; emlékeztet arra, hogy ha Európát fenntartható alapokra kívánjuk helyezni, akkor e projekteknek hozzá kell járulniuk gazdaságaink ökológiai átalakításához is, megteremtve a szénmentes gazdaság feltételeit;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az Unió költségvetését nagyobb mértékben kell igénybe venni a beruházások ösztönzésére; hangsúlyozza, hogy a hosszú távú kereskedelmi lehetőségeket hordozó projektek esetében azt kell normává tenni, hogy az uniós pénzeszközöket a magán bankszektorral partnerségben használják fel, különösen az Európai Beruházási Bankon (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankon (EBRD) keresztül; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az Unió költségvetését nagyobb mértékben kell igénybe venni a beruházások ösztönzésére; hangsúlyozza, hogy a hosszú távú kereskedelmi lehetőségeket hordozó projektek esetében azt kell normává tenni, hogy az uniós pénzeszközöket a magán bankszektorral partnerségben használják fel, különösen az Európai Beruházási Bankon (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankon (EBRD) keresztül;

| 35. | felszólítja a Bizottságot és az Európai Központi Bankot, hogy vizsgálják meg, hogy – különösen határokon átnyúló dimenziójú infrastruktúra-projektek esetében – a tagállamokra milyen morális kockázatok hárulnak, ha a nagy jelentőségű infrastruktúraprojektek finanszírozása uniós projektkötvényeken vagy eurókötvényeken keresztül valósul meg; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot és az Európai Központi Bankot, hogy vizsgálják meg, hogy – különösen határokon átnyúló dimenziójú infrastruktúra-projektek esetében – a tagállamokra milyen morális kockázatok hárulnak, ha a nagy jelentőségű infrastruktúraprojektek finanszírozása uniós projektkötvényeken vagy eurókötvényeken keresztül valósul meg;

Szén-dioxid adó

| 36. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi adózási modellnek a megfelelő innovatív finanszírozási eszközök használata révén teljes mértékben fel kell karolnia a „szennyező fizet” elvet az adóteher környezetszennyező, jelentős, üvegházhatást okozó gázkibocsátással járó vagy az erőforrásokat nagymértékben terhelő tevékenységekre való fokozatos áthelyezése érdekében; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi adózási modellnek a megfelelő innovatív finanszírozási eszközök használata révén teljes mértékben fel kell karolnia a „szennyező fizet” elvet az adóteher környezetszennyező, jelentős, üvegházhatást okozó gázkibocsátással járó vagy az erőforrásokat nagymértékben terhelő tevékenységekre való fokozatos áthelyezése érdekében;

| 37. | ezért támogatja a kibocsátáskereskedelmi rendszer erősítését, valamint az energia adóztatására vonatkozó irányelv átfogó felülvizsgálatát abból a célból, hogy az energiatermékek adózásának a CO2-kibocsátást és az energiatartalmat tegyék alapvető kritériumává; |
| --- | --- |

37.

ezért támogatja a kibocsátáskereskedelmi rendszer erősítését, valamint az energia adóztatására vonatkozó irányelv átfogó felülvizsgálatát abból a célból, hogy az energiatermékek adózásának a CO2-kibocsátást és az energiatartalmat tegyék alapvető kritériumává;

| 38. | hangsúlyozza, hogy mindkét eszköz komoly kettős haszonnal jár, mivel egyrészt jelentősen ösztönzi a szénmentes, fenntartható és megújuló energiaforrásokra való áttérést, másrészt pedig jelentős további bevételeket biztosít; emlékeztet azonban arra, hogy a szén-dioxid adó bevezetésének fő indoka a magatartás és a gyártási struktúrák megváltoztatása, mivel a várható bevétel a termelési rendszerek fenntartható és megújuló energiaforrásokra való átállásával csökken; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy mindkét eszköz komoly kettős haszonnal jár, mivel egyrészt jelentősen ösztönzi a szénmentes, fenntartható és megújuló energiaforrásokra való áttérést, másrészt pedig jelentős további bevételeket biztosít; emlékeztet azonban arra, hogy a szén-dioxid adó bevezetésének fő indoka a magatartás és a gyártási struktúrák megváltoztatása, mivel a várható bevétel a termelési rendszerek fenntartható és megújuló energiaforrásokra való átállásával csökken;

| 39. | úgy véli, hogy a szén-dioxid adó és az energia adóztatására vonatkozó irányelv felülvizsgálatának meg kell állapítania a minden tagállam számára kötelező minimumkövetelményeket, az ezen túlmenő intézkedéseket az egyes tagállamok saját belátására bízva; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a szén-dioxid adó és az energia adóztatására vonatkozó irányelv felülvizsgálatának meg kell állapítania a minden tagállam számára kötelező minimumkövetelményeket, az ezen túlmenő intézkedéseket az egyes tagállamok saját belátására bízva;

| 40. | hangsúlyozza, hogy megfelelő átmeneti időszakokat kell meghatározni a következményes kibocsátások, illetve annak megelőzésére, hogy túlzott terhet hárítsanak az alacsony jövedelmű fogyasztókra; ezen túlmenően hasznosnak tartja célzott egyedi intézkedések meghozatalát az alacsony jövedelmű háztartások javára, valamint az állami infrastruktúrába és a háztartások energiahatékonyságába történő beruházások fokozása érdekében; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy megfelelő átmeneti időszakokat kell meghatározni a következményes kibocsátások, illetve annak megelőzésére, hogy túlzott terhet hárítsanak az alacsony jövedelmű fogyasztókra; ezen túlmenően hasznosnak tartja célzott egyedi intézkedések meghozatalát az alacsony jövedelmű háztartások javára, valamint az állami infrastruktúrába és a háztartások energiahatékonyságába történő beruházások fokozása érdekében;

| 41. | álláspontja szerint azonban az uniós behozatalt terhelő ilyen adó bevezetése előtt alaposan meg kell vizsgálni egy globális, G-20-szintű vagy WTO-n belüli megállapodás alkalmazási körét annak érdekében, nehogy e határokon alkalmazandó kiigazító adózási eszköz egyfelől a nyersanyagok hiányát okozza, másfelől pedig megtorló intézkedéseket váltson ki harmadik országokban az uniós kivitellel szemben; |
| --- | --- |

41.

álláspontja szerint azonban az uniós behozatalt terhelő ilyen adó bevezetése előtt alaposan meg kell vizsgálni egy globális, G-20-szintű vagy WTO-n belüli megállapodás alkalmazási körét annak érdekében, nehogy e határokon alkalmazandó kiigazító adózási eszköz egyfelől a nyersanyagok hiányát okozza, másfelől pedig megtorló intézkedéseket váltson ki harmadik országokban az uniós kivitellel szemben;

| 42. | a feltörekvő országok növekvő energiaigényét szem előtt tartva felhívja a figyelmet arra, hogy az EU-nak feltétlenül szüksége van olyan, megfelelő beruházásokra az energiaellátás és -hatékonyság terén, amelyek megerősítik energiainfrastruktúráját, valamint a lehető legnagyobb mértékben csökkentik gazdasága piaci ingadozásoknak való kitettségét, mivel annak adott esetben negatív következményei volnának az uniós gazdaságra és az EU 2020-as célkitűzésekre; |
| --- | --- |

42.

a feltörekvő országok növekvő energiaigényét szem előtt tartva felhívja a figyelmet arra, hogy az EU-nak feltétlenül szüksége van olyan, megfelelő beruházásokra az energiaellátás és -hatékonyság terén, amelyek megerősítik energiainfrastruktúráját, valamint a lehető legnagyobb mértékben csökkentik gazdasága piaci ingadozásoknak való kitettségét, mivel annak adott esetben negatív következményei volnának az uniós gazdaságra és az EU 2020-as célkitűzésekre;

| 43. | felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra az éghajlat-változási adóból származó bevételek elkülönítését a kutatást és fejlesztést, valamint a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését, a globális felmelegedés elleni küzdelmet, az energiahatékonyság ösztönzését, illetve az EU és a fejlődő országok energetikai infrastruktúrájának javítását és az energiaszegénység kezelését célzó intézkedések finanszírozására; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az ETS-irányelv szerint az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer keretében a szén-dioxid-kibocsátás kereskedelméből származó bevételek legalább 50 %-át az éghajlatváltozás elleni – köztük a fejlődő államokban folyó – küzdelemre irányuló intézkedésekre kell fordítani; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra az éghajlat-változási adóból származó bevételek elkülönítését a kutatást és fejlesztést, valamint a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését, a globális felmelegedés elleni küzdelmet, az energiahatékonyság ösztönzését, illetve az EU és a fejlődő országok energetikai infrastruktúrájának javítását és az energiaszegénység kezelését célzó intézkedések finanszírozására; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az ETS-irányelv szerint az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer keretében a szén-dioxid-kibocsátás kereskedelméből származó bevételek legalább 50 %-át az éghajlatváltozás elleni – köztük a fejlődő államokban folyó – küzdelemre irányuló intézkedésekre kell fordítani;

| 44. | megjegyzi, hogy az energiahatékonysági intézkedések forgótőke-finanszírozási eszközei az éghajlat-változási projektek finanszírozásának innovatív módját jelentik; üdvözli egy olyan célzott pénzügyi eszköz létrehozását, amely (a magán- és közszféra közötti partnerségek – PPP-k –keretében) magánberuházókat is vonzhat, és amely az EEGP-rendelet (európai energiaipari gazdaságélénkítő program) szerinti le nem kötött pénzeszközöket venné igénybe az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos kezdeményezések támogatására; kéri a Bizottságot, hogy gondosan vizsgálja meg ezen eszköz hatékonyságát és elemezze, milyen lehetőségek nyílnak arra, hogy az uniós költségvetés jövőbeli el nem költött pénzeszközeire – köztük az energiára, energiahatékonyságra és nyersanyagokra irányuló kezdeményezésekre – hasonló megközelítést alkalmazzanak; |
| --- | --- |

44.

megjegyzi, hogy az energiahatékonysági intézkedések forgótőke-finanszírozási eszközei az éghajlat-változási projektek finanszírozásának innovatív módját jelentik; üdvözli egy olyan célzott pénzügyi eszköz létrehozását, amely (a magán- és közszféra közötti partnerségek – PPP-k –keretében) magánberuházókat is vonzhat, és amely az EEGP-rendelet (európai energiaipari gazdaságélénkítő program) szerinti le nem kötött pénzeszközöket venné igénybe az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos kezdeményezések támogatására; kéri a Bizottságot, hogy gondosan vizsgálja meg ezen eszköz hatékonyságát és elemezze, milyen lehetőségek nyílnak arra, hogy az uniós költségvetés jövőbeli el nem költött pénzeszközeire – köztük az energiára, energiahatékonyságra és nyersanyagokra irányuló kezdeményezésekre – hasonló megközelítést alkalmazzanak;

| 45. | tudomásul veszi az energiahatékonyság fontosságát és ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják fel hatékonyan a strukturális alapokat az épületek – és különösen a lakóépületek – energiahatékonyságának fokozása érdekében; felszólít az EBB és egyéb közfinanszírozási szervek által nyújtott finanszírozás hatékony felhasználására, valamint az uniós és nemzeti pénzalapok, illetve egyéb támogatási formák közötti együttműködésre, amelyek az energiahatékonyságra irányuló további beruházásokat ösztönözhetnek az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

45.

tudomásul veszi az energiahatékonyság fontosságát és ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják fel hatékonyan a strukturális alapokat az épületek – és különösen a lakóépületek – energiahatékonyságának fokozása érdekében; felszólít az EBB és egyéb közfinanszírozási szervek által nyújtott finanszírozás hatékony felhasználására, valamint az uniós és nemzeti pénzalapok, illetve egyéb támogatási formák közötti együttműködésre, amelyek az energiahatékonyságra irányuló további beruházásokat ösztönözhetnek az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében;

| 46. | emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a lakásfelújításra és az energiahatékonyság növelésére irányuló szolgáltatások esetében csökkentett héa-mértéket alkalmazhatnak; |
| --- | --- |

46.

emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a lakásfelújításra és az energiahatékonyság növelésére irányuló szolgáltatások esetében csökkentett héa-mértéket alkalmazhatnak;

| 47. | úgy véli továbbá, hogy az erőforrások gazdaságos felhasználása és a zöld technológiákhoz kapcsolódó innováció rendkívül fontos a versenyképesség szempontjából; |
| --- | --- |

47.

úgy véli továbbá, hogy az erőforrások gazdaságos felhasználása és a zöld technológiákhoz kapcsolódó innováció rendkívül fontos a versenyképesség szempontjából;

| 48. | hangsúlyozza, hogy – az új és innovatív adózás kifejlesztésével és végső soron bevezetésével – szükség van a környezetvédelmi és éghajlatváltozással kapcsolatos különböző tevékenységek létező és tervezett finanszírozásának, adóztatásának és támogatásának átfogó, határon és ágazatokon átnyúló értékelésére – amit a környezetvédelmi finanszírozás de Larosière-folyamatának nevezhetünk – hogy ezeket az új eszközöket megfelelőbben lehessen irányítani és meg lehessen előzni, hogy a szakpolitikák átfedjék egymást és/vagy egymással ütközzenek; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy – az új és innovatív adózás kifejlesztésével és végső soron bevezetésével – szükség van a környezetvédelmi és éghajlatváltozással kapcsolatos különböző tevékenységek létező és tervezett finanszírozásának, adóztatásának és támogatásának átfogó, határon és ágazatokon átnyúló értékelésére – amit a környezetvédelmi finanszírozás de Larosière-folyamatának nevezhetünk – hogy ezeket az új eszközöket megfelelőbben lehessen irányítani és meg lehessen előzni, hogy a szakpolitikák átfedjék egymást és/vagy egymással ütközzenek;

| 49. | elismeri, hogy a szén-dioxid adó inkább a kibocsátások csökkentésének eszköze volna, és nem hosszú távú bevételforrás, mivel az eszköz eredményessége esetén ez a forrás végül kiapad; |
| --- | --- |

49.

elismeri, hogy a szén-dioxid adó inkább a kibocsátások csökkentésének eszköze volna, és nem hosszú távú bevételforrás, mivel az eszköz eredményessége esetén ez a forrás végül kiapad;

Fejlesztésfinanszírozás

| 50. | felhívja a tagállamokat, hogy újból erősítsék meg azt a kötelezettségvállalásukat, amelynek értelmében bruttó nemzeti jövedelmük (GNI) 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra (ODA) fordítják; sajnálja, hogy noha minden uniós tagállam elfogadta ezt a 0,7 %-os GNI-célszámot, azt 2008-ban csak Svédország, Luxemburg, Dánia és Hollandia érte el vagy lépte túl; |
| --- | --- |

50.

felhívja a tagállamokat, hogy újból erősítsék meg azt a kötelezettségvállalásukat, amelynek értelmében bruttó nemzeti jövedelmük (GNI) 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra (ODA) fordítják; sajnálja, hogy noha minden uniós tagállam elfogadta ezt a 0,7 %-os GNI-célszámot, azt 2008-ban csak Svédország, Luxemburg, Dánia és Hollandia érte el vagy lépte túl;

| 51. | emlékeztet arra, hogy a globális válság ellenére az Európai Unió egészében, beleértve a tagállamokat is, a fejlesztési támogatások terén továbbra is a vezető helyen áll, a világ összes segélyének 56 %-át adva, ami 2009-ben 49 milliárd EUR-t tett ki, amit megerősített az uniós kormányok azon kollektív kötelezettségvállalása, hogy 2010-re, illetve 2015-re GNI-jük 0,56 %, illetve 0,70 %-át különítik el hivatalos fejlesztési támogatás céljára; |
| --- | --- |

51.

emlékeztet arra, hogy a globális válság ellenére az Európai Unió egészében, beleértve a tagállamokat is, a fejlesztési támogatások terén továbbra is a vezető helyen áll, a világ összes segélyének 56 %-át adva, ami 2009-ben 49 milliárd EUR-t tett ki, amit megerősített az uniós kormányok azon kollektív kötelezettségvállalása, hogy 2010-re, illetve 2015-re GNI-jük 0,56 %, illetve 0,70 %-át különítik el hivatalos fejlesztési támogatás céljára;

| 52. | hangsúlyozza az összes uniós fejlesztési és humanitárius segély tekintetében a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapvető fontosságát, különösen mivel a döntéshozatalban és a segély végrehajtásában részt vevő európai intézményeknek teljes egészében elszámoltathatónak kell lenniük az európai polgárok és adófizetők irányában; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza az összes uniós fejlesztési és humanitárius segély tekintetében a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapvető fontosságát, különösen mivel a döntéshozatalban és a segély végrehajtásában részt vevő európai intézményeknek teljes egészében elszámoltathatónak kell lenniük az európai polgárok és adófizetők irányában;

| 53. | hangsúlyozza, hogy az innovatív fejlesztésfinanszírozás kiegészítheti a hagyományos fejlesztési segélyezési mechanizmusokat, és így segítségükre lehet, hogy időben elérjék céljukat; emlékeztet arra, hogy az innovatív finanszírozásnak a fejlesztési együttműködésre fordítandó, a GDP 0,7 %-át kitevő ENSZ-célkitűzéshez képest kiegészítő jellegűnek kell lennie; hangsúlyozza, hogy az innovatív fejlesztésfinanszírozást a források változatosságának kell jellemeznie ahhoz, hogy maximális bevételi potenciált érjen el, ugyanakkor azonban ezt teljes mértékben hozzá kell igazítani az egyes országok prioritásaihoz, az adott ország erőteljes felelősségvállalása mellett; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a fejlődő országoknak fel kell gyorsítaniuk az adózás terén saját erőfeszítéseiket, főként az adóbeszedés és az adóelkerülés elleni küzdelmet illetően, ami a hatékony és eredményes költségvetési politika sarokköve; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy az innovatív fejlesztésfinanszírozás kiegészítheti a hagyományos fejlesztési segélyezési mechanizmusokat, és így segítségükre lehet, hogy időben elérjék céljukat; emlékeztet arra, hogy az innovatív finanszírozásnak a fejlesztési együttműködésre fordítandó, a GDP 0,7 %-át kitevő ENSZ-célkitűzéshez képest kiegészítő jellegűnek kell lennie; hangsúlyozza, hogy az innovatív fejlesztésfinanszírozást a források változatosságának kell jellemeznie ahhoz, hogy maximális bevételi potenciált érjen el, ugyanakkor azonban ezt teljes mértékben hozzá kell igazítani az egyes országok prioritásaihoz, az adott ország erőteljes felelősségvállalása mellett; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a fejlődő országoknak fel kell gyorsítaniuk az adózás terén saját erőfeszítéseiket, főként az adóbeszedés és az adóelkerülés elleni küzdelmet illetően, ami a hatékony és eredményes költségvetési politika sarokköve;

| 54. | hangsúlyozza, hogy az eredményes és kiváló minőségű fejlesztésisegély-végrehajtás külön erőfeszítéseket igényel az adományozók koordinációja és az irányítási szabályok tekintetében; meggyőződése, hogy ha kezelnék az európai fejlesztési segélyezés pénzügyi és politikai következményekkel is járó kudarcokat okozó széttöredezettségét, az jelentős, a tagállamok számára akár évi 6 milliárd EUR-ra becsült eredményességjavulást, egyidejűleg pedig a partnerország közigazgatása munkájának megkönnyítését eredményezné; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy az eredményes és kiváló minőségű fejlesztésisegély-végrehajtás külön erőfeszítéseket igényel az adományozók koordinációja és az irányítási szabályok tekintetében; meggyőződése, hogy ha kezelnék az európai fejlesztési segélyezés pénzügyi és politikai következményekkel is járó kudarcokat okozó széttöredezettségét, az jelentős, a tagállamok számára akár évi 6 milliárd EUR-ra becsült eredményességjavulást, egyidejűleg pedig a partnerország közigazgatása munkájának megkönnyítését eredményezné;

| 55. | emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célok 2015-ig történő eléréséhez 300 milliárd amerikai dollárra lesz szükség; sajnálja, hogy a fejlett nemzetek többsége a 2010 szeptemberében megtartott, a millenniumi fejlesztési célokról szóló magas szintű ENSZ csúcstalálkozón tett közelmúltbeli nyilatkozata ellenére még nem tett eleget 2005-ös, a fejlesztési segély növelésére vonatkozó kötelezettségvállalásának, és rámutat, hogy sokkalta összehangoltabb erőfeszítésekre van szükség; hangsúlyozza annak elfogadhatatlan voltát, hogy az innovatív finanszírozási mechanizmusok esetleg úgy tűnjenek fel, mintha azok egyes országokat a hivatalos fejlesztési segélyről (ODA) való lemondásra ösztönöznének; hangsúlyozza, hogy a hivatalos fejlesztési segéllyel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat és az innovatív finanszírozási mechanizmusokat alapvető fontosságú és kiegészítő elemnek kell tekinteni a szegénység elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

55.

emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célok 2015-ig történő eléréséhez 300 milliárd amerikai dollárra lesz szükség; sajnálja, hogy a fejlett nemzetek többsége a 2010 szeptemberében megtartott, a millenniumi fejlesztési célokról szóló magas szintű ENSZ csúcstalálkozón tett közelmúltbeli nyilatkozata ellenére még nem tett eleget 2005-ös, a fejlesztési segély növelésére vonatkozó kötelezettségvállalásának, és rámutat, hogy sokkalta összehangoltabb erőfeszítésekre van szükség; hangsúlyozza annak elfogadhatatlan voltát, hogy az innovatív finanszírozási mechanizmusok esetleg úgy tűnjenek fel, mintha azok egyes országokat a hivatalos fejlesztési segélyről (ODA) való lemondásra ösztönöznének; hangsúlyozza, hogy a hivatalos fejlesztési segéllyel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat és az innovatív finanszírozási mechanizmusokat alapvető fontosságú és kiegészítő elemnek kell tekinteni a szegénység elleni küzdelemben;

| 56. | hangsúlyozza, hogy az innovatív finanszírozási rendszerek állami felügyelete és átláthatósága e rendszerek bevezetésének elengedhetetlen feltétele, melybe beépülnek a közelmúltban bekövetkezett pénzügyi és élelmiszerválságból levont tanulságok; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy az innovatív finanszírozási rendszerek állami felügyelete és átláthatósága e rendszerek bevezetésének elengedhetetlen feltétele, melybe beépülnek a közelmúltban bekövetkezett pénzügyi és élelmiszerválságból levont tanulságok;

| 57. | hangsúlyozza, hogy sürgős szükség van a helyi piacokon a jólétteremtő intézkedések uniós koordinációjának javítására, és hogy az innovatív fejlesztésfinanszírozás előmozdítása során nem kerülhet előtérbe csupán az adók növelése, hanem annak új utak feltárására is kell irányulnia, többek között a belföldi bevételek fokozására, ami a legjobban a tulajdonjogok elismerése és védelme, a földek feltérképezése és a fejlődő országok üzleti és beruházási környezetének javítása révén valósítható meg; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy sürgős szükség van a helyi piacokon a jólétteremtő intézkedések uniós koordinációjának javítására, és hogy az innovatív fejlesztésfinanszírozás előmozdítása során nem kerülhet előtérbe csupán az adók növelése, hanem annak új utak feltárására is kell irányulnia, többek között a belföldi bevételek fokozására, ami a legjobban a tulajdonjogok elismerése és védelme, a földek feltérképezése és a fejlődő országok üzleti és beruházási környezetének javítása révén valósítható meg;

| 58. | emlékeztet arra, hogy a fejlődő országokat és különösen Fekete-Afrikát sújtó főbb fertőző betegségek – az AIDS, a tuberkulózis és a malária – komoly akadályt jelentenek a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása előtt; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a repülőjegyekre kivetett szolidaritási hozzájárulás jelentős pénzügyi eszköz az egészségügyi problémák kezelése terén, amely eszközt tovább kell fejleszteni; felhívja különösen a Bizottságot, hogy a globális egészségügy kérdésének kezelése és a gyógyszerekhez való hozzáférés szegény országokban való megkönnyítése céljából vizsgálja meg további finanszírozási mechanizmusok lehetőségét; |
| --- | --- |

58.

emlékeztet arra, hogy a fejlődő országokat és különösen Fekete-Afrikát sújtó főbb fertőző betegségek – az AIDS, a tuberkulózis és a malária – komoly akadályt jelentenek a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása előtt; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a repülőjegyekre kivetett szolidaritási hozzájárulás jelentős pénzügyi eszköz az egészségügyi problémák kezelése terén, amely eszközt tovább kell fejleszteni; felhívja különösen a Bizottságot, hogy a globális egészségügy kérdésének kezelése és a gyógyszerekhez való hozzáférés szegény országokban való megkönnyítése céljából vizsgálja meg további finanszírozási mechanizmusok lehetőségét;

| 59. | rámutat, hogy az éghajlatváltozás különösen a fejlődő országokat fogja érinteni, továbbá úgy véli, hogy az éghajlatváltozás következményeinek enyhítését és az energiaszegénység csökkentését célzó intézkedések finanszírozása hozzá fog járulni a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; |
| --- | --- |

59.

rámutat, hogy az éghajlatváltozás különösen a fejlődő országokat fogja érinteni, továbbá úgy véli, hogy az éghajlatváltozás következményeinek enyhítését és az energiaszegénység csökkentését célzó intézkedések finanszírozása hozzá fog járulni a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez;

| 60. | üdvözli, hogy a millenniumi fejlesztési célokról rendezett ENSZ-csúcsértekezlet 2010. szeptember 22-én elfogadott zárónyilatkozata első ízben hivatkozik kifejezetten az innovatív finanszírozásnak a millenniumi fejlesztési célok teljesítésében betöltött szerepére; |
| --- | --- |

60.

üdvözli, hogy a millenniumi fejlesztési célokról rendezett ENSZ-csúcsértekezlet 2010. szeptember 22-én elfogadott zárónyilatkozata első ízben hivatkozik kifejezetten az innovatív finanszírozásnak a millenniumi fejlesztési célok teljesítésében betöltött szerepére;

| 61. | hangsúlyozza, hogy az innovatív finanszírozási mechanizmusok – különösen az UNITAID nemzetközi gyógyszervásárlási mechanizmus, a nemzetközi védőoltási pénzügyi mechanizmus (IFFIm) és a pneumococcus fertőzések elleni vakcinákra vonatkozó előzetes piaci kötelezettségvállalás (AMC) – eddig sikeresnek bizonyultak, mivel ezeken belül több mint 2 milliárd dollár gyűlt össze; megállapítja, hogy más innovatív finanszírozási mechanizmusok – például adósságcsökkentés környezetvédelmi vagy egészségvédelmi ellentételezés fejében és a bunkerolajadók – szintén hatékonynak bizonyultak; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy az innovatív finanszírozási mechanizmusok – különösen az UNITAID nemzetközi gyógyszervásárlási mechanizmus, a nemzetközi védőoltási pénzügyi mechanizmus (IFFIm) és a pneumococcus fertőzések elleni vakcinákra vonatkozó előzetes piaci kötelezettségvállalás (AMC) – eddig sikeresnek bizonyultak, mivel ezeken belül több mint 2 milliárd dollár gyűlt össze; megállapítja, hogy más innovatív finanszírozási mechanizmusok – például adósságcsökkentés környezetvédelmi vagy egészségvédelmi ellentételezés fejében és a bunkerolajadók – szintén hatékonynak bizonyultak;

| 62. | emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célokról szóló, 2010. szeptemberi ENSZ-csúcsértekezleten számos európai állam- vagy kormányfő határozott támogatásáról biztosította a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó végrehajtását, és eltökélt fellépést vár tőlük e kötelezettségvállalás teljesítésére; |
| --- | --- |

62.

emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célokról szóló, 2010. szeptemberi ENSZ-csúcsértekezleten számos európai állam- vagy kormányfő határozott támogatásáról biztosította a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó végrehajtását, és eltökélt fellépést vár tőlük e kötelezettségvállalás teljesítésére;

| 63. | felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben még nem tették meg, csatlakozzanak az innovatív finanszírozási mechanizmussal foglalkozó, 2006-ban létrehozott kísérleti csoporthoz és vegyenek részt valamennyi meglévő mechanizmusban, ideértve a repülőjegyekre kivetett szolidaritási hozzájárulást is; |
| --- | --- |

63.

felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben még nem tették meg, csatlakozzanak az innovatív finanszírozási mechanizmussal foglalkozó, 2006-ban létrehozott kísérleti csoporthoz és vegyenek részt valamennyi meglévő mechanizmusban, ideértve a repülőjegyekre kivetett szolidaritási hozzájárulást is;

| 64. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az innovatív fejlesztésfinanszírozási mechanizmusok európai szintű végrehajtására; |
| --- | --- |

64.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az innovatív fejlesztésfinanszírozási mechanizmusok európai szintű végrehajtására;

| 65. | felhívja az intézményeket és a tagállamok kormányait, hogy amint azt az Élelmezési Világprogram javasolta, vizsgálják meg alaposan egy globális szerencsejáték létrehozásának lehetőségét az éhezés leküzdését célzó intézkedéseknek az Élelmezési Projekt mentén való finanszírozása céljából; |
| --- | --- |

65.

felhívja az intézményeket és a tagállamok kormányait, hogy amint azt az Élelmezési Világprogram javasolta, vizsgálják meg alaposan egy globális szerencsejáték létrehozásának lehetőségét az éhezés leküzdését célzó intézkedéseknek az Élelmezési Projekt mentén való finanszírozása céljából;

| 66. | úgy véli, hogy a hivatalos fejlesztési segély nem lesz képes a szegénység felszámolására, amennyiben a G20-ak, az EU és a pénzügyi intézmények nem foglalnak határozottan állást a kedvezményezett országok korrupt közigazgatásával szemben; hangsúlyozza ezért, hogy az EU által a fejlődő országok adóhatóságainak, valamint igazságügyi és korrupcióellenes hivatalainak megerősítéséhez nyújtott segítséget korszerűsíteni kell; sürgeti az EU tagállamait, hogy lépjenek fel a joghatóságukon belüli székhellyel rendelkező, ám a fejlődő országokban tevékenykedő társaságok által elkövetett vesztegetések ellen; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy a hivatalos fejlesztési segély nem lesz képes a szegénység felszámolására, amennyiben a G20-ak, az EU és a pénzügyi intézmények nem foglalnak határozottan állást a kedvezményezett országok korrupt közigazgatásával szemben; hangsúlyozza ezért, hogy az EU által a fejlődő országok adóhatóságainak, valamint igazságügyi és korrupcióellenes hivatalainak megerősítéséhez nyújtott segítséget korszerűsíteni kell; sürgeti az EU tagállamait, hogy lépjenek fel a joghatóságukon belüli székhellyel rendelkező, ám a fejlődő országokban tevékenykedő társaságok által elkövetett vesztegetések ellen;

| 67. | emlékeztet rá, hogy becslések szerint évente mintegy 800 milliárd euró, azaz a hivatalos fejlesztéstámogatás tízszerese tűnik el a fejlődő országokban tiltott gyakorlatok, pl. jogellenes tőkeáramlás és adókikerülés révén, aminek a megakadályozása és csökkentése döntő fontosságúnak bizonyulhat a millenniumi fejlesztési célok elérése szempontjából; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy az adóparadicsomok, a korrupció és a káros adózási struktúrák elleni küzdelem kérdését valamennyi nemzetközi fórumon kiemelten kezeljék, hogy ezáltal lehetővé tegyék a fejlődő országok számára hazai bevételeik növelését; |
| --- | --- |

67.

emlékeztet rá, hogy becslések szerint évente mintegy 800 milliárd euró, azaz a hivatalos fejlesztéstámogatás tízszerese tűnik el a fejlődő országokban tiltott gyakorlatok, pl. jogellenes tőkeáramlás és adókikerülés révén, aminek a megakadályozása és csökkentése döntő fontosságúnak bizonyulhat a millenniumi fejlesztési célok elérése szempontjából; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy az adóparadicsomok, a korrupció és a káros adózási struktúrák elleni küzdelem kérdését valamennyi nemzetközi fórumon kiemelten kezeljék, hogy ezáltal lehetővé tegyék a fejlődő országok számára hazai bevételeik növelését;

| 68. | emlékeztet a G20-ak arra vonatkozó kollektív felelősségére, hogy mérsékeljék a válság fejlődő országokra gyakorolt hatásait, amely országokat a válság közvetett hatásai súlyosan érintették; |
| --- | --- |

68.

emlékeztet a G20-ak arra vonatkozó kollektív felelősségére, hogy mérsékeljék a válság fejlődő országokra gyakorolt hatásait, amely országokat a válság közvetett hatásai súlyosan érintették;

| 69. | annak érdekében, hogy a hivatalos fejlesztési támogatás terén átláthatóság valósuljon meg, sürgeti az elszámoltathatóság előmozdítását a nemzeti ellenőrző mechanizmusok és a segélyek parlamenti ellenőrzésének megerősítése révén; felhívja az EU-t és a G20-akat, hogy hajtsák végre az adóparadicsomokkal és az adótitokkal szembeni szigorúbban fellépést célzó programjukat, és segítsék elő az országonkénti jelentéstételt; |
| --- | --- |

69.

annak érdekében, hogy a hivatalos fejlesztési támogatás terén átláthatóság valósuljon meg, sürgeti az elszámoltathatóság előmozdítását a nemzeti ellenőrző mechanizmusok és a segélyek parlamenti ellenőrzésének megerősítése révén; felhívja az EU-t és a G20-akat, hogy hajtsák végre az adóparadicsomokkal és az adótitokkal szembeni szigorúbban fellépést célzó programjukat, és segítsék elő az országonkénti jelentéstételt;

| 70. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy mozdítsák elő az alábbi innovatív fejlesztésfinanszírozási eszközök végrehajtását: a nemzetközi pénzügyi tranzakciókra kivetett adó, a közlekedési illetékek, az illegális tőkeáramlás elleni küzdelem és az átutalási költségek csökkentése vagy enyhítése; |
| --- | --- |

70.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy mozdítsák elő az alábbi innovatív fejlesztésfinanszírozási eszközök végrehajtását: a nemzetközi pénzügyi tranzakciókra kivetett adó, a közlekedési illetékek, az illegális tőkeáramlás elleni küzdelem és az átutalási költségek csökkentése vagy enyhítése;

| 71. | megállapítja, hogy a gazdasági és pénzügyi válság számos fejlődő országot újabb adósságválságba kerget majd, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek újabb erőfeszítéseket a fejlődő országok adósságterheinek enyhítésére; |
| --- | --- |

71.

megállapítja, hogy a gazdasági és pénzügyi válság számos fejlődő országot újabb adósságválságba kerget majd, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek újabb erőfeszítéseket a fejlődő országok adósságterheinek enyhítésére;

| 72. | emlékeztet arra, hogy a fejlődő országok rendelkeznek a legkevesebb eszközzel az éghajlatváltozás kezelésére, és általában véve valószínűleg ezen országok e jelenség fő áldozatai; sürgeti az EU Koppenhágai Megállapodásban és az éghajlatváltozás elleni globális szövetséggel összefüggésben tett pénzügyi ígéretének végrehajtását; sürgeti az EU-t, hogy vállaljon vezető szerepet az iparosodott országok azon közös kezdeményezéseit illetően, amelyek célja a harmadik világ fejlődésének elősegítéséhez való jelentősebb és egyedi célokhoz jobban kötődő hozzájárulás, amely történeti felelősségük; |
| --- | --- |

72.

emlékeztet arra, hogy a fejlődő országok rendelkeznek a legkevesebb eszközzel az éghajlatváltozás kezelésére, és általában véve valószínűleg ezen országok e jelenség fő áldozatai; sürgeti az EU Koppenhágai Megállapodásban és az éghajlatváltozás elleni globális szövetséggel összefüggésben tett pénzügyi ígéretének végrehajtását; sürgeti az EU-t, hogy vállaljon vezető szerepet az iparosodott országok azon közös kezdeményezéseit illetően, amelyek célja a harmadik világ fejlődésének elősegítéséhez való jelentősebb és egyedi célokhoz jobban kötődő hozzájárulás, amely történeti felelősségük;

*

* *

| 73. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Parlament Politikai Kihívások Bizottságának, a Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az EBB-nek, az EKB-nek, az IMF-nek, és AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek. |
| --- | --- |

73.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Parlament Politikai Kihívások Bizottságának, a Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az EBB-nek, az EKB-nek, az IMF-nek, és AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek.

---

(1)  HL C 349. E, 2010.12.22., 40. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0376.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0336.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0334.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0337.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0339.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0335.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0491.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/25

---

2011. március 8., keddAz egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése

P7_TA(2011)0081

Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban (2010/2089(INI))

2012/C 199 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. és 184. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. és 184. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, amely a férfiak és nők közötti egyenlőség minden területen történő érvényesítésére vonatkozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, amely a férfiak és nők közötti egyenlőség minden területen történő érvényesítésére vonatkozik,

| — | tekintettel a Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című közleményére (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című közleményére (COM(2009)0567),

| — | tekintettel az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról szóló, 2007. október 23-i 1350/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról szóló, 2007. október 23-i 1350/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a Szociális Védelmi Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális Védelmi Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című véleményére,

| — | tekintettel a Tanács „A méltányosság és az egészség szerepe a politikák mindegyikében: szolidaritás az egészségügyben” című, 2010. június 8-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „A méltányosság és az egészség szerepe a politikák mindegyikében: szolidaritás az egészségügyben” című, 2010. június 8-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Szociális Védelmi Bizottságnak és az Európai Bizottságnak a gazdasági válság és a szakpolitikai válaszlépések társadalmi hatására vonatkozó második együttes értékeléséről szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális Védelmi Bizottságnak és az Európai Bizottságnak a gazdasági válság és a szakpolitikai válaszlépések társadalmi hatására vonatkozó második együttes értékeléséről szóló jelentésre,

| — | tekintettel a Tanács következtetéseire a közös értékekről és elvekről az európai uniós egészségügyi rendszerekben (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács következtetéseire a közös értékekről és elvekről az európai uniós egészségügyi rendszerekben (3),

| — | tekintettel a fiatalok egészségéről és jólétéről szóló, 2008. november 20-i tanácsi állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok egészségéről és jólétéről szóló, 2008. november 20-i tanácsi állásfoglalásra,

| — | tekintettel az egészségre ható társadalmi tényezőkkel foglalkozó bizottság zárójelentésére (WHO, 2008.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségre ható társadalmi tényezőkkel foglalkozó bizottság zárójelentésére (WHO, 2008.),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című véleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című véleményére (4),

| — | tekintettel „Az egészséges táplálkozás és a fizikai tevékenység ösztönzéséről: a túlsúly, az elhízottság és a krónikus betegségek megelőzésének európai dimenziójáról” című, 2007. február 1-jei állásfoglalására (5), valamint a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekről szóló fehér könyvről szóló, 2008. szeptember 25-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egészséges táplálkozás és a fizikai tevékenység ösztönzéséről: a túlsúly, az elhízottság és a krónikus betegségek megelőzésének európai dimenziójáról” című, 2007. február 1-jei állásfoglalására (5), valamint a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekről szóló fehér könyvről szóló, 2008. szeptember 25-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az „Együtt az egészségért: Stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013” című fehér könyvről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Együtt az egészségért: Stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013” című fehér könyvről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0032/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0032/2011),

| A. | mivel az egyetemesség, a minőségi ellátáshoz való hozzáférés, a méltányosság és a szolidaritás az uniós tagállamok egészségügyi rendszereit megalapozó közös értékek és elvek, |
| --- | --- |

A.

mivel az egyetemesség, a minőségi ellátáshoz való hozzáférés, a méltányosság és a szolidaritás az uniós tagállamok egészségügyi rendszereit megalapozó közös értékek és elvek,

| B. | mivel a népesség öregedésével összefüggésben az EU fontos kihívással szembesül – nevezetesen az uniós tagállamokon belül és között létező széles és egyre növekvő, a fizikai és mentális egészség területén megmutatkozó egyenlőtlenségek –, mialatt az emberek átlagosan hosszabb ideig és egészségesebben élnek, mint a korábbi generációk, |
| --- | --- |

B.

mivel a népesség öregedésével összefüggésben az EU fontos kihívással szembesül – nevezetesen az uniós tagállamokon belül és között létező széles és egyre növekvő, a fizikai és mentális egészség területén megmutatkozó egyenlőtlenségek –, mialatt az emberek átlagosan hosszabb ideig és egészségesebben élnek, mint a korábbi generációk,

| C. | mivel összehasonlítva a születéskor várható élettartamot a legalacsonyabb és a legmagasabb szintű társadalmi-gazdasági csoportok között, az eltérés férfiak esetében eléri a 10 évet, nők esetében pedig a hat évet, |
| --- | --- |

C.

mivel összehasonlítva a születéskor várható élettartamot a legalacsonyabb és a legmagasabb szintű társadalmi-gazdasági csoportok között, az eltérés férfiak esetében eléri a 10 évet, nők esetében pedig a hat évet,

| D. | mivel a várható élettartam nemi dimenziója is olyan fontos kérdés, amellyel foglalkozni kell az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek összefüggésében, |
| --- | --- |

D.

mivel a várható élettartam nemi dimenziója is olyan fontos kérdés, amellyel foglalkozni kell az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek összefüggésében,

| E. | mivel a genetikai meghatározottság mellett az egészséget elsősorban az emberek életmódja, egészségügyi ellátáshoz – beleértve az egészségügyi tájékoztatáshoz és oktatáshoz – való hozzáférése, a betegségmegelőzéshez, valamint a rövid és tartós betegségek kezeléséhez való hozzáférése befolyásolja; mivel az alacsonyabb társadalmi-gazdasági szintű csoportok esetében nagyobb a valószínűsége a helytelen táplálkozásnak, a dohányzásnak és az alkoholfüggőségnek, melyek mind jelentősen hozzájárulnak számos betegséghez és egészségi állapothoz, ideértve a szív- és érrendszeri megbetegedéseket és különböző típusú rákbetegségeket, |
| --- | --- |

E.

mivel a genetikai meghatározottság mellett az egészséget elsősorban az emberek életmódja, egészségügyi ellátáshoz – beleértve az egészségügyi tájékoztatáshoz és oktatáshoz – való hozzáférése, a betegségmegelőzéshez, valamint a rövid és tartós betegségek kezeléséhez való hozzáférése befolyásolja; mivel az alacsonyabb társadalmi-gazdasági szintű csoportok esetében nagyobb a valószínűsége a helytelen táplálkozásnak, a dohányzásnak és az alkoholfüggőségnek, melyek mind jelentősen hozzájárulnak számos betegséghez és egészségi állapothoz, ideértve a szív- és érrendszeri megbetegedéseket és különböző típusú rákbetegségeket,

| F. | mivel valamennyi tagállamban egészségügyi egyenlőtlenségeket tapasztaltak a magasabb és alacsonyabb iskolai végzettségű, foglalkozási kategóriájú és jövedelmű emberek között, |
| --- | --- |

F.

mivel valamennyi tagállamban egészségügyi egyenlőtlenségeket tapasztaltak a magasabb és alacsonyabb iskolai végzettségű, foglalkozási kategóriájú és jövedelmű emberek között,

| G. | mivel bizonyíték van arra, hogy az alultápláltságnak nemi dimenziója van, mely szerint a nőket nagyobb arányban sújtja az alultápláltság, és ez az egyenlőtlenség a társadalmi-gazdasági létrán lefelé haladva fokozódik, |
| --- | --- |

G.

mivel bizonyíték van arra, hogy az alultápláltságnak nemi dimenziója van, mely szerint a nőket nagyobb arányban sújtja az alultápláltság, és ez az egyenlőtlenség a társadalmi-gazdasági létrán lefelé haladva fokozódik,

| H. | mivel az orvosbiológiai kutatásokban tapasztalható nemi és életkorbeli egyenlőtlenségek, valamint a nők alulreprezentáltsága a klinikai vizsgálatokban aláássák a betegellátást, |
| --- | --- |

H.

mivel az orvosbiológiai kutatásokban tapasztalható nemi és életkorbeli egyenlőtlenségek, valamint a nők alulreprezentáltsága a klinikai vizsgálatokban aláássák a betegellátást,

| I. | mivel az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek összehasonlító mérése az első alapvető lépés a hatékony fellépés irányába, |
| --- | --- |

I.

mivel az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek összehasonlító mérése az első alapvető lépés a hatékony fellépés irányába,

| J. | mivel a halálozási arány általában magasabb az alacsonyabb iskolai végzettségű, foglalkozási kategóriájú és jövedelmű csoportokhoz tartozók között, valamint lényeges egyenlőtlenségeket tapasztaltak a fogyatékosság legjellemzőbb formáinak és a legjellemzőbb krónikus nem fertőző betegségek, szájbetegségek és mentális betegségek gyakoriságában, |
| --- | --- |

J.

mivel a halálozási arány általában magasabb az alacsonyabb iskolai végzettségű, foglalkozási kategóriájú és jövedelmű csoportokhoz tartozók között, valamint lényeges egyenlőtlenségeket tapasztaltak a fogyatékosság legjellemzőbb formáinak és a legjellemzőbb krónikus nem fertőző betegségek, szájbetegségek és mentális betegségek gyakoriságában,

| K. | mivel a nők – különösen a fiatal nők – körében rohamosan terjed a dohányzás, amely a jövőben pusztító következményekkel jár az egészségükre nézve; és mivel a nők esetében a dohányzást számos más hátrány is súlyosbítja, |
| --- | --- |

K.

mivel a nők – különösen a fiatal nők – körében rohamosan terjed a dohányzás, amely a jövőben pusztító következményekkel jár az egészségükre nézve; és mivel a nők esetében a dohányzást számos más hátrány is súlyosbítja,

| L. | mivel a Bizottság szerint valamennyi uniós tagállamban szociális gradiens figyelhető meg az egészségi állapotban (a Bizottság 2010. október 20-i, „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című közleménye); és mivel az Egészségügyi Világszervezet a szociális gradienst a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek, valamint az egészségügyi egyenlőtlenségek és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés közötti kapcsolatként határozza meg, |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság szerint valamennyi uniós tagállamban szociális gradiens figyelhető meg az egészségi állapotban (a Bizottság 2010. október 20-i, „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című közleménye); és mivel az Egészségügyi Világszervezet a szociális gradienst a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek, valamint az egészségügyi egyenlőtlenségek és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés közötti kapcsolatként határozza meg,

| M. | mivel számos projekt és tanulmány megerősítette, hogy a túlsúly és az elhízás kialakulását társadalmi-gazdasági környezethez kapcsolódó korai egyenlőtlenségek jellemzik, és hogy a túlsúly és az elhízás legnagyobb arányban az alacsonyabb társadalmi-gazdasági csoportoknál fordul elő; mivel ez a helyzet még nagyobb egészségügyi és társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségekhez vezethet az elhízáshoz kapcsolódó betegségek megnövekedett kockázata miatt, |
| --- | --- |

M.

mivel számos projekt és tanulmány megerősítette, hogy a túlsúly és az elhízás kialakulását társadalmi-gazdasági környezethez kapcsolódó korai egyenlőtlenségek jellemzik, és hogy a túlsúly és az elhízás legnagyobb arányban az alacsonyabb társadalmi-gazdasági csoportoknál fordul elő; mivel ez a helyzet még nagyobb egészségügyi és társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségekhez vezethet az elhízáshoz kapcsolódó betegségek megnövekedett kockázata miatt,

| N. | mivel a hosszú távon az emberek egészségi állapotának általános javulásához vezető társadalmi-gazdasági és környezeti fejlődés ellenére bizonyos tényezők, például a higiénia, az élet- és munkakörülmények, az alultápláltság, az iskolázottság, a jövedelem, az alkoholfogyasztás és a dohányzás még mindig közvetlenül kihat az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségekre, |
| --- | --- |

N.

mivel a hosszú távon az emberek egészségi állapotának általános javulásához vezető társadalmi-gazdasági és környezeti fejlődés ellenére bizonyos tényezők, például a higiénia, az élet- és munkakörülmények, az alultápláltság, az iskolázottság, a jövedelem, az alkoholfogyasztás és a dohányzás még mindig közvetlenül kihat az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségekre,

| O. | mivel az éghajlatváltozás a szélsőséges időjárási események – például hőhullámok és áradások – növekvő gyakorisága, a fertőző betegségek terjedésének változó mintája és az ibolyántúli sugárzásnak való kitettség fokozódása miatt potenciális egészségügyi hatásokkal járhat; mivel az uniós tagállamok nem egyformán vannak felkészülve e kihívások kezelésére, |
| --- | --- |

O.

mivel az éghajlatváltozás a szélsőséges időjárási események – például hőhullámok és áradások – növekvő gyakorisága, a fertőző betegségek terjedésének változó mintája és az ibolyántúli sugárzásnak való kitettség fokozódása miatt potenciális egészségügyi hatásokkal járhat; mivel az uniós tagállamok nem egyformán vannak felkészülve e kihívások kezelésére,

| P. | mivel az egészségben mutatkozó egyenlőtlenségek nem csak gazdasági, környezeti és életmódhoz kapcsolódó tényezők, hanem az egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréshez kapcsolódó problémák eredményei is, |
| --- | --- |

P.

mivel az egészségben mutatkozó egyenlőtlenségek nem csak gazdasági, környezeti és életmódhoz kapcsolódó tényezők, hanem az egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréshez kapcsolódó problémák eredményei is,

| Q. | mivel az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek az egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos problémákhoz kapcsolódnak, melyek oka lehet mind gazdasági jellegű (nem a jelentősebb kezelések tekintetében, amely kezeléseket a tagállamok megfelelően látják el, hanem inkább az olyan mindennapos kezelések tekintetében mint a fogászati és szemészeti ellátás), mind pedig az egészségügyi erőforrásoknak az EU egyes területein való rossz elosztásának eredménye, |
| --- | --- |

Q.

mivel az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek az egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos problémákhoz kapcsolódnak, melyek oka lehet mind gazdasági jellegű (nem a jelentősebb kezelések tekintetében, amely kezeléseket a tagállamok megfelelően látják el, hanem inkább az olyan mindennapos kezelések tekintetében mint a fogászati és szemészeti ellátás), mind pedig az egészségügyi erőforrásoknak az EU egyes területein való rossz elosztásának eredménye,

| R. | mivel az EU egyes területein az egészségügyi szakemberek hiánya és az a tény, hogy könnyen átköltözhetnek az EU más részeibe, valós problémát jelent, és mivel ennek eredményeként jelentős egyenlőtlenségek alakulnak ki az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés és a betegek biztonsága tekintetében, |
| --- | --- |

R.

mivel az EU egyes területein az egészségügyi szakemberek hiánya és az a tény, hogy könnyen átköltözhetnek az EU más részeibe, valós problémát jelent, és mivel ennek eredményeként jelentős egyenlőtlenségek alakulnak ki az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés és a betegek biztonsága tekintetében,

| S. | mivel a távoli területeken és szigeteken élő emberek továbbra is csak korlátozottan férnek hozzá azonnali és minőségi egészségügyi ellátáshoz, |
| --- | --- |

S.

mivel a távoli területeken és szigeteken élő emberek továbbra is csak korlátozottan férnek hozzá azonnali és minőségi egészségügyi ellátáshoz,

| T. | mivel a krónikus betegségben szenvedő vagy krónikus állapotú páciensek olyan külön csoportot alkotnak, amely egyenlőtlen bánásmódban részesülnek a diagnózishoz és ellátáshoz, valamint a szociális és egyéb támogatást nyújtó szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében, továbbá hátrányos helyzetben vannak például az anyagi terhek, a foglalkozatáshoz való gyenge hozzáférés, a hátrányos társadalmi megkülönböztetés és a megbélyegzés tekintetében, |
| --- | --- |

T.

mivel a krónikus betegségben szenvedő vagy krónikus állapotú páciensek olyan külön csoportot alkotnak, amely egyenlőtlen bánásmódban részesülnek a diagnózishoz és ellátáshoz, valamint a szociális és egyéb támogatást nyújtó szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében, továbbá hátrányos helyzetben vannak például az anyagi terhek, a foglalkozatáshoz való gyenge hozzáférés, a hátrányos társadalmi megkülönböztetés és a megbélyegzés tekintetében,

| U. | mivel a nők elleni erőszak valamennyi országban és valamennyi társadalmi osztályon belül széles körben elterjedt jelenség, és drámai hatást gyakorol a nők és gyermekek fizikai és érzelmi egészségére, |
| --- | --- |

U.

mivel a nők elleni erőszak valamennyi országban és valamennyi társadalmi osztályon belül széles körben elterjedt jelenség, és drámai hatást gyakorol a nők és gyermekek fizikai és érzelmi egészségére,

| V. | mivel a meddőség az Egészségügyi Világszervezet által is elismert betegség, melynek különleges hatása van a nők egészségére, és mivel az Egyesült Királyság nemzeti tudatossági felmérése kimutatta, hogy a meddőségben szenvedő nők 94 %-a valamilyen fajta depresszióban is szenved, |
| --- | --- |

V.

mivel a meddőség az Egészségügyi Világszervezet által is elismert betegség, melynek különleges hatása van a nők egészségére, és mivel az Egyesült Királyság nemzeti tudatossági felmérése kimutatta, hogy a meddőségben szenvedő nők 94 %-a valamilyen fajta depresszióban is szenved,

| W. | mivel nagy egyenlőtlenségek tapasztalhatók a tagállamok között a termékenységi kezeléshez való hozzáférés tekintetében, |
| --- | --- |

W.

mivel nagy egyenlőtlenségek tapasztalhatók a tagállamok között a termékenységi kezeléshez való hozzáférés tekintetében,

| X. | mivel az Eurostat, az EU statisztikai hivatala szerint az EU 27 tagállamában 2010 szeptemberében a munkanélküliség elérte a 9,6 %-ot, és mivel az Európai Unió Tanácsának szociális védelemmel foglalkozó bizottsága 2010. május 20-i véleményében aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a gazdasági és pénzügyi válság negatív hatással lehet az emberek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésére és a tagállamok egészségügyi költségvetésére, |
| --- | --- |

X.

mivel az Eurostat, az EU statisztikai hivatala szerint az EU 27 tagállamában 2010 szeptemberében a munkanélküliség elérte a 9,6 %-ot, és mivel az Európai Unió Tanácsának szociális védelemmel foglalkozó bizottsága 2010. május 20-i véleményében aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a gazdasági és pénzügyi válság negatív hatással lehet az emberek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésére és a tagállamok egészségügyi költségvetésére,

| Y. | mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság számos uniós tagállamban súlyos hatással lehet az egészségügyre, mind az ellátási, mind a keresleti oldalon, |
| --- | --- |

Y.

mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság számos uniós tagállamban súlyos hatással lehet az egészségügyre, mind az ellátási, mind a keresleti oldalon,

| Z. | mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság miatt bevezetett korlátozások az Unió előtt álló jövőbeli demográfiai kihívások következményeivel együtt komolyan alááshatja a tagállamok egészségügyi ellátó rendszereinek pénzügyi és szervezeti stabilitását, gátolva ezzel területükön az ellátáshoz való egyenlő hozzáférést, |
| --- | --- |

Z.

mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság miatt bevezetett korlátozások az Unió előtt álló jövőbeli demográfiai kihívások következményeivel együtt komolyan alááshatja a tagállamok egészségügyi ellátó rendszereinek pénzügyi és szervezeti stabilitását, gátolva ezzel területükön az ellátáshoz való egyenlő hozzáférést,

| AA. | mivel a szegénység és egyéb sebezhetőségek – mint például a gyermekkor vagy az időskor, a fogyatékosság vagy a kisebbséghez való tartozás – összeadódása tovább növeli az egészségügyi egyenlőtlenségek kockázatát, valamint fordítva, a betegség szegénységhez és/vagy társadalmi kirekesztéshez vezethet, |
| --- | --- |

AA.

mivel a szegénység és egyéb sebezhetőségek – mint például a gyermekkor vagy az időskor, a fogyatékosság vagy a kisebbséghez való tartozás – összeadódása tovább növeli az egészségügyi egyenlőtlenségek kockázatát, valamint fordítva, a betegség szegénységhez és/vagy társadalmi kirekesztéshez vezethet,

| AB. | mivel a gyermekkor az egészség és a jólét számos aspektusa tekintetében – az elhízástól, a szívbetegségtől és a mentális egészségtől az iskolázottságig, a szakmai előmenetelig, a gazdasági helyzetig és az életminőségig – az egész életen át kihat, |
| --- | --- |

AB.

mivel a gyermekkor az egészség és a jólét számos aspektusa tekintetében – az elhízástól, a szívbetegségtől és a mentális egészségtől az iskolázottságig, a szakmai előmenetelig, a gazdasági helyzetig és az életminőségig – az egész életen át kihat,

| AC. | mivel az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek jelentős gazdasági hatást gyakorolnak az EU-ra és a tagállamokra; mivel az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségekhez kapcsolódó veszteségek a becslések szerint a GDP nagyjából 1,4 %-ára rúgnak, |
| --- | --- |

AC.

mivel az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek jelentős gazdasági hatást gyakorolnak az EU-ra és a tagállamokra; mivel az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségekhez kapcsolódó veszteségek a becslések szerint a GDP nagyjából 1,4 %-ára rúgnak,

| AD. | mivel az egészségügyi szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés számos uniós országban nem csak a gyakorlatban, de jogilag sem biztosított az okmányokkal nem rendelkező migráns személyek számára, |
| --- | --- |

AD.

mivel az egészségügyi szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés számos uniós országban nem csak a gyakorlatban, de jogilag sem biztosított az okmányokkal nem rendelkező migráns személyek számára,

| AE. | mivel még mindig előfordul, hogy egyes tagállamokban különböző társadalmi csoportokhoz tartozó emberek (például a fogyatékossággal élők) egészségügyi intézményekbe való egyenlő bejutása elé akadályok gördülnek, ami korlátozza az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket, |
| --- | --- |

AE.

mivel még mindig előfordul, hogy egyes tagállamokban különböző társadalmi csoportokhoz tartozó emberek (például a fogyatékossággal élők) egészségügyi intézményekbe való egyenlő bejutása elé akadályok gördülnek, ami korlátozza az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket,

| AF. | mivel öregedő népességük miatt a tagállamoknak megoldást kell találniuk a függőségi problémákra és az idősek ellátása és kezelése iránti egyre növekvő igényre; mivel ennélfogva változtatni kell az egészségügyi ellátás szervezésének megközelítésén; és mivel az idősek egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréséhez kapcsolódó egyenlőtlenségek növekednek, |
| --- | --- |

AF.

mivel öregedő népességük miatt a tagállamoknak megoldást kell találniuk a függőségi problémákra és az idősek ellátása és kezelése iránti egyre növekvő igényre; mivel ennélfogva változtatni kell az egészségügyi ellátás szervezésének megközelítésén; és mivel az idősek egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréséhez kapcsolódó egyenlőtlenségek növekednek,

| 1. | üdvözli a Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című közleményében tett kulcsjavaslatokat: 1) egyenlőbb egészségi állapot biztosítása mint az általános társadalmi és gazdasági fejlődéssel kapcsolatos céljaink része, 2) az adat- és tudásbázis javítása (ideértve a mérést, a nyomon követést, az értékelést és a jelentéstételt), 3) kötelezettségek vállalása a társadalmon belül az egészség terén mutatkozó különbségek csökkentése érdekében, 4) a kiszolgáltatott csoportok igényeinek kielégítése, valamint 5) az uniós politikáknak az egészség terén mutatkozó különbségek csökkentéséhez való hozzájárulásának fokozása; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című közleményében tett kulcsjavaslatokat: 1) egyenlőbb egészségi állapot biztosítása mint az általános társadalmi és gazdasági fejlődéssel kapcsolatos céljaink része, 2) az adat- és tudásbázis javítása (ideértve a mérést, a nyomon követést, az értékelést és a jelentéstételt), 3) kötelezettségek vállalása a társadalmon belül az egészség terén mutatkozó különbségek csökkentése érdekében, 4) a kiszolgáltatott csoportok igényeinek kielégítése, valamint 5) az uniós politikáknak az egészség terén mutatkozó különbségek csökkentéséhez való hozzájárulásának fokozása;

| 2. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az egészségügyi szolgáltatásokat az alapjogokkal összhangban nyújtsák; kiemeli, hogy fenn kell tartani és javítani kell az egészségügyi ellátó rendszerekhez való egyetemes hozzáférést és a megfizethető egészségügyi ellátást; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az egészségügyi szolgáltatásokat az alapjogokkal összhangban nyújtsák; kiemeli, hogy fenn kell tartani és javítani kell az egészségügyi ellátó rendszerekhez való egyetemes hozzáférést és a megfizethető egészségügyi ellátást;

| 3. | kiemeli a betegségmegelőzéshez, az egészség javításához, az elsődleges ellátáshoz és a szakellátáshoz való hozzáférés javításának, valamint a különböző társadalmi és életkorú csoportok közötti egyenlőtlenségek csökkentésének fontosságát, valamint hangsúlyozza, hogy e célkitűzések a megelőző és gyógyító egészségügyi ellátásra fordított közkiadások optimalizálása és a kiszolgáltatott csoportokat célzó programok révén valósíthatók meg; |
| --- | --- |

3.

kiemeli a betegségmegelőzéshez, az egészség javításához, az elsődleges ellátáshoz és a szakellátáshoz való hozzáférés javításának, valamint a különböző társadalmi és életkorú csoportok közötti egyenlőtlenségek csökkentésének fontosságát, valamint hangsúlyozza, hogy e célkitűzések a megelőző és gyógyító egészségügyi ellátásra fordított közkiadások optimalizálása és a kiszolgáltatott csoportokat célzó programok révén valósíthatók meg;

| 4. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek kezelésére irányuló erőfeszítéseiket, melyek végül lehetővé teszik az egészségügyi ellátás terén mutatkozó egyes egyenlőtlenségek csökkentését; továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az emberi méltóság, szabadság, egyenlőség és szolidaritás egyetemes értékei alapján a figyelmet a kiszolgáltatott csoportok – ideértve a hátrányos helyzetű migráns csoportok és az etnikai kisebbségekhez tartozó személyek, a gyermekeket és tizenéveseket, a fogyatékkal élők – szükségleteire összpontosítsák, különös figyelmet szentelve a mentális betegségeknek, a krónikus betegséggel vagy állapottal diagnosztizált betegeknek, az idősebbeknek, a szegénységben élőknek, az alkoholistáknak és a kábítószer-függőségben szenvedőknek; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek kezelésére irányuló erőfeszítéseiket, melyek végül lehetővé teszik az egészségügyi ellátás terén mutatkozó egyes egyenlőtlenségek csökkentését; továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az emberi méltóság, szabadság, egyenlőség és szolidaritás egyetemes értékei alapján a figyelmet a kiszolgáltatott csoportok – ideértve a hátrányos helyzetű migráns csoportok és az etnikai kisebbségekhez tartozó személyek, a gyermekeket és tizenéveseket, a fogyatékkal élők – szükségleteire összpontosítsák, különös figyelmet szentelve a mentális betegségeknek, a krónikus betegséggel vagy állapottal diagnosztizált betegeknek, az idősebbeknek, a szegénységben élőknek, az alkoholistáknak és a kábítószer-függőségben szenvedőknek;

| 5. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a legkiszolgáltatottabb csoportok – ideértve az okmányokkal nem rendelkező migránsok – számára az egészségügyi ellátáshoz való jogosultságot és méltányos hozzáférést; felszólítja a tagállamokat, hogy az egészségügyi ellátás nemzeti jogszabályaikban meghatározott alapelemeinek közös elvein alapuló meghatározás alapján értékeljék az illegális bevándorlók egészségügyi ellátása támogatásának kivitelezhetőségét; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a legkiszolgáltatottabb csoportok – ideértve az okmányokkal nem rendelkező migránsok – számára az egészségügyi ellátáshoz való jogosultságot és méltányos hozzáférést; felszólítja a tagállamokat, hogy az egészségügyi ellátás nemzeti jogszabályaikban meghatározott alapelemeinek közös elvein alapuló meghatározás alapján értékeljék az illegális bevándorlók egészségügyi ellátása támogatásának kivitelezhetőségét;

| 6. | felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a bevándorló nők különleges egészségvédelmi szükségleteit, különös tekintettel az egészségügyi rendszerek által kötelezően biztosított megfelelő nyelvi közvetítői szolgálatokra; ezeknek a rendszereknek olyan képzési kezdeményezéseket kell kidolgozniuk, amelyek lehetővé teszik az orvosok és egyéb szakemberek számára, hogy a sokféleség és az eltérő földrajzi régiókból érkező emberek jellemzőinek felismerésén és tiszteletén alapuló interkulturális megközelítést alkalmazzanak; prioritásként kell kezelni a női nemi szerv megcsonkítása elleni küzdelemre irányuló fellépéseket és tájékoztatási kampányokat és az elkövetők szigorú büntetését; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a bevándorló nők különleges egészségvédelmi szükségleteit, különös tekintettel az egészségügyi rendszerek által kötelezően biztosított megfelelő nyelvi közvetítői szolgálatokra; ezeknek a rendszereknek olyan képzési kezdeményezéseket kell kidolgozniuk, amelyek lehetővé teszik az orvosok és egyéb szakemberek számára, hogy a sokféleség és az eltérő földrajzi régiókból érkező emberek jellemzőinek felismerésén és tiszteletén alapuló interkulturális megközelítést alkalmazzanak; prioritásként kell kezelni a női nemi szerv megcsonkítása elleni küzdelemre irányuló fellépéseket és tájékoztatási kampányokat és az elkövetők szigorú büntetését;

| 7. | felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy mihamarabb találjanak megoldást az etnikai származáson alapuló megkülönböztetés leküzdésére különösen azokban a tagállamokban, ahol nem hajtották végre a 2000/43/EK tanácsi irányelvet, és ahol az etnikai kisebbségi csoportból származó nők számára nem, vagy csak csekély mértékben biztosított a szociális védelem és az egészségügyi ellátásokhoz való hozzáférés; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy mihamarabb találjanak megoldást az etnikai származáson alapuló megkülönböztetés leküzdésére különösen azokban a tagállamokban, ahol nem hajtották végre a 2000/43/EK tanácsi irányelvet, és ahol az etnikai kisebbségi csoportból származó nők számára nem, vagy csak csekély mértékben biztosított a szociális védelem és az egészségügyi ellátásokhoz való hozzáférés;

| 8. | felszólítja a tagállamokat, hogy a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve biztosítsák a magas minőségű jogi tanácsadáshoz és tájékoztatáshoz való hozzáférést, hogy a hétköznapi emberek – köztük az úti okmánnyal nem rendelkező migránsok – tisztában legyenek egyéni jogaikkal; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a tagállamokat, hogy a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve biztosítsák a magas minőségű jogi tanácsadáshoz és tájékoztatáshoz való hozzáférést, hogy a hétköznapi emberek – köztük az úti okmánnyal nem rendelkező migránsok – tisztában legyenek egyéni jogaikkal;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügyi válság és a tagállamok által hozott takarékossági intézkedések – különösen az ellátási oldalon – a közegészségügy, az egészségjavítás, a betegségmegelőzés és a hosszú távú ellátási szolgáltatások finanszírozási szintjének csökkenéséhez vezethet a költségvetési megszorítások és az alacsonyabb adóbevételek eredményeként, mialatt az egészségügyi és a hosszú távú ellátási szolgáltatások iránti kereslet a teljes lakosság egészségi állapotának romlásához hozzájáruló tényezők összeadódása miatt megnövekedhet; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügyi válság és a tagállamok által hozott takarékossági intézkedések – különösen az ellátási oldalon – a közegészségügy, az egészségjavítás, a betegségmegelőzés és a hosszú távú ellátási szolgáltatások finanszírozási szintjének csökkenéséhez vezethet a költségvetési megszorítások és az alacsonyabb adóbevételek eredményeként, mialatt az egészségügyi és a hosszú távú ellátási szolgáltatások iránti kereslet a teljes lakosság egészségi állapotának romlásához hozzájáruló tényezők összeadódása miatt megnövekedhet;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek jelentős terhet rónak a tagállamokra és egészségügyi rendszereikre, továbbá hogy a belső piac eredményes működése, valamint a megelőzésre irányuló erős és lehetőleg összehangolt állami politikák javulást hozhatnak e területen is; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek jelentős terhet rónak a tagállamokra és egészségügyi rendszereikre, továbbá hogy a belső piac eredményes működése, valamint a megelőzésre irányuló erős és lehetőleg összehangolt állami politikák javulást hozhatnak e területen is;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek elleni intézkedések kulcsfontosságú szempontjainak kell tekinteni a szociális és gazdasági tényezők (túlsúlyosság, dohányzás stb.) elleni lépéseket, a betegellátási és gyógyszerköltségek megtérítésének lehetetlensége, a nem megfelelő megelőzés és az orvosi demográfia széttöredezettsége által veszélyeztetett egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést és az eredményes diagnózist, továbbá hogy a gyógyszeres kezelések elérhetőségét és megfizethetőségét az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek kulcskérdéseként kell kezelni; ezért felkéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az átláthatósági irányelv (89/105/EGK) megfelelő végrehajtását, valamint kéri, hogy megfelelően vegyék figyelembe a gyógyszeripari ágazat vizsgálatáról szóló 2008-as bizottsági közlemény következtetéseit; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek elleni intézkedések kulcsfontosságú szempontjainak kell tekinteni a szociális és gazdasági tényezők (túlsúlyosság, dohányzás stb.) elleni lépéseket, a betegellátási és gyógyszerköltségek megtérítésének lehetetlensége, a nem megfelelő megelőzés és az orvosi demográfia széttöredezettsége által veszélyeztetett egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést és az eredményes diagnózist, továbbá hogy a gyógyszeres kezelések elérhetőségét és megfizethetőségét az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek kulcskérdéseként kell kezelni; ezért felkéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az átláthatósági irányelv (89/105/EGK) megfelelő végrehajtását, valamint kéri, hogy megfelelően vegyék figyelembe a gyógyszeripari ágazat vizsgálatáról szóló 2008-as bizottsági közlemény következtetéseit;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az egészségügy nem általános értelemben vett áru vagy szolgáltatás, és nem is szabad annak tekinteni; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az egészségügy nem általános értelemben vett áru vagy szolgáltatás, és nem is szabad annak tekinteni;

| 13. | felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy értékeljék és hajtsák végre az egészségügyi kiadások hatékonyságának javítására irányuló új intézkedéseket a társadalomra és az egyénre nehezedő hosszabb távú költségek és terhek elkerülése érdekében, különösen a megelőző egészségügyi ellátásba történő befektetések révén, és alakítsák át egészségügyi rendszereiket a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz – különösen az alapszintű orvosi ellátáshoz – való méltányos és megkülönböztetéstől mentes hozzáférésnek az EU teljes területén történő biztosítása érdekében, és ösztönzi a Bizottságot, hogy tanulmányozza a meglévő európai források felhasználását az egészségügyi infrastruktúrába, a kutatásba és a képzésbe történő beruházások, valamint a betegségek megelőzésének és a megelőzés hatékonysága növelésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy értékeljék és hajtsák végre az egészségügyi kiadások hatékonyságának javítására irányuló új intézkedéseket a társadalomra és az egyénre nehezedő hosszabb távú költségek és terhek elkerülése érdekében, különösen a megelőző egészségügyi ellátásba történő befektetések révén, és alakítsák át egészségügyi rendszereiket a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz – különösen az alapszintű orvosi ellátáshoz – való méltányos és megkülönböztetéstől mentes hozzáférésnek az EU teljes területén történő biztosítása érdekében, és ösztönzi a Bizottságot, hogy tanulmányozza a meglévő európai források felhasználását az egészségügyi infrastruktúrába, a kutatásba és a képzésbe történő beruházások, valamint a betegségek megelőzésének és a megelőzés hatékonysága növelésének előmozdítása érdekében;

| 14. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy egészségügyi szakpolitikáik és programjaik tartalmazzák az idősebb betegek egészségügyi ellátásokhoz és kezelésekhez való, másokkal azonos szintű hozzáférését, és hogy 2012-ben, az aktív időskor és a generációk közötti szolidaritás évében kezeljék prioritásként az idősek egészségügyi ellátáshoz és kezelésekhez való megfelelő hozzáférését; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék azokat a kezdeményezéseket, amelyek az idős betegek társadalmi elszigetelődését kívánják enyhíteni, mivel ez fontos szerepet játszik a betegek egészségében hosszú távon; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak megfelelő hosszú távú stratégia révén fel kell készülniük az öregedő európai lakosság okozta társadalmi és gazdasági hatásokra, hogy biztosítható legyen az egészségügyi rendszerek pénzügyi és szervezeti fenntarthatósága és a betegek számára nyújtott szolgáltatások folyamatossága és megkülönböztetésmentessége; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy egészségügyi szakpolitikáik és programjaik tartalmazzák az idősebb betegek egészségügyi ellátásokhoz és kezelésekhez való, másokkal azonos szintű hozzáférését, és hogy 2012-ben, az aktív időskor és a generációk közötti szolidaritás évében kezeljék prioritásként az idősek egészségügyi ellátáshoz és kezelésekhez való megfelelő hozzáférését; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék azokat a kezdeményezéseket, amelyek az idős betegek társadalmi elszigetelődését kívánják enyhíteni, mivel ez fontos szerepet játszik a betegek egészségében hosszú távon; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak megfelelő hosszú távú stratégia révén fel kell készülniük az öregedő európai lakosság okozta társadalmi és gazdasági hatásokra, hogy biztosítható legyen az egészségügyi rendszerek pénzügyi és szervezeti fenntarthatósága és a betegek számára nyújtott szolgáltatások folyamatossága és megkülönböztetésmentessége;

| 15. | felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a válság egészségügyi és társadalmi hatásainak alapos, nemzeti, regionális és helyi szintű nyomon követésére való képességüket; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a válság egészségügyi és társadalmi hatásainak alapos, nemzeti, regionális és helyi szintű nyomon követésére való képességüket;

| 16. | kéri a Bizottságot, hogy segítse elő az egészségügyi oktatással, az egészséges életmód népszerűsítésével, a megelőzéssel, a korai felismeréssel és a megfelelő kezeléssel kapcsolatos tapasztalatok összegyűjtését, különösen az alkoholfogyasztással, a dohányzással, a táplálkozással, az elhízással és a kábítószerekkel kapcsolatosan; felszólítja a tagállamokat, hogy különösen a hátrányosabb helyzetű térségekben mozdítsák elő a testmozgást, a helyes táplálkozást és a gyermekeket célzó, „egészséges iskolák” programokat, illetve az egészségesebb életvitel és a megfelelő életmódbeli magatartásminták ösztönzése érdekében erősítsék meg az egyéni, szociális és egészségügyi oktatást; |
| --- | --- |

16.

kéri a Bizottságot, hogy segítse elő az egészségügyi oktatással, az egészséges életmód népszerűsítésével, a megelőzéssel, a korai felismeréssel és a megfelelő kezeléssel kapcsolatos tapasztalatok összegyűjtését, különösen az alkoholfogyasztással, a dohányzással, a táplálkozással, az elhízással és a kábítószerekkel kapcsolatosan; felszólítja a tagállamokat, hogy különösen a hátrányosabb helyzetű térségekben mozdítsák elő a testmozgást, a helyes táplálkozást és a gyermekeket célzó, „egészséges iskolák” programokat, illetve az egészségesebb életvitel és a megfelelő életmódbeli magatartásminták ösztönzése érdekében erősítsék meg az egyéni, szociális és egészségügyi oktatást;

| 17. | ösztönzi a tagállamokat, hogy az egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételére vonatkozó elvet követve valósítsanak meg beruházásokat a szociális, oktatási, környezetvédelmi és egészségügyi infrastruktúrákban, és hangolják össze a végzettségekkel, képzésekkel és az egészségügyi dolgozók mobilitásával kapcsolatos intézkedéseket, ezáltal mind uniós, mind nemzeti szinten biztosítva az egészségügyi infrastruktúra és munkaerő megfelelő kapacitását és fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

17.

ösztönzi a tagállamokat, hogy az egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételére vonatkozó elvet követve valósítsanak meg beruházásokat a szociális, oktatási, környezetvédelmi és egészségügyi infrastruktúrákban, és hangolják össze a végzettségekkel, képzésekkel és az egészségügyi dolgozók mobilitásával kapcsolatos intézkedéseket, ezáltal mind uniós, mind nemzeti szinten biztosítva az egészségügyi infrastruktúra és munkaerő megfelelő kapacitását és fenntarthatóságát;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az egészség terén az Unióban mutatkozó egyenlőtlenségek felszámolása nem lehetséges az európai egészségügyi munkaerő-tervezésre vonatkozó közös és átfogó stratégia nélkül, ideértve a forrásgazdálkodásra, az oktatásra és képzésre, a minőségi és biztonsági minimumszabályokra és a szakmai bejegyzésre vonatkozó összehangolt politikákat is; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az egészség terén az Unióban mutatkozó egyenlőtlenségek felszámolása nem lehetséges az európai egészségügyi munkaerő-tervezésre vonatkozó közös és átfogó stratégia nélkül, ideértve a forrásgazdálkodásra, az oktatásra és képzésre, a minőségi és biztonsági minimumszabályokra és a szakmai bejegyzésre vonatkozó összehangolt politikákat is;

| 19. | kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak tájékoztatást mindenki számára elérhető formában és érthető nyelven az egészséggel, az egészséges életmóddal, az egészségüggyel, a megelőzés lehetőségeivel, a betegségek korai felismerésével és a megfelelő kezelésekkel kapcsolatban, kiaknázva az új információs és kommunikációs technológiákat, különös tekintettel az online egészségügyi szolgáltatásokra; |
| --- | --- |

19.

kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak tájékoztatást mindenki számára elérhető formában és érthető nyelven az egészséggel, az egészséges életmóddal, az egészségüggyel, a megelőzés lehetőségeivel, a betegségek korai felismerésével és a megfelelő kezelésekkel kapcsolatban, kiaknázva az új információs és kommunikációs technológiákat, különös tekintettel az online egészségügyi szolgáltatásokra;

| 20. | felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a távorvosláshoz kapcsolódó technológiák bevezetését, mivel ezek jelentősen csökkenthetik az egészségügyi ellátás bizonyos fajtáihoz való hozzáférés terén mutatkozó földrajzi különbségeket, különös tekintettel elsősorban a határ menti régiók szakellátására; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a távorvosláshoz kapcsolódó technológiák bevezetését, mivel ezek jelentősen csökkenthetik az egészségügyi ellátás bizonyos fajtáihoz való hozzáférés terén mutatkozó földrajzi különbségeket, különös tekintettel elsősorban a határ menti régiók szakellátására;

| 21. | felhívja a tagállamokat, hogy támogassák azon állami politikákat, melyek célja a csecsemők, a gyermekek és a tizenévesek egészséges életkörülményeinek biztosítása, beleértve a fogantatás előtti ellátást, az anyák ellátását és a szülők és különösen az állapotos és szoptató nők támogatását célzó fellépéseket, hogy az összes újszülött számára biztosított legyen az egészséges életkezdés és elkerülhető legyen a további egészségügyi egyenlőtlenségek kialakulása, ezáltal elismerve a gyermek korai fejlődésébe történő befektetés, valamint az életpálya-megközelítés fontosságát; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamokat, hogy támogassák azon állami politikákat, melyek célja a csecsemők, a gyermekek és a tizenévesek egészséges életkörülményeinek biztosítása, beleértve a fogantatás előtti ellátást, az anyák ellátását és a szülők és különösen az állapotos és szoptató nők támogatását célzó fellépéseket, hogy az összes újszülött számára biztosított legyen az egészséges életkezdés és elkerülhető legyen a további egészségügyi egyenlőtlenségek kialakulása, ezáltal elismerve a gyermek korai fejlődésébe történő befektetés, valamint az életpálya-megközelítés fontosságát;

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy valamennyi gyermek és terhes nő jogállásától függetlenül legyen jogosult a nemzeti jogszabályokban meghatározott szociális védelemre, és ténylegesen részesüljön is abban; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy valamennyi gyermek és terhes nő jogállásától függetlenül legyen jogosult a nemzeti jogszabályokban meghatározott szociális védelemre, és ténylegesen részesüljön is abban;

| 23. | emlékeztet az EU-nak az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménye értelmében vállalt kötelezettségére, amely szerint biztosítja a fogyatékkal élő személyeknek az elérhető legmagasabb szintű egészséghez való jogát a fogyatékosság alapján történő megkülönböztetés nélkül; meggyőződése, hogy e kötelezettség teljesítése érdekében alapvető fontossággal bír, hogy az összes vonatkozó egészségügyi mutató magában foglalja a fogyatékosságot is; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet az EU-nak az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménye értelmében vállalt kötelezettségére, amely szerint biztosítja a fogyatékkal élő személyeknek az elérhető legmagasabb szintű egészséghez való jogát a fogyatékosság alapján történő megkülönböztetés nélkül; meggyőződése, hogy e kötelezettség teljesítése érdekében alapvető fontossággal bír, hogy az összes vonatkozó egészségügyi mutató magában foglalja a fogyatékosságot is;

| 24. | felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a nők egészségügyi állapotát és az öregedést (idősebb nők) is tekintsék a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséhez kapcsolódó tényezőnek, valamint hogy egészségügyi szakpolitikáik, programjaik és kutatásaik során alkalmazzanak a nemek közötti esélyegyenlőséget figyelembe vevő költségvetés-tervezést a kialakítástól a megtervezésen át a hatásvizsgálatig; felhívja az uniós támogatást élvező kutatási keretprogramokat és a közfinanszírozási ügynökségeket, hogy politikáikban biztosítsák a nemek vonatkozásában végzett hatásvizsgálatot, és tegyék lehetővé a nemek és az életkor szerinti adatok gyűjtését és elemzését, hogy azonosítani lehessen a férfiak és a nők közötti, egészséghez kapcsolódó alapvető különbségeket annak érdekében, hogy a politikákat megfelelően módosíthassák és a nők és férfiak várható élettartama közötti különbség okait feltáró járványügyi eszközöket vezethessenek be és hasonlíthassanak össze; |
| --- | --- |

24.

felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a nők egészségügyi állapotát és az öregedést (idősebb nők) is tekintsék a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséhez kapcsolódó tényezőnek, valamint hogy egészségügyi szakpolitikáik, programjaik és kutatásaik során alkalmazzanak a nemek közötti esélyegyenlőséget figyelembe vevő költségvetés-tervezést a kialakítástól a megtervezésen át a hatásvizsgálatig; felhívja az uniós támogatást élvező kutatási keretprogramokat és a közfinanszírozási ügynökségeket, hogy politikáikban biztosítsák a nemek vonatkozásában végzett hatásvizsgálatot, és tegyék lehetővé a nemek és az életkor szerinti adatok gyűjtését és elemzését, hogy azonosítani lehessen a férfiak és a nők közötti, egészséghez kapcsolódó alapvető különbségeket annak érdekében, hogy a politikákat megfelelően módosíthassák és a nők és férfiak várható élettartama közötti különbség okait feltáró járványügyi eszközöket vezethessenek be és hasonlíthassanak össze;

| 25. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a nők számára a fogamzásgátló módszerekhez való könnyű hozzáférést és a biztonságos abortuszhoz való jogot; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a nők számára a fogamzásgátló módszerekhez való könnyű hozzáférést és a biztonságos abortuszhoz való jogot;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy a termékenységi kezeléshez való hozzáférés egyenlőbbé tétele érdekében nyújtsanak példát a tagállamok számára a jó és a legjobb gyakorlatokra; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy a termékenységi kezeléshez való hozzáférés egyenlőbbé tétele érdekében nyújtsanak példát a tagállamok számára a jó és a legjobb gyakorlatokra;

| 27. | sürgeti az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a nők jogaira, különösen a nők kényszersterilizációjának és a női nemi szerv megcsonkításának megelőzése, tiltása és törvény általi üldözése révén; |
| --- | --- |

27.

sürgeti az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a nők jogaira, különösen a nők kényszersterilizációjának és a női nemi szerv megcsonkításának megelőzése, tiltása és törvény általi üldözése révén;

| 28. | felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a férfiak által a nőkkel szemben elkövetett erőszak összes formáját kezeljék közegészségügyi kérdésként; |
| --- | --- |

28.

felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a férfiak által a nőkkel szemben elkövetett erőszak összes formáját kezeljék közegészségügyi kérdésként;

| 29. | felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy tegyék meg az ahhoz szükséges lépéseket, hogy a mesterséges reprodukciós technológiákhoz való hozzáférés tekintetében megszüntessék a nők családi állapotonés szexuális irányultságon, illetve etnikai vagy kulturális származáson alapuló megkülönböztetését; |
| --- | --- |

29.

felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy tegyék meg az ahhoz szükséges lépéseket, hogy a mesterséges reprodukciós technológiákhoz való hozzáférés tekintetében megszüntessék a nők családi állapotonés szexuális irányultságon, illetve etnikai vagy kulturális származáson alapuló megkülönböztetését;

| 30. | felszólítja a tagállamokat, hogy az Egészségügyi Világszervezet példáját követve, kezeljék az elhízást krónikus betegségként annak érdekében, hogy hozzáférést biztosítsanak az elhízást megelőző programokhoz, valamint az elhízásban szenvedők és orvosi kezelésre szorulók számára igazoltan pozitív orvosi eredménnyel járó kezelésekhez, valamint hogy megelőzzék a jövőbeni megbetegedéseket; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a tagállamokat, hogy az Egészségügyi Világszervezet példáját követve, kezeljék az elhízást krónikus betegségként annak érdekében, hogy hozzáférést biztosítsanak az elhízást megelőző programokhoz, valamint az elhízásban szenvedők és orvosi kezelésre szorulók számára igazoltan pozitív orvosi eredménnyel járó kezelésekhez, valamint hogy megelőzzék a jövőbeni megbetegedéseket;

| 31. | felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a WHO dohányzásellenőrzési keretegyezményében is javasoltak szerint érvényesítsék a nemek közötti egyenlőséget a dohányzás ellenőrzése során, és folytassanak a fiatal lányokat és nőket célzó dohányzásellenes kampányokat; |
| --- | --- |

31.

felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a WHO dohányzásellenőrzési keretegyezményében is javasoltak szerint érvényesítsék a nemek közötti egyenlőséget a dohányzás ellenőrzése során, és folytassanak a fiatal lányokat és nőket célzó dohányzásellenes kampányokat;

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék és támogassák az elsősorban nőket érintő betegségek orvosi és gyógyszerészeti, az életük valamennyi szakaszára és nem csak a reproduktív évekre összpontosító kutatását; |
| --- | --- |

32.

felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék és támogassák az elsősorban nőket érintő betegségek orvosi és gyógyszerészeti, az életük valamennyi szakaszára és nem csak a reproduktív évekre összpontosító kutatását;

| 33. | felszólítja a tagállamokat, hogy oldják meg az egészségügyi ellátáshoz – például a fogászat és a szemészet tekintetében – való egyenlőtlen hozzáférés problémáját, amely a mindennapi életre is hatást gyakorol; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a tagállamokat, hogy oldják meg az egészségügyi ellátáshoz – például a fogászat és a szemészet tekintetében – való egyenlőtlen hozzáférés problémáját, amely a mindennapi életre is hatást gyakorol;

| 34. | javasolja az Európai Unió és a tagállamok számára, hogy alkalmazzanak következetes szakpolitikákat és támogató intézkedéseket azon nők számára, akik nem dolgoznak, vagy olyan ágazatban töltenek be állást, ahol nem rendelkeznek személyre szóló egészségbiztosítással, és keressenek módot az ilyen nők biztosítására; |
| --- | --- |

34.

javasolja az Európai Unió és a tagállamok számára, hogy alkalmazzanak következetes szakpolitikákat és támogató intézkedéseket azon nők számára, akik nem dolgoznak, vagy olyan ágazatban töltenek be állást, ahol nem rendelkeznek személyre szóló egészségbiztosítással, és keressenek módot az ilyen nők biztosítására;

| 35. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy az optimális megfizethetőség biztosítása és a gyógyszerekhez való hozzáférés terén mutatkozó egyenlőtlenség csökkentése érdekében a tagállamok illetékes hatóságaival folytatott együttműködés keretében mozdítsa elő a gyógyszerárak kialakítása és visszatérítése tekintetében bevált gyakorlatokat, ideértve a gyógyszerárak differenciálására irányuló működőképes modelleket is; |
| --- | --- |

35.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy az optimális megfizethetőség biztosítása és a gyógyszerekhez való hozzáférés terén mutatkozó egyenlőtlenség csökkentése érdekében a tagállamok illetékes hatóságaival folytatott együttműködés keretében mozdítsa elő a gyógyszerárak kialakítása és visszatérítése tekintetében bevált gyakorlatokat, ideértve a gyógyszerárak differenciálására irányuló működőképes modelleket is;

| 36. | emlékeztet arra, hogy a megfelelő nyelvi és vitarendezési szabályokkal felszerelt európai szabadalom elfogadása döntő fontosságú az európai gazdaság fellendítése szempontjából; |
| --- | --- |

36.

emlékeztet arra, hogy a megfelelő nyelvi és vitarendezési szabályokkal felszerelt európai szabadalom elfogadása döntő fontosságú az európai gazdaság fellendítése szempontjából;

| 37. | megjegyzi, hogy a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által a termékbiztonsággal és reklámozással kapcsolatosan már elvégzett munka is hozzájárult az egészség terén az EU-ban mutatkozó egyenlőtlenségek bizonyos vonatkozásainak kezeléséhez, és ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy szigorú ellenőrzés alá kell vonni a gyógyszergyártó cégek által a betegek és különösen a legsérülékenyebb és a legkevésbé tájékozott csoportok számára közvetített információkat, valamint hatékony és független farmakovigilanciai rendszerre van szükség; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által a termékbiztonsággal és reklámozással kapcsolatosan már elvégzett munka is hozzájárult az egészség terén az EU-ban mutatkozó egyenlőtlenségek bizonyos vonatkozásainak kezeléséhez, és ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy szigorú ellenőrzés alá kell vonni a gyógyszergyártó cégek által a betegek és különösen a legsérülékenyebb és a legkevésbé tájékozott csoportok számára közvetített információkat, valamint hatékony és független farmakovigilanciai rendszerre van szükség;

| 38. | kéri a tagállamokat, hogy egészségügyi rendszereiket igazítsák a leghátrányosabb helyzetben lévők szükségleteihez az egészségügyi szakemberek által felszámolt díjak megállapítási módszereinek kidolgozása révén, ami minden beteg számára biztosítja az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

38.

kéri a tagállamokat, hogy egészségügyi rendszereiket igazítsák a leghátrányosabb helyzetben lévők szükségleteihez az egészségügyi szakemberek által felszámolt díjak megállapítási módszereinek kidolgozása révén, ami minden beteg számára biztosítja az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést;

| 39. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt azért, hogy a tagállamokat a betegek által viselt költségek visszatérítésére bátorítsa, továbbá sürgősen lépjen fel annak érdekében is, hogy csökkentse az egyenlőtlenségeket bizonyos állapotok vagy betegségek – például a menopauza utáni csontritkulás és az Alzheimer-kór – kezeléséhez való hozzáférés tekintetében, amely kezelések költségei egyes tagállamokban nem téríthetők vissza; |
| --- | --- |

39.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt azért, hogy a tagállamokat a betegek által viselt költségek visszatérítésére bátorítsa, továbbá sürgősen lépjen fel annak érdekében is, hogy csökkentse az egyenlőtlenségeket bizonyos állapotok vagy betegségek – például a menopauza utáni csontritkulás és az Alzheimer-kór – kezeléséhez való hozzáférés tekintetében, amely kezelések költségei egyes tagállamokban nem téríthetők vissza;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti kormányokon kívül több országban is fontos szerepet töltenek be a regionális hatóságok a közegészségügyben, az egészség javításában, a betegségek megelőzésében és az egészségügyi szolgáltatások nyújtása terén, így az ő tevőleges részvételükre is szükség van; kiemeli, hogy a regionális és helyi önkormányzatoknak és más érdekelt feleknek szintén nagymértékben hozzá kell járulniuk a problémák megoldásához, beleértve a munkahelyeken és az iskolákban; különösen az egészségügyi oktatással, az egészséges életmód népszerűsítésével, a betegségek hatékony megelőzésével, korai felismerésével és diagnózisával kapcsolatban; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti kormányokon kívül több országban is fontos szerepet töltenek be a regionális hatóságok a közegészségügyben, az egészség javításában, a betegségek megelőzésében és az egészségügyi szolgáltatások nyújtása terén, így az ő tevőleges részvételükre is szükség van; kiemeli, hogy a regionális és helyi önkormányzatoknak és más érdekelt feleknek szintén nagymértékben hozzá kell járulniuk a problémák megoldásához, beleértve a munkahelyeken és az iskolákban; különösen az egészségügyi oktatással, az egészséges életmód népszerűsítésével, a betegségek hatékony megelőzésével, korai felismerésével és diagnózisával kapcsolatban;

| 41. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a helyi ellátást előtérbe helyező szakmai megközelítést és nyújtsanak helyi vagy regionális szinten elérhető, integrált egészségügyi ellátást, ezáltal lehetővé téve, hogy a betegek saját helyi és szociális környezetükben jobb ellátásban részesüljenek; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a helyi ellátást előtérbe helyező szakmai megközelítést és nyújtsanak helyi vagy regionális szinten elérhető, integrált egészségügyi ellátást, ezáltal lehetővé téve, hogy a betegek saját helyi és szociális környezetükben jobb ellátásban részesüljenek;

| 42. | arra ösztönzi az összes tagállamot, hogy értékeljék újra az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségeket leginkáb befolyásoló tényezőkre, például a dohányzásra, az alkoholfogyasztásra, a táplálkozásra, a gyógyszerellátásra, illetve a közegészségügyre és az egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó politikáikat; |
| --- | --- |

42.

arra ösztönzi az összes tagállamot, hogy értékeljék újra az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségeket leginkáb befolyásoló tényezőkre, például a dohányzásra, az alkoholfogyasztásra, a táplálkozásra, a gyógyszerellátásra, illetve a közegészségügyre és az egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó politikáikat;

| 43. | bátorítja a tagállamokat, hogy az infrastruktúra és a személyi állomány költségeinek megosztása érdekében alakítsanak ki partnerségeket a határ menti övezetekben, csökkentve egyúttal az egészség terén az egyenlőtlenségeket, különösen a csúcstechnológiát képviselő felszerelésekhez való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

43.

bátorítja a tagállamokat, hogy az infrastruktúra és a személyi állomány költségeinek megosztása érdekében alakítsanak ki partnerségeket a határ menti övezetekben, csökkentve egyúttal az egészség terén az egyenlőtlenségeket, különösen a csúcstechnológiát képviselő felszerelésekhez való hozzáférés tekintetében;

| 44. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a gyógyszerek és az orvosi eszközök hatékonyságára vonatkozó nemzeti és regionális értékelések alapján hozott döntések hatásait, ideértve a betegek hozzáférését, az új termékekben alkalmazott innovációt és az orvosi gyakorlatokat, amelyek az egészség terén biztosítandó egyenlőség fő elemei közé tartoznak; |
| --- | --- |

44.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a gyógyszerek és az orvosi eszközök hatékonyságára vonatkozó nemzeti és regionális értékelések alapján hozott döntések hatásait, ideértve a betegek hozzáférését, az új termékekben alkalmazott innovációt és az orvosi gyakorlatokat, amelyek az egészség terén biztosítandó egyenlőség fő elemei közé tartoznak;

| 45. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011/24/EU irányelv végrehajtását követően hatásvizsgálatokat kell végezni annak érdekében, hogy az irányelvnek az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek leküzdése terén tapasztalt hatékonyságát a lehető legpontosabban fel lehessen mérni, és az irányelv által biztosítani lehessen a közegészség-védelem fenntartását és a betegbiztonság megfelelő szintű megóvását, különös tekintettel az orvosi ellátás emberi és anyagi erőforrásainak földrajzi megoszlására; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011/24/EU irányelv végrehajtását követően hatásvizsgálatokat kell végezni annak érdekében, hogy az irányelvnek az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek leküzdése terén tapasztalt hatékonyságát a lehető legpontosabban fel lehessen mérni, és az irányelv által biztosítani lehessen a közegészség-védelem fenntartását és a betegbiztonság megfelelő szintű megóvását, különös tekintettel az orvosi ellátás emberi és anyagi erőforrásainak földrajzi megoszlására;

| 46. | megjegyzi, hogy a magas színvonalú és hatékony, határokon átnyúló egészségügyi ellátás a nyilvánosság, a betegek, a szabályozók és az egészségügyi szolgáltatók számára nyújtott tájékoztatás nagyobb átláthatóságát igényli számos kérdésben, például a betegek jogai, a jogorvoslathoz való hozzáférés és az egészségügyben dolgozó szakemberekre vonatkozó szabályok tekintetében; |
| --- | --- |

46.

megjegyzi, hogy a magas színvonalú és hatékony, határokon átnyúló egészségügyi ellátás a nyilvánosság, a betegek, a szabályozók és az egészségügyi szolgáltatók számára nyújtott tájékoztatás nagyobb átláthatóságát igényli számos kérdésben, például a betegek jogai, a jogorvoslathoz való hozzáférés és az egészségügyben dolgozó szakemberekre vonatkozó szabályok tekintetében;

| 47. | sajnálja, hogy a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló irányelvhez nem kapcsolódik jogalkotási javaslat az egészségügyi szakemberek mobilitására vonatkozóan, tekintetbe véve az EU-n belüli agyelszívás kockázatát, amely bizonyos tagállamokban veszélyesen megnövelné a földrajzilag tapasztalható egyenlőtlenségeket, és kéri a Bizottságot, hogy orvosolja ezt a mulasztást, lehetőleg a szakmai képesítésekről szóló 2005/36/EK irányelv következő felülvizsgálatának keretében; |
| --- | --- |

47.

sajnálja, hogy a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló irányelvhez nem kapcsolódik jogalkotási javaslat az egészségügyi szakemberek mobilitására vonatkozóan, tekintetbe véve az EU-n belüli agyelszívás kockázatát, amely bizonyos tagállamokban veszélyesen megnövelné a földrajzilag tapasztalható egyenlőtlenségeket, és kéri a Bizottságot, hogy orvosolja ezt a mulasztást, lehetőleg a szakmai képesítésekről szóló 2005/36/EK irányelv következő felülvizsgálatának keretében;

| 48. | sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a szakmai képesítésekről szóló irányelvet (2005/36/EK); az orvosi képesítések összetettségére való tekintettel bátorítja a Bizottságot, hogy az irányelv értékelése és felülvizsgálata során számoljon fel néhány, a betegeket potenciálisan hátrányos és a beteg biztonságos kezeléshez való jogát veszélyeztető szabályozási hiányosságot; felkéri a Bizottságot, hogy tegye további megfontolások tárgyává, hogy kötelező legyen-e az illetékes hatóság bejegyzése a belső piaci információcsere-rendszerbe (IMI), és bővíteni kell-e azt a kört, amelyen belül az illetékes hatóságok proaktívan megoszthatják az egészségügyi szakemberek fegyelmi ügyeire vonatkozó információkat, megfelelő riasztási rendszert hozva létre; |
| --- | --- |

48.

sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a szakmai képesítésekről szóló irányelvet (2005/36/EK); az orvosi képesítések összetettségére való tekintettel bátorítja a Bizottságot, hogy az irányelv értékelése és felülvizsgálata során számoljon fel néhány, a betegeket potenciálisan hátrányos és a beteg biztonságos kezeléshez való jogát veszélyeztető szabályozási hiányosságot; felkéri a Bizottságot, hogy tegye további megfontolások tárgyává, hogy kötelező legyen-e az illetékes hatóság bejegyzése a belső piaci információcsere-rendszerbe (IMI), és bővíteni kell-e azt a kört, amelyen belül az illetékes hatóságok proaktívan megoszthatják az egészségügyi szakemberek fegyelmi ügyeire vonatkozó információkat, megfelelő riasztási rendszert hozva létre;

| 49. | sürgeti a Bizottságot, hogy a szakmai képesítésekre vonatkozó, a közeljövőben előterjesztendő jogalkotási javaslatában lépjen előre a képesítések tagállamokban való elismerésére vonatkozó megerősített mechanizmus felé; |
| --- | --- |

49.

sürgeti a Bizottságot, hogy a szakmai képesítésekre vonatkozó, a közeljövőben előterjesztendő jogalkotási javaslatában lépjen előre a képesítések tagállamokban való elismerésére vonatkozó megerősített mechanizmus felé;

| 50. | rámutat, hogy az innováció megerősítése gyakran a kezeléshez való hozzáférés növekedéséhez vezet, ami különösen érvényes az elszigetelt vagy vidéki közösségek esetében; |
| --- | --- |

50.

rámutat, hogy az innováció megerősítése gyakran a kezeléshez való hozzáférés növekedéséhez vezet, ami különösen érvényes az elszigetelt vagy vidéki közösségek esetében;

| 51. | kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve ösztönözze a távorvosláshoz kapcsolódó szolgáltatások fejlesztését, mivel ezek mind regionális, mind helyi szinten csökkentik az egészségügyi ellátás terén tapasztalható földrajzi különbségeket; |
| --- | --- |

51.

kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve ösztönözze a távorvosláshoz kapcsolódó szolgáltatások fejlesztését, mivel ezek mind regionális, mind helyi szinten csökkentik az egészségügyi ellátás terén tapasztalható földrajzi különbségeket;

| 52. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégián belül fektessenek nagyobb hangsúlyt annak elismerésére, hogy a fizikai és mentális egészség és jólét kulcsfontosságúak a kirekesztés legyőzésében, valamint hogy az Európa 2020 stratégia nyomon követési eljárásaiban alkalmazzanak olyan összehasonlító mutatókat, melyek tükrözik a különböző társadalmi-gazdasági státuszokat és a közegészségügy állapotát, továbbá vegyék figyelembe az életkoron alapuló megkülönböztetést különösen az idősebb emberek szükségleteit jobban kielégítő kezelésekre irányuló klinikai vizsgálatok tekintetében; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégián belül fektessenek nagyobb hangsúlyt annak elismerésére, hogy a fizikai és mentális egészség és jólét kulcsfontosságúak a kirekesztés legyőzésében, valamint hogy az Európa 2020 stratégia nyomon követési eljárásaiban alkalmazzanak olyan összehasonlító mutatókat, melyek tükrözik a különböző társadalmi-gazdasági státuszokat és a közegészségügy állapotát, továbbá vegyék figyelembe az életkoron alapuló megkülönböztetést különösen az idősebb emberek szükségleteit jobban kielégítő kezelésekre irányuló klinikai vizsgálatok tekintetében;

| 53. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak támogatniuk kell az olyan civil társadalmi és női szervezeteket, amelyek előmozdítják a nők emberi jogait, többek között a nők szexuális és reprodukciós jogait, valamint egészséges élethez és munkához való jogát annak biztosítása érdekében, hogy a nők az európai és nemzeti egészségügyi politikával kapcsolatos ügyekben elmondhassák a véleményüket; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak támogatniuk kell az olyan civil társadalmi és női szervezeteket, amelyek előmozdítják a nők emberi jogait, többek között a nők szexuális és reprodukciós jogait, valamint egészséges élethez és munkához való jogát annak biztosítása érdekében, hogy a nők az európai és nemzeti egészségügyi politikával kapcsolatos ügyekben elmondhassák a véleményüket;

| 54. | minden tagállamot arra ösztönöz, hogy építsen kapacitásokat és mozdítsa elő a több ágazatban is jelen lévő, összes érintett közötti nemzetközi tudásmegosztást és együttműködést az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentését célzó szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

54.

minden tagállamot arra ösztönöz, hogy építsen kapacitásokat és mozdítsa elő a több ágazatban is jelen lévő, összes érintett közötti nemzetközi tudásmegosztást és együttműködést az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentését célzó szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása tekintetében;

| 55. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák és hajtsák végre a helyi, regionális és nemzeti szintű politikai döntéshozatal átfogó megközelítését, ezáltal törekedve az egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételére vonatkozó megközelítés megvalósítására; |
| --- | --- |

55.

felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák és hajtsák végre a helyi, regionális és nemzeti szintű politikai döntéshozatal átfogó megközelítését, ezáltal törekedve az egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételére vonatkozó megközelítés megvalósítására;

| 56. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki közös mutatókat az egészség terén mutatkozó, életkor, nem, társadalmi-gazdasági státusz, földrajzi hely szerinti egyenlőtlenségek, valamint az alkoholizmus és a kábítószer-függőséggel összefüggő kockázatok nyomon követésére, valamint dolgozzák ki a tagállamokban kialakult egészségügyi helyzet felmérésének módszertanát, a javítást igénylő területek és bevált gyakorlatok kijelölése és fontosság, illetve hasznosság szerinti osztályozása céljából; |
| --- | --- |

56.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki közös mutatókat az egészség terén mutatkozó, életkor, nem, társadalmi-gazdasági státusz, földrajzi hely szerinti egyenlőtlenségek, valamint az alkoholizmus és a kábítószer-függőséggel összefüggő kockázatok nyomon követésére, valamint dolgozzák ki a tagállamokban kialakult egészségügyi helyzet felmérésének módszertanát, a javítást igénylő területek és bevált gyakorlatok kijelölése és fontosság, illetve hasznosság szerinti osztályozása céljából;

| 57. | hangsúlyozza, hogy az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek okai az életkörülmények, a nemekhez kapcsolódó társadalmi magatartásminták, a faji hovatartozás, a képzettségi szint, a foglalkoztatás miatti társadalmi különbségekben, továbbá nemcsak a jövedelmek, hanem az orvosi ellátás, a betegségmegelőzés és egészségjavító szolgáltatások egyenlőtlen eloszlásában keresendők; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek okai az életkörülmények, a nemekhez kapcsolódó társadalmi magatartásminták, a faji hovatartozás, a képzettségi szint, a foglalkoztatás miatti társadalmi különbségekben, továbbá nemcsak a jövedelmek, hanem az orvosi ellátás, a betegségmegelőzés és egészségjavító szolgáltatások egyenlőtlen eloszlásában keresendők;

| 58. | hangsúlyozza, hogy az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek hátterében a hátrányos helyzetű (szegényebb) társadalmi rétegek tagjait fenyegető egészségügyi kockázatok állnak, és nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy e kockázatokat tovább súlyosbítja a szegénység és a kiszolgáltatottságot erősítő más tényezők összhatása; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek hátterében a hátrányos helyzetű (szegényebb) társadalmi rétegek tagjait fenyegető egészségügyi kockázatok állnak, és nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy e kockázatokat tovább súlyosbítja a szegénység és a kiszolgáltatottságot erősítő más tényezők összhatása;

| 59. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy jelenlegi kezdeményezései, például a Partnerség az egészséges és aktív időskorért és a Szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni uniós platform, valamint a gyermek korai fejlődésére vonatkozó jövőbeli kezdeményezések, az oktatásra, képzésre és foglalkoztatásra vonatkozó ifjúsági politikák teljes mértékben kezeljék és integrálják az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek megszüntetésének és az egészségügyi és mentálhigiénés szolgáltatásokhoz történő hozzáférés javításának feladatát; |
| --- | --- |

59.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy jelenlegi kezdeményezései, például a Partnerség az egészséges és aktív időskorért és a Szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni uniós platform, valamint a gyermek korai fejlődésére vonatkozó jövőbeli kezdeményezések, az oktatásra, képzésre és foglalkoztatásra vonatkozó ifjúsági politikák teljes mértékben kezeljék és integrálják az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek megszüntetésének és az egészségügyi és mentálhigiénés szolgáltatásokhoz történő hozzáférés javításának feladatát;

| 60. | szorgalmazza az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek elleni küzdelemben kiemelkedő szerepet játszó uniós ügynökségek közötti együttműködés javítását, különös tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért, az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ és az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség közötti együttműködésre; |
| --- | --- |

60.

szorgalmazza az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek elleni küzdelemben kiemelkedő szerepet játszó uniós ügynökségek közötti együttműködés javítását, különös tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért, az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ és az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség közötti együttműködésre;

| 61. | felszólítja a Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat a nyitott koordinációs módszer hatékonyabb alkalmazásában, hogy támogassák az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségekhez hozzájáruló tényezők kezelésére irányuló projekteket; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat a nyitott koordinációs módszer hatékonyabb alkalmazásában, hogy támogassák az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségekhez hozzájáruló tényezők kezelésére irányuló projekteket;

| 62. | felhívja a Bizottságot olyan módszerek kifejlesztésére, melyekkel az európai szintű érintett felek arra ösztönözhetők, hogy befogadják, és a közegészségügyben elterjesszék a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

62.

felhívja a Bizottságot olyan módszerek kifejlesztésére, melyekkel az európai szintű érintett felek arra ösztönözhetők, hogy befogadják, és a közegészségügyben elterjesszék a bevált gyakorlatokat;

| 63. | felhívja a figyelmet arra, hogy az egészséget meghatározó különböző tényezők között kiemelt jelentőséggel bír a változatos, jó minőségű étrend, és e tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy aknázza ki jobban a közös agrárpolitika keretében létrehozott hatékony programokat (ingyenes iskolatej és gyümölcsosztás az iskolákban, valamint élelmiszer a leginkább rászorulóknak); |
| --- | --- |

63.

felhívja a figyelmet arra, hogy az egészséget meghatározó különböző tényezők között kiemelt jelentőséggel bír a változatos, jó minőségű étrend, és e tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy aknázza ki jobban a közös agrárpolitika keretében létrehozott hatékony programokat (ingyenes iskolatej és gyümölcsosztás az iskolákban, valamint élelmiszer a leginkább rászorulóknak);

| 64. | felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre különleges szociális, egészségügyi és tanácsadói szolgáltatásokat, külön telefonos segélyszolgálattal a nők, a párok és a családok számára, azzal a céllal, hogy megakadályozzák a családon belüli erőszakot és a területen működő más szervekkel együttműködve megfelelő szakmai segítséget és támogatást nyújtsanak azoknak, akiknek erre szükségük van; |
| --- | --- |

64.

felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre különleges szociális, egészségügyi és tanácsadói szolgáltatásokat, külön telefonos segélyszolgálattal a nők, a párok és a családok számára, azzal a céllal, hogy megakadályozzák a családon belüli erőszakot és a területen működő más szervekkel együttműködve megfelelő szakmai segítséget és támogatást nyújtsanak azoknak, akiknek erre szükségük van;

| 65. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tagállamokat az EU kohéziós politikája és a strukturális alapok jobb kiaknázásában olyan projektek támogatása érdekében, amelyek hozzájárulnak az egészségi állapotot hátrányosan befolyásoló társadalmi tényezők kezeléséhez és az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentéséhez; arra is felhívja a Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat a PROGRESS program hatékonyabb kiaknázásában; |
| --- | --- |

65.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tagállamokat az EU kohéziós politikája és a strukturális alapok jobb kiaknázásában olyan projektek támogatása érdekében, amelyek hozzájárulnak az egészségi állapotot hátrányosan befolyásoló társadalmi tényezők kezeléséhez és az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentéséhez; arra is felhívja a Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat a PROGRESS program hatékonyabb kiaknázásában;

| 66. | sürgeti a tagállamokat, hogy állítsák le az egészségügyi szolgáltatások állami költségvetésének csökkentését, mivel ezek döntő fontosságúak a nők és férfiak egészségének magas szintű védelmében. |
| --- | --- |

66.

sürgeti a tagállamokat, hogy állítsák le az egészségügyi szolgáltatások állami költségvetésének csökkentését, mivel ezek döntő fontosságúak a nők és férfiak egészségének magas szintű védelmében.

| 67. | felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi belső és külső uniós politika kidolgozása során központi elemként kezelje az egészséget befolyásoló gazdasági és környezeti tényezőkön és az egyenlőségi és egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételére vonatkozómegközelítést, különösen a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása és kiváltképpen az anyák egészsége érdekében; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi belső és külső uniós politika kidolgozása során központi elemként kezelje az egészséget befolyásoló gazdasági és környezeti tényezőkön és az egyenlőségi és egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételére vonatkozómegközelítést, különösen a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása és kiváltképpen az anyák egészsége érdekében;

| 68. | sürgeti az összes tagállamot, hogy ismerjék el az egészség jelentős társadalmi szerepét, valamint hogy a társadalmi, közösségi és egyéni haladás mérésekor ne csupán a GDP-alapú megközelítést alkalmazzák; |
| --- | --- |

68.

sürgeti az összes tagállamot, hogy ismerjék el az egészség jelentős társadalmi szerepét, valamint hogy a társadalmi, közösségi és egyéni haladás mérésekor ne csupán a GDP-alapú megközelítést alkalmazzák;

| 69. | felhívja a Tanácsot, hogy az egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételének elve alapján a fogyasztóvédelmi politikára, a foglalkoztatásra, a lakhatásra, a szociális politikára, a környezetvédelemre, a mezőgazdaságra és az élelmiszerekre, az oktatásra, az élet- és munkakörülményekre és a kutatásra vonatkozó politikai területeken végrehajtott fellépések révén mozdítsa elő az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek megszüntetését, ami – tekintettel az egészség társadalmi tényezőire, valamint az életmódhoz kapcsolódó olyan kockázatokra, mint az alkoholfogyasztás, a dohányzás és a táplálkozás – valamennyi tagállam politikai prioritása, |
| --- | --- |

69.

felhívja a Tanácsot, hogy az egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételének elve alapján a fogyasztóvédelmi politikára, a foglalkoztatásra, a lakhatásra, a szociális politikára, a környezetvédelemre, a mezőgazdaságra és az élelmiszerekre, az oktatásra, az élet- és munkakörülményekre és a kutatásra vonatkozó politikai területeken végrehajtott fellépések révén mozdítsa elő az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek megszüntetését, ami – tekintettel az egészség társadalmi tényezőire, valamint az életmódhoz kapcsolódó olyan kockázatokra, mint az alkoholfogyasztás, a dohányzás és a táplálkozás – valamennyi tagállam politikai prioritása,

| 70. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a jelenlegi és jövőbeli közegészségügyi cselekvési tervek keretében finanszírozott, az egészséget kedvezőtlenül befolyásoló társadalmi tényezők kezelését célzó fellépéseket; |
| --- | --- |

70.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a jelenlegi és jövőbeli közegészségügyi cselekvési tervek keretében finanszírozott, az egészséget kedvezőtlenül befolyásoló társadalmi tényezők kezelését célzó fellépéseket;

| 71. | felhívja a Bizottságot, hogy vázoljon fel iránymutatásokat az egészségügyi egyenlőtlenségek Unión belüli (tagállamok közötti és tagállamokon belüli) nyomon követését célzó mechanizmusoknak a rendszeresebb és összehasonlíthatóbb információk, valamint a rendszeres ellenőrzés és elemzés révén történő, az egészségügyi egyenlőtlenségekről rendelkezésre álló adatokat kiegészítő adatgyűjtés javítása útján történő javítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

71.

felhívja a Bizottságot, hogy vázoljon fel iránymutatásokat az egészségügyi egyenlőtlenségek Unión belüli (tagállamok közötti és tagállamokon belüli) nyomon követését célzó mechanizmusoknak a rendszeresebb és összehasonlíthatóbb információk, valamint a rendszeres ellenőrzés és elemzés révén történő, az egészségügyi egyenlőtlenségekről rendelkezésre álló adatokat kiegészítő adatgyűjtés javítása útján történő javítására vonatkozóan;

| 72. | felkéri a Bizottságot, hogy mérlegelje egy olyan tanácsi ajánlásra vagy más megfelelő közösségi kezdeményezésre irányuló javaslat kidolgozását, amelynek célja, hogy az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése érdekében ösztönözze és támogassa a tagállamokat integrált nemzeti vagy regionális stratégiák kidolgozásában; |
| --- | --- |

72.

felkéri a Bizottságot, hogy mérlegelje egy olyan tanácsi ajánlásra vagy más megfelelő közösségi kezdeményezésre irányuló javaslat kidolgozását, amelynek célja, hogy az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése érdekében ösztönözze és támogassa a tagállamokat integrált nemzeti vagy regionális stratégiák kidolgozásában;

| 73. | felhívja a Bizottságot, hogy az elért haladásról szóló jelentésében értékelje az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentése érdekében tett intézkedések eredményességét, valamint az egészséget befolyásoló társadalmi, gazdasági és környezeti tényezőkre irányuló szakpolitikai intézkedéseknek köszönhető egészségjavulást; |
| --- | --- |

73.

felhívja a Bizottságot, hogy az elért haladásról szóló jelentésében értékelje az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentése érdekében tett intézkedések eredményességét, valamint az egészséget befolyásoló társadalmi, gazdasági és környezeti tényezőkre irányuló szakpolitikai intézkedéseknek köszönhető egészségjavulást;

| 74. | kéri a Bizottságot, az uniós szintű politikai döntéshozatalban az egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételére vonatkozó megközelítést alkalmazza, valamint biztosítsa az egészségügyben érvényesülő egyenlőség terén várható eredményeket is figyelembe vevő, hatékony hatásvizsgálatok lefolytatását; |
| --- | --- |

74.

kéri a Bizottságot, az uniós szintű politikai döntéshozatalban az egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételére vonatkozó megközelítést alkalmazza, valamint biztosítsa az egészségügyben érvényesülő egyenlőség terén várható eredményeket is figyelembe vevő, hatékony hatásvizsgálatok lefolytatását;

| 75. | véleménye szerint a nyitott, versenyképes és megfelelően működő piacok ösztönözhetik az egészségügy terén megvalósuló innovációt, beruházásokat és kutatásokat, valamint elismeri, hogy ezt az állami kutatások erőteljes pénzügyi támogatásának kell kísérnie fenntartható és hatékony egészségügyi modellek létrehozása, illetve az új technológiák és e területen való alkalmazásuk (pl. a távorvoslás), valamint az egészségügyi technológia általános értékelő módszertana támogatása érdekében, amelyek mindenki – köztük a gyengébb szociális és gazdasági háttérrel rendelkezők – hasznára lehetnek, figyelembe véve egyúttal a népesség öregedését is; |
| --- | --- |

75.

véleménye szerint a nyitott, versenyképes és megfelelően működő piacok ösztönözhetik az egészségügy terén megvalósuló innovációt, beruházásokat és kutatásokat, valamint elismeri, hogy ezt az állami kutatások erőteljes pénzügyi támogatásának kell kísérnie fenntartható és hatékony egészségügyi modellek létrehozása, illetve az új technológiák és e területen való alkalmazásuk (pl. a távorvoslás), valamint az egészségügyi technológia általános értékelő módszertana támogatása érdekében, amelyek mindenki – köztük a gyengébb szociális és gazdasági háttérrel rendelkezők – hasznára lehetnek, figyelembe véve egyúttal a népesség öregedését is;

| 76. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a nyilvános tájékoztató és tudatosságnövelő programokat, valamint ösztönözzék a civil társadalommal, a szociális partnerekkel és a nem kormányzati szervezetekkel az egészségügyi és orvosi szolgáltatások tekintetében folyó párbeszédet; |
| --- | --- |

76.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a nyilvános tájékoztató és tudatosságnövelő programokat, valamint ösztönözzék a civil társadalommal, a szociális partnerekkel és a nem kormányzati szervezetekkel az egészségügyi és orvosi szolgáltatások tekintetében folyó párbeszédet;

| 77. | szükségesnek tartja az egészségügyi szakpolitikák kialakításában, valamint az egészségügyi programok tervezésében és az egészségügyi ellátások nyújtásában részt vevő nők számának növelését; |
| --- | --- |

77.

szükségesnek tartja az egészségügyi szakpolitikák kialakításában, valamint az egészségügyi programok tervezésében és az egészségügyi ellátások nyújtásában részt vevő nők számának növelését;

| 78. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

78.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 301., 2007.11.20., 3. o.

(2)  HL L 23., 2010.1.27., 35. o.

(3)  HL C 146., 2006.6.22., 1. o.

(4)  HL C 232., 2010.8.27., 1. o.

(5)  HL C 250. E, 2007.10.25., 93. o.

(6)  HL C 8. E, 2010.1.14., 97. o.

(7)  HL C 9. E, 2010.1.15., 56. o.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/37

---

2011. március 8., keddEgyüttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén

P7_TA(2011)0082

Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén (2010/2102(INI))

2012/C 199 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a jó kormányzás adóügyek terén történő előmozdításáról szóló, 2010. február 10-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jó kormányzás adóügyek terén történő előmozdításáról szóló, 2010. február 10-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című bizottsági közleményre (COM(2010)0163), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című bizottsági közleményre (COM(2010)0163),

| — | tekintettel a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól szóló, 2010. március 25-i állásfoglalására (2), a monterrey-i nyilatkozatra (2002), a dohai fejlesztésfinanszírozási konferenciára (2008), a párizsi nyilatkozatra (2005) és az accrai cselekvési menetrendre (2008), amelyek kifejezetten a hazai bevételek fejlesztés érdekében történő mozgósításának fő akadályaként azonosították a tőkekiáramlást és a jogellenes pénzmozgást, |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól szóló, 2010. március 25-i állásfoglalására (2), a monterrey-i nyilatkozatra (2002), a dohai fejlesztésfinanszírozási konferenciára (2008), a párizsi nyilatkozatra (2005) és az accrai cselekvési menetrendre (2008), amelyek kifejezetten a hazai bevételek fejlesztés érdekében történő mozgósításának fő akadályaként azonosították a tőkekiáramlást és a jogellenes pénzmozgást,

| — | tekintettel „A millenniumi fejlesztési célok elérése felé tett előrehaladás: a 2010. szeptemberi magas szintű ENSZ-találkozót előkészítő félidős értékelés” című 2010. június 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A millenniumi fejlesztési célok elérése felé tett előrehaladás: a 2010. szeptemberi magas szintű ENSZ-találkozót előkészítő félidős értékelés” című 2010. június 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a G20-csoport 2010. november 11–12-i szöuli csúcsértekezletére, a fejlődő országokkal az adókijátszás és adókikerülés elkerülése érdekében folytatott nemzetközi együttműködés erősítésére irányuló, a német Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Minisztérium által útjára indított, „Nemzetközi Adóügyi Platform” elnevezésű kezdeményezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-csoport 2010. november 11–12-i szöuli csúcsértekezletére, a fejlődő országokkal az adókijátszás és adókikerülés elkerülése érdekében folytatott nemzetközi együttműködés erősítésére irányuló, a német Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Minisztérium által útjára indított, „Nemzetközi Adóügyi Platform” elnevezésű kezdeményezésre,

| — | tekintettel a 2008. augusztus 29-i, pretoriai nemzetközi adóügyi konferencia következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. augusztus 29-i, pretoriai nemzetközi adóügyi konferencia következtetéseire,

| — | tekintettel a G20-csoport 2009. április 2–3-i londoni csúcstalálkozójának következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-csoport 2009. április 2–3-i londoni csúcstalálkozójának következtetéseire,

| — | tekintettel G20-csoport 2009. szeptember 24–25-i pittsburghi csúcstalálkozóját követően kiadott vezetői nyilatkozatra és az erről szóló, 2009. október 8-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel G20-csoport 2009. szeptember 24–25-i pittsburghi csúcstalálkozóját követően kiadott vezetői nyilatkozatra és az erről szóló, 2009. október 8-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a G-20-csoport 2009. április 2-i londoni csúcstalálkozójáról szóló, 2009. április 24-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a G-20-csoport 2009. április 2-i londoni csúcstalálkozójáról szóló, 2009. április 24-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az operatív szegmensek kiadásával kapcsolatos 8. nemzetközi pénzügyi beszámolási szabvány (IFRS) tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelettervezetről szóló, 2007. november 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az operatív szegmensek kiadásával kapcsolatos 8. nemzetközi pénzügyi beszámolási szabvány (IFRS) tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelettervezetről szóló, 2007. november 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a norvég kormányzati bizottság „Adóparadicsomok és fejlesztés” című, 2009. júniusi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a norvég kormányzati bizottság „Adóparadicsomok és fejlesztés” című, 2009. júniusi jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0027/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0027/2011),

| A. | mivel az adórendszer erősítése egyike a millenniumi fejlesztési célok elérése tekintetében a fejlődő országok előtt álló legjelentősebb kihívásoknak, |
| --- | --- |

A.

mivel az adórendszer erősítése egyike a millenniumi fejlesztési célok elérése tekintetében a fejlődő országok előtt álló legjelentősebb kihívásoknak,

| B. | mivel az adózás a fejlesztésfinanszírozás megbízható és fenntartható forrása lehet, amennyiben progresszív adózási rendszer van hatályban, adózási fegyelem előmozdítását szolgáló adóigazgatás hatékony és eredményes, és a költségvetési bevételek felhasználása átlátható és elszámoltatható, |
| --- | --- |

B.

mivel az adózás a fejlesztésfinanszírozás megbízható és fenntartható forrása lehet, amennyiben progresszív adózási rendszer van hatályban, adózási fegyelem előmozdítását szolgáló adóigazgatás hatékony és eredményes, és a költségvetési bevételek felhasználása átlátható és elszámoltatható,

| C. | mivel a fejlődő országok az adóbevételek növelése során jelentős kihívásokkal szembesülnek az adóbeszedésre szolgáló humán- és pénzügyi erőforrások elégtelensége, a gyenge adminisztratív kapacitás, a korrupció, a politikai rendszer legitimációjának hiánya, a bevételek egyenlőtlen elosztása és a nem megfelelő adóügyi kormányzás miatt, |
| --- | --- |

C.

mivel a fejlődő országok az adóbevételek növelése során jelentős kihívásokkal szembesülnek az adóbeszedésre szolgáló humán- és pénzügyi erőforrások elégtelensége, a gyenge adminisztratív kapacitás, a korrupció, a politikai rendszer legitimációjának hiánya, a bevételek egyenlőtlen elosztása és a nem megfelelő adóügyi kormányzás miatt,

| D. | mivel a jogellenes pénzmozgások és tőkekiáramlások fő formáinak körébe tartozik különösen az országok közötti helytelen transzferárazás a közvetlen külföldi befektetések vonzása érdekében, a tőke körbeáramoltatása, a juttatások etikátlan megkettőzése (double dipping), a nagy tömegű készpénzmozgások, valamint a nem átlátható és előnytelen beruházási jegyzőkönyvek és a csempészés, |
| --- | --- |

D.

mivel a jogellenes pénzmozgások és tőkekiáramlások fő formáinak körébe tartozik különösen az országok közötti helytelen transzferárazás a közvetlen külföldi befektetések vonzása érdekében, a tőke körbeáramoltatása, a juttatások etikátlan megkettőzése (double dipping), a nagy tömegű készpénzmozgások, valamint a nem átlátható és előnytelen beruházási jegyzőkönyvek és a csempészés,

| E. | mivel az offshore központok és az adóparadicsomok évi 1000 milliárd USD értékű illegális tőkekimenekítést tesznek lehetővé; továbbá mivel ezen illegális pénzkiáramlások mintegy tízszeresét teszik ki a fejlődő országokba irányuló, a szegénység enyhítését és a gazdaság fejlesztését célzó segélyek összegének, |
| --- | --- |

E.

mivel az offshore központok és az adóparadicsomok évi 1000 milliárd USD értékű illegális tőkekimenekítést tesznek lehetővé; továbbá mivel ezen illegális pénzkiáramlások mintegy tízszeresét teszik ki a fejlődő országokba irányuló, a szegénység enyhítését és a gazdaság fejlesztését célzó segélyek összegének,

| F. | mivel a titoktartási szabályokat és fiktív székhelyeket, továbbá a más országokban adóköteles tőke és bevételek vonzása érdekében „nulla százalékos adókulcsot” kínáló adóparadicsomok káros adóversenyt idéznek elő, |
| --- | --- |

F.

mivel a titoktartási szabályokat és fiktív székhelyeket, továbbá a más országokban adóköteles tőke és bevételek vonzása érdekében „nulla százalékos adókulcsot” kínáló adóparadicsomok káros adóversenyt idéznek elő,

| G. | mivel az adóverseny azt eredményezte, hogy az adóterhek a munkavállalókra és az alacsony jövedelmű háztartásokra hárultak, illetve a szegény országokban elkerülhetetlenné vált a közszolgáltatások káros megnyirbálása, |
| --- | --- |

G.

mivel az adóverseny azt eredményezte, hogy az adóterhek a munkavállalókra és az alacsony jövedelmű háztartásokra hárultak, illetve a szegény országokban elkerülhetetlenné vált a közszolgáltatások káros megnyirbálása,

| H. | mivel az adócsalás a fejlődő országokban olyan arányú éves adóbevétel-kieséshez vezet, amely a fejlett országok által számukra eljuttatott fejlesztési támogatás tízszerese, |
| --- | --- |

H.

mivel az adócsalás a fejlődő országokban olyan arányú éves adóbevétel-kieséshez vezet, amely a fejlett országok által számukra eljuttatott fejlesztési támogatás tízszerese,

| I. | mivel a belföldi források mozgósításának lehetőségét még inkább hátrányosan érintik a nemzetközi piacok liberalizációjának globális viszonyai, amelyek következtében a vámbevételeket más hazai forrásokkal helyettesítik; mivel az IMF kutatása azt mutatja, hogy miközben a gazdag országoknak sikerült más bevételi forrásokkal, nevezetesen a héával kiegyenlíteniük a kereskedelmi adók mint a jövedelem fő forrásai hanyatlását, a legszegényebb országok legjobb esetben elveszett kereskedelmi adóik mintegy 30 %-át pótolták (7), |
| --- | --- |

I.

mivel a belföldi források mozgósításának lehetőségét még inkább hátrányosan érintik a nemzetközi piacok liberalizációjának globális viszonyai, amelyek következtében a vámbevételeket más hazai forrásokkal helyettesítik; mivel az IMF kutatása azt mutatja, hogy miközben a gazdag országoknak sikerült más bevételi forrásokkal, nevezetesen a héával kiegyenlíteniük a kereskedelmi adók mint a jövedelem fő forrásai hanyatlását, a legszegényebb országok legjobb esetben elveszett kereskedelmi adóik mintegy 30 %-át pótolták (7),

| J. | mivel az ITC vezette „tájékozódó felmérés” megállapította, hogy az adózás és fejlesztés terén az adományozók további koordinációjára van szükség, |
| --- | --- |

J.

mivel az ITC vezette „tájékozódó felmérés” megállapította, hogy az adózás és fejlesztés terén az adományozók további koordinációjára van szükség,

| K. | mivel a gazdaságban a nagy, nem hivatalos ágazat létezése visszatartja a hazai források igénybevételét, |
| --- | --- |

K.

mivel a gazdaságban a nagy, nem hivatalos ágazat létezése visszatartja a hazai források igénybevételét,

| L. | mivel sok fejlődő ország kimarad az árupiac felvirágzásából amiatt, hogy nem kapja meg az ásványkincsek után őt indokoltan megillető koncessziós díjak méltányos részét, |
| --- | --- |

L.

mivel sok fejlődő ország kimarad az árupiac felvirágzásából amiatt, hogy nem kapja meg az ásványkincsek után őt indokoltan megillető koncessziós díjak méltányos részét,

| M. | mivel sok fejlődő ország nem éri el azt a legalacsonyabb adózási szintet sem, amelyre szükség lenne a közszolgáltatások és a nemzetközi kötelezettségvállalások, mint például a szegénységcsökkentés finanszírozásához, |
| --- | --- |

M.

mivel sok fejlődő ország nem éri el azt a legalacsonyabb adózási szintet sem, amelyre szükség lenne a közszolgáltatások és a nemzetközi kötelezettségvállalások, mint például a szegénységcsökkentés finanszírozásához,

| N. | mivel az adó olyan jövedelemforrás, amely elvileg stabilabb és fenntarthatóbb, mint a segélyek, és jobban előmozdítja az érintett országok szerepvállalását, |
| --- | --- |

N.

mivel az adó olyan jövedelemforrás, amely elvileg stabilabb és fenntarthatóbb, mint a segélyek, és jobban előmozdítja az érintett országok szerepvállalását,

| O. | mivel a konszolidált alapon történő jelentéskészítés gyakran megnehezíti a megadóztatandó vállalatok azonosítását és a megfelelő adózási szint megállapítását a vállalatok összetett szerkezete és a gazdasági tevékenység köztük való megoszlása miatt, |
| --- | --- |

O.

mivel a konszolidált alapon történő jelentéskészítés gyakran megnehezíti a megadóztatandó vállalatok azonosítását és a megfelelő adózási szint megállapítását a vállalatok összetett szerkezete és a gazdasági tevékenység köztük való megoszlása miatt,

| P. | mivel az úgynevezett keselyűalapok, amelyek székhelye gyakran adóparadicsomokban található, egyre nagyobb mértékben vásárolják fel a fejlődő országok adósságait hatalmas kedvezménnyel, majd ezt követően keresetet indítanak az adósság (gyakran kamatokkal és pótdíjakkal megnövelt) eredeti összegéért, és ennek során jelentős mértékben csökkentik a fejlődő országok azon lehetőségeit, hogy pótlólagos adóbevételeiket használhassák fel, |
| --- | --- |

P.

mivel az úgynevezett keselyűalapok, amelyek székhelye gyakran adóparadicsomokban található, egyre nagyobb mértékben vásárolják fel a fejlődő országok adósságait hatalmas kedvezménnyel, majd ezt követően keresetet indítanak az adósság (gyakran kamatokkal és pótdíjakkal megnövelt) eredeti összegéért, és ennek során jelentős mértékben csökkentik a fejlődő országok azon lehetőségeit, hogy pótlólagos adóbevételeiket használhassák fel,

| Q. | mivel nincsenek olyan szabályok, amelyek korlátozzák a keselyűalapok által a fejlődő országok ellen késedelmes adósságok beszedésére indított perek során elérhető nyereség összegét, és mivel nincsenek olyan szabályozási szerkezetek, amelyek feltárják, hogy kik állnak a keselyűalapok mögött, illetve hogy mennyit fizettek e korábban értéktelennek tekintett adósságokért, |
| --- | --- |

Q.

mivel nincsenek olyan szabályok, amelyek korlátozzák a keselyűalapok által a fejlődő országok ellen késedelmes adósságok beszedésére indított perek során elérhető nyereség összegét, és mivel nincsenek olyan szabályozási szerkezetek, amelyek feltárják, hogy kik állnak a keselyűalapok mögött, illetve hogy mennyit fizettek e korábban értéktelennek tekintett adósságokért,

| R. | mivel sok fejlődő országban többszörös társasági adókulcsok vannak hatályban, amelyek nem csak a bevételen és az osztalékon, hanem az üzleti ágazaton is alapulnak, ami azt jelenti, hogy a források ágazati megoszlását torzítják az adókulcsbeli különbségek, |
| --- | --- |

R.

mivel sok fejlődő országban többszörös társasági adókulcsok vannak hatályban, amelyek nem csak a bevételen és az osztalékon, hanem az üzleti ágazaton is alapulnak, ami azt jelenti, hogy a források ágazati megoszlását torzítják az adókulcsbeli különbségek,

| S. | mivel az adózási fegyelmet úgy lehet meghatározni, hogy az a megfelelő helyen, megfelelő időben való fizetés lehetőségének keresése, ahol a „megfelelő” azt jelenti, hogy a lebonyolított ügyletek gazdasági tartalma egybeesik azzal a hellyel és formával, ahol és amelyben adózási célokból a beszámolókban szerepeltetik őket, |
| --- | --- |

S.

mivel az adózási fegyelmet úgy lehet meghatározni, hogy az a megfelelő helyen, megfelelő időben való fizetés lehetőségének keresése, ahol a „megfelelő” azt jelenti, hogy a lebonyolított ügyletek gazdasági tartalma egybeesik azzal a hellyel és formával, ahol és amelyben adózási célokból a beszámolókban szerepeltetik őket,

Az adózás jelentősége a millenniumi fejlesztési célok elérésében

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a hatékony és igazságos adórendszer döntő fontosságú a szegénység csökkentése, a helyes kormányzás és az államépítés szempontjából; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a hatékony és igazságos adórendszer döntő fontosságú a szegénység csökkentése, a helyes kormányzás és az államépítés szempontjából;

| 2. | üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy erősítse a jó adóügyi kormányzás lehetőségeit a fejlesztés terén, és belátja, hogy szükség van a nemzetközi adóügyi együttműködés, az átláthatóság, az állami és magánszektor fejlődése és a gazdasági növekedés támogatására irányuló szabályozási keretre; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy erősítse a jó adóügyi kormányzás lehetőségeit a fejlesztés terén, és belátja, hogy szükség van a nemzetközi adóügyi együttműködés, az átláthatóság, az állami és magánszektor fejlődése és a gazdasági növekedés támogatására irányuló szabályozási keretre;

| 3. | kiemeli, hogy a fejlődő országok adó–GDP aránya 10-20 % között mozog, szemben a fejlett országokra jellemző 25-40 %-kal; sajnálja, hogy az adományozók eddig túl kevés támogatást nyújtottak az adókkal kapcsolatos segélyekhez; ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottság támogatásnyújtás fokozására irányuló javaslatát az adóreformokhoz való segítségnyújtás és az adóigazgatások megerősítése érdekében az AKCS-országok esetében az EFA, továbbá a fejlesztési együttműködési eszköz és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz, valamint a nemzeti felügyeleti szervek, parlamentek és nem állami szereplők támogatása révén; |
| --- | --- |

3.

kiemeli, hogy a fejlődő országok adó–GDP aránya 10-20 % között mozog, szemben a fejlett országokra jellemző 25-40 %-kal; sajnálja, hogy az adományozók eddig túl kevés támogatást nyújtottak az adókkal kapcsolatos segélyekhez; ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottság támogatásnyújtás fokozására irányuló javaslatát az adóreformokhoz való segítségnyújtás és az adóigazgatások megerősítése érdekében az AKCS-országok esetében az EFA, továbbá a fejlesztési együttműködési eszköz és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz, valamint a nemzeti felügyeleti szervek, parlamentek és nem állami szereplők támogatása révén;

| 4. | megállapítja, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni a fejlődő országokon belüli kapacitásbővítésre irányuló erőfeszítésekre, hogy hatékonyan kihasználhassák az információcserét és ténylegesen felléphessenek az adókikerülés ellen saját, belső jogszabályaikban; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni a fejlődő országokon belüli kapacitásbővítésre irányuló erőfeszítésekre, hogy hatékonyan kihasználhassák az információcserét és ténylegesen felléphessenek az adókikerülés ellen saját, belső jogszabályaikban;

A fejlődő országok által az adóbevételek teremtése során tapasztalt nehézségek

| 5. | aggodalommal állapítja meg, hogy az adórendszert sok szegény országban továbbra is a rendkívül szűk adóalap, a kiváltságosokat megillető adómentességek, a társaságiadó-mentességek, amelyek erős ösztönzőt jelentenek az adókikerülésre, mivel az adót fizető vállalkozások gazdasági kapcsolatba léphetnek az adó alól mentesülőkkel a nyereség átcsoportosítása érdekében, a természeti erőforrásokból származó, jelentős bevételek elszámolatlansága, valamint a jelentős adókikerüléshez kapcsolódó nagyarányú jogellenes pénzmozgások jellemzik; |
| --- | --- |

5.

aggodalommal állapítja meg, hogy az adórendszert sok szegény országban továbbra is a rendkívül szűk adóalap, a kiváltságosokat megillető adómentességek, a társaságiadó-mentességek, amelyek erős ösztönzőt jelentenek az adókikerülésre, mivel az adót fizető vállalkozások gazdasági kapcsolatba léphetnek az adó alól mentesülőkkel a nyereség átcsoportosítása érdekében, a természeti erőforrásokból származó, jelentős bevételek elszámolatlansága, valamint a jelentős adókikerüléshez kapcsolódó nagyarányú jogellenes pénzmozgások jellemzik;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az adóbevételek nem tekinthetők a külföldi segélyek alternatívájának, hanem inkább az ezen országok fejlődését lehető tevő állami bevételek egyik alkotóelemének; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az adóbevételek nem tekinthetők a külföldi segélyek alternatívájának, hanem inkább az ezen országok fejlődését lehető tevő állami bevételek egyik alkotóelemének;

| 7. | rámutat arra, hogy a hatékony, progresszív és méltányos adórendszerek döntő fontosságúak a fejlesztés szempontjából, mivel hozzájárulnak a közjavak biztosításának finanszírozásához, az államépítéshez és a jó kormányzáshoz, valamint hogy a szegény országoknak arra kell törekedniük, hogy külföldi segélyektől való függőségüket elegendő saját adóval váltsák fel, továbbá hogy az adókijátszás és adókikerülés viszont akadályozza ezeket a fejlesztési célokat; |
| --- | --- |

7.

rámutat arra, hogy a hatékony, progresszív és méltányos adórendszerek döntő fontosságúak a fejlesztés szempontjából, mivel hozzájárulnak a közjavak biztosításának finanszírozásához, az államépítéshez és a jó kormányzáshoz, valamint hogy a szegény országoknak arra kell törekedniük, hogy külföldi segélyektől való függőségüket elegendő saját adóval váltsák fel, továbbá hogy az adókijátszás és adókikerülés viszont akadályozza ezeket a fejlesztési célokat;

| 8. | sajnálatosnak tartja, hogy az adóparadicsomok gyengítik a demokratikus kormányzást, jövedelmezőbbé teszik a gazdasági bűnözést, ösztönzik a járadékvadászatot, és fokozzák az adóbevételek elosztásának méltánytalanságát.; sürgeti az EU-t, hogy a nemzetközi pénzügyi és fejlesztési intézményeken belül állítsa a napirend élére az adóparadicsomok és a korrupció elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

8.

sajnálatosnak tartja, hogy az adóparadicsomok gyengítik a demokratikus kormányzást, jövedelmezőbbé teszik a gazdasági bűnözést, ösztönzik a járadékvadászatot, és fokozzák az adóbevételek elosztásának méltánytalanságát.; sürgeti az EU-t, hogy a nemzetközi pénzügyi és fejlesztési intézményeken belül állítsa a napirend élére az adóparadicsomok és a korrupció elleni küzdelmet;

| 9. | rámutat arra, hogy az adókikerülés a fejlődő országok számára jelentős pénzügyi veszteséget képvisel, valamint hogy az adóparadicsomok és az adókikerülés elleni küzdelem az EU egyik prioritása annak érdekében, hogy hatékonyan segítse a fejlődő országokat abban, hogy rendelkezhessenek adóbevételeikről; emlékeztet arra, hogy e tekintetben megfelelő intézkedéseket kell hozni európai és nemzetközi szinten, összhangban a G20-ak által tett kötelezettségvállalásokkal; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy az adókikerülés a fejlődő országok számára jelentős pénzügyi veszteséget képvisel, valamint hogy az adóparadicsomok és az adókikerülés elleni küzdelem az EU egyik prioritása annak érdekében, hogy hatékonyan segítse a fejlődő országokat abban, hogy rendelkezhessenek adóbevételeikről; emlékeztet arra, hogy e tekintetben megfelelő intézkedéseket kell hozni európai és nemzetközi szinten, összhangban a G20-ak által tett kötelezettségvállalásokkal;

| 10. | emlékeztet arra, hogy ha a gazdasági partnerségi megállapodások pozitív hatásai csak közép-, hosszú távon érezhetőek, akkor a vámtarifák csökkentésének közvetlen következményei a bevételkiesések lesznek; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy ha a gazdasági partnerségi megállapodások pozitív hatásai csak közép-, hosszú távon érezhetőek, akkor a vámtarifák csökkentésének közvetlen következményei a bevételkiesések lesznek;

| 11. | hangsúlyozza, hogy további figyelmet kell fordítani azokra a nehézségekre, amelyekkel a fejlődő országok szembesülnek hazai bevételeiknek a globalizált környezetben történő növelése során, mivel a befektetések vonzása érdekében többszörös mentességeket biztosítanak nagy hazai és külföldi vállalatoknak; felszólítja az EU-t, hogy segítse a fejlődő országokat olyan adórendszerek kialakításában, amelyek lehetővé teszik, hogy előnyük származzon a globalizáció folyamatából; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy további figyelmet kell fordítani azokra a nehézségekre, amelyekkel a fejlődő országok szembesülnek hazai bevételeiknek a globalizált környezetben történő növelése során, mivel a befektetések vonzása érdekében többszörös mentességeket biztosítanak nagy hazai és külföldi vállalatoknak; felszólítja az EU-t, hogy segítse a fejlődő országokat olyan adórendszerek kialakításában, amelyek lehetővé teszik, hogy előnyük származzon a globalizáció folyamatából;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a legszegényebb országok nehézségekkel küzdenek a kereskedelem jelenlegi liberalizációjának általános környezetéből eredően csökkenő kereskedelmi adók más típusú hazai forrásokkal való pótlása tekintetében, mivel a legjobb esetben is csak a kiesett kereskedelmi adók körülbelül 30 %-át pótolják; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a legszegényebb országok nehézségekkel küzdenek a kereskedelem jelenlegi liberalizációjának általános környezetéből eredően csökkenő kereskedelmi adók más típusú hazai forrásokkal való pótlása tekintetében, mivel a legjobb esetben is csak a kiesett kereskedelmi adók körülbelül 30 %-át pótolják;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az adóparadicsomok a mozgó tőkéért folytatott verseny fokozásával sértik a fejlődő országok joghatóságát a tőkéből származó adóbevételek mint adóalapjuk kiszélesítésének eszköze tekintetében, miközben adóalapjuk egyébként is szűkebb, mint a gazdag országoké; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az adóparadicsomok a mozgó tőkéért folytatott verseny fokozásával sértik a fejlődő országok joghatóságát a tőkéből származó adóbevételek mint adóalapjuk kiszélesítésének eszköze tekintetében, miközben adóalapjuk egyébként is szűkebb, mint a gazdag országoké;

| 14. | emlékeztet arra, hogy az adóparadicsomok titoktartási szabályaiból eredő tájékoztatási aszimmetria csökkenti a nemzetközi pénzügyi piacok hatékonyságát, mivel magasabb kockázati prémiumokhoz vezetett, és ezáltal növelte a hitelfelvételi költségeket mind a gazdag, mind a szegény országok számára; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy az adóparadicsomok titoktartási szabályaiból eredő tájékoztatási aszimmetria csökkenti a nemzetközi pénzügyi piacok hatékonyságát, mivel magasabb kockázati prémiumokhoz vezetett, és ezáltal növelte a hitelfelvételi költségeket mind a gazdag, mind a szegény országok számára;

| 15. | tudatában van annak, hogy a fejlődő országok nemzeti pénzügyi forrásainak minőségi és mennyiségi szempontból javuló igénybevétele hosszú távon fogja meghozni gyümölcsét; kéri az Európai Uniót, hogy tartsa fenn segítségnyújtási ajánlatát annak minden formájában mindaddig, amíg a fejlődő országok azt szükségesnek tartják a saját fejlődésük finanszírozásához; |
| --- | --- |

15.

tudatában van annak, hogy a fejlődő országok nemzeti pénzügyi forrásainak minőségi és mennyiségi szempontból javuló igénybevétele hosszú távon fogja meghozni gyümölcsét; kéri az Európai Uniót, hogy tartsa fenn segítségnyújtási ajánlatát annak minden formájában mindaddig, amíg a fejlődő országok azt szükségesnek tartják a saját fejlődésük finanszírozásához;

A hatékony, eredményes, igazságos és fenntartható adórendszerek támogatása

| 16. | ismételten hangsúlyozza, hogy a jó kormányzás és az intézmények minősége jelenti a legfontosabb hajtóerőt a gazdasági fellendülés számára; sürgeti a Bizottságot, hogy segítse a fejlődő országok adóhatóságait, valamint igazságszolgáltatási és korrupcióellenes szerveit azon erőfeszítéseik során, hogy olyan progresszív és fenntartható adórendszert építsenek ki, amely a megnövekedett legitimitás és elszámoltathatóság révén végső soron „irányítási osztalékot” teremt, valamint ténylegesen építse be a helyes adóügyi kormányzás elveit az országos és regionális stratégiai dokumentumok programozásába, végrehajtásába és nyomon követésébe; sürgeti a tagállamokat, hogy teljesítsék kötelezettségvállalásukat adózási segélyeik tekintetében, és hogy lépjenek fel a felségterületükön székhellyel rendelkező, de fejlődő országokban működő vállalatok által elkövetett vesztegetésekkel szemben; azt javasolja, hogy a Bizottság vonja be a fejlődő országok parlamentjeit a költségvetési folyamatba, ezáltal erősítve a harmonikus kapcsolatot és előmozdítva e folyamat átláthatóságának fokozását; |
| --- | --- |

16.

ismételten hangsúlyozza, hogy a jó kormányzás és az intézmények minősége jelenti a legfontosabb hajtóerőt a gazdasági fellendülés számára; sürgeti a Bizottságot, hogy segítse a fejlődő országok adóhatóságait, valamint igazságszolgáltatási és korrupcióellenes szerveit azon erőfeszítéseik során, hogy olyan progresszív és fenntartható adórendszert építsenek ki, amely a megnövekedett legitimitás és elszámoltathatóság révén végső soron „irányítási osztalékot” teremt, valamint ténylegesen építse be a helyes adóügyi kormányzás elveit az országos és regionális stratégiai dokumentumok programozásába, végrehajtásába és nyomon követésébe; sürgeti a tagállamokat, hogy teljesítsék kötelezettségvállalásukat adózási segélyeik tekintetében, és hogy lépjenek fel a felségterületükön székhellyel rendelkező, de fejlődő országokban működő vállalatok által elkövetett vesztegetésekkel szemben; azt javasolja, hogy a Bizottság vonja be a fejlődő országok parlamentjeit a költségvetési folyamatba, ezáltal erősítve a harmonikus kapcsolatot és előmozdítva e folyamat átláthatóságának fokozását;

| 17. | emlékeztet arra, hogy a jó adóügyi kormányzást nem lehet exportálni vagy más országokra kívülről rákényszeríteni, és hogy minden államot megilleti, hogy maga döntsön adópolitikájáról; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot és a nemzeti kormányokat, hogy ne állítsanak akadályokat és működjenek együtt minden olyan országgal, amely a területén működő külföldi vállalatokat érintő adók következetes és méltányos növelése mellett dönt, különösen a fejlődő országok számára alapvető tőkét jelentő elsődleges erőforrások kinyerése terén; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a jó adóügyi kormányzást nem lehet exportálni vagy más országokra kívülről rákényszeríteni, és hogy minden államot megilleti, hogy maga döntsön adópolitikájáról; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot és a nemzeti kormányokat, hogy ne állítsanak akadályokat és működjenek együtt minden olyan országgal, amely a területén működő külföldi vállalatokat érintő adók következetes és méltányos növelése mellett dönt, különösen a fejlődő országok számára alapvető tőkét jelentő elsődleges erőforrások kinyerése terén;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy az EU harmadik országokkal kötött vonatkozó megállapodásaiba foglaljon bele az adóügyi kormányzással kapcsolatos záradékot, beleértve annak végrehajtását is; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy az EU harmadik országokkal kötött vonatkozó megállapodásaiba foglaljon bele az adóügyi kormányzással kapcsolatos záradékot, beleértve annak végrehajtását is;

| 19. | emlékeztet arra, hogy a vámoknak az Európai Unióval kötött gazdasági partnerségi megállapodások miatt bekövetkező csökkenése negatívan befolyásolja a fejlődő országok azonnal rendelkezésre álló pénzügyi forrásait; ezzel összefüggésben és e veszteségek ellensúlyozása érdekében felhívja a Bizottságot, hogy a nemzeti adórendszerek javítására szolgáló esetleges segítségnyújtás keretében ösztönözze a fejlődő országokat, hogy a közvetlen progresszív adókat részesítsék előnyben a közvetett adókkal szemben, különösen a fogyasztásra kivetett adókat, amelyek természetüknél fogva súlyosabb mértékben érintik az alacsony jövedelemmel rendelkezőket; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy a vámoknak az Európai Unióval kötött gazdasági partnerségi megállapodások miatt bekövetkező csökkenése negatívan befolyásolja a fejlődő országok azonnal rendelkezésre álló pénzügyi forrásait; ezzel összefüggésben és e veszteségek ellensúlyozása érdekében felhívja a Bizottságot, hogy a nemzeti adórendszerek javítására szolgáló esetleges segítségnyújtás keretében ösztönözze a fejlődő országokat, hogy a közvetlen progresszív adókat részesítsék előnyben a közvetett adókkal szemben, különösen a fogyasztásra kivetett adókat, amelyek természetüknél fogva súlyosabb mértékben érintik az alacsony jövedelemmel rendelkezőket;

| 20. | felhív az adóreformok támogatását célzó intézkedések szisztematikus, a gazdasági partnerségi megállapodások keretében történő végrehajtására, nevezetesen anyagi (informatikai rendszerek) és szervezésbeli (az adóhatóságként eljáró személyzet jogi és adóügyi továbbképzése) támogatás formájában, amennyiben valamely fejlődő ország azt igényli; hangsúlyozza különleges erőfeszítés megtételének fontosságát az afrikai országokkal kapcsolatosan, amelyek az adózás terén még mindig nem részesülnek hosszú távú segítségben; |
| --- | --- |

20.

felhív az adóreformok támogatását célzó intézkedések szisztematikus, a gazdasági partnerségi megállapodások keretében történő végrehajtására, nevezetesen anyagi (informatikai rendszerek) és szervezésbeli (az adóhatóságként eljáró személyzet jogi és adóügyi továbbképzése) támogatás formájában, amennyiben valamely fejlődő ország azt igényli; hangsúlyozza különleges erőfeszítés megtételének fontosságát az afrikai országokkal kapcsolatosan, amelyek az adózás terén még mindig nem részesülnek hosszú távú segítségben;

| 21. | újra megerősíti az Európai Unió fejlesztés- és kereskedelempolitikája közötti koherencia megerősítésének szükségességét; emlékeztet rá, hogy jóllehet a válság talán fokozta a nyersanyagárak volatilitását, valamint a fejlődő országokba áramló tőke csökkenését okozta, az Európai Unió egésze, tagállamaival együtt, azonban továbbra is az első számú fejlesztésisegély-nyújtó a világszerte nyújtott segélyek összességének 56 %-ával, amely 2009-ben 49 milliárd eurót tett ki; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy egy hatékony adózási rendszer bevezetésének prioritást kellene élveznie a fejlődő országokban annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen a külső támogatásoktól, illetve más, kiszámíthatatlan külső pénzügyi folyamatoktól való függőségüket; |
| --- | --- |

21.

újra megerősíti az Európai Unió fejlesztés- és kereskedelempolitikája közötti koherencia megerősítésének szükségességét; emlékeztet rá, hogy jóllehet a válság talán fokozta a nyersanyagárak volatilitását, valamint a fejlődő országokba áramló tőke csökkenését okozta, az Európai Unió egésze, tagállamaival együtt, azonban továbbra is az első számú fejlesztésisegély-nyújtó a világszerte nyújtott segélyek összességének 56 %-ával, amely 2009-ben 49 milliárd eurót tett ki; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy egy hatékony adózási rendszer bevezetésének prioritást kellene élveznie a fejlődő országokban annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen a külső támogatásoktól, illetve más, kiszámíthatatlan külső pénzügyi folyamatoktól való függőségüket;

| 22. | következetességre szólít fel az egyes országoknak juttatott uniós pénzügyi támogatások és az EU piacára való bejutásuk lehetővé tétele, valamint ezen országoknak a jó adóügyi kormányzás elveinek való megfelelés terén mutatott együttműködése között; |
| --- | --- |

22.

következetességre szólít fel az egyes országoknak juttatott uniós pénzügyi támogatások és az EU piacára való bejutásuk lehetővé tétele, valamint ezen országoknak a jó adóügyi kormányzás elveinek való megfelelés terén mutatott együttműködése között;

| 23. | üdvözli az adóügyi együttműködéssel kapcsolatos regionális kezdeményezést, amely lehetővé tenné a fejlődő országok számára, hogy megvitassák az adózás szerepét az államépítés és a kapacitásbővítés terén, és megosszák az adóügyi irányítással kapcsolatos bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

23.

üdvözli az adóügyi együttműködéssel kapcsolatos regionális kezdeményezést, amely lehetővé tenné a fejlődő országok számára, hogy megvitassák az adózás szerepét az államépítés és a kapacitásbővítés terén, és megosszák az adóügyi irányítással kapcsolatos bevált gyakorlatokat;

| 24. | emlékeztet arra, hogy a szegény országok számára a fő kihívás az adóalap kiszélesítése; rámutat arra, hogy más tényezők mellett a kereskedelmi adók csökkenése fogyasztási adók (héa vagy energiaadók) bevezetéséhez vezet; úgy ítéli meg, hogy még ha a héa lehetővé is teheti az adóalap szélesítését a jelentős informális szektorral rendelkező gazdaságokban, a héa megkülönböztetésmentes jellege miatt a szegényeket sújtja legerősebben; meggyőződése, hogy az uniós fejlesztési támogatásnak az adórendszerek hatékonyságát és átláthatóságát javító kezdeményezéseket kiemelten kellene kezelnie, például úgy, hogy megvizsgálja, hogy a fejlődő országok miként szélesíthetik közvetlen és közvetett adóztatással adóalapjukat/adóbevételeiket; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy a szegény országok számára a fő kihívás az adóalap kiszélesítése; rámutat arra, hogy más tényezők mellett a kereskedelmi adók csökkenése fogyasztási adók (héa vagy energiaadók) bevezetéséhez vezet; úgy ítéli meg, hogy még ha a héa lehetővé is teheti az adóalap szélesítését a jelentős informális szektorral rendelkező gazdaságokban, a héa megkülönböztetésmentes jellege miatt a szegényeket sújtja legerősebben; meggyőződése, hogy az uniós fejlesztési támogatásnak az adórendszerek hatékonyságát és átláthatóságát javító kezdeményezéseket kiemelten kellene kezelnie, például úgy, hogy megvizsgálja, hogy a fejlődő országok miként szélesíthetik közvetlen és közvetett adóztatással adóalapjukat/adóbevételeiket;

| 25. | emlékeztet rá, hogy a fejlődő országokkal folytatott kereskedelmi kapcsolatok kiterjesztésének azzal a céllal kell történnie, hogy elősegítse a fenntartható gazdasági növekedést és ezen országok fejlődését; megállapítja, hogy a vámok eltörlése a vámbevételek vonatkozásában elkerülhetetlenül veszteséggel jár, ezért a folyamatot szorosabb ellenőrzés alatt kell tartani, és annak fokozatosabban, adóreformokkal együtt kell végbemennie, lehetővé téve kiegyenlítő bevételek felhasználását (HÉA, ingatlanadó, jövedelemadó); |
| --- | --- |

25.

emlékeztet rá, hogy a fejlődő országokkal folytatott kereskedelmi kapcsolatok kiterjesztésének azzal a céllal kell történnie, hogy elősegítse a fenntartható gazdasági növekedést és ezen országok fejlődését; megállapítja, hogy a vámok eltörlése a vámbevételek vonatkozásában elkerülhetetlenül veszteséggel jár, ezért a folyamatot szorosabb ellenőrzés alatt kell tartani, és annak fokozatosabban, adóreformokkal együtt kell végbemennie, lehetővé téve kiegyenlítő bevételek felhasználását (HÉA, ingatlanadó, jövedelemadó);

| 26. | aggodalommal állapítja meg, hogy 1991 és 2004 között több milliárd dollár hagyta el az afrikai földrészt; különösen azt hangsúlyozza, hogy ez a kiáramlás becslések szerint a térség éves GDP-jének 7,6 %-a, ami az afrikai országokat az adományozó országok nettó hitelezőivé teszi; úgy ítéli meg, hogy a fejlett országok által nyújtott hivatalos fejlesztési támogatás és adósságkönnyítés csak akkor lesz hatékony, ha a G20-ak, az OECD és az EU is konkrét intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy a fejlődő országok lehetséges adóalapját ne ássa alá adókikerülés; ezzel összefüggésben ösztönzi az ENSZ-t és az OECD-t, hogy az Afrikai Adóigazgatási Fórummal szoros együttműködésben végezze munkáját ezen a területen; |
| --- | --- |

26.

aggodalommal állapítja meg, hogy 1991 és 2004 között több milliárd dollár hagyta el az afrikai földrészt; különösen azt hangsúlyozza, hogy ez a kiáramlás becslések szerint a térség éves GDP-jének 7,6 %-a, ami az afrikai országokat az adományozó országok nettó hitelezőivé teszi; úgy ítéli meg, hogy a fejlett országok által nyújtott hivatalos fejlesztési támogatás és adósságkönnyítés csak akkor lesz hatékony, ha a G20-ak, az OECD és az EU is konkrét intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy a fejlődő országok lehetséges adóalapját ne ássa alá adókikerülés; ezzel összefüggésben ösztönzi az ENSZ-t és az OECD-t, hogy az Afrikai Adóigazgatási Fórummal szoros együttműködésben végezze munkáját ezen a területen;

| 27. | kitart amellett, hogy az adóbehajtás alternatív forrásainak feltárására irányuló megfelelő eszközöknek támogatniuk és nem akadályozniuk kell az újítást, a vállalkozó kedvet és a kkv-k létrehozását, erősítve a felelősségvállalást és a helyi fejlesztést; |
| --- | --- |

27.

kitart amellett, hogy az adóbehajtás alternatív forrásainak feltárására irányuló megfelelő eszközöknek támogatniuk és nem akadályozniuk kell az újítást, a vállalkozó kedvet és a kkv-k létrehozását, erősítve a felelősségvállalást és a helyi fejlesztést;

| 28. | hangsúlyozza, hogy különösen a többkulcsos héarendszer igazgatási költségei túl magasak lehetnek a fejlődő országok számára, amelyek adóhatóságai nem rendelkeznek a szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokkal, ezért ezeket gondosan meg kell vizsgálni; úgy véli, hogy ilyen esetekben a jövedéki adókat gondosan meg kell válogatni, és leszűkítve csak néhány terméket kell megcélozni főleg annak alapján, hogy fogyasztásuk negatív externáliákat hordoz magában a társadalom vonatkozásában, illetve amelyek kereslete rendszerint rugalmatlan (dohány, alkohol stb.); korlátozások esetén kéri azon vállalatok azonosítását és megadóztatását, amelyek hozzájárulhatnak az adóbevételek növekedéséhez (például nyersanyagok kivonásában érdekeltek); |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy különösen a többkulcsos héarendszer igazgatási költségei túl magasak lehetnek a fejlődő országok számára, amelyek adóhatóságai nem rendelkeznek a szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokkal, ezért ezeket gondosan meg kell vizsgálni; úgy véli, hogy ilyen esetekben a jövedéki adókat gondosan meg kell válogatni, és leszűkítve csak néhány terméket kell megcélozni főleg annak alapján, hogy fogyasztásuk negatív externáliákat hordoz magában a társadalom vonatkozásában, illetve amelyek kereslete rendszerint rugalmatlan (dohány, alkohol stb.); korlátozások esetén kéri azon vállalatok azonosítását és megadóztatását, amelyek hozzájárulhatnak az adóbevételek növekedéséhez (például nyersanyagok kivonásában érdekeltek);

| 29. | hangsúlyozza, hogy a közvetlen adózás növelésének fontos követelménye az informális ágazat bevonása a hivatalos gazdaságba és az üzleti környezet javítása; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a közvetlen adózás növelésének fontos követelménye az informális ágazat bevonása a hivatalos gazdaságba és az üzleti környezet javítása;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az adóverseny globális viszonyai között a fejlődő országok adóbevételeinek nagyobb része tőkéből származik, és kevés lehetőségük kínálkozik alternatív adók beszedésére; megállapítja, hogy a bevételek e verseny miatt bekövetkező visszaesését az adóalap növelésével kell kiegyenlíteni vagy adott esetben az e versenyből való teljes kimaradással, ha egyéb tényezők, mint a jó kormányzás, a jogbiztonság és az államosítás elkerülése veszélybe kerülnek a külföldi működő tőkéért folytatott versenyben; rámutat, hogy az alacsony bevétellel rendelkező országoknak kapacitással kell rendelkezniük arra, hogy hatékony tárgyalásokat folytassanak a multinacionális vállalkozásokkal, hogy méltányos részesedést kapjanak a vállalati nyereségekből, és emlékeztet rá, hogy megfelelő politikai térrel kell rendelkezniük tőkekorlátozások előírására, hiszen az adóbevételek beszedésének és újraelosztásának joga az államok szuverenitásának és legitimitásának kulcsfontosságú feltétele, ezért a jó kormányzás alapkövetelménye; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az adóverseny globális viszonyai között a fejlődő országok adóbevételeinek nagyobb része tőkéből származik, és kevés lehetőségük kínálkozik alternatív adók beszedésére; megállapítja, hogy a bevételek e verseny miatt bekövetkező visszaesését az adóalap növelésével kell kiegyenlíteni vagy adott esetben az e versenyből való teljes kimaradással, ha egyéb tényezők, mint a jó kormányzás, a jogbiztonság és az államosítás elkerülése veszélybe kerülnek a külföldi működő tőkéért folytatott versenyben; rámutat, hogy az alacsony bevétellel rendelkező országoknak kapacitással kell rendelkezniük arra, hogy hatékony tárgyalásokat folytassanak a multinacionális vállalkozásokkal, hogy méltányos részesedést kapjanak a vállalati nyereségekből, és emlékeztet rá, hogy megfelelő politikai térrel kell rendelkezniük tőkekorlátozások előírására, hiszen az adóbevételek beszedésének és újraelosztásának joga az államok szuverenitásának és legitimitásának kulcsfontosságú feltétele, ezért a jó kormányzás alapkövetelménye;

| 31. | rámutat arra, hogy a francia kormány megbízást adott kutatás végzésére az adózás politikai ösztönzőinek tárgyában, de többre van szükség; ezért kéri a Bizottságot annak tanulmányozására, hogy a segélynyújtással kapcsolatos különböző megközelítések, például támogatások a kölcsönökkel szemben, segíthetnek-e a segélyek bevételek növelésére gyakorolt esetlegesen negatív hatásainak korlátozásában vagy ellensúlyozásában, és hogy a költségvetési támogatás és a közkiadások igazgatásának átláthatóságában és hatékonyságában ebből eredően bekövetkező javulások hosszú távon hozzájárulnak-e a polgárok adófizetési hajlandóságának növekedéséhez; |
| --- | --- |

31.

rámutat arra, hogy a francia kormány megbízást adott kutatás végzésére az adózás politikai ösztönzőinek tárgyában, de többre van szükség; ezért kéri a Bizottságot annak tanulmányozására, hogy a segélynyújtással kapcsolatos különböző megközelítések, például támogatások a kölcsönökkel szemben, segíthetnek-e a segélyek bevételek növelésére gyakorolt esetlegesen negatív hatásainak korlátozásában vagy ellensúlyozásában, és hogy a költségvetési támogatás és a közkiadások igazgatásának átláthatóságában és hatékonyságában ebből eredően bekövetkező javulások hosszú távon hozzájárulnak-e a polgárok adófizetési hajlandóságának növekedéséhez;

| 32. | megállapítja, hogy túl kevés figyelmet fordítottak arra, hogy a kormányok miként tudják felhasználni az adópolitikákat a jövedelem és jólét terén tapasztalható egyenlőtlenségek csökkentésére azáltal, hogy a lehető legkisebbre csökkentik a nemek között az adókötelezettségek tekintetében fennálló különbségeket; |
| --- | --- |

32.

megállapítja, hogy túl kevés figyelmet fordítottak arra, hogy a kormányok miként tudják felhasználni az adópolitikákat a jövedelem és jólét terén tapasztalható egyenlőtlenségek csökkentésére azáltal, hogy a lehető legkisebbre csökkentik a nemek között az adókötelezettségek tekintetében fennálló különbségeket;

| 33. | a fejlődő országok adórendszerei tekintetében felszólít a semlegesség, az egyenlőség és az egyszerűség alapelveire való összpontosításra, amelyek az alábbi módokon valósíthatók meg:






  a) | olyan adó, amely nem a szegények jövedelmének nagyobb hányadát teszi ki, hanem az adófizetők jövedelmének vagy vagyonának növekedésével annak nagyobb hányadát, |
| --- | --- | --- |

33.

a fejlődő országok adórendszerei tekintetében felszólít a semlegesség, az egyenlőség és az egyszerűség alapelveire való összpontosításra, amelyek az alábbi módokon valósíthatók meg:

a)

olyan adó, amely nem a szegények jövedelmének nagyobb hányadát teszi ki, hanem az adófizetők jövedelmének vagy vagyonának növekedésével annak nagyobb hányadát,

| b) | olyan adó, amely nem tesz nemen, szexuális irányultságon, a háztartás típusán, állampolgárságon vagy családi állapoton alapuló megkülönböztetést, |
| --- | --- |

b)

olyan adó, amely nem tesz nemen, szexuális irányultságon, a háztartás típusán, állampolgárságon vagy családi állapoton alapuló megkülönböztetést,

| c) | egyértelmű, egyszerű és átlátható adórendszer, amely kizárja az adózási jogszabályok a célból történő nem kívánatos értelmezésének különböző módjait, hogy a szociális kiadások kárára jelentős adócsökkentéseket érjen el, |
| --- | --- |

c)

egyértelmű, egyszerű és átlátható adórendszer, amely kizárja az adózási jogszabályok a célból történő nem kívánatos értelmezésének különböző módjait, hogy a szociális kiadások kárára jelentős adócsökkentéseket érjen el,

| d) | bármely adott jövedelemforrás valódi nyereségeinek és valódi veszteségeinek adózási szempontból azonos kezelése, ami azt jelenti, hogy a nyereségek adókötelesek, míg a veszteségek az adóból levonhatók, |
| --- | --- |

d)

bármely adott jövedelemforrás valódi nyereségeinek és valódi veszteségeinek adózási szempontból azonos kezelése, ami azt jelenti, hogy a nyereségek adókötelesek, míg a veszteségek az adóból levonhatók,

| e) | a gazdasági fejlődés különböző szakaszaihoz erősen kötődő adózási szint, |
| --- | --- |

e)

a gazdasági fejlődés különböző szakaszaihoz erősen kötődő adózási szint,

| f) | a többszörös társasági adókulcsok egyesítése az üzleti ágazat helyett az üzlet volumene alapján számítva a jövedelmi adókulcsokat; |
| --- | --- |

f)

a többszörös társasági adókulcsok egyesítése az üzleti ágazat helyett az üzlet volumene alapján számítva a jövedelmi adókulcsokat;

| 34. | megerősíti annak szükségességét, hogy az OECD új iránymutatásokat dolgozzon ki a transzferárakra vonatkozóan, amely megkerülhetetlennek számít annak megakadályozásához, hogy egyes multinacionális vállalatok nyereségüket kedvezőbb adózású országokba utalják át, és annak biztosításához, hogy e vállalatok azon országokban – beleértve a fejlődő országokat – adózzanak, ahol a nyereségüket ténylegesen realizálták; |
| --- | --- |

34.

megerősíti annak szükségességét, hogy az OECD új iránymutatásokat dolgozzon ki a transzferárakra vonatkozóan, amely megkerülhetetlennek számít annak megakadályozásához, hogy egyes multinacionális vállalatok nyereségüket kedvezőbb adózású országokba utalják át, és annak biztosításához, hogy e vállalatok azon országokban – beleértve a fejlődő országokat – adózzanak, ahol a nyereségüket ténylegesen realizálták;

| 35. | úgy véli, hogy nélkülözhetetlen egy alacsony adómértéket alkalmazó, kiszélesített adóalapon nyugvó, az alacsony és közepes jövedelműekre vonatkozó adózási rendszer kialakítása, amely kizár minden tetszőleges adómentességet és -preferenciát, nevezetesen a kitermelő iparágak számára; hangsúlyozza a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontból pozitív helyi hatással bíró projektekbe való állami beruházások szükségességét, elkerülve azonban annak lehetőségét, hogy az adódömping egy formája jöjjön létre; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy nélkülözhetetlen egy alacsony adómértéket alkalmazó, kiszélesített adóalapon nyugvó, az alacsony és közepes jövedelműekre vonatkozó adózási rendszer kialakítása, amely kizár minden tetszőleges adómentességet és -preferenciát, nevezetesen a kitermelő iparágak számára; hangsúlyozza a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontból pozitív helyi hatással bíró projektekbe való állami beruházások szükségességét, elkerülve azonban annak lehetőségét, hogy az adódömping egy formája jöjjön létre;

Átlátható, együttműködő és igazságos nemzetközi adózási környezet kialakítása

Helytelen árazás a kereskedelmen belül

| 36. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmen belüli helytelen árazás az illegális pénzkiáramlás egyik legjelentősebb hajtóereje; felhívja a Bizottságot, hogy járuljon hozzá az e kérdésekkel kapcsolatos állami szakértelem növeléséhez a fejlődő országokban, és dolgozzon ki konkrét javaslatokat annak biztosítására, hogy a G20-csoport, az OECD, az ENSZ és a WTO a mutatók és módszerek szélesebb körét vegye figyelembe a helytelen kereskedelmi árazás kezelése során, amelyek körébe beletartozik az „összehasonlítható nyereség módszere”, egy amerikai módszer, amely ígéretesnek mutatkozik az ügyletek helytelen árazásának meghatározásában; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelmen belüli helytelen árazás az illegális pénzkiáramlás egyik legjelentősebb hajtóereje; felhívja a Bizottságot, hogy járuljon hozzá az e kérdésekkel kapcsolatos állami szakértelem növeléséhez a fejlődő országokban, és dolgozzon ki konkrét javaslatokat annak biztosítására, hogy a G20-csoport, az OECD, az ENSZ és a WTO a mutatók és módszerek szélesebb körét vegye figyelembe a helytelen kereskedelmi árazás kezelése során, amelyek körébe beletartozik az „összehasonlítható nyereség módszere”, egy amerikai módszer, amely ígéretesnek mutatkozik az ügyletek helytelen árazásának meghatározásában;

| 37. | felszólít a transzferárak szabálytalan befolyásolása elleni küzdelemre és az összehasonlítható nyereségek módszerén túlmutató, átfogó adózási szabályok felülvizsgálatára, amennyiben léteznek egyéb ígéretesebb választási lehetőségek, amelyek hatékonyabban kezelik a helytelen árazás problémáját; hangsúlyozza, hogy az EU-nak, a G20-országoknak, az EU-nak és a WTO-nak általában olyan megközelítési módokra kell összpontosítaniuk erőfeszítéseiket, amelyek az úgynevezett szokásos piaci feltételek elvén alapulnak, amely kimondja, hogy az adózás szempontjából lényeges ügyletekre ugyanolyan feltételek érvényesek, minta független vállalatok egymás között lebonyolított ügyleteire; |
| --- | --- |

37.

felszólít a transzferárak szabálytalan befolyásolása elleni küzdelemre és az összehasonlítható nyereségek módszerén túlmutató, átfogó adózási szabályok felülvizsgálatára, amennyiben léteznek egyéb ígéretesebb választási lehetőségek, amelyek hatékonyabban kezelik a helytelen árazás problémáját; hangsúlyozza, hogy az EU-nak, a G20-országoknak, az EU-nak és a WTO-nak általában olyan megközelítési módokra kell összpontosítaniuk erőfeszítéseiket, amelyek az úgynevezett szokásos piaci feltételek elvén alapulnak, amely kimondja, hogy az adózás szempontjából lényeges ügyletekre ugyanolyan feltételek érvényesek, minta független vállalatok egymás között lebonyolított ügyleteire;

| 38. | sürgeti az EU-t, hogy a G20-csoporton és az OECD-n belül védje meg a megtakarítások adójával foglalkozó uniós irányelv fő vonalait követő, automatikus adóügyi információcsere elvét, a titoktartással visszaélő jogrendszerekbe irányuló illegális pénzmozgások megfékezésének eszközeként; |
| --- | --- |

38.

sürgeti az EU-t, hogy a G20-csoporton és az OECD-n belül védje meg a megtakarítások adójával foglalkozó uniós irányelv fő vonalait követő, automatikus adóügyi információcsere elvét, a titoktartással visszaélő jogrendszerekbe irányuló illegális pénzmozgások megfékezésének eszközeként;

| 39. | a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó bevezetését kéri; az ebből származó bevétel a spekuláció csökkentése révén javítaná a piac működését, hozzájárulna a globális közjavak, például a fejlesztés és az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásához és csökkentené az államháztartás hiányát; felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb készítsen megvalósíthatósági tanulmányt a világszinten egyenlő versenyfeltételek figyelembevételével, és szükség esetén terjesszen elő konkrét jogalkotási javaslatokat; |
| --- | --- |

39.

a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó bevezetését kéri; az ebből származó bevétel a spekuláció csökkentése révén javítaná a piac működését, hozzájárulna a globális közjavak, például a fejlesztés és az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásához és csökkentené az államháztartás hiányát; felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb készítsen megvalósíthatósági tanulmányt a világszinten egyenlő versenyfeltételek figyelembevételével, és szükség esetén terjesszen elő konkrét jogalkotási javaslatokat;

| 40. | javasolja a jó adóügyi kormányzással kapcsolatos külön rendelkezés belefoglalását a Cotonoui Megállapodásba annak felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

40.

javasolja a jó adóügyi kormányzással kapcsolatos külön rendelkezés belefoglalását a Cotonoui Megállapodásba annak felülvizsgálata során;

| 41. | felhívja az EU tagállamait, hogy kétoldalú segélyprogramjaik keretében hozzanak hasonló intézkedéseket; |
| --- | --- |

41.

felhívja az EU tagállamait, hogy kétoldalú segélyprogramjaik keretében hozzanak hasonló intézkedéseket;

Nyersanyag-kitermelő iparágak

| 42. | sürgeti a természeti erőforrások hozadékainak nagyobb átláthatóságát előmozdító kezdeményezések kialakítását, egyebek között az OECD vesztegetés elleni egyezménye és a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés révén; üdvözli a kongói válságövezetből származó ásványkincsekről és a pénzügyi szabályozási reform átláthatóságot célzó módosításairól szóló törvényeket, és felkéri a Bizottságot, hogy ezt az irányt követve tegyen javaslatot jogalkotási kezdeményezésre anélkül, hogy csökkentené a fejlődő országok kormányainak felelősségét és aránytalan bürokratikus terhet róna a vállalatokra, mivel azt a fejlődő világban érintett felek már bírálták, és a kívánttal éppen ellentétes hatást válthat ki; |
| --- | --- |

42.

sürgeti a természeti erőforrások hozadékainak nagyobb átláthatóságát előmozdító kezdeményezések kialakítását, egyebek között az OECD vesztegetés elleni egyezménye és a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés révén; üdvözli a kongói válságövezetből származó ásványkincsekről és a pénzügyi szabályozási reform átláthatóságot célzó módosításairól szóló törvényeket, és felkéri a Bizottságot, hogy ezt az irányt követve tegyen javaslatot jogalkotási kezdeményezésre anélkül, hogy csökkentené a fejlődő országok kormányainak felelősségét és aránytalan bürokratikus terhet róna a vállalatokra, mivel azt a fejlődő világban érintett felek már bírálták, és a kívánttal éppen ellentétes hatást válthat ki;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrások kiaknázására azért van szükség, hogy egy ország elérje tágabb társadalmi és gazdasági céljait, ami a fejlődő országok kormányai számára annak a jövőképnek a – szükség esetén az érintett nemzetközi szereplőkkel és szakértőkkel együtt való – körvonalazását jelenti, hogy a nyersanyag-kitermelő iparágak hogyan illeszkednek az ország gazdasági jövőjébe; úgy véli, hogy egyes országok számára az lehet a természeti erőforrások legjobb kihasználása, hogy a föld mélyén hagyják azokat későbbi felhasználás céljából, míg mások számára a legmegfelelőbb a gyors kitermelés mint közvetett hazai bevételi forrás a növekedéshez szükséges befektetések fenntartására szolgáló bevételek előteremtése és a sürgős emberi szükségletek kielégítése céljából; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrások kiaknázására azért van szükség, hogy egy ország elérje tágabb társadalmi és gazdasági céljait, ami a fejlődő országok kormányai számára annak a jövőképnek a – szükség esetén az érintett nemzetközi szereplőkkel és szakértőkkel együtt való – körvonalazását jelenti, hogy a nyersanyag-kitermelő iparágak hogyan illeszkednek az ország gazdasági jövőjébe; úgy véli, hogy egyes országok számára az lehet a természeti erőforrások legjobb kihasználása, hogy a föld mélyén hagyják azokat későbbi felhasználás céljából, míg mások számára a legmegfelelőbb a gyors kitermelés mint közvetett hazai bevételi forrás a növekedéshez szükséges befektetések fenntartására szolgáló bevételek előteremtése és a sürgős emberi szükségletek kielégítése céljából;

| 44. | rámutat arra, hogy a fejlődő országoknak egyenlő félnek kell lenniük az erőforrások kinyerésével kapcsolatos ágazatban folytatott megbeszélések, és új kezdeményezések elfogadása során; hangsúlyozza, hogy ezen a téren az új intézkedéseknek általánosított nemzetközi normák formáját kell ölteniük annak érdekében, hogy el lehessen kerülni olyan szabályok kialakítását, amelyek a kívánttal ellentétes hatást válthatnak ki a kormányok, az adóhatóságok és a nemzetközi vállalatok szempontjából; |
| --- | --- |

44.

rámutat arra, hogy a fejlődő országoknak egyenlő félnek kell lenniük az erőforrások kinyerésével kapcsolatos ágazatban folytatott megbeszélések, és új kezdeményezések elfogadása során; hangsúlyozza, hogy ezen a téren az új intézkedéseknek általánosított nemzetközi normák formáját kell ölteniük annak érdekében, hogy el lehessen kerülni olyan szabályok kialakítását, amelyek a kívánttal ellentétes hatást válthatnak ki a kormányok, az adóhatóságok és a nemzetközi vállalatok szempontjából;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság javaslatai és a nyersanyag-kitermelő iparágakban a nem kormányzati átláthatósági kezdeményezések, például a nemzeti erőforrások chartája, az egyenlítői elvek és a „Critical Resource” befektetőknek és vállalkozásoknak szóló iránymutatásai valójában vállalkozásbarát jellegűek; jogbiztonságot, fenntartható hosszú távú partnerségeket teremtenek és biztosítékként szolgálnak az újraállamosítással, a tárgyalások újbóli megnyitásával vagy a kiutasítással szemben; megállapítja, hogy vannak problémák is, amelyekkel foglalkozni kell, például az, hogy a vállalkozásoknak esetleg üzletileg érzékeny információt kell közzétenniük, ami versenyhátrányba hozza őket, vagy hogy kormányokkal kötött egyes megállapodások titokban tartott információkon alapulnak; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság javaslatai és a nyersanyag-kitermelő iparágakban a nem kormányzati átláthatósági kezdeményezések, például a nemzeti erőforrások chartája, az egyenlítői elvek és a „Critical Resource” befektetőknek és vállalkozásoknak szóló iránymutatásai valójában vállalkozásbarát jellegűek; jogbiztonságot, fenntartható hosszú távú partnerségeket teremtenek és biztosítékként szolgálnak az újraállamosítással, a tárgyalások újbóli megnyitásával vagy a kiutasítással szemben; megállapítja, hogy vannak problémák is, amelyekkel foglalkozni kell, például az, hogy a vállalkozásoknak esetleg üzletileg érzékeny információt kell közzétenniük, ami versenyhátrányba hozza őket, vagy hogy kormányokkal kötött egyes megállapodások titokban tartott információkon alapulnak;

| 46. | megállapítja, hogy az erőforrásokból származó jövedelmet mindig a hazai bevételek növelésére szolgáló eszköznek kell tekinteni; rámutat arra, hogy az erőforrások sikeres megadóztatása gyakran a közvetlen adók, például a társasági adók, és a nem adóból származó bevételek, például koncessziós díjak növekedésével jár; |
| --- | --- |

46.

megállapítja, hogy az erőforrásokból származó jövedelmet mindig a hazai bevételek növelésére szolgáló eszköznek kell tekinteni; rámutat arra, hogy az erőforrások sikeres megadóztatása gyakran a közvetlen adók, például a társasági adók, és a nem adóból származó bevételek, például koncessziós díjak növekedésével jár;

| 47. | rámutat arra, hogy a bőséges természeti erőforrásokból, különösen az olajból és ásványi anyagokból származó jövedelmekből hasznot húzó „járadékélvező” államok csak kis mértékben vannak ösztönözve arra, hogy elszámoltathatók, készségesek vagy hatékonyak legyenek; ismételten kiemeli, hogy az erős intézményi és demokratikus ellenőrzési mechanizmusok döntő fontosságúak a gazdasági bűnözés elleni küzdelemben; különösen arra hívja fel a Bizottságot, hogy fokozza a multinacionális vállalatok és fejlődő országok között erőforrás-kinyerés tárgyában kötött szerződések elkészítéséhez nyújtott támogatását; |
| --- | --- |

47.

rámutat arra, hogy a bőséges természeti erőforrásokból, különösen az olajból és ásványi anyagokból származó jövedelmekből hasznot húzó „járadékélvező” államok csak kis mértékben vannak ösztönözve arra, hogy elszámoltathatók, készségesek vagy hatékonyak legyenek; ismételten kiemeli, hogy az erős intézményi és demokratikus ellenőrzési mechanizmusok döntő fontosságúak a gazdasági bűnözés elleni küzdelemben; különösen arra hívja fel a Bizottságot, hogy fokozza a multinacionális vállalatok és fejlődő országok között erőforrás-kinyerés tárgyában kötött szerződések elkészítéséhez nyújtott támogatását;

| 48. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy anyagi támogatás nyújtása és az irányító testületben való részvétel révén kötelezzék el magukat nagyobb mértékben a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés mellett; |
| --- | --- |

48.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy anyagi támogatás nyújtása és az irányító testületben való részvétel révén kötelezzék el magukat nagyobb mértékben a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés mellett;

| 49. | emlékeztet arra, hogy a pénzügyi beszámolás minősége kulcsfontosságú az adókijátszás elleni eredményes küzdelemhez; úgy véli, hogy az országonkénti jelentéstétel a nyersanyag-kitermelő iparágak számára rendkívül fontos, de emlékeztet arra is, hogy hasonlóan előnyös lenne valamennyi ágazatban a befektetők számára, ezáltal hozzájárulva általában a jó kormányzáshoz; kéri ezért a Bizottságot, hogy mozdítsa elő e követelménynek az IASB azon nemzetközi pénzügyi beszámolási standardjába történő felvételét, hogy minden multinacionális vállalatnak országonkénti bontásban is be kell számolnia jövedelméről és a fizetett adóról; emlékeztet rá, hogy ez a kérés összhangban van a multinacionális vállalatok társadalmi felelősségvállalása fokozásának szükségességével; felhívja a Bizottságot, hogy az országonkénti bontásban történő jelentéstételt foglalja bele a számviteli irányelvek átalakításába; |
| --- | --- |

49.

emlékeztet arra, hogy a pénzügyi beszámolás minősége kulcsfontosságú az adókijátszás elleni eredményes küzdelemhez; úgy véli, hogy az országonkénti jelentéstétel a nyersanyag-kitermelő iparágak számára rendkívül fontos, de emlékeztet arra is, hogy hasonlóan előnyös lenne valamennyi ágazatban a befektetők számára, ezáltal hozzájárulva általában a jó kormányzáshoz; kéri ezért a Bizottságot, hogy mozdítsa elő e követelménynek az IASB azon nemzetközi pénzügyi beszámolási standardjába történő felvételét, hogy minden multinacionális vállalatnak országonkénti bontásban is be kell számolnia jövedelméről és a fizetett adóról; emlékeztet rá, hogy ez a kérés összhangban van a multinacionális vállalatok társadalmi felelősségvállalása fokozásának szükségességével; felhívja a Bizottságot, hogy az országonkénti bontásban történő jelentéstételt foglalja bele a számviteli irányelvek átalakításába;

| 50. | kéri az adózás előtti és utáni nyereségre is kiterjedő, országonkénti bontásban elkészített pénzügyi beszámolók benyújtására irányuló kötelezettség bevezetését a határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok esetében az átláthatóság növelése és az adóhatóságok lényeges információkhoz való hozzájutása céljából; azon a véleményen van, hogy az összes ágazat és vállalat egységes kezelésének biztosítása érdekében az EU-nak be kellene vezetnie ezt az elvet az átláthatósági irányelv és az uniós számviteli irányelvek közelgő felülvizsgálata során, miközben a Bizottságnak nyomást kellene gyakorolnia az IASB-re, hogy mielőbb dolgozza ki a megfelelő átfogó standardot; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a Parlament számára nyilvános konzultációja kimeneteléről és a Nemzetközi Számviteli Standard Testülettel (IASB) ebben a kérdésben folytatott megbeszéléseiről; |
| --- | --- |

50.

kéri az adózás előtti és utáni nyereségre is kiterjedő, országonkénti bontásban elkészített pénzügyi beszámolók benyújtására irányuló kötelezettség bevezetését a határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok esetében az átláthatóság növelése és az adóhatóságok lényeges információkhoz való hozzájutása céljából; azon a véleményen van, hogy az összes ágazat és vállalat egységes kezelésének biztosítása érdekében az EU-nak be kellene vezetnie ezt az elvet az átláthatósági irányelv és az uniós számviteli irányelvek közelgő felülvizsgálata során, miközben a Bizottságnak nyomást kellene gyakorolnia az IASB-re, hogy mielőbb dolgozza ki a megfelelő átfogó standardot; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a Parlament számára nyilvános konzultációja kimeneteléről és a Nemzetközi Számviteli Standard Testülettel (IASB) ebben a kérdésben folytatott megbeszéléseiről;

| 51. | hangsúlyozza az országonkénti bontásban történő jelentéstétel fontosságát és kéri az ebben a témában folytatott tárgyalások fokozását.






  a) | a kormányoknak és a nemzetközi csoportosulásoknak (beleértve a G20-at és az ENSZ-t) támogatniuk kellene az országonkénti bontásban történő pénzügyi jelentéstételi standardot, és hivatalosan kérniük kellene a Nemzetközi Számviteli Standard Testületet annak elfogadására; |
| --- | --- | --- |

51.

hangsúlyozza az országonkénti bontásban történő jelentéstétel fontosságát és kéri az ebben a témában folytatott tárgyalások fokozását.

a)

a kormányoknak és a nemzetközi csoportosulásoknak (beleértve a G20-at és az ENSZ-t) támogatniuk kellene az országonkénti bontásban történő pénzügyi jelentéstételi standardot, és hivatalosan kérniük kellene a Nemzetközi Számviteli Standard Testületet annak elfogadására;

| b) | az OECD-nek folytatnia kellene az országonkénti bontásban történő jelentéstétellel kapcsolatos megvalósíthatósági tanulmányát, és 2011-ben mind a G20-ak, mind az ENSZ számára jelentést kellene készítenie; |
| --- | --- |

b)

az OECD-nek folytatnia kellene az országonkénti bontásban történő jelentéstétellel kapcsolatos megvalósíthatósági tanulmányát, és 2011-ben mind a G20-ak, mind az ENSZ számára jelentést kellene készítenie;

| c) | a Nemzetközi Számviteli Standard Testületnek új standardot kellene elfogadnia, amely magában foglalja az országonkénti bontásban történő jelentéstételt; |
| --- | --- |

c)

a Nemzetközi Számviteli Standard Testületnek új standardot kellene elfogadnia, amely magában foglalja az országonkénti bontásban történő jelentéstételt;

| d) | a civil társadalomnak és a médiának a jövőben fel kellene használnia az országonkénti bontásban készült beszámolókban közzétett információkat a kormányok és a multinacionális vállalatok felelősségre vonására; |
| --- | --- |

d)

a civil társadalomnak és a médiának a jövőben fel kellene használnia az országonkénti bontásban készült beszámolókban közzétett információkat a kormányok és a multinacionális vállalatok felelősségre vonására;

A donorkoordináció javítása

| 52. | tudomásul veszi, hogy az ITC vezette „tájékozódó felmérés” megállapította, hogy az adózás és fejlesztés terén az adományozók további koordinációjára van szükség; ösztönzi a Bizottságot, hogy ezen irányvonal mentén tegyen kezdeményezéseket, és fokozza a többoldalú és regionális kezdeményezések – úgymint az afrikai adóhatóságok fóruma és az adóhatóságok Amerika-közi központja – támogatását; |
| --- | --- |

52.

tudomásul veszi, hogy az ITC vezette „tájékozódó felmérés” megállapította, hogy az adózás és fejlesztés terén az adományozók további koordinációjára van szükség; ösztönzi a Bizottságot, hogy ezen irányvonal mentén tegyen kezdeményezéseket, és fokozza a többoldalú és regionális kezdeményezések – úgymint az afrikai adóhatóságok fóruma és az adóhatóságok Amerika-közi központja – támogatását;

Az adóparadicsomok elleni küzdelem nemzetközi fegyvertárának fejlesztése

| 53. | hangsúlyozza, hogy a hagyományos hivatalos fejlesztéstámogatás kudarcot fog vallani a globális szegénység felszámolásában, amennyiben a G20-csoporton, az OECD-n és az EU-n belül nem kerül sor nagyra törő intézkedésekre az adóparadicsomok és a káros adózási struktúrák visszaszorítása céljából; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a hagyományos hivatalos fejlesztéstámogatás kudarcot fog vallani a globális szegénység felszámolásában, amennyiben a G20-csoporton, az OECD-n és az EU-n belül nem kerül sor nagyra törő intézkedésekre az adóparadicsomok és a káros adózási struktúrák visszaszorítása céljából;

| 54. | megjegyzi, hogy a G20-csoport 2009. április 2-i csúcstalálkozója óta az offshore pénzügyi központok elkötelezték magukat az OECD átláthatóságra és információcserére vonatkozó standardjai mellett; megjegyzi azonban, hogy az adóparadicsomok káros struktúrái még mindig túlsúlyban vannak; ismételten az adóparadicsomok elleni küzdelmet célzó, az OECD keretrendszerén túlmutató intézkedéseket szorgalmaz, figyelemmel e rendszer különféle hiányosságaira; ebben a tekintetben ismételten kifejezi aggályait amiatt, hogy az OECD nemzetközi standardjai megkövetelik a kérésre történő információcserét, de nincs automatikus információcsere a megtakarítások adójával foglalkozó uniós irányelv mentén; bírálja azt is, hogy az OECD lehetővé teszi, hogy a kormányok lemaradjanak feketelistájáról csupán amiatt, mert ígéretet tesznek arra, hogy betartják az információcserével kapcsolatos elveket, anélkül, hogy biztosítanák ezen elvek tényleges megvalósítását; ezenkívül úgy véli, hogy a követelmény, amelynek értelmében a feketelistáról való törléshez 12 másik országgal is megállapodást kell kötni, önkényes, mivel nem hivatkozik semmiféle olyan minőségi mutatóra, amely alapján objektíven megállapítható lenne a felelősségteljes kormányzás gyakorlati megvalósulása; |
| --- | --- |

54.

megjegyzi, hogy a G20-csoport 2009. április 2-i csúcstalálkozója óta az offshore pénzügyi központok elkötelezték magukat az OECD átláthatóságra és információcserére vonatkozó standardjai mellett; megjegyzi azonban, hogy az adóparadicsomok káros struktúrái még mindig túlsúlyban vannak; ismételten az adóparadicsomok elleni küzdelmet célzó, az OECD keretrendszerén túlmutató intézkedéseket szorgalmaz, figyelemmel e rendszer különféle hiányosságaira; ebben a tekintetben ismételten kifejezi aggályait amiatt, hogy az OECD nemzetközi standardjai megkövetelik a kérésre történő információcserét, de nincs automatikus információcsere a megtakarítások adójával foglalkozó uniós irányelv mentén; bírálja azt is, hogy az OECD lehetővé teszi, hogy a kormányok lemaradjanak feketelistájáról csupán amiatt, mert ígéretet tesznek arra, hogy betartják az információcserével kapcsolatos elveket, anélkül, hogy biztosítanák ezen elvek tényleges megvalósítását; ezenkívül úgy véli, hogy a követelmény, amelynek értelmében a feketelistáról való törléshez 12 másik országgal is megállapodást kell kötni, önkényes, mivel nem hivatkozik semmiféle olyan minőségi mutatóra, amely alapján objektíven megállapítható lenne a felelősségteljes kormányzás gyakorlati megvalósulása;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok évente 800 milliárd eurót veszítenek az adóparadicsomok és a jogellenes pénzmozgások miatt; megállapítja, hogy a pénzügyi folyamatok átláthatóságának növelése döntő lépés lehetne a szegénység enyhítése és jelentős vagyonok megteremtése felé; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok évente 800 milliárd eurót veszítenek az adóparadicsomok és a jogellenes pénzmozgások miatt; megállapítja, hogy a pénzügyi folyamatok átláthatóságának növelése döntő lépés lehetne a szegénység enyhítése és jelentős vagyonok megteremtése felé;

| 56. | úgy ítéli meg, hogy minden körülmények között automatikus információcserének kellene történnie; üdvözli ennek kapcsán az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló bizottsági javaslatot, amelynek célja, hogy valamennyi adófajtára kiterjessze a tagállamok közötti együttműködést, felszámolja a banktitkot, valamint általános szabályként vezesse be az automatikus információcserét; |
| --- | --- |

56.

úgy ítéli meg, hogy minden körülmények között automatikus információcserének kellene történnie; üdvözli ennek kapcsán az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló bizottsági javaslatot, amelynek célja, hogy valamennyi adófajtára kiterjessze a tagállamok közötti együttműködést, felszámolja a banktitkot, valamint általános szabályként vezesse be az automatikus információcserét;

| 57. | üdvözli, hogy egyes tagállamok az Európa Tanács és az OECD adózási kérdésekben folytatott kölcsönös igazgatási jogsegélyről szóló közös egyezménye aláíró felei, és sürgeti azt a 17 tagállamot, amely az egyezményt még nem írta alá, ennek megtételére; |
| --- | --- |

57.

üdvözli, hogy egyes tagállamok az Európa Tanács és az OECD adózási kérdésekben folytatott kölcsönös igazgatási jogsegélyről szóló közös egyezménye aláíró felei, és sürgeti azt a 17 tagállamot, amely az egyezményt még nem írta alá, ennek megtételére;

| 58. | felszólítja az EU-t, hogy fokozza fellépéseit és vezessen be konkrét intézkedéseket – például szankciók formájában – az adókikerülés és a jogellenes tőkekiáramlás ellen; felszólítja a Tanácsot, hogy szoros együttműködésben az ENSZ nemzetközi adóügyi együttműködési szakértői bizottságával vizsgálja meg az automatikus adóügyi információcsere multinacionális mechanizmusának lehetőségét; |
| --- | --- |

58.

felszólítja az EU-t, hogy fokozza fellépéseit és vezessen be konkrét intézkedéseket – például szankciók formájában – az adókikerülés és a jogellenes tőkekiáramlás ellen; felszólítja a Tanácsot, hogy szoros együttműködésben az ENSZ nemzetközi adóügyi együttműködési szakértői bizottságával vizsgálja meg az automatikus adóügyi információcsere multinacionális mechanizmusának lehetőségét;

| 59. | felhívja a Bizottságot, hogy az adóparadicsomok azonosítására fogadjon el szigorúbb kritériumokat, és dolgozzon ki nemzetközileg kötelező erejű, a vagyonkezelő társaságokra és az alapítványokra is vonatkozó multilaterális adóügyi információcsere-egyezményt, amely megsértése esetére ellenintézkedéseket irányoz elő; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a fejlődő országokat az illegális tőkekiáramlás és tőkekivonás elleni küzdelmükben, hiszen ezek a hazai bevételek fejlesztési célból történő mozgósításának fő akadályai; felhívja a Bizottság figyelmét különösen a kamatozó megtakarítási formákból eredő jövedelmek adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvet módosító tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló 2009. április 24-i európai parlamenti álláspontra (8) és az adóparadicsomok elleni javasolt intézkedésekre; |
| --- | --- |

59.

felhívja a Bizottságot, hogy az adóparadicsomok azonosítására fogadjon el szigorúbb kritériumokat, és dolgozzon ki nemzetközileg kötelező erejű, a vagyonkezelő társaságokra és az alapítványokra is vonatkozó multilaterális adóügyi információcsere-egyezményt, amely megsértése esetére ellenintézkedéseket irányoz elő; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a fejlődő országokat az illegális tőkekiáramlás és tőkekivonás elleni küzdelmükben, hiszen ezek a hazai bevételek fejlesztési célból történő mozgósításának fő akadályai; felhívja a Bizottság figyelmét különösen a kamatozó megtakarítási formákból eredő jövedelmek adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvet módosító tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló 2009. április 24-i európai parlamenti álláspontra (8) és az adóparadicsomok elleni javasolt intézkedésekre;

| 60. | aggodalmának ad hangot az adózási egyezmények adóbevételek elosztására gyakorolt sajnálatos hatása miatt; megjegyzi, hogy az a módszer, hogy az adóztatás jogát a székhely szerinti adózás elve, nem pedig a forrásország elve alapján adják meg, hozzájárul ahhoz, hogy az adóparadicsomok kedvezőbb hellyé váljanak; álláspontja szerint az adóegyezmények méltányossági szempontból felülvizsgálatra szorulnak, ami maga után vonja annak lehetőségét, hogy az adóztatás elsődleges jogát a forrásország kapja meg, ahol a tényleges tevékenységet folytatják; |
| --- | --- |

60.

aggodalmának ad hangot az adózási egyezmények adóbevételek elosztására gyakorolt sajnálatos hatása miatt; megjegyzi, hogy az a módszer, hogy az adóztatás jogát a székhely szerinti adózás elve, nem pedig a forrásország elve alapján adják meg, hozzájárul ahhoz, hogy az adóparadicsomok kedvezőbb hellyé váljanak; álláspontja szerint az adóegyezmények méltányossági szempontból felülvizsgálatra szorulnak, ami maga után vonja annak lehetőségét, hogy az adóztatás elsődleges jogát a forrásország kapja meg, ahol a tényleges tevékenységet folytatják;

| 61. | sajnálja, hogy a G20-ak még nem javasoltak egyértelmű ütemtervet és konkrét szankciókkal bíró mechanizmust az adóparadicsomok elleni küzdelem hatékonnyá tétele érdekében; olyan nemzetközi egyezmény elfogadását szorgalmazza, amelynek célja a káros adózási struktúrák felszámolása, és amely mind a nem együttműködő országokat, mind az adóparadicsomokkal együttműködő pénzintézeteket sújtó szankciókat tartalmaz; sürgeti az EU-t, hogy fogadjon el az Egyesült Államok adóparadicsomokkal való visszaélést megállító törvényéhez hasonló intézkedéseket és fontolja meg az adóparadicsomokkal együttműködő pénzintézetek banki engedélye visszavonásának lehetőségét; |
| --- | --- |

61.

sajnálja, hogy a G20-ak még nem javasoltak egyértelmű ütemtervet és konkrét szankciókkal bíró mechanizmust az adóparadicsomok elleni küzdelem hatékonnyá tétele érdekében; olyan nemzetközi egyezmény elfogadását szorgalmazza, amelynek célja a káros adózási struktúrák felszámolása, és amely mind a nem együttműködő országokat, mind az adóparadicsomokkal együttműködő pénzintézeteket sújtó szankciókat tartalmaz; sürgeti az EU-t, hogy fogadjon el az Egyesült Államok adóparadicsomokkal való visszaélést megállító törvényéhez hasonló intézkedéseket és fontolja meg az adóparadicsomokkal együttműködő pénzintézetek banki engedélye visszavonásának lehetőségét;

| 62. | úgy véli, hogy az EU-nak biztosítania kell a prudenciális felügyelet, az adóügyek és a pénzmosás terén uniós és nemzetközi szinten alkalmazott normák következetességét is; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy az EU-nak biztosítania kell a prudenciális felügyelet, az adóügyek és a pénzmosás terén uniós és nemzetközi szinten alkalmazott normák következetességét is;

| 63. | kéri a keselyűalapok szerkezetének nemzetközi közzétételét azonosításuk és tevékenységük betiltása céljából; |
| --- | --- |

63.

kéri a keselyűalapok szerkezetének nemzetközi közzétételét azonosításuk és tevékenységük betiltása céljából;

| 64. | felhív a gazdasági partnerségi megállapodások keretében egy független ellenőrző mechanizmus létrehozására, amelynek feladata egyrészt a vámok eltörléséből származó nettó pénzügyi hatás, másrészt az adóreform területén országonként elért fejlődés felmérése; felhív egy olyan záradék beillesztésére, amely előirányozná valamennyi gazdasági partnerségi megállapodás 3-5 évenkénti teljes körű, kötelező felülvizsgálatát, valamint felhív a megállapodás rendelkezéseinek a szegénység felszámolása, a fenntartható fejlődés és a regionális integráció elősegítése érdekében történő módosítására; felhív továbbá az adóreformok és a hatékony adóbehajtás megvalósítása terén az egyes országok által elért előrehaladásnak a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény legutóbbi változataival összhangban történő kötelező felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

64.

felhív a gazdasági partnerségi megállapodások keretében egy független ellenőrző mechanizmus létrehozására, amelynek feladata egyrészt a vámok eltörléséből származó nettó pénzügyi hatás, másrészt az adóreform területén országonként elért fejlődés felmérése; felhív egy olyan záradék beillesztésére, amely előirányozná valamennyi gazdasági partnerségi megállapodás 3-5 évenkénti teljes körű, kötelező felülvizsgálatát, valamint felhív a megállapodás rendelkezéseinek a szegénység felszámolása, a fenntartható fejlődés és a regionális integráció elősegítése érdekében történő módosítására; felhív továbbá az adóreformok és a hatékony adóbehajtás megvalósítása terén az egyes országok által elért előrehaladásnak a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény legutóbbi változataival összhangban történő kötelező felülvizsgálatára.

| 65. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok adóhatóságainak együtt kell működniük, ha nem az adott ország pénzügyminisztériumán belül működnek, különösen az adózási és költségvetési politikák tekintetében, mégpedig olyan módon, amely nem ösztönzi a versengést és az irigységet, hanem előmozdítja a jó kapcsolatokat és a jó adóügyi kormányzást; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok adóhatóságainak együtt kell működniük, ha nem az adott ország pénzügyminisztériumán belül működnek, különösen az adózási és költségvetési politikák tekintetében, mégpedig olyan módon, amely nem ösztönzi a versengést és az irigységet, hanem előmozdítja a jó kapcsolatokat és a jó adóügyi kormányzást;

| 66. | kéri az úgynevezett (fél-)autonóm adóhatóságok létrehozását vagy (amennyiben már léteznek) intézményi fejlesztését a fékek és ellensúlyok megfelelő rendszerei révén annak elkerülésére, hogy az adóhatóságokkal vissza lehessen élni, |
| --- | --- |

66.

kéri az úgynevezett (fél-)autonóm adóhatóságok létrehozását vagy (amennyiben már léteznek) intézményi fejlesztését a fékek és ellensúlyok megfelelő rendszerei révén annak elkerülésére, hogy az adóhatóságokkal vissza lehessen élni,

| 67. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az autonóm adóhatóságok magas státuszát és vezetési önállóságát olyan pluralisztikus irányítási intézkedéseknek kell kiegyenlíteniük, amelyek biztosítják






  a) | az autonóm adóhatóságok garantált költségvetéssel rendelkezzenek, amelyet a kormány nem változtathat meg; |
| --- | --- | --- |

67.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az autonóm adóhatóságok magas státuszát és vezetési önállóságát olyan pluralisztikus irányítási intézkedéseknek kell kiegyenlíteniük, amelyek biztosítják

a)

az autonóm adóhatóságok garantált költségvetéssel rendelkezzenek, amelyet a kormány nem változtathat meg;

| b) | hogy kötelezettségeik és jogaik törvényben legyenek rögzítve, és azokat megvédhesse a rendőrség és a bíróság; |
| --- | --- |

b)

hogy kötelezettségeik és jogaik törvényben legyenek rögzítve, és azokat megvédhesse a rendőrség és a bíróság;

| c) | hogy a (létrehozandó) felügyelőbizottságba történő kinevezések több nyilvános szereplő (különböző minisztériumok, üzleti és ügyvédi szervezetek) hatáskörébe tartozzanak; |
| --- | --- |

c)

hogy a (létrehozandó) felügyelőbizottságba történő kinevezések több nyilvános szereplő (különböző minisztériumok, üzleti és ügyvédi szervezetek) hatáskörébe tartozzanak;

| d) | hogy a felügyelőbizottságba történő kinevezések hosszú távra és meghatározott időtartamra szóljanak; |
| --- | --- |

d)

hogy a felügyelőbizottságba történő kinevezések hosszú távra és meghatározott időtartamra szóljanak;

| e) | és hogy a vezetők és az alkalmazottak csak a felügyelőbizottság felé legyenek elszámoltathatók; |
| --- | --- |

e)

és hogy a vezetők és az alkalmazottak csak a felügyelőbizottság felé legyenek elszámoltathatók;

| 68. | úgy véli, hogy a fejlődő országokban kifejlesztendő hatékony adórendszernek ezen országok államháztartásának gerincévé kell válnia; úgy véli, hogy az EU fejlődő országokban folytatott új beruházási politikájának hozzá kell járulnia a külföldi és belföldi magánbefektetők részére jobb és kedvezőbb környezet kialakításához, valamint a hatékonyabb nemzetközi segítségnyújtás feltételeinek megteremtéséhez; emlékeztet rá, hogy a növekedés elősegítése érdekében az EU beruházási politikájának a kkv-k – többek között mikrohitelek nyújtása révén történő – fejlesztésére kell összpontosítania, ösztönöznie kell az innovációt, a közszolgáltatások hatékonyságát, a köz- és magánszféra partnerségét, valamint a szakértelem átadását; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy a fejlődő országokban kifejlesztendő hatékony adórendszernek ezen országok államháztartásának gerincévé kell válnia; úgy véli, hogy az EU fejlődő országokban folytatott új beruházási politikájának hozzá kell járulnia a külföldi és belföldi magánbefektetők részére jobb és kedvezőbb környezet kialakításához, valamint a hatékonyabb nemzetközi segítségnyújtás feltételeinek megteremtéséhez; emlékeztet rá, hogy a növekedés elősegítése érdekében az EU beruházási politikájának a kkv-k – többek között mikrohitelek nyújtása révén történő – fejlesztésére kell összpontosítania, ösztönöznie kell az innovációt, a közszolgáltatások hatékonyságát, a köz- és magánszféra partnerségét, valamint a szakértelem átadását;

*

* *

| 69. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

69.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 341. E, 2010.12.16., 29. o.

(2)  HL C 4. E, 2011.1.7., 34. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0210.

(4)  HL C 230. E, 2010.8.26., 1. o.

(5)  HL C 184. E, 2010.7.8., 94. o.

(6)  HL C 282. E, 2008.11.6., 323. o.

(7)  Lásd például Baunsgaard & Keen a 2005. február 15-i„Dealing with the Revenue Consequences of Trade Reform”című IMF-jelentésben idézett tanulmányát (2005), amelyben az IMF megállapítja, hogy „sok alacsony bevétellel és néhány közepes bevétellel rendelkező ország nehezen tudta pótolni a kereskedelmi adókból szerzett bevételeit”.

(8)  HL C 184. E, 2010.7.8., 488. o.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/48

---

2011. március 8., keddMezőgazdaság és nemzetközi kereskedelem

P7_TA(2011)0083

Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az EU mezőgazdaságáról és a nemzetközi kereskedelemről (2010/2110(INI))

2012/C 199 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) harmadik részének III. címére és ötödik részének II. és V. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) harmadik részének III. címére és ötödik részének II. és V. címére,

| — | tekintettel az EUMSZ 13. cikkében foglalt, az állatok kíméletére vonatkozó követelményekkel kapcsolatos elvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 13. cikkében foglalt, az állatok kíméletére vonatkozó követelményekkel kapcsolatos elvekre,

| — | tekintettel a WTO-egyezményekre, és különösen az uruguayi fordulón megtárgyalt és 1995. január 1-jén hatályba lépett mezőgazdasági egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO-egyezményekre, és különösen az uruguayi fordulón megtárgyalt és 1995. január 1-jén hatályba lépett mezőgazdasági egyezményre,

| — | tekintettel a 2001. november 9–14-i, dohai negyedik miniszteri konferencián elfogadott nyilatkozatra, a WTO Általános Tanácsának 2004. augusztus 1-jén elfogadott határozatára, valamint a 2005. december 13–18-i, hongkongi hatodik miniszteri konferencián elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001. november 9–14-i, dohai negyedik miniszteri konferencián elfogadott nyilatkozatra, a WTO Általános Tanácsának 2004. augusztus 1-jén elfogadott határozatára, valamint a 2005. december 13–18-i, hongkongi hatodik miniszteri konferencián elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a dohai forduló WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő értékeléséről szóló, 2006. április 4-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a dohai forduló WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő értékeléséről szóló, 2006. április 4-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a mezőgazdaságra vonatkozó szabálytervezet felülvizsgált változatára, melyet a mezőgazdasági tárgyalások WTO-elnöke 2008. december 6-án adott ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdaságra vonatkozó szabálytervezet felülvizsgált változatára, melyet a mezőgazdasági tárgyalások WTO-elnöke 2008. december 6-án adott ki,

| — | tekintettel az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Bizottság közötti, a bizonyos növekedésserkentő hormonokkal nem kezelt állatokból származó marhahús behozataláról, valamint az Amerikai Egyesült Államok által az Európai Közösségekből származó bizonyos termékekre kivetett emelt vámokról szóló, 2009. május 15-i egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Bizottság közötti, a bizonyos növekedésserkentő hormonokkal nem kezelt állatokból származó marhahús behozataláról, valamint az Amerikai Egyesült Államok által az Európai Közösségekből származó bizonyos termékekre kivetett emelt vámokról szóló, 2009. május 15-i egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel az „Európai Közösségek – a biotechnológiai termékek jóváhagyását és forgalomba hozatalát befolyásoló intézkedések” témájú vitában Kanada és az Európai Unió között 2009. július 15-én elért közös megegyezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai Közösségek – a biotechnológiai termékek jóváhagyását és forgalomba hozatalát befolyásoló intézkedések” témájú vitában Kanada és az Európai Unió között 2009. július 15-én elért közös megegyezésre,

| — | tekintettel az EU banánbehozatali rendszerével kapcsolatos lezáratlan viták végleges megoldásának feltételeiről szóló, az Európai Unió és a latin-amerikai országok által 2009. december 15-én aláírt megállapodásra (genfi megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU banánbehozatali rendszerével kapcsolatos lezáratlan viták végleges megoldásának feltételeiről szóló, az Európai Unió és a latin-amerikai országok által 2009. december 15-én aláírt megállapodásra (genfi megállapodás),

| — | tekintettel a dohai fejlesztési menetrend kilátásairól szóló, a WTO hetedik miniszteri konferenciáját követő, 2009. december 16-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a dohai fejlesztési menetrend kilátásairól szóló, a WTO hetedik miniszteri konferenciáját követő, 2009. december 16-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a mezőgazdasági és halászati termékek liberalizációjáról szóló megállapodásról az EU és Marokkó között folyó tárgyalások 2009. december 17-i lezárására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági és halászati termékek liberalizációjáról szóló megállapodásról az EU és Marokkó között folyó tárgyalások 2009. december 17-i lezárására,

| — | tekintettel egy többoldalú megállapodás aláírásáról az EU, Peru és Kolumbia között folyó tárgyalások 2010. március 1-jei lezárására, |
| --- | --- |

—

tekintettel egy többoldalú megállapodás aláírásáról az EU, Peru és Kolumbia között folyó tárgyalások 2010. március 1-jei lezárására,

| — | tekintettel az „Európai Közösségek – a biotechnológiai termékek jóváhagyását és forgalomba hozását befolyásoló intézkedések” vitában Argentína és az Európai Unió között 2010. március 18-án elért közös megegyezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai Közösségek – a biotechnológiai termékek jóváhagyását és forgalomba hozását befolyásoló intézkedések” vitában Argentína és az Európai Unió között 2010. március 18-án elért közös megegyezésre,

| — | tekintettel „A mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitika: követendő stratégia” című, 2010. március 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitika: követendő stratégia” című, 2010. március 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a társulási megállapodás kereskedelmi pilléréről az EU és Közép-Amerika között folyó tárgyalások 2010. május 19-i lezárására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a társulási megállapodás kereskedelmi pilléréről az EU és Közép-Amerika között folyó tárgyalások 2010. május 19-i lezárására,

| — | tekintettel a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről szóló, 2010. július 8-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről szóló, 2010. július 8-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az EU és Dél-Korea között 2010. október 6-án aláírt szabadkereskedelmi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Dél-Korea között 2010. október 6-án aláírt szabadkereskedelmi megállapodásra,

| — | tekintettel az EU és a Mercosur között jelenleg is folyó, társulási megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Mercosur között jelenleg is folyó, társulási megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokra,

| — | tekintettel az EU és a Kanada között jelenleg is folyó, átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Kanada között jelenleg is folyó, átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokra,

| — | tekintettel az EU és India között jelenleg is folyó, szabadkereskedelmi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és India között jelenleg is folyó, szabadkereskedelmi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokra,

| — | tekintettel az EU és Ukrajna között jelenleg is folyó, társulási megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Ukrajna között jelenleg is folyó, társulási megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokra,

| — | tekintettel „A WTO-ban zajló mezőgazdasági tárgyalások mérlege a 2008-as tárgyalások sikertelenségét követően” című, 2009. júniusi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A WTO-ban zajló mezőgazdasági tárgyalások mérlege a 2008-as tárgyalások sikertelenségét követően” című, 2009. júniusi tanulmányára,

| — | tekintettel a „Földrajzi jelzések és a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásai: 10 évvel később. Útmutató földrajzi jelzéssel rendelkezőknek arra vonatkozóan, hogy hogyan juthatnak védelemhez más WTO-tagországban” című, a Bizottság által megrendelt útmutatóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Földrajzi jelzések és a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásai: 10 évvel később. Útmutató földrajzi jelzéssel rendelkezőknek arra vonatkozóan, hogy hogyan juthatnak védelemhez más WTO-tagországban” című, a Bizottság által megrendelt útmutatóra,

| — | tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2010. szeptember 15-i bizottsági javaslatra (COM(2010)0484), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2010. szeptember 15-i bizottsági javaslatra (COM(2010)0484),

| — | tekintettel a Pakisztán számára vészhelyzeti autonóm kereskedelmi preferenciák bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2010)0552) 1. cikkében foglalt, a Pakisztánból származó termékek vámmentessé tételének kérdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pakisztán számára vészhelyzeti autonóm kereskedelmi preferenciák bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2010)0552) 1. cikkében foglalt, a Pakisztánból származó termékek vámmentessé tételének kérdésére,

| — | tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0030/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0030/2011),

| A. | mivel az EU továbbra is messze a legnagyobb mezőgazdaságitermék-importőr a világon, hiszen behozatalának értéke az elmúlt évtizedben majdnem a duplájára nőtt, jelenleg pedig a globális import közel 20 %-át teszi ki, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU továbbra is messze a legnagyobb mezőgazdaságitermék-importőr a világon, hiszen behozatalának értéke az elmúlt évtizedben majdnem a duplájára nőtt, jelenleg pedig a globális import közel 20 %-át teszi ki,

| B. | mivel a többi kulcsfontosságú mezőgazdasági kereskedelmi partner gyorsabb növekedése miatt az EU részesedése a globális mezőgazdasági exportban egyre csökken; mivel 2007 és 2009 között az EU exportjának 68 %-át késztermékek tették ki, a köztes termékek és nyersanyagok pedig 23, illetve 9 %-ot képviseltek; továbbá mivel a világpiaci árak fontos szerepet játszanak az EU termékexport terén tapasztalt nehézségeiben, tekintettel arra, hogy az árak általánosságban alacsonyak, az Unióban pedig magasabbak az előállítási költségek, |
| --- | --- |

B.

mivel a többi kulcsfontosságú mezőgazdasági kereskedelmi partner gyorsabb növekedése miatt az EU részesedése a globális mezőgazdasági exportban egyre csökken; mivel 2007 és 2009 között az EU exportjának 68 %-át késztermékek tették ki, a köztes termékek és nyersanyagok pedig 23, illetve 9 %-ot képviseltek; továbbá mivel a világpiaci árak fontos szerepet játszanak az EU termékexport terén tapasztalt nehézségeiben, tekintettel arra, hogy az árak általánosságban alacsonyak, az Unióban pedig magasabbak az előállítási költségek,

| C. | mivel 2008-ban az EU mezőgazdasági kereskedelmi deficitje elérte a rekordösszegű 7 milliárd eurót; mivel az EU kereskedelmi deficitje például a Mercosur tekintetében 2000 óta több mint kétszeresére nőtt, és a Mercosurból behozott mezőgazdasági termékek jelenleg 19 milliárd eurót érnek, szemben az 1 milliárdos exporttal, |
| --- | --- |

C.

mivel 2008-ban az EU mezőgazdasági kereskedelmi deficitje elérte a rekordösszegű 7 milliárd eurót; mivel az EU kereskedelmi deficitje például a Mercosur tekintetében 2000 óta több mint kétszeresére nőtt, és a Mercosurból behozott mezőgazdasági termékek jelenleg 19 milliárd eurót érnek, szemben az 1 milliárdos exporttal,

| D. | mivel az EU a fejlődő országokból származó mezőgazdasági termékek legnagyobb importőre, és többet importál, mint az USA, Japán, Kanada, Ausztrália és Új-Zéland együttvéve; mivel az EU teljes mezőgazdasági behozatalának mintegy 71 %-a fejlődő országokból származik, ami a „Fegyver kivételével mindent” elvnek, a legkevésbé fejlett országok javát szolgáló kezdeményezésnek, az általános preferenciarendszernek, valamint gazdasági partnerségi megállapodásoknak köszönhető, |
| --- | --- |

D.

mivel az EU a fejlődő országokból származó mezőgazdasági termékek legnagyobb importőre, és többet importál, mint az USA, Japán, Kanada, Ausztrália és Új-Zéland együttvéve; mivel az EU teljes mezőgazdasági behozatalának mintegy 71 %-a fejlődő országokból származik, ami a „Fegyver kivételével mindent” elvnek, a legkevésbé fejlett országok javát szolgáló kezdeményezésnek, az általános preferenciarendszernek, valamint gazdasági partnerségi megállapodásoknak köszönhető,

| E. | mivel a WTO mezőgazdaságra vonatkozó 2008-as szabálytervezete az EU által 2005 októberében tett tekintélyes ajánlatban foglaltaknál még több engedményt követelne meg az EU-tól, |
| --- | --- |

E.

mivel a WTO mezőgazdaságra vonatkozó 2008-as szabálytervezete az EU által 2005 októberében tett tekintélyes ajánlatban foglaltaknál még több engedményt követelne meg az EU-tól,

| F. | mivel a politikák fejlesztési célú koherenciájának mezőgazdaságra és kereskedelemre való alkalmazása hatással lesz az 1. és a 8. millenniumi fejlesztési cél (a súlyos szegénység és éhínség felszámolása, illetve a globális fejlesztési partnerség) megvalósítására, többek között a tisztességesebb kereskedelmi szabályokra és a piaci hozzáférésre vonatkozó rendelkezések révén, |
| --- | --- |

F.

mivel a politikák fejlesztési célú koherenciájának mezőgazdaságra és kereskedelemre való alkalmazása hatással lesz az 1. és a 8. millenniumi fejlesztési cél (a súlyos szegénység és éhínség felszámolása, illetve a globális fejlesztési partnerség) megvalósítására, többek között a tisztességesebb kereskedelmi szabályokra és a piaci hozzáférésre vonatkozó rendelkezések révén,

| G. | mivel az EU drasztikus mértékben csökkentette a kereskedelemtorzító belső támogatását, nem úgy, mint egyes kulcsfontosságú kereskedelmi partnerek, különösképpen az USA, amely fenntartotta és bizonyos esetekben szigorította a 2008-as gazdálkodói törvény értelmében rendelkezésére álló eszközöket, |
| --- | --- |

G.

mivel az EU drasztikus mértékben csökkentette a kereskedelemtorzító belső támogatását, nem úgy, mint egyes kulcsfontosságú kereskedelmi partnerek, különösképpen az USA, amely fenntartotta és bizonyos esetekben szigorította a 2008-as gazdálkodói törvény értelmében rendelkezésére álló eszközöket,

| H. | mivel az EU egyoldalúan lényeges mértékben csökkentette az export-visszatérítéseit, így azok részesedése a KAP költségvetésében 1993-ban 29,5 %-ról 2009-ben 1,2 %-ra csökkent, és azon mezőgazdasági exportok értékének aránya, amelyekre export-visszatérítést fizetnek az 1992-es 25 %-ról 2009-ben mindössze 0,9 %-ra csökkent; mivel egyes kulcsfontosságú kereskedelmi partnerek továbbra is jelentős mértékben élnek egyéb exportösztönző eszközökkel, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU egyoldalúan lényeges mértékben csökkentette az export-visszatérítéseit, így azok részesedése a KAP költségvetésében 1993-ban 29,5 %-ról 2009-ben 1,2 %-ra csökkent, és azon mezőgazdasági exportok értékének aránya, amelyekre export-visszatérítést fizetnek az 1992-es 25 %-ról 2009-ben mindössze 0,9 %-ra csökkent; mivel egyes kulcsfontosságú kereskedelmi partnerek továbbra is jelentős mértékben élnek egyéb exportösztönző eszközökkel,

| I. | mivel a marhahormonokról szóló vita keretében az USA továbbra is szankciókat vet ki az EU-ra, sőt, bejelentette, hogy a szankciókat hatásuk elmélyítése érdekében felváltva más uniós mezőgazdasági termékekre is alkalmazni fogja („körhinta-szabályozás”); mivel az egyetértési megállapodás értelmében az EU marhahúsból 20 000 tonna behozatali vámtól mentes vámkontingenst engedélyez, |
| --- | --- |

I.

mivel a marhahormonokról szóló vita keretében az USA továbbra is szankciókat vet ki az EU-ra, sőt, bejelentette, hogy a szankciókat hatásuk elmélyítése érdekében felváltva más uniós mezőgazdasági termékekre is alkalmazni fogja („körhinta-szabályozás”); mivel az egyetértési megállapodás értelmében az EU marhahúsból 20 000 tonna behozatali vámtól mentes vámkontingenst engedélyez,

| J. | mivel az USA a WTO-n belül megkérdőjelezte a baromfi tekintetében a higiéniára és értékesítésre vonatkozó uniós előírásokat, |
| --- | --- |

J.

mivel az USA a WTO-n belül megkérdőjelezte a baromfi tekintetében a higiéniára és értékesítésre vonatkozó uniós előírásokat,

| K. | mivel az EU közös megegyezésre jutott Kanadával és Argentínával a géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos vitában; mivel az USA általános megtorló intézkedések iránti kérelmet nyújtott be, |
| --- | --- |

K.

mivel az EU közös megegyezésre jutott Kanadával és Argentínával a géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos vitában; mivel az USA általános megtorló intézkedések iránti kérelmet nyújtott be,

| L. | mivel a WTO vizsgálóbizottságának cukortermeléssel kapcsolatos határozata volt a 2006-os uniós cukorreform egyik fő mozgatórugója, és a határozat jelenleg is jelentős hatást gyakorol a cukorkereskedelemre; mivel a cukorpiac közös szervezése valamennyi uniós kereskedelmi kötelezettségvállalásnak eleget tesz; mivel három év alatt az EU a második legnagyobb cukorexportőrből a második legnagyobb nettó importőrré vált, amely behozatal elsősorban a fejlődő országokból (legkevésbé fejlett országok és AKCS-országok) történik, |
| --- | --- |

L.

mivel a WTO vizsgálóbizottságának cukortermeléssel kapcsolatos határozata volt a 2006-os uniós cukorreform egyik fő mozgatórugója, és a határozat jelenleg is jelentős hatást gyakorol a cukorkereskedelemre; mivel a cukorpiac közös szervezése valamennyi uniós kereskedelmi kötelezettségvállalásnak eleget tesz; mivel három év alatt az EU a második legnagyobb cukorexportőrből a második legnagyobb nettó importőrré vált, amely behozatal elsősorban a fejlődő országokból (legkevésbé fejlett országok és AKCS-országok) történik,

| M. | mivel a 2006-os cukorreform elérte a versenyképesség fokozására, a cukorárak mérséklésére és a cukortermelési kvóta mintegy 30 %-kal való csökkentésére irányuló célkitűzéseket; mivel ugyanakkor a reform az EU-27-ben összesen 189-ből 83 gyár bezárását, vidéki területeken több mint 16 500 közvetlen munkahely megszűnését, és körülbelül 140 000 gazdálkodó számára a cukorrépa-termesztés felszámolását eredményezte, |
| --- | --- |

M.

mivel a 2006-os cukorreform elérte a versenyképesség fokozására, a cukorárak mérséklésére és a cukortermelési kvóta mintegy 30 %-kal való csökkentésére irányuló célkitűzéseket; mivel ugyanakkor a reform az EU-27-ben összesen 189-ből 83 gyár bezárását, vidéki területeken több mint 16 500 közvetlen munkahely megszűnését, és körülbelül 140 000 gazdálkodó számára a cukorrépa-termesztés felszámolását eredményezte,

| N. | mivel a cukor világpiaca az agrártermékek egyik legingadozóbb piaca, amelyet egyetlen ország (Brazília) ural; mivel az EU cukortermelése megbízható világpiaci ellátást biztosít, valamint biztosítja az európai fogyasztók jó minőségű és fenntartható termékekkel történő rendszeres ellátását, |
| --- | --- |

N.

mivel a cukor világpiaca az agrártermékek egyik legingadozóbb piaca, amelyet egyetlen ország (Brazília) ural; mivel az EU cukortermelése megbízható világpiaci ellátást biztosít, valamint biztosítja az európai fogyasztók jó minőségű és fenntartható termékekkel történő rendszeres ellátását,

| O. | mivel a 2010 végéig bevezetendő előírásokon keresztül az EU szorgalmazza a megújuló energia fenntartható előállítását; mivel az EU üzemanyagcélú bioetanol-fogyasztásának több mint 25 %-át már ma is importból fedezi, amely nem tartalmazza a behozatali vámok megkerülése céljából keverékek formájában behozott bioetanolt; mivel a Bizottságnak egyensúlyt kell biztosítania a belső bioetanol-termelés és az import között a megújuló energiáról szóló irányelv (2009/28/EK irányelv (5)) 23. cikke (5) bekezdése a) pontjának megfelelően, |
| --- | --- |

O.

mivel a 2010 végéig bevezetendő előírásokon keresztül az EU szorgalmazza a megújuló energia fenntartható előállítását; mivel az EU üzemanyagcélú bioetanol-fogyasztásának több mint 25 %-át már ma is importból fedezi, amely nem tartalmazza a behozatali vámok megkerülése céljából keverékek formájában behozott bioetanolt; mivel a Bizottságnak egyensúlyt kell biztosítania a belső bioetanol-termelés és az import között a megújuló energiáról szóló irányelv (2009/28/EK irányelv (5)) 23. cikke (5) bekezdése a) pontjának megfelelően,

| P. | mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) dohányzás-ellenőrzési keretegyezményének részes felei részvételével rendezendő konferencia 4. ülésére 2010 novemberében kerül majd sor; mivel nyilvános konzultáció kezdődött a dohánytermékekről szóló irányelv (2001/37/EK irányelv (6)) lehetséges felülvizsgálatáról; mivel több WTO-tag felvetette a kanadai C-32 törvénytervezet a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodásnak (TBT-megállapodás) való megfelelésének kérdését, amely gyakorlatilag az összes hagyományos kevertdohány-termék betiltását jelenti a kizárólag virginiadohányt tartalmazó keverékek kivételével, amely a Kanadában termesztett egyetlen fajta, és amelyet a kanadai dohánytermékek gyártásában használnak, |
| --- | --- |

P.

mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) dohányzás-ellenőrzési keretegyezményének részes felei részvételével rendezendő konferencia 4. ülésére 2010 novemberében kerül majd sor; mivel nyilvános konzultáció kezdődött a dohánytermékekről szóló irányelv (2001/37/EK irányelv (6)) lehetséges felülvizsgálatáról; mivel több WTO-tag felvetette a kanadai C-32 törvénytervezet a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodásnak (TBT-megállapodás) való megfelelésének kérdését, amely gyakorlatilag az összes hagyományos kevertdohány-termék betiltását jelenti a kizárólag virginiadohányt tartalmazó keverékek kivételével, amely a Kanadában termesztett egyetlen fajta, és amelyet a kanadai dohánytermékek gyártásában használnak,

| Q. | mivel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az EU-nak egyensúlyt kell teremtenie a piaci liberalizáció, illetve a gazdasági ágazatok és a munkavállalók és fogyasztók jogainak védelme között, |
| --- | --- |

Q.

mivel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az EU-nak egyensúlyt kell teremtenie a piaci liberalizáció, illetve a gazdasági ágazatok és a munkavállalók és fogyasztók jogainak védelme között,

| R. | mivel a harmadik országokkal kötött uniós kereskedelmi megállapodásoknak meg kell óvniuk a nehézségekkel küszködő uniós ágazatokat – különös tekintettel a zöldség-gyümölcs ágazatra, az állattenyésztésre és a gabonaágazatra, amelyek bevételei jelentősen csökkentek –, és ugyanakkor valódi exportlehetőséget kell kínálniuk számukra, |
| --- | --- |

R.

mivel a harmadik országokkal kötött uniós kereskedelmi megállapodásoknak meg kell óvniuk a nehézségekkel küszködő uniós ágazatokat – különös tekintettel a zöldség-gyümölcs ágazatra, az állattenyésztésre és a gabonaágazatra, amelyek bevételei jelentősen csökkentek –, és ugyanakkor valódi exportlehetőséget kell kínálniuk számukra,

| S. | mivel régiójukban az élelmiszer-ellátás biztonságához jelentős mértékben hozzájáruló helyi kistermelőket nem érinthetik hátrányosan az EU által megkötött nemzetközi kereskedelmi megállapodások, |
| --- | --- |

S.

mivel régiójukban az élelmiszer-ellátás biztonságához jelentős mértékben hozzájáruló helyi kistermelőket nem érinthetik hátrányosan az EU által megkötött nemzetközi kereskedelmi megállapodások,

| T. | mivel nemzetközi kereskedelmi megállapodások megkötésekor az EU-nak törekednie kell az emberi jogok, valamint a társadalmi és környezeti normák jobb felügyeletének biztosítására; |
| --- | --- |

T.

mivel nemzetközi kereskedelmi megállapodások megkötésekor az EU-nak törekednie kell az emberi jogok, valamint a társadalmi és környezeti normák jobb felügyeletének biztosítására;

| U. | mivel a Bizottság által megtárgyalt kereskedelmi megállapodások megkötéséhez szükség van a Parlament jóváhagyására, |
| --- | --- |

U.

mivel a Bizottság által megtárgyalt kereskedelmi megállapodások megkötéséhez szükség van a Parlament jóváhagyására,

AZ EU agárpolitikája és közös kereskedelempolitikája közötti összhang

| 1. | úgy véli, hogy az EU mezőgazdasági ágazata egyértelműen hozzáadott értéket képvisel az európai gazdaság számára, és stratégiai szerepet tölt be az Európa 2020 stratégiában az EU előtt álló gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások kezelése tekintetében; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az EU mezőgazdasági, kereskedelmi és fejlesztési politikái közötti szakpolitikai egységességet; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az EU mezőgazdasági ágazata egyértelműen hozzáadott értéket képvisel az európai gazdaság számára, és stratégiai szerepet tölt be az Európa 2020 stratégiában az EU előtt álló gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások kezelése tekintetében; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az EU mezőgazdasági, kereskedelmi és fejlesztési politikái közötti szakpolitikai egységességet;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a külkereskedelmi politikának nem szabad veszélybe sodornia az EU azon képességét, hogy erős mezőgazdasági ágazatot tudjon fenntartani, és az egyre erősödő piaci ingadozások ellenére biztosítani tudja az élelmezésbiztonságot; felszólítja a Bizottságot, hogy valamennyi fórumon és különösen a WTO-ban vegye védelmébe az Unió mezőgazdaságának többfunkciós szerepét, beleértve a vidéki területeken biztosított foglalkoztatás és e területek életképessége tekintetében játszott alapvetően fontos szerepét, és az európai agrár-élelmiszeripari modellt, amely az európai gazdaság stratégiai összetevője; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a külkereskedelmi politikának nem szabad veszélybe sodornia az EU azon képességét, hogy erős mezőgazdasági ágazatot tudjon fenntartani, és az egyre erősödő piaci ingadozások ellenére biztosítani tudja az élelmezésbiztonságot; felszólítja a Bizottságot, hogy valamennyi fórumon és különösen a WTO-ban vegye védelmébe az Unió mezőgazdaságának többfunkciós szerepét, beleértve a vidéki területeken biztosított foglalkoztatás és e területek életképessége tekintetében játszott alapvetően fontos szerepét, és az európai agrár-élelmiszeripari modellt, amely az európai gazdaság stratégiai összetevője;

| 3. | elítéli a Bizottság megközelítését, mely szerint túl gyakran tesz engedményeket a mezőgazdaság területén az ipari termékek és szolgáltatások harmadik országok piacaihoz való fokozottabb hozzáférése érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy a jövőben ne helyezze a mezőgazdaság érdekeit az ipar és a szolgáltatási szektor érdekei mögé; |
| --- | --- |

3.

elítéli a Bizottság megközelítését, mely szerint túl gyakran tesz engedményeket a mezőgazdaság területén az ipari termékek és szolgáltatások harmadik országok piacaihoz való fokozottabb hozzáférése érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy a jövőben ne helyezze a mezőgazdaság érdekeit az ipar és a szolgáltatási szektor érdekei mögé;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan megközelítést, amely egyensúlyt teremt a hazai termelés és a behozatal között, valamennyi mezőgazdasági ágazat esetében figyelembe véve többoldalú és kétoldalú kereskedelmi tárgyalások kialakítását, uniós környezeti, társadalmi, állatjóléti és biztonsági normák kidolgozását, valamint az emberi jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan megközelítést, amely egyensúlyt teremt a hazai termelés és a behozatal között, valamennyi mezőgazdasági ágazat esetében figyelembe véve többoldalú és kétoldalú kereskedelmi tárgyalások kialakítását, uniós környezeti, társadalmi, állatjóléti és biztonsági normák kidolgozását, valamint az emberi jogok tiszteletben tartását;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági ágazat tekintetében a Bizottságnak hatásvizsgálatokat kell végeznie, melyeket a tárgyalások megkezdését és az aktualizálásra irányuló javaslatok megtételét megelőzően közzé kell tenni, és a tárgyalások során elfoglalt új álláspontok fényében aktualizálni kell; hangsúlyozza, hogy különösen a Parlamentben és a Bizottságban megfelelő és átlátható eljárást kell alkalmazni az összes érdekelt féllel való konzultáció tekintetében; emlékeztet rá, hogy az EU és Dél-Korea közötti szabad kereskedelmi megállapodás belföldi tanácsadó testülettel kapcsolatos rendelkezést tartalmaz, és megjegyzi, hogy ez precedenst teremthet az érdekelt felek és érintettek jövőbeli kereskedelmi megállapodásokba történő bevonására; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági ágazat tekintetében a Bizottságnak hatásvizsgálatokat kell végeznie, melyeket a tárgyalások megkezdését és az aktualizálásra irányuló javaslatok megtételét megelőzően közzé kell tenni, és a tárgyalások során elfoglalt új álláspontok fényében aktualizálni kell; hangsúlyozza, hogy különösen a Parlamentben és a Bizottságban megfelelő és átlátható eljárást kell alkalmazni az összes érdekelt féllel való konzultáció tekintetében; emlékeztet rá, hogy az EU és Dél-Korea közötti szabad kereskedelmi megállapodás belföldi tanácsadó testülettel kapcsolatos rendelkezést tartalmaz, és megjegyzi, hogy ez precedenst teremthet az érdekelt felek és érintettek jövőbeli kereskedelmi megállapodásokba történő bevonására;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a hatásvizsgálatoknak meg kell vizsgálniuk minden egyes áru jellegzetességeit, például a marhahúspiacot, figyelembe véve a piaci szegmentációt; kiemeli, hogy a korábbi hatásvizsgálatok pusztán átfogó számadatokkal szolgátak; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy készítsen részletes hatásvizsgálatot az uniós agrárpiacoknak a Mercosur kereskedelmi tömb felé történő megnyitásából származó, a piac konkrét szegmenseire gyakorolt hatásokról; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a hatásvizsgálatoknak meg kell vizsgálniuk minden egyes áru jellegzetességeit, például a marhahúspiacot, figyelembe véve a piaci szegmentációt; kiemeli, hogy a korábbi hatásvizsgálatok pusztán átfogó számadatokkal szolgátak; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy készítsen részletes hatásvizsgálatot az uniós agrárpiacoknak a Mercosur kereskedelmi tömb felé történő megnyitásából származó, a piac konkrét szegmenseire gyakorolt hatásokról;

| 7. | álláspontja szerint az uniós piac agrártermékek előtti további megnyitásáról szóló határozatot nem szabadna annak biztosítása nélkül meghozni, hogy az uniós termelők kompenzációban részesülhessenek veszteségeik miatt; |
| --- | --- |

7.

álláspontja szerint az uniós piac agrártermékek előtti további megnyitásáról szóló határozatot nem szabadna annak biztosítása nélkül meghozni, hogy az uniós termelők kompenzációban részesülhessenek veszteségeik miatt;

| 8. | kiemeli, hogy a pénzügyi hozzájárulás nem kompenzálhatja a mezőgazdasági termeléssel való felhagyás negatív hatásait az EU-ban, mivel a mezőgazdasági termelés garantálja az élelmezésbiztonságot és az élelmiszerminőséget, és alapvető jelentőséggel bír az EU vidéki területeinek jóléte, valamint a vidéki földterületek termelésből való kivonás és a vidék elnéptelenedés elleni védelme szempontjából; ezért hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani az ahhoz szükséges feltételeket, hogy az uniós gazdálkodók életképesek maradjanak, méltányos jövedelemhez jussanak valamennyi tagállamban, ezáltal lehetővé téve az európai mezőgazdaság fellendítését, tekintettel a KAP által az uniós környezetben játszott kulcsfontosságú szerepre; |
| --- | --- |

8.

kiemeli, hogy a pénzügyi hozzájárulás nem kompenzálhatja a mezőgazdasági termeléssel való felhagyás negatív hatásait az EU-ban, mivel a mezőgazdasági termelés garantálja az élelmezésbiztonságot és az élelmiszerminőséget, és alapvető jelentőséggel bír az EU vidéki területeinek jóléte, valamint a vidéki földterületek termelésből való kivonás és a vidék elnéptelenedés elleni védelme szempontjából; ezért hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani az ahhoz szükséges feltételeket, hogy az uniós gazdálkodók életképesek maradjanak, méltányos jövedelemhez jussanak valamennyi tagállamban, ezáltal lehetővé téve az európai mezőgazdaság fellendítését, tekintettel a KAP által az uniós környezetben játszott kulcsfontosságú szerepre;

| 9. | emlékeztet arra, hogy az uniós gazdálkodóknak meg kell felelniük a minőségre, a termékhigiéniára, a fenntartható termelési módszerekre, a növényegészségügyre, az állategészségügyre és állatjóllétre, a nyomonkövethetőségre, a növényvédőszer-maradékok ellenőrzésére, az állatgyógyászatra, valamint az adalékanyagokra vonatkozó legszigorúbb előírásoknak; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy az uniós gazdálkodóknak meg kell felelniük a minőségre, a termékhigiéniára, a fenntartható termelési módszerekre, a növényegészségügyre, az állategészségügyre és állatjóllétre, a nyomonkövethetőségre, a növényvédőszer-maradékok ellenőrzésére, az állatgyógyászatra, valamint az adalékanyagokra vonatkozó legszigorúbb előírásoknak;

| 10. | megingathatatlan azon álláspontjában, hogy a harmadik országok EU-ba irányuló exportja termelési módszereinek ugyanolyan egészségügyi, élelmiszer-biztonsági, állatjóléti, fenntartható fejlődési és minimális szociális normákat kell biztosítaniuk az európai fogyasztók számára, mint amilyeneket az uniós termelőktől megkövetelnek; hangsúlyozza, hogy ez az egyetlen módja annak, hogy az uniós termelők számára a harmadik országokkal azonos versenyfeltételeket biztosítsanak, és ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós előírásoknak való megfelelés biztosítása érdekében a határokon szigorúbban kell ellenőrizni a behozatalt és szigorítani kell az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal által az Unióba exportáló országokban végzett, termeléssel és piaci forgalmazással kapcsolatos ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

10.

megingathatatlan azon álláspontjában, hogy a harmadik országok EU-ba irányuló exportja termelési módszereinek ugyanolyan egészségügyi, élelmiszer-biztonsági, állatjóléti, fenntartható fejlődési és minimális szociális normákat kell biztosítaniuk az európai fogyasztók számára, mint amilyeneket az uniós termelőktől megkövetelnek; hangsúlyozza, hogy ez az egyetlen módja annak, hogy az uniós termelők számára a harmadik országokkal azonos versenyfeltételeket biztosítsanak, és ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós előírásoknak való megfelelés biztosítása érdekében a határokon szigorúbban kell ellenőrizni a behozatalt és szigorítani kell az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal által az Unióba exportáló országokban végzett, termeléssel és piaci forgalmazással kapcsolatos ellenőrzéseket;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a behozatal tekintetében szigorúan meg kell felelni a származási szabályoknak és a háromoldalú kereskedelem megelőzését célzó mechanizmusoknak; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a behozatal tekintetében szigorúan meg kell felelni a származási szabályoknak és a háromoldalú kereskedelem megelőzését célzó mechanizmusoknak;

| 12. | sürgeti a Bizottságot, hogy aktívan mozdítsa elő az EU offenzív mezőgazdasági érdekeit és könnyítse meg az uniós termékek harmadik országbeli piacra jutását, tekintettel a magas színvonalú uniós agrár-élelmiszeripari termékekben rejlő hatalmas exportlehetőségekre és a világpiacot stabilizáló potenciálra; hangsúlyozza többek között a támogató programok felgyorsításának szükségességét; megjegyzi, hogy ezek az intézkedések összeegyeztethetőek a WTO-val, mivel a „zöld dobozba” tartoznak; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a Bizottságot, hogy aktívan mozdítsa elő az EU offenzív mezőgazdasági érdekeit és könnyítse meg az uniós termékek harmadik országbeli piacra jutását, tekintettel a magas színvonalú uniós agrár-élelmiszeripari termékekben rejlő hatalmas exportlehetőségekre és a világpiacot stabilizáló potenciálra; hangsúlyozza többek között a támogató programok felgyorsításának szükségességét; megjegyzi, hogy ezek az intézkedések összeegyeztethetőek a WTO-val, mivel a „zöld dobozba” tartoznak;

| 13. | megállapítja, hogy a legkülső régiók az EU szerves részét alkotják, és hogy a kereskedelmi megállapodásoknak ki kell terjedniük az összes ilyen régióra is; hangsúlyozza, hogy az alacsonyabb vámtarifák veszélyeztetik a legkülső régiók gyenge gazdaságát, amely főként a gazdálkodásra és a többek között a latin-amerikai partnerországokból érkező termékekhez hasonló áruk termelésére támaszkodik; rámutat arra, hogy az EUMSZ 349. cikke értelmében az uniós politikákat hozzá lehet igazítani az ilyen régiók egyedi földrajzi és gazdasági körülményeihez; ennek megfelelően felszólítja a Bizottságot, hogy a tárgyalások során legyen figyelemmel a legkülső régiókra annak érdekében, hogy fejlődésük ne kerüljön veszélybe; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy a legkülső régiók az EU szerves részét alkotják, és hogy a kereskedelmi megállapodásoknak ki kell terjedniük az összes ilyen régióra is; hangsúlyozza, hogy az alacsonyabb vámtarifák veszélyeztetik a legkülső régiók gyenge gazdaságát, amely főként a gazdálkodásra és a többek között a latin-amerikai partnerországokból érkező termékekhez hasonló áruk termelésére támaszkodik; rámutat arra, hogy az EUMSZ 349. cikke értelmében az uniós politikákat hozzá lehet igazítani az ilyen régiók egyedi földrajzi és gazdasági körülményeihez; ennek megfelelően felszólítja a Bizottságot, hogy a tárgyalások során legyen figyelemmel a legkülső régiókra annak érdekében, hogy fejlődésük ne kerüljön veszélybe;

Mezőgazdaság a többoldalú kereskedelmi rendszerben

Dohai fejlesztési menetrend

| 14. | úgy véli, hogy a dohai fejlesztési menetrend sikere érdekében az EU nagyon nagylelkű, és tovább már nem növelhető ajánlatot tett a mezőgazdaságra vonatkozóan, ezt azonban más fejlett és magasabb fejlettségi szintű fejlődő ország eddig nem viszonozta hasonló mértékű ambícióval; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a dohai fejlesztési menetrend sikere érdekében az EU nagyon nagylelkű, és tovább már nem növelhető ajánlatot tett a mezőgazdaságra vonatkozóan, ezt azonban más fejlett és magasabb fejlettségi szintű fejlődő ország eddig nem viszonozta hasonló mértékű ambícióval;

| 15. | rámutat, hogy a KAP 2003. évi reformja és a 2008. évi állapotfelmérés során nyilvánvalóvá vált, hogy a dohai forduló várható kimenetelét megelőlegezve az EU határozottan elkötelezte magát a reform iránt, ugyanakkor az EU kereskedelmi partnerei még váratnak magukra az engedményeket illetően; |
| --- | --- |

15.

rámutat, hogy a KAP 2003. évi reformja és a 2008. évi állapotfelmérés során nyilvánvalóvá vált, hogy a dohai forduló várható kimenetelét megelőlegezve az EU határozottan elkötelezte magát a reform iránt, ugyanakkor az EU kereskedelmi partnerei még váratnak magukra az engedményeket illetően;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy szigorúan tartsa tiszteletben a Tanácstól kapott tárgyalási megbízását, amely értelmében a KAP legutóbbi reformja határozza meg mozgásterének korlátait, feltéve, hogy kereskedelmi partnerei hasonló engedményeket tesznek; kéri, hogy tartózkodjon minden olyan javaslattól, amely előre meghatározná a KAP 2013-at követő jövőjével kapcsolatban meghozandó döntéseket; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy szigorúan tartsa tiszteletben a Tanácstól kapott tárgyalási megbízását, amely értelmében a KAP legutóbbi reformja határozza meg mozgásterének korlátait, feltéve, hogy kereskedelmi partnerei hasonló engedményeket tesznek; kéri, hogy tartózkodjon minden olyan javaslattól, amely előre meghatározná a KAP 2013-at követő jövőjével kapcsolatban meghozandó döntéseket;

| 17. | kiemeli a dohai fejlesztési menetrend nem kereskedelmi jellegű megfontolásainak szerepét; úgy véli, hogy a mezőgazdasági ágazatban folyó tárgyalások során egyensúlyt kell teremteni a kereskedelem gazdasági vetülete és a nem gazdasági jellegű értékek – például a társadalmi értékek, a környezetvédelmi megfontolások, az emberi egészség, valamint az állategészségügy és -jólét – között; |
| --- | --- |

17.

kiemeli a dohai fejlesztési menetrend nem kereskedelmi jellegű megfontolásainak szerepét; úgy véli, hogy a mezőgazdasági ágazatban folyó tárgyalások során egyensúlyt kell teremteni a kereskedelem gazdasági vetülete és a nem gazdasági jellegű értékek – például a társadalmi értékek, a környezetvédelmi megfontolások, az emberi egészség, valamint az állategészségügy és -jólét – között;

| 18. | sajnálattal tölti el, hogy nem figyelhető meg előrehaladás a borok és szeszes italok többoldalú nyilvántartásának létrehozása, valamint a földrajzi jelzések védelmének valamennyi mezőgazdasági termékre történő kiterjesztése tekintetében; emlékeztet arra, hogy ezek az elemek alapvető fontosságúak annak érdekében, hogy a mezőgazdasági tárgyalások kiegyensúlyozott eredménnyel záruljanak; hangsúlyozza, hogy az EU mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségi politikájának alapjául szolgáló elveket szélesebb körben, több- és kétoldalú szinten is elő kell mozdítani; |
| --- | --- |

18.

sajnálattal tölti el, hogy nem figyelhető meg előrehaladás a borok és szeszes italok többoldalú nyilvántartásának létrehozása, valamint a földrajzi jelzések védelmének valamennyi mezőgazdasági termékre történő kiterjesztése tekintetében; emlékeztet arra, hogy ezek az elemek alapvető fontosságúak annak érdekében, hogy a mezőgazdasági tárgyalások kiegyensúlyozott eredménnyel záruljanak; hangsúlyozza, hogy az EU mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségi politikájának alapjául szolgáló elveket szélesebb körben, több- és kétoldalú szinten is elő kell mozdítani;

| 19. | emlékeztet arra, hogy az EU már jelentős mértékben csökkentette a kereskedelemtorzító belső támogatását, és kéri, hogy a többi kereskedelmi partner határozottan kötelezze el magát ugyanerre; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy az EU már jelentős mértékben csökkentette a kereskedelemtorzító belső támogatását, és kéri, hogy a többi kereskedelmi partner határozottan kötelezze el magát ugyanerre;

| 20. | emlékeztet a WTO-tagok 2005-ös hongkongi miniszteri konferencián tett vállalására, mely szerint megszüntetik az exporttámogatások valamennyi formáját, és ezzel párhuzamosan megegyező hatású szabályozást fogadnak el valamennyi exportintézkedés tekintetében, különös tekintettel az exporthitelekre, az állami mezőgazdasági kereskedelmi vállalkozásokra és az élelmiszersegély szabályozására; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet a WTO-tagok 2005-ös hongkongi miniszteri konferencián tett vállalására, mely szerint megszüntetik az exporttámogatások valamennyi formáját, és ezzel párhuzamosan megegyező hatású szabályozást fogadnak el valamennyi exportintézkedés tekintetében, különös tekintettel az exporthitelekre, az állami mezőgazdasági kereskedelmi vállalkozásokra és az élelmiszersegély szabályozására;

| 21. | úgy véli, hogy a vámtarifák általános csökkentését a „belső támogatások” és az „exportverseny” pillérekre vonatkozó uniós ajánlat fényében kell értékelni, és a csökkentésnek a különleges védelmi záradék lehetséges fenntartásától, a tarifaegyszerűsítési szabályok alóli speciális mentesüléstől, valamint a tarifacsökkentésre alkalmazott formula és az érzékeny termékek meghatározása tekintetében biztosított megfelelő rugalmasságtól kell függnie; úgy gondolja, hogy az érzékeny termékek meghatározására javasolt mechanizmust a végletekig aláássa a vámkontingens jelentős bővítésére vonatkozó kötelezettség; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a vámtarifák általános csökkentését a „belső támogatások” és az „exportverseny” pillérekre vonatkozó uniós ajánlat fényében kell értékelni, és a csökkentésnek a különleges védelmi záradék lehetséges fenntartásától, a tarifaegyszerűsítési szabályok alóli speciális mentesüléstől, valamint a tarifacsökkentésre alkalmazott formula és az érzékeny termékek meghatározása tekintetében biztosított megfelelő rugalmasságtól kell függnie; úgy gondolja, hogy az érzékeny termékek meghatározására javasolt mechanizmust a végletekig aláássa a vámkontingens jelentős bővítésére vonatkozó kötelezettség;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a WTO dohai fejlesztési fordulójának tárgyalásain érvényesíteni kell az „egységes kötelezettségvállalás” elvét; rámutat arra, hogy a tárgyalások egy ideje már csupán korlátozott számú témára összpontosulnak, amelyek között szerepel a mezőgazdaság, amelyben az EU-nak jelentős, defenzív érdekei vannak, de viszonylag csekélyebb előrelépés történt más területeken, ami az EU tárgyalási pozíciójának gyengülésével fenyeget; rámutat arra, hogy mindez a tárgyalási forduló egészének értékelését is megnehezíti; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a WTO dohai fejlesztési fordulójának tárgyalásain érvényesíteni kell az „egységes kötelezettségvállalás” elvét; rámutat arra, hogy a tárgyalások egy ideje már csupán korlátozott számú témára összpontosulnak, amelyek között szerepel a mezőgazdaság, amelyben az EU-nak jelentős, defenzív érdekei vannak, de viszonylag csekélyebb előrelépés történt más területeken, ami az EU tárgyalási pozíciójának gyengülésével fenyeget; rámutat arra, hogy mindez a tárgyalási forduló egészének értékelését is megnehezíti;

| 23. | megerősíti, hogy a fejlődő országok számára jogszerű lehetőséget kell adni olyan politikák bevezetésére, amelyek hazai többletértéket teremtenek; |
| --- | --- |

23.

megerősíti, hogy a fejlődő országok számára jogszerű lehetőséget kell adni olyan politikák bevezetésére, amelyek hazai többletértéket teremtenek;

| 24. | hangsúlyozza, hogy – amint azt a FAO is megállapítja – az árak ingadozása globális szinten az alultápláltsággal kapcsolatos problémák súlyosbodását vonta maga után, és hogy a mezőgazdasági termékek világkereskedelmének a WTO megállapodásai által ösztönzött erőteljesebb liberalizációja ez idáig nem tette lehetővé az éhezés jelentette világszintű fenyegetés megszüntetését; hangsúlyozza, hogy az EU-nak is kötelessége hozzájárulni a világ élelmezésbiztonságához; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy – amint azt a FAO is megállapítja – az árak ingadozása globális szinten az alultápláltsággal kapcsolatos problémák súlyosbodását vonta maga után, és hogy a mezőgazdasági termékek világkereskedelmének a WTO megállapodásai által ösztönzött erőteljesebb liberalizációja ez idáig nem tette lehetővé az éhezés jelentette világszintű fenyegetés megszüntetését; hangsúlyozza, hogy az EU-nak is kötelessége hozzájárulni a világ élelmezésbiztonságához;

WTO vitarendezés

| 25. | rámutat, hogy a banánkereskedelemről szóló megállapodás a WTO berkein belül húsz éve tartó, technikailag egyik legösszetettebb, politikailag kényes és fontos kereskedelmi vitát lezáró, a szabályokon alapuló, többoldalú kereskedelmi rendszer megszilárdítása irányába tett fontos lépésként fogható fel, amely egyszersmind hozzájárulhat a trópusi termékekre és a preferenciákra vonatkozó problémák végleges megoldásához a WTO-tárgyalások során; |
| --- | --- |

25.

rámutat, hogy a banánkereskedelemről szóló megállapodás a WTO berkein belül húsz éve tartó, technikailag egyik legösszetettebb, politikailag kényes és fontos kereskedelmi vitát lezáró, a szabályokon alapuló, többoldalú kereskedelmi rendszer megszilárdítása irányába tett fontos lépésként fogható fel, amely egyszersmind hozzájárulhat a trópusi termékekre és a preferenciákra vonatkozó problémák végleges megoldásához a WTO-tárgyalások során;

| 26. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a marhahormonokról szóló vita rendezése lehetővé tegye az uniós termékek elleni szankciók felfüggesztését, és garantálja, hogy az EU-ba irányuló marhahús-behozatal megfeleljen az uniós előírásoknak; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a marhahormonokról szóló vita rendezése lehetővé tegye az uniós termékek elleni szankciók felfüggesztését, és garantálja, hogy az EU-ba irányuló marhahús-behozatal megfeleljen az uniós előírásoknak;

| 27. | a „klórozott baromfival” kapcsolatos vita tekintetében úgy véli, hogy ilyen termékek behozatala az EU-ba ellentétes a biztonságos termékek iránti európai közigénnyel és az európai élelmiszermodell alapját nyújtó elvekkel; |
| --- | --- |

27.

a „klórozott baromfival” kapcsolatos vita tekintetében úgy véli, hogy ilyen termékek behozatala az EU-ba ellentétes a biztonságos termékek iránti európai közigénnyel és az európai élelmiszermodell alapját nyújtó elvekkel;

| 28. | kéri, hogy a Bizottság határozottan vegye védelmébe a WTO-ban tapasztalható támadásokkal szemben a géntechnológiával módosított szervezetek jóváhagyására és értékesítésére vonatokozó uniós rendszert; |
| --- | --- |

28.

kéri, hogy a Bizottság határozottan vegye védelmébe a WTO-ban tapasztalható támadásokkal szemben a géntechnológiával módosított szervezetek jóváhagyására és értékesítésére vonatokozó uniós rendszert;

A mezőgazdaság a többoldalú, a régiók közötti és a kétoldalú kereskedelmi kapcsolatokban

| 29. | úgy véli, hogy a többoldalú megállapodások megkötésének az EU egyik prioritásának kell lennie; úgy véli, hogy a kétoldalú kereskedelmi megállapodásoknak jótékonyan kell kiegészíteniük a többoldalú folyamatokat azáltal, hogy az Európai Unióban már hatályban lévő egyenlő munkafeltételek, valamint a közös környezetvédelmi és élelmiszer-biztonsági szabályok tiszteletben tartását előmozdítják, és nem csupán a fenntartható fejlesztési programokat részesítik előnyben; emlékeztet arra, hogy az EU-nak jelentős offenzív érdeke fűződik a mezőgazdasághoz és elsősorban a kiváló minőségű késztermékek előállításához; úgy véli, hogy a nagyobb kereskedelmi partnerekkel kötött kétoldalú kereskedelmi megállapodások sikeresen előmozdíthatják az EU élelmiszer-ipari exportérdekeit, és jelentős gazdasági hasznot hozhatnak; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a többoldalú megállapodások megkötésének az EU egyik prioritásának kell lennie; úgy véli, hogy a kétoldalú kereskedelmi megállapodásoknak jótékonyan kell kiegészíteniük a többoldalú folyamatokat azáltal, hogy az Európai Unióban már hatályban lévő egyenlő munkafeltételek, valamint a közös környezetvédelmi és élelmiszer-biztonsági szabályok tiszteletben tartását előmozdítják, és nem csupán a fenntartható fejlesztési programokat részesítik előnyben; emlékeztet arra, hogy az EU-nak jelentős offenzív érdeke fűződik a mezőgazdasághoz és elsősorban a kiváló minőségű késztermékek előállításához; úgy véli, hogy a nagyobb kereskedelmi partnerekkel kötött kétoldalú kereskedelmi megállapodások sikeresen előmozdíthatják az EU élelmiszer-ipari exportérdekeit, és jelentős gazdasági hasznot hozhatnak;

| 30. | kéri, hogy az EU-ba irányuló mezőgazdasági behozatal termelési módszerei biztosítsanak ugyanolyan fogyasztóvédelemi, állatjóléti, környezetvédelmi és minimális szociális normákat az európai fogyasztók számára, mint amilyeneket az uniós termelőktől megkövetelnek, és felhívja a figyelmet a Parlament e kérdésben képviselt szilárd álláspontjára; felszólítja a Bizottságot, hogy a kétoldalú szerződésekben olyan záradékokat is szerepeltessen, amelyek a harmadik országokat az európai termelőkre vonatkozó egészségügyi és növény-egészségügyi követelmények betartására kötelezik; úgy véli, hogy az ilyen megállapodásoknak legalább a nemzetközi kötelezettségeknek és normáknak való megfelelésről gondoskodniuk kell; |
| --- | --- |

30.

kéri, hogy az EU-ba irányuló mezőgazdasági behozatal termelési módszerei biztosítsanak ugyanolyan fogyasztóvédelemi, állatjóléti, környezetvédelmi és minimális szociális normákat az európai fogyasztók számára, mint amilyeneket az uniós termelőktől megkövetelnek, és felhívja a figyelmet a Parlament e kérdésben képviselt szilárd álláspontjára; felszólítja a Bizottságot, hogy a kétoldalú szerződésekben olyan záradékokat is szerepeltessen, amelyek a harmadik országokat az európai termelőkre vonatkozó egészségügyi és növény-egészségügyi követelmények betartására kötelezik; úgy véli, hogy az ilyen megállapodásoknak legalább a nemzetközi kötelezettségeknek és normáknak való megfelelésről gondoskodniuk kell;

| 31. | hangsúlyozza, hogy – az először kétoldalú, majd többoldalú szinten végrehajtott – „kétszeri fizetés” elkerülése érdekében az „egyzsebes egyezmény” koncepcióját kell támogatni, melynek értelmében a kétoldalú megállapodásokban tett engedményeket a dohai tárgyalások eredményéhez kötik; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy – az először kétoldalú, majd többoldalú szinten végrehajtott – „kétszeri fizetés” elkerülése érdekében az „egyzsebes egyezmény” koncepcióját kell támogatni, melynek értelmében a kétoldalú megállapodásokban tett engedményeket a dohai tárgyalások eredményéhez kötik;

| 32. | hangsúlyozza a preferenciális származási szabályok szigorú végrehajtásának fontosságát; felhív az összes, a G-20-akban részt vevő feltörekvő ország számára az Európai Unió által biztosított kereskedelmi preferencia felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a preferenciális származási szabályok szigorú végrehajtásának fontosságát; felhív az összes, a G-20-akban részt vevő feltörekvő ország számára az Európai Unió által biztosított kereskedelmi preferencia felülvizsgálatára;

| 33. | úgy véli, hogy korlátozásokat kell bevezetni az agrár-élelmiszeripari kereskedelemben tapasztalható szabályellenes gyakorlatok, például a háromoldalú kereskedelem megakadályozása érdekében, amikor egy ország az EU piaci hozzáférési kedvezményeit kiaknázva az EU-ba exportálja termékeit, míg saját szükségleteit a termékek külföldről történő behozatalával fedezi; úgy véli, hogy az ilyen szabálytalanságok megakadályozása érdekében a harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodásokban az EU által biztosított uniós piac-hozzáférési kedvezmények nem léphetik túl az érintett ország valódi termelési és kiviteli lehetőségeit; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy korlátozásokat kell bevezetni az agrár-élelmiszeripari kereskedelemben tapasztalható szabályellenes gyakorlatok, például a háromoldalú kereskedelem megakadályozása érdekében, amikor egy ország az EU piaci hozzáférési kedvezményeit kiaknázva az EU-ba exportálja termékeit, míg saját szükségleteit a termékek külföldről történő behozatalával fedezi; úgy véli, hogy az ilyen szabálytalanságok megakadályozása érdekében a harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodásokban az EU által biztosított uniós piac-hozzáférési kedvezmények nem léphetik túl az érintett ország valódi termelési és kiviteli lehetőségeit;

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy határozottan álljon ki amellett, hogy a földrajzi jelzések a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás (ACTA) lényegi részét képezzék; sajnálja, hogy a nemrég lezárult és a folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalások keretében kereskedelmi partnereinknek csupán az európai földrajzi jelzések „rövid listáján” szereplő jelzéseket kell védeniük; rámutat arra, hogy a Globális Európa stratégiával összhangban, a földrajzi jelzések tekintetében a kétoldalú megállapodásoknak fokozott nemzetközi védelmet kell biztosítaniuk a WTO+-rendelkezések révén; hangsúlyozza, hogy különösen a Parlamentben és a Bizottságban megfelelő és átlátható eljárást kell alkalmazni az összes érdekelt féllel való konzultáció tekintetében; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot, hogy határozottan álljon ki amellett, hogy a földrajzi jelzések a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás (ACTA) lényegi részét képezzék; sajnálja, hogy a nemrég lezárult és a folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalások keretében kereskedelmi partnereinknek csupán az európai földrajzi jelzések „rövid listáján” szereplő jelzéseket kell védeniük; rámutat arra, hogy a Globális Európa stratégiával összhangban, a földrajzi jelzések tekintetében a kétoldalú megállapodásoknak fokozott nemzetközi védelmet kell biztosítaniuk a WTO+-rendelkezések révén; hangsúlyozza, hogy különösen a Parlamentben és a Bizottságban megfelelő és átlátható eljárást kell alkalmazni az összes érdekelt féllel való konzultáció tekintetében;

| 35. | emlékeztet arra, hogy a Dél-Koreával kötött szabadkereskedelmi megállapodás számos földrajzi jelzés elismerését tette lehetővé; további erőfeszítéseket sürget, hogy a jövőbeni kereskedelmi megállapodások is tartalmazzanak ilyen irányú rendelkezéseket; megjegyzi, hogy a földrajzi jelzések harmadik országokban történő védelme és elismerése valószínűleg igen nagy jelentőséggel bír az uniós agrár-élelmiszeripari ágazat szempontjából; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet arra, hogy a Dél-Koreával kötött szabadkereskedelmi megállapodás számos földrajzi jelzés elismerését tette lehetővé; további erőfeszítéseket sürget, hogy a jövőbeni kereskedelmi megállapodások is tartalmazzanak ilyen irányú rendelkezéseket; megjegyzi, hogy a földrajzi jelzések harmadik országokban történő védelme és elismerése valószínűleg igen nagy jelentőséggel bír az uniós agrár-élelmiszeripari ágazat szempontjából;

| 36. | megjegyzi, hogy a Bizottság szerint az EU és Dél-Korea közötti szabadkereskedelmi megállapodás évente 380 millió eurós vámmegtakarítást eredményezne az uniós exportőröknek, mivel az uniós mezőgazdasági exportok 99 %-a esetében eltörölné a vámokat; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy a Bizottság szerint az EU és Dél-Korea közötti szabadkereskedelmi megállapodás évente 380 millió eurós vámmegtakarítást eredményezne az uniós exportőröknek, mivel az uniós mezőgazdasági exportok 99 %-a esetében eltörölné a vámokat;

| 37. | kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy a kereskedelmi megállapodások – a jelenlegi importmenetrendek fenntartása mellett – ne gyengítsék a zöldségek és gyümölcsök belépési árára vonatkozó uniós rendszert; ugyanakkor sürgeti a Bizottságot, hogy mielőbb hajtsa végre a rendszer működésének javítása érdekében szükséges változásokat; |
| --- | --- |

37.

kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy a kereskedelmi megállapodások – a jelenlegi importmenetrendek fenntartása mellett – ne gyengítsék a zöldségek és gyümölcsök belépési árára vonatkozó uniós rendszert; ugyanakkor sürgeti a Bizottságot, hogy mielőbb hajtsa végre a rendszer működésének javítása érdekében szükséges változásokat;

| 38. | kiemelten hangsúlyozza, hogy a marokkói paradicsom behozatalára alkalmazandó belépési árak összetett rendszere szabálytalanságokhoz vezet; ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul tegye meg a szükséges változtatásokat; |
| --- | --- |

38.

kiemelten hangsúlyozza, hogy a marokkói paradicsom behozatalára alkalmazandó belépési árak összetett rendszere szabálytalanságokhoz vezet; ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul tegye meg a szükséges változtatásokat;

| 39. | mély aggodalmát fejezi ki az EU–Marokkó megállapodás miatt; rámutat arra, hogy míg az európai piacok szinte teljesen megnyíltak a marokkói importok előtt, néhány uniós mezőgazdasági termék – például az almafélék – exportját még mindig kvótákkal korlátozzák; |
| --- | --- |

39.

mély aggodalmát fejezi ki az EU–Marokkó megállapodás miatt; rámutat arra, hogy míg az európai piacok szinte teljesen megnyíltak a marokkói importok előtt, néhány uniós mezőgazdasági termék – például az almafélék – exportját még mindig kvótákkal korlátozzák;

| 40. | sajnálja, hogy a Marokkóval kötött társulási megállapodás mezőgazdasági fejezetéről folytatott tárgyalások nem szavatolják a preferenciális importkontingensek betartását, sem pedig a marokkói exportokra vonatkozó belépési árakat; |
| --- | --- |

40.

sajnálja, hogy a Marokkóval kötött társulási megállapodás mezőgazdasági fejezetéről folytatott tárgyalások nem szavatolják a preferenciális importkontingensek betartását, sem pedig a marokkói exportokra vonatkozó belépési árakat;

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen eleget az uniós cukorágazatot érintően tett ígéreteinek, és a két- és többoldalú kereskedelmi tárgyalások során ne tegyen rendszeresen engedményeket a cukor tekintetében; ebben a tekintetben tudomásul veszi a cukorágazat részéről érkező kezdeményezéseket, amelyek a környezeti fenntarthatóság növelésével egyidejűleg fokozták az ágazat versenyképességét, valamint az AKCS-országok és a legkevésbé fejlett országok részére biztosított preferenciák révén hozzájárultak az EU fejlesztési menetrendjének megvalósításához; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen eleget az uniós cukorágazatot érintően tett ígéreteinek, és a két- és többoldalú kereskedelmi tárgyalások során ne tegyen rendszeresen engedményeket a cukor tekintetében; ebben a tekintetben tudomásul veszi a cukorágazat részéről érkező kezdeményezéseket, amelyek a környezeti fenntarthatóság növelésével egyidejűleg fokozták az ágazat versenyképességét, valamint az AKCS-országok és a legkevésbé fejlett országok részére biztosított preferenciák révén hozzájárultak az EU fejlesztési menetrendjének megvalósításához;

| 42. | hangsúlyozza, hogy megingatja az uniós cukorpiacot, illetve a legkevésbé fejlett országok és az AKCS-országok esetében a preferenciák eróziójához vezet az, ha az EU további kétoldalú engedményeket ad harmadik országoknak (például latin-amerikai államoknak és Ukrajnának) az uniós cukorpiachoz való hozzáférés terén; fokozottan aggódik amiatt, hogy az ilyen engedmények nettó importőr országok esetében ösztönzik a swap-ügyleteket; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is zárja ki a kétoldalú megállapodások hatálya alól a cukrot és a cukorból származó termékeket, beleértve az etanolt; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy megingatja az uniós cukorpiacot, illetve a legkevésbé fejlett országok és az AKCS-országok esetében a preferenciák eróziójához vezet az, ha az EU további kétoldalú engedményeket ad harmadik országoknak (például latin-amerikai államoknak és Ukrajnának) az uniós cukorpiachoz való hozzáférés terén; fokozottan aggódik amiatt, hogy az ilyen engedmények nettó importőr országok esetében ösztönzik a swap-ügyleteket; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is zárja ki a kétoldalú megállapodások hatálya alól a cukrot és a cukorból származó termékeket, beleértve az etanolt;

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy ügyeljen az etanolra kivetett behozatali vámok megkerülésére, mivel egyre nagyobb mennyiségű etanol kerül az EU-ba nagyon alacsony behozatali vámmal terhelt keverék formájában; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Bizottságot, hogy ügyeljen az etanolra kivetett behozatali vámok megkerülésére, mivel egyre nagyobb mennyiségű etanol kerül az EU-ba nagyon alacsony behozatali vámmal terhelt keverék formájában;

| 44. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az EU és a jelentős mezőgazdasági termelési és kiviteli kapacitással bíró országok közötti szabadkereskedelmi térségről szóló megállapodások a felek számára egyenlő vámengedményeket tartalmazzanak; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az EU és a jelentős mezőgazdasági termelési és kiviteli kapacitással bíró országok közötti szabadkereskedelmi térségről szóló megállapodások a felek számára egyenlő vámengedményeket tartalmazzanak;

| 45. | tudomásul veszi az EU–Mercosur társulási megállapodásról folyó tárgyalások folytatását, mivel ez a kiemelkedő jelentőségű és 700 millió embert érintő megállapodás a világ legambiciózusabb régióközi megállapodása lehet, és ezért hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentet szorosan be kell vonni a tárgyalások összes szakaszába; |
| --- | --- |

45.

tudomásul veszi az EU–Mercosur társulási megállapodásról folyó tárgyalások folytatását, mivel ez a kiemelkedő jelentőségű és 700 millió embert érintő megállapodás a világ legambiciózusabb régióközi megállapodása lehet, és ezért hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentet szorosan be kell vonni a tárgyalások összes szakaszába;

| 46. | elfogadhatatlannak tartja, hogy a Bizottság anélkül kezdett újra tárgyalásokba a Mercosurral, hogy részletes hatásvizsgálatot tett volna közzé, és valódi politikai vitát folytatott volna a Tanáccsal és a Parlamenttel; kéri e tárgyalások európai mezőgazdasági iparágakra és régiókra gyakorolt hatásának megvizsgálását és megvitatását még mielőtt az EU és a Mercosur között bármilyen vámtarifa-javaslatra kerülne sor; rámutat arra, hogy a tárgyalások mezőgazdasági következményeire tekintettel mindenképpen kapcsolatot kell teremteni a dohai fordulóval; ezért felszólítja a Bizottságot arra, hogy megbízásának megfelelően a WTO-forduló lezárásáig ne fejezze be a Mercosurral folytatott tárgyalásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy a Mercosurral folytatott tárgyalások alakulásáról megfelelően tájékoztassa a Tanácsot és a Parlamentet, valamint a jövőben a kereskedelmi tárgyalások megkezdése előtt nyújtson tájékoztatást a Tanácsnak és a Parlamentnek; |
| --- | --- |

46.

elfogadhatatlannak tartja, hogy a Bizottság anélkül kezdett újra tárgyalásokba a Mercosurral, hogy részletes hatásvizsgálatot tett volna közzé, és valódi politikai vitát folytatott volna a Tanáccsal és a Parlamenttel; kéri e tárgyalások európai mezőgazdasági iparágakra és régiókra gyakorolt hatásának megvizsgálását és megvitatását még mielőtt az EU és a Mercosur között bármilyen vámtarifa-javaslatra kerülne sor; rámutat arra, hogy a tárgyalások mezőgazdasági következményeire tekintettel mindenképpen kapcsolatot kell teremteni a dohai fordulóval; ezért felszólítja a Bizottságot arra, hogy megbízásának megfelelően a WTO-forduló lezárásáig ne fejezze be a Mercosurral folytatott tárgyalásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy a Mercosurral folytatott tárgyalások alakulásáról megfelelően tájékoztassa a Tanácsot és a Parlamentet, valamint a jövőben a kereskedelmi tárgyalások megkezdése előtt nyújtson tájékoztatást a Tanácsnak és a Parlamentnek;

| 47. | mélységes aggodalom tölti el a Mercosurral kötött lehetséges társulási megállapodás uniós mezőgazdasági ágazat egészére gyakorolt következményei miatt, tekintettel arra, hogy a Mercosur 2006. márciusában azt kérte, hogy hozzáférhessen az EU mezőgazdasági piacához, ami jóval meghaladta az EU által 2004-ben tett jelentős ajánlatot; ezért szükségesnek tartja az engedmények felülvizsgálatát, hogy a gazdák érdekei ne sérüljenek; |
| --- | --- |

47.

mélységes aggodalom tölti el a Mercosurral kötött lehetséges társulási megállapodás uniós mezőgazdasági ágazat egészére gyakorolt következményei miatt, tekintettel arra, hogy a Mercosur 2006. márciusában azt kérte, hogy hozzáférhessen az EU mezőgazdasági piacához, ami jóval meghaladta az EU által 2004-ben tett jelentős ajánlatot; ezért szükségesnek tartja az engedmények felülvizsgálatát, hogy a gazdák érdekei ne sérüljenek;

| 48. | úgy véli, hogy az új tagállamok álláspontját nem vették figyelembe az EU és a Mercosur között a Tanács 1999-es megbízása szerint folyó tárgyalások során; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy az új tagállamok álláspontját nem vették figyelembe az EU és a Mercosur között a Tanács 1999-es megbízása szerint folyó tárgyalások során;

| 49. | megjegyzi, hogy a Mercosur-országokban a mezőgazdasági vállalkozásoknak sokkal alacsonyabbak a termelési költségei, beleértve a földdel és a munkaerővel kapcsolatos költségeket és egyéb beruházási költségeket, és hogy a környezetvédelem, az állatjóllét, az élelmiszer-biztonság és a növényegészségügy terén a Mercosur-országok termelőinek nem kell ugyanolyan követelményeknek megfelelniük, mint az európai gazdálkodóknak; hangsúlyozza, hogy mindkét fél számára elfogadható, kiegyensúlyozott megállapodásra kell jutni, és biztosítani kell, hogy a tárgyalások maradéktalanul szembenézzenek a megállapodás várható következményivel és hatásaival, elsősorban a környezeti és szociális kihívásokat illetően; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen hatástanulmányt egy ilyen megállapodásnak a mezőgazdaságra gyakorolt várható hatásáról; |
| --- | --- |

49.

megjegyzi, hogy a Mercosur-országokban a mezőgazdasági vállalkozásoknak sokkal alacsonyabbak a termelési költségei, beleértve a földdel és a munkaerővel kapcsolatos költségeket és egyéb beruházási költségeket, és hogy a környezetvédelem, az állatjóllét, az élelmiszer-biztonság és a növényegészségügy terén a Mercosur-országok termelőinek nem kell ugyanolyan követelményeknek megfelelniük, mint az európai gazdálkodóknak; hangsúlyozza, hogy mindkét fél számára elfogadható, kiegyensúlyozott megállapodásra kell jutni, és biztosítani kell, hogy a tárgyalások maradéktalanul szembenézzenek a megállapodás várható következményivel és hatásaival, elsősorban a környezeti és szociális kihívásokat illetően; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen hatástanulmányt egy ilyen megállapodásnak a mezőgazdaságra gyakorolt várható hatásáról;

| 50. | véleménye szerint a piaci integráció szintje a Mercosur-vámunióban jelenleg nem elegendő az importált termékek régión belüli megfelelő áramlásának garantálásához; úgy véli, hogy a megállapodás nem járhat semmiféle valós haszonnal anélkül, hogy biztosítaná az áruk Mercosur területén belüli teljes és eredményes mozgását; |
| --- | --- |

50.

véleménye szerint a piaci integráció szintje a Mercosur-vámunióban jelenleg nem elegendő az importált termékek régión belüli megfelelő áramlásának garantálásához; úgy véli, hogy a megállapodás nem járhat semmiféle valós haszonnal anélkül, hogy biztosítaná az áruk Mercosur területén belüli teljes és eredményes mozgását;

| 51. | sajnálatát fejezi ki a közelmúltban a Bizottság által olyan országok számára biztosított vámengedmények miatt, amelyek banánt exportálnak az EU-ba; kéri a legkülső régiók számára biztosított programok (POSEI) értelmében az európai termelőknek nyújtott támogatások felülvizsgálatát annak érdekében, hogy e termelőket megfelelően kárpótolják azért a hatásért, amelyet a vámok ilyen csökkentése gyakorol az uniós piac áraira; úgy véli, hogy a Közösség és az AKCS mezőgazdasági termelőinek érdekeit a soron következő kereskedelmi tárgyalások során figyelembe kell venni annak érdekében, hogy ez az oly sok embernek munkát adó ágazat ne gyengüljön; |
| --- | --- |

51.

sajnálatát fejezi ki a közelmúltban a Bizottság által olyan országok számára biztosított vámengedmények miatt, amelyek banánt exportálnak az EU-ba; kéri a legkülső régiók számára biztosított programok (POSEI) értelmében az európai termelőknek nyújtott támogatások felülvizsgálatát annak érdekében, hogy e termelőket megfelelően kárpótolják azért a hatásért, amelyet a vámok ilyen csökkentése gyakorol az uniós piac áraira; úgy véli, hogy a Közösség és az AKCS mezőgazdasági termelőinek érdekeit a soron következő kereskedelmi tárgyalások során figyelembe kell venni annak érdekében, hogy ez az oly sok embernek munkát adó ágazat ne gyengüljön;

| 52. | hangsúlyozza, hogy az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal számos jelentése kiemeli, hogy a brazil marhahús jelenleg nem teljesíti az élelmezésbiztonsággal, az állatok azonosításával és nyomonkövethetőségével, az állategészségüggyel, valamint a betegségek ellenőrzésével kapcsolatos uniós termelői és fogyasztói normákat; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal számos jelentése kiemeli, hogy a brazil marhahús jelenleg nem teljesíti az élelmezésbiztonsággal, az állatok azonosításával és nyomonkövethetőségével, az állategészségüggyel, valamint a betegségek ellenőrzésével kapcsolatos uniós termelői és fogyasztói normákat;

| 53. | sürgeti a Bizottságot, hogy tanulmányozza az EU-ban betiltott növényvédő szereknek Brazíliában és a világ számos más részén széles körben elterjedt használatáról szóló, a brazil nemzeti egészségfelügyeleti ügynökség (Anvisa) által közzétett tanulmányokat, amelyek rámutatnak az ezzel a gyakorlattal járó egészségügyi kockázatokra; |
| --- | --- |

53.

sürgeti a Bizottságot, hogy tanulmányozza az EU-ban betiltott növényvédő szereknek Brazíliában és a világ számos más részén széles körben elterjedt használatáról szóló, a brazil nemzeti egészségfelügyeleti ügynökség (Anvisa) által közzétett tanulmányokat, amelyek rámutatnak az ezzel a gyakorlattal járó egészségügyi kockázatokra;

| 54. | mély aggodalmát fejezi ki az Argentína által folytatott politika miatt, ahol a WTO által támasztott kötelezettségeket megsértve korlátozzák a hazai termeléssel versengő élelmiszer-ipari termékek behozatalát; hangsúlyozza, hogy ezen intézkedések hozzáadódnak ahhoz, hogy Argentínában nem automatikus az importengedélyező rendszer, ami már eleve hátrányosan érinti az uniós exportot; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy valóban felhagyjanak ezen, az EU–Mercosur megállapodás megkötésének szellemével ellentétes intézkedésekkel; |
| --- | --- |

54.

mély aggodalmát fejezi ki az Argentína által folytatott politika miatt, ahol a WTO által támasztott kötelezettségeket megsértve korlátozzák a hazai termeléssel versengő élelmiszer-ipari termékek behozatalát; hangsúlyozza, hogy ezen intézkedések hozzáadódnak ahhoz, hogy Argentínában nem automatikus az importengedélyező rendszer, ami már eleve hátrányosan érinti az uniós exportot; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy valóban felhagyjanak ezen, az EU–Mercosur megállapodás megkötésének szellemével ellentétes intézkedésekkel;

| 55. | aggódik az euromediterrán megállapodásokban a zöldségek és gyümölcsök vonatkozásában tett engedmények miatt; e tekintetben meggyőződése, hogy a dél- és észak-mediterrán országok termesztési idényeinek kiegészítő jellege továbbra is meghatározó tényező lehet a mediterrán térség esetében az Unión belüli kereskedelem liberalizációja tekintetében; |
| --- | --- |

55.

aggódik az euromediterrán megállapodásokban a zöldségek és gyümölcsök vonatkozásában tett engedmények miatt; e tekintetben meggyőződése, hogy a dél- és észak-mediterrán országok termesztési idényeinek kiegészítő jellege továbbra is meghatározó tényező lehet a mediterrán térség esetében az Unión belüli kereskedelem liberalizációja tekintetében;

| 56. | hangsúlyozza, hogy míg a dohányipari termékeket szigorú szabályozási kerettel kell szabályozni, a dohányipari termékek összetevőire vonatkozó szabályoknak mind uniós, mind nemzetközi szinten a tudományos bizonyítékokra támaszkodó, arányos, kockázatalapú megközelítést kell követniük; óva int az összetevők nem tudományos alapú betiltásától, ami gyakorlatilag az európai hagyományos kevert dohánytermékek betiltását eredményezné, ami súlyos társadalmi és gazdasági következményekkel járna az uniós dohánytermelőkre nézve (Burley és Oriental dohány) anélkül, hogy a közegészségre előnyös hatást gyakorolna; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy míg a dohányipari termékeket szigorú szabályozási kerettel kell szabályozni, a dohányipari termékek összetevőire vonatkozó szabályoknak mind uniós, mind nemzetközi szinten a tudományos bizonyítékokra támaszkodó, arányos, kockázatalapú megközelítést kell követniük; óva int az összetevők nem tudományos alapú betiltásától, ami gyakorlatilag az európai hagyományos kevert dohánytermékek betiltását eredményezné, ami súlyos társadalmi és gazdasági következményekkel járna az uniós dohánytermelőkre nézve (Burley és Oriental dohány) anélkül, hogy a közegészségre előnyös hatást gyakorolna;

| 57. | felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós kereskedelmi megállapodásokról folyó tárgyalások során – ideértve a Kanadával és az Ukrajnával folyó tárgyalásokat – vegye figyelembe az uniós polgárok érdekeit, maradjon nyitott és rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a tárgyalások alakulásáról; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság – a tárgyalások 2009. októberi kezdete ellenére – még mindig nem tájékoztatta a Parlamentet az EU és Kanada közötti szabadkereskedelmi térségről folyó tárgyalásokról; felszólítja a Bizottságot, hogy az összes jövőbeni tárgyalási fordulóról nyújtson részletes tájékoztatást a Parlamentnek és a felelős bizottságoknak; aggodalommal töltik el továbbá a tárgyalások során a Bizottság által nyújtott esetleges engedmények, különösen a piacok megnyitása, a genetikailag módosított szervezetek, a tej, a szellemi tulajdon védelme és a származási ország feltüntetése tekintetében, és felszólítja a Bizottságot, hogy ne tegyen olyan engedményeket, amelyek előnytelenül befolyásolhatják az európai mezőgazdaságot; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós kereskedelmi megállapodásokról folyó tárgyalások során – ideértve a Kanadával és az Ukrajnával folyó tárgyalásokat – vegye figyelembe az uniós polgárok érdekeit, maradjon nyitott és rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a tárgyalások alakulásáról; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság – a tárgyalások 2009. októberi kezdete ellenére – még mindig nem tájékoztatta a Parlamentet az EU és Kanada közötti szabadkereskedelmi térségről folyó tárgyalásokról; felszólítja a Bizottságot, hogy az összes jövőbeni tárgyalási fordulóról nyújtson részletes tájékoztatást a Parlamentnek és a felelős bizottságoknak; aggodalommal töltik el továbbá a tárgyalások során a Bizottság által nyújtott esetleges engedmények, különösen a piacok megnyitása, a genetikailag módosított szervezetek, a tej, a szellemi tulajdon védelme és a származási ország feltüntetése tekintetében, és felszólítja a Bizottságot, hogy ne tegyen olyan engedményeket, amelyek előnytelenül befolyásolhatják az európai mezőgazdaságot;

| 58. | mivel Ukrajna igen versenyképes, és mivel már most fő felhasználója a harmadik országoknak szánt, csökkentett tarifájú gabona-kvótáknak (búza és rozs), aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Ukrajnával folytatott tárgyalások során felmerülhet a gabonával kapcsolatos engedmények kérdése; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy korlátozza az e területre vonatkozó ajánlatát; |
| --- | --- |

58.

mivel Ukrajna igen versenyképes, és mivel már most fő felhasználója a harmadik országoknak szánt, csökkentett tarifájú gabona-kvótáknak (búza és rozs), aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Ukrajnával folytatott tárgyalások során felmerülhet a gabonával kapcsolatos engedmények kérdése; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy korlátozza az e területre vonatkozó ajánlatát;

| 59. | újólag megerősíti, hogy a fejlődő országokban fontos szerepet játszik a mezőgazdasági kereskedelem a gazdasági fejlődés és a szegénység enyhítése terén; felhívja az EU-t, hogy nyújtson segítséget az AKCS-országoknak abban, hogy a globális versenyhelyzethez alkalmazkodni tudjanak; |
| --- | --- |

59.

újólag megerősíti, hogy a fejlődő országokban fontos szerepet játszik a mezőgazdasági kereskedelem a gazdasági fejlődés és a szegénység enyhítése terén; felhívja az EU-t, hogy nyújtson segítséget az AKCS-országoknak abban, hogy a globális versenyhelyzethez alkalmazkodni tudjanak;

| 60. | felszólítja a Bizottságot, hogy jövőbeni kereskedelmi stratégiája kialakítása és végrehajtása során megfelelően vegye figyelembe ezt az állásfoglalást; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a Bizottságot, hogy jövőbeni kereskedelmi stratégiája kialakítása és végrehajtása során megfelelően vegye figyelembe ezt az állásfoglalást;

*

* *

| 61. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

61.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 293. E, 2006.12.2., 155. o.

(2)  HL C 286. E, 2010.10.22., 1. o.

(3)  HL C 4. E, 2011.1.7., 25. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0286.

(5)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

(6)  HL L 194., 2001.7.18., 26. o.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/58

---

2011. március 8., keddAz uniós fehérjedeficit

P7_TA(2011)0084

Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az EU-ban tapasztalható fehérjehiányról: mi a megoldás erre a régóta fennálló problémára? (2010/2111(INI))

2012/C 199 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” (COM(2010)0672) című, 2010. november 18-i közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” (COM(2010)0672) című, 2010. november 18-i közleményére,

| — | tekintettel a Bizottságnak a „A 2. TSE-ütemterv. Stratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében (2010–2015)” (COM(2010)0384) című, 2010. július 16-i közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „A 2. TSE-ütemterv. Stratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében (2010–2015)” (COM(2010)0384) című, 2010. július 16-i közleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a GATT keretében az olajos magvakról létrejött szándéknyilatkozat aláírásáról szóló, 1993. június 8-i 93/355/EGK tanácsi határozatra (1), amely elfogadta az olajos magvak és fehérjenövények Európai Unióban történő termesztésére és az ilyen növényi termékek egyedi vámtarifáinak felső határát meghatározó Blair–House megállapodást, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a GATT keretében az olajos magvakról létrejött szándéknyilatkozat aláírásáról szóló, 1993. június 8-i 93/355/EGK tanácsi határozatra (1), amely elfogadta az olajos magvak és fehérjenövények Európai Unióban történő termesztésére és az ilyen növényi termékek egyedi vámtarifáinak felső határát meghatározó Blair–House megállapodást,

| — | tekintettel az LMC International által 2009 novemberében a Bizottsághoz benyújtott, „A közös agrárpolitika keretében a fehérjenövények ágazatára alkalmazott intézkedések értékelése” című jelentésre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az LMC International által 2009 novemberében a Bizottsághoz benyújtott, „A közös agrárpolitika keretében a fehérjenövények ágazatára alkalmazott intézkedések értékelése” című jelentésre (2),

| — | tekintettel az 1431/82/EGK (3) és az 1251/1999/EK (4) tanácsi rendeletre, amelyek különleges intézkedéseket állapítottak meg a fehérjenövények ágazatára, és bevezették a garantált legnagyobb területet, valamint az 1782/2003/EK tanácsi rendeletre (5) és a 73/2009/EK tanácsi rendelet (6) 76–78. cikkére, amelyek előírták a fehérjenövényekre nyújtott egyedi támogatás fokozatos megszüntetését, illetve az 1121/2009/EK bizottsági rendeletre (7), amely részletes szabályokat határozott meg a fehérjenövényekre vonatkozó támogatásról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1431/82/EGK (3) és az 1251/1999/EK (4) tanácsi rendeletre, amelyek különleges intézkedéseket állapítottak meg a fehérjenövények ágazatára, és bevezették a garantált legnagyobb területet, valamint az 1782/2003/EK tanácsi rendeletre (5) és a 73/2009/EK tanácsi rendelet (6) 76–78. cikkére, amelyek előírták a fehérjenövényekre nyújtott egyedi támogatás fokozatos megszüntetését, illetve az 1121/2009/EK bizottsági rendeletre (7), amely részletes szabályokat határozott meg a fehérjenövényekre vonatkozó támogatásról,

| — | tekintettel a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló, 767/2009/EK rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló, 767/2009/EK rendeletre (8),

| — | tekintettel a 73/2009/EK tanácsi rendelet 68. cikkére, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a területükön támogatást nyújtsanak a fehérjenövényekre, és amellyel kifejezetten Franciaország, Spanyolország, Lengyelország és Finnország élt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 73/2009/EK tanácsi rendelet 68. cikkére, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a területükön támogatást nyújtsanak a fehérjenövényekre, és amellyel kifejezetten Franciaország, Spanyolország, Lengyelország és Finnország élt,

| — | tekintettel az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának „A nem engedélyezett GMO-k gazdasági hatása az uniós takarmányimportra és állattenyésztésre” című, 2007. évi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának „A nem engedélyezett GMO-k gazdasági hatása az uniós takarmányimportra és állattenyésztésre” című, 2007. évi tanulmányára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja, az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) és a Világbank által elvégzett, a mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) globális élelmiszer-ellátásról szóló jelentésében a kutatás és a helyi ismeretek szerepére, különösen a hüvelyes fehérjenövények szerepére vonatkozóan tett ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja, az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) és a Világbank által elvégzett, a mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) globális élelmiszer-ellátásról szóló jelentésében a kutatás és a helyi ismeretek szerepére, különösen a hüvelyes fehérjenövények szerepére vonatkozóan tett ajánlásokra,

| — | tekintettel a Parlament Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottsága megbízásából a 2010. október 11-én tartott munkaértekezleten ismertetett tanulmányokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottsága megbízásából a 2010. október 11-én tartott munkaértekezleten ismertetett tanulmányokra,

| — | tekintettel a „fenntartható mezőgazdaság és a biogáz: az uniós előírások felülvizsgálatának szükségessége” témában született, 2008. március 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „fenntartható mezőgazdaság és a biogáz: az uniós előírások felülvizsgálatának szükségessége” témában született, 2008. március 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0026/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0026/2011),

Alapvető tények a fehérjehiányról: kínálat, kereslet és nemzetközi kereskedelem

| A. | mivel az EU teljes fehérjenövény-termelése jelenleg az Unió szántóterületének csupán 3 %-át foglalja el, és az EU-ban állati takarmányként elfogyasztott fehérjenövények mindössze 30 %-át adja, és az elmúlt étvizedben e hiány növekedésére mutató tendencia volt tapasztalható, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU teljes fehérjenövény-termelése jelenleg az Unió szántóterületének csupán 3 %-át foglalja el, és az EU-ban állati takarmányként elfogyasztott fehérjenövények mindössze 30 %-át adja, és az elmúlt étvizedben e hiány növekedésére mutató tendencia volt tapasztalható,

| B. | mivel egyes tagállamokban jelentős mennyiségű megművelhető földterület marad ugaron minden évben, melynek termelési potenciálja így elvész, |
| --- | --- |

B.

mivel egyes tagállamokban jelentős mennyiségű megművelhető földterület marad ugaron minden évben, melynek termelési potenciálja így elvész,

| C. | mivel a fehérjenövény-termesztés e jelentős hiánya történetileg a korábban, különösen az Egyesült Államokkal megkötött nemzetközi kereskedelmi megállapodásoktól eredeztethető, amelyek lehetővé tették az EU számára gabonatermelésének védelmét, és ennek fejében megengedték a fehérjenövények és olajos magvak EU-ba történő vámmentes behozatalát (GATT és az 1992-es Blair–House megállapodás), mivel ez az Európai Unión kívül a fehérjenövény-termesztés hatékonyságának jelentős javulásához és új technológiák alkalmazásához kapcsolódott, ami az uniós termelők versenyhátrányához vezetett, akik számára a fehérjenövény-termesztés gazdaságilag nem volt vonzó, |
| --- | --- |

C.

mivel a fehérjenövény-termesztés e jelentős hiánya történetileg a korábban, különösen az Egyesült Államokkal megkötött nemzetközi kereskedelmi megállapodásoktól eredeztethető, amelyek lehetővé tették az EU számára gabonatermelésének védelmét, és ennek fejében megengedték a fehérjenövények és olajos magvak EU-ba történő vámmentes behozatalát (GATT és az 1992-es Blair–House megállapodás), mivel ez az Európai Unión kívül a fehérjenövény-termesztés hatékonyságának jelentős javulásához és új technológiák alkalmazásához kapcsolódott, ami az uniós termelők versenyhátrányához vezetett, akik számára a fehérjenövény-termesztés gazdaságilag nem volt vonzó,

| D. | mivel a jelenleg a felhasznált, növényi fehérjében gazdag nyersanyagok 70 %-át (2009-ben 42 millió tonna) – elsősorban a szójalisztet – importálják, mégpedig főként Brazíliából, Argentínából és az USA-ból hozzák be, és e behozatal kb. 60 %-a (26 millió tonna) a finomított növényi olaj előállítása során keletkező melléktermék és túlnyomó részét állati takarmányliszt (különösen szójaliszt) formájában kerül felhasználásra, |
| --- | --- |

D.

mivel a jelenleg a felhasznált, növényi fehérjében gazdag nyersanyagok 70 %-át (2009-ben 42 millió tonna) – elsősorban a szójalisztet – importálják, mégpedig főként Brazíliából, Argentínából és az USA-ból hozzák be, és e behozatal kb. 60 %-a (26 millió tonna) a finomított növényi olaj előállítása során keletkező melléktermék és túlnyomó részét állati takarmányliszt (különösen szójaliszt) formájában kerül felhasználásra,

| E. | mivel az előállított mennyiség nagyon alacsony, az európai összetett-takarmányipar évente csak 2 millió tonnányi fehérjenövényt használ fel, holott a becslések szerint közel évi 20 millió tonnát is fel tudna használni, |
| --- | --- |

E.

mivel az előállított mennyiség nagyon alacsony, az európai összetett-takarmányipar évente csak 2 millió tonnányi fehérjenövényt használ fel, holott a becslések szerint közel évi 20 millió tonnát is fel tudna használni,

| F. | mivel ezek a behozatalok 20 millió, EU-n kívül megművelt hektárnak vagy az EU szántóterülete több mint 10 %-ának felelnek meg, és mivel ezekre a termelőkre nem ugyanazok a környezetvédelmi, egészségügyi és GMO-szabályozási kötöttségek vonatkoznak, mint az európai termelőkre, |
| --- | --- |

F.

mivel ezek a behozatalok 20 millió, EU-n kívül megművelt hektárnak vagy az EU szántóterülete több mint 10 %-ának felelnek meg, és mivel ezekre a termelőkre nem ugyanazok a környezetvédelmi, egészségügyi és GMO-szabályozási kötöttségek vonatkoznak, mint az európai termelőkre,

| G. | mivel a dél-amerikai szállítóknál megjelenő olyan új ügyfelek, mint Kína, amely a termelési feltételek tekintetében nem követel annyit, mint az Európai Unió, és a meglehetősen átláthatatlan ellátási stratégia hosszú távon gyengíthetik a piacok stabilitását és az uniós ellátási láncot, |
| --- | --- |

G.

mivel a dél-amerikai szállítóknál megjelenő olyan új ügyfelek, mint Kína, amely a termelési feltételek tekintetében nem követel annyit, mint az Európai Unió, és a meglehetősen átláthatatlan ellátási stratégia hosszú távon gyengíthetik a piacok stabilitását és az uniós ellátási láncot,

| H. | mivel az állati takarmánynak szánt fehérjenövények nagymértékű behozatala az EU egész állattenyésztési ágazatát rendkívül sebezhetővé tette az áringadozással és a kereskedelem torzulásaival szemben, és mivel nemzetközi versenyképessége veszélybe kerül a takarmányozás céljára bevezetett fehérjenövények járulékos költségei miatt, amelyek a nem engedélyezett GMO-k elhanyagolható mértékű jelenlétével szembeni „nulla tolerancia” politika keretében hozandó technikai megoldások hiányára vezethetők vissza, |
| --- | --- |

H.

mivel az állati takarmánynak szánt fehérjenövények nagymértékű behozatala az EU egész állattenyésztési ágazatát rendkívül sebezhetővé tette az áringadozással és a kereskedelem torzulásaival szemben, és mivel nemzetközi versenyképessége veszélybe kerül a takarmányozás céljára bevezetett fehérjenövények járulékos költségei miatt, amelyek a nem engedélyezett GMO-k elhanyagolható mértékű jelenlétével szembeni „nulla tolerancia” politika keretében hozandó technikai megoldások hiányára vezethetők vissza,

| I. | mivel a szója- és kukoricaimport hiányosságai újabb plusz terhet rónak az EU állattenyésztő és takarmányágazatára, és veszélyeztetik a hazai hústermelés gazdasági életképességét, |
| --- | --- |

I.

mivel a szója- és kukoricaimport hiányosságai újabb plusz terhet rónak az EU állattenyésztő és takarmányágazatára, és veszélyeztetik a hazai hústermelés gazdasági életképességét,

| J. | mivel az EU-ban termesztett hüvelyes takarmánynövények (lucerna, lóhere, baltacim stb.) és vetőmagkultúrák (borsó, szója, csillagfürt, lóbab, bükköny stb.) csekély arányának következményeként a növényi fehérje kutatására vonatkozó európai uniós programok száma az 1980-as 50-ről 2010-re 15-re csökkent, továbbá mellőzték a képzést és a hazai fehérjenövény-termeléssel kapcsolatos gyakorlati tapasztalat megszerzését, ami miatt az EU-ban alacsony az innováció és a regionális viszonyokhoz igazított vetőmagtermesztés szintje, |
| --- | --- |

J.

mivel az EU-ban termesztett hüvelyes takarmánynövények (lucerna, lóhere, baltacim stb.) és vetőmagkultúrák (borsó, szója, csillagfürt, lóbab, bükköny stb.) csekély arányának következményeként a növényi fehérje kutatására vonatkozó európai uniós programok száma az 1980-as 50-ről 2010-re 15-re csökkent, továbbá mellőzték a képzést és a hazai fehérjenövény-termeléssel kapcsolatos gyakorlati tapasztalat megszerzését, ami miatt az EU-ban alacsony az innováció és a regionális viszonyokhoz igazított vetőmagtermesztés szintje,

| K. | mivel az EU nagymértékben függ a harmadik országokból behozott szójababtól és kukoricától, és mivel e termények ellátásának nem engedélyezett GMO-k elhanyagolható mértékű jelenléte miatti legkisebb mértékű megszakadása is nagyon költséges lehet az európai takarmányipar számára, |
| --- | --- |

K.

mivel az EU nagymértékben függ a harmadik országokból behozott szójababtól és kukoricától, és mivel e termények ellátásának nem engedélyezett GMO-k elhanyagolható mértékű jelenléte miatti legkisebb mértékű megszakadása is nagyon költséges lehet az európai takarmányipar számára,

| L. | mivel a kutatási politika csak akkor bizonyulhat sikeresnek, ha közép- és hosszú távú kötelezettségvállalások születnek, ami a fehérjenövényeket illetően egyelőre nem történt meg, |
| --- | --- |

L.

mivel a kutatási politika csak akkor bizonyulhat sikeresnek, ha közép- és hosszú távú kötelezettségvállalások születnek, ami a fehérjenövényeket illetően egyelőre nem történt meg,

| M. | mivel a mezőgazdasági termelőknek a kiegyensúlyozott vetésforgó és a legelők megfelelő használata révén a növénytermesztést és az állattenyésztést összekötő fenntartható gyakorlatokkal kapcsolatos ismeretei veszendőbe mehetnek, és mivel ezen kívül a hazai fehérjenövények minősége nem biztosítja a különböző állattenyésztési ágazatokban szükséges összetett takarmányok minőségét, |
| --- | --- |

M.

mivel a mezőgazdasági termelőknek a kiegyensúlyozott vetésforgó és a legelők megfelelő használata révén a növénytermesztést és az állattenyésztést összekötő fenntartható gyakorlatokkal kapcsolatos ismeretei veszendőbe mehetnek, és mivel ezen kívül a hazai fehérjenövények minősége nem biztosítja a különböző állattenyésztési ágazatokban szükséges összetett takarmányok minőségét,

| N. | mivel ahhoz, hogy a fehérjenövények a növénytermesztési rendszerek tartós elemeivé váljanak, az ilyen növényekből származó jövedelmeket rövid távon növelni kell, nevezetesen meghatározott KAP-támogatásokon keresztül, |
| --- | --- |

N.

mivel ahhoz, hogy a fehérjenövények a növénytermesztési rendszerek tartós elemeivé váljanak, az ilyen növényekből származó jövedelmeket rövid távon növelni kell, nevezetesen meghatározott KAP-támogatásokon keresztül,

Alapvető megállapítások a fehérjehiány csökkentésében rejlő előnyökről

| O. | mivel az EU-ban a gabonák, fehérjék és olajos magvak kínálata és fogyasztása közötti egyensúly újbóli kialakítása jelentős gazdasági előnnyel járna a mezőgazdasági termelőkre, valamint az élelmiszer- és takarmányágazatra nézve, emellett javítaná az egészséges, jó minőségű élelmiszerek választékát a fogyasztók számára, ha a KAP közelgő reformjának politikai kerete teljes körűen foglalkozna a bizottsági közleményben kiemelt új kihívásokkal, |
| --- | --- |

O.

mivel az EU-ban a gabonák, fehérjék és olajos magvak kínálata és fogyasztása közötti egyensúly újbóli kialakítása jelentős gazdasági előnnyel járna a mezőgazdasági termelőkre, valamint az élelmiszer- és takarmányágazatra nézve, emellett javítaná az egészséges, jó minőségű élelmiszerek választékát a fogyasztók számára, ha a KAP közelgő reformjának politikai kerete teljes körűen foglalkozna a bizottsági közleményben kiemelt új kihívásokkal,

| P. | mivel a különböző ösztönző intézkedések által megengedett valamennyi lehetőséget a gabonák, fehérjenövények és olajos magvak emberi fogyasztásának előmozdítására kellene használni, az előbbieket pedig a továbbiakban a földrajzi területre jellemző vagy hagyományos termékek védelmére létrehozott mezőgazdasági termékminőségi rendszernek kellene védenie, segítve ezzel az ezen árukból készült helyi és regionális élelmiszerek megőrzését, |
| --- | --- |

P.

mivel a különböző ösztönző intézkedések által megengedett valamennyi lehetőséget a gabonák, fehérjenövények és olajos magvak emberi fogyasztásának előmozdítására kellene használni, az előbbieket pedig a továbbiakban a földrajzi területre jellemző vagy hagyományos termékek védelmére létrehozott mezőgazdasági termékminőségi rendszernek kellene védenie, segítve ezzel az ezen árukból készült helyi és regionális élelmiszerek megőrzését,

| Q. | mivel, az éghajlatváltozással összefüggésben, a fehérjenövények termesztése a nitrogén asszimilálása és talajban történő megkötése (akár havi 100 kg N/ha mennyiségben), valamint a szén-dioxidénál 310-szer nagyobb felmelegedést fokozó képességgel rendelkező dinitrogén-oxidot tartalmazó nitrogéntartalmú műtrágyák alkalmazásának ebből következő csökkenése révén számottevően csökkentheti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, |
| --- | --- |

Q.

mivel, az éghajlatváltozással összefüggésben, a fehérjenövények termesztése a nitrogén asszimilálása és talajban történő megkötése (akár havi 100 kg N/ha mennyiségben), valamint a szén-dioxidénál 310-szer nagyobb felmelegedést fokozó képességgel rendelkező dinitrogén-oxidot tartalmazó nitrogéntartalmú műtrágyák alkalmazásának ebből következő csökkenése révén számottevően csökkentheti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását,

| R. | mivel az unós „GL-pro” program bebizonyította, hogy a vetésforgóban minden negyedik évben fehérjenövényeket ültetve jelentősen, nagyjából 10–15 %-kal csökken a szén-dioxid-kibocsátás és csökken az ózontermelés, |
| --- | --- |

R.

mivel az unós „GL-pro” program bebizonyította, hogy a vetésforgóban minden negyedik évben fehérjenövényeket ültetve jelentősen, nagyjából 10–15 %-kal csökken a szén-dioxid-kibocsátás és csökken az ózontermelés,

| S. | mivel a talaj termékenysége szempontjából a kiterjesztett vetésforgórendszerek és vetésforgók részeként a szántóterületen nagyobb arányban termesztett fehérjenövények elősegítik a tápanyagok kiegyensúlyozottabb tárolását, a talajsavasodás csökkenését, a betegségekkel szembeni fokozott ellenállást és a jobb talajszerkezetet (beleértve a talajkezelés nagyobb energiahatékonyságát), kevesebb gyomirtó használatát és nagyobb biodiverzitást a beporzás elősegítésére, |
| --- | --- |

S.

mivel a talaj termékenysége szempontjából a kiterjesztett vetésforgórendszerek és vetésforgók részeként a szántóterületen nagyobb arányban termesztett fehérjenövények elősegítik a tápanyagok kiegyensúlyozottabb tárolását, a talajsavasodás csökkenését, a betegségekkel szembeni fokozott ellenállást és a jobb talajszerkezetet (beleértve a talajkezelés nagyobb energiahatékonyságát), kevesebb gyomirtó használatát és nagyobb biodiverzitást a beporzás elősegítésére,

| T. | mivel a vetésforgóban ültetett növénykultúrák száma csökkenti a betegségek valószínűségét és a gyomok elterjedését, ennél fogva a növényvédelmi kezelések szükségességét is, és mivel a vetésforgórendszer részeként a fehérjenövények nagyobb arányban történő termesztése 10 %-kal csökkentheti az energiafogyasztást, |
| --- | --- |

T.

mivel a vetésforgóban ültetett növénykultúrák száma csökkenti a betegségek valószínűségét és a gyomok elterjedését, ennél fogva a növényvédelmi kezelések szükségességét is, és mivel a vetésforgórendszer részeként a fehérjenövények nagyobb arányban történő termesztése 10 %-kal csökkentheti az energiafogyasztást,

| U. | mivel a vízgazdálkodás szempontjából különösen a hüvelyes növények – például fű- és herefélék állandó keveréke vagy gabonafélék és fehérjenövények keverékei – állati takarmány termesztése terén történő alkalmazása és a tartós talajborítottság lényegesen csökkenteni képes a tápanyagok – különösen a nitrátok és foszfátok – felszín alatti vizekbe mosódását, |
| --- | --- |

U.

mivel a vízgazdálkodás szempontjából különösen a hüvelyes növények – például fű- és herefélék állandó keveréke vagy gabonafélék és fehérjenövények keverékei – állati takarmány termesztése terén történő alkalmazása és a tartós talajborítottság lényegesen csökkenteni képes a tápanyagok – különösen a nitrátok és foszfátok – felszín alatti vizekbe mosódását,

| V. | mivel a mezőgazdaság biológiai sokfélesége szempontjából az európai éghajlati viszonyokhoz alkalmazkodó fehérjenövények – például paszuly, szója, borsó, lencse, csillagfürtök, csicseriborsó, lucerna, lóhere, mézontófűfajok, szarvaskerep és baltacim – jelentősen stabilizálni és növelni fogják a sokféleséget a termesztési rendszerben, |
| --- | --- |

V.

mivel a mezőgazdaság biológiai sokfélesége szempontjából az európai éghajlati viszonyokhoz alkalmazkodó fehérjenövények – például paszuly, szója, borsó, lencse, csillagfürtök, csicseriborsó, lucerna, lóhere, mézontófűfajok, szarvaskerep és baltacim – jelentősen stabilizálni és növelni fogják a sokféleséget a termesztési rendszerben,

| W. | mivel a fehérjetermelés és a globális élelmezésbiztonság szempontjából megfelelőbb egyensúlyt kell elérni a növényi és állati fehérjék termelése között, különösen, ami az intenzív állatifehérje-termeléshez jelenleg elfogyasztott energia, víz és külső erőforrások mennyiségét illeti, szemben az emberi fogyasztásra szánt fehérjenövények termesztésével, mindig a világ élelmezési egyensúlyát tartva elsősorban szem előtt, |
| --- | --- |

W.

mivel a fehérjetermelés és a globális élelmezésbiztonság szempontjából megfelelőbb egyensúlyt kell elérni a növényi és állati fehérjék termelése között, különösen, ami az intenzív állatifehérje-termeléshez jelenleg elfogyasztott energia, víz és külső erőforrások mennyiségét illeti, szemben az emberi fogyasztásra szánt fehérjenövények termesztésével, mindig a világ élelmezési egyensúlyát tartva elsősorban szem előtt,

| X. | mivel számos uniós politika kihat az EU fehérjeellátására, és mivel a Bizottságnak elemeznie kell az Unión belüli és azon kívüli GMO-termeléssel, a bioüzemanyagok fejlődésével, valamint az állati takarmányokban alkalmazott állati eredetű fehérjék teljes tilalmának újraértékelésével kapcsolatban felmerülő kérdéseket, |
| --- | --- |

X.

mivel számos uniós politika kihat az EU fehérjeellátására, és mivel a Bizottságnak elemeznie kell az Unión belüli és azon kívüli GMO-termeléssel, a bioüzemanyagok fejlődésével, valamint az állati takarmányokban alkalmazott állati eredetű fehérjék teljes tilalmának újraértékelésével kapcsolatban felmerülő kérdéseket,

| Y. | mivel az őshonos fehérjenövények felhasználása mellett a nem behozott, összetett takarmányok minőségét is javítani lehet az olajos magvak, mint például a szója-, illetve napraforgómag és repceolaj melléktermékeinek felhasználása révén, |
| --- | --- |

Y.

mivel az őshonos fehérjenövények felhasználása mellett a nem behozott, összetett takarmányok minőségét is javítani lehet az olajos magvak, mint például a szója-, illetve napraforgómag és repceolaj melléktermékeinek felhasználása révén,

| Z. | mivel az importált fehérje – elsősorban szójapogácsa – hüvelyes takarmánynövényekkel vagy olajos magvakkal történő helyettesítése révén jelentősen módosulhatnak az állattenyésztési módszerek, és így javulhat a mezőgazdasági termékek minősége (a szabványos termék a termékdokumentáció módosítását követően minősített termékké válhat) és a termelők jövedelme, |
| --- | --- |

Z.

mivel az importált fehérje – elsősorban szójapogácsa – hüvelyes takarmánynövényekkel vagy olajos magvakkal történő helyettesítése révén jelentősen módosulhatnak az állattenyésztési módszerek, és így javulhat a mezőgazdasági termékek minősége (a szabványos termék a termékdokumentáció módosítását követően minősített termékké válhat) és a termelők jövedelme,

| AA. | mivel a feldolgozott állati fehérjéknek a nem kérődző állatok takarmányában való felhasználásáról szóló tilalmat a szivacsos agyvelőbántalom-válság nyomán vezették be a TSE-vel való fertőződés megelőzése érdekében; mivel ezt a tilalmat csakis tudományosan megállapított tényekre és megfelelő mennyiségű elővigyázatossági és ellenőrző intézkedésre alapozva szabad feloldani; mivel e feltételek alapján meg kell fontolni a vágóhidi hulladékból származó feldolgozott állati fehérjéknek az együregű gyomrú állatok (sertés és baromfi) élelmezésére való felhasználását, amennyiben az összetevők emberi fogyasztásra jóváhagyott húsból származnak, és a fajon belüli újrahasznosításra, illetve a mesterséges kannibalizmusra vonatkozó tilalmat teljes mértékben betartják és ellenőrzik, |
| --- | --- |

AA.

mivel a feldolgozott állati fehérjéknek a nem kérődző állatok takarmányában való felhasználásáról szóló tilalmat a szivacsos agyvelőbántalom-válság nyomán vezették be a TSE-vel való fertőződés megelőzése érdekében; mivel ezt a tilalmat csakis tudományosan megállapított tényekre és megfelelő mennyiségű elővigyázatossági és ellenőrző intézkedésre alapozva szabad feloldani; mivel e feltételek alapján meg kell fontolni a vágóhidi hulladékból származó feldolgozott állati fehérjéknek az együregű gyomrú állatok (sertés és baromfi) élelmezésére való felhasználását, amennyiben az összetevők emberi fogyasztásra jóváhagyott húsból származnak, és a fajon belüli újrahasznosításra, illetve a mesterséges kannibalizmusra vonatkozó tilalmat teljes mértékben betartják és ellenőrzik,

Alapvető megállapítások a bizottsági közleményre válaszul: az ajánlások és igények alapjának előkészítése

| AB. | mivel a 2010. november 17-én közzétett bizottsági közlemény egyértelműen kiemeli, hogy egy integráltabb vetésforgórendszer keretében a fehérjenövények termesztésének fokozására van szükség, |
| --- | --- |

AB.

mivel a 2010. november 17-én közzétett bizottsági közlemény egyértelműen kiemeli, hogy egy integráltabb vetésforgórendszer keretében a fehérjenövények termesztésének fokozására van szükség,

| AC. | mivel a FAO, a Bizottság és a tagállami illetékes hatóságok által elvégzett különböző tanulmányok rámutattak, hogy az EU mezőgazdaságában a fehérjenövények fokozott alkalmazása magában rejti azt a lehetőséget, hogy az állati takarmányok kínálata megbízhatóbbá válik az agrár-környezetvédelmi intézkedések kihasználása révén, |
| --- | --- |

AC.

mivel a FAO, a Bizottság és a tagállami illetékes hatóságok által elvégzett különböző tanulmányok rámutattak, hogy az EU mezőgazdaságában a fehérjenövények fokozott alkalmazása magában rejti azt a lehetőséget, hogy az állati takarmányok kínálata megbízhatóbbá válik az agrár-környezetvédelmi intézkedések kihasználása révén,

| AD. | mivel a fehérjenövények termesztése több téren is előnyökkel jár a mezőgazdák számára: a haszonállatok takarmányának előállítása során az olyan vegyes telepítéseknél, mint a gabona, vagy a bab, az emberi fogyasztásra szánt fehérjék előállításánál és a fenntartható gazdálkodás minden formájánál, |
| --- | --- |

AD.

mivel a fehérjenövények termesztése több téren is előnyökkel jár a mezőgazdák számára: a haszonállatok takarmányának előállítása során az olyan vegyes telepítéseknél, mint a gabona, vagy a bab, az emberi fogyasztásra szánt fehérjék előállításánál és a fenntartható gazdálkodás minden formájánál,

| AE. | mivel a tagállamok az agrár-környezetvédelmi programok, valamint a termelési rendszerek és az élelmiszerek minőségének javítását szolgáló, „68. cikk szerinti” intézkedések részeként jelenleg egyedi támogatást nyújthatnak a fehérjenövények termesztéséhez, |
| --- | --- |

AE.

mivel a tagállamok az agrár-környezetvédelmi programok, valamint a termelési rendszerek és az élelmiszerek minőségének javítását szolgáló, „68. cikk szerinti” intézkedések részeként jelenleg egyedi támogatást nyújthatnak a fehérjenövények termesztéséhez,

| AF. | mivel a takarmány és energia előállítását szolgáló gabona- és kukoricatermesztés mellett a kiterjesztett vetésforgórendszerek, a gazdaság területén alkalmazott vegyes növénytermesztés és a fű- és herefélék keverékeinek alkalmazása környezeti és agronómiai előnyökkel járhat, elő kell mozdítani, mert a hüvelyes növények vetésforgórendszer részeként végzett termesztése megelőzheti a betegségeket és regenerálhatja a talajt, továbbá jótékony hatással lehet a beporzó populációkra és az éghajlatváltozás ellen is segíthet, |
| --- | --- |

AF.

mivel a takarmány és energia előállítását szolgáló gabona- és kukoricatermesztés mellett a kiterjesztett vetésforgórendszerek, a gazdaság területén alkalmazott vegyes növénytermesztés és a fű- és herefélék keverékeinek alkalmazása környezeti és agronómiai előnyökkel járhat, elő kell mozdítani, mert a hüvelyes növények vetésforgórendszer részeként végzett termesztése megelőzheti a betegségeket és regenerálhatja a talajt, továbbá jótékony hatással lehet a beporzó populációkra és az éghajlatváltozás ellen is segíthet,

| AG. | mivel a nagyobb közép-európai terméshozam termőföldeket szabadít fel egész Európában és lehetővé teszi, hogy Európa-szerte áthelyeződjön a növények, és különösen a fehérjenövények termesztése, |
| --- | --- |

AG.

mivel a nagyobb közép-európai terméshozam termőföldeket szabadít fel egész Európában és lehetővé teszi, hogy Európa-szerte áthelyeződjön a növények, és különösen a fehérjenövények termesztése,

| AH. | mivel az élelmiszeripari termékek árának a közelmúltban még szeszélyesebbé vált ingadozása miatt komoly aggályok merültek fel az európai állattenyésztés versenyképességét, a fehérjenövény-behozataltól való erős függését illetően; mivel az EU-nak érdemi stratégiai fejlesztési tervre van szüksége a fehérjenövények és a KAP új kihívásaira (éghajlatváltozás, a természeti erőforrások jobb felhasználása) adott válaszban játszott sajátos szerepük tekintetében; mivel a fehérjehiány csökkentése komolyabb erőfeszítéseket követel meg a jobb kutatás és tenyésztés terén, illetve a fehérjenövény-termesztésre, -tárolásra és -feldolgozásra megfelelő infrastruktúra javítását szolgáló intézkedéseket; mivel megfontolható az olajos magvak és a bioüzemanyag előállításából származó melléktermékek felhasználása állati takarmányként, feltéve, hogy szigorú szabályokat tartanak be az elővigyázatosság elvének teljes körű alkalmazása, valamint az emberi és állati egészségre jelentett kockázatok kiküszöbölése érdekében, |
| --- | --- |

AH.

mivel az élelmiszeripari termékek árának a közelmúltban még szeszélyesebbé vált ingadozása miatt komoly aggályok merültek fel az európai állattenyésztés versenyképességét, a fehérjenövény-behozataltól való erős függését illetően; mivel az EU-nak érdemi stratégiai fejlesztési tervre van szüksége a fehérjenövények és a KAP új kihívásaira (éghajlatváltozás, a természeti erőforrások jobb felhasználása) adott válaszban játszott sajátos szerepük tekintetében; mivel a fehérjehiány csökkentése komolyabb erőfeszítéseket követel meg a jobb kutatás és tenyésztés terén, illetve a fehérjenövény-termesztésre, -tárolásra és -feldolgozásra megfelelő infrastruktúra javítását szolgáló intézkedéseket; mivel megfontolható az olajos magvak és a bioüzemanyag előállításából származó melléktermékek felhasználása állati takarmányként, feltéve, hogy szigorú szabályokat tartanak be az elővigyázatosság elvének teljes körű alkalmazása, valamint az emberi és állati egészségre jelentett kockázatok kiküszöbölése érdekében,

| AI. | mivel a takarmánybehozatalra vonatkozó nulla tolerancia problémáját illetően további vitára szükség, és mivel a gyakorlatban megvalósítható megoldási lehetőségeket kell kidolgozni, |
| --- | --- |

AI.

mivel a takarmánybehozatalra vonatkozó nulla tolerancia problémáját illetően további vitára szükség, és mivel a gyakorlatban megvalósítható megoldási lehetőségeket kell kidolgozni,

| AJ. | mivel a mezőgazdasági és ipari termékek útvonalai sok tekintetben összekapcsolódnak, és a bioüzemanyag-termelés egyes melléktermékei takarmányozási célokra is alkalmasak, |
| --- | --- |

AJ.

mivel a mezőgazdasági és ipari termékek útvonalai sok tekintetben összekapcsolódnak, és a bioüzemanyag-termelés egyes melléktermékei takarmányozási célokra is alkalmasak,

| 1. | felszólítja a Bizottságot, hogy közép- vagy hosszú távban gondolkodjon a fehérjékre vonatkozó politikájának felülvizsgálatakor, ugyanakkor biztosítsa, hogy a KAP reformjára irányuló jogalkotási javaslatai tartalmazzanak megfelelő és megbízható új intézkedéseket és eszközöket, melyek a jelenlegi fehérjehiány és áringadozás jelentős mérséklése érdekében támogatják a termelőket a javított vetésforgó-rendszerek kialakításában; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot, hogy közép- vagy hosszú távban gondolkodjon a fehérjékre vonatkozó politikájának felülvizsgálatakor, ugyanakkor biztosítsa, hogy a KAP reformjára irányuló jogalkotási javaslatai tartalmazzanak megfelelő és megbízható új intézkedéseket és eszközöket, melyek a jelenlegi fehérjehiány és áringadozás jelentős mérséklése érdekében támogatják a termelőket a javított vetésforgó-rendszerek kialakításában;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsan nyújtson be jelentést a Parlamenthez és a Tanácshoz az EU hazai fehérjenövény-termesztésének új politikai eszközök révén történő növelésére kínálkozó lehetőségekről és opciókról, (beleértve az olajos magvak és melléktermékeik használatát, valamint azt, hogy a behozatal milyen mértékig helyettesíthető), a mezőgazdasági termelők jövedelmére gyakorolt esetleges hatásról, arról, hogy e lehetőségek milyen módon járulnak hozzá az éghajlatváltozás csökkentéséhez, milyen hatásuk lenne a biológiai sokféleségre és a talaj termékenységére, és milyen potenciállal rendelkeznek az ásványi műtrágyák és növényvédő szerek szükséges külső bevitelének csökkentése terén; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsan nyújtson be jelentést a Parlamenthez és a Tanácshoz az EU hazai fehérjenövény-termesztésének új politikai eszközök révén történő növelésére kínálkozó lehetőségekről és opciókról, (beleértve az olajos magvak és melléktermékeik használatát, valamint azt, hogy a behozatal milyen mértékig helyettesíthető), a mezőgazdasági termelők jövedelmére gyakorolt esetleges hatásról, arról, hogy e lehetőségek milyen módon járulnak hozzá az éghajlatváltozás csökkentéséhez, milyen hatásuk lenne a biológiai sokféleségre és a talaj termékenységére, és milyen potenciállal rendelkeznek az ásványi műtrágyák és növényvédő szerek szükséges külső bevitelének csökkentése terén;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést az importált takarmányban lévő, Európában nem engedélyezett GMO-kra vonatkozó zéró tolerancia szabály hatásáról, különös figyelemmel a határértékek bevezetésének lehetőségére és gyakorlati alkalmazásukra; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést az importált takarmányban lévő, Európában nem engedélyezett GMO-kra vonatkozó zéró tolerancia szabály hatásáról, különös figyelemmel a határértékek bevezetésének lehetőségére és gyakorlati alkalmazásukra;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2013-ig tartsa fenn a szárított takarmány piacának közös szervezését e kulcsfontosságú ágazat – mely rendkívül fontos a fehérjetartalmú takarmánynak az állattenyésztési ágazat számára való előállításában – folyamatos fennmaradása érdekében; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy 2013-ig tartsa fenn a szárított takarmány piacának közös szervezését e kulcsfontosságú ágazat – mely rendkívül fontos a fehérjetartalmú takarmánynak az állattenyésztési ágazat számára való előállításában – folyamatos fennmaradása érdekében;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a fehérjenövény-vetőmagok termesztésével és ellátásával kapcsolatos kutatást az EU-ban, beleértve a járványvédelemhez tett hozzájárulásukat, és tegyen javaslatokat az ismeretterjesztési szolgáltatások javítására, valamint – a vidékfejlesztés keretében – a mezőgazdasági termelőknek a vetésforgó és a gazdaság területén történő takarmány-előállítást szolgáló vegyes növénytermesztés alkalmazása terén nyújtott képzés javításának módjaira; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a fehérjenövény-vetőmagok termesztésével és ellátásával kapcsolatos kutatást az EU-ban, beleértve a járványvédelemhez tett hozzájárulásukat, és tegyen javaslatokat az ismeretterjesztési szolgáltatások javítására, valamint – a vidékfejlesztés keretében – a mezőgazdasági termelőknek a vetésforgó és a gazdaság területén történő takarmány-előállítást szolgáló vegyes növénytermesztés alkalmazása terén nyújtott képzés javításának módjaira;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy a vidékfejlesztés előmozdításának keretében dolgozzon ki olyan intézkedéseket, amelyek az állattenyésztési ágazaton belül ösztönzik a magas színvonalú biológiai anyaggal és termelékenységi potenciállal rendelkező állatok számának növekedését, és az optimális táplálkozási minták bevezetésével kapcsolatos helyes gyakorlatok terjesztését, azzal a céllal, hogy biztosítva legyen az állatok takrmányozására használt fehérjenövények megfeleő terméshozama; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy a vidékfejlesztés előmozdításának keretében dolgozzon ki olyan intézkedéseket, amelyek az állattenyésztési ágazaton belül ösztönzik a magas színvonalú biológiai anyaggal és termelékenységi potenciállal rendelkező állatok számának növekedését, és az optimális táplálkozási minták bevezetésével kapcsolatos helyes gyakorlatok terjesztését, azzal a céllal, hogy biztosítva legyen az állatok takrmányozására használt fehérjenövények megfeleő terméshozama;

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az állati takarmány előállítását szolgáló fejlettebb, decentralizált eszközöket bevezető vidékfejlesztési intézkedések keretére, amely a helyi és regionális növényfajtákon, e fajták tárolásán, illetve a vetőmagok kiválogatásán és fejlesztésen alapul; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az állati takarmány előállítását szolgáló fejlettebb, decentralizált eszközöket bevezető vidékfejlesztési intézkedések keretére, amely a helyi és regionális növényfajtákon, e fajták tárolásán, illetve a vetőmagok kiválogatásán és fejlesztésen alapul;

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a jelenlegi behozatali vámtarifák és kereskedelmi megállapodások különböző olajos magvakra és fehérjenövényekre gyakorolt hatásainak értékelését, és nyújtson be részletes jogi tanulmányt a Parlamenthez és a Tanácshoz az európai fehérjenövény-termesztésre vonatkozó Blair House megállapodások jelenlegi hatályáról; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a jelenlegi behozatali vámtarifák és kereskedelmi megállapodások különböző olajos magvakra és fehérjenövényekre gyakorolt hatásainak értékelését, és nyújtson be részletes jogi tanulmányt a Parlamenthez és a Tanácshoz az európai fehérjenövény-termesztésre vonatkozó Blair House megállapodások jelenlegi hatályáról;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az uniós piac zavartalan szója-ellátását azáltal, hogy technikai megoldást nyújt az Unióba importált, élelmiszer és takarmány céljára termesztett fehérjenövényekbenkismértékben jelen lévő GMO-kra; emlékeztet arra, hogy a szójaimport hiányosságai újabb plusz terhet rónak az EU állattenyésztő és takarmány-ágazataira, és veszélyeztetik a hazai húsgyártás gazdasági életképességét; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az uniós piac zavartalan szója-ellátását azáltal, hogy technikai megoldást nyújt az Unióba importált, élelmiszer és takarmány céljára termesztett fehérjenövényekbenkismértékben jelen lévő GMO-kra; emlékeztet arra, hogy a szójaimport hiányosságai újabb plusz terhet rónak az EU állattenyésztő és takarmány-ágazataira, és veszélyeztetik a hazai húsgyártás gazdasági életképességét;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve fontolja meg, hogy a KAP-ra irányuló jogalkotási javaslatai tartalmazzák ezen kívül a fehérjenövényekből álló vetésforgó alkalmazására ösztönzést, mint a növénybetegségek elleni óvintézkedést, a jobb mezőgazdasági gyakorlatokhoz tett hozzájárulást, és az olyan új kihívásokat, mint az élelmiszerbiztonság, az éghajlatváltozás, az erőforrások kezelése, stb; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve fontolja meg, hogy a KAP-ra irányuló jogalkotási javaslatai tartalmazzák ezen kívül a fehérjenövényekből álló vetésforgó alkalmazására ösztönzést, mint a növénybetegségek elleni óvintézkedést, a jobb mezőgazdasági gyakorlatokhoz tett hozzájárulást, és az olyan új kihívásokat, mint az élelmiszerbiztonság, az éghajlatváltozás, az erőforrások kezelése, stb;

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el megfelelő intézkedéseket olyan piaci körülmények megteremtése érdekében, amelyek a helyi termékeket részesítik előnyben az importált termékek helyett, és amelyek megfelelnek a takarmányipar előírásainak, beleértve a GMO-mentes rövid ellátási láncokra és a tanúsított termelésre vonatkozó modellek bevezetését; elismeri, hogy a helyi és közeli gazdálkodás a környezet szemontjából előnyösebb; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el megfelelő intézkedéseket olyan piaci körülmények megteremtése érdekében, amelyek a helyi termékeket részesítik előnyben az importált termékek helyett, és amelyek megfelelnek a takarmányipar előírásainak, beleértve a GMO-mentes rövid ellátási láncokra és a tanúsított termelésre vonatkozó modellek bevezetését; elismeri, hogy a helyi és közeli gazdálkodás a környezet szemontjából előnyösebb;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a Parlamenthez és a Tanácshoz, mely engedélyezi a vágóhídi hulladékból származó feldolgozott állati fehérjéknek az együregű gyomrú állatok (sertés és baromfi) élelmezésére való felhasználását, amennyiben az összetevők emberi fogyasztásra jóváhagyott húsból származnak, és a fajon belüli újrahasznosításra, illetve a mesterséges kannibalizmusra vonatkozó tilalmat teljes mértékben betartják és ellenőrzik; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a Parlamenthez és a Tanácshoz, mely engedélyezi a vágóhídi hulladékból származó feldolgozott állati fehérjéknek az együregű gyomrú állatok (sertés és baromfi) élelmezésére való felhasználását, amennyiben az összetevők emberi fogyasztásra jóváhagyott húsból származnak, és a fajon belüli újrahasznosításra, illetve a mesterséges kannibalizmusra vonatkozó tilalmat teljes mértékben betartják és ellenőrzik;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be konkrét keretprogramot a decentralizált mezőgazdasági és vidékfejlesztési kutatás céljára, és javítsa az európai és nemzetközi együttműködést, beleértve a helyi viszonyokhoz alkalmazkodó fehérjenövények nemesítésének javítását szolgáló, a gazdaságban zajló képzési programokat, innovatív területté téve ezt a különböző tagállamokban; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be konkrét keretprogramot a decentralizált mezőgazdasági és vidékfejlesztési kutatás céljára, és javítsa az európai és nemzetközi együttműködést, beleértve a helyi viszonyokhoz alkalmazkodó fehérjenövények nemesítésének javítását szolgáló, a gazdaságban zajló képzési programokat, innovatív területté téve ezt a különböző tagállamokban;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon összefüggő, átfogó politikai megközelítésmódot a mezőgazdasági-környezetvédelmi szabályoknak az Unióban forgalmazott élelmiszeripari termékekre való alkalmazásáról a géntechnológiával módosított fehérjenövények behozatalát illetően; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon összefüggő, átfogó politikai megközelítésmódot a mezőgazdasági-környezetvédelmi szabályoknak az Unióban forgalmazott élelmiszeripari termékekre való alkalmazásáról a géntechnológiával módosított fehérjenövények behozatalát illetően;

| 15. | kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egy olyan, az Európai Unióba behozott fehérjenövények származását ellenőrző mechanizmust, amely mindenekelőtt felfedné a származási országban alkalmazott termesztési gyakorlat fenntarthatóságát, ideértve a földhasználat megváltoztatását, illetve a fenntartható vízhasználatot és a géntechnológiával módosított szervezetek használatát; hangsúlyozza, hogy rendszeres helyszíni ellenőrzésre is szükség van e cél érdekében; |
| --- | --- |

15.

kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egy olyan, az Európai Unióba behozott fehérjenövények származását ellenőrző mechanizmust, amely mindenekelőtt felfedné a származási országban alkalmazott termesztési gyakorlat fenntarthatóságát, ideértve a földhasználat megváltoztatását, illetve a fenntartható vízhasználatot és a géntechnológiával módosított szervezetek használatát; hangsúlyozza, hogy rendszeres helyszíni ellenőrzésre is szükség van e cél érdekében;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg, hogy a KAP-ra irányuló jogalkotási javaslatai tartalmazzanak a vetésforgókban fehérjenövényeket termesztő termelők számára biztosított támogatást, mivel ez hozzájárul az üvegházhatást okozó gázok, illetve az EU fehérjenövény-hiányának csökkentéséhez, ugyanakkor segíti a járványvédelmet és fokozza a talaj termőképességét; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg, hogy a KAP-ra irányuló jogalkotási javaslatai tartalmazzanak a vetésforgókban fehérjenövényeket termesztő termelők számára biztosított támogatást, mivel ez hozzájárul az üvegházhatást okozó gázok, illetve az EU fehérjenövény-hiányának csökkentéséhez, ugyanakkor segíti a járványvédelmet és fokozza a talaj termőképességét;

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be olyan ösztönzés-alapú intézkedéseket, amelyek elősegítik a parlagon hagyott területek termelésbe való bevonását, amely területek jelentősen hozzájárulhatnak az EU-ban tapasztalható fehérjehiány csökkentéséhez; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be olyan ösztönzés-alapú intézkedéseket, amelyek elősegítik a parlagon hagyott területek termelésbe való bevonását, amely területek jelentősen hozzájárulhatnak az EU-ban tapasztalható fehérjehiány csökkentéséhez;

*

* *

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 147., 1993.6.18., 25. o.

(2)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/protein_crops/index_en.htm

(3)  HL L 162., 1982.6.12., 28. o.

(4)  HL L 160., 1999.6.26., 1. o.

(5)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o.

(6)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

(7)  HL L 316., 2009.12.2., 27. o.

(8)  HL L 229., 2009.9.1., 1. o.

(9)  HL C 66. E, 2009.3.20., 29. o.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/65

---

2011. március 8., keddA nők és férfiak közötti esélyegyenlőség – 2010

P7_TA(2011)0085

Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása a nők és férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2010 (2010/2138(INI))

2012/C 199 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Európai Unióról szóló szerződés (EUSz) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz) 157. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Európai Unióról szóló szerződés (EUSz) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz) 157. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezményre (ECHR), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezményre (ECHR),

| — | tekintettel a stockholmi programra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a stockholmi programra (1),

| — | tekintettel a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (2), a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (3), valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (2), a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (3), valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a Bizottság éves (2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 és 2008) jelentéseire a nők és férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban (COM(2001)0179, COM(2002)0258, COM(2003)0098, COM(2004)0115, COM(2005)0044, COM(2006)0071, COM(2007)0049 és COM(2008)0010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság éves (2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 és 2008) jelentéseire a nők és férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban (COM(2001)0179, COM(2002)0258, COM(2003)0098, COM(2004)0115, COM(2005)0044, COM(2006)0071, COM(2007)0049 és COM(2008)0010),

| — | tekintettel „a nemek közötti egyenlőség – 2010” című, 2009. december 18-i bizottsági jelentésre (COM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a nemek közötti egyenlőség – 2010” című, 2009. december 18-i bizottsági jelentésre (COM(2009)0694),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) (5),

| — | tekintettel az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 7-i 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 7-i 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. március 8-i 2010/18/EU tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. március 8-i 2010/18/EU tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel „a szakmai, a családi és a magánélet összeegyeztetésének fokozott támogatása” című, 2008. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a szakmai, a családi és a magánélet összeegyeztetésének fokozott támogatása” című, 2008. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2008)0635),

| — | tekintettel a határok nélküli televíziózásról szóló 89/552/EGK irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a határok nélküli televíziózásról szóló 89/552/EGK irányelvre,

| — | tekintettel „a barcelonai célkitűzések megvalósítása az iskoláskor alatti gyermekek gondozására létrehozott rendszerekben” című, 2008. október 3-i bizottsági jelentésre (COM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a barcelonai célkitűzések megvalósítása az iskoláskor alatti gyermekek gondozására létrehozott rendszerekben” című, 2008. október 3-i bizottsági jelentésre (COM(2008)0638),

| — | tekintettel „a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményére (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményére (COM(2010)0491),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ-egyezményre (CEDAW) és az ENSZ pekingi cselekvési platformjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ-egyezményre (CEDAW) és az ENSZ pekingi cselekvési platformjára,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2006. március 23–24-én elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2006. március 23–24-én elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Bizottság férfiak és nők közötti esélyegyenlőséggel foglalkozó tanácsadó bizottságának 2007. március 22-én elfogadott, a nemek közötti jövedelmi különbségekről szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság férfiak és nők közötti esélyegyenlőséggel foglalkozó tanácsadó bizottságának 2007. március 22-én elfogadott, a nemek közötti jövedelmi különbségekről szóló véleményére,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának az emberi jogokról és a nemi identitásról szóló vitaindító dokumentumára (2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának az emberi jogokról és a nemi identitásról szóló vitaindító dokumentumára (2009),

| — | tekintettel az Alapjogi Ügynökségnek a homofóbiáról, a transzfóbiáról, valamint a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő megkülönböztetésről szóló jelentésére (2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alapjogi Ügynökségnek a homofóbiáról, a transzfóbiáról, valamint a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő megkülönböztetésről szóló jelentésére (2010),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2009” című 2010. február 10-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2009” című 2010. február 10-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a gazdasági hanyatlás és pénzügyi válság nemi szempontjairól szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági hanyatlás és pénzügyi válság nemi szempontjairól szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv (20062010) eredményeinek értékeléséről és a jövőre vonatkozó ajánlásokról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv (20062010) eredményeinek értékeléséről és a jövőre vonatkozó ajánlásokról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a bizonytalan foglalkoztatási feltételek mellett dolgozó nőkről szóló, 2010. október 19-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizonytalan foglalkoztatási feltételek mellett dolgozó nőkről szóló, 2010. október 19-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemtervről (2006–2010) szóló, 2007. március 13-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemtervről (2006–2010) szóló, 2007. március 13-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről – 2008” című, 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről – 2008” című, 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó, a Bizottságnak címzett ajánlásokról szóló, 2008. november 18-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó, a Bizottságnak címzett ajánlásokról szóló, 2008. november 18-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló, 2010. december 15-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló, 2010. december 15-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0029/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0029/2011),

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió alapjogi chartája is elismert; és mivel továbbra is számos egyenlőtlenség áll fenn a férfiak és nők között, |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió alapjogi chartája is elismert; és mivel továbbra is számos egyenlőtlenség áll fenn a férfiak és nők között,

| B. | mivel a gazdasági és pénzügyi válság az Európai Uniót sem kímélte, és katasztrofális következményekkel járt a nők és a férfiak foglalkoztatottságára – különösen a nők gazdasági helyzetére – nézve, hosszú távon azonban inkább a nőket sújtja, |
| --- | --- |

B.

mivel a gazdasági és pénzügyi válság az Európai Uniót sem kímélte, és katasztrofális következményekkel járt a nők és a férfiak foglalkoztatottságára – különösen a nők gazdasági helyzetére – nézve, hosszú távon azonban inkább a nőket sújtja,

| C. | mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség pozitív hatással jár a termelékenységre és a gazdasági növekedésre, és elősegíti a nők munkaerő-piaci részvételének fokozását, ami viszont számos társadalmi és gazdasági előnnyel jár, |
| --- | --- |

C.

mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség pozitív hatással jár a termelékenységre és a gazdasági növekedésre, és elősegíti a nők munkaerő-piaci részvételének fokozását, ami viszont számos társadalmi és gazdasági előnnyel jár,

| D. | mivel fontosak a nemek szerint lebontott statisztikai adatok, hogy lássuk, milyen hatással van a válság a nőkre és férfiakra; mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete e területen jelentős kapacitással rendelkezik, és mivel a szegénység által a nők – különösen az idős nők – egészségére gyakorolt hatás felméréséhez adatokra van szükség, mivel fontos garantálni a nők egészségének védelmét, |
| --- | --- |

D.

mivel fontosak a nemek szerint lebontott statisztikai adatok, hogy lássuk, milyen hatással van a válság a nőkre és férfiakra; mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete e területen jelentős kapacitással rendelkezik, és mivel a szegénység által a nők – különösen az idős nők – egészségére gyakorolt hatás felméréséhez adatokra van szükség, mivel fontos garantálni a nők egészségének védelmét,

| E. | mivel a nők munkanélküliségi arányát gyakran alulbecsülik azáltal, hogy nem veszik számításba a nők inaktivitási rátáját (a 63 millió 25 és 64 év közötti inaktív 2/3-a) és a részmunkaidősök magas munkanélküliségi rátáját, |
| --- | --- |

E.

mivel a nők munkanélküliségi arányát gyakran alulbecsülik azáltal, hogy nem veszik számításba a nők inaktivitási rátáját (a 63 millió 25 és 64 év közötti inaktív 2/3-a) és a részmunkaidősök magas munkanélküliségi rátáját,

| F. | mivel a foglalkoztatási arányok alacsonyabbak a vidéki területeken; mivel – ezen túlmenően – sok nő nem vesz részt a hivatalos munkaerőpiacon, ezért pedig nincsenek munkanélküliként nyilvántartva, illetve nem szerepelnek a munkanélküliségre vonatkozó statisztikákban, ami sajátos pénzügyi és jogi problémákat okoz az anyasági jogok és a betegszabadság, a nyugdíjjogosultságok megszerzése, valamint a szociális biztonsághoz való hozzáférés tekintetében, továbbá problémákat idéz elő a házasság felbontása esetén; mivel a vidéki területek hátrányos helyzetben vannak a jó minőségű munkalehetőségek hiánya miatt, |
| --- | --- |

F.

mivel a foglalkoztatási arányok alacsonyabbak a vidéki területeken; mivel – ezen túlmenően – sok nő nem vesz részt a hivatalos munkaerőpiacon, ezért pedig nincsenek munkanélküliként nyilvántartva, illetve nem szerepelnek a munkanélküliségre vonatkozó statisztikákban, ami sajátos pénzügyi és jogi problémákat okoz az anyasági jogok és a betegszabadság, a nyugdíjjogosultságok megszerzése, valamint a szociális biztonsághoz való hozzáférés tekintetében, továbbá problémákat idéz elő a házasság felbontása esetén; mivel a vidéki területek hátrányos helyzetben vannak a jó minőségű munkalehetőségek hiánya miatt,

| G. | mivel a nők hátrányos helyzetben vannak a munkaerőpiacon abból adódóan, hogy akaratukon kívül részmunkaidős vagy határozott idejű szerződéssel alkalmazzák őket, és különösen javadalmazásuk is alacsonyabb a férfiakénál; mivel ez az egyenlőtlenség tükröződik a nyugdíjakban, ami a nőket az elszegényedés tekintetében magasabb kockázatnak teszi ki, mint a férfiakat, |
| --- | --- |

G.

mivel a nők hátrányos helyzetben vannak a munkaerőpiacon abból adódóan, hogy akaratukon kívül részmunkaidős vagy határozott idejű szerződéssel alkalmazzák őket, és különösen javadalmazásuk is alacsonyabb a férfiakénál; mivel ez az egyenlőtlenség tükröződik a nyugdíjakban, ami a nőket az elszegényedés tekintetében magasabb kockázatnak teszi ki, mint a férfiakat,

| H. | mivel uniós szinten a nők és a férfiak közötti bérszakadék átlagosan még mindig 18 %, néhány országban a 25 %-ot, sőt egy tagállamban a 30 %-ot is meghaladja, valamint a megtett erőfeszítések és elért előrehaladás ellenére a fizetési aránytalanságok igen lassan csökkennek, |
| --- | --- |

H.

mivel uniós szinten a nők és a férfiak közötti bérszakadék átlagosan még mindig 18 %, néhány országban a 25 %-ot, sőt egy tagállamban a 30 %-ot is meghaladja, valamint a megtett erőfeszítések és elért előrehaladás ellenére a fizetési aránytalanságok igen lassan csökkennek,

| I. | mivel nem szabad, hogy az anyaság lefékezze a nők szakmai pályafutását, és mivel a statisztikák egyértelműen kimutatják, hogy a gyermekes nők kevesebb munkaórát végeznek, mint a gyermektelenek, ellentétben az apákkal, akik a gyermektelen férfiaknál többet dolgoznak, |
| --- | --- |

I.

mivel nem szabad, hogy az anyaság lefékezze a nők szakmai pályafutását, és mivel a statisztikák egyértelműen kimutatják, hogy a gyermekes nők kevesebb munkaórát végeznek, mint a gyermektelenek, ellentétben az apákkal, akik a gyermektelen férfiaknál többet dolgoznak,

| J. | mivel a 2002 márciusában Barcelonában ülésező Európai Tanácson felkérték a tagállamokat, hogy törekedjenek arra, hogy 2010-re a három év és az iskolaköteles kor közötti gyermekek legalább 90 %-a és a három év alatti gyermekek legalább 33 %-a számára biztosítsanak gyermekelhelyezési szolgáltatást, azonban ezen államilag finanszírozott intézmények száma számos országban még nem elégséges, ami különösen negatív hatású a hátrányos helyzetű családokra nézve, |
| --- | --- |

J.

mivel a 2002 márciusában Barcelonában ülésező Európai Tanácson felkérték a tagállamokat, hogy törekedjenek arra, hogy 2010-re a három év és az iskolaköteles kor közötti gyermekek legalább 90 %-a és a három év alatti gyermekek legalább 33 %-a számára biztosítsanak gyermekelhelyezési szolgáltatást, azonban ezen államilag finanszírozott intézmények száma számos országban még nem elégséges, ami különösen negatív hatású a hátrányos helyzetű családokra nézve,

| K. | mivel a nők foglalkoztatási aránya összefüggésben áll családi kötelezettségeikkel; mivel több mint 20 millió európai (2/3-uk nő) eltartott felnőttek gondozását végzi, ami megakadályozza őket abban, hogy teljes munkaidőben folytassák szakmai tevékenységüket; mivel fennáll annak a veszélye, hogy ez a jelenség a népesség elöregedésével egyre súlyosbodik, |
| --- | --- |

K.

mivel a nők foglalkoztatási aránya összefüggésben áll családi kötelezettségeikkel; mivel több mint 20 millió európai (2/3-uk nő) eltartott felnőttek gondozását végzi, ami megakadályozza őket abban, hogy teljes munkaidőben folytassák szakmai tevékenységüket; mivel fennáll annak a veszélye, hogy ez a jelenség a népesség elöregedésével egyre súlyosbodik,

| L. | mivel a gyermekgondozási szolgáltatásokhoz és az idősek és más eltartottak számára nyújtott segítséghez való hozzáférés létfontosságú a nők és a férfiak munkaerőpiacon, oktatásban és képzésben való, egyenlő részvételének biztosításához, |
| --- | --- |

L.

mivel a gyermekgondozási szolgáltatásokhoz és az idősek és más eltartottak számára nyújtott segítséghez való hozzáférés létfontosságú a nők és a férfiak munkaerőpiacon, oktatásban és képzésben való, egyenlő részvételének biztosításához,

| M. | mivel a házimunka terhe sokkal nagyobb a nők esetében, mint a férfiaknál, és azt nem értékelik pénzben, illetve annak értékét nem ismerik el, és mivel a gyermekek, a betegek vagy idősek otthoni gondozásával végzett munka nehéz és fizetés nélkül végzett munka, |
| --- | --- |

M.

mivel a házimunka terhe sokkal nagyobb a nők esetében, mint a férfiaknál, és azt nem értékelik pénzben, illetve annak értékét nem ismerik el, és mivel a gyermekek, a betegek vagy idősek otthoni gondozásával végzett munka nehéz és fizetés nélkül végzett munka,

| N. | mivel ki kell küszöbölni az oktatásban a nemi sztereotípiákat, amelyek azt eredményezik, hogy a gyermekeket gyakran a hagyományosan női, illetve férfi iskolai és egyetemi szakokra irányítják; mivel fontos biztosítani az iskola- és szakmaválasztás változatosságát, |
| --- | --- |

N.

mivel ki kell küszöbölni az oktatásban a nemi sztereotípiákat, amelyek azt eredményezik, hogy a gyermekeket gyakran a hagyományosan női, illetve férfi iskolai és egyetemi szakokra irányítják; mivel fontos biztosítani az iskola- és szakmaválasztás változatosságát,

| O. | mivel még mindig igen alacsony azon lányok száma, akik tudományos ágazatokat, különösen matematikát és számítástechnikát választanak, aminek következtében erős ágazati nemi szegregáció figyelhető meg, |
| --- | --- |

O.

mivel még mindig igen alacsony azon lányok száma, akik tudományos ágazatokat, különösen matematikát és számítástechnikát választanak, aminek következtében erős ágazati nemi szegregáció figyelhető meg,

| P. | mivel a válság ronthat a nők és a férfiak ágazati és szakmai szegregációján, ami néhány országban nemhogy nem csökkent, hanem fokozódott, |
| --- | --- |

P.

mivel a válság ronthat a nők és a férfiak ágazati és szakmai szegregációján, ami néhány országban nemhogy nem csökkent, hanem fokozódott,

| Q. | mivel az EU 2020 stratégia az ökológiai átalakulásra, a megújuló energiák ágazatára, a tudományra és e technológiaintenzív, környezetbarát munkahelyekre helyezte a hangsúlyt az új fenntartható gazdaság tekintetében, mivel a nők munkaerőpiacra való aktív integrációja és újbóli integrációja elengedhetetlen a férfiak és nők esetében kitűzött 75 %-os foglalkoztatási cél eléréséhez, |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU 2020 stratégia az ökológiai átalakulásra, a megújuló energiák ágazatára, a tudományra és e technológiaintenzív, környezetbarát munkahelyekre helyezte a hangsúlyt az új fenntartható gazdaság tekintetében, mivel a nők munkaerőpiacra való aktív integrációja és újbóli integrációja elengedhetetlen a férfiak és nők esetében kitűzött 75 %-os foglalkoztatási cél eléréséhez,

| R. | mivel általában több nő, mint férfi szerez diplomát (a megszerzett diplomák 58,9 %-át), azonban a nők fizetése még mindig átlagosan 18 %-kal alacsonyabb a férfiakénál, és a vállalatok, a közigazgatás és a politikai szervezetek felelős pozícióiban továbbra is kisebbségben vannak, |
| --- | --- |

R.

mivel általában több nő, mint férfi szerez diplomát (a megszerzett diplomák 58,9 %-át), azonban a nők fizetése még mindig átlagosan 18 %-kal alacsonyabb a férfiakénál, és a vállalatok, a közigazgatás és a politikai szervezetek felelős pozícióiban továbbra is kisebbségben vannak,

| S. | mivel a gazdaságban és a politikában felelős pozíciót betöltő nők európai hálózata, amelyet 2008 júniusában hoztak létre, hozzá tud járulni a felelős pozíciót betöltő nők és férfiak közötti egyensúly javításához, |
| --- | --- |

S.

mivel a gazdaságban és a politikában felelős pozíciót betöltő nők európai hálózata, amelyet 2008 júniusában hoztak létre, hozzá tud járulni a felelős pozíciót betöltő nők és férfiak közötti egyensúly javításához,

| T. | mivel a nemek közötti egyenlőség társadalmi sikerének kulcsa a nők nagyobb arányú politikai képviselete úgy európai és nemzeti, mint regionális és helyi szinten; mivel néhány tagállamban a nők nemzeti parlamentben való képviseleti aránya nem haladja meg a 15 %-ot, |
| --- | --- |

T.

mivel a nemek közötti egyenlőség társadalmi sikerének kulcsa a nők nagyobb arányú politikai képviselete úgy európai és nemzeti, mint regionális és helyi szinten; mivel néhány tagállamban a nők nemzeti parlamentben való képviseleti aránya nem haladja meg a 15 %-ot,

| U. | mivel a nők esetében megtett tevőleges intézkedés létfontosságúnak bizonyult a munkaerőpiacra és általánosságban a társadalomba való teljes körű integrációjuk biztosításához, |
| --- | --- |

U.

mivel a nők esetében megtett tevőleges intézkedés létfontosságúnak bizonyult a munkaerőpiacra és általánosságban a társadalomba való teljes körű integrációjuk biztosításához,

| V. | mivel szakmai pályafutásuk szaggatottsága miatt a nőket az alacsonyabb javadalmazás és nyugdíj szempontjából inkább fenyegeti a szegénység, mint a férfiakat; mivel a szegénység elleni küzdelem európai éve keretében nem került sor a női szegénység mélyebb okainak tanulmányozására, |
| --- | --- |

V.

mivel szakmai pályafutásuk szaggatottsága miatt a nőket az alacsonyabb javadalmazás és nyugdíj szempontjából inkább fenyegeti a szegénység, mint a férfiakat; mivel a szegénység elleni küzdelem európai éve keretében nem került sor a női szegénység mélyebb okainak tanulmányozására,

| W. | mivel 2011-et az önkéntesség európai évének nyilvánították, és hangsúlyozva, hogy a nemek közötti egyenlőség elvének előmozdítása pozitív szerepet játszhatna az önkéntességi programokban, |
| --- | --- |

W.

mivel 2011-et az önkéntesség európai évének nyilvánították, és hangsúlyozva, hogy a nemek közötti egyenlőség elvének előmozdítása pozitív szerepet játszhatna az önkéntességi programokban,

| X. | mivel a kisebbséghez tartozó nők, különösen a roma nők, rendszeresen többszörös és interszekcionális diszkriminációt szenvednek el, és nemcsak a többséghez tartozó nőkhöz, hanem az etnikai kisebbséghez tartozó férfiakhoz képest is hátrányos helyzetben vannak, és a kirekesztés kockázata különösen nagy az ő esetükben, |
| --- | --- |

X.

mivel a kisebbséghez tartozó nők, különösen a roma nők, rendszeresen többszörös és interszekcionális diszkriminációt szenvednek el, és nemcsak a többséghez tartozó nőkhöz, hanem az etnikai kisebbséghez tartozó férfiakhoz képest is hátrányos helyzetben vannak, és a kirekesztés kockázata különösen nagy az ő esetükben,

| Y. | mivel a nők elleni erőszak alapvető jogaik megtámadásaként értelmezhető, nem ismer földrajzi, gazdasági, kulturális, illetve társadalmi korlátokat, és az egyenlőség alapvető akadályát képezi; mivel becslések szerint Európában a nők 20–25 %-a válik élete során fizikai erőszak áldozatává; mivel a pszichológiai erőszak ugyanolyan pusztító is lehet, mint a fizikai erőszak, |
| --- | --- |

Y.

mivel a nők elleni erőszak alapvető jogaik megtámadásaként értelmezhető, nem ismer földrajzi, gazdasági, kulturális, illetve társadalmi korlátokat, és az egyenlőség alapvető akadályát képezi; mivel becslések szerint Európában a nők 20–25 %-a válik élete során fizikai erőszak áldozatává; mivel a pszichológiai erőszak ugyanolyan pusztító is lehet, mint a fizikai erőszak,

| Z. | mivel az Európai Parlament számos alkalommal szólított fel a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem európai évének létrehozására, |
| --- | --- |

Z.

mivel az Európai Parlament számos alkalommal szólított fel a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem európai évének létrehozására,

| AA. | mivel a nők többszörös formában szembesülnek hátrányos megkülönböztetéssel, és őket jobban veszélyezteti a társadalmi kirekesztés, a szegénység és az emberi jogok rendkívüli mértékű megsértése, mint például az emberkereskedelem, különösen akkor, ha nem a többségi társadalomhoz tartoznak, |
| --- | --- |

AA.

mivel a nők többszörös formában szembesülnek hátrányos megkülönböztetéssel, és őket jobban veszélyezteti a társadalmi kirekesztés, a szegénység és az emberi jogok rendkívüli mértékű megsértése, mint például az emberkereskedelem, különösen akkor, ha nem a többségi társadalomhoz tartoznak,

| 1. | emlékeztet, hogy a válság először a többségében férfiakat foglalkoztató ágazatokat érintette, mint például az építőipart és az ipart, azonban egyéb olyan ágazatokra is továbbterjedt, ahol a nemek közül a nők nagyobb arányt képviselnek, így a munkanélküliségi arány a nőknél is megemelkedett; hangsúlyozza, hogy a fizetések a leginkább a főként női szolgáltatási ágazatokban és az állami költségvetésekből finanszírozott ágazatokban csökkentek, ahol a legtöbb alkalmazott nő, következésképpen pedig a nők alacsonyabb nyugdíjakat kapnak, ami az idős nők körében magasabb szintű szegénységet eredményez; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet, hogy a válság először a többségében férfiakat foglalkoztató ágazatokat érintette, mint például az építőipart és az ipart, azonban egyéb olyan ágazatokra is továbbterjedt, ahol a nemek közül a nők nagyobb arányt képviselnek, így a munkanélküliségi arány a nőknél is megemelkedett; hangsúlyozza, hogy a fizetések a leginkább a főként női szolgáltatási ágazatokban és az állami költségvetésekből finanszírozott ágazatokban csökkentek, ahol a legtöbb alkalmazott nő, következésképpen pedig a nők alacsonyabb nyugdíjakat kapnak, ami az idős nők körében magasabb szintű szegénységet eredményez;

| 2. | rámutat arra, hogy azon országokban, amelyekben a munkaerőpiacon megvalósult a férfiakkal és nőkkel szembeni egyenlő elbánás, ott ez pozitív hatást gyakorolt az adott ország gazdasági-társadalmi fejlődésére, és ezért az esélyegyenlőségi politikát válság idején sem szabad elhanyagolni, illetve rámutat arra, hogy a tagállamok és a Bizottság kifejezett szándéka ellenére sem sikerült ez idáig következetesen egyenlő feltételeket biztosítani; megállapítja, hogy a recesszió során az elmúlt tíz évben megerősödött az a tartós tendencia, hogy a nőket sokkal nagyobb számban sújtja a szegénység, a munkahelyek elvesztése és a bizonytalan munkaviszonyok, mint a férfiakat, és ezáltal mindinkább jelentőssé vált a szegénység „elnőiesedése”; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy azon országokban, amelyekben a munkaerőpiacon megvalósult a férfiakkal és nőkkel szembeni egyenlő elbánás, ott ez pozitív hatást gyakorolt az adott ország gazdasági-társadalmi fejlődésére, és ezért az esélyegyenlőségi politikát válság idején sem szabad elhanyagolni, illetve rámutat arra, hogy a tagállamok és a Bizottság kifejezett szándéka ellenére sem sikerült ez idáig következetesen egyenlő feltételeket biztosítani; megállapítja, hogy a recesszió során az elmúlt tíz évben megerősödött az a tartós tendencia, hogy a nőket sokkal nagyobb számban sújtja a szegénység, a munkahelyek elvesztése és a bizonytalan munkaviszonyok, mint a férfiakat, és ezáltal mindinkább jelentőssé vált a szegénység „elnőiesedése”;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a lisszaboni stratégia a munkaképes nők 60 %-ának munkaerő-piaci integrálását tűzte ki célul, míg a demográfiai kihívással kapcsolatos erőfeszítések a születések számának növekedését kívánják előmozdítani a jövőbeli kihívások kezelése érdekében; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a lisszaboni stratégia a munkaképes nők 60 %-ának munkaerő-piaci integrálását tűzte ki célul, míg a demográfiai kihívással kapcsolatos erőfeszítések a születések számának növekedését kívánják előmozdítani a jövőbeli kihívások kezelése érdekében;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a nők munkaerő-piaci részvétele pozitív jelenségnek számít a gazdasági növekedés szempontjából; rámutat arra, hogy az EBESZ adatai szerint a nők az éves növekedés egynegyedéhez járultak hozzá 1995 és 2008 között; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a nők munkaerő-piaci részvétele pozitív jelenségnek számít a gazdasági növekedés szempontjából; rámutat arra, hogy az EBESZ adatai szerint a nők az éves növekedés egynegyedéhez járultak hozzá 1995 és 2008 között;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a munkahely elvesztése esetén a nők számára nagyobb a kockázata annak, hogy nem tudnak újból munkába állni; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a munkahely elvesztése esetén a nők számára nagyobb a kockázata annak, hogy nem tudnak újból munkába állni;

| 6. | felszólít arra, hogy tűzzenek ki célokat a nők tevékenységekben, illetve ágazatokban, vagy azokon a szinteken való részvételét illetően, ahonnan őket korábban kizárták, és ahol még mindig nem képviseltetik magukat elégségesen, oly módon, hogy különösen a fent említett ágazatokban és kategóriákban tájékoztatják és ösztönzik a munkáltatókat, hogy toborozzanak nőket és léptessék őket elő; |
| --- | --- |

6.

felszólít arra, hogy tűzzenek ki célokat a nők tevékenységekben, illetve ágazatokban, vagy azokon a szinteken való részvételét illetően, ahonnan őket korábban kizárták, és ahol még mindig nem képviseltetik magukat elégségesen, oly módon, hogy különösen a fent említett ágazatokban és kategóriákban tájékoztatják és ösztönzik a munkáltatókat, hogy toborozzanak nőket és léptessék őket elő;

| 7. | hangsúlyozza, hogy sokkal több figyelmet kell fordítani a nők nyugdíjának megfelelőségére, mivel a dolgozó nők a férfiaknál gyakrabban szakítják meg karrierjüket, hogy gyermekeket és beteg vagy idős családtagokat gondozzanak, ennek következtében pedig családon belüli elkötelezettségük miatt sokkal inkább hajlamosak arra, hogy részmunkaidőben dolgozzanak vagy bizonytalan munkát vállaljanak; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy sokkal több figyelmet kell fordítani a nők nyugdíjának megfelelőségére, mivel a dolgozó nők a férfiaknál gyakrabban szakítják meg karrierjüket, hogy gyermekeket és beteg vagy idős családtagokat gondozzanak, ennek következtében pedig családon belüli elkötelezettségük miatt sokkal inkább hajlamosak arra, hogy részmunkaidőben dolgozzanak vagy bizonytalan munkát vállaljanak;

| 8. | kéri, hogy a válság nőkre kifejtett hatását pontos statisztikai adatok gyűjtése révén számszerűsítsék és mérjék, és nemekre lebontott mutatóit rendszeresen frissítsék és értékeljék; hozzáteszi, hogy e statisztikai adatoknak hozzá kell járulniuk a konjunkturális és strukturális problémák jobb kezeléséhez a válságból való kilábalás megkönnyítése és a bevált gyakorlatok terjesztésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

kéri, hogy a válság nőkre kifejtett hatását pontos statisztikai adatok gyűjtése révén számszerűsítsék és mérjék, és nemekre lebontott mutatóit rendszeresen frissítsék és értékeljék; hozzáteszi, hogy e statisztikai adatoknak hozzá kell járulniuk a konjunkturális és strukturális problémák jobb kezeléséhez a válságból való kilábalás megkönnyítése és a bevált gyakorlatok terjesztésének előmozdítása érdekében;

| 9. | bírálatát fejezi ki amiatt, hogy a gazdaságélénkítő tervek a férfiak uralta munkaerő-piaci ágazatokra összpontosítanak; kiemeli, hogy a férfiak jövőbeli munkavégzését a nőkével szemben előnyben részesítő támogatás növeli a nemek közötti egyenlőtlenséget ahelyett, hogy csökkentené azt; hangsúlyozza, hogy a válság kezelésére irányuló nemzeti, európai és nemzetközi gazdaságélénkítő tervekbe be kell építeni a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó politikákat; |
| --- | --- |

9.

bírálatát fejezi ki amiatt, hogy a gazdaságélénkítő tervek a férfiak uralta munkaerő-piaci ágazatokra összpontosítanak; kiemeli, hogy a férfiak jövőbeli munkavégzését a nőkével szemben előnyben részesítő támogatás növeli a nemek közötti egyenlőtlenséget ahelyett, hogy csökkentené azt; hangsúlyozza, hogy a válság kezelésére irányuló nemzeti, európai és nemzetközi gazdaságélénkítő tervekbe be kell építeni a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó politikákat;

| 10. | rámutat, hogy a vidéki területeken alacsonyabb a foglalkoztatási arány mind a férfiak, mind a nők esetében, és hogy ez – mivel kevés a munkalehetőség a magasan képzettek számára – a vidéki területeken élőket hátrányosan érinti; ezenkívül sok nő nem a hivatalos munkaerőpiacon tevékenykedik, és ezért nincs munkanélküliként bejelentve, ami pénzügyi és jogi problémákhoz vezet a szülési szabadsághoz való jog, a táppénz és a nyugdíjjogosultság megszerzése tekintetében; |
| --- | --- |

10.

rámutat, hogy a vidéki területeken alacsonyabb a foglalkoztatási arány mind a férfiak, mind a nők esetében, és hogy ez – mivel kevés a munkalehetőség a magasan képzettek számára – a vidéki területeken élőket hátrányosan érinti; ezenkívül sok nő nem a hivatalos munkaerőpiacon tevékenykedik, és ezért nincs munkanélküliként bejelentve, ami pénzügyi és jogi problémákhoz vezet a szülési szabadsághoz való jog, a táppénz és a nyugdíjjogosultság megszerzése tekintetében;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági válság negatívan hatott a munkavállalókra; megállapítja, hogy annak ellenére, hogy a nők képzettségi szintje jelentősen nőtt az utóbbi években, és a diplomás nők száma ma nagyobb a diplomás férfiakénál, a nők még mindig gyakran arra kényszerülnek, hogy másodrangú és rosszabbul fizetett állásokat töltsenek be; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági válság negatívan hatott a munkavállalókra; megállapítja, hogy annak ellenére, hogy a nők képzettségi szintje jelentősen nőtt az utóbbi években, és a diplomás nők száma ma nagyobb a diplomás férfiakénál, a nők még mindig gyakran arra kényszerülnek, hogy másodrangú és rosszabbul fizetett állásokat töltsenek be;

| 12. | hangsúlyozza, hogy átlagon felüli a nők száma a bizonytalan munkaviszonyban és nem önként vállalt részmunkaidős foglalkoztatásban lévők, illetve a szegénység által sújtott emberek körében; kéri ezért a tagállamokat, gondoskodjanak arról, hogy az EU -2020 stratégia szegénységgel és társadalmi integrációval kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósítása irányuljon a nőkre olyan mértékben, amekkora az arányuk a szegénységben élő emberek között; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy átlagon felüli a nők száma a bizonytalan munkaviszonyban és nem önként vállalt részmunkaidős foglalkoztatásban lévők, illetve a szegénység által sújtott emberek körében; kéri ezért a tagállamokat, gondoskodjanak arról, hogy az EU -2020 stratégia szegénységgel és társadalmi integrációval kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósítása irányuljon a nőkre olyan mértékben, amekkora az arányuk a szegénységben élő emberek között;

| 13. | emlékeztet, hogy a nők egyre növekvő munkaerő-piaci részvétele ellenére a nemek közötti egyenlőség továbbra is fennáll; hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügy válságnak alkalmat kell nyújtania arra, hogy a foglalkoztatási aránnyal, a javadalmazás szintjével, a munkaidővel és a felelős pozíciók betöltésével kapcsolatos új és innovatív javaslatok szülessenek; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet, hogy a nők egyre növekvő munkaerő-piaci részvétele ellenére a nemek közötti egyenlőség továbbra is fennáll; hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügy válságnak alkalmat kell nyújtania arra, hogy a foglalkoztatási aránnyal, a javadalmazás szintjével, a munkaidővel és a felelős pozíciók betöltésével kapcsolatos új és innovatív javaslatok szülessenek;

| 14. | hangsúlyozza a nők és férfiak közötti egyenlőség által a gazdasági növekedésre gyakorolt pozitív hatást; rámutat, hogy jó néhány tanulmány számításai jutottak arra a követtetésre, hogy ha a nők foglalkoztatási, részmunkaidős és termelékenységi arányai a férfiakéihoz hasonlóak lennének, akkor a GDP 30 %-kal növekedne; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a nők és férfiak közötti egyenlőség által a gazdasági növekedésre gyakorolt pozitív hatást; rámutat, hogy jó néhány tanulmány számításai jutottak arra a követtetésre, hogy ha a nők foglalkoztatási, részmunkaidős és termelékenységi arányai a férfiakéihoz hasonlóak lennének, akkor a GDP 30 %-kal növekedne;

| 15. | emlékeztet, hogy a foglalkoztatási politikák kialakításakor figyelembe kell venni a munkahelyteremtés szempontjából komoly eredményekkel kecsegtető új ágazatok, mint például az ökológia, a környezetvédelem vagy az új technológiák megjelenését; ezzel kapcsolatosan hangsúlyozza a nők fontos szerepét ezekben az ágazatokban; felkéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék a lányokat arra, hogy ne hagyják figyelmen kívül ezeket az ágazatokat; ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy folytasson folyamatos párbeszédet ezekről az új perspektívákról; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet, hogy a foglalkoztatási politikák kialakításakor figyelembe kell venni a munkahelyteremtés szempontjából komoly eredményekkel kecsegtető új ágazatok, mint például az ökológia, a környezetvédelem vagy az új technológiák megjelenését; ezzel kapcsolatosan hangsúlyozza a nők fontos szerepét ezekben az ágazatokban; felkéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék a lányokat arra, hogy ne hagyják figyelmen kívül ezeket az ágazatokat; ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy folytasson folyamatos párbeszédet ezekről az új perspektívákról;

| 16. | felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottság támogatásával és jelenlegi tevékenységeik fejlesztése révén gondoskodjanak arról, hogy a fenntartható gazdaságra – amelyben a kkv-k központi szerepet kapnak – való átállásra tekintettel több nő használja ki az élethosszig tartó tanulás keretében a szakmai képzési lehetőségeket, és ezáltal mozdítsák elő a női munkavállalók foglalkoztathatóságát; |
| --- | --- |

16.

felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottság támogatásával és jelenlegi tevékenységeik fejlesztése révén gondoskodjanak arról, hogy a fenntartható gazdaságra – amelyben a kkv-k központi szerepet kapnak – való átállásra tekintettel több nő használja ki az élethosszig tartó tanulás keretében a szakmai képzési lehetőségeket, és ezáltal mozdítsák elő a női munkavállalók foglalkoztathatóságát;

| 17. | felszólít arra, hogy mozdítsák elő a nőknek az oktatással, a szakképzéssel, valamint a nem hagyományos ágazatokban és a magasabb felelősséggel járó szinteken a foglalkoztatással kapcsolatos tágabb lehetőségekhez való hozzáférését; |
| --- | --- |

17.

felszólít arra, hogy mozdítsák elő a nőknek az oktatással, a szakképzéssel, valamint a nem hagyományos ágazatokban és a magasabb felelősséggel járó szinteken a foglalkoztatással kapcsolatos tágabb lehetőségekhez való hozzáférését;

| 18. | kéri a Bizottságot, hogy ösztönözzön párbeszédet a szociális partnerekkel olyan témák megvitatása céljából, mint például a fizetések átláthatósága, a nők számára biztosított részmunkaidős és határozott idejű szerződési feltételek, valamint a nők „zöld” és innovatív ágazatokban való részvételének ösztönzése; |
| --- | --- |

18.

kéri a Bizottságot, hogy ösztönözzön párbeszédet a szociális partnerekkel olyan témák megvitatása céljából, mint például a fizetések átláthatósága, a nők számára biztosított részmunkaidős és határozott idejű szerződési feltételek, valamint a nők „zöld” és innovatív ágazatokban való részvételének ösztönzése;

| 19. | emlékeztet, hogy a szociális gazdaságban tevékenykedő vállalkozások (alapítványok, egyesületek, szövetkezetek) központi szerepet játszhatnak a gazdasági fellendülésben, és hogy ezek alkalmazottai túlnyomórészt nők; felkéri a tagállamokat, hogy gazdaságösztönző politikáik kidolgozásakor komolyan vegyék figyelembe ezeket a tevékenységtípusokat; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet, hogy a szociális gazdaságban tevékenykedő vállalkozások (alapítványok, egyesületek, szövetkezetek) központi szerepet játszhatnak a gazdasági fellendülésben, és hogy ezek alkalmazottai túlnyomórészt nők; felkéri a tagállamokat, hogy gazdaságösztönző politikáik kidolgozásakor komolyan vegyék figyelembe ezeket a tevékenységtípusokat;

| 20. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ki kell dolgozni a közös tulajdon jogi fogalmát a mezőgazdaságban a nők jogainak teljes körű elismerése, valamint a szociális biztonság és munkájuk elismerése tekintetében a megfelelő védelem biztosítása érdekében, továbbá hogy módosítani kell az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapról (EMVA) szóló rendeletet, hogy – az Európai Szociális Alaphoz (ESZA) hasonlóan – tevőleges intézkedést lehessen tenni a nőkért a 2014–2020 közötti, jövőbeli programozási időszakban, ami lehetséges volt a korábbi időszakokban, a jelenlegiben azonban nem, mivel ezek az intézkedések igen előnyösek lesznek a vidéki környezetben a nők foglalkoztatása tekintetében; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ki kell dolgozni a közös tulajdon jogi fogalmát a mezőgazdaságban a nők jogainak teljes körű elismerése, valamint a szociális biztonság és munkájuk elismerése tekintetében a megfelelő védelem biztosítása érdekében, továbbá hogy módosítani kell az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapról (EMVA) szóló rendeletet, hogy – az Európai Szociális Alaphoz (ESZA) hasonlóan – tevőleges intézkedést lehessen tenni a nőkért a 2014–2020 közötti, jövőbeli programozási időszakban, ami lehetséges volt a korábbi időszakokban, a jelenlegiben azonban nem, mivel ezek az intézkedések igen előnyösek lesznek a vidéki környezetben a nők foglalkoztatása tekintetében;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a jövedelmek közötti különbségek elleni fellépést prioritásnak kell tekinteni; sajnálja, hogy az Európai Parlament 2009. november 18-i állásfoglalásában kérteknek megfelelően az Európai Bizottság nem indított kellő mértékben európai szintű vitát e kérdéskörben, például a nők és a férfiak egyenlő javadalmazására vonatkozó elv alkalmazásával kapcsolatos meglévő jogszabályok felülvizsgálata révén; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a jövedelmek közötti különbségek elleni fellépést prioritásnak kell tekinteni; sajnálja, hogy az Európai Parlament 2009. november 18-i állásfoglalásában kérteknek megfelelően az Európai Bizottság nem indított kellő mértékben európai szintű vitát e kérdéskörben, például a nők és a férfiak egyenlő javadalmazására vonatkozó elv alkalmazásával kapcsolatos meglévő jogszabályok felülvizsgálata révén;

| 22. | felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a munkaerőpiac nemek szerinti szegregálódásának megakadályozása és azon jelenség leküzdése érdekében, hogy sok nő gyakran rosszabbul fizetett állásokat tölt be, mégpedig azáltal, hogy már az iskolában felkeltik a fiúk és lányok érdeklődését a szakmai tevékenységek teljes spektruma iránt, illetve bővítik a nők számára az tanulási lehetőségeket, hogy azok alkalmazkodni tudjanak szakmai pályafutásuk során a munkaerőpiacok változásaihoz; mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelenleg fennálló igazságtalan helyzetben – több mint fél évszázaddal azután, hogy a Szerződésekbe bekerült az azonos munkáért azonos fizetés alapelve – az EU-ban egy nőnemű polgárnak átlagosan 418 naptári napot kell dolgoznia ahhoz, hogy egy naptári éven belül ugyanannyit keressen, mint egy férfi; |
| --- | --- |

22.

felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a munkaerőpiac nemek szerinti szegregálódásának megakadályozása és azon jelenség leküzdése érdekében, hogy sok nő gyakran rosszabbul fizetett állásokat tölt be, mégpedig azáltal, hogy már az iskolában felkeltik a fiúk és lányok érdeklődését a szakmai tevékenységek teljes spektruma iránt, illetve bővítik a nők számára az tanulási lehetőségeket, hogy azok alkalmazkodni tudjanak szakmai pályafutásuk során a munkaerőpiacok változásaihoz; mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelenleg fennálló igazságtalan helyzetben – több mint fél évszázaddal azután, hogy a Szerződésekbe bekerült az azonos munkáért azonos fizetés alapelve – az EU-ban egy nőnemű polgárnak átlagosan 418 naptári napot kell dolgoznia ahhoz, hogy egy naptári éven belül ugyanannyit keressen, mint egy férfi;

| 23. | kitart amellett, hogy sürgős intézkedésekre van szükség a jövedelmek terén tapasztalható megkülönböztetés leküzdése érdekében, akár a meglévő irányelv felülvizsgálatával, akár a közvetlen és a közvetett megkülönböztetés felszámolására irányuló, pontos célokat követő, fokozatos ágazati tervek kidolgozásával – ilyen cél lehet pl. a bérszakadék 0–5 %-os szintre való leszorítása 2020-ig –, akár a kollektív tárgyalások, illetve „esélyegyenlőségi tanácsadók” képzésének ösztönzésével, a fizetés nélküli munka nők és férfiak közötti egyenlőtlen megoszlásának kiigazításával és egyenlőségi tervek kidolgozásával a vállalatoknál és más munkahelyeken; úgy véli, hogy a bérszerkezet átlátható megállapításának szabványos gyakorlattá kell válnia a női munkavállalók tárgyalási pozíciójának erősítése érdekében; |
| --- | --- |

23.

kitart amellett, hogy sürgős intézkedésekre van szükség a jövedelmek terén tapasztalható megkülönböztetés leküzdése érdekében, akár a meglévő irányelv felülvizsgálatával, akár a közvetlen és a közvetett megkülönböztetés felszámolására irányuló, pontos célokat követő, fokozatos ágazati tervek kidolgozásával – ilyen cél lehet pl. a bérszakadék 0–5 %-os szintre való leszorítása 2020-ig –, akár a kollektív tárgyalások, illetve „esélyegyenlőségi tanácsadók” képzésének ösztönzésével, a fizetés nélküli munka nők és férfiak közötti egyenlőtlen megoszlásának kiigazításával és egyenlőségi tervek kidolgozásával a vállalatoknál és más munkahelyeken; úgy véli, hogy a bérszerkezet átlátható megállapításának szabványos gyakorlattá kell válnia a női munkavállalók tárgyalási pozíciójának erősítése érdekében;

| 24. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be annak a jelenlegi ellentmondásos helyzetnek a megoldására irányuló intézkedéseket, amelyben a nők – annak ellenétre, hogy jobban képzettek – még mindig alacsonyabb fizetéssel rendelkeznek, mint a férfiak; hangsúlyozza, hogy az optimális gazdasági növekedéshez és a valóban fenntartható fejlődéshez a nők karrierlehetőségét teljes mértékben ki kell aknázni; |
| --- | --- |

24.

felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be annak a jelenlegi ellentmondásos helyzetnek a megoldására irányuló intézkedéseket, amelyben a nők – annak ellenétre, hogy jobban képzettek – még mindig alacsonyabb fizetéssel rendelkeznek, mint a férfiak; hangsúlyozza, hogy az optimális gazdasági növekedéshez és a valóban fenntartható fejlődéshez a nők karrierlehetőségét teljes mértékben ki kell aknázni;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a nők számára biztosított önálló jövedelem és jó minőségű fizetett munka képezi gazdasági függetlenségük, valamint a társadalom egészében a nők és férfiak közötti nagyobb mértékű egyenlőség kulcsát; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a nők számára biztosított önálló jövedelem és jó minőségű fizetett munka képezi gazdasági függetlenségük, valamint a társadalom egészében a nők és férfiak közötti nagyobb mértékű egyenlőség kulcsát;

| 26. | felszólítja a tagállamokat, hogy alkalmazzák a nemek közötti egyenlőség elvét a nemzeti nyugdíjrendszerekben mind az életkor, mind pedig a fizetés tekintetében; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a tagállamokat, hogy alkalmazzák a nemek közötti egyenlőség elvét a nemzeti nyugdíjrendszerekben mind az életkor, mind pedig a fizetés tekintetében;

| 27. | felszólítja az uniós tagállamokat, hogy megfelelően hajtsák végre az egyenlő munkáért egyenlő fizetésről szóló jogszabályokat, és felszólítja a Bizottságot szankciók alkalmazására az ezt be nem tartó tagállamok esetében; |
| --- | --- |

27.

felszólítja az uniós tagállamokat, hogy megfelelően hajtsák végre az egyenlő munkáért egyenlő fizetésről szóló jogszabályokat, és felszólítja a Bizottságot szankciók alkalmazására az ezt be nem tartó tagállamok esetében;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség nem csupán sokszínűség és társadalmi egyenlőség kérdése, hanem – az EU -2020 stratégiában foglaltaknak megfelelően – a fenntartható növekedés, a foglalkoztatás, a versenyképesség és a társadalmi kohézió célkitűzései teljesítésének előfeltétele is; kéri ezért a Bizottságot, hogy erősítse meg a nemi dimenziót az EU -2020 stratégia valamennyi részében, beleértve a nemek esélyegyenlőségének általános érvényesítésére vonatkozó elv hatékonyabb alkalmazását, valamint az európai foglalkoztatási stratégia keretén belül a nemek esélyegyenlőségét megvalósítani hivatott, célzott intézkedések meghozatalát és célok kitűzését is; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség nem csupán sokszínűség és társadalmi egyenlőség kérdése, hanem – az EU -2020 stratégiában foglaltaknak megfelelően – a fenntartható növekedés, a foglalkoztatás, a versenyképesség és a társadalmi kohézió célkitűzései teljesítésének előfeltétele is; kéri ezért a Bizottságot, hogy erősítse meg a nemi dimenziót az EU -2020 stratégia valamennyi részében, beleértve a nemek esélyegyenlőségének általános érvényesítésére vonatkozó elv hatékonyabb alkalmazását, valamint az európai foglalkoztatási stratégia keretén belül a nemek esélyegyenlőségét megvalósítani hivatott, célzott intézkedések meghozatalát és célok kitűzését is;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőség területén részesítsék előnyben a kötelező erejű javaslatokat a nem kötelező erejű stratégiai és politikai dokumentumokkal szemben; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőség területén részesítsék előnyben a kötelező erejű javaslatokat a nem kötelező erejű stratégiai és politikai dokumentumokkal szemben;

| 30. | úgy véli, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak képzési és végrehajtási eszközöket kell kidolgozniuk, hogy saját hatáskörében minden érdekelt megfelelően figyelembe vegye a nők és a férfiak esélyegyenlőségén alapuló perspektívát, beleértve a politikák által a nőkre és férfiakra gyakorolt egyedi hatások értékelését; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak képzési és végrehajtási eszközöket kell kidolgozniuk, hogy saját hatáskörében minden érdekelt megfelelően figyelembe vegye a nők és a férfiak esélyegyenlőségén alapuló perspektívát, beleértve a politikák által a nőkre és férfiakra gyakorolt egyedi hatások értékelését;

| 31. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megbízható, összehasonlítható és szükség esetén rendelkezésre álló mennyiségi és minőségi mutatókat és nemi alapú statisztikákat kell kidolgozni, amelyeket a nemek közötti egyenlőség valamennyi politikában való érvényesülésének nyomon követésére kell alkalmazni; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megbízható, összehasonlítható és szükség esetén rendelkezésre álló mennyiségi és minőségi mutatókat és nemi alapú statisztikákat kell kidolgozni, amelyeket a nemek közötti egyenlőség valamennyi politikában való érvényesülésének nyomon követésére kell alkalmazni;

| 32. | úgy véli, hogy a nők számára a gazdasági és társadalmi igazságosság biztosítása érdekében az egyik prioritásnak a szegénység felszámolására irányuló küzdelemnek kell lennie, az annak középpontjában elhelyezkedő makrogazdasági, monetáris, szociális és munkaügyi politikák felülvizsgálata révén; úgy véli, hogy a szegénység arányának meghatározására alkalmazott módszereket felül kell vizsgálni, valamint hogy stratégiákat kell kidolgozni a jövedelmek tisztességes elosztásának előmozdítása, a minimálbér, a fizetés és a tisztességes nyugdíj garantálása, a nők számára jogokat biztosító, jobb minőségű munkahelyek megteremtése, minden nő és fiatal lány számára a magas színvonalú közszolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása, valamint a szociális jóléti és a megfelelő helyi szolgáltatások – különösen bölcsődék, óvodák, napközik, közösségi és szabadidőközpontok, valamint családsegítő szolgáltatások – javítása érdekében; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a nők számára a gazdasági és társadalmi igazságosság biztosítása érdekében az egyik prioritásnak a szegénység felszámolására irányuló küzdelemnek kell lennie, az annak középpontjában elhelyezkedő makrogazdasági, monetáris, szociális és munkaügyi politikák felülvizsgálata révén; úgy véli, hogy a szegénység arányának meghatározására alkalmazott módszereket felül kell vizsgálni, valamint hogy stratégiákat kell kidolgozni a jövedelmek tisztességes elosztásának előmozdítása, a minimálbér, a fizetés és a tisztességes nyugdíj garantálása, a nők számára jogokat biztosító, jobb minőségű munkahelyek megteremtése, minden nő és fiatal lány számára a magas színvonalú közszolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása, valamint a szociális jóléti és a megfelelő helyi szolgáltatások – különösen bölcsődék, óvodák, napközik, közösségi és szabadidőközpontok, valamint családsegítő szolgáltatások – javítása érdekében;

| 33. | üdvözli, hogy a Bizottság uniós szintű kampányt indított a nemek közötti bérszakadék felszámolásának elősegítésére; megállapítja azonban, hogy a nők és a férfiak közötti bérszakadék továbbra is létezik, és ezért kéri, hogy indítsanak európai szintű eszmecserét a nemi szerepekhez kapcsolódó sztereotípiák elleni fellépés érdekében; ezért hangsúlyozza a tudatosságnövelő kampányok iskolákban, munkahelyeken, valamint a médiában való megszervezésének fontosságát a tartósan fennálló nemi sztereotípiák és különösen a lealacsonyító ábrázolás felszámolása céljából; hangsúlyozza, hogy a kampányoknak a férfiak által a családdal kapcsolatos feladatok tisztességes elosztásának, valamint a szakmai és a magánélet közötti megfelelő egyensúly biztosításában játszott szerepre kell helyeznie a hangsúlyt; |
| --- | --- |

33.

üdvözli, hogy a Bizottság uniós szintű kampányt indított a nemek közötti bérszakadék felszámolásának elősegítésére; megállapítja azonban, hogy a nők és a férfiak közötti bérszakadék továbbra is létezik, és ezért kéri, hogy indítsanak európai szintű eszmecserét a nemi szerepekhez kapcsolódó sztereotípiák elleni fellépés érdekében; ezért hangsúlyozza a tudatosságnövelő kampányok iskolákban, munkahelyeken, valamint a médiában való megszervezésének fontosságát a tartósan fennálló nemi sztereotípiák és különösen a lealacsonyító ábrázolás felszámolása céljából; hangsúlyozza, hogy a kampányoknak a férfiak által a családdal kapcsolatos feladatok tisztességes elosztásának, valamint a szakmai és a magánélet közötti megfelelő egyensúly biztosításában játszott szerepre kell helyeznie a hangsúlyt;

| 34. | úgy véli, hogy a demográfiai változások következtében szükség van a nők potenciáljának kiaknázására és foglalkoztatásuk bővítésére annak érdekében, hogy a 20 és 64 év közötti nők és férfiak foglalkoztatási aránya az EU 2020 stratégiában foglaltaknak megfelelően elérje a 75 %-os célarányt; úgy véli ugyanakkor, hogy mindenkinek szabadon kell döntenie a gyermekvállalásról, valamint hogy a munka és a magánélet megfelelő egyensúlya alapvető feltétele annak, hogy bővüljön a nők munkaerő-piaci részvétele; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a demográfiai változások következtében szükség van a nők potenciáljának kiaknázására és foglalkoztatásuk bővítésére annak érdekében, hogy a 20 és 64 év közötti nők és férfiak foglalkoztatási aránya az EU 2020 stratégiában foglaltaknak megfelelően elérje a 75 %-os célarányt; úgy véli ugyanakkor, hogy mindenkinek szabadon kell döntenie a gyermekvállalásról, valamint hogy a munka és a magánélet megfelelő egyensúlya alapvető feltétele annak, hogy bővüljön a nők munkaerő-piaci részvétele;

| 35. | kéri, hogy tegyenek konkrét javaslatokat a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly elérése céljából, különösen az eltartottak támogatása és a gyermekgondozás vonatkozásában; |
| --- | --- |

35.

kéri, hogy tegyenek konkrét javaslatokat a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly elérése céljából, különösen az eltartottak támogatása és a gyermekgondozás vonatkozásában;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak értékelniük, támogatniuk és erősíteniük kell a nők szerepét a szociális ágazatban, tekintettel az ezen ágazatban dolgozó nők nagy arányára, valamint az ezen ágazat által a munka és a magánélet összeegyeztethetőségének előmozdítására biztosított szolgáltatások jelentőségére; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak értékelniük, támogatniuk és erősíteniük kell a nők szerepét a szociális ágazatban, tekintettel az ezen ágazatban dolgozó nők nagy arányára, valamint az ezen ágazat által a munka és a magánélet összeegyeztethetőségének előmozdítására biztosított szolgáltatások jelentőségére;

| 37. | kéri az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy a szakmai és a magánélet összeegyeztetésére vonatkozó uniós jogszabályokat a tagállamok – a férfiak és nők munkafeltételeinek kiigazítása révén – megfelelően átültessék nemzeti jogszabályaikba; |
| --- | --- |

37.

kéri az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy a szakmai és a magánélet összeegyeztetésére vonatkozó uniós jogszabályokat a tagállamok – a férfiak és nők munkafeltételeinek kiigazítása révén – megfelelően átültessék nemzeti jogszabályaikba;

| 38. | megállapítja, hogy a részmunkaidős foglalkoztatásnak negatív személyes következményei lehetnek, például karrierproblémákhoz és időskori szegénységhez vezethet, illetve az alacsonyabb jövedelem miatt kiegészítő állami segítségnyújtást tehet szükségessé a megélhetés biztosításához, valamint betegség és munkanélküliség esetén; |
| --- | --- |

38.

megállapítja, hogy a részmunkaidős foglalkoztatásnak negatív személyes következményei lehetnek, például karrierproblémákhoz és időskori szegénységhez vezethet, illetve az alacsonyabb jövedelem miatt kiegészítő állami segítségnyújtást tehet szükségessé a megélhetés biztosításához, valamint betegség és munkanélküliség esetén;

| 39. | hangsúlyozza a kommunikációs kampányok jelentőségét a hagyományosan férfi vagy női szakmák, illetve tevékenységek körében a nemek közötti semlegesség biztosítása érdekében; e tekintetben felszólítja a tagállamokat, hogy indítsanak vitát a nyelvnek – különösen bizonyos szakmanevek nőiesítése vagy férfiasítása miatt – a sztereotípiák tartós fennállásában játszott szerepéről; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a kommunikációs kampányok jelentőségét a hagyományosan férfi vagy női szakmák, illetve tevékenységek körében a nemek közötti semlegesség biztosítása érdekében; e tekintetben felszólítja a tagállamokat, hogy indítsanak vitát a nyelvnek – különösen bizonyos szakmanevek nőiesítése vagy férfiasítása miatt – a sztereotípiák tartós fennállásában játszott szerepéről;

| 40. | felszólítja az állami és a magánintézményeket, hogy belső szabályaikba és szabályzataikba vezessenek be az egyenlőségre vonatkozó terveket, szigorú rövid, közép- és hosszú távú célkitűzésekkel együtt, valamint hogy évente értékeljék e célkitűzések elérését; |
| --- | --- |

40.

felszólítja az állami és a magánintézményeket, hogy belső szabályaikba és szabályzataikba vezessenek be az egyenlőségre vonatkozó terveket, szigorú rövid, közép- és hosszú távú célkitűzésekkel együtt, valamint hogy évente értékeljék e célkitűzések elérését;

| 41. | olyan konkrét javaslatokat kér, amelyek a munkahelyi, családi és társadalmi feladatok férfiak és nők közötti nagyobb mértékű megosztásának elősegítése révén a szakmai, családi és magánélet közötti jobb egyensúly elérését célozzák, különösen az eltartottak támogatása és a gyermekgondozás területén; |
| --- | --- |

41.

olyan konkrét javaslatokat kér, amelyek a munkahelyi, családi és társadalmi feladatok férfiak és nők közötti nagyobb mértékű megosztásának elősegítése révén a szakmai, családi és magánélet közötti jobb egyensúly elérését célozzák, különösen az eltartottak támogatása és a gyermekgondozás területén;

| 42. | kéri a tagállamokat, hogy támogassák a lakosság olyan hátrányos csoportjainak foglalkoztatását, mint a várandós nők, illetve a családi terheket egyedül viselő anyák, valamint törekedjenek arra, hogy olyan, emberhez méltó és állandó munkahelyeket biztosítsanak a számukra, amelyek lehetővé teszik a család és a munka összeegyeztetését; |
| --- | --- |

42.

kéri a tagállamokat, hogy támogassák a lakosság olyan hátrányos csoportjainak foglalkoztatását, mint a várandós nők, illetve a családi terheket egyedül viselő anyák, valamint törekedjenek arra, hogy olyan, emberhez méltó és állandó munkahelyeket biztosítsanak a számukra, amelyek lehetővé teszik a család és a munka összeegyeztetését;

| 43. | úgy véli, hogy a munka és a gyermekekről való gondoskodás jobb összeegyeztethetősége érdekében javítani kell a gyermekekkel kapcsolatban igénybe vehető szabadságokat, ezért felszólítja a Tanácsot, hogy sürgősen fogadjon el közös álláspontot a 92/85/EGK tanácsi irányelv felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 20-i parlamenti álláspontról (16); |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a munka és a gyermekekről való gondoskodás jobb összeegyeztethetősége érdekében javítani kell a gyermekekkel kapcsolatban igénybe vehető szabadságokat, ezért felszólítja a Tanácsot, hogy sürgősen fogadjon el közös álláspontot a 92/85/EGK tanácsi irányelv felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 20-i parlamenti álláspontról (16);

| 44. | felkéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék a gyermekek elhelyezésére szakosodott intézmények, például bölcsődék és napközik, valamint az idősek és más eltartottak gondozását végző intézmények létrehozását vagy minőségének javítását annak érdekében, hogy ezek a lehető legtöbb ember számára jó minőségű és megfizethető szolgáltatásokat nyújtsanak a teljes munkaidőnek megfelelő időpontokban; úgy véli, hogy ezek az intézmények hatalmas támogatást jelentenek a szülők számára, és elősegítik a munkaerőpiacra jutást; |
| --- | --- |

44.

felkéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék a gyermekek elhelyezésére szakosodott intézmények, például bölcsődék és napközik, valamint az idősek és más eltartottak gondozását végző intézmények létrehozását vagy minőségének javítását annak érdekében, hogy ezek a lehető legtöbb ember számára jó minőségű és megfizethető szolgáltatásokat nyújtsanak a teljes munkaidőnek megfelelő időpontokban; úgy véli, hogy ezek az intézmények hatalmas támogatást jelentenek a szülők számára, és elősegítik a munkaerőpiacra jutást;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a család társadalmunk alapjának egyik sarokköve, és elválaszthatatlanul összefügg az értékek közvetítésével és az egymás iránti szolidaritással; hangsúlyozza, hogy a munka és a családi élet összeegyeztethetősége szempontjából fontos lépés a rugalmas munkaidő bevezetése és távmunka-lehetőségek biztosítása, valamint a gyermekgondozási rendszer kiépítése és az idősek otthoni ápolásának szakmaként való elismerése, továbbá a nők és a férfiak munkaerőpiacon, oktatásban és képzésben való, egyenlő részvételének fokozása felé; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szabadságokra vonatkozó megfelelő szabályok, a szülői szabadságra vonatkozó szabályok, valamint a mindkét szülő számára biztosított rugalmas munkavégzési formák hiánya gyakran megakadályozza a nőket abban, hogy aktívan részt vegyenek a munkaerőpiacon, illetve hogy teljes munkaidőben dolgozzanak; szükség van továbbá a vállalati kultúra változására is a nők munkába állása és foglalkoztatása tekintetében; ezért felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat annak megakadályozására, hogy a gazdasági és pénzügyi válság miatt korlátozzák a szociális juttatásokat és a gyermekgondozás, valamint az időskorúak és a rászorulók segítése terén nyújtott szociális szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a család társadalmunk alapjának egyik sarokköve, és elválaszthatatlanul összefügg az értékek közvetítésével és az egymás iránti szolidaritással; hangsúlyozza, hogy a munka és a családi élet összeegyeztethetősége szempontjából fontos lépés a rugalmas munkaidő bevezetése és távmunka-lehetőségek biztosítása, valamint a gyermekgondozási rendszer kiépítése és az idősek otthoni ápolásának szakmaként való elismerése, továbbá a nők és a férfiak munkaerőpiacon, oktatásban és képzésben való, egyenlő részvételének fokozása felé; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szabadságokra vonatkozó megfelelő szabályok, a szülői szabadságra vonatkozó szabályok, valamint a mindkét szülő számára biztosított rugalmas munkavégzési formák hiánya gyakran megakadályozza a nőket abban, hogy aktívan részt vegyenek a munkaerőpiacon, illetve hogy teljes munkaidőben dolgozzanak; szükség van továbbá a vállalati kultúra változására is a nők munkába állása és foglalkoztatása tekintetében; ezért felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat annak megakadályozására, hogy a gazdasági és pénzügyi válság miatt korlátozzák a szociális juttatásokat és a gyermekgondozás, valamint az időskorúak és a rászorulók segítése terén nyújtott szociális szolgáltatásokat;

| 46. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy a nők és a férfiak tekintetében pozitív intézkedéseket kell elfogadni, többek között annak elősegítése érdekében, hogy a családnak szentelt időszakot követően (gyermeknevelés és/vagy beteg vagy fogyatékkal élő hozzátartozó gondozása után) visszatérjenek a munkába, olyan munkaerő-piaci (re)integrációs intézkedések előmozdításával, amelyek lehetővé teszik, hogy e személyek anyagilag ismét függetlenek lehessenek; |
| --- | --- |

46.

emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy a nők és a férfiak tekintetében pozitív intézkedéseket kell elfogadni, többek között annak elősegítése érdekében, hogy a családnak szentelt időszakot követően (gyermeknevelés és/vagy beteg vagy fogyatékkal élő hozzátartozó gondozása után) visszatérjenek a munkába, olyan munkaerő-piaci (re)integrációs intézkedések előmozdításával, amelyek lehetővé teszik, hogy e személyek anyagilag ismét függetlenek lehessenek;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az oktatás központi szerepet játszik abban, hogy a gyermekek a lehető a legkoraibb életszakaszukban megtanulják a nemek közötti egyenlőség fontosságát, a különféle kultúrák elfogadását, valamint a megkülönböztetés és az előítélet hatásának megértését; felkéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki oktatási programokat és az egész iskoláskorra kiterjedő tájékoztató és tudatosságnövelő programokat az Európai Unió alapjogi chartájában és különösen annak 23. cikkében foglalt értékek előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az oktatás központi szerepet játszik abban, hogy a gyermekek a lehető a legkoraibb életszakaszukban megtanulják a nemek közötti egyenlőség fontosságát, a különféle kultúrák elfogadását, valamint a megkülönböztetés és az előítélet hatásának megértését; felkéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki oktatási programokat és az egész iskoláskorra kiterjedő tájékoztató és tudatosságnövelő programokat az Európai Unió alapjogi chartájában és különösen annak 23. cikkében foglalt értékek előmozdítása érdekében;

| 48. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a fiatalok szabadon választhassák meg szakmájukat; emlékeztet ezzel kapcsolatban annak fontosságára, hogy a tanárok ne automatikusan a nemi sztereotípiák alapján irányítsák diákjaikat a különböző szakmák felé, valamint arra, hogy a munkalehetőségek teljes körét hangsúlyozni kell; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a fiatalok szabadon választhassák meg szakmájukat; emlékeztet ezzel kapcsolatban annak fontosságára, hogy a tanárok ne automatikusan a nemi sztereotípiák alapján irányítsák diákjaikat a különböző szakmák felé, valamint arra, hogy a munkalehetőségek teljes körét hangsúlyozni kell;

| 49. | felkéri a tagállamokat, hogy az oktatási ágazatban végrehajtott ismeretterjesztő programokon keresztül biztosítsák, hogy a lányokat ne irányítsák automatikusan a hagyományosan női ágazatok és szakmák felé. |
| --- | --- |

49.

felkéri a tagállamokat, hogy az oktatási ágazatban végrehajtott ismeretterjesztő programokon keresztül biztosítsák, hogy a lányokat ne irányítsák automatikusan a hagyományosan női ágazatok és szakmák felé.

| 50. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell azokat az európai szinten megvalósított erőfeszítéseket, amelyek arra irányulnak, hogy növekedjen a nők képviselete a politikai életben; ösztönzi ezért a nők szerepvállalását az összes európai intézményben, különösen felelős pozíciókban; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség nemzeti, regionális és önkormányzati szinten egyaránt; kötelező célokra szólít fel a nők és a férfiak egyenlő képviseletének biztosítása érdekében; e tekintetben megállapítja a kvóták alkalmazása által a nők képviseletében jelentkező pozitív hatásokat; ezért kiemeli, hogy a választási kvóták alkalmazása pozitív hatásokkal jár a nők képviseletére; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell azokat az európai szinten megvalósított erőfeszítéseket, amelyek arra irányulnak, hogy növekedjen a nők képviselete a politikai életben; ösztönzi ezért a nők szerepvállalását az összes európai intézményben, különösen felelős pozíciókban; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség nemzeti, regionális és önkormányzati szinten egyaránt; kötelező célokra szólít fel a nők és a férfiak egyenlő képviseletének biztosítása érdekében; e tekintetben megállapítja a kvóták alkalmazása által a nők képviseletében jelentkező pozitív hatásokat; ezért kiemeli, hogy a választási kvóták alkalmazása pozitív hatásokkal jár a nők képviseletére;

| 51. | emlékeztet, hogy a nagyvállalatok közül csak 3 %-nak a legfőbb döntéshozó szerve élén áll nő; ezért hangsúlyozza Norvégia példáját, amely 2003 óta alkalmazza sikeresen a kvótarendszert a társaságok igazgatóságaiban az egyenlőség biztosítása érdekében, és amely példát ma már Spanyolország és Franciaország is követi; felkéri a tagállamokat, hogy hozzanak eredményes intézkedéseket – például kvóták révén –, amelyek biztosítják a nők jobb képviseletét a tőzsdén jegyzett társaságokban és általában a vállalatok – különösen az állami részvétellel működők – igazgatóságaiban; |
| --- | --- |

51.

emlékeztet, hogy a nagyvállalatok közül csak 3 %-nak a legfőbb döntéshozó szerve élén áll nő; ezért hangsúlyozza Norvégia példáját, amely 2003 óta alkalmazza sikeresen a kvótarendszert a társaságok igazgatóságaiban az egyenlőség biztosítása érdekében, és amely példát ma már Spanyolország és Franciaország is követi; felkéri a tagállamokat, hogy hozzanak eredményes intézkedéseket – például kvóták révén –, amelyek biztosítják a nők jobb képviseletét a tőzsdén jegyzett társaságokban és általában a vállalatok – különösen az állami részvétellel működők – igazgatóságaiban;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a tagállamokban a foglalkoztatás terén a nemek tekintetében tapasztalható igazságtalanságok ellen vállalati és ágazatspecifikus – törvényileg rögzített –, az egyenlőség megvalósítására irányuló terveket kell kidolgozni a szociális partnerek kezdeményezésére és ellenőrzése mellett; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a tagállamokban a foglalkoztatás terén a nemek tekintetében tapasztalható igazságtalanságok ellen vállalati és ágazatspecifikus – törvényileg rögzített –, az egyenlőség megvalósítására irányuló terveket kell kidolgozni a szociális partnerek kezdeményezésére és ellenőrzése mellett;

| 53. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak – különösen jogalkotás révén – kell intézkedéseket tenniük arra, hogy kötelező célokat állapítsanak meg a férfiak és nők közötti egyenlőség biztosítására a vállalatok, a közigazgatási szervek és a politikai testületek felelős beosztásaiban; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak – különösen jogalkotás révén – kell intézkedéseket tenniük arra, hogy kötelező célokat állapítsanak meg a férfiak és nők közötti egyenlőség biztosítására a vállalatok, a közigazgatási szervek és a politikai testületek felelős beosztásaiban;

| 54. | felkéri a tagállamokat, hogy azonosítsák azokat a vállalatokat, amelyek előmozdítják a nemek közötti egyenlőséget és a szakmai, a családi és a magánélet összeegyeztethetőségét, és széles körben, többek között a kereskedelmi és ipari kamarák segítségével terjesszék a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

54.

felkéri a tagállamokat, hogy azonosítsák azokat a vállalatokat, amelyek előmozdítják a nemek közötti egyenlőséget és a szakmai, a családi és a magánélet összeegyeztethetőségét, és széles körben, többek között a kereskedelmi és ipari kamarák segítségével terjesszék a bevált gyakorlatokat;

| 55. | üdvözli az általános vitát, amely a gazdasági életben a nők által betöltött vezetői pozíciók arányának növelésére irányul, valamint javasolja, hogy e célból vezessenek be a vállalatoknál önkéntes kvótát a dolgozók nemek szerinti megoszlásának alakítására; |
| --- | --- |

55.

üdvözli az általános vitát, amely a gazdasági életben a nők által betöltött vezetői pozíciók arányának növelésére irányul, valamint javasolja, hogy e célból vezessenek be a vállalatoknál önkéntes kvótát a dolgozók nemek szerinti megoszlásának alakítására;

| 56. | felszólít arra, hogy képzési, szakmai és jogi tanácsadási struktúrák megteremtésével, valamint az állami és magánfinanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítésével hozzanak nemzeti és európai szintű intézkedéseket a nők körében a vállalkozási kedv előmozdítására; |
| --- | --- |

56.

felszólít arra, hogy képzési, szakmai és jogi tanácsadási struktúrák megteremtésével, valamint az állami és magánfinanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítésével hozzanak nemzeti és európai szintű intézkedéseket a nők körében a vállalkozási kedv előmozdítására;

| 57. | bátorítja a nemek közötti egyenlőség előmozdítása terén az érdekeltek közötti rendszeres információ- és tapasztalatcserét a bevált gyakorlatok teljes társadalomban, európai, nemzeti, regionális és helyi szinten történő megvalósítása céljából az állami és a magánszektorban egyaránt; |
| --- | --- |

57.

bátorítja a nemek közötti egyenlőség előmozdítása terén az érdekeltek közötti rendszeres információ- és tapasztalatcserét a bevált gyakorlatok teljes társadalomban, európai, nemzeti, regionális és helyi szinten történő megvalósítása céljából az állami és a magánszektorban egyaránt;

| 58. | felkéri a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a nők kiszolgáltatott csoportjaira: a fogyatékkal élőkre, az idősekre, a bevándorlókra és a kisebbségekhez tartozókra, valamint az alacsony képzettségű vagy képzettséggel egyáltalán nem rendelkező, de eltartott családtagokért felelős nőkre, mivel ezek mindannyian sajátos csoportok, amelyek egyedi körülményeikhez igazított intézkedéseket igényelnek; felkéri a Bizottságot, hogy bővítse ki az önkéntesség európai éve (2011) hatókörét oly módon, hogy bevonja abba a nemek közötti egyenlőség előmozdítását is; |
| --- | --- |

58.

felkéri a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a nők kiszolgáltatott csoportjaira: a fogyatékkal élőkre, az idősekre, a bevándorlókra és a kisebbségekhez tartozókra, valamint az alacsony képzettségű vagy képzettséggel egyáltalán nem rendelkező, de eltartott családtagokért felelős nőkre, mivel ezek mindannyian sajátos csoportok, amelyek egyedi körülményeikhez igazított intézkedéseket igényelnek; felkéri a Bizottságot, hogy bővítse ki az önkéntesség európai éve (2011) hatókörét oly módon, hogy bevonja abba a nemek közötti egyenlőség előmozdítását is;

| 59. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat abban, hogy javítsák a hátrányos helyzetű nők, például a női bevándorlók, az etnikai kisebbséghez tartozó, a fogyatékkal élő és a gyermeküket egyedül nevelő nők munkahelyi kilátásait, ezáltal a gazdasági értelemben önálló életre való esélyüket, annak révén, hogy javítják az oktatáshoz és szakképzéshez való hozzáférésüket; rámutat a többszörös diszkriminációra, ami a női bevándorlókat sújtja, akiket a nemi alapú megkülönböztetésen túl etnikai hovatartozáson alapuló, faji, illetve életkoron alapuló megkülönböztetés is éri; |
| --- | --- |

59.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat abban, hogy javítsák a hátrányos helyzetű nők, például a női bevándorlók, az etnikai kisebbséghez tartozó, a fogyatékkal élő és a gyermeküket egyedül nevelő nők munkahelyi kilátásait, ezáltal a gazdasági értelemben önálló életre való esélyüket, annak révén, hogy javítják az oktatáshoz és szakképzéshez való hozzáférésüket; rámutat a többszörös diszkriminációra, ami a női bevándorlókat sújtja, akiket a nemi alapú megkülönböztetésen túl etnikai hovatartozáson alapuló, faji, illetve életkoron alapuló megkülönböztetés is éri;

| 60. | felszólítja az egyenlőségért felelős nemzeti, regionális és helyi szerveket, hogy fogadjanak el olyan integrált megközelítéseket, amelyek javítják az általuk a többszörös megkülönböztetéssel összefüggő esetekre adott válaszokat és azok kezelését; hangsúlyozza továbbá, hogy ezeknek a szerveknek képzést kellene kínálniuk a bíróságok, esküdtszékek és a személyzet számára, hogy felismerhessék, előre jelezhessék és kezelhessék a többszörös megkülönböztetéssel összefüggő eseteket; |
| --- | --- |

60.

felszólítja az egyenlőségért felelős nemzeti, regionális és helyi szerveket, hogy fogadjanak el olyan integrált megközelítéseket, amelyek javítják az általuk a többszörös megkülönböztetéssel összefüggő esetekre adott válaszokat és azok kezelését; hangsúlyozza továbbá, hogy ezeknek a szerveknek képzést kellene kínálniuk a bíróságok, esküdtszékek és a személyzet számára, hogy felismerhessék, előre jelezhessék és kezelhessék a többszörös megkülönböztetéssel összefüggő eseteket;

| 61. | emlékeztet, hogy a fogyatékkal élő nők gyakran hátrányos megkülönböztetés áldozatai a szociális, kulturális, politikai és szakmai életben; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek konkrét javaslatokat helyzetük javítására; |
| --- | --- |

61.

emlékeztet, hogy a fogyatékkal élő nők gyakran hátrányos megkülönböztetés áldozatai a szociális, kulturális, politikai és szakmai életben; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek konkrét javaslatokat helyzetük javítására;

| 62. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különleges figyelmet a roma nők helyzetére a romák beilleszkedésére irányuló európai stratégia alkalmazása kapcsán; |
| --- | --- |

62.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különleges figyelmet a roma nők helyzetére a romák beilleszkedésére irányuló európai stratégia alkalmazása kapcsán;

| 63. | megállapítja, hogy az Alapjogi Ügynökség jelentése szerint a transznemű személyek továbbra is erőteljesen peremre szorított és magas fokú megbélyegzéssel, kirekesztéssel és erőszakkal szembesülő, áldozattá vált csoport; határozottan ösztönzi az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék az ügynökségnek a nemi identitáson alapuló megkülönböztetéssel szembeni szilárdabb és egyértelműbb védelemre irányuló ajánlásait; |
| --- | --- |

63.

megállapítja, hogy az Alapjogi Ügynökség jelentése szerint a transznemű személyek továbbra is erőteljesen peremre szorított és magas fokú megbélyegzéssel, kirekesztéssel és erőszakkal szembesülő, áldozattá vált csoport; határozottan ösztönzi az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék az ügynökségnek a nemi identitáson alapuló megkülönböztetéssel szembeni szilárdabb és egyértelműbb védelemre irányuló ajánlásait;

| 64. | támogatja a nők és a férfiak reproduktív egészséggel kapcsolatos megfelelő tájékoztatását és támogatását, valamint hangsúlyozza, hogy a nőknek a férfiakkal egyenlő jogokkal és lehetőségekkel kell rendelkezniük arra, hogy hozzáférjenek e terület szolgáltatásaihoz; hangsúlyozza, hogy a nőknek különösen a fogamzásgátláshoz és az abortuszhoz való könnyű hozzáférésen keresztül irányítaniuk kell tudni saját szexuális és reprodukcióval kapcsolatos jogaikat; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fogadjanak el olyan intézkedéseket és cselekvéseket, amelyek a férfiak körében felkeltik a tudatosságot a szexuális és reprodukcióval kapcsolatos kérdéseket érintő felelősségüket illetően; |
| --- | --- |

64.

támogatja a nők és a férfiak reproduktív egészséggel kapcsolatos megfelelő tájékoztatását és támogatását, valamint hangsúlyozza, hogy a nőknek a férfiakkal egyenlő jogokkal és lehetőségekkel kell rendelkezniük arra, hogy hozzáférjenek e terület szolgáltatásaihoz; hangsúlyozza, hogy a nőknek különösen a fogamzásgátláshoz és az abortuszhoz való könnyű hozzáférésen keresztül irányítaniuk kell tudni saját szexuális és reprodukcióval kapcsolatos jogaikat; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fogadjanak el olyan intézkedéseket és cselekvéseket, amelyek a férfiak körében felkeltik a tudatosságot a szexuális és reprodukcióval kapcsolatos kérdéseket érintő felelősségüket illetően;

| 65. | emlékeztet arra, hogy a nők elleni erőszak továbbra is nagyban akadályozza a nemek közötti egyenlőség megvalósítását; felkéri a Bizottságot, hogy kezdje meg egy, a nők elleni erőszak valamennyi, fizikai, szexuális vagy pszichológiai formájának, többek között a leánykereskedelemnek a megelőzéséről és az ellenük való küzdelemről szóló átfogó irányelvre irányuló javaslat kidolgozását; |
| --- | --- |

65.

emlékeztet arra, hogy a nők elleni erőszak továbbra is nagyban akadályozza a nemek közötti egyenlőség megvalósítását; felkéri a Bizottságot, hogy kezdje meg egy, a nők elleni erőszak valamennyi, fizikai, szexuális vagy pszichológiai formájának, többek között a leánykereskedelemnek a megelőzéséről és az ellenük való küzdelemről szóló átfogó irányelvre irányuló javaslat kidolgozását;

| 66. | üdvözli az uniós és nemzeti szinten tett erőfeszítéseket a nők elleni erőszakkal szembeni fellépés területén, hangsúlyozza azonban, hogy ez a jelenség továbbra is súlyos, megoldatlan probléma, és sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a nemi alapú erőszakkal, valamint – jogállásuktól, fajuktól, életkoruktól, szexuális irányultságuktól, etnikai származásuktól vagy vallásuktól függetlenül – a nők ilyen erőszakkal szembeni megóvásával foglalkozó segítő szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítására; üdvözli az erőszak e formájával kapcsolatos viták újraindítását, nevezetesen az európai védelmi határozat bevezetése és az emberkereskedelemről szóló irányelv révén; felkéri az Európai Uniós soros elnökségeit, hogy folytassák ezt az utat; hangsúlyozza, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak el kell fogadnia az Európai Parlamentben az európai védelmi határozattal kapcsolatban elért megállapodást ahhoz, hogy az irányelv a lehető leghamarabb hatályba léphessen; |
| --- | --- |

66.

üdvözli az uniós és nemzeti szinten tett erőfeszítéseket a nők elleni erőszakkal szembeni fellépés területén, hangsúlyozza azonban, hogy ez a jelenség továbbra is súlyos, megoldatlan probléma, és sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a nemi alapú erőszakkal, valamint – jogállásuktól, fajuktól, életkoruktól, szexuális irányultságuktól, etnikai származásuktól vagy vallásuktól függetlenül – a nők ilyen erőszakkal szembeni megóvásával foglalkozó segítő szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítására; üdvözli az erőszak e formájával kapcsolatos viták újraindítását, nevezetesen az európai védelmi határozat bevezetése és az emberkereskedelemről szóló irányelv révén; felkéri az Európai Uniós soros elnökségeit, hogy folytassák ezt az utat; hangsúlyozza, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak el kell fogadnia az Európai Parlamentben az európai védelmi határozattal kapcsolatban elért megállapodást ahhoz, hogy az irányelv a lehető leghamarabb hatályba léphessen;

| 67. | ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy a következő négy éven belül hozza létre a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem európai évét; e tekintetben rámutat, hogy ez fokozni fogja a tudatosságot az európai polgárok körében, és a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre fogja sarkallni a kormányokat; |
| --- | --- |

67.

ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy a következő négy éven belül hozza létre a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem európai évét; e tekintetben rámutat, hogy ez fokozni fogja a tudatosságot az európai polgárok körében, és a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre fogja sarkallni a kormányokat;

| 68. | hangsúlyozza, hogy széles körű, valamennyi uniós országra kiterjedő és közös módszertant alkalmazó felmérést kell végezni a probléma valódi kiterjedésének meghatározása érdekében; rámutat az ezen a területen a nemi erőszak európai megfigyelőközpontja által elvégzendő fontos munkára, amely jó minőségű statisztikákkal fog szolgálni az e társadalmi veszedelem leküzdésére irányuló politikai intézkedések alátámasztására; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy széles körű, valamennyi uniós országra kiterjedő és közös módszertant alkalmazó felmérést kell végezni a probléma valódi kiterjedésének meghatározása érdekében; rámutat az ezen a területen a nemi erőszak európai megfigyelőközpontja által elvégzendő fontos munkára, amely jó minőségű statisztikákkal fog szolgálni az e társadalmi veszedelem leküzdésére irányuló politikai intézkedések alátámasztására;

| 69. | felkéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a rendőrségi állomány, a jogi és szociális szereplők jobb képzéséről és együttműködéséről, valamint hozzanak létre megfelelő struktúrákat a nők ellen elkövetett erőszak valamennyi esetére, ideértve a súlyos fizikai és pszichológiai erőszak ritka formáit is, mint például a kénsavval való leöntést; |
| --- | --- |

69.

felkéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a rendőrségi állomány, a jogi és szociális szereplők jobb képzéséről és együttműködéséről, valamint hozzanak létre megfelelő struktúrákat a nők ellen elkövetett erőszak valamennyi esetére, ideértve a súlyos fizikai és pszichológiai erőszak ritka formáit is, mint például a kénsavval való leöntést;

| 70. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a tagállamok, valamint a regionális és helyi hatóságok az ESZA-hoz vagy a PROGRESS programhoz hasonló eszközök alkalmazásával tegyenek intézkedéseket a nemi erőszak áldozatává vált nők munkaerőpiacra való újbóli integrációjának elősegítésére; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a tagállamok, valamint a regionális és helyi hatóságok az ESZA-hoz vagy a PROGRESS programhoz hasonló eszközök alkalmazásával tegyenek intézkedéseket a nemi erőszak áldozatává vált nők munkaerőpiacra való újbóli integrációjának elősegítésére;

| 71. | rámutat, hogy fejleszteni kell a nemi perspektíva integrálására irányuló folyamatokban való együttműködésben és az azokban való részvételben a női szervezeteket és általánosságban a civil társadalmat segítő rendszereket; |
| --- | --- |

71.

rámutat, hogy fejleszteni kell a nemi perspektíva integrálására irányuló folyamatokban való együttműködésben és az azokban való részvételben a női szervezeteket és általánosságban a civil társadalmat segítő rendszereket;

| 72. | hangsúlyozza, hogy a nemi perspektívát és a nemi erőszak elleni küzdelmet be kell építeni az Európai Unió kül- és fejlesztési együttműködési politikájába; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy a nemi perspektívát és a nemi erőszak elleni küzdelmet be kell építeni az Európai Unió kül- és fejlesztési együttműködési politikájába;

| 73. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat arra, hogy a médiában általánosságban, különösen pedig a reklám- és promóciós anyagokban mozdítsák elő a nők olyan ábrázolását, amely tiszteletben tartja a nők méltóságát, szerepük különbözőségét és a nők identitását; |
| --- | --- |

73.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat arra, hogy a médiában általánosságban, különösen pedig a reklám- és promóciós anyagokban mozdítsák elő a nők olyan ábrázolását, amely tiszteletben tartja a nők méltóságát, szerepük különbözőségét és a nők identitását;

| 74. | felhívja a Bizottságot és a költségvetési hatóságot, hogy a költségvetés és az EU új többéves pénzügyi keretének elkészítésekor tartsák be a nemi szempontokat érvényesítő költségvetés-tervezés kritériumait; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy kövessék ezt a példát nemzeti költségvetésük kidolgozásakor; |
| --- | --- |

74.

felhívja a Bizottságot és a költségvetési hatóságot, hogy a költségvetés és az EU új többéves pénzügyi keretének elkészítésekor tartsák be a nemi szempontokat érvényesítő költségvetés-tervezés kritériumait; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy kövessék ezt a példát nemzeti költségvetésük kidolgozásakor;

| 75. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

75.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  Az Európai Unió Tanácsának 2010. március 3-i 5731/10. sz. dokumentuma.

(2)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(3)  HL L 303.,2000.12.2., 16. o.

(4)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(5)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(6)  HL L 180., 2010.7.15., 1. o.

(7)  HL L 68., 2010.3.18., 13. o.

(8)  HL C 212. E, 2010.8.5., 23. o.

(9)  HL C 341. E, 2010.12.16., 35. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0231.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0232.

(12)  HL C 301. E, 2007.12.13., 56. o.

(13)  HL C 295. E, 2009.12.4., 35. o.

(14)  HL C 16. E, 2010.1.22., 21. o.

(15)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0484.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0373.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/77

---

2011. március 8., keddA nők szegénysége

P7_TA(2011)0086

Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása a nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban (2010/2162(INI))

2012/C 199 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8., 151., 153. és 157. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8., 151., 153. és 157. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak a szociális jogokra és nemek közötti egyenlőségre vonatkozó rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak a szociális jogokra és nemek közötti egyenlőségre vonatkozó rendelkezéseire,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló, 1966. évi nemzetközi egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló, 1966. évi nemzetközi egyezségokmányára,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az 1995. szeptember 15-én Pekingben rendezett, a nők helyzetéről szóló negyedik világkonferencián elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995. szeptember 15-én Pekingben rendezett, a nők helyzetéről szóló negyedik világkonferencián elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete által 2000-ben meghatározott millenniumi fejlesztési célokra, különösen az 1. célra (a rendkívüli szegénység és az éhínség felszámolása) és a 3. célra (a nemek közötti egyenlőség előmozdítása), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete által 2000-ben meghatározott millenniumi fejlesztési célokra, különösen az 1. célra (a rendkívüli szegénység és az éhínség felszámolása) és a 3. célra (a nemek közötti egyenlőség előmozdítása),

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a szegénység feminizálódásáról szóló 1558 (2007) sz. állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a szegénység feminizálódásáról szóló 1558 (2007) sz. állásfoglalására,

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) (1),

| — | tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló, 2008. október 22-i 1098/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló, 2008. október 22-i 1098/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú Progress európai mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2010. március 25-i 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú Progress európai mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2010. március 25-i 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel a pekingi cselekvési platform tagállamok és EU-intézmények általi végrehajtásának áttekintéséről szóló, 2007. október 30-i tanácsi következtetések tervezetére – Mutatók a nők és a szegénység vonatkozásában (13947/07), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pekingi cselekvési platform tagállamok és EU-intézmények általi végrehajtásának áttekintéséről szóló, 2007. október 30-i tanácsi következtetések tervezetére – Mutatók a nők és a szegénység vonatkozásában (13947/07),

| — | tekintettel „A barcelonai célkitűzések megvalósítása az iskoláskor alatti gyermekek gondozására létrehozott rendszerek tekintetében” című, 2008. október 3-i bizottsági jelentésre (COM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A barcelonai célkitűzések megvalósítása az iskoláskor alatti gyermekek gondozására létrehozott rendszerek tekintetében” című, 2008. október 3-i bizottsági jelentésre (COM(2008)0638),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti esélyegyenlőség – 2010” című bizottsági jelentésre (COM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti esélyegyenlőség – 2010” című bizottsági jelentésre (COM(2009)0694),

| — | tekintettel „A nemek közötti egyenlőség – 2010” című bizottsági jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC (2009) 1706), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek közötti egyenlőség – 2010” című bizottsági jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC (2009) 1706),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című bizottsági közleményre (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című bizottsági közleményre (COM(2010)0491),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című bizottsági közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SEC (2010) 1079 és SEC (2010) 1080), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című bizottsági közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SEC (2010) 1079 és SEC (2010) 1080),

| — | tekintettel az „Európa 2020. Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020. Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az Eurofound „Második európai életminőség-felmérés: Családi élet és munka” című, 2010. március 24-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Második európai életminőség-felmérés: Családi élet és munka” című, 2010. március 24-i jelentésére,

| — | tekintettel „A nők és a szegénység az Európai Unióban” című, 2005. október 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a szegénység az Európai Unióban” című, 2005. október 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó, a Bizottságnak címzett ajánlásokról szóló, 2008. november 18-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó, a Bizottságnak címzett ajánlásokról szóló, 2008. november 18-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2009” című, 2010. február 10-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2009” című, 2010. február 10-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a gazdasági hanyatlás és pénzügyi válság nemi szempontjairól szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági hanyatlás és pénzügyi válság nemi szempontjairól szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv (2006–2010) eredményeinek értékeléséről és az előremutató ajánlásokról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv (2006–2010) eredményeinek értékeléséről és az előremutató ajánlásokról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a nők elöregedő társadalomban betöltött szerepéről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elöregedő társadalomban betöltött szerepéről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a bizonytalan munkahellyel rendelkező női munkavállalókról szóló, 2010. október 19-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizonytalan munkahellyel rendelkező női munkavállalókról szóló, 2010. október 19-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0031/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0031/2011),

| A. | mivel a fent említett 1098/2008/EK határozat szerint a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének keretében folytatott tevékenységeknek figyelembe kellett volna venniük, hogy a nők és férfiak a szegénység és társadalmi kirekesztés eltérő kockázataival és dimenzióival szembesülnek; mivel 85 millió európai él a szegénységi küszöb alatt, és az EU 27 országában élő összes nő 17 %-át szegénységben élők közé sorolják; mivel emellett az utóbbi tíz évben a szegénységben élő nők száma aránytalanul megemelkedett a hasonló helyzetben lévő férfiak számához képest, mivel a szülők szegénysége gyakran a gyermek szegénységét is eredményezi, ami súlyosan kihat a gyermek későbbi életére, |
| --- | --- |

A.

mivel a fent említett 1098/2008/EK határozat szerint a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének keretében folytatott tevékenységeknek figyelembe kellett volna venniük, hogy a nők és férfiak a szegénység és társadalmi kirekesztés eltérő kockázataival és dimenzióival szembesülnek; mivel 85 millió európai él a szegénységi küszöb alatt, és az EU 27 országában élő összes nő 17 %-át szegénységben élők közé sorolják; mivel emellett az utóbbi tíz évben a szegénységben élő nők száma aránytalanul megemelkedett a hasonló helyzetben lévő férfiak számához képest, mivel a szülők szegénysége gyakran a gyermek szegénységét is eredményezi, ami súlyosan kihat a gyermek későbbi életére,

| B. | mivel az Európai Unió nagy gazdasági, pénzügyi és társadalmi válsággal néz szembe, amely különösen a nőket hozza a munkaerőpiacon és magánéletükben is hátrányos helyzetbe, tekintve, hogy nagyobb a valószínűsége, hogy bizonytalan álláshelyet töltenek be, esélyesebb, hogy elbocsátják őket és kevésbé valószínű, hogy rendelkeznek társadalombiztosítással; továbbá mivel a gazdasági recesszió idején különösen igaz, hogy azok, akiket már eddig is a szegénység fenyegetett – és akiknek többsége nő –, még inkább kiszolgáltatottá válnak, különösen pedig azon csoportok, amelyek már így is halmozottan hátrányos helyzetben vannak, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió nagy gazdasági, pénzügyi és társadalmi válsággal néz szembe, amely különösen a nőket hozza a munkaerőpiacon és magánéletükben is hátrányos helyzetbe, tekintve, hogy nagyobb a valószínűsége, hogy bizonytalan álláshelyet töltenek be, esélyesebb, hogy elbocsátják őket és kevésbé valószínű, hogy rendelkeznek társadalombiztosítással; továbbá mivel a gazdasági recesszió idején különösen igaz, hogy azok, akiket már eddig is a szegénység fenyegetett – és akiknek többsége nő –, még inkább kiszolgáltatottá válnak, különösen pedig azon csoportok, amelyek már így is halmozottan hátrányos helyzetben vannak,

| C. | mivel az EU-szerte jelenleg végrehajtott megszorító intézkedések különösen káros hatással lesznek a nőkre, akik munkavállalóként és a szolgáltatások haszonélvezőiként egyaránt túlnyomó többségben vannak a közszférában, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-szerte jelenleg végrehajtott megszorító intézkedések különösen káros hatással lesznek a nőkre, akik munkavállalóként és a szolgáltatások haszonélvezőiként egyaránt túlnyomó többségben vannak a közszférában,

| D. | mivel a szegénység elleni küzdelem egyike a Bizottság által az Európa 2020 stratégia keretében javasolt öt mérhető célkitűzésnek; mivel az Európa 2020 stratégia 10. integrált iránymutatása (Társadalmi integráció előmozdítása és a szegénysége elleni küzdelem) bátorítja az olyan nemzeti politikák elfogadását, amelyek védelmet nyújtanak a nőknek különösen a szegénység kockázatával szemben, biztosítva a jövedelembiztonságot az egyszülős családok és az idősebb nők számára, |
| --- | --- |

D.

mivel a szegénység elleni küzdelem egyike a Bizottság által az Európa 2020 stratégia keretében javasolt öt mérhető célkitűzésnek; mivel az Európa 2020 stratégia 10. integrált iránymutatása (Társadalmi integráció előmozdítása és a szegénysége elleni küzdelem) bátorítja az olyan nemzeti politikák elfogadását, amelyek védelmet nyújtanak a nőknek különösen a szegénység kockázatával szemben, biztosítva a jövedelembiztonságot az egyszülős családok és az idősebb nők számára,

| E. | mivel a férfiak és nők közötti egyenlőség a nők szegénysége elleni küzdelem eszköze, hiszen kedvezően befolyásolja a termelékenységet és a gazdasági növekedést, továbbá a nők nagyobb munkaerő-piaci részvételéhez vezet, amely számos társadalmi és gazdasági előnnyel jár, |
| --- | --- |

E.

mivel a férfiak és nők közötti egyenlőség a nők szegénysége elleni küzdelem eszköze, hiszen kedvezően befolyásolja a termelékenységet és a gazdasági növekedést, továbbá a nők nagyobb munkaerő-piaci részvételéhez vezet, amely számos társadalmi és gazdasági előnnyel jár,

| F. | mivel a nők foglalkoztatási rátája átlagosan 59,1 %; mivel 2000 óta a nemek közötti átlagos bérszakadék továbbra is jelentős – 18 % az EU egészében és több mint 30 % egyes tagállamokban 2010-ben –, valamint a férfiak és a nők egyenlő bérezésének elve az európai alapszerződésekben lefektetett egyik alapelv; mivel a nemek szerint szegregált munkaerőpiacnak közvetlen következményei vannak a nőkre nézve, |
| --- | --- |

F.

mivel a nők foglalkoztatási rátája átlagosan 59,1 %; mivel 2000 óta a nemek közötti átlagos bérszakadék továbbra is jelentős – 18 % az EU egészében és több mint 30 % egyes tagállamokban 2010-ben –, valamint a férfiak és a nők egyenlő bérezésének elve az európai alapszerződésekben lefektetett egyik alapelv; mivel a nemek szerint szegregált munkaerőpiacnak közvetlen következményei vannak a nőkre nézve,

| G. | mivel a rendkívüli szegénység kockázata 16 tagállamban jóval nagyobb mértékben fenyegeti a nőket, mint a férfiakat, |
| --- | --- |

G.

mivel a rendkívüli szegénység kockázata 16 tagállamban jóval nagyobb mértékben fenyegeti a nőket, mint a férfiakat,

| H. | mivel a munkaviszony önmagában nem jelent megfelelő védelmet a rendkívüli szegénységgel szemben; mivel elsősorban a munkahelyi szegregáció következtében több nő, mint férfi dolgozik alacsonyan fizetett állásokban, míg igen gyakran a szociális segély önmagában nem véd a rendkívüli szegénység ellen, |
| --- | --- |

H.

mivel a munkaviszony önmagában nem jelent megfelelő védelmet a rendkívüli szegénységgel szemben; mivel elsősorban a munkahelyi szegregáció következtében több nő, mint férfi dolgozik alacsonyan fizetett állásokban, míg igen gyakran a szociális segély önmagában nem véd a rendkívüli szegénység ellen,

| I. | mivel minél hosszabb a kifejezetten alacsony jövedelemszinttel együtt járó szegénység időtartama, annál nagyobb az állandósult gazdasági nélkülözés és társadalmi kirekesztés állapotába való süllyedés veszélye; mivel ezért a szegénység elleni küzdelmet célzó intézkedéseknek nem pusztán a már eleve szélsőséges gazdasági nélkülözésben élők megsegítésére kellene irányulniuk, hanem haladéktalanul meg kellene előzniük, illetve kezelniük kellene a polgárok szélsőséges gazdasági és társadalmi nélkülözéséhez vezető tényezőket is, |
| --- | --- |

I.

mivel minél hosszabb a kifejezetten alacsony jövedelemszinttel együtt járó szegénység időtartama, annál nagyobb az állandósult gazdasági nélkülözés és társadalmi kirekesztés állapotába való süllyedés veszélye; mivel ezért a szegénység elleni küzdelmet célzó intézkedéseknek nem pusztán a már eleve szélsőséges gazdasági nélkülözésben élők megsegítésére kellene irányulniuk, hanem haladéktalanul meg kellene előzniük, illetve kezelniük kellene a polgárok szélsőséges gazdasági és társadalmi nélkülözéséhez vezető tényezőket is,

| J. | mivel a nem és életkor szempontjából jelentős eltérések vannak a fizetetlen munkára fordított időt, valamint a gondozásban való napi részvételt illetően; mivel különösen a nőkre hárul a fizetetlen munka terhének legnagyobb része, |
| --- | --- |

J.

mivel a nem és életkor szempontjából jelentős eltérések vannak a fizetetlen munkára fordított időt, valamint a gondozásban való napi részvételt illetően; mivel különösen a nőkre hárul a fizetetlen munka terhének legnagyobb része,

| K. | mivel a megfizethető és jó minőségű támogató szolgáltatásokhoz, mint például gyermekgondozási létesítményekhez, az idősek és egyéb eltartottak gondozási létesítményeihez való egyetemes hozzáférés fontos szerepet tölt be a nők és férfiak egyenlő munkaerő-piaci részvétele tekintetében, valamint a szegénység megelőzésének és csökkentésének eszközeként, |
| --- | --- |

K.

mivel a megfizethető és jó minőségű támogató szolgáltatásokhoz, mint például gyermekgondozási létesítményekhez, az idősek és egyéb eltartottak gondozási létesítményeihez való egyetemes hozzáférés fontos szerepet tölt be a nők és férfiak egyenlő munkaerő-piaci részvétele tekintetében, valamint a szegénység megelőzésének és csökkentésének eszközeként,

| L. | mivel az idős emberek jobban ki vannak téve a szegénység kockázatának, mint általában a lakosság, tekintve, hogy a 27 tagú EU-ban a szegénység aránya a 65 éveseknél idősebbek körében 2008-ban elérte a 19 %-ot; mivel az idősebb nők különösen bizonytalan helyzetben vannak, amikor nyugdíjjogosultságuk összegét gyakran családi állapotukból (házastársi vagy túlélő hozzátartozói ellátás) vezetik le, és amikor szakmai pályafutásuk megszakítása, a bérkülönbség és egyéb tényezők miatt alig rendelkeznek saját megfelelő nyugdíjjogosultsággal, és ennek eredményeként a tartós és rendkívüli szegénység a nőket jobban érinti, mint a férfiakat (a 65 év feletti nők 22 %-át fenyegeti a szegénység, míg ez az arány a férfiak körében 16 %), |
| --- | --- |

L.

mivel az idős emberek jobban ki vannak téve a szegénység kockázatának, mint általában a lakosság, tekintve, hogy a 27 tagú EU-ban a szegénység aránya a 65 éveseknél idősebbek körében 2008-ban elérte a 19 %-ot; mivel az idősebb nők különösen bizonytalan helyzetben vannak, amikor nyugdíjjogosultságuk összegét gyakran családi állapotukból (házastársi vagy túlélő hozzátartozói ellátás) vezetik le, és amikor szakmai pályafutásuk megszakítása, a bérkülönbség és egyéb tényezők miatt alig rendelkeznek saját megfelelő nyugdíjjogosultsággal, és ennek eredményeként a tartós és rendkívüli szegénység a nőket jobban érinti, mint a férfiakat (a 65 év feletti nők 22 %-át fenyegeti a szegénység, míg ez az arány a férfiak körében 16 %),

| M. | mivel a nők – különösen a vidéki térségekben élők – a férfiaknál gyakrabban dolgoznak az informális gazdaságban, és nincsenek nyilvántartásba véve a hivatalos munkaerőpiacon, vagy rövid távra szóló munkaszerződéssel rendelkeznek, ami különösen a nők szociális jogaival – többek között a terhesség, a szülési szabadság és a szoptatás alatti jogokkal –, a nyugdíjjogosultságok megszerzésével és a szociális biztonság igénybevételével kapcsolatban okoz problémákat, |
| --- | --- |

M.

mivel a nők – különösen a vidéki térségekben élők – a férfiaknál gyakrabban dolgoznak az informális gazdaságban, és nincsenek nyilvántartásba véve a hivatalos munkaerőpiacon, vagy rövid távra szóló munkaszerződéssel rendelkeznek, ami különösen a nők szociális jogaival – többek között a terhesség, a szülési szabadság és a szoptatás alatti jogokkal –, a nyugdíjjogosultságok megszerzésével és a szociális biztonság igénybevételével kapcsolatban okoz problémákat,

| N. | mivel a szegénység összefüggésbe hozható a nemi alapú erőszak megnövekedett kockázatával, amely nagy akadályt gördít a nemek közötti egyenlőség elé, mivel a családon belüli erőszak gyakran vezet a munkahely megszűnéséhez, rossz egészségi állapothoz és a hajléktalansághoz, valamint a szegénység ördögi körébe taszíthatja a nőket; mivel emellett az emberkereskedelem a rabszolgaság modern formája, amely a nők és lányok széles rétegeit érinti, és jelentős mértékben a szegénység motiválja és egyben hozzá is járul ahhoz, |
| --- | --- |

N.

mivel a szegénység összefüggésbe hozható a nemi alapú erőszak megnövekedett kockázatával, amely nagy akadályt gördít a nemek közötti egyenlőség elé, mivel a családon belüli erőszak gyakran vezet a munkahely megszűnéséhez, rossz egészségi állapothoz és a hajléktalansághoz, valamint a szegénység ördögi körébe taszíthatja a nőket; mivel emellett az emberkereskedelem a rabszolgaság modern formája, amely a nők és lányok széles rétegeit érinti, és jelentős mértékben a szegénység motiválja és egyben hozzá is járul ahhoz,

| O. | mivel a nők elleni erőszak minden formája az egyik legelterjedtebb emberi jogi jogsértés, amely nem ismer földrajzi, gazdasági vagy társadalmi korlátokat; mivel ez súlyos problémákat okoz az EU-ban, tekintve, hogy a nők mintegy 20–25 %-a válik felnőtt korában fizikai erőszak áldozatává, több mint 10 %-uk pedig nemi erőszak áldozata, |
| --- | --- |

O.

mivel a nők elleni erőszak minden formája az egyik legelterjedtebb emberi jogi jogsértés, amely nem ismer földrajzi, gazdasági vagy társadalmi korlátokat; mivel ez súlyos problémákat okoz az EU-ban, tekintve, hogy a nők mintegy 20–25 %-a válik felnőtt korában fizikai erőszak áldozatává, több mint 10 %-uk pedig nemi erőszak áldozata,

| P. | mivel a fogyatékossággal élő nők hátrányos megkülönböztetés áldozatai családjukon belül és az oktatásban egyaránt, foglalkoztatási lehetőségeik korlátozottak, és az általuk kapott szociális juttatások többnyire nem elegendőek ahhoz, hogy kilábaljanak a szegénységből; mivel a tagállamoknak ezért a fogyatékossággal élő nők számára olyan egyénre szabott segítséget kell nyújtaniuk, amelynek révén képessé válnak jogaik élvezetére, továbbá olyan intézkedéseket kell bevezetniük, amelyek kiegészítő támogató programok révén segítik elő integrálásukat, |
| --- | --- |

P.

mivel a fogyatékossággal élő nők hátrányos megkülönböztetés áldozatai családjukon belül és az oktatásban egyaránt, foglalkoztatási lehetőségeik korlátozottak, és az általuk kapott szociális juttatások többnyire nem elegendőek ahhoz, hogy kilábaljanak a szegénységből; mivel a tagállamoknak ezért a fogyatékossággal élő nők számára olyan egyénre szabott segítséget kell nyújtaniuk, amelynek révén képessé válnak jogaik élvezetére, továbbá olyan intézkedéseket kell bevezetniük, amelyek kiegészítő támogató programok révén segítik elő integrálásukat,

| Q. | mivel – a szegénységnek kitettségük miatt – egyre nagyobb a szegénység nőkre nehezedő terhe, különösen a speciális szükségletekkel rendelkező nők olyan kategóriái esetében, mint a fogyatékossággal élő nők, az idősebb nők és a gyermeküket egyedül nevelő szülők (különösen az egyedül álló anyák és özvegyek), valamint a kirekesztésnek leginkább kitett olyan csoportokban, mint a roma nők – akik esetében a házimunka és a gondozás hagyományos okokból kizárólag a nőkre hárul, így túl korán kimaradnak az oktatásból és a foglalkoztatás lehetőségéből –, és a bevándorló nők csoportja; mivel megfelelő foglalkoztatási feltételeket – többek között a tisztességes bérezéshez, a szülési szabadsághoz és a megkülönböztetésmentes munkakörülményekhez hasonló jogokat – kell biztosítani e nők számára, |
| --- | --- |

Q.

mivel – a szegénységnek kitettségük miatt – egyre nagyobb a szegénység nőkre nehezedő terhe, különösen a speciális szükségletekkel rendelkező nők olyan kategóriái esetében, mint a fogyatékossággal élő nők, az idősebb nők és a gyermeküket egyedül nevelő szülők (különösen az egyedül álló anyák és özvegyek), valamint a kirekesztésnek leginkább kitett olyan csoportokban, mint a roma nők – akik esetében a házimunka és a gondozás hagyományos okokból kizárólag a nőkre hárul, így túl korán kimaradnak az oktatásból és a foglalkoztatás lehetőségéből –, és a bevándorló nők csoportja; mivel megfelelő foglalkoztatási feltételeket – többek között a tisztességes bérezéshez, a szülési szabadsághoz és a megkülönböztetésmentes munkakörülményekhez hasonló jogokat – kell biztosítani e nők számára,

| R. | mivel a Progress program a nemek közötti egyenlőség elvének hatékony végrehajtásához szükséges támogatást és annak valamennyi uniós szakpolitikában való érvényesítését hivatott biztosítani; mivel ez a program a szegénység feminizálódásával szembeni küzdelem egyik legfontosabb eszköze, |
| --- | --- |

R.

mivel a Progress program a nemek közötti egyenlőség elvének hatékony végrehajtásához szükséges támogatást és annak valamennyi uniós szakpolitikában való érvényesítését hivatott biztosítani; mivel ez a program a szegénység feminizálódásával szembeni küzdelem egyik legfontosabb eszköze,

| S. | mivel a nők várható élettartama mintegy hat évvel hosszabb, mint a férfiaké, ahogyan azt a 27 tagú EU 2007-es statisztikái is kimutatják: a férfiak átlagosan 76 évig, a nők 82 évig élnek; mivel ez jelentős mértékben kihat a női szegénységre, különösen amiatt, hogy a nők számára a férfiaknál nagyobb nehézséget jelent a társadalombiztosítási és nyugdíjrendszerekhez való hozzáférés, |
| --- | --- |

S.

mivel a nők várható élettartama mintegy hat évvel hosszabb, mint a férfiaké, ahogyan azt a 27 tagú EU 2007-es statisztikái is kimutatják: a férfiak átlagosan 76 évig, a nők 82 évig élnek; mivel ez jelentős mértékben kihat a női szegénységre, különösen amiatt, hogy a nők számára a férfiaknál nagyobb nehézséget jelent a társadalombiztosítási és nyugdíjrendszerekhez való hozzáférés,

A szegénység elnőiesedése

| 1. | úgy véli, hogy a nők szegénységének megelőzése és csökkentése fontos eleme a társadalmi szolidaritás alapvető elvének, amely mellett az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének megfelelően a nők és férfiak közötti egyenlőségre, a társadalmi igazságosságra és védelemre, valamint a társadalmi kirekesztés és a megkülönböztetés elleni küzdelemre való utalással az Európai Unió elkötelezte magát; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a nők szegénységének megelőzése és csökkentése fontos eleme a társadalmi szolidaritás alapvető elvének, amely mellett az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének megfelelően a nők és férfiak közötti egyenlőségre, a társadalmi igazságosságra és védelemre, valamint a társadalmi kirekesztés és a megkülönböztetés elleni küzdelemre való utalással az Európai Unió elkötelezte magát;

| 2. | elismeri, hogy „a szegénység feminizálódása” azt jelenti, hogy a nők körében gyakoribb és a férfiakénál súlyosabb mértékű a szegénység, és a női szegénység növekvő tendenciát mutat; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy „a szegénység feminizálódása” azt jelenti, hogy a nők körében gyakoribb és a férfiakénál súlyosabb mértékű a szegénység, és a női szegénység növekvő tendenciát mutat;

| 3. | rámutat, hogy az Eurostat szegénységi kockázatot jelző mutatószáma szerint 2008-ban az Európai Unióban körülbelül 85 millió főt fenyegetett a szegénység veszélye, míg az „anyagi nélkülözés” mutatója alapján arra lehet következtetni, hogy ez a szám elérheti a 120 milliót is; véleménye szerint a szegénységi mutatókra vonatkozó tanácsi határozat nem eléggé egyértelmű az átfogó csökkentés tekintetében, mely szerint 2020-ra 20 millió embert kell kiemelni a szegénységből és a kirekesztettségből (ez az Eurostat szegénységi kockázatot jelző mutatója alapján 23,5 %-os csökkentés, az „anyagi nélkülözés” mutatóhoz képest azonban csak 16,7 %); hangsúlyozza, hogy a szegénységben élők nagy része nő, amely helyzethez a munkanélküliség, az alkalmi munka, az alacsony jövedelmek és a létminimum szintjét el nem érő nyugdíjak, valamint a minőségi közszolgáltatásokhoz való hozzáférés terén széles körben tapasztalt nehézségek vezettek; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy az Eurostat szegénységi kockázatot jelző mutatószáma szerint 2008-ban az Európai Unióban körülbelül 85 millió főt fenyegetett a szegénység veszélye, míg az „anyagi nélkülözés” mutatója alapján arra lehet következtetni, hogy ez a szám elérheti a 120 milliót is; véleménye szerint a szegénységi mutatókra vonatkozó tanácsi határozat nem eléggé egyértelmű az átfogó csökkentés tekintetében, mely szerint 2020-ra 20 millió embert kell kiemelni a szegénységből és a kirekesztettségből (ez az Eurostat szegénységi kockázatot jelző mutatója alapján 23,5 %-os csökkentés, az „anyagi nélkülözés” mutatóhoz képest azonban csak 16,7 %); hangsúlyozza, hogy a szegénységben élők nagy része nő, amely helyzethez a munkanélküliség, az alkalmi munka, az alacsony jövedelmek és a létminimum szintjét el nem érő nyugdíjak, valamint a minőségi közszolgáltatásokhoz való hozzáférés terén széles körben tapasztalt nehézségek vezettek;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőtlenség akadályozza a szegénység csökkentését, illetve veszélyezteti a gazdasági és emberi fejlődést; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőtlenség akadályozza a szegénység csökkentését, illetve veszélyezteti a gazdasági és emberi fejlődést;

| 5. | felhívja a tagállamokat, hogy a foglalkoztatáshoz való hozzáférés javítása, a nők bizonytalan munkakörökben mutatkozó túlzott arányának csökkentése, a nők foglalkoztatásban való fenntartható részvételének növelése és előrehaladásuk előmozdítása, valamint a munkaerőpiacon jelentkező, a nemek közötti szegregációnak a közvetlen és közvetett okok felszámolásán keresztüli csökkentése érdekében a nemek közötti egyenlőség elképzelését építsék be foglalkoztatáspolitikáikba és különleges intézkedéseikbe; |
| --- | --- |

5.

felhívja a tagállamokat, hogy a foglalkoztatáshoz való hozzáférés javítása, a nők bizonytalan munkakörökben mutatkozó túlzott arányának csökkentése, a nők foglalkoztatásban való fenntartható részvételének növelése és előrehaladásuk előmozdítása, valamint a munkaerőpiacon jelentkező, a nemek közötti szegregációnak a közvetlen és közvetett okok felszámolásán keresztüli csökkentése érdekében a nemek közötti egyenlőség elképzelését építsék be foglalkoztatáspolitikáikba és különleges intézkedéseikbe;

| 6. | rámutat, hogy a szegénység a nők körében nem pusztán a közelmúltbeli gazdasági válság következménye, hanem olyan egyéb tényezőknek is betudható, mint a sztereotipizálás, a nemek között a bérezésben mutatkozó különbségek, a szakmai és a családi élet összeegyeztetésének hiánya miatt felmerülő akadályok, a nők várhatóan magasabb életkora és általánosságban a nemi alapon történő megkülönböztetés összes fajtája, amelyeknek áldozatai többnyire nők; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy a szegénység a nők körében nem pusztán a közelmúltbeli gazdasági válság következménye, hanem olyan egyéb tényezőknek is betudható, mint a sztereotipizálás, a nemek között a bérezésben mutatkozó különbségek, a szakmai és a családi élet összeegyeztetésének hiánya miatt felmerülő akadályok, a nők várhatóan magasabb életkora és általánosságban a nemi alapon történő megkülönböztetés összes fajtája, amelyeknek áldozatai többnyire nők;

| 7. | emlékeztet rá, hogy a Bizottság a 2010-es esztendőt a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évévé nyilvánította annak érdekében, hogy ezzel megerősítse és megszilárdítsa az Unió politikai elkötelezettségét amellett, hogy döntő előrehaladást érjen el a szegénység elleni küzdelemben, valamint hogy elismerje a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők alapvető jogát a méltó életvitelhez és a társadalom életében való teljes körű részvételhez; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet rá, hogy a Bizottság a 2010-es esztendőt a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évévé nyilvánította annak érdekében, hogy ezzel megerősítse és megszilárdítsa az Unió politikai elkötelezettségét amellett, hogy döntő előrehaladást érjen el a szegénység elleni küzdelemben, valamint hogy elismerje a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők alapvető jogát a méltó életvitelhez és a társadalom életében való teljes körű részvételhez;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évét (2010) a tervek szerint nem csupán médiakampánynak szánták, hanem ösztönözni kívántak a szegénység leküzdését célzó többdimenziós stratégiák erősítésére, valamint összetettebb szegénységi mutatók kidolgozására; ezért kéri a Bizottságot, hogy ezzel összefüggésben kritikus szellemben tekintse át a tagállamok által a szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdése érdekében hozott új intézkedéseket; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évét (2010) a tervek szerint nem csupán médiakampánynak szánták, hanem ösztönözni kívántak a szegénység leküzdését célzó többdimenziós stratégiák erősítésére, valamint összetettebb szegénységi mutatók kidolgozására; ezért kéri a Bizottságot, hogy ezzel összefüggésben kritikus szellemben tekintse át a tagállamok által a szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdése érdekében hozott új intézkedéseket;

| 9. | javaslata szerint mind európai, mind nemzeti szinten fenn kell tartani a szilárd elkötelezettséget a nemek közötti egyenlőség eléréséhez vezető további lépések mellett, így a nők és férfiak közti egyenlőségre vonatkozó bizottsági iránymutatásokat alátámasztó stratégiák, az Európa Tanács által a nemek közötti egyenlőség tekintetében elfogadott európai paktum és az európai szociális partnerek által kialakított, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési keret révén; |
| --- | --- |

9.

javaslata szerint mind európai, mind nemzeti szinten fenn kell tartani a szilárd elkötelezettséget a nemek közötti egyenlőség eléréséhez vezető további lépések mellett, így a nők és férfiak közti egyenlőségre vonatkozó bizottsági iránymutatásokat alátámasztó stratégiák, az Európa Tanács által a nemek közötti egyenlőség tekintetében elfogadott európai paktum és az európai szociális partnerek által kialakított, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési keret révén;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség a fenntartható növekedés, a foglalkoztatás, a versenyképesség és a társadalmi kohézió egyik előfeltétele; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség a fenntartható növekedés, a foglalkoztatás, a versenyképesség és a társadalmi kohézió egyik előfeltétele;

| 11. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy megfelelően vegyék figyelembe a Parlament állásfoglalásaiban – a szociális valóság felméréséről szóló, 2007. november 15-i (12), az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és a gyermekszegénységet is ideértve, a szegénység elleni küzdelemről szóló, 2008. október 9-i (13), a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2009. május 6-i, és a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalásban (14) – megfogalmazott kéréseit a társadalmi befogadásról és a szociális védelemről folytatott nyitott koordinációs együttműködés (OMC) következő szakaszára készítendő stratégiák és intézkedések, a társadalmi beilleszkedést célzó stratégia, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem tekintetében iránymutató „Európa 2020” kezdeményezés tervezésében, bevonva valamennyi felet a részvételbe; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy megfelelően vegyék figyelembe a Parlament állásfoglalásaiban – a szociális valóság felméréséről szóló, 2007. november 15-i (12), az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és a gyermekszegénységet is ideértve, a szegénység elleni küzdelemről szóló, 2008. október 9-i (13), a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2009. május 6-i, és a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalásban (14) – megfogalmazott kéréseit a társadalmi befogadásról és a szociális védelemről folytatott nyitott koordinációs együttműködés (OMC) következő szakaszára készítendő stratégiák és intézkedések, a társadalmi beilleszkedést célzó stratégia, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem tekintetében iránymutató „Európa 2020” kezdeményezés tervezésében, bevonva valamennyi felet a részvételbe;

| 12. | tudomásul veszi „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című bizottsági közleményt; felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szegénység felszámolására és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló összes közös politika és nemzeti program kulcselemeként vezessenek be a nemi sajátosságokat figyelembe vevő szemléletet; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című bizottsági közleményt; felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szegénység felszámolására és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló összes közös politika és nemzeti program kulcselemeként vezessenek be a nemi sajátosságokat figyelembe vevő szemléletet;

| 13. | üdvözli a Bizottság „Szegénység elleni európai platform” nevű kezdeményezését; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák e platform nemi dimenzióját; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Bizottság „Szegénység elleni európai platform” nevű kezdeményezését; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák e platform nemi dimenzióját;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy a fent említett „A szegénység elleni európai platform” kezdeményezéssel összhangban erősítse meg a társadalmi integrációra és a szociális védelemre irányuló uniós stratégiát, valamint sokszorozza meg az erőfeszítéseket különösen a gyermeküket egyedül nevelő szülők helyzetének javítását illetően, hogy azok méltóságban élhessenek; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy a fent említett „A szegénység elleni európai platform” kezdeményezéssel összhangban erősítse meg a társadalmi integrációra és a szociális védelemre irányuló uniós stratégiát, valamint sokszorozza meg az erőfeszítéseket különösen a gyermeküket egyedül nevelő szülők helyzetének javítását illetően, hogy azok méltóságban élhessenek;

| 15. | rámutat arra, hogy a gazdasági válság következményeképpen még számos tagállamban növekszik a munkanélküliség és súlyosbodnak a társadalmi nehézségek, ami különbözőképpen érinti a fiatalokat és időseket, a férfiakat és nőket és családjaikat, ezért felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy fokozottabban kötelezzék el magukat, és hozzanak intézkedéseket a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolása érdekében, különös tekintettel a nőket sújtó szegénységre és ennek a családi életre gyakorolt közvetlen hatására, mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés az emberi jogok megsértését jelenti, és legalább minden hatodik európai polgárt érinti; felszólítja az Bizottságot és a tagállamokat, hogy helyezzenek kiemelt hangsúlyt a legsérülékenyebb csoportok (az egyszülős háztartások, a három vagy annál több gyermeket nevelő családok, a fogyatékossággal élők, az etnikai kisebbségek és különösen a romák, a leghátrányosabb helyzetű mikrorégiókban élők, a csökkent munkaképességűek és a szakmai tapasztalattal nem rendelkező fiatalok) védelmére; úgy véli, hogy az oktatáshoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférés, valamint a társadalmi életben való részvétel képezik a méltó életvitel alapját; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat annak biztosítására, hogy meghozzák a szükséges intézkedéseket a gyermekszegénység felszámolása érdekében, és hogy az összes gyermek azonos lehetőségekkel induljon neki az életnek; |
| --- | --- |

15.

rámutat arra, hogy a gazdasági válság következményeképpen még számos tagállamban növekszik a munkanélküliség és súlyosbodnak a társadalmi nehézségek, ami különbözőképpen érinti a fiatalokat és időseket, a férfiakat és nőket és családjaikat, ezért felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy fokozottabban kötelezzék el magukat, és hozzanak intézkedéseket a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolása érdekében, különös tekintettel a nőket sújtó szegénységre és ennek a családi életre gyakorolt közvetlen hatására, mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés az emberi jogok megsértését jelenti, és legalább minden hatodik európai polgárt érinti; felszólítja az Bizottságot és a tagállamokat, hogy helyezzenek kiemelt hangsúlyt a legsérülékenyebb csoportok (az egyszülős háztartások, a három vagy annál több gyermeket nevelő családok, a fogyatékossággal élők, az etnikai kisebbségek és különösen a romák, a leghátrányosabb helyzetű mikrorégiókban élők, a csökkent munkaképességűek és a szakmai tapasztalattal nem rendelkező fiatalok) védelmére; úgy véli, hogy az oktatáshoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférés, valamint a társadalmi életben való részvétel képezik a méltó életvitel alapját; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat annak biztosítására, hogy meghozzák a szükséges intézkedéseket a gyermekszegénység felszámolása érdekében, és hogy az összes gyermek azonos lehetőségekkel induljon neki az életnek;

| 16. | rámutat, hogy a nők utóbbi évtizedekben történt munkaerő-piaci integrációja nemcsak azt jelenti, hogy a válság nagyobb hatással lesz a nőkre, hanem a háztartásokra is, amelyek jövedelmét súlyosan fogja érinteni a női munkahelyek megszűnése; hangsúlyozza, hogy a női munkanélküliség várhatóan aránytalanul meg fog emelkedni az állami szektor költségvetési megszorításainak bejelentésével, mivel a nők aránytalanul nagy számban dolgoznak az oktatásban, az egészségügyben és a szociális szolgáltatások ágazatában; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy a nők utóbbi évtizedekben történt munkaerő-piaci integrációja nemcsak azt jelenti, hogy a válság nagyobb hatással lesz a nőkre, hanem a háztartásokra is, amelyek jövedelmét súlyosan fogja érinteni a női munkahelyek megszűnése; hangsúlyozza, hogy a női munkanélküliség várhatóan aránytalanul meg fog emelkedni az állami szektor költségvetési megszorításainak bejelentésével, mivel a nők aránytalanul nagy számban dolgoznak az oktatásban, az egészségügyben és a szociális szolgáltatások ágazatában;

| 17. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessék be a pekingi cselekvési platformmal kapcsolatban a nőkre és a szegénységre vonatkozóan kidolgozott mutatókat, amelyek az átfogóbb szociál-, gazdaság- és foglalkoztatáspolitika által a szegénység csökkentésére gyakorolt hatás nyomon követésének eszközeként szolgálnak; felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelőbb módszereket a nők szegénységének mérésére; |
| --- | --- |

17.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessék be a pekingi cselekvési platformmal kapcsolatban a nőkre és a szegénységre vonatkozóan kidolgozott mutatókat, amelyek az átfogóbb szociál-, gazdaság- és foglalkoztatáspolitika által a szegénység csökkentésére gyakorolt hatás nyomon követésének eszközeként szolgálnak; felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelőbb módszereket a nők szegénységének mérésére;

| 18. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemzeti jelentésekben, valamint az évente elkészített, a szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló együttes jelentésben rendszerezett, nemek szerint lebontott adatokat és információkat bocsássanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemzeti jelentésekben, valamint az évente elkészített, a szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló együttes jelentésben rendszerezett, nemek szerint lebontott adatokat és információkat bocsássanak rendelkezésre;

| 19. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be új egyéni mutatókat, amelyek egy átfogóbb szociál-, gazdaság- és foglalkoztatáspolitikán keresztül a nők és a szegénység helyzetére gyakorolt hatás nyomon követésének eszközeként szolgálnak; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be új egyéni mutatókat, amelyek egy átfogóbb szociál-, gazdaság- és foglalkoztatáspolitikán keresztül a nők és a szegénység helyzetére gyakorolt hatás nyomon követésének eszközeként szolgálnak;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamenttel folytatott széles körű konzultáció mellett, és a szociális partnerek, valamint a civil társadalom nézeteit figyelembe véve, megállapodásra kell jutni az európai nőjogi charta nyomon követéséről, azon mechanizmusok előmozdítása érdekében, amelyek a társadalmi, gazdasági és politikai élet minden területén a nemek közötti egyenlőség megvalósítására irányulnak; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamenttel folytatott széles körű konzultáció mellett, és a szociális partnerek, valamint a civil társadalom nézeteit figyelembe véve, megállapodásra kell jutni az európai nőjogi charta nyomon követéséről, azon mechanizmusok előmozdítása érdekében, amelyek a társadalmi, gazdasági és politikai élet minden területén a nemek közötti egyenlőség megvalósítására irányulnak;

| 21. | felhívja a figyelmet arra, hogy tovább kell folytatni a „szegénység feminizálódásának” jelenségével foglalkozó kutatásokat és elemzéseket; felszólítja a Bizottságot és az Eurofoundot, hogy működjenek együtt a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével, és kezdeményezzenek célzott kutatásokat többek között a globális válság nőkre gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

21.

felhívja a figyelmet arra, hogy tovább kell folytatni a „szegénység feminizálódásának” jelenségével foglalkozó kutatásokat és elemzéseket; felszólítja a Bizottságot és az Eurofoundot, hogy működjenek együtt a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével, és kezdeményezzenek célzott kutatásokat többek között a globális válság nőkre gyakorolt hatásáról;

| 22. | sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy az alapellátáshoz mindenki hozzáférjen, különös tekintettel a fiatalokra és az idősebbekre; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy az alapellátáshoz mindenki hozzáférjen, különös tekintettel a fiatalokra és az idősebbekre;

| 23. | sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy az életkorukra jellemző betegségekben szenvedő idősebb nők a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelem egyik eszközeként hozzáférjenek a megelőző és diagnosztikai gyógyászathoz; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy az életkorukra jellemző betegségekben szenvedő idősebb nők a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelem egyik eszközeként hozzáférjenek a megelőző és diagnosztikai gyógyászathoz;

| 24. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé az orvosi ellátást a bevándorló nők számára azon betegségek esetében, amelyek az eltérő táplálkozási szokásokból és rituális gyakorlatokból erednek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ennek megfelelően alkossanak olyan egészségügyi politikákat, amelyek a nők egészségét veszélyeztető és a társadalmi kirekesztés és szegénység egyik okát jelentő gyakorlatok elleni küzdelmet és azok megelőzését szolgálják; |
| --- | --- |

24.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé az orvosi ellátást a bevándorló nők számára azon betegségek esetében, amelyek az eltérő táplálkozási szokásokból és rituális gyakorlatokból erednek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ennek megfelelően alkossanak olyan egészségügyi politikákat, amelyek a nők egészségét veszélyeztető és a társadalmi kirekesztés és szegénység egyik okát jelentő gyakorlatok elleni küzdelmet és azok megelőzését szolgálják;

| 25. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemek közötti egyenlőségre irányuló politikák és uniós elvek érvényesítését minden – helyi és nemzeti – szinten; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemek közötti egyenlőségre irányuló politikák és uniós elvek érvényesítését minden – helyi és nemzeti – szinten;

| 26. | emlékeztet rá, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet mind az Európai Unióban, mind azon kívül folytatni kell az Európai Unió és a tagállamok által tett azon kötelezettségvállalás teljesítése érdekében, hogy 2015-re elérik az ENSZ millenniumi fejlesztési célkitűzéseit; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet rá, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet mind az Európai Unióban, mind azon kívül folytatni kell az Európai Unió és a tagállamok által tett azon kötelezettségvállalás teljesítése érdekében, hogy 2015-re elérik az ENSZ millenniumi fejlesztési célkitűzéseit;

A nők szegénysége elleni küzdelem a munkaerő-piaci politikán és a szociális védelmen keresztül

| 27. | kéri a tagállamokat, hogy vezessenek be egyedi programokat a nők munkaerő-piaci aktív befogadásának és reintegrációjának elmozdítására, valamint az egész életre szóló tanulási lehetőségként egyedi képzéseket, azzal a céllal, hogy biztosítsák az Európa 2020 stratégia fényében szükséges szerepvállalásra buzdító, bizalomépítési képességfejlesztő szakismereteket és képesítéseket, amely stratégia az új fenntartható gazdaság érdekében a gazdaság környezetbarát átalakítására irányuló projektekre és programokra, például a megújulóenergia-ágazatra, illetve a tudományos és technológiaintenzív zöld munkahelyekre helyezi a hangsúlyt; annak érdekében, hogy ne növekedjék a nők munkaerő-piaci helyzetének bizonytalansága, felszólít arra, hogy a családi kötelezettségeket vegyék jobban tekintetbe az elbocsátandó munkavállalók kiválasztásakor, szem előtt tartva, hogy sok esetben a nők rendelkeznek a gyermekek felügyeleti jogával; |
| --- | --- |

27.

kéri a tagállamokat, hogy vezessenek be egyedi programokat a nők munkaerő-piaci aktív befogadásának és reintegrációjának elmozdítására, valamint az egész életre szóló tanulási lehetőségként egyedi képzéseket, azzal a céllal, hogy biztosítsák az Európa 2020 stratégia fényében szükséges szerepvállalásra buzdító, bizalomépítési képességfejlesztő szakismereteket és képesítéseket, amely stratégia az új fenntartható gazdaság érdekében a gazdaság környezetbarát átalakítására irányuló projektekre és programokra, például a megújulóenergia-ágazatra, illetve a tudományos és technológiaintenzív zöld munkahelyekre helyezi a hangsúlyt; annak érdekében, hogy ne növekedjék a nők munkaerő-piaci helyzetének bizonytalansága, felszólít arra, hogy a családi kötelezettségeket vegyék jobban tekintetbe az elbocsátandó munkavállalók kiválasztásakor, szem előtt tartva, hogy sok esetben a nők rendelkeznek a gyermekek felügyeleti jogával;

| 28. | rámutat a képzéshez és a munkavállaláshoz való hozzáférést, valamint a munka minőségét illetően a vidéken és a városokban élők között mutatkozó jelentős különbségekre; nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy a vidéken élők – különösen a legfiatalabbak és legsérülékenyebbek – szakmai és egyetemi tanulmányok révén megfelelő képzettséghez juthassanak, és ezért felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy határozott szakpolitikák és a képzésre vonatkozó intézkedések hatékony rendszerén keresztül támogassák e csoportokat annak érdekében, hogy mihamarabb alkalmazkodhassanak a munkaerő-piaci követelményekhez; |
| --- | --- |

28.

rámutat a képzéshez és a munkavállaláshoz való hozzáférést, valamint a munka minőségét illetően a vidéken és a városokban élők között mutatkozó jelentős különbségekre; nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy a vidéken élők – különösen a legfiatalabbak és legsérülékenyebbek – szakmai és egyetemi tanulmányok révén megfelelő képzettséghez juthassanak, és ezért felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy határozott szakpolitikák és a képzésre vonatkozó intézkedések hatékony rendszerén keresztül támogassák e csoportokat annak érdekében, hogy mihamarabb alkalmazkodhassanak a munkaerő-piaci követelményekhez;

| 29. | rámutat arra, hogy a szociális védelem, a munkaerő-piaci politika és a szociálpolitika jelentősen hozzájárul a recesszió időtartamának és súlyosságának csökkentéséhez azáltal, hogy stabilizálja a munkaerőpiacot és a fogyasztást, és arra, hogy a szociális védelmi rendszer a bevételi és kiadási oldalt egyaránt stabilizálja; |
| --- | --- |

29.

rámutat arra, hogy a szociális védelem, a munkaerő-piaci politika és a szociálpolitika jelentősen hozzájárul a recesszió időtartamának és súlyosságának csökkentéséhez azáltal, hogy stabilizálja a munkaerőpiacot és a fogyasztást, és arra, hogy a szociális védelmi rendszer a bevételi és kiadási oldalt egyaránt stabilizálja;

| 30. | véleménye szerint az aktív foglalkoztatáspolitika (pl. munkahelyi képzés, szakoktatás és -képzés) igen fontos szerepet tölt be a szegénység megelőzésében, és ebben a folyamatban a szociális partnereknek kulcsfontosságú szerep jut; úgy véli ezenkívül, hogy a proaktív foglalkoztatáspolitika (pl. a fiatalok szakmai gyakorlata, a fogyatékossággal élők számára fenntartott műhelyek és munkahelyek) szintén alapvetően fontos a munkaerőpiac egyensúlyának biztosítása, a munkaerő-piaci hozzáférés javítása és a hátrányoktól szenvedő csoportok foglalkoztatásának fenntartása érdekében; |
| --- | --- |

30.

véleménye szerint az aktív foglalkoztatáspolitika (pl. munkahelyi képzés, szakoktatás és -képzés) igen fontos szerepet tölt be a szegénység megelőzésében, és ebben a folyamatban a szociális partnereknek kulcsfontosságú szerep jut; úgy véli ezenkívül, hogy a proaktív foglalkoztatáspolitika (pl. a fiatalok szakmai gyakorlata, a fogyatékossággal élők számára fenntartott műhelyek és munkahelyek) szintén alapvetően fontos a munkaerőpiac egyensúlyának biztosítása, a munkaerő-piaci hozzáférés javítása és a hátrányoktól szenvedő csoportok foglalkoztatásának fenntartása érdekében;

| 31. | hangsúlyozza, hogy átlátható szabályozási környezetet kell teremteni az atipikus foglalkoztatási formák tekintetében, mert így biztosíthatók a tisztességes munkakörülmények és a méltányos bér, mivel a munkához jutás segít leküzdeni a szegénységet; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy átlátható szabályozási környezetet kell teremteni az atipikus foglalkoztatási formák tekintetében, mert így biztosíthatók a tisztességes munkakörülmények és a méltányos bér, mivel a munkához jutás segít leküzdeni a szegénységet;

| 32. | úgy véli, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben kulcsfontosságú a nők munkaerő-piaci integrációja; hangsúlyozza a munkahelyteremtés támogatásának, a szegénység fenyegetésében élő nők további képzése és oktatása elősegítésének, valamint az elhelyezkedés megerősítésének fontosságát; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben kulcsfontosságú a nők munkaerő-piaci integrációja; hangsúlyozza a munkahelyteremtés támogatásának, a szegénység fenyegetésében élő nők további képzése és oktatása elősegítésének, valamint az elhelyezkedés megerősítésének fontosságát;

| 33. | elismeri a gazdasági egyenlőtlenség és a nők függősége közötti közvetlen összefüggést, valamint a nők és férfiak között az oktatáshoz való hozzáférésben, a családi kötelezettségekben és az általános családfenntartásban még mindig meglévő egyenlőtlenségeket, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemek közötti bérezési egyenlőtlenségek továbbra is jelen vannak és káros hatást fejtenek ki; |
| --- | --- |

33.

elismeri a gazdasági egyenlőtlenség és a nők függősége közötti közvetlen összefüggést, valamint a nők és férfiak között az oktatáshoz való hozzáférésben, a családi kötelezettségekben és az általános családfenntartásban még mindig meglévő egyenlőtlenségeket, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemek közötti bérezési egyenlőtlenségek továbbra is jelen vannak és káros hatást fejtenek ki;

| 34. | hangsúlyozza, hogy munkanélküliség esetén az alkalmazásba történő visszatérés meghiúsulásának kockázata a nők esetében magasabb, és hogy a nők általában a munkába állást követően is hátrányosabb helyzetben vannak, mivel kénytelenek bizonytalan vagy részidős állásokat is elfogadni, vagy mert a nem egyenlő bérezés még mindig sújtja őket; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy munkanélküliség esetén az alkalmazásba történő visszatérés meghiúsulásának kockázata a nők esetében magasabb, és hogy a nők általában a munkába állást követően is hátrányosabb helyzetben vannak, mivel kénytelenek bizonytalan vagy részidős állásokat is elfogadni, vagy mert a nem egyenlő bérezés még mindig sújtja őket;

| 35. | rámutat, hogy az Eurobarométer „A nemek közötti egyenlőség az EU-ban 2009-ben” című különfelmérése szerint Európában széles körben elismert, hogy a férfiak és nők bérezése közötti különbséget csökkenteni szükséges; |
| --- | --- |

35.

rámutat, hogy az Eurobarométer „A nemek közötti egyenlőség az EU-ban 2009-ben” című különfelmérése szerint Európában széles körben elismert, hogy a férfiak és nők bérezése közötti különbséget csökkenteni szükséges;

| 36. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégia részeként tegyék meg a foglalkoztatásban a nemek közötti egyenlőtlenségek felszámolása érdekében szükséges intézkedéseket; határozottan bátorítja, hogy célkitűzésként rögzítsék a nemek közötti bérszakadék évi 1 %-os csökkentését, hogy 2020-ra elérjék a 10 %-os csökkentési célt, illetve a Parlament ezzel foglalkozó jelentésében szereplő 2010. október 20-i álláspontjának (15) megfelelően biztosítsák, hogy a törvényben meghatározott szülési szabadság alatt a nők teljes fizetést kapjanak, ami hozzá fog járulni a nemek közötti foglalkoztatási különbségek megszűnéséhez; hangsúlyozza emellett, hogy pozitív fellépésre van szükség a nők politikai, gazdasági és vállalati döntéshozó szervekben való képviseletének növeléséhez; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégia részeként tegyék meg a foglalkoztatásban a nemek közötti egyenlőtlenségek felszámolása érdekében szükséges intézkedéseket; határozottan bátorítja, hogy célkitűzésként rögzítsék a nemek közötti bérszakadék évi 1 %-os csökkentését, hogy 2020-ra elérjék a 10 %-os csökkentési célt, illetve a Parlament ezzel foglalkozó jelentésében szereplő 2010. október 20-i álláspontjának (15) megfelelően biztosítsák, hogy a törvényben meghatározott szülési szabadság alatt a nők teljes fizetést kapjanak, ami hozzá fog járulni a nemek közötti foglalkoztatási különbségek megszűnéséhez; hangsúlyozza emellett, hogy pozitív fellépésre van szükség a nők politikai, gazdasági és vállalati döntéshozó szervekben való képviseletének növeléséhez;

| 37. | megjegyzi, hogy a női vállalkozók csak korlátozottan férnek hozzá hitelekhez, ami nagyban akadályozza szakmai fejlődésüket és gazdasági függetlenségüket, valamint ellentétben áll az egyenlő bánásmód elvével; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a női vállalkozók csak korlátozottan férnek hozzá hitelekhez, ami nagyban akadályozza szakmai fejlődésüket és gazdasági függetlenségüket, valamint ellentétben áll az egyenlő bánásmód elvével;

| 38. | felszólítja az uniós és nemzeti szintű politikai döntéshozókat, hogy a gazdasági válság negatív következményeinek korlátozását célzó politikai válaszok a nemek egyenlőségét szem előtt tartó munkaerő-piaci elemzéseken, valamint szisztematikus nemek szerinti hatásvizsgálatokon és értékeléseken alapuljanak; |
| --- | --- |

38.

felszólítja az uniós és nemzeti szintű politikai döntéshozókat, hogy a gazdasági válság negatív következményeinek korlátozását célzó politikai válaszok a nemek egyenlőségét szem előtt tartó munkaerő-piaci elemzéseken, valamint szisztematikus nemek szerinti hatásvizsgálatokon és értékeléseken alapuljanak;

| 39. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa az informális gazdaság elismerését és a nemekre vonatkozó egyedi megközelítések alapján a mindennapok gazdaságának számszerűsítését célzó kezdeményezéseket, a Bizottság által elindított, „A GDP-n túl” elnevezésű projektnek megfelelően; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő szociális ellátást azoknak a nőknek és férfiaknak, akik beteg, idős vagy rokkant családtagokat gondoznak, valamint azoknak az idős nőknek, akik rendkívül szerény nyugdíjat kapnak; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa az informális gazdaság elismerését és a nemekre vonatkozó egyedi megközelítések alapján a mindennapok gazdaságának számszerűsítését célzó kezdeményezéseket, a Bizottság által elindított, „A GDP-n túl” elnevezésű projektnek megfelelően; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő szociális ellátást azoknak a nőknek és férfiaknak, akik beteg, idős vagy rokkant családtagokat gondoznak, valamint azoknak az idős nőknek, akik rendkívül szerény nyugdíjat kapnak;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a férfiak és nők egyenlő díjazása elvének alkalmazásával kapcsolatos hatályos jogszabályokat, amint azt a Parlament 2008. november 18-i állásfoglalásában (16) kérte (jogalkotási kezdeményezés, amely arra kéri a Bizottságot, hogy 2009 végéig terjesszen elő megfelelő javaslatot); |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a férfiak és nők egyenlő díjazása elvének alkalmazásával kapcsolatos hatályos jogszabályokat, amint azt a Parlament 2008. november 18-i állásfoglalásában (16) kérte (jogalkotási kezdeményezés, amely arra kéri a Bizottságot, hogy 2009 végéig terjesszen elő megfelelő javaslatot);

| 41. | hangsúlyozza, hogy alapvetően fontos a makrogazdasági, szociális és munkaerő-piaci politikák átalakítása a gazdasági és társadalmi igazságosság nők számára való biztosítása, a szegénységi ráta meghatározására használt módszerek felülvizsgálata és a javak tisztességes elosztásának elősegítését szolgáló stratégiák kidolgozása, a minimumjövedelem és tisztességes bérek és nyugdíjak biztosítása, a nők számára több, jogokkal is járó minőségi munkahely létrehozása, a magas színvonalú közszolgáltatások nők és lányok általi igénybevételének lehetővé tétele, valamint a jóléti intézkedések és a lakóhelyhez közeli szolgáltatások javítása, ideértve a bölcsődéket, óvodákat és az iskola előtti nevelés egyéb formáit, a közösségi szabadidő- és családtámogató központokat, amelyeket a nők és férfiak, valamint fiatalok és idősebbek számára egyaránt megfizethetővé és elérhetővé kell tenni, és amelyeknek a teljes munkaidős foglalkoztatással összhangba hozhatóknak kell lenniük; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy alapvetően fontos a makrogazdasági, szociális és munkaerő-piaci politikák átalakítása a gazdasági és társadalmi igazságosság nők számára való biztosítása, a szegénységi ráta meghatározására használt módszerek felülvizsgálata és a javak tisztességes elosztásának elősegítését szolgáló stratégiák kidolgozása, a minimumjövedelem és tisztességes bérek és nyugdíjak biztosítása, a nők számára több, jogokkal is járó minőségi munkahely létrehozása, a magas színvonalú közszolgáltatások nők és lányok általi igénybevételének lehetővé tétele, valamint a jóléti intézkedések és a lakóhelyhez közeli szolgáltatások javítása, ideértve a bölcsődéket, óvodákat és az iskola előtti nevelés egyéb formáit, a közösségi szabadidő- és családtámogató központokat, amelyeket a nők és férfiak, valamint fiatalok és idősebbek számára egyaránt megfizethetővé és elérhetővé kell tenni, és amelyeknek a teljes munkaidős foglalkoztatással összhangba hozhatóknak kell lenniük;

| 42. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre tanácsadó központokat annak érdekében, hogy feltárják és leküzdjék a női munkavállalók kizsákmányolását, amely a szegénység és a társadalmi kirekesztés egyik fő oka; |
| --- | --- |

42.

felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre tanácsadó központokat annak érdekében, hogy feltárják és leküzdjék a női munkavállalók kizsákmányolását, amely a szegénység és a társadalmi kirekesztés egyik fő oka;

| 43. | felszólítja a tagállamokat, hogy mérlegeljék a szociális védelmi rendszerek felülvizsgálatát a „családfenntartónak járó előny” megszüntetése, a nyugdíj- és társadalombiztosítási jogosultságok személyre szabása és a nyugdíjjogosultságok egyenlőségének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a tagállamokat, hogy mérlegeljék a szociális védelmi rendszerek felülvizsgálatát a „családfenntartónak járó előny” megszüntetése, a nyugdíj- és társadalombiztosítási jogosultságok személyre szabása és a nyugdíjjogosultságok egyenlőségének biztosítása érdekében;

| 44. | kiemeli a férfiak és nők közötti egyenlőségnek a gazdasági növekedésre gyakorolt kedvező hatását; rámutat, hogy egyes tanulmányok szerint a GDP 30 %-kal növekedne, ha a nők teljes és részmunkaidős foglalkoztatottsági és termelékenységi aránya elérné a férfiakét, ami nemcsak a gazdaság egészének javára válna, hanem csökkentené a sok nőt fenyegető elszegényedés kockázatát is; |
| --- | --- |

44.

kiemeli a férfiak és nők közötti egyenlőségnek a gazdasági növekedésre gyakorolt kedvező hatását; rámutat, hogy egyes tanulmányok szerint a GDP 30 %-kal növekedne, ha a nők teljes és részmunkaidős foglalkoztatottsági és termelékenységi aránya elérné a férfiakét, ami nemcsak a gazdaság egészének javára válna, hanem csökkentené a sok nőt fenyegető elszegényedés kockázatát is;

| 45. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy késlekedés nélkül dolgozza ki és hajtsa végre a gyermekszegénység arányának 50 %-kal való csökkentésére és a szegénység továbbgyűrűzésének megállítására irányuló stratégiát, mivel magas a kockázata annak, hogy a tartós szegénységet a szülők átörökítik gyermekeikre, ami a gyermekek jobb életre való esélyének jelentős csorbulását eredményezheti, ezért hangsúlyozza, hogy a gyermekek jogait valamennyi uniós szakpolitikában és intézkedésben érvényesíteni kell, nyomon kell követni és értékelni kell a gyermekszegénység felszámolása érdekében tett lépéseket, kiemelt fellépéseket kell megállapítani és kidolgozni, javítani kell az adatgyűjtést, és uniós szinten tovább kell fejleszteni a közös mutatókat; úgy véli, hogy ebben az összefüggésben alapvető fontosságú elősegíteni a gyermeküket egyedül nevelő szülők belépését és visszatérését a munkaerőpiacra, valamint hogy az egyszülős családok részére az általuk megélt problémákat alapul véve jóléti ellátást kell biztosítani, ugyanakkor a nagycsaládoknak is kézzelfogható támogatást kell nyújtani; úgy véli, hogy a szegénység jövőben való megelőzése érdekében az olyan szegény családokból származó gyermekekre, ahol senki sem dolgozik, külön figyelmet kell fordítani, és segíteni kell őket; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy késlekedés nélkül dolgozza ki és hajtsa végre a gyermekszegénység arányának 50 %-kal való csökkentésére és a szegénység továbbgyűrűzésének megállítására irányuló stratégiát, mivel magas a kockázata annak, hogy a tartós szegénységet a szülők átörökítik gyermekeikre, ami a gyermekek jobb életre való esélyének jelentős csorbulását eredményezheti, ezért hangsúlyozza, hogy a gyermekek jogait valamennyi uniós szakpolitikában és intézkedésben érvényesíteni kell, nyomon kell követni és értékelni kell a gyermekszegénység felszámolása érdekében tett lépéseket, kiemelt fellépéseket kell megállapítani és kidolgozni, javítani kell az adatgyűjtést, és uniós szinten tovább kell fejleszteni a közös mutatókat; úgy véli, hogy ebben az összefüggésben alapvető fontosságú elősegíteni a gyermeküket egyedül nevelő szülők belépését és visszatérését a munkaerőpiacra, valamint hogy az egyszülős családok részére az általuk megélt problémákat alapul véve jóléti ellátást kell biztosítani, ugyanakkor a nagycsaládoknak is kézzelfogható támogatást kell nyújtani; úgy véli, hogy a szegénység jövőben való megelőzése érdekében az olyan szegény családokból származó gyermekekre, ahol senki sem dolgozik, külön figyelmet kell fordítani, és segíteni kell őket;

| 46. | kéri az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy a migránsok teljes munkaerő-piaci részvétele előtt álló strukturális akadályok felszámolása érdekében vizsgálják felül bevándorlási politikáikat, továbbá gyűjtsenek adatokat a kiszolgáltatott csoportokkal szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés elleni fellépés terén elért eredményekről, és értékeljék az egészségügyi ellátásokhoz, az oktatáshoz és a szociális védelemhez való hozzáférésben eszközölt költségmegszorítások hatását; |
| --- | --- |

46.

kéri az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy a migránsok teljes munkaerő-piaci részvétele előtt álló strukturális akadályok felszámolása érdekében vizsgálják felül bevándorlási politikáikat, továbbá gyűjtsenek adatokat a kiszolgáltatott csoportokkal szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés elleni fellépés terén elért eredményekről, és értékeljék az egészségügyi ellátásokhoz, az oktatáshoz és a szociális védelemhez való hozzáférésben eszközölt költségmegszorítások hatását;

| 47. | tudomásul veszi a Tanács 2010. június 17-i határozatát, amelynek megfelelően a régiókkal együttműködésben a tagállamok feladata az elszegényedés és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett lakosok számának csökkentésére irányuló nemzeti célkitűzések megállapítása, a Tanáccsal közösen meghatározott három mutató közül egy vagy több alapján; úgy véli, hogy a csupán az „aktív kereső nélküli háztartás” mutatót alkalmazó tagállamok módszeresen félretolhatják az olyan problémákat, mint az aktív keresők szegénysége, az energiaszegénység, a gyermeküket egyedül nevelő szülők szegénysége, a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés; sürgeti a tagállamokat, hogy ne éljenek vissza a helyzettel, és a mutatót ne azzal a céllal válasszák meg, hogy az a kevésbé ambiciózus eredményeket is jónak tüntesse fel; felhívja a figyelmet a több millió európai nyugdíjas által amiatt tapasztalt nehézségre, hogy elsősorban az orvosságok és az orvosi ellátás drágasága miatt nyugdíjuk nem elegendő szükségleteik és a korral jelentkező igényeik fedezésére; hangsúlyozza, hogy azt, hogy a legkiszolgáltatottabb csoportokhoz tartozók középiskolai és egyetemi tanulmányokat folytathassanak, olyan kiemelt célkitűzéssé kell tenni, amelynek kapcsán minden tagállamnak konkrét célokat kellene meghatároznia; |
| --- | --- |

47.

tudomásul veszi a Tanács 2010. június 17-i határozatát, amelynek megfelelően a régiókkal együttműködésben a tagállamok feladata az elszegényedés és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett lakosok számának csökkentésére irányuló nemzeti célkitűzések megállapítása, a Tanáccsal közösen meghatározott három mutató közül egy vagy több alapján; úgy véli, hogy a csupán az „aktív kereső nélküli háztartás” mutatót alkalmazó tagállamok módszeresen félretolhatják az olyan problémákat, mint az aktív keresők szegénysége, az energiaszegénység, a gyermeküket egyedül nevelő szülők szegénysége, a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés; sürgeti a tagállamokat, hogy ne éljenek vissza a helyzettel, és a mutatót ne azzal a céllal válasszák meg, hogy az a kevésbé ambiciózus eredményeket is jónak tüntesse fel; felhívja a figyelmet a több millió európai nyugdíjas által amiatt tapasztalt nehézségre, hogy elsősorban az orvosságok és az orvosi ellátás drágasága miatt nyugdíjuk nem elegendő szükségleteik és a korral jelentkező igényeik fedezésére; hangsúlyozza, hogy azt, hogy a legkiszolgáltatottabb csoportokhoz tartozók középiskolai és egyetemi tanulmányokat folytathassanak, olyan kiemelt célkitűzéssé kell tenni, amelynek kapcsán minden tagállamnak konkrét célokat kellene meghatároznia;

| 48. | rámutat, hogy – mivel a gazdasági, politikai és társadalmi életben való egyenlő és teljes körű részvételt egyéni jogként kell tekinteni – a társadalmi beilleszkedést célzó hathatós stratégiáknak holisztikus megközelítést kell alkalmazniuk a szegénység és a társadalmi kirekesztés kiküszöbölése érdekében, elsősorban minőségi szociális szolgáltatások, valamint az általános (gazdasági) érdekű szolgáltatások teljes körű elérhetőségének biztosítása révén mindenki számára; |
| --- | --- |

48.

rámutat, hogy – mivel a gazdasági, politikai és társadalmi életben való egyenlő és teljes körű részvételt egyéni jogként kell tekinteni – a társadalmi beilleszkedést célzó hathatós stratégiáknak holisztikus megközelítést kell alkalmazniuk a szegénység és a társadalmi kirekesztés kiküszöbölése érdekében, elsősorban minőségi szociális szolgáltatások, valamint az általános (gazdasági) érdekű szolgáltatások teljes körű elérhetőségének biztosítása révén mindenki számára;

| 49. | hangsúlyozza, hogy – a szegénység, a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem részeként – nemzeti szinten megfelelő foglalkoztatási, integrációs és képzési stratégiákra van szükség, az egyszülős családok esetében pedig különleges adószabályokat kell alkotni; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy – a szegénység, a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem részeként – nemzeti szinten megfelelő foglalkoztatási, integrációs és képzési stratégiákra van szükség, az egyszülős családok esetében pedig különleges adószabályokat kell alkotni;

| 50. | hangsúlyozza, hogy nemzeti és európai szinten intézkedéseket kell hozni a munkaerő-piaci lehetőségek tekintetében és a bérpolitikában megnyilvánuló megkülönböztetések kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy nemzeti és európai szinten intézkedéseket kell hozni a munkaerő-piaci lehetőségek tekintetében és a bérpolitikában megnyilvánuló megkülönböztetések kiküszöbölése érdekében;

| 51. | felszólítja a Bizottságot, hogy nagy figyelemmel vizsgálja meg a társadalmi részvétel előtt álló olyan akadályokat, mint az energiaszegénység, a pénzügyi kirekesztettség és az informatikai és kommunikációs technológiához (IKT) való hozzáférés nehézségei; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot, hogy nagy figyelemmel vizsgálja meg a társadalmi részvétel előtt álló olyan akadályokat, mint az energiaszegénység, a pénzügyi kirekesztettség és az informatikai és kommunikációs technológiához (IKT) való hozzáférés nehézségei;

| 52. | hangsúlyozza a munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés kiküszöbölését célzó szakpolitikák – a kormányzat valamennyi szintjét érintő – összehangolásának fontosságát a szegénység tényleges leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza a munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés kiküszöbölését célzó szakpolitikák – a kormányzat valamennyi szintjét érintő – összehangolásának fontosságát a szegénység tényleges leküzdése érdekében;

| 53. | felhívja a tagállamokat, hogy könnyítsék meg az oktatási és képzési programokhoz való hozzáférést a bevándorló és az etnikai kisebbségekhez tartozók számára, ami elő fogja segíteni munkaerő-piaci részvételüket; |
| --- | --- |

53.

felhívja a tagállamokat, hogy könnyítsék meg az oktatási és képzési programokhoz való hozzáférést a bevándorló és az etnikai kisebbségekhez tartozók számára, ami elő fogja segíteni munkaerő-piaci részvételüket;

A szegénységben élő vagy az elszegényedés veszélyének kitett nők családi életének és munkájának összeegyeztethetősége

| 54. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a munka és a magánélet összeegyeztethetőségének elősegítése érdekében, hogy a szegénység veszélyének kitett nők teljes munkaidőben folytatni tudják szakmai pályájukat, vagy hozzáférjenek részmunkaidős és más rugalmas időbeosztású foglalkoztatáshoz többek között azáltal, hogy a gondozóként töltött időszakokban visszavonható részmunkaidős munkavégzési formákat alkalmaznak; |
| --- | --- |

54.

felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a munka és a magánélet összeegyeztethetőségének elősegítése érdekében, hogy a szegénység veszélyének kitett nők teljes munkaidőben folytatni tudják szakmai pályájukat, vagy hozzáférjenek részmunkaidős és más rugalmas időbeosztású foglalkoztatáshoz többek között azáltal, hogy a gondozóként töltött időszakokban visszavonható részmunkaidős munkavégzési formákat alkalmaznak;

| 55. | hangsúlyozza, hogy Európában az egyszülős családok egyharmada szegénységben él; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy Európában az egyszülős családok egyharmada szegénységben él;

| 56. | felszólítja a tagállamokat, hogy a 92/85/EGK tanácsi irányelvet módosító, fent említett eljárás keretében tegye meg a szükséges lépéseket annak megakadályozása érdekében, hogy a munkavállalókat a várandósság és az anyaság idején elbocsássák munkahelyükről; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak határozott intézkedéseket a várandós nők munkaerő-piaci hátrányos megkülönböztetésének megakadályozása céljából, valamint intézkedéseket annak biztosítására, hogy a gyermekvállalás miatt ne sérüljön a női munkavállalók nyugdíjra való jogosultsága, illetve nyugdíjuk összegét ne érintse hátrányosan a szülési szabadság igénybevétele; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a tagállamokat, hogy a 92/85/EGK tanácsi irányelvet módosító, fent említett eljárás keretében tegye meg a szükséges lépéseket annak megakadályozása érdekében, hogy a munkavállalókat a várandósság és az anyaság idején elbocsássák munkahelyükről; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak határozott intézkedéseket a várandós nők munkaerő-piaci hátrányos megkülönböztetésének megakadályozása céljából, valamint intézkedéseket annak biztosítására, hogy a gyermekvállalás miatt ne sérüljön a női munkavállalók nyugdíjra való jogosultsága, illetve nyugdíjuk összegét ne érintse hátrányosan a szülési szabadság igénybevétele;

| 57. | emlékezteti rá a tagállamokat, hogy a megfelelő gyermekgondozási rendszer biztosítása alapvető feltétele a nemek közötti egyenlőség munkaerő-piaci meglétének; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2002. évi barcelonai Európai Tanács 2010-re kitűzött céljai – amelyek szerint a 3 évesnél idősebb, de még nem tanköteles korú gyermekek legalább 90 %-a számára és a 3 év alatti gyermekek legalább 33 %-a számára nappali elhelyezést kell biztosítani – még távolról sem teljesültek; felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy újítsák meg és teljesítsék az általuk vállalt kötelezettségeket a hozzáférhető, megfizethető és minőségi gyermekgondozás biztosítására irányuló barcelonai célkitűzésekkel kapcsolatban, és dolgozzanak ki új célokat az eltartott személyek gondozására vonatkozóan; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák a hozzáférhetőséget különösen a gyermekgondozás pénzügyi támogatása révén, és fejleszzék a gyermekgondozási közintézmények hálózatát, továbbá a vállalatokat ösztönözzék arra, hogy találjanak „házon belüli” megoldásokat; |
| --- | --- |

57.

emlékezteti rá a tagállamokat, hogy a megfelelő gyermekgondozási rendszer biztosítása alapvető feltétele a nemek közötti egyenlőség munkaerő-piaci meglétének; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2002. évi barcelonai Európai Tanács 2010-re kitűzött céljai – amelyek szerint a 3 évesnél idősebb, de még nem tanköteles korú gyermekek legalább 90 %-a számára és a 3 év alatti gyermekek legalább 33 %-a számára nappali elhelyezést kell biztosítani – még távolról sem teljesültek; felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy újítsák meg és teljesítsék az általuk vállalt kötelezettségeket a hozzáférhető, megfizethető és minőségi gyermekgondozás biztosítására irányuló barcelonai célkitűzésekkel kapcsolatban, és dolgozzanak ki új célokat az eltartott személyek gondozására vonatkozóan; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák a hozzáférhetőséget különösen a gyermekgondozás pénzügyi támogatása révén, és fejleszzék a gyermekgondozási közintézmények hálózatát, továbbá a vállalatokat ösztönözzék arra, hogy találjanak „házon belüli” megoldásokat;

| 58. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek célzott lépéseket annak biztosítására, hogy a kedvezőtlen környezetben élő nők megfelelő hozzáféréssel rendelkezzenek a közegészségügyi rendszerekhez, különösen az Egészségügyi Világszervezet meghatározása szerinti egészségügyi alapellátáshoz (ideértve az anyák és gyermekek védelmét is), továbbá a nőgyógyászati és szülészeti ellátáshoz, a tisztességes lakhatáshoz, az igazságszolgáltatáshoz, az oktatáshoz, a képzéshez, az élethosszig tartó tanuláshoz, a sporthoz és a kultúrához a korai iskolaelhagyás megelőzése, valamint az iskolából a munkaerőpiacra való zökkenőmentes átmenet megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

58.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek célzott lépéseket annak biztosítására, hogy a kedvezőtlen környezetben élő nők megfelelő hozzáféréssel rendelkezzenek a közegészségügyi rendszerekhez, különösen az Egészségügyi Világszervezet meghatározása szerinti egészségügyi alapellátáshoz (ideértve az anyák és gyermekek védelmét is), továbbá a nőgyógyászati és szülészeti ellátáshoz, a tisztességes lakhatáshoz, az igazságszolgáltatáshoz, az oktatáshoz, a képzéshez, az élethosszig tartó tanuláshoz, a sporthoz és a kultúrához a korai iskolaelhagyás megelőzése, valamint az iskolából a munkaerőpiacra való zökkenőmentes átmenet megkönnyítése érdekében;

| 59. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő intézkedéseket a tizenéves anyák támogatására, akik gyakran nehezen találnak munkát, és akik gyakorta alacsony iskolázottságuk és a társadalmi előítéletek miatt szegénységben élnek; |
| --- | --- |

59.

felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő intézkedéseket a tizenéves anyák támogatására, akik gyakran nehezen találnak munkát, és akik gyakorta alacsony iskolázottságuk és a társadalmi előítéletek miatt szegénységben élnek;

Az idősebb nőket sújtó szegénység elleni küzdelem

| 60. | hangsúlyozza, hogy az elszegényedés veszélye a nők esetében nagyobb, mint a férfiaknál, különösen időskorban, amikor a szociális biztonsági rendszerek a folyamatos, jövedelemszerző foglalkoztatás elvén alapulnak; rámutat arra, hogy néhány esetben a nők nem teljesítik ezt a követelményt, mivel többször megszakad a munkaviszonyuk, és a munkaerő-piaci megkülönböztetés is sújtja őket, különösen a bérszakadék, a szülési szabadság és a részidős munka miatt, valamint annak következtében, hogy családi kötelezettségeik miatt megszakítják vagy abbahagyják a munkát, illetve férjük vállalkozásában különösen a kereskedelmi és a mezőgazdasági ágazatban fizetés és társadalombiztosítási jogviszony nélkül dolgoznak; felhívja a tagállamok kormányait, hogy ismerjék el a gyermeknevelést és gondoskodjanak róla, hogy ezt az időszakot számítsák be a nyugdíjjogosultság megállapításakor, vagyis a nők teljes nyugdíjat kaphassanak; ajánlja, hogy a tagállamok biztosítsanak a nők számára megfelelő nyugdíjellátást; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy az elszegényedés veszélye a nők esetében nagyobb, mint a férfiaknál, különösen időskorban, amikor a szociális biztonsági rendszerek a folyamatos, jövedelemszerző foglalkoztatás elvén alapulnak; rámutat arra, hogy néhány esetben a nők nem teljesítik ezt a követelményt, mivel többször megszakad a munkaviszonyuk, és a munkaerő-piaci megkülönböztetés is sújtja őket, különösen a bérszakadék, a szülési szabadság és a részidős munka miatt, valamint annak következtében, hogy családi kötelezettségeik miatt megszakítják vagy abbahagyják a munkát, illetve férjük vállalkozásában különösen a kereskedelmi és a mezőgazdasági ágazatban fizetés és társadalombiztosítási jogviszony nélkül dolgoznak; felhívja a tagállamok kormányait, hogy ismerjék el a gyermeknevelést és gondoskodjanak róla, hogy ezt az időszakot számítsák be a nyugdíjjogosultság megállapításakor, vagyis a nők teljes nyugdíjat kaphassanak; ajánlja, hogy a tagállamok biztosítsanak a nők számára megfelelő nyugdíjellátást;

| 61. | felszólítja a tagállamokat, hogy lépjenek fel annak biztosítása érdekében, hogy a nők igazságosan hozzáférjenek a szociális biztonsági és nyugdíjrendszerekhez, figyelemmel a nők várható élettartamának hosszabb voltára, továbbá hogy a nők és férfiak közötti egyenlő elbánás elvét következetesen alkalmazzák a nyugdíjbiztosítási rendszerekben a nemek közötti nyugdíjszakadék csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a tagállamokat, hogy lépjenek fel annak biztosítása érdekében, hogy a nők igazságosan hozzáférjenek a szociális biztonsági és nyugdíjrendszerekhez, figyelemmel a nők várható élettartamának hosszabb voltára, továbbá hogy a nők és férfiak közötti egyenlő elbánás elvét következetesen alkalmazzák a nyugdíjbiztosítási rendszerekben a nemek közötti nyugdíjszakadék csökkentése érdekében;

| 62. | felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak megfelelő szintű szociális biztonságot a beteg, idős vagy fogyatékkal élő családtagok gondozását végző nőknek, valamint azoknak az idős nőknek, akik különösen alacsony nyugdíjat kapnak; |
| --- | --- |

62.

felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak megfelelő szintű szociális biztonságot a beteg, idős vagy fogyatékkal élő családtagok gondozását végző nőknek, valamint azoknak az idős nőknek, akik különösen alacsony nyugdíjat kapnak;

A nemi alapú erőszak hatása az elszegényedés veszélyével összefüggésben

| 63. | rámutat arra, hogy a nők elleni erőszak, amely az áldozatokat koruktól, képzettségüktől, jövedelmüktől és társadalmi státuszuktól függetlenül éri, továbbra is súlyos problémát jelent uniós szinten, és egyre inkább súlyosbítja a marginalizálódás, az elszegényedés és a társadalmi kirekesztés veszélyét, és akadályt jelenthet a nők pénzügyi önállósága, egészsége, valamint a munkaerőpiachoz és az oktatáshoz való hozzáférése számára; ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy hozza létre a nők elleni erőszak elleni küzdelem európai évét; |
| --- | --- |

63.

rámutat arra, hogy a nők elleni erőszak, amely az áldozatokat koruktól, képzettségüktől, jövedelmüktől és társadalmi státuszuktól függetlenül éri, továbbra is súlyos problémát jelent uniós szinten, és egyre inkább súlyosbítja a marginalizálódás, az elszegényedés és a társadalmi kirekesztés veszélyét, és akadályt jelenthet a nők pénzügyi önállósága, egészsége, valamint a munkaerőpiachoz és az oktatáshoz való hozzáférése számára; ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy hozza létre a nők elleni erőszak elleni küzdelem európai évét;

| 64. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a családon belüli erőszakhoz vezető tényezőket megfelelően rögzítsék, elemezzék és tanulmányozzák azzal a céllal, hogy azonnal megfelelő politikákat lehessen kidolgozni az erőszak megelőzése, illetve következményeinek kezelése érdekében, például menhelyek biztosításával a családon belüli erőszak áldozatául esett hajléktalan nők számára; |
| --- | --- |

64.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a családon belüli erőszakhoz vezető tényezőket megfelelően rögzítsék, elemezzék és tanulmányozzák azzal a céllal, hogy azonnal megfelelő politikákat lehessen kidolgozni az erőszak megelőzése, illetve következményeinek kezelése érdekében, például menhelyek biztosításával a családon belüli erőszak áldozatául esett hajléktalan nők számára;

| 65. | hangsúlyozza, hogy szorosabb igazságügyi és rendőrségi együttműködés révén fokozni kell az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás felszámolását célzó európai erőfeszítéseket; sürgeti a tagállamokat, hogy hozzák meg a szükséges intézkedéseket a szokásjogból vagy hagyományból eredő, ártó szándékú magatartások és gyakorlatok felszámolása érdekében, ideértve a női nemi szerv megcsonkítását, a korai és kikényszerített házasságot és a becsület védelmében elkövetett bűncselekményeket; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy szorosabb igazságügyi és rendőrségi együttműködés révén fokozni kell az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás felszámolását célzó európai erőfeszítéseket; sürgeti a tagállamokat, hogy hozzák meg a szükséges intézkedéseket a szokásjogból vagy hagyományból eredő, ártó szándékú magatartások és gyakorlatok felszámolása érdekében, ideértve a női nemi szerv megcsonkítását, a korai és kikényszerített házasságot és a becsület védelmében elkövetett bűncselekményeket;

| 66. | felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben még nem rendelkeznek ilyennel, dolgozzanak ki nemzeti tervet a nők elleni erőszak minden formájának leküzdése ellen, biztosítsák az intézkedések előrehaladásának folyamatos és rendszeres nyomon követését, szavatolják a férfiak által a nők ellen elkövetett erőszak leküzdését célzó jogszabályok lehető legmagasabb színvonalát, valamint a szegénység megelőzésének és csökkentésének egyik módjaként biztosítsanak megfelelő finanszírozást az erőszak áldozatainak támogatásához és védelméhez; |
| --- | --- |

66.

felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben még nem rendelkeznek ilyennel, dolgozzanak ki nemzeti tervet a nők elleni erőszak minden formájának leküzdése ellen, biztosítsák az intézkedések előrehaladásának folyamatos és rendszeres nyomon követését, szavatolják a férfiak által a nők ellen elkövetett erőszak leküzdését célzó jogszabályok lehető legmagasabb színvonalát, valamint a szegénység megelőzésének és csökkentésének egyik módjaként biztosítsanak megfelelő finanszírozást az erőszak áldozatainak támogatásához és védelméhez;

| 67. | ezenfelül elismeri, hogy a női szegénység kezelését célzó ésszerű megoldások a nemi alapú erőszak megfékezésének egyik módját jelenthetik, mivel a szegénységben élő nők a visszaélések nagyobb kockázatának vannak kitéve; |
| --- | --- |

67.

ezenfelül elismeri, hogy a női szegénység kezelését célzó ésszerű megoldások a nemi alapú erőszak megfékezésének egyik módját jelenthetik, mivel a szegénységben élő nők a visszaélések nagyobb kockázatának vannak kitéve;

| 68. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a tagállamok és a regionális és helyi hatóságok az Európai Szociális Alaphoz (ESZA) és a PROGRESS programhoz hasonló eszközök alkalmazása révén lépéseket tegyenek azon nők munkaerőpiacra való visszailleszkedésének elősegítésére, akik nemi alapú erőszakot szenvedtek el; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a tagállamok és a regionális és helyi hatóságok az Európai Szociális Alaphoz (ESZA) és a PROGRESS programhoz hasonló eszközök alkalmazása révén lépéseket tegyenek azon nők munkaerőpiacra való visszailleszkedésének elősegítésére, akik nemi alapú erőszakot szenvedtek el;

| 69. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak nemi szempontokat szem előtt tartó intézkedéseket az olyan kérdések kezelése érdekében, amelyek nem csupán a jövedelemszegénységgel, hanem a kultúrával, a társadalmi és a politikai részvétellel és a szociális hálózatokkal is összefüggenek; |
| --- | --- |

69.

felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak nemi szempontokat szem előtt tartó intézkedéseket az olyan kérdések kezelése érdekében, amelyek nem csupán a jövedelemszegénységgel, hanem a kultúrával, a társadalmi és a politikai részvétellel és a szociális hálózatokkal is összefüggenek;

Szociális párbeszéd és civil társadalom a nőket sújtó szegénység elleni küzdelemben

| 70. | hangsúlyozza a strukturált szociális párbeszéd fontosságát a nőket sújtó szegénység elleni küzdelemben; e tekintetben rámutat arra, hogy javítani kell azokat a rendszereket, amelyek a nőszervezetekben, más nem kormányzati szervezetekben és általánosságban a civil társadalomban való részvételt, illetve a velük, valamint az illetékes érintettekkel való együttműködést szolgálják; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza a strukturált szociális párbeszéd fontosságát a nőket sújtó szegénység elleni küzdelemben; e tekintetben rámutat arra, hogy javítani kell azokat a rendszereket, amelyek a nőszervezetekben, más nem kormányzati szervezetekben és általánosságban a civil társadalomban való részvételt, illetve a velük, valamint az illetékes érintettekkel való együttműködést szolgálják;

| 71. | úgy véli, hogy a valódi párbeszédnek lehetővé kell tennie a leghátrányosabb helyzetű csoportok tagjai számára, hogy a nemzeti és európai uniós közigazgatással együtt megosszák egymással véleményüket, és hozzájáruljanak a rendkívüli szegénység felszámolásához, konkrét példákat bemutatva e téren az európai szinten leginkább bevált gyakorlatokról; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, hogy a valódi párbeszédnek lehetővé kell tennie a leghátrányosabb helyzetű csoportok tagjai számára, hogy a nemzeti és európai uniós közigazgatással együtt megosszák egymással véleményüket, és hozzájáruljanak a rendkívüli szegénység felszámolásához, konkrét példákat bemutatva e téren az európai szinten leginkább bevált gyakorlatokról;

| 72. | felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa fenn a civil társadalmi szervezetek által a nőket sújtó szegénység elleni küzdelemben és a szegénység hatásainak megfékezésében felhasználható pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

72.

felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa fenn a civil társadalmi szervezetek által a nőket sújtó szegénység elleni küzdelemben és a szegénység hatásainak megfékezésében felhasználható pénzügyi támogatást;

Források biztosítása: a szegénység elleni küzdelem egyik eszköze

| 73. | hangsúlyozza a strukturális alapok, különösen az Európai Szociális Alap fontosságát, amely kulcsfontosságú eszköz a tagállamok által a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen folytatott küzdelem támogatásában; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak több társfinanszírozást az olyan szolgáltatások jobb támogatására, mint a gyermekek, idősek és eltartottak gondozási létesítményei, többek között az állami és a magánszektor szervezeti és pénzügyi együttműködése új formáinak és ezen együttműködés új rendszereinek tesztelése révén; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a forrásokat tisztességes és jogszerű módon osszák el; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza a strukturális alapok, különösen az Európai Szociális Alap fontosságát, amely kulcsfontosságú eszköz a tagállamok által a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen folytatott küzdelem támogatásában; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak több társfinanszírozást az olyan szolgáltatások jobb támogatására, mint a gyermekek, idősek és eltartottak gondozási létesítményei, többek között az állami és a magánszektor szervezeti és pénzügyi együttműködése új formáinak és ezen együttműködés új rendszereinek tesztelése révén; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a forrásokat tisztességes és jogszerű módon osszák el;

| 74. | hangsúlyozza a közös tulajdon mint jogintézmény kialakításának fontosságát, amely biztosítja a nők jogainak maradéktalan elismerését a mezőgazdasági ágazatban, megfelelő védelmet nyújt nekik a társadalombiztosítás terén, valamint szavatolja munkájuk elismerését; ezenfelül hangsúlyozza, hogy módosítani kell az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapról (EMVA) szóló rendeletet (17), hogy az Európai Szociális Alaphoz (ESZA) hasonlóan a 2014–2020 közötti tervezési időszakban lehetőség nyíljon pozitív intézkedések bevezetésére a nők érdekében, ami az előző időszakokban lehetséges volt, a jelenlegi azonban nem teszi lehetővé, és aminek rendkívül kedvező hatása lenne a vidéken élő nők foglalkoztatására; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza a közös tulajdon mint jogintézmény kialakításának fontosságát, amely biztosítja a nők jogainak maradéktalan elismerését a mezőgazdasági ágazatban, megfelelő védelmet nyújt nekik a társadalombiztosítás terén, valamint szavatolja munkájuk elismerését; ezenfelül hangsúlyozza, hogy módosítani kell az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapról (EMVA) szóló rendeletet (17), hogy az Európai Szociális Alaphoz (ESZA) hasonlóan a 2014–2020 közötti tervezési időszakban lehetőség nyíljon pozitív intézkedések bevezetésére a nők érdekében, ami az előző időszakokban lehetséges volt, a jelenlegi azonban nem teszi lehetővé, és aminek rendkívül kedvező hatása lenne a vidéken élő nők foglalkoztatására;

| 75. | üdvözli a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai mikrofinanszírozási eszköz létrehozását; ebben a keretrendszerben egyedi célzott intézkedések – különösen technikai segítségnyújtási és támogató intézkedések – bevezetésére szólít fel, amelyek arra irányulnak, hogy jobb hozzáférést és elérhetőséget biztosítsanak a mikrofinanszírozáshoz azon nők számára, akik nehézségekkel szembesülnek a munkaerőpiacra való belépés során, illetve önfoglalkoztatóként kívánnak dolgozni, vagy saját mikrovállalkozást kívánnak indítani; |
| --- | --- |

75.

üdvözli a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai mikrofinanszírozási eszköz létrehozását; ebben a keretrendszerben egyedi célzott intézkedések – különösen technikai segítségnyújtási és támogató intézkedések – bevezetésére szólít fel, amelyek arra irányulnak, hogy jobb hozzáférést és elérhetőséget biztosítsanak a mikrofinanszírozáshoz azon nők számára, akik nehézségekkel szembesülnek a munkaerőpiacra való belépés során, illetve önfoglalkoztatóként kívánnak dolgozni, vagy saját mikrovállalkozást kívánnak indítani;

*

* *

| 76. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

76.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(2)  HL L 298., 2008.11.7., 20. o.

(3)  HL L 87., 2010.4.7., 1. o.

(4)  HL C 233. E, 2006.9.28., 130. o.

(5)  HL C 16. E, 2010.1.22., 21. o.

(6)  HL C 212. E, 2010.8.5., 23. o.

(7)  HL C 341. E, 2010.12.16., 35. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0231.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0232.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0306.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0365.

(12)  HL C 282. E, 2008.11.6., 463. o.

(13)  HL C 9. E, 2010.1.15., 11. o.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0375.

(15)  Az Európai Parlament 2010. október 20-i álláspontja a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 92/85/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (P7_TA(2010)0373).

(16)  HL C 16. E, 2010.1.22., 21. o.

(17)  A Tanács 1698/2005/EK rendelete (2005. szeptember 20.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/89

---

2011. március 8., keddA vízumrendszer viszonosságának visszaállítása

P7_TA(2011)0087

Az Európai Parlament 2011. március 8-i nyilatkozata a vízumrendszer viszonosságának visszaállításáról – szolidaritás a cseh állampolgárokkal a vízumkötelezettség Kanada általi egyoldalú bevezetése következtében kialakult egyenlőtlen helyzetük miatt

2012/C 199 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel 2009 júliusában Kanada egyoldalúan vízumkötelezettséget írt elő a Cseh Köztársaság állampolgárai számára, akik így hátrányos helyzetbe kerültek az Unió egyéb állampolgáraival szemben, és mivel a számos felszólítás ellenére Kanada nem határozta meg, mikor szándékozik eltörölni e vízumkötelezettséget, |
| --- | --- |

A.

mivel 2009 júliusában Kanada egyoldalúan vízumkötelezettséget írt elő a Cseh Köztársaság állampolgárai számára, akik így hátrányos helyzetbe kerültek az Unió egyéb állampolgáraival szemben, és mivel a számos felszólítás ellenére Kanada nem határozta meg, mikor szándékozik eltörölni e vízumkötelezettséget,

| B. | mivel amennyiben tovább húzódik a cseh állampolgárok egyenlőtlen helyzetének felszámolása, veszélybe kerülhet az EU és Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás jövőbeli ratifikációja, |
| --- | --- |

B.

mivel amennyiben tovább húzódik a cseh állampolgárok egyenlőtlen helyzetének felszámolása, veszélybe kerülhet az EU és Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás jövőbeli ratifikációja,

| C. | mivel a Cseh Köztársaság önállóan nem írhat elő vízumkötelezettséget a kanadai állampolgárok számára, |
| --- | --- |

C.

mivel a Cseh Köztársaság önállóan nem írhat elő vízumkötelezettséget a kanadai állampolgárok számára,

| D. | mivel a Bizottság és a Tanács nem lép fel kellő határozottsággal az ügyben, |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság és a Tanács nem lép fel kellő határozottsággal az ügyben,

| 1. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy gyakoroljon fokozottabb politikai nyomást Kanadára annak érdekében, hogy az a lehető leghamarabb eltörölje a cseh állampolgárokra vonatkozó vízumkötelezettséget, illetve vessen véget a vízumviszonosság bolgár és román állampolgárokat sújtó egyéb megsértéseinek; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy gyakoroljon fokozottabb politikai nyomást Kanadára annak érdekében, hogy az a lehető leghamarabb eltörölje a cseh állampolgárokra vonatkozó vízumkötelezettséget, illetve vessen véget a vízumviszonosság bolgár és román állampolgárokat sújtó egyéb megsértéseinek;

| 2. | hangsúlyozza, hogy amennyiben nem orvosolják hamarosan a vízumviszonosság elvének megsértését, hasonló jellegű megtorló intézkedések várhatóak az Unió részéről; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy amennyiben nem orvosolják hamarosan a vízumviszonosság elvének megsértését, hasonló jellegű megtorló intézkedések várhatóak az Unió részéről;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy a kétoldalú megállapodások helyett hozzon létre egy olyan új mechanizmust, amely valamennyi tagállam számára teljes vízumviszonosságot biztosít, miközben garantálja, hogy amennyiben valamely Unión kívüli ország megsérti ezt a vízumviszonosságot, valamennyi tagállam azon nyomban visszaállítja az adott ország állampolgáraival szembeni vízumkötelezettséget; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy a kétoldalú megállapodások helyett hozzon létre egy olyan új mechanizmust, amely valamennyi tagállam számára teljes vízumviszonosságot biztosít, miközben garantálja, hogy amennyiben valamely Unión kívüli ország megsérti ezt a vízumviszonosságot, valamennyi tagállam azon nyomban visszaállítja az adott ország állampolgáraival szembeni vízumkötelezettséget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt, a Bizottságnak, a Tanácsnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt, a Bizottságnak, a Tanácsnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Az aláírók listája a 2011. március 8-i jegyzőkönyv 1. mellékletében jelent meg (P7_PV(2011)03-08(ANN2)).

---

2011. március 9., szerda

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/90

---

2011. március 9., szerdaA 2012-es költségvetésre vonatkozó iránymutatások – I., II., valamint IV–X. szakasz

P7_TA(2011)0088

Az Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása a 2012. évi költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról, I. szakasz – Európai Parlament, II. szakasz – Tanács, IV. szakasz – Bíróság, V. szakasz – Számvevőszék, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, VII. szakasz – Régiók Bizottsága, VIII. szakasz – Európai Ombudsman, IX. szakasz – Európai Adatvédelmi Biztos, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat (2011/2017(BUD))

2012/C 199 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a Számvevőszéknek a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszéknek a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 23. cikkének (7) bekezdésére, valamint 79. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 23. cikkének (7) bekezdésére, valamint 79. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0049/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0049/2011),

| A. | mivel az EU jelenlegi pénzügyi, gazdasági és társadalmi helyzete kötelezi az intézményeket arra, hogy megfelelő színvonalon és hatékonyan reagáljanak, és szigorú irányítási eljárásokat alkalmazzanak, hogy megtakarításokat lehessen elérni, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU jelenlegi pénzügyi, gazdasági és társadalmi helyzete kötelezi az intézményeket arra, hogy megfelelő színvonalon és hatékonyan reagáljanak, és szigorú irányítási eljárásokat alkalmazzanak, hogy megtakarításokat lehessen elérni,

| B. | mivel az intézményeket elegendő forrással kell ellátni, bár a jelenlegi gazdasági környezetben ezeket a forrásokat szigorúan és hatékonyan kell kezelni, |
| --- | --- |

B.

mivel az intézményeket elegendő forrással kell ellátni, bár a jelenlegi gazdasági környezetben ezeket a forrásokat szigorúan és hatékonyan kell kezelni,

| C. | mivel az éves eljárás e szakaszában a Parlament a többi intézmény költségvetési előirányzatára, illetve saját elnökségének a 2012-es költségvetésre vonatkozó javaslatára vár, |
| --- | --- |

C.

mivel az éves eljárás e szakaszában a Parlament a többi intézmény költségvetési előirányzatára, illetve saját elnökségének a 2012-es költségvetésre vonatkozó javaslatára vár,

| D. | mivel különösen kívánatos, hogy a Költségvetési Bizottság és az Elnökség folytassa a két szerv közötti megerősített együttműködést a negyedik évben, azaz a 2012-es költségvetési eljárás során is, |
| --- | --- |

D.

mivel különösen kívánatos, hogy a Költségvetési Bizottság és az Elnökség folytassa a két szerv közötti megerősített együttműködést a negyedik évben, azaz a 2012-es költségvetési eljárás során is,

| E. | mivel az eljárási szabályzat 23. cikke szerint az Elnökség felel a Parlament belső szervezeti felépítését érintő pénzügyi, szervezeti és igazgatási határozatok meghozataláért és a Költségvetési Bizottság felel a Parlament költségvetési előirányzat-tervezetének elkészítéséért az éves eljárás során, |
| --- | --- |

E.

mivel az eljárási szabályzat 23. cikke szerint az Elnökség felel a Parlament belső szervezeti felépítését érintő pénzügyi, szervezeti és igazgatási határozatok meghozataláért és a Költségvetési Bizottság felel a Parlament költségvetési előirányzat-tervezetének elkészítéséért az éves eljárás során,

| F. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének az 5. fejezetre gyakorolt hatása 2012-ben stabilizálódni fog, bár például az EKSZ olyan hatással fog járni, amelyet jelenleg még mindig nehéz számszerűsíteni, |
| --- | --- |

F.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének az 5. fejezetre gyakorolt hatása 2012-ben stabilizálódni fog, bár például az EKSZ olyan hatással fog járni, amelyet jelenleg még mindig nehéz számszerűsíteni,

| G. | mivel Horvátország 2013-ra tervezett csatlakozása miatt a bővítés hatással lesz a 2012-es költségvetésre, különösen ami az új képviselők és a személyzet felvételére vonatkozó forrásokat illeti, |
| --- | --- |

G.

mivel Horvátország 2013-ra tervezett csatlakozása miatt a bővítés hatással lesz a 2012-es költségvetésre, különösen ami az új képviselők és a személyzet felvételére vonatkozó forrásokat illeti,

| H. | mivel az elmúlt években a költségvetési hatóság úgy határozott, hogy körültekintő megközelítést kell alkalmazni az igazgatási kiadásokkal kapcsolatban, így jelentős felhasználatlan keretek maradtak az 5. fejezet felső határa alatt, |
| --- | --- |

H.

mivel az elmúlt években a költségvetési hatóság úgy határozott, hogy körültekintő megközelítést kell alkalmazni az igazgatási kiadásokkal kapcsolatban, így jelentős felhasználatlan keretek maradtak az 5. fejezet felső határa alatt,

| I. | mivel a többéves pénzügyi keret 5. fejezetének felső határa a 2012-es költségvetés vonatkozásában 8 754 millió euró, ami 2011-hez képest 340 millió eurós, azaz 4 %-os növekedést jelent, beleértve a 2 %-os inflációt, |
| --- | --- |

I.

mivel a többéves pénzügyi keret 5. fejezetének felső határa a 2012-es költségvetés vonatkozásában 8 754 millió euró, ami 2011-hez képest 340 millió eurós, azaz 4 %-os növekedést jelent, beleértve a 2 %-os inflációt,

| J. | mivel társjogalkotói minőségében a Parlament úgy határozott, hogy ésszerűen egyezteti emberi erőforrásait és a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése utáni új hatásköreit (összesen az 5. fejezet 19,67 %-a 2009-ben, 19,99 %-a 2010-ben és 20,03 %-a 2011-ben), |
| --- | --- |

J.

mivel társjogalkotói minőségében a Parlament úgy határozott, hogy ésszerűen egyezteti emberi erőforrásait és a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése utáni új hatásköreit (összesen az 5. fejezet 19,67 %-a 2009-ben, 19,99 %-a 2010-ben és 20,03 %-a 2011-ben),

| K. | mivel 2011 folyamán lényeges az 5. fejezet hatálya alá tartozó kiadások változásainak figyelemmel kísérése a jövőbeli költségvetésekhez megfelelő előrejelzés kidolgozása érdekében, |
| --- | --- |

K.

mivel 2011 folyamán lényeges az 5. fejezet hatálya alá tartozó kiadások változásainak figyelemmel kísérése a jövőbeli költségvetésekhez megfelelő előrejelzés kidolgozása érdekében,

| L. | mivel 2010. március 24-i határozatában az Elnökség elfogadta a Parlament épületekkel kapcsolatos középtávú stratégiáját, amely meghatározza jövőbeli ingatlanpolitikája egyes kulcsfontosságú részleteit; mivel e stratégia részeként a Parlament úgy határozott, hogy (ésszerű esetekben) továbbra is az épületek megvásárlását részesíti előnyben
  a munkahelyszínek
  földrajzi
  koncentrációjára
  törekedve; mivel az előrehozott kifizetés, amelynek célja a pénzügyi költségek csökkentése, a jövőben is az egyik legfontosabb cél marad, |
| --- | --- |

L.

mivel 2010. március 24-i határozatában az Elnökség elfogadta a Parlament épületekkel kapcsolatos középtávú stratégiáját, amely meghatározza jövőbeli ingatlanpolitikája egyes kulcsfontosságú részleteit; mivel e stratégia részeként a Parlament úgy határozott, hogy (ésszerű esetekben) továbbra is az épületek megvásárlását részesíti előnyben
  a munkahelyszínek
  földrajzi
  koncentrációjára
  törekedve; mivel az előrehozott kifizetés, amelynek célja a pénzügyi költségek csökkentése, a jövőben is az egyik legfontosabb cél marad,

Általános keret és kiemelt célok a 2012-es költségvetésben

| 1. | hangsúlyozza az 5. fejezet kiadásainak 2012-es felső határával kapcsolatos nehéz helyzetet, és teljes mértékben tudatában van annak, hogy az intézmények az összes finanszírozási szükséglet kielégítésével kapcsolatban nehézségekbe ütközhetnek a költségvetési fegyelem és önmérséklet – többéves pénzügyi keretnek való megfelelés céljából történő – fenntartása során; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az 5. fejezet kiadásainak 2012-es felső határával kapcsolatos nehéz helyzetet, és teljes mértékben tudatában van annak, hogy az intézmények az összes finanszírozási szükséglet kielégítésével kapcsolatban nehézségekbe ütközhetnek a költségvetési fegyelem és önmérséklet – többéves pénzügyi keretnek való megfelelés céljából történő – fenntartása során;

| 2. | elsődleges szempontnak tekinti a jogalkotási kiválóság elvét, hogy megfelelő választ adhasson a jelenlegi politikai kihívásokra, amelyhez össze kell vonni a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből eredő új intézményi keret kezeléséhez szükséges forrásokat; azon a véleményen van, hogy a Parlament és a többi intézmény 2012-re vonatkozó költségvetésének a megszilárdulást célzó költségvetésnek kell lennie, nem utolsósorban azért, mert hivatkozási alapul szolgálhat a következő többéves pénzügyi kerethez is; |
| --- | --- |

2.

elsődleges szempontnak tekinti a jogalkotási kiválóság elvét, hogy megfelelő választ adhasson a jelenlegi politikai kihívásokra, amelyhez össze kell vonni a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből eredő új intézményi keret kezeléséhez szükséges forrásokat; azon a véleményen van, hogy a Parlament és a többi intézmény 2012-re vonatkozó költségvetésének a megszilárdulást célzó költségvetésnek kell lennie, nem utolsósorban azért, mert hivatkozási alapul szolgálhat a következő többéves pénzügyi kerethez is;

| 3. | rámutat arra, hogy a megszilárdulásra irányuló erőfeszítés nem akadályozhatja az olyan (például technológiába történő) beruházásokat, amelyek jövőbeli hosszú távú megtakarításokat eredményeznének; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy a megszilárdulásra irányuló erőfeszítés nem akadályozhatja az olyan (például technológiába történő) beruházásokat, amelyek jövőbeli hosszú távú megtakarításokat eredményeznének;

| 4. | másik kiemelt célnak tekinti a hatékony és eredményes gazdálkodás (a költségvetési rendelet 27. cikke), nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit; azon a véleményen van, hogy ezeknek az elveknek az elszámoltathatóság elvét követve egyértelműen tükröződniük kell a Parlament és a többi intézmény költségvetéseiben, valamint intézményi kultúráikban; ennek megfelelően úgy véli, hogy a különböző politikák végrehajtása során figyelembe kell venni az elért eredményeket, és a változó költségeket rendszeres költség-haszon elemzés alá kell vetni, amennyiben ez lehetséges és nagyságuk ezt megköveteli; |
| --- | --- |

4.

másik kiemelt célnak tekinti a hatékony és eredményes gazdálkodás (a költségvetési rendelet 27. cikke), nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit; azon a véleményen van, hogy ezeknek az elveknek az elszámoltathatóság elvét követve egyértelműen tükröződniük kell a Parlament és a többi intézmény költségvetéseiben, valamint intézményi kultúráikban; ennek megfelelően úgy véli, hogy a különböző politikák végrehajtása során figyelembe kell venni az elért eredményeket, és a változó költségeket rendszeres költség-haszon elemzés alá kell vetni, amennyiben ez lehetséges és nagyságuk ezt megköveteli;

| 5. | úgy véli, hogy ezen elvek alkalmazásából eredően az intézményeknek költségcsökkentési terveket kell előterjeszteniük; ezzel összefüggésben azon a véleményen van, hogy a méretgazdaságosság megteremtése érdekében át kell gondolni a központosítás előnyeit (pl. központosított közbeszerzés, az intézmények között megosztott szolgálatok), valamint azt, hogy mi maradjon, illetve legyen központosítatlan; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy ezen elvek alkalmazásából eredően az intézményeknek költségcsökkentési terveket kell előterjeszteniük; ezzel összefüggésben azon a véleményen van, hogy a méretgazdaságosság megteremtése érdekében át kell gondolni a központosítás előnyeit (pl. központosított közbeszerzés, az intézmények között megosztott szolgálatok), valamint azt, hogy mi maradjon, illetve legyen központosítatlan;

| 6. | úgy véli, hogy a hatékony és eredményes gazdálkodás elveinek alkalmazásából pontosságnak, egyszerűségnek, egyértelműségnek és átláthatóságnak kell következnie; ezzel összefüggésben kéri minden egyes intézmény vonatkozásában szervezeti felépítés előterjesztését az egyes egységek költségeivel együtt; továbbá kéri minden költség egyértelmű meghatározását és indoklását, egyértelmű különbséget téve az állandó és a változó költségek között a nullabázisú költségvetés elvének való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a hatékony és eredményes gazdálkodás elveinek alkalmazásából pontosságnak, egyszerűségnek, egyértelműségnek és átláthatóságnak kell következnie; ezzel összefüggésben kéri minden egyes intézmény vonatkozásában szervezeti felépítés előterjesztését az egyes egységek költségeivel együtt; továbbá kéri minden költség egyértelmű meghatározását és indoklását, egyértelmű különbséget téve az állandó és a változó költségek között a nullabázisú költségvetés elvének való megfelelés érdekében;

| 7. | úgy ítéli meg, hogy legkésőbb a következő többéves pénzügyi kerettől kezdődően a Parlament költségvetésének és a többi intézmény költségvetésének a keret időtartamát lefedő, több évre szóló tervezés után kell elkészülnie; |
| --- | --- |

7.

úgy ítéli meg, hogy legkésőbb a következő többéves pénzügyi kerettől kezdődően a Parlament költségvetésének és a többi intézmény költségvetésének a keret időtartamát lefedő, több évre szóló tervezés után kell elkészülnie;

| 8. | hangsúlyozza, hogy intézményközi szinten meg kell tenni a szükséges előkészületeket a horvát alkalmazottak fogadására, tekintettel az EU lehetséges bővítésére; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy intézményközi szinten meg kell tenni a szükséges előkészületeket a horvát alkalmazottak fogadására, tekintettel az EU lehetséges bővítésére;

| 9. | úgy véli, hogy a Parlamentnek és a többi intézménynek évente kétszer jelentést kell tennie költségvetése végrehajtásáról, részletezve minden egyes költségvetési sor végrehajtását; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a Parlamentnek és a többi intézménynek évente kétszer jelentést kell tennie költségvetése végrehajtásáról, részletezve minden egyes költségvetési sor végrehajtását;

| 10. | úgy véli, hogy a környezetvédelmi politikának és az EMAS-nak (5) a Parlament és a többi intézmény alapelveinek részét kell képeznie, és ezért intézkedéseket kell hozni a papírfogyasztás, az energia- és a vízfelhasználás, valamint a károsanyag-kibocsátás csökkentésére; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a környezetvédelmi politikának és az EMAS-nak (5) a Parlament és a többi intézmény alapelveinek részét kell képeznie, és ezért intézkedéseket kell hozni a papírfogyasztás, az energia- és a vízfelhasználás, valamint a károsanyag-kibocsátás csökkentésére;

| 11. | megismétli, hogy az intézményközi együttműködés – amennyiben az lehetséges és helyénvaló – alapvető fontosságú a hatékonyságot elősegítő és megtakarításokat lehetővé tévő bevált gyakorlatok cseréje érdekében; úgy véli, hogy a javítani kell az intézményközi együttműködést a fordítás, a tolmácsolás, a munkaerő-felvétel (EPSO) és az EMAS terén, és ki kell terjeszteni más területekre is; kéri a külső fordítások rendszerének és a fordítóközpont szerepének alapos felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

11.

megismétli, hogy az intézményközi együttműködés – amennyiben az lehetséges és helyénvaló – alapvető fontosságú a hatékonyságot elősegítő és megtakarításokat lehetővé tévő bevált gyakorlatok cseréje érdekében; úgy véli, hogy a javítani kell az intézményközi együttműködést a fordítás, a tolmácsolás, a munkaerő-felvétel (EPSO) és az EMAS terén, és ki kell terjeszteni más területekre is; kéri a külső fordítások rendszerének és a fordítóközpont szerepének alapos felülvizsgálatát;

| 12. | emlékeztet a teljesen integrált tudásmenedzsment-rendszer szükségességére; üdvözli az igazgatás által a tudásmenedzsment-rendszerrel kapcsolatban nyújtott információkat; kéri, hogy készítsenek előrehaladási jelentést a képviselők rendelkezésére álló sokféle információs forrásról/rendszerről; a prototípus megtervezésére vonatkozó egyértelmű ütemterv meghatározását sürgeti; hangsúlyozza az osztályozási és indexálási politika gyors megvalósításának szükségességét; tájékoztatást kér arról, hogy a rendszer hogyan tehető könnyen elérhetővé az európai polgárok számára; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet a teljesen integrált tudásmenedzsment-rendszer szükségességére; üdvözli az igazgatás által a tudásmenedzsment-rendszerrel kapcsolatban nyújtott információkat; kéri, hogy készítsenek előrehaladási jelentést a képviselők rendelkezésére álló sokféle információs forrásról/rendszerről; a prototípus megtervezésére vonatkozó egyértelmű ütemterv meghatározását sürgeti; hangsúlyozza az osztályozási és indexálási politika gyors megvalósításának szükségességét; tájékoztatást kér arról, hogy a rendszer hogyan tehető könnyen elérhetővé az európai polgárok számára;

| 13. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Parlament és a többi intézmény, ambiciózus és messze ható digitális stratégiát fogadjon el a Web 2.0 és különösen a közösségi hálózatok tekintetében Európa és a polgárok közötti kapcsolat megerősítése érdekében; úgy véli továbbá, hogy a Parlamentnek és a többi intézménynek elektronikus irányítási stratégiát kellene kidolgozniuk; felszólít a távmunka igénybevételére, ahol lehetséges; sürgeti az Elnökséget, hogy vizsgálja meg a felhő-számítástechnikai rendszer bevezetésének lehetőségét, ami lehetővé tenné a számítástechnikai rendszer működési költségeinek csökkentését, a berendezések teljesítményének növelését és az Európai Parlament munkájában megvalósuló nagyobb fokú mobilitást; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Parlament és a többi intézmény, ambiciózus és messze ható digitális stratégiát fogadjon el a Web 2.0 és különösen a közösségi hálózatok tekintetében Európa és a polgárok közötti kapcsolat megerősítése érdekében; úgy véli továbbá, hogy a Parlamentnek és a többi intézménynek elektronikus irányítási stratégiát kellene kidolgozniuk; felszólít a távmunka igénybevételére, ahol lehetséges; sürgeti az Elnökséget, hogy vizsgálja meg a felhő-számítástechnikai rendszer bevezetésének lehetőségét, ami lehetővé tenné a számítástechnikai rendszer működési költségeinek csökkentését, a berendezések teljesítményének növelését és az Európai Parlament munkájában megvalósuló nagyobb fokú mobilitást;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi kimutatások és a hasonló költségelemzések az intézményen belüli döntéshozatal során rendkívül fontos szerepet játszanak; ragaszkodik ezek rendszeres használatához, és ahhoz, hogy e kimutatások határozzák meg az adott intézkedéssel kapcsolatos visszatérő és egyszeri költségeket (vagyis az állandó és változó költségeket); |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi kimutatások és a hasonló költségelemzések az intézményen belüli döntéshozatal során rendkívül fontos szerepet játszanak; ragaszkodik ezek rendszeres használatához, és ahhoz, hogy e kimutatások határozzák meg az adott intézkedéssel kapcsolatos visszatérő és egyszeri költségeket (vagyis az állandó és változó költségeket);

| 15. | a mobilitás erősítése érdekében kéri a személyzet átcsoportosításának és átképzésének alkalmazását; azt ajánlja, hogy új személyzetet csak a belső személyzetátcsoportosítási és képzési eljárások sikertelensége után és akkor vegyenek fel, ha külső szolgáltatás igénybevétele nem megoldható; |
| --- | --- |

15.

a mobilitás erősítése érdekében kéri a személyzet átcsoportosításának és átképzésének alkalmazását; azt ajánlja, hogy új személyzetet csak a belső személyzetátcsoportosítási és képzési eljárások sikertelensége után és akkor vegyenek fel, ha külső szolgáltatás igénybevétele nem megoldható;

| 16. | úgy véli, hogy a költségvetés végrehajtására vonatkozó közös és koordinált stratégiáról a Horvátország csatlakozása által érintett valamennyi intézménynek közösen kell megállapodnia; kéri becslés készítését az 5. fejezetet érintő következményekről; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a költségvetés végrehajtására vonatkozó közös és koordinált stratégiáról a Horvátország csatlakozása által érintett valamennyi intézménynek közösen kell megállapodnia; kéri becslés készítését az 5. fejezetet érintő következményekről;

| 17. | úgy véli, hogy valamennyi intézménynek aktív megkülönböztetés elleni politikákkal kell rendelkeznie, és épületeiket és humánerőforrás-politikájukat úgy kell kialakítaniuk, hogy a fogyatékkal élők számára is biztosítva legyen a könnyebb bejutás; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy valamennyi intézménynek aktív megkülönböztetés elleni politikákkal kell rendelkeznie, és épületeiket és humánerőforrás-politikájukat úgy kell kialakítaniuk, hogy a fogyatékkal élők számára is biztosítva legyen a könnyebb bejutás;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági válság, a magas államadósság-terhek, és a jelenlegi nemzeti költségvetési konszolidációs erőfeszítések keretében alkalmazott megszorítások összefüggésében az Európai Parlamentnek és a többi intézménynek példát kellene mutatnia a költségvetési felelősségre és az önmérsékletre; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági válság, a magas államadósság-terhek, és a jelenlegi nemzeti költségvetési konszolidációs erőfeszítések keretében alkalmazott megszorítások összefüggésében az Európai Parlamentnek és a többi intézménynek példát kellene mutatnia a költségvetési felelősségre és az önmérsékletre;

Parlament

| 19. | úgy véli, hogy a Parlamentnek jogalkotási kiválóság kialakítására kell törekednie, és hogy ehhez valamennyi szükséges forrásnak rendelkezésre kell állnia a költségvetési korlátozások tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a Parlamentnek jogalkotási kiválóság kialakítására kell törekednie, és hogy ehhez valamennyi szükséges forrásnak rendelkezésre kell állnia a költségvetési korlátozások tiszteletben tartása mellett;

| 20. | úgy véli, hogy a Parlamentnek példát kellene mutatnia a költségvetési felelősségre és az önmérsékletre azzal, hogy az inflációs ráta körül marad; az intézmények közötti vonalat követve a bővítéssel kapcsolatos szükségleteket módosító indítvánnyal vagy költségvetés-módosítással kell integrálni a költségvetésbe; a Lisszaboni Szerződés értelmében érkező 18 új képviselővel kapcsolatos szükségletek szintén módosító indítvánnyal vagy költségvetés-módosítással kerülnek bele a költségvetésbe; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a Parlamentnek példát kellene mutatnia a költségvetési felelősségre és az önmérsékletre azzal, hogy az inflációs ráta körül marad; az intézmények közötti vonalat követve a bővítéssel kapcsolatos szükségleteket módosító indítvánnyal vagy költségvetés-módosítással kell integrálni a költségvetésbe; a Lisszaboni Szerződés értelmében érkező 18 új képviselővel kapcsolatos szükségletek szintén módosító indítvánnyal vagy költségvetés-módosítással kerülnek bele a költségvetésbe;

| 21. | az a véleménye, hogy a Parlament igazgatása számára a Lisszaboni Szerződésből eredő kihívásokkal való szembenézés érdekében előirányzott kiegészítő személyzeti erőforrások mostanra a konszolidáció szakaszába értek; fenntartja, hogy a szervezeti struktúráknak olyanoknak kellene lenniük, hogy azok elősegítsék a szinergiák kialakítását a meglévő specializálódott egységek szakértelmére támaszkodva; |
| --- | --- |

21.

az a véleménye, hogy a Parlament igazgatása számára a Lisszaboni Szerződésből eredő kihívásokkal való szembenézés érdekében előirányzott kiegészítő személyzeti erőforrások mostanra a konszolidáció szakaszába értek; fenntartja, hogy a szervezeti struktúráknak olyanoknak kellene lenniük, hogy azok elősegítsék a szinergiák kialakítását a meglévő specializálódott egységek szakértelmére támaszkodva;

| 22. | kiemeli, hogy a Parlament 2011. évi költségvetése 1 685 millió EUR, amely az 5. fejezet 20,03 %-ának felel meg; |
| --- | --- |

22.

kiemeli, hogy a Parlament 2011. évi költségvetése 1 685 millió EUR, amely az 5. fejezet 20,03 %-ának felel meg;

| 23. | elvárja, hogy az Elnökség reális kéréseket nyújtson be a költségvetési javaslat bemutatásakor; készen áll, hogy az Elnökség javaslatait teljes mértékben a szükségleteket alapul véve és körültekintő módon vizsgálja meg az intézmény megfelelő és hatékony működésének biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az Elnökség által szeptemberben a Költségvetési Bizottságnak küldött módosító indítvány célja a költségvetési javaslat elkészítésekor előre nem látott szükségletek figyelembe vétele, és hangsúlyozza, hogy ez nem tekinthető a korábban megállapított javaslat megújításának lehetőségeként; az intézmények közötti vonalat követve a bővítéssel kapcsolatos szükségleteket módosító indítvánnyal vagy költségvetés-módosítással kell integrálni a költségvetésbe; a Lisszaboni Szerződés értelmében érkező 18 új képviselővel kapcsolatos szükségletek szintén módosító indítvánnyal vagy költségvetés-módosítással kerülnek bele a költségvetésbe; |
| --- | --- |

23.

elvárja, hogy az Elnökség reális kéréseket nyújtson be a költségvetési javaslat bemutatásakor; készen áll, hogy az Elnökség javaslatait teljes mértékben a szükségleteket alapul véve és körültekintő módon vizsgálja meg az intézmény megfelelő és hatékony működésének biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az Elnökség által szeptemberben a Költségvetési Bizottságnak küldött módosító indítvány célja a költségvetési javaslat elkészítésekor előre nem látott szükségletek figyelembe vétele, és hangsúlyozza, hogy ez nem tekinthető a korábban megállapított javaslat megújításának lehetőségeként; az intézmények közötti vonalat követve a bővítéssel kapcsolatos szükségleteket módosító indítvánnyal vagy költségvetés-módosítással kell integrálni a költségvetésbe; a Lisszaboni Szerződés értelmében érkező 18 új képviselővel kapcsolatos szükségletek szintén módosító indítvánnyal vagy költségvetés-módosítással kerülnek bele a költségvetésbe;

| 24. | részletes és világos áttekintést kér azokról a költségvetési sorokról, amelyek tekintetében alacsony volt a végrehajtási arány 2010-ben, és érdeklődve várja ezek okainak elemzését; kimutatást vár továbbá az összes 2010-es előirányzat-átvitelről és azok felhasználásáról, valamint aktualizált kimutatást kér a végleges célhoz kötött bevételekről, a költségvetésben előirányzott összegekkel összevetve; |
| --- | --- |

24.

részletes és világos áttekintést kér azokról a költségvetési sorokról, amelyek tekintetében alacsony volt a végrehajtási arány 2010-ben, és érdeklődve várja ezek okainak elemzését; kimutatást vár továbbá az összes 2010-es előirányzat-átvitelről és azok felhasználásáról, valamint aktualizált kimutatást kér a végleges célhoz kötött bevételekről, a költségvetésben előirányzott összegekkel összevetve;

| 25. | úgy véli, hogy a képviselők részére minőségi szolgáltatásokat kell biztosítani annak érdekében, hogy feladataikat egyenlő feltételekkel teljesíthessék; ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy valamennyi nyelvű és nemzetiségű képviselő azonos elbánásban részesüljön a tekintetben, hogy feladataikat és politikai tevékenységüket saját anyanyelvükön végezhessék, amennyiben így döntenek; elfogadhatatlannak találja például a tolmácsolás hiányát a bizottsági üléseken; úgy véli, hogy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét a tolmácsolásra és a fordításra is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a képviselők részére minőségi szolgáltatásokat kell biztosítani annak érdekében, hogy feladataikat egyenlő feltételekkel teljesíthessék; ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy valamennyi nyelvű és nemzetiségű képviselő azonos elbánásban részesüljön a tekintetben, hogy feladataikat és politikai tevékenységüket saját anyanyelvükön végezhessék, amennyiben így döntenek; elfogadhatatlannak találja például a tolmácsolás hiányát a bizottsági üléseken; úgy véli, hogy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét a tolmácsolásra és a fordításra is alkalmazni kell;

| 26. | úgy véli továbbá, hogy minden lehetőséget fel kell használni a tolmácsolás rugalmasságának növeléséhez, amely döntő lépés lenne a helyes munkamódszerek biztosítása irányába, illetve megjegyzi, hogy sok esetben elkerülhetők lennének a problémák és a pénzpazarlás, ha lenne mód a nyelvek rövid határidőn belüli cseréjére a tervezett részvétel helyett az adott ülésen ténylegesen jelen levő képviselők igényei alapján; |
| --- | --- |

26.

úgy véli továbbá, hogy minden lehetőséget fel kell használni a tolmácsolás rugalmasságának növeléséhez, amely döntő lépés lenne a helyes munkamódszerek biztosítása irányába, illetve megjegyzi, hogy sok esetben elkerülhetők lennének a problémák és a pénzpazarlás, ha lenne mód a nyelvek rövid határidőn belüli cseréjére a tervezett részvétel helyett az adott ülésen ténylegesen jelen levő képviselők igényei alapján;

| 27. | szorgalmazza egy alapos felülvizsgálat végrehajtását annak tekintetében, hogy az európai polgárok európai képviselőikkel való találkozáshoz fűzőző szabadságának jogát megfelelőbben össze lehet-e egyeztetni az intézményekben dolgozók biztonságának szavatolására vonatkozó égető szükséglettel; kéri, hogy a főtitkár 2011. június 30-ig nyújtson be erről jelentést; |
| --- | --- |

27.

szorgalmazza egy alapos felülvizsgálat végrehajtását annak tekintetében, hogy az európai polgárok európai képviselőikkel való találkozáshoz fűzőző szabadságának jogát megfelelőbben össze lehet-e egyeztetni az intézményekben dolgozók biztonságának szavatolására vonatkozó égető szükséglettel; kéri, hogy a főtitkár 2011. június 30-ig nyújtson be erről jelentést;

| 28. | álláspontja szerint – amint arról már döntés született – meg kell valósítani egy teljes mértékben működőképes wifi szolgáltatást, lehetővé téve a papírhasználat csökkentésére irányuló cél elérését; úgy véli, hogy az ülések során ösztönözni kell a videokonferencia, illetve az új környezetbarát technológiák igénybevételét; költség-haszon elemzést kér ezen intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

28.

álláspontja szerint – amint arról már döntés született – meg kell valósítani egy teljes mértékben működőképes wifi szolgáltatást, lehetővé téve a papírhasználat csökkentésére irányuló cél elérését; úgy véli, hogy az ülések során ösztönözni kell a videokonferencia, illetve az új környezetbarát technológiák igénybevételét; költség-haszon elemzést kér ezen intézkedések tekintetében;

| 29. | az ingatlanpolitikával kapcsolatban kiemeli, hogy a Parlament meglévő területeinek racionális felosztására, valamint költségmegtakarítások és a méretgazdaságosság megvalósítására törekszik; kiemeli, hogy a KAD jelenleg folyó bővítési projektje – melynek költségét 549,6 millió euróra becslik (2016-os árakon) – lehetővé fogja tenni a Parlament igazgatásának földrajzi koncentrációját Luxembourgban, és valamennyi jelenleg Luxembourgban bérelt épület fokozatos kiürítését, így lényegi megtakarításokat téve lehetővé, amint a projekt befejeződik; felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy ezen ingatlanprojekt finanszírozása speciális jogi struktúrák (egy speciális célú eszköz) felállítását követelheti meg, mivel a költségvetési rendelet tiltja a közvetlen hitelfelvételt, és hogy költségmegtakarítások lennének elérhetők, ha ezt a projektet közvetlenül a költségvetésből vagy közvetlen kölcsönből finanszíroznák, ami világosan mutatja, hogy a költségvetési rendeletet ki kell igazítani a jövőbeni ingatlanprojektek átláthatóbb és közvetlenebb végrehajtásának garantálása érdekében; |
| --- | --- |

29.

az ingatlanpolitikával kapcsolatban kiemeli, hogy a Parlament meglévő területeinek racionális felosztására, valamint költségmegtakarítások és a méretgazdaságosság megvalósítására törekszik; kiemeli, hogy a KAD jelenleg folyó bővítési projektje – melynek költségét 549,6 millió euróra becslik (2016-os árakon) – lehetővé fogja tenni a Parlament igazgatásának földrajzi koncentrációját Luxembourgban, és valamennyi jelenleg Luxembourgban bérelt épület fokozatos kiürítését, így lényegi megtakarításokat téve lehetővé, amint a projekt befejeződik; felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy ezen ingatlanprojekt finanszírozása speciális jogi struktúrák (egy speciális célú eszköz) felállítását követelheti meg, mivel a költségvetési rendelet tiltja a közvetlen hitelfelvételt, és hogy költségmegtakarítások lennének elérhetők, ha ezt a projektet közvetlenül a költségvetésből vagy közvetlen kölcsönből finanszíroznák, ami világosan mutatja, hogy a költségvetési rendeletet ki kell igazítani a jövőbeni ingatlanprojektek átláthatóbb és közvetlenebb végrehajtásának garantálása érdekében;

| 30. | üdvözli az Elnökség 2010. március 24-i határozatait; ismételten sürgeti közép- és hosszú távú ingatlanstratégia kidolgozását; úgy véli, hogy e stratégiának a hatékony és eredményes gazdálkodás elveit, illetve a különböző lehetőségek és alternatív finanszírozási lehetőségek értékelésének szükségességét figyelembe véve kell megtalálnia a legjobb megoldást; felhívja a figyelmet a fenti határozatban szereplő azon javaslatra, mely szerint a belga kormánytól származó célzott bevételt a képviselői asszisztensek irodahelyiségeivel kapcsolatos infrastrukturális beruházások finanszírozására kellene felhasználni; bármilyen döntés meghozatala előtt további tájékoztatást kér a célzott bevételek ilyen célú felhasználásáról és részletes információkat az alternatív lehetőségekről; |
| --- | --- |

30.

üdvözli az Elnökség 2010. március 24-i határozatait; ismételten sürgeti közép- és hosszú távú ingatlanstratégia kidolgozását; úgy véli, hogy e stratégiának a hatékony és eredményes gazdálkodás elveit, illetve a különböző lehetőségek és alternatív finanszírozási lehetőségek értékelésének szükségességét figyelembe véve kell megtalálnia a legjobb megoldást; felhívja a figyelmet a fenti határozatban szereplő azon javaslatra, mely szerint a belga kormánytól származó célzott bevételt a képviselői asszisztensek irodahelyiségeivel kapcsolatos infrastrukturális beruházások finanszírozására kellene felhasználni; bármilyen döntés meghozatala előtt további tájékoztatást kér a célzott bevételek ilyen célú felhasználásáról és részletes információkat az alternatív lehetőségekről;

| 31. | hangsúlyozza, hogy további tájékoztatásra van szüksége az Európai Történelem Háza tekintetében; konkrétan részletes üzleti terv benyújtását szorgalmazza a Költségvetési Bizottsághoz; ismételten hangsúlyozza, hogy tájékoztatást vár a projekt átfogó költségeiről, valamint a Parlament számára várható jövőbeli pénzügyi és jogi vonzatokról, valamint további tájékoztatást kér a 2009 óta zajló építészeti tervezési versenyről; hangsúlyozza, hogy a projekttel kapcsolatos valamennyi döntésre a rendes parlamenti eljárás vonatkozik; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy további tájékoztatásra van szüksége az Európai Történelem Háza tekintetében; konkrétan részletes üzleti terv benyújtását szorgalmazza a Költségvetési Bizottsághoz; ismételten hangsúlyozza, hogy tájékoztatást vár a projekt átfogó költségeiről, valamint a Parlament számára várható jövőbeli pénzügyi és jogi vonzatokról, valamint további tájékoztatást kér a 2009 óta zajló építészeti tervezési versenyről; hangsúlyozza, hogy a projekttel kapcsolatos valamennyi döntésre a rendes parlamenti eljárás vonatkozik;

| 32. | úgy véli, hogy – mint minden nagy szervezet esetében – időnként független külső nézőpont szükséges az erőforrások felhasználásának és a munka szervezésének mikéntjével kapcsolatban, ami csak annak helyes felhasználása esetén lehet előnyös; míg hangsúlyozza, hogy egy olyan európai politika intézmény, mint a Parlament jellegét tekintve egyedülálló, álláspontja szerint hosszú távon el kellene végezni szervezetének és irányításának ilyen jellegű külső elemzését; úgy véli, hogy 2012-ben bizonyos egységeket ki lehetne választani és meg lehetne ilyen módon vizsgálni; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy – mint minden nagy szervezet esetében – időnként független külső nézőpont szükséges az erőforrások felhasználásának és a munka szervezésének mikéntjével kapcsolatban, ami csak annak helyes felhasználása esetén lehet előnyös; míg hangsúlyozza, hogy egy olyan európai politika intézmény, mint a Parlament jellegét tekintve egyedülálló, álláspontja szerint hosszú távon el kellene végezni szervezetének és irányításának ilyen jellegű külső elemzését; úgy véli, hogy 2012-ben bizonyos egységeket ki lehetne választani és meg lehetne ilyen módon vizsgálni;

| 33. | kiemeli, hogy a Parlament tájékoztatási és kommunikációs politikája fontos, és minden európai polgárhoz el kell jutnia és fokozottabb lehetőséget kell biztosítania a polgárok számára, hogy közvetlenül kapcsolatba léphessenek a Parlamenttel, és ezért kéri az e politika által elért eredmények értékelését; |
| --- | --- |

33.

kiemeli, hogy a Parlament tájékoztatási és kommunikációs politikája fontos, és minden európai polgárhoz el kell jutnia és fokozottabb lehetőséget kell biztosítania a polgárok számára, hogy közvetlenül kapcsolatba léphessenek a Parlamenttel, és ezért kéri az e politika által elért eredmények értékelését;

| 34. | támogat minden erőfeszítést, amelynek célja a Parlament pénzügyi alkalmazásaihoz kapcsolódó szoftverrendszerek modernizálása; |
| --- | --- |

34.

támogat minden erőfeszítést, amelynek célja a Parlament pénzügyi alkalmazásaihoz kapcsolódó szoftverrendszerek modernizálása;

| 35. | teljes mértékben támogat minden erőfeszítést, mely hatékonyabb és nagyobb szakmai színvonalú személyzeti politikára törekszik, beleértve a személyzet főigazgatóságokon belüli és azok közötti átcsoportosítását is; |
| --- | --- |

35.

teljes mértékben támogat minden erőfeszítést, mely hatékonyabb és nagyobb szakmai színvonalú személyzeti politikára törekszik, beleértve a személyzet főigazgatóságokon belüli és azok közötti átcsoportosítását is;

| 36. | úgy véli, hogy számos, pénzügyi vonzattal rendelkező politika, mint az EMAS, a közbeszerzés és a költségvetési mentesítési eljárás során tett ajánlások következtében tett lépések esetében fontos a nyomon követési tevékenység; hangsúlyozza, hogy a Parlament költségvetésének általános végrehajtását folyamatosan nyomon kell követni és elemezni kell; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy számos, pénzügyi vonzattal rendelkező politika, mint az EMAS, a közbeszerzés és a költségvetési mentesítési eljárás során tett ajánlások következtében tett lépések esetében fontos a nyomon követési tevékenység; hangsúlyozza, hogy a Parlament költségvetésének általános végrehajtását folyamatosan nyomon kell követni és elemezni kell;

| 37. | aggasztónak tartja az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költségek mérésére szolgáló Európai Hozzáadott Érték Értékelésének Osztálya létrehozására irányuló javaslatot; megkérdőjelezi egy ilyen hivatal szükségességét; részletesebb tájékoztatást kér a hivatal létrehozása tekintetében; |
| --- | --- |

37.

aggasztónak tartja az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költségek mérésére szolgáló Európai Hozzáadott Érték Értékelésének Osztálya létrehozására irányuló javaslatot; megkérdőjelezi egy ilyen hivatal szükségességét; részletesebb tájékoztatást kér a hivatal létrehozása tekintetében;

Egyéb intézmények

| 38. | kéri, hogy a többi intézmény a szűkös erőforrások optimális kezelésének szükségességét maradéktalanul figyelembe vevő reális és költségalapú költségvetési igényeket nyújtson be; üdvözli az EU költségvetésben az Európai Külügyi Szolgálatra kialakított új X. szakaszt az előirányzott 464 millió euróval, és kész megvizsgálni a Külügyi Szolgálat ingatlan- és személyzeti szükségleteit, illetve eltökélt szándéka, hogy gondosan nyomon kövesse 5. fejezetre gyakorolt hatását, mivel létrehozása a tervek szerint költségvetési szempontból semleges; nem kívánja veszélyeztetni a meglévő intézmények szükségleteit; |
| --- | --- |

38.

kéri, hogy a többi intézmény a szűkös erőforrások optimális kezelésének szükségességét maradéktalanul figyelembe vevő reális és költségalapú költségvetési igényeket nyújtson be; üdvözli az EU költségvetésben az Európai Külügyi Szolgálatra kialakított új X. szakaszt az előirányzott 464 millió euróval, és kész megvizsgálni a Külügyi Szolgálat ingatlan- és személyzeti szükségleteit, illetve eltökélt szándéka, hogy gondosan nyomon kövesse 5. fejezetre gyakorolt hatását, mivel létrehozása a tervek szerint költségvetési szempontból semleges; nem kívánja veszélyeztetni a meglévő intézmények szükségleteit;

| 39. | úgy véli, hogy az uniós költségvetésben az Európai Külügyi Szolgálatra vonatkozó új, X. szakasz létrehozása választ ad arra, hogy az Európai Uniót olyan intézményi kerettel kell ellátni, amely a KKBP/KBVP-ra vonatkozó új rendelkezésekkel együtt támogatni tudja az EU ambiciózus külpolitikai törekvéseit; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy az uniós költségvetésben az Európai Külügyi Szolgálatra vonatkozó új, X. szakasz létrehozása választ ad arra, hogy az Európai Uniót olyan intézményi kerettel kell ellátni, amely a KKBP/KBVP-ra vonatkozó új rendelkezésekkel együtt támogatni tudja az EU ambiciózus külpolitikai törekvéseit;

*

* *

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak. |
| --- | --- |

40.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak.

---

(1)  HL C 139., 2006. 6. 14., 1. o.

(2)  HL L 163., 2007. 6. 23., 17. o.

(3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(4)  HL C 303., 2010.11.9., 1. o.

(5)  A szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről szóló, 2001. március 19-i 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 114., 2001.4.24., 1. o.).

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/95 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/95

---

2011. március 9., szerdaAz atlanti régióra vonatkozó európai stratégia

P7_TA(2011)0089

Az Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása az atlanti régióra vonatkozó európai stratégiáról

2012/C 199 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2010. június 14-i ülésének következtetéseit tartalmazó dokumentumra, amelyben a Bizottság felkérést kapott, hogy 2011 júniusáig dolgozza ki az atlanti régióra vonatkozó európai stratégiát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2010. június 14-i ülésének következtetéseit tartalmazó dokumentumra, amelyben a Bizottság felkérést kapott, hogy 2011 júniusáig dolgozza ki az atlanti régióra vonatkozó európai stratégiát,

| — | tekintettel a Bizottság által az atlanti régióra vonatkozó európai stratégiáról szóló közlemény összeállítása céljából kezdeményezett nyilvános konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az atlanti régióra vonatkozó európai stratégiáról szóló közlemény összeállítása céljából kezdeményezett nyilvános konzultációra,

| — | tekintettel a balti-tengeri régióra és a Duna-régióra vonatkozó uniós stratégiákra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a balti-tengeri régióra és a Duna-régióra vonatkozó uniós stratégiákra,

| — | tekintettel az 5. kohéziós jelentés következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 5. kohéziós jelentés következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés XVIII. címe az Európai Unió egyik céljaként tűzi ki a területi kohéziót, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés XVIII. címe az Európai Unió egyik céljaként tűzi ki a területi kohéziót,

| B. | mivel az EU-tagállamok közül öt található az Atlanti-óceán partján: Franciaország, Írország, Portugália, Spanyolország és az Egyesült Királyság, |
| --- | --- |

B.

mivel az EU-tagállamok közül öt található az Atlanti-óceán partján: Franciaország, Írország, Portugália, Spanyolország és az Egyesült Királyság,

| C. | mivel az atlanti régió sajátos jellemzőkkel bír, nevezetesen az alábbiakkal:






  — | dinamikus tengeri övezet (többek között a tengeri szállításnak, a halászatnak és a tengeri energiatermelésnek köszönhetően), |
| --- | --- | --- |

C.

mivel az atlanti régió sajátos jellemzőkkel bír, nevezetesen az alábbiakkal:

—

dinamikus tengeri övezet (többek között a tengeri szállításnak, a halászatnak és a tengeri energiatermelésnek köszönhetően),

| — | védelemre szoruló, sérülékeny környezet, amely ki van téve az éghajlatváltozás következményeinek (parterózió, rendkívüli éghajlati jelenségek), |
| --- | --- |

—

védelemre szoruló, sérülékeny környezet, amely ki van téve az éghajlatváltozás következményeinek (parterózió, rendkívüli éghajlati jelenségek),

| — | az Európai Unión belüli, ám távoli terület, amely nehezen érhető el és rosszak az összeköttetései, illetve ahol csak kevés nagyobb városi övezet található, |
| --- | --- |

—

az Európai Unión belüli, ám távoli terület, amely nehezen érhető el és rosszak az összeköttetései, illetve ahol csak kevés nagyobb városi övezet található,

| D. | mivel ezek a sajátosságok a nemzeti határokon átívelő iránymutatásokat és európai szinten adott politikai válaszokat tesznek szükségessé, |
| --- | --- |

D.

mivel ezek a sajátosságok a nemzeti határokon átívelő iránymutatásokat és európai szinten adott politikai válaszokat tesznek szükségessé,

| E. | mivel a Tanács 2010 júniusában arra kérte a Bizottságot, hogy 2011 júniusáig dolgozzon ki az atlanti régióra vonatkozó uniós stratégiát, és mivel a Bizottság közleménye várhatóan 2011-ben fog megjelenni, |
| --- | --- |

E.

mivel a Tanács 2010 júniusában arra kérte a Bizottságot, hogy 2011 júniusáig dolgozzon ki az atlanti régióra vonatkozó uniós stratégiát, és mivel a Bizottság közleménye várhatóan 2011-ben fog megjelenni,

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy mihamarabb alakítsa ki az atlanti régióra vonatkozó uniós stratégiát, méghozzá oly módon, hogy az a tengeri és területi kérdésekkel foglalkozó integrált stratégia legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy mihamarabb alakítsa ki az atlanti régióra vonatkozó uniós stratégiát, méghozzá oly módon, hogy az a tengeri és területi kérdésekkel foglalkozó integrált stratégia legyen;

| 2. | úgy véli, hogy e stratégiát a kohéziós politika területi együttműködésre vonatkozó célkitűzése (3. célkitűzés) keretében kellene meghatározni, és alapjául a kapcsolódó kérdésekre összpontosító, adott területre vonatkozó különböző kormányzati szintű politikák jobb összehangolását célzó, integrált, több témakörön átívelő, területi megközelítésnek kellene szolgálnia; meggyőződése, hogy az európai területi együttműködés a civil társadalom döntéshozatali folyamatban és a konkrét lépések megvalósításában való fokozottabb részvétele révén jelentős mértékben hozzájárulhat az atlanti régión belüli integrációs folyamat felgyorsításához; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy e stratégiát a kohéziós politika területi együttműködésre vonatkozó célkitűzése (3. célkitűzés) keretében kellene meghatározni, és alapjául a kapcsolódó kérdésekre összpontosító, adott területre vonatkozó különböző kormányzati szintű politikák jobb összehangolását célzó, integrált, több témakörön átívelő, területi megközelítésnek kellene szolgálnia; meggyőződése, hogy az európai területi együttműködés a civil társadalom döntéshozatali folyamatban és a konkrét lépések megvalósításában való fokozottabb részvétele révén jelentős mértékben hozzájárulhat az atlanti régión belüli integrációs folyamat felgyorsításához;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az uniós makroregionális stratégiák fontos többletértéke a többszintű együttműködésben, a koordinációban és a rendelkezésre álló finanszírozás hatékonyabb stratégiai beruházásában mutatkozik meg, nem pedig a további erőforrások előirányzásában; kiemeli a svéd elnökség következtetéseit, amelyek szerint nincs szükség újabb intézményekre, újabb jogszabályokra és újabb költségvetésre; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az uniós makroregionális stratégiák fontos többletértéke a többszintű együttműködésben, a koordinációban és a rendelkezésre álló finanszírozás hatékonyabb stratégiai beruházásában mutatkozik meg, nem pedig a további erőforrások előirányzásában; kiemeli a svéd elnökség következtetéseit, amelyek szerint nincs szükség újabb intézményekre, újabb jogszabályokra és újabb költségvetésre;

| 4. | kéri, hogy e stratégia legyen nyitott minden olyan uniós régió előtt, amely az Atlanti-óceán partján fekszik, ideértve Makaronézia legkülső régióit is; |
| --- | --- |

4.

kéri, hogy e stratégia legyen nyitott minden olyan uniós régió előtt, amely az Atlanti-óceán partján fekszik, ideértve Makaronézia legkülső régióit is;

| 5. | úgy véli, hogy a stratégia külső dimenziója az atlanti régiók geostratégiai helyzete miatt erősíthető meg, különösen a tengerbiztonság és -felügyelet terén, valamint a nemzetközi kereskedelmi kapcsolatok vonatkozásában; úgy véli, hogy a nemzetközi együttműködésre és a háromoldalú együttműködési kezdeményezésekre is ki kell térni; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a stratégia külső dimenziója az atlanti régiók geostratégiai helyzete miatt erősíthető meg, különösen a tengerbiztonság és -felügyelet terén, valamint a nemzetközi kereskedelmi kapcsolatok vonatkozásában; úgy véli, hogy a nemzetközi együttműködésre és a háromoldalú együttműködési kezdeményezésekre is ki kell térni;

| 6. | úgy véli, hogy e stratégiának javítania kell a kitűzött célok és az elérésükre szolgáló eszközök összehangolását, szoros összefüggésben az Európa 2020 stratégiával és a 2013 utáni uniós politikákkal; ezzel összefüggésben emlékeztet rá, hogy a stratégia az uniós források hatékonyabb felhasználását célozza, és nem törekszik a kiadások növelésére; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy e stratégiának javítania kell a kitűzött célok és az elérésükre szolgáló eszközök összehangolását, szoros összefüggésben az Európa 2020 stratégiával és a 2013 utáni uniós politikákkal; ezzel összefüggésben emlékeztet rá, hogy a stratégia az uniós források hatékonyabb felhasználását célozza, és nem törekszik a kiadások növelésére;

| 7. | kéri, hogy a stratégia kapcsolódjon az EU regionális politikájához és integrált tengerpolitikájához, továbbá úgy véli, hogy a stratégiának elő kell mozdítania a többi uniós politikával, például a transzeurópai közlekedési hálózatokkal, a közös halászati politikával, az éghajlattal és környezettel kapcsolatos fellépésekkel, a kutatási és fejlesztési keretprogrammal, az energiapolitikával stb. való szinergiákat; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy a stratégia kapcsolódjon az EU regionális politikájához és integrált tengerpolitikájához, továbbá úgy véli, hogy a stratégiának elő kell mozdítania a többi uniós politikával, például a transzeurópai közlekedési hálózatokkal, a közös halászati politikával, az éghajlattal és környezettel kapcsolatos fellépésekkel, a kutatási és fejlesztési keretprogrammal, az energiapolitikával stb. való szinergiákat;

| 8. | alapvető fontosságúnak tartja a stratégia területi dimenzióját, és úgy véli, hogy ez hozzájárul majd az EU területi kohéziójához; úgy véli továbbá, hogy e területi dimenziónak kell megoldania elsősorban a közlekedési és energiahálózatok kiépítését és összekapcsolását, a tengeri energiatermelés fejlesztését, a városi és vidéki területek fejlesztését, valamint a szárazföld és a tenger, illetve a tenger és a szárazföldön belüli vizek közötti összeköttetés erősítését; |
| --- | --- |

8.

alapvető fontosságúnak tartja a stratégia területi dimenzióját, és úgy véli, hogy ez hozzájárul majd az EU területi kohéziójához; úgy véli továbbá, hogy e területi dimenziónak kell megoldania elsősorban a közlekedési és energiahálózatok kiépítését és összekapcsolását, a tengeri energiatermelés fejlesztését, a városi és vidéki területek fejlesztését, valamint a szárazföld és a tenger, illetve a tenger és a szárazföldön belüli vizek közötti összeköttetés erősítését;

| 9. | ismételten hangsúlyozza, hogy javítani kell a tengerparti atlanti régiók elérhetőségét, fokozni kell a személyek, áruk és szolgáltatások mozgását e régiókban a belső piac és a kohéziós politika célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, különösen a rövid távú tengeri hajózás és tengeri gyorsforgalmi útvonalak fejlesztése révén; |
| --- | --- |

9.

ismételten hangsúlyozza, hogy javítani kell a tengerparti atlanti régiók elérhetőségét, fokozni kell a személyek, áruk és szolgáltatások mozgását e régiókban a belső piac és a kohéziós politika célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, különösen a rövid távú tengeri hajózás és tengeri gyorsforgalmi útvonalak fejlesztése révén;

| 10. | emlékeztet rá, hogy a tengeri dimenzió a stratégia prioritásai közé tartozik, különösen a tengeri medencéken alapuló megközelítés következtében; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet rá, hogy a tengeri dimenzió a stratégia prioritásai közé tartozik, különösen a tengeri medencéken alapuló megközelítés következtében;

| 11. | határozottan javasolja, hogy az Európai Bizottság segítse elő és támogassa a Gijón–Nantes útvonalhoz hasonló tengeri útvonalak tervezését és kialakítását, mivel ily módon javíthatók és sokrétűbbé tehetők a transzeurópai közlekedési hálózatok, befolyásolhatók a nemzetközi kereskedelmi kapcsolatok, ösztönözhető a kikötők gazdasági tevékenysége, erősíthető az idegenforgalom, valamint csökkenthető a CO2-kibocsátás; |
| --- | --- |

11.

határozottan javasolja, hogy az Európai Bizottság segítse elő és támogassa a Gijón–Nantes útvonalhoz hasonló tengeri útvonalak tervezését és kialakítását, mivel ily módon javíthatók és sokrétűbbé tehetők a transzeurópai közlekedési hálózatok, befolyásolhatók a nemzetközi kereskedelmi kapcsolatok, ösztönözhető a kikötők gazdasági tevékenysége, erősíthető az idegenforgalom, valamint csökkenthető a CO2-kibocsátás;

| 12. | úgy véli, hogy e stratégia keretében megoldást lehetne keresni az alábbi, közös problémákra: tengeri energia, környezet és éghajlatváltozás (ideértve a hajók által okozott tengerszennyezés megelőzését és felszámolását), közlekedés és közlekedési összeköttetések, biztonság, védelem és felügyelet, kutatás, innováció, kreatív iparágak, kultúra, szabadidő és idegenforgalom, tengeri szolgáltatások és képzés, halászat és tengeri élelmiszer-termékek ágazata; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy e stratégia keretében megoldást lehetne keresni az alábbi, közös problémákra: tengeri energia, környezet és éghajlatváltozás (ideértve a hajók által okozott tengerszennyezés megelőzését és felszámolását), közlekedés és közlekedési összeköttetések, biztonság, védelem és felügyelet, kutatás, innováció, kreatív iparágak, kultúra, szabadidő és idegenforgalom, tengeri szolgáltatások és képzés, halászat és tengeri élelmiszer-termékek ágazata;

| 13. | úgy véli, hogy a stratégiának fejlesztenie kell az érintett uniós, nemzeti, regionális és helyi politikák közötti szinergiákat, ezért az uniós, nemzeti, regionális és helyi hatóságok szorosabb bevonásán alapuló, megújult többszintű irányításra van szükség; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a stratégiának fejlesztenie kell az érintett uniós, nemzeti, regionális és helyi politikák közötti szinergiákat, ezért az uniós, nemzeti, regionális és helyi hatóságok szorosabb bevonásán alapuló, megújult többszintű irányításra van szükség;

| 14. | reméli, hogy a stratégia a helyi hatóságoktól kiinduló, alulról építkező megközelítést követ majd, amely bevonja az összes érintett felet; rendkívül fontosnak tartja a regionális és helyi közhatóságok, a tagállamok, az Európai Unió, az érintett magánszemélyek és a civil társadalmi szervezetek (köztük az érintett régióközi hálózatok és szervezetek) bevonását a stratégia megtervezésébe és végrehajtásába; |
| --- | --- |

14.

reméli, hogy a stratégia a helyi hatóságoktól kiinduló, alulról építkező megközelítést követ majd, amely bevonja az összes érintett felet; rendkívül fontosnak tartja a regionális és helyi közhatóságok, a tagállamok, az Európai Unió, az érintett magánszemélyek és a civil társadalmi szervezetek (köztük az érintett régióközi hálózatok és szervezetek) bevonását a stratégia megtervezésébe és végrehajtásába;

| 15. | fontosnak tartja, hogy a stratégia keretén belül folytatott együttműködés elsősorban és leginkább az érintett felek igényein alapuljon, ezért úgy véli, hogy konszenzussal kell dönteni a politikai prioritásokról; |
| --- | --- |

15.

fontosnak tartja, hogy a stratégia keretén belül folytatott együttműködés elsősorban és leginkább az érintett felek igényein alapuljon, ezért úgy véli, hogy konszenzussal kell dönteni a politikai prioritásokról;

| 16. | úgy véli, hogy az európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC) az atlanti régióra vonatkozó uniós stratégia keretében folytatott együttműködés elősegítésének hasznos eszköze lehet; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC) az atlanti régióra vonatkozó uniós stratégia keretében folytatott együttműködés elősegítésének hasznos eszköze lehet;

| 17. | úgy véli, hogy a stratégiát 2014-től kezdődően kell végrehajtani, és össze kell egyeztetni a következő többéves pénzügyi kerettel, valamint egy olyan, európai szinten kialakított cselekvési tervvel kell kiegészülnie, amely strukturáló projektek listáját tartalmazza; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a stratégiát 2014-től kezdődően kell végrehajtani, és össze kell egyeztetni a következő többéves pénzügyi kerettel, valamint egy olyan, európai szinten kialakított cselekvési tervvel kell kiegészülnie, amely strukturáló projektek listáját tartalmazza;

| 18. | úgy véli, hogy a stratégia belső és külső dimenzióinak a meglévő közösségi források az atlanti régióban, közös prioritások alapján történő felhasználását kell eredményezniük; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a stratégia belső és külső dimenzióinak a meglévő közösségi források az atlanti régióban, közös prioritások alapján történő felhasználását kell eredményezniük;

| 19. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be egyszerűsített szabályokat a stratégia végrehajtásának elősegítése és a vele járó adminisztratív terhek csökkentése céljából; |
| --- | --- |

19.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be egyszerűsített szabályokat a stratégia végrehajtásának elősegítése és a vele járó adminisztratív terhek csökkentése céljából;

| 20. | felkéri a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt az Európai Parlamenttel az atlanti régióra vonatkozó uniós stratégia fejlesztési prioritásainak meghatározásában, és kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlamentet és konzultáljon vele a stratégia végrehajtásának állásáról; |
| --- | --- |

20.

felkéri a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt az Európai Parlamenttel az atlanti régióra vonatkozó uniós stratégia fejlesztési prioritásainak meghatározásában, és kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlamentet és konzultáljon vele a stratégia végrehajtásának állásáról;

| 21. | saját kezdeményezésű jelentés keretében fogja kifejteni a Bizottság közleményével kapcsolatos álláspontját; |
| --- | --- |

21.

saját kezdeményezésű jelentés keretében fogja kifejteni a Bizottság közleményével kapcsolatos álláspontját;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és a többi érintett intézménynek. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és a többi érintett intézménynek.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/98 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/98

---

2011. március 9., szerdaA Törökország által elért eredményekről szóló, 2010. évi jelentés

P7_TA(2011)0090

Az Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása a Törökország által elért haladásról szóló, 2010. évi jelentésről

2012/C 199 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Törökország által elért haladásról szóló 2010. évi bizottsági jelentésre (SEC(2010)1327), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökország által elért haladásról szóló 2010. évi bizottsági jelentésre (SEC(2010)1327),

| — | tekintettel a Törökország csatlakozása felé tett előrehaladásáról szóló 2006. szeptember 27-i állásfoglalására (1), az EU és Törökország közötti kapcsolatokról szóló 2007. október 24-i állásfoglalására (2), a Törökországról szóló 2007. évi országjelentésről szóló 2008. május 21-i állásfoglalására (3), a Törökországról szóló 2008. évi országjelentésről szóló 2009. március 12-i állásfoglalására (4), és a Törökországról szóló 2009. évi országjelentésről szóló 2010. február 10-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökország csatlakozása felé tett előrehaladásáról szóló 2006. szeptember 27-i állásfoglalására (1), az EU és Törökország közötti kapcsolatokról szóló 2007. október 24-i állásfoglalására (2), a Törökországról szóló 2007. évi országjelentésről szóló 2008. május 21-i állásfoglalására (3), a Törökországról szóló 2008. évi országjelentésről szóló 2009. március 12-i állásfoglalására (4), és a Törökországról szóló 2009. évi országjelentésről szóló 2010. február 10-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az EU és Törökország közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Törökország közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Törökországgal kapcsolatos, 2005. október 3-i tárgyalási keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökországgal kapcsolatos, 2005. október 3-i tárgyalási keretre,

| — | tekintettel a Török Köztársasággal létrejött csatlakozási partnerség elveiről, prioritásairól, feltételeiről szóló, 2008. február 18-i 2008/157/EK tanácsi határozatra (7) („csatlakozási partnerség”), valamint a csatlakozási partnerségről szóló korábbi, 2001., 2003. és 2006. évi tanácsi határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Török Köztársasággal létrejött csatlakozási partnerség elveiről, prioritásairól, feltételeiről szóló, 2008. február 18-i 2008/157/EK tanácsi határozatra (7) („csatlakozási partnerség”), valamint a csatlakozási partnerségről szóló korábbi, 2001., 2003. és 2006. évi tanácsi határozatokra,

| — | tekintettel a Tanács 2010. december 14-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. december 14-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások 2005. október 3-án, a tárgyalási keretnek a Tanács által történő jóváhagyását követően kezdődtek meg, és mivel a szóban forgó tárgyalások megnyitása egy hosszú és nyitott kimenetelű folyamat kezdete, |
| --- | --- |

A.

mivel a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások 2005. október 3-án, a tárgyalási keretnek a Tanács által történő jóváhagyását követően kezdődtek meg, és mivel a szóban forgó tárgyalások megnyitása egy hosszú és nyitott kimenetelű folyamat kezdete,

| B. | mivel Törökország elkötelezte magát a reformok, a jó szomszédsági kapcsolatok és a fokozatos EU-hoz való igazodás mellett, és mivel ezen erőfeszítéseket lehetőségnek kell tekinteni arra, hogy Törökország modernizálhassa önmagát, |
| --- | --- |

B.

mivel Törökország elkötelezte magát a reformok, a jó szomszédsági kapcsolatok és a fokozatos EU-hoz való igazodás mellett, és mivel ezen erőfeszítéseket lehetőségnek kell tekinteni arra, hogy Törökország modernizálhassa önmagát,

| C. | mivel az EU-hoz mint közös értékeken nyugvó közösséghez való csatlakozás előfeltétele a 2006. decemberi Európai Tanács következtetéseivel összhangban továbbra is a koppenhágai kritériumoknak és az EU integrációs kapacitásának történő teljes körű megfelelés, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-hoz mint közös értékeken nyugvó közösséghez való csatlakozás előfeltétele a 2006. decemberi Európai Tanács következtetéseivel összhangban továbbra is a koppenhágai kritériumoknak és az EU integrációs kapacitásának történő teljes körű megfelelés,

| D. | mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Törökország 2010-ben ugyan folytatta a politikai reformfolyamatot, de a főbb politikai pártok közötti párbeszéd és a kompromisszumkészség hiánya negatív hatással van a kulcsfontosságú politikai intézmények közötti kapcsolatra és hátráltatja a politikai reformokkal kapcsolatos munkát, |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Törökország 2010-ben ugyan folytatta a politikai reformfolyamatot, de a főbb politikai pártok közötti párbeszéd és a kompromisszumkészség hiánya negatív hatással van a kulcsfontosságú politikai intézmények közötti kapcsolatra és hátráltatja a politikai reformokkal kapcsolatos munkát,

| E. | mivel Törökország – immár ötödik éve – még mindig nem hajtotta végre az EK és Törökország közötti társulási szerződésben és annak kiegészítő jegyzőkönyvében szereplő rendelkezéseket, |
| --- | --- |

E.

mivel Törökország – immár ötödik éve – még mindig nem hajtotta végre az EK és Törökország közötti társulási szerződésben és annak kiegészítő jegyzőkönyvében szereplő rendelkezéseket,

| 1. | dicséretét fejezi ki a török állampolgárok és a civil társadalom számára azért, hogy támogatják Törökország további demokratizálódását, és elismerően nyilatkozik a nyílt és pluralista társadalom iránti elköteleződésükről, és arra kéri az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy ebben a tekintetben a tagjelölt országok számára teljes mértékben használják ki a bővítési politika valamennyi eszközét; |
| --- | --- |

1.

dicséretét fejezi ki a török állampolgárok és a civil társadalom számára azért, hogy támogatják Törökország további demokratizálódását, és elismerően nyilatkozik a nyílt és pluralista társadalom iránti elköteleződésükről, és arra kéri az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy ebben a tekintetben a tagjelölt országok számára teljes mértékben használják ki a bővítési politika valamennyi eszközét;

| 2. | tudomásul veszi, hogy a reformok tekintetében Törökország lassan halad, és emlékeztet arra, hogy a koppenhágai kritériumok teljesítése és saját modernizációja érdekében a török kormány elkötelezte magát az átfogó reformok bevezetésére; felszólítja a kormányt, hogy ebben a vonatkozásban fejtsen ki nagyobb erőfeszítést; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy a reformok tekintetében Törökország lassan halad, és emlékeztet arra, hogy a koppenhágai kritériumok teljesítése és saját modernizációja érdekében a török kormány elkötelezte magát az átfogó reformok bevezetésére; felszólítja a kormányt, hogy ebben a vonatkozásban fejtsen ki nagyobb erőfeszítést;

| 3. | aggodalmát fejezi ki a politikai pártok közötti folyamatos konfrontáció és amiatt, hogy a kormány és az ellenzék nem mutat készséget az iránt, hogy a döntő fontosságú reformokról konszenzust alakítson ki; sürgeti az összes politikai szereplőt, a kormányt és az ellenzéket, hogy működjenek együtt annak érdekében, hogy az állami intézményekben megerősítsék a politikai pluralizmust, és támogassák az állam és a társadalom modernizálását és demokratizálását; felszólítja valamennyi ellenzéki erőt arra, hogy vállaljon konstruktív szerepet a reformfolyamatban; |
| --- | --- |

3.

aggodalmát fejezi ki a politikai pártok közötti folyamatos konfrontáció és amiatt, hogy a kormány és az ellenzék nem mutat készséget az iránt, hogy a döntő fontosságú reformokról konszenzust alakítson ki; sürgeti az összes politikai szereplőt, a kormányt és az ellenzéket, hogy működjenek együtt annak érdekében, hogy az állami intézményekben megerősítsék a politikai pluralizmust, és támogassák az állam és a társadalom modernizálását és demokratizálását; felszólítja valamennyi ellenzéki erőt arra, hogy vállaljon konstruktív szerepet a reformfolyamatban;

| 4. | rámutat az ellenőrzési és felügyeleti rendszernek a modern demokratikus állam kormányzásában betöltött alapvető szerepére, amelynek a hatáskörök elkülönítése, és a végrehajtói, a jogalkotói és a bírói hatalom közötti egyensúly elvére, az emberi jogok és alapvető szabadságok, és különösen a véleménynyilvánítás szabadságának és a sajtó szabadságának tiszteletben tartására, valamint egy olyan részvételi politikai kultúrára kell épülnie, amely valóban a demokratikus társadalom pluralitását tükrözi; |
| --- | --- |

4.

rámutat az ellenőrzési és felügyeleti rendszernek a modern demokratikus állam kormányzásában betöltött alapvető szerepére, amelynek a hatáskörök elkülönítése, és a végrehajtói, a jogalkotói és a bírói hatalom közötti egyensúly elvére, az emberi jogok és alapvető szabadságok, és különösen a véleménynyilvánítás szabadságának és a sajtó szabadságának tiszteletben tartására, valamint egy olyan részvételi politikai kultúrára kell épülnie, amely valóban a demokratikus társadalom pluralitását tükrözi;

| 5. | hangsúlyozza a Nagy Török Nemzetgyűlés olyan intézményként betöltött szerepét, amelynek jelentős mértékben hozzá kell járulnia az ellenőrzési és felügyeleti rendszer megerősítéséhez, és amelynek egy pártok közötti elkötelezettségre építve aktívan és konstruktívan támogatnia kell a modernizációra irányuló reformokat, biztosítva mindeközben a kormánypolitika demokratikus ellenőrzését; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a Nagy Török Nemzetgyűlés olyan intézményként betöltött szerepét, amelynek jelentős mértékben hozzá kell járulnia az ellenőrzési és felügyeleti rendszer megerősítéséhez, és amelynek egy pártok közötti elkötelezettségre építve aktívan és konstruktívan támogatnia kell a modernizációra irányuló reformokat, biztosítva mindeközben a kormánypolitika demokratikus ellenőrzését;

| 6. | a helyes irányba tett lépésként üdvözli az alkotmánymódosítások elfogadását, és sürgeti azok megfelelő végrehajtását, az Emberi Jogok Európai Egyezményében lefektetett normák és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatának teljes mértékű tiszteletben tartása mellett; ugyanakkor hangsúlyozza azonban egy átfogó alkotmányos reform sürgető szükségét, amely Törökországot egy teljesen kimunkált pluralista demokráciává alakítja át, amelynek középpontjában az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelme áll; üdvözli, hogy a kormány és az ellenzék kinyilvánította, hogy készen áll egy ilyen jellegű reform végrehajtására, és kéri a kormányt, hogy biztosítsa, hogy valamennyi politikai párt és a civil társadalom aktív részesei lehessenek az alkotmányozási folyamatnak; felhív az alkotmánymódosító csomag végrehajtására; javasolja, hogy a velencei bizottságot is kérjék fel a részvételre; |
| --- | --- |

6.

a helyes irányba tett lépésként üdvözli az alkotmánymódosítások elfogadását, és sürgeti azok megfelelő végrehajtását, az Emberi Jogok Európai Egyezményében lefektetett normák és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatának teljes mértékű tiszteletben tartása mellett; ugyanakkor hangsúlyozza azonban egy átfogó alkotmányos reform sürgető szükségét, amely Törökországot egy teljesen kimunkált pluralista demokráciává alakítja át, amelynek középpontjában az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelme áll; üdvözli, hogy a kormány és az ellenzék kinyilvánította, hogy készen áll egy ilyen jellegű reform végrehajtására, és kéri a kormányt, hogy biztosítsa, hogy valamennyi politikai párt és a civil társadalom aktív részesei lehessenek az alkotmányozási folyamatnak; felhív az alkotmánymódosító csomag végrehajtására; javasolja, hogy a velencei bizottságot is kérjék fel a részvételre;

| 7. | üdvözli a kormány számos jelképes és támogató lépését, valamint számos konkrét lépést a szólás-, a lelkiismereti és a vallásszabadság, továbbá a kisebbségek és a kulturális jogok védelmének terén; hangsúlyozza azonban, hogy szisztematikus fejlesztésekre lesz szükség a kisebbségi jogok maradéktalan elismerése érdekében; különösen arra ösztönzi a kormányt, hogy biztosítson új lendületet a demokratikus nyitáshoz, valamint felszólítja az ellenzéket a konstruktív támogatásra, és arra, hogy vegyen részt ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a kormány számos jelképes és támogató lépését, valamint számos konkrét lépést a szólás-, a lelkiismereti és a vallásszabadság, továbbá a kisebbségek és a kulturális jogok védelmének terén; hangsúlyozza azonban, hogy szisztematikus fejlesztésekre lesz szükség a kisebbségi jogok maradéktalan elismerése érdekében; különösen arra ösztönzi a kormányt, hogy biztosítson új lendületet a demokratikus nyitáshoz, valamint felszólítja az ellenzéket a konstruktív támogatásra, és arra, hogy vegyen részt ebben a folyamatban;

A koppenhágai kritériumok teljesülése

| 8. | aggodalmát fejezi ki a sajtószabadság egyre növekvő korlátozása, a cenzúra egyes esetei és a török médiában, beleértve az interneten, terjedő öncenzúra miatt; felszólítja Törökország kormányát a sajtószabadság elveinek fenntartására; hangsúlyozza, hogy a független sajtó nélkülözhetetlen egy demokratikus társadalomban, és ezzel összefüggésben rámutat a bíróságnak a sajtószabadság védelmében és megerősítésében betöltött kulcsfontosságú szerepére, ezáltal garantálva a szabad vita nyilvános terét, valamint hozzájárulva az ellenőrzés és a felügyelet rendszerének megfelelő működéséhez; emlékeztet arra, hogy szükség van egy új médiatörvény elfogadására, amely többek között a függetlenség, a tulajdonlás és az igazgatási ellenőrzés problémájával foglalkozik; úgy határoz, hogy közelről nyomon követi a rendőri és bírósági zaklatásnak kitett Nedim Șener, Ahmet Șık és más újságírók ügyét; |
| --- | --- |

8.

aggodalmát fejezi ki a sajtószabadság egyre növekvő korlátozása, a cenzúra egyes esetei és a török médiában, beleértve az interneten, terjedő öncenzúra miatt; felszólítja Törökország kormányát a sajtószabadság elveinek fenntartására; hangsúlyozza, hogy a független sajtó nélkülözhetetlen egy demokratikus társadalomban, és ezzel összefüggésben rámutat a bíróságnak a sajtószabadság védelmében és megerősítésében betöltött kulcsfontosságú szerepére, ezáltal garantálva a szabad vita nyilvános terét, valamint hozzájárulva az ellenőrzés és a felügyelet rendszerének megfelelő működéséhez; emlékeztet arra, hogy szükség van egy új médiatörvény elfogadására, amely többek között a függetlenség, a tulajdonlás és az igazgatási ellenőrzés problémájával foglalkozik; úgy határoz, hogy közelről nyomon követi a rendőri és bírósági zaklatásnak kitett Nedim Șener, Ahmet Șık és más újságírók ügyét;

| 9. | üdvözli a rádióval és televízióval kapcsolatos új törvényeket, amelyek számos pozitív fejleményt indítanak el, például hogy a török médiavállalatokban nagyobb százalékban lehetnek külföldi egységek tulajdonosok (25 % helyett akár 50 %-ban), de aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nemzetbiztonsági okokra hivatkozva bírósági végzés vagy bírói ítélet nélkül fel lehet függeszteni a műsorszórást; aggodalommal veszi tudomásul, hogy büntetőeljárást indítanak az olyan újságírók ellen, akik az emberi jogok megsértéséről és egyéb közérdekű kérdésekről tényszerűen tudósítanak, különösen a török büntető törvénykönyv 285. cikke alapján „bűnügyi vizsgálatra vonatkozó titoktartás megszegésével” és a 288. cikke alapján „a bíróság befolyásolásának megkísérlésével” vádolva őket; úgy véli, hogy a vélemények kriminalizálása a legnagyobb akadálya az emberi jogok védelmének Törökországban, és elítéli a véleménynyilvánítás, a társulás és a gyülekezés szabadságának aránytalan korlátozását; sürgeti a török hatóságokat, hogy a vonatkozó jogszabályok módosítása, valamint a rendőrség és a bírák képzése révén tegyenek eleget nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a rádióval és televízióval kapcsolatos új törvényeket, amelyek számos pozitív fejleményt indítanak el, például hogy a török médiavállalatokban nagyobb százalékban lehetnek külföldi egységek tulajdonosok (25 % helyett akár 50 %-ban), de aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nemzetbiztonsági okokra hivatkozva bírósági végzés vagy bírói ítélet nélkül fel lehet függeszteni a műsorszórást; aggodalommal veszi tudomásul, hogy büntetőeljárást indítanak az olyan újságírók ellen, akik az emberi jogok megsértéséről és egyéb közérdekű kérdésekről tényszerűen tudósítanak, különösen a török büntető törvénykönyv 285. cikke alapján „bűnügyi vizsgálatra vonatkozó titoktartás megszegésével” és a 288. cikke alapján „a bíróság befolyásolásának megkísérlésével” vádolva őket; úgy véli, hogy a vélemények kriminalizálása a legnagyobb akadálya az emberi jogok védelmének Törökországban, és elítéli a véleménynyilvánítás, a társulás és a gyülekezés szabadságának aránytalan korlátozását; sürgeti a török hatóságokat, hogy a vonatkozó jogszabályok módosítása, valamint a rendőrség és a bírák képzése révén tegyenek eleget nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiknek;

| 10. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos törvény, például a büntető törvénykönyv 301. és 318. cikke, valamint 220. cikkének (6) bekezdése, kombinálva a 314. cikk (2) bekezdésével, a terrorizmus elleni törvény 7. cikkének (2) bekezdésével, az 1951. július 25-i 5816. törvénnyel, továbbá a kormány kijelentéseivel és az államügyészek fellépésével továbbra is korlátozza a véleménynyilvánítás szabadságát; megismétli korábbi kérését, hogy a kormány zárja le a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó jogszabályi keret felülvizsgálatát, valamint hogy mihamarabb hozza azt összhangba az Emberi Jogok Európai Egyezményével és az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogával; ezzel összefüggésben ismételten megállapítja annak szükségét, hogy a török kormány fogalmazzon meg világos iránymutatásokat az ügyészek számára azon jogszabályokkal kapcsolatosan, amelyeket gyakorta alkalmaznak a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozására; sajnálatát fejezi ki a honlapok ismétlődő aránytalan megszüntetése miatt, és kéri a kormányt, hogy készítse el az internetről szóló törvény (No. 5651) módosításait annak biztosítása érdekében, hogy az a továbbiakban ne korlátozza a véleménynyilvánítás szabadságát és az állampolgárok információhoz való hozzáféréshez fűződő jogát; |
| --- | --- |

10.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos törvény, például a büntető törvénykönyv 301. és 318. cikke, valamint 220. cikkének (6) bekezdése, kombinálva a 314. cikk (2) bekezdésével, a terrorizmus elleni törvény 7. cikkének (2) bekezdésével, az 1951. július 25-i 5816. törvénnyel, továbbá a kormány kijelentéseivel és az államügyészek fellépésével továbbra is korlátozza a véleménynyilvánítás szabadságát; megismétli korábbi kérését, hogy a kormány zárja le a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó jogszabályi keret felülvizsgálatát, valamint hogy mihamarabb hozza azt összhangba az Emberi Jogok Európai Egyezményével és az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogával; ezzel összefüggésben ismételten megállapítja annak szükségét, hogy a török kormány fogalmazzon meg világos iránymutatásokat az ügyészek számára azon jogszabályokkal kapcsolatosan, amelyeket gyakorta alkalmaznak a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozására; sajnálatát fejezi ki a honlapok ismétlődő aránytalan megszüntetése miatt, és kéri a kormányt, hogy készítse el az internetről szóló törvény (No. 5651) módosításait annak biztosítása érdekében, hogy az a továbbiakban ne korlátozza a véleménynyilvánítás szabadságát és az állampolgárok információhoz való hozzáféréshez fűződő jogát;

| 11. | felszólítja a török kormányt, hogy biztosítsa a török alkotmány 33. és 34. cikkeiben foglalt, az egyesülési és gyülekezési szabadságra vonatkozó jogokat; ebben az összefüggésben sajnálja és elítéli az Ankarai Egyetemen 2010 decemberében történt diáktüntetések rendőrség általi erőszakos leverését; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a török kormányt, hogy biztosítsa a török alkotmány 33. és 34. cikkeiben foglalt, az egyesülési és gyülekezési szabadságra vonatkozó jogokat; ebben az összefüggésben sajnálja és elítéli az Ankarai Egyetemen 2010 decemberében történt diáktüntetések rendőrség általi erőszakos leverését;

| 12. | elismeri, hogy Törökországban a romák jogainak kérdése mind a kormány, mind az ellenzéki pártok részéről számottevő figyelmet kap és jelentős politikai szerepvállalást vált ki; javasolja, hogy a romák lakhatásával kapcsolatos kormányzati terv végrehajtását kövessék nyomon és vizsgálják felül, különös tekintettel a terv fenntarthatóságára és módszertanára; arra biztatja a török kormányt, hogy az országon belüli valamennyi romaintegrációs folyamaton belül gyakorolják az aktív befogadás gyakorlatát, és a roma közösségekkel folytassanak érdemi konzultációt; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy Törökországban a romák jogainak kérdése mind a kormány, mind az ellenzéki pártok részéről számottevő figyelmet kap és jelentős politikai szerepvállalást vált ki; javasolja, hogy a romák lakhatásával kapcsolatos kormányzati terv végrehajtását kövessék nyomon és vizsgálják felül, különös tekintettel a terv fenntarthatóságára és módszertanára; arra biztatja a török kormányt, hogy az országon belüli valamennyi romaintegrációs folyamaton belül gyakorolják az aktív befogadás gyakorlatát, és a roma közösségekkel folytassanak érdemi konzultációt;

| 13. | nagyra értékeli az igazságügyi rendszer reformja terén megvalósított előrelépéseket, és újólag megerősíti azon nézetét, hogy az igazságszolgáltatás függetlensége és a pártatlanság a pluralista demokratikus társadalom működésének egyik kulcsa; aggódik, hogy a török igazságszolgáltatás még mindig nem tud olyan körülményeket garantálni, amelyekkel egy igazságos és gyors eljárás biztosítható; felszólítja a kormányt, hogy – az európai előírásokkal összhangban és a végrehajtási és igazságszolgáltatási területek közötti hatalommegosztást, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségét és pártatlanságát maradéktalanul biztosítva – hajtsa végre az ezen a területen elfogadott alkotmánymódosításokat; |
| --- | --- |

13.

nagyra értékeli az igazságügyi rendszer reformja terén megvalósított előrelépéseket, és újólag megerősíti azon nézetét, hogy az igazságszolgáltatás függetlensége és a pártatlanság a pluralista demokratikus társadalom működésének egyik kulcsa; aggódik, hogy a török igazságszolgáltatás még mindig nem tud olyan körülményeket garantálni, amelyekkel egy igazságos és gyors eljárás biztosítható; felszólítja a kormányt, hogy – az európai előírásokkal összhangban és a végrehajtási és igazságszolgáltatási területek közötti hatalommegosztást, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségét és pártatlanságát maradéktalanul biztosítva – hajtsa végre az ezen a területen elfogadott alkotmánymódosításokat;

| 14. | aggódik azonban, hogy a legfelső bíróság úgy értelmezi a büntető törvénykönyvet, hogy az előzetes letartóztatások időszakát 10 évre kiterjeszti, amely az európai előírások nyilvánvaló megsértése; felszólítja a Nagy Török Nemzetgyűlést, hogy az említett törvényt változtassa meg, összhangban az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogával; emlékeztet ugyanakkor Törökország azon kötelezettségére, hogy az Emberi Jogok Európai Egyezményének 6. cikkében foglalt, az ésszerű határidőn belüli tisztességes eljárásra vonatkozó kötelezettségvállalásának eleget tegyen azáltal, hogy jogrendszerébe fellebbviteli bíróságokat hoz létre, ugyanakkor megerősíti legfelső bíróságainak kapacitását; |
| --- | --- |

14.

aggódik azonban, hogy a legfelső bíróság úgy értelmezi a büntető törvénykönyvet, hogy az előzetes letartóztatások időszakát 10 évre kiterjeszti, amely az európai előírások nyilvánvaló megsértése; felszólítja a Nagy Török Nemzetgyűlést, hogy az említett törvényt változtassa meg, összhangban az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogával; emlékeztet ugyanakkor Törökország azon kötelezettségére, hogy az Emberi Jogok Európai Egyezményének 6. cikkében foglalt, az ésszerű határidőn belüli tisztességes eljárásra vonatkozó kötelezettségvállalásának eleget tegyen azáltal, hogy jogrendszerébe fellebbviteli bíróságokat hoz létre, ugyanakkor megerősíti legfelső bíróságainak kapacitását;

| 15. | üdvözli az Emberi Jogok Európai Bíróságának 2010. szeptember 14-i, a Dink kontra Törökország ügyben hozott ítéletét; felszólítja ezért a török hatóságokat, hogy teljes mértékben támogassák az ítélet következményeit oly módon, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának gyakorlásához meghozzák a szükséges intézkedéseket; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a török államigazgatás akadályokat gördít az örmény újságíró, Hrant Dink elleni gyilkosság valódi felbujtóinak leleplezése elé; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az Emberi Jogok Európai Bíróságának 2010. szeptember 14-i, a Dink kontra Törökország ügyben hozott ítéletét; felszólítja ezért a török hatóságokat, hogy teljes mértékben támogassák az ítélet következményeit oly módon, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának gyakorlásához meghozzák a szükséges intézkedéseket; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a török államigazgatás akadályokat gördít az örmény újságíró, Hrant Dink elleni gyilkosság valódi felbujtóinak leleplezése elé;

| 16. | üdvözli, hogy az elfogadott alkotmánymódosítások végül is alapul szolgálnak az ombudsman intézményének létrehozásához, és sürgeti a kormányt, hogy készítse elő, a parlamentet pedig, hogy fogadja el azokat a jogszabályokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a kiválasztás demokratikus eljáráson alapuljon, amelynek során az új hivatalt egy széles körben nagyra becsült személyiség foglalhatja el; üdvözli a javasolt nemzeti Emberi Jogi Intézet létrehozását, és kéri a Nagy Török Nemzetgyűlést, hogy konzultáljon a civil társadalommal, és a párizsi elvekkel összhangban adjon elegendő biztosítékot az újonnan felálló intézmény függetlenségére vonatkozóan; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy az elfogadott alkotmánymódosítások végül is alapul szolgálnak az ombudsman intézményének létrehozásához, és sürgeti a kormányt, hogy készítse elő, a parlamentet pedig, hogy fogadja el azokat a jogszabályokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a kiválasztás demokratikus eljáráson alapuljon, amelynek során az új hivatalt egy széles körben nagyra becsült személyiség foglalhatja el; üdvözli a javasolt nemzeti Emberi Jogi Intézet létrehozását, és kéri a Nagy Török Nemzetgyűlést, hogy konzultáljon a civil társadalommal, és a párizsi elvekkel összhangban adjon elegendő biztosítékot az újonnan felálló intézmény függetlenségére vonatkozóan;

| 17. | dicséretét fejezi ki a polgári és katonai kapcsolatok terén elért haladás miatt, különösen a polgári felügyelet kiterjesztése miatt, amely a katonai bíróságok joghatóságának korlátozásán, a legfelső katonai bíróság határozatai polgári bíróság általi felülvizsgálatának lehetővé tételén és azon intézkedéseken keresztül valósul meg, amelyek alapján a magas rangú tiszteket polgári bíróságok elé állítják; rámutat, hogy a teljes körű polgári felügyelet biztosítása érdekében folytatni kell a folyamatot, és felszólítja a török parlamentet, hogy tevékenyen gondoskodjon a biztonsági erők parlamenti felügyeletéről, ideértve a védelmi költségvetés mindenre kiterjedő felügyeletét is; |
| --- | --- |

17.

dicséretét fejezi ki a polgári és katonai kapcsolatok terén elért haladás miatt, különösen a polgári felügyelet kiterjesztése miatt, amely a katonai bíróságok joghatóságának korlátozásán, a legfelső katonai bíróság határozatai polgári bíróság általi felülvizsgálatának lehetővé tételén és azon intézkedéseken keresztül valósul meg, amelyek alapján a magas rangú tiszteket polgári bíróságok elé állítják; rámutat, hogy a teljes körű polgári felügyelet biztosítása érdekében folytatni kell a folyamatot, és felszólítja a török parlamentet, hogy tevékenyen gondoskodjon a biztonsági erők parlamenti felügyeletéről, ideértve a védelmi költségvetés mindenre kiterjedő felügyeletét is;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az ERGENEKON-hoz és Sledgehammerhez hasonló állítólagos államcsínykísérletek esetében folytatott vizsgálatoknak a török demokratikus intézmények erejét, valamint megfelelő, független és átlátható működését kell bizonyítaniuk; aggodalmát fejezi ki az előzetes letartóztatások túlságosan hosszú időtartama miatt és hangsúlyozza, hogy hatékony igazságszolgáltatási garanciákat kell biztosítani valamennyi gyanúsított számára; aggódik az e nyomozásokban való előrehaladások hiánya miatt és megjegyzi, hogy a jól ismert újságírók, mint Nedem Sener és Achmet Sik közelmúltbeli őrizetbe vétele e perek hitelességének elvesztéséhez vezethet, amelyeknek pedig ezzel ellenkezőleg a demokráciát kellene erősíteniük; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az ERGENEKON-hoz és Sledgehammerhez hasonló állítólagos államcsínykísérletek esetében folytatott vizsgálatoknak a török demokratikus intézmények erejét, valamint megfelelő, független és átlátható működését kell bizonyítaniuk; aggodalmát fejezi ki az előzetes letartóztatások túlságosan hosszú időtartama miatt és hangsúlyozza, hogy hatékony igazságszolgáltatási garanciákat kell biztosítani valamennyi gyanúsított számára; aggódik az e nyomozásokban való előrehaladások hiánya miatt és megjegyzi, hogy a jól ismert újságírók, mint Nedem Sener és Achmet Sik közelmúltbeli őrizetbe vétele e perek hitelességének elvesztéséhez vezethet, amelyeknek pedig ezzel ellenkezőleg a demokráciát kellene erősíteniük;

| 19. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a politikai pártok feloszlatásáról szóló, az alkotmány legutóbbi reformja során javasolt módosítások nem kapták meg a Nagy Török Nemzetgyűlés többségének támogatását, és sürgeti az összes pártot, hogy teremtse meg az összhangot a megfelelő jogszabályok és a velencei bizottság erre vonatkozó véleménye között; |
| --- | --- |

19.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a politikai pártok feloszlatásáról szóló, az alkotmány legutóbbi reformja során javasolt módosítások nem kapták meg a Nagy Török Nemzetgyűlés többségének támogatását, és sürgeti az összes pártot, hogy teremtse meg az összhangot a megfelelő jogszabályok és a velencei bizottság erre vonatkozó véleménye között;

| 20. | megismétli korábbi állásfoglalásaiban megfogalmazott felhívását, amelyben sürgeti a választási rendszer reformját a 10 %-os küszöb csökkentése révén, mivel ily módon lehetne megerősíteni a több párt részvételét és a török társadalom pluralitásának jobb visszatükrözését; különösen elítéli azt, hogy a 2010-ben nem történtek reformok e ezen a téren; felszólít a pártfinanszírozási és a választásokkal kapcsolatos kiadásokra vonatkozó szabályok átfogó felülvizsgálatára a pártokon belüli demokrácia erősítése és egy nyitottabb politikai rendszer előmozdítása érdekében; ösztönzi a politikai pártokat, hogy erősítsék meg a belső pártdemokráciát és erősítsék meg a megválasztott képviselők választók felé való elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

20.

megismétli korábbi állásfoglalásaiban megfogalmazott felhívását, amelyben sürgeti a választási rendszer reformját a 10 %-os küszöb csökkentése révén, mivel ily módon lehetne megerősíteni a több párt részvételét és a török társadalom pluralitásának jobb visszatükrözését; különösen elítéli azt, hogy a 2010-ben nem történtek reformok e ezen a téren; felszólít a pártfinanszírozási és a választásokkal kapcsolatos kiadásokra vonatkozó szabályok átfogó felülvizsgálatára a pártokon belüli demokrácia erősítése és egy nyitottabb politikai rendszer előmozdítása érdekében; ösztönzi a politikai pártokat, hogy erősítsék meg a belső pártdemokráciát és erősítsék meg a megválasztott képviselők választók felé való elszámoltathatóságát;

| 21. | sajnálja, hogy nem történt előrelépés különösen a parlamenti képviselők mentelmi jogának a korrupcióval kapcsolatos szabálysértések esetén történő korlátozásával kapcsolatban, ugyanakkor aggodalmát fejezi ki az erőszakmentes vélemények parlamenten belüli kifejezésre juttatásának megfelelő védelmével kapcsolatban; felszólítja ezért a kormányt és a parlamentet, hogy állapodjanak meg a parlamenti mentelmi jogok rendszerének megfelelő reformjáról; |
| --- | --- |

21.

sajnálja, hogy nem történt előrelépés különösen a parlamenti képviselők mentelmi jogának a korrupcióval kapcsolatos szabálysértések esetén történő korlátozásával kapcsolatban, ugyanakkor aggodalmát fejezi ki az erőszakmentes vélemények parlamenten belüli kifejezésre juttatásának megfelelő védelmével kapcsolatban; felszólítja ezért a kormányt és a parlamentet, hogy állapodjanak meg a parlamenti mentelmi jogok rendszerének megfelelő reformjáról;

| 22. | tudomásul veszi, hogy az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának jelenlegi elnöke Törökország, és ösztönzi Törökországot, hogy azáltal fejezze ki az Európa Tanács értékei iránti elkötelezettségét, hogy aláírja és ratifikálja a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményt, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményének valamennyi kiegészítő jegyzőkönyvét; |
| --- | --- |

22.

tudomásul veszi, hogy az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának jelenlegi elnöke Törökország, és ösztönzi Törökországot, hogy azáltal fejezze ki az Európa Tanács értékei iránti elkötelezettségét, hogy aláírja és ratifikálja a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményt, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményének valamennyi kiegészítő jegyzőkönyvét;

| 23. | üdvözli, hogy a Nagy Török Nemzetgyűlés ratifikálta az ENSZ kínzás elleni egyezményének fakultatív jegyzőkönyvét, és felszólítja Törökországot, hogy haladéktalanul és a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés megelőzésével foglalkozó albizottsággal szoros együttműködésben hajtsa végre annak rendelkezéseit; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy a Nagy Török Nemzetgyűlés ratifikálta az ENSZ kínzás elleni egyezményének fakultatív jegyzőkönyvét, és felszólítja Törökországot, hogy haladéktalanul és a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés megelőzésével foglalkozó albizottsággal szoros együttműködésben hajtsa végre annak rendelkezéseit;

| 24. | támogatja a kormány vallási közösségekkel – többek között az alavita, a görög, az örmény, az arámi és más keresztény közösségekkel – folytatott jelenlegi párbeszédét; sajnálja azonban, hogy alig történt előrelépés az e közösségek működését biztosító jogi keret tekintetében, amely nevezetesen arra vonatkozik, hogy jogi személyiséget szerezhessenek, istentiszteleti helyeket nyithassanak és működtethessenek, képezhessék papjaikat és megoldhassanak az alapítványokról szóló jogszabály által nem érintett tulajdonjogi kérdéseket; miközben tudatában van az általánossá váló késedelmeknek és eljárási problémáknak, felszólít az alapítványokról szóló jogszabály végrehajtására irányuló eredményes és folyamatos erőfeszítésekre, mivel az lehetőséget fog biztosítani a vallási közösségek számára, hogy az Emberi Jogok Európai Egyezményével és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban, indokolatlan megkötések nélkül működhessenek; sürgeti a kormányt, hogy erősítse tovább a lelkiismereti szabadságot és a vallási pluralizmust a török társadalomban; |
| --- | --- |

24.

támogatja a kormány vallási közösségekkel – többek között az alavita, a görög, az örmény, az arámi és más keresztény közösségekkel – folytatott jelenlegi párbeszédét; sajnálja azonban, hogy alig történt előrelépés az e közösségek működését biztosító jogi keret tekintetében, amely nevezetesen arra vonatkozik, hogy jogi személyiséget szerezhessenek, istentiszteleti helyeket nyithassanak és működtethessenek, képezhessék papjaikat és megoldhassanak az alapítványokról szóló jogszabály által nem érintett tulajdonjogi kérdéseket; miközben tudatában van az általánossá váló késedelmeknek és eljárási problémáknak, felszólít az alapítványokról szóló jogszabály végrehajtására irányuló eredményes és folyamatos erőfeszítésekre, mivel az lehetőséget fog biztosítani a vallási közösségek számára, hogy az Emberi Jogok Európai Egyezményével és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban, indokolatlan megkötések nélkül működhessenek; sürgeti a kormányt, hogy erősítse tovább a lelkiismereti szabadságot és a vallási pluralizmust a török társadalomban;

| 25. | felkéri ezért a kormányt, következetesen foglalkozzon ezekkel a kérdésekkel azáltal, hogy módosítja a jogszabályokat és biztosítja megfelelő végrehajtásukat a kormányzat valamennyi szintjén, beleértve az önkormányzatokat is; ebben az összefüggésben rámutat a 2010 tavaszi velencei bizottság által a vallási közösségek jogi személyiségéről és az ortodox pátriárka „ökumenikus” egyházi címének használatáról elfogadott ajánlásokra is; üdvözli, hogy az „Alapítványok Közgyűlése” nemrégiben úgy döntött, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéletének megfelelően átadja a Büyükada szigetén lévő görög fiúotthont az Ökumenikus Patriarchátusnak és megadja a török állampolgárságot több görög ortodox papnak a Patriarchátus és a Szent Zsinat munkájának megkönnyítése érdekében; üdvözli a trabzoni Sümela kolostor múzeumában megrendezett vallási szertartást, valamint a Van tartománybeli Akdamar szigetén lévő templomban tartott szertartást; nem tartja szerencsének a Szent Gábriel szír ortodox kolostorral kapcsolatos, a falvak és a török kincstár közötti földvita kapcsán hozott legfelső bírósági ítéletet; megismétli abbéli elvárását, hogy a kormánynak a görög ortodox Halki Szeminárium újbóli megnyitásáról szóló közleményét nemsokára konkrét lépések és a törökországi keresztény közösségek papságának zavartalan képzését segítő intézkedések kövessék; szorgalmazza, hogy a kormány szenteljen külön figyelmet az olyan iskolai tananyagoknak, amelyek hangsúlyozzák a török társadalom vallási sokszínűségét, és helyezzen hangsúlyt annak fontosságára, hogy a tananyagok mentesek legyenek az előítéletektől; |
| --- | --- |

25.

felkéri ezért a kormányt, következetesen foglalkozzon ezekkel a kérdésekkel azáltal, hogy módosítja a jogszabályokat és biztosítja megfelelő végrehajtásukat a kormányzat valamennyi szintjén, beleértve az önkormányzatokat is; ebben az összefüggésben rámutat a 2010 tavaszi velencei bizottság által a vallási közösségek jogi személyiségéről és az ortodox pátriárka „ökumenikus” egyházi címének használatáról elfogadott ajánlásokra is; üdvözli, hogy az „Alapítványok Közgyűlése” nemrégiben úgy döntött, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéletének megfelelően átadja a Büyükada szigetén lévő görög fiúotthont az Ökumenikus Patriarchátusnak és megadja a török állampolgárságot több görög ortodox papnak a Patriarchátus és a Szent Zsinat munkájának megkönnyítése érdekében; üdvözli a trabzoni Sümela kolostor múzeumában megrendezett vallási szertartást, valamint a Van tartománybeli Akdamar szigetén lévő templomban tartott szertartást; nem tartja szerencsének a Szent Gábriel szír ortodox kolostorral kapcsolatos, a falvak és a török kincstár közötti földvita kapcsán hozott legfelső bírósági ítéletet; megismétli abbéli elvárását, hogy a kormánynak a görög ortodox Halki Szeminárium újbóli megnyitásáról szóló közleményét nemsokára konkrét lépések és a törökországi keresztény közösségek papságának zavartalan képzését segítő intézkedések kövessék; szorgalmazza, hogy a kormány szenteljen külön figyelmet az olyan iskolai tananyagoknak, amelyek hangsúlyozzák a török társadalom vallási sokszínűségét, és helyezzen hangsúlyt annak fontosságára, hogy a tananyagok mentesek legyenek az előítéletektől;

| 26. | határozottan elítéli az EU terrorista szervezeteket felsoroló listáján szereplő PKK és más terrorista csoportok által Törökország területén folyamatosan elkövetett erőszakos terrorcselekményeket; ösztönzi Törökországot, az EU-t és tagállamait, hogy fokozzák terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos együttműködésüket, szorosan összehangolva az intézkedéseket a terrorizmusellenes koordinátorral és az Europollal, szigorúan betartva a nemzetközi emberi jogi előírásokat; |
| --- | --- |

26.

határozottan elítéli az EU terrorista szervezeteket felsoroló listáján szereplő PKK és más terrorista csoportok által Törökország területén folyamatosan elkövetett erőszakos terrorcselekményeket; ösztönzi Törökországot, az EU-t és tagállamait, hogy fokozzák terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos együttműködésüket, szorosan összehangolva az intézkedéseket a terrorizmusellenes koordinátorral és az Europollal, szigorúan betartva a nemzetközi emberi jogi előírásokat;

| 27. | felszólítja a kormányt, hogy a demokratikus nyitás keretében tett erőfeszítéseinek adjon új lendületet, és a békés rendezés érdekében átfogóan kezelje a kurd kérdést, nevezetesen azáltal, hogy biztosítja a kurd nyelv politikai és közéletben, valamint az oktatásban való használatát lehetővé tevő törvények következetes értelmezését, hogy a helytelen használat vagy túl széleskörű értelmezés elkerülése érdekében módosítja a terrorizmus elleni törvényeket, hogy garantálja a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés szabadságát, hogy hatékonyan foglalkozik a többek között például egy hosszabb konfliktus következtében az otthoni régiójukat elhagyni kényszerülők problémáival, és hogy az ország délkeleti részén tovább javítja a társadalmi-gazdasági helyzetet; ennek kapcsán aggodalmának ad hangot a 151 kurd politikai aktivista – többek között nyolc hivatalban lévő, megválasztott polgármester – ellen jelenleg Diyarbakirban zajló per miatt, ami nem más, mint jogszerű politikai tevékenységbe történő beavatkozás; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a kormányt, hogy a demokratikus nyitás keretében tett erőfeszítéseinek adjon új lendületet, és a békés rendezés érdekében átfogóan kezelje a kurd kérdést, nevezetesen azáltal, hogy biztosítja a kurd nyelv politikai és közéletben, valamint az oktatásban való használatát lehetővé tevő törvények következetes értelmezését, hogy a helytelen használat vagy túl széleskörű értelmezés elkerülése érdekében módosítja a terrorizmus elleni törvényeket, hogy garantálja a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés szabadságát, hogy hatékonyan foglalkozik a többek között például egy hosszabb konfliktus következtében az otthoni régiójukat elhagyni kényszerülők problémáival, és hogy az ország délkeleti részén tovább javítja a társadalmi-gazdasági helyzetet; ennek kapcsán aggodalmának ad hangot a 151 kurd politikai aktivista – többek között nyolc hivatalban lévő, megválasztott polgármester – ellen jelenleg Diyarbakirban zajló per miatt, ami nem más, mint jogszerű politikai tevékenységbe történő beavatkozás;

| 28. | üdvözli a jogi keret megerősítését, amely az alkotmányos csomag révén biztosítja a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget; aggodalmának ad hangot, amiért csökken a munkaerőpiacon részt vevők aránya még a magasan képzett nők körében is; sürgeti a kormányt, valamint az üzleti és civil társadalmat, hogy átfogó intézkedések – többek között a nők analfabétizmusa ellen fellépés, a lányok középiskolai oktatáshoz való hozzáférésének támogatása és gyermekgondozó létesítmények biztosítása – révén foglalkozzanak a nők szegénységével és növeljék a nők társadalmi integrációját és munkaerőpiaci részvételét; ösztönzi továbbá meghatározott kvóták rendszerének használatát, hogy biztosítani lehessen a nők érdemi arányú jelenlétét az üzlet, az állami szektor és a politikai élet valamennyi szintjén; felszólítja különösen a politikai pártokat, hogy a közelgő választásokat használja fel a nők politikában való aktív részvételének megerősítésére; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a jogi keret megerősítését, amely az alkotmányos csomag révén biztosítja a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget; aggodalmának ad hangot, amiért csökken a munkaerőpiacon részt vevők aránya még a magasan képzett nők körében is; sürgeti a kormányt, valamint az üzleti és civil társadalmat, hogy átfogó intézkedések – többek között a nők analfabétizmusa ellen fellépés, a lányok középiskolai oktatáshoz való hozzáférésének támogatása és gyermekgondozó létesítmények biztosítása – révén foglalkozzanak a nők szegénységével és növeljék a nők társadalmi integrációját és munkaerőpiaci részvételét; ösztönzi továbbá meghatározott kvóták rendszerének használatát, hogy biztosítani lehessen a nők érdemi arányú jelenlétét az üzlet, az állami szektor és a politikai élet valamennyi szintjén; felszólítja különösen a politikai pártokat, hogy a közelgő választásokat használja fel a nők politikában való aktív részvételének megerősítésére;

| 29. | mélységesen elítéli a családon belüli erőszakos cselekedetek folyamatosan magas számát, többek között az úgynevezett becsületbeli gyilkosságokat és a kényszerházasság jelenségét; üdvözli ezzel kapcsolatosan a nőmozgalmak kezdeményezéseit, amelyek láthatóvá teszik ezeket a problémákat, és sürgeti a kormányt, hogy minden szinten fokozza a megelőzésre tett erőfeszítéseit, különösen azáltal, hogy végrehajtja a családvédelemről szóló 4320. számú jogszabályt, nyomon követi annak a rendőrség és az igazságszolgáltatás általi végrehajtását, kötelezi az 50 000 főnél nagyobb lélekszámú települések önkormányzatát arra, hogy megfelelő menedéket nyújtsanak a veszélyeztetett nők és kiskorúak számára, valamint hogy ellenőrzi e kötelezettség teljes mértékű betartását és a menedéket elhagyó nők és kiskorúak számára további segítségnyújtást biztosító rendszert hoz létre annak érdekében, hogy lelki támaszt, jogsegélyt és egészségügyi segítséget nyújtson és segítse társadalmi visszailleszkedésüket; felszólítja a kormányt annak hatékony és megfelelő ellenőrzésére, hogy a helyi önkormányzatok eleget tesznek-e ezen kötelezettségüknek; sürgeti az igazságszolgáltatást annak biztosítására, hogy következetesen és megfelelően büntessék a nők, a kiskorúak és az azok elleni erőszakot, akik az úgynevezett becsületbeli erőszak ellen küzdenek; |
| --- | --- |

29.

mélységesen elítéli a családon belüli erőszakos cselekedetek folyamatosan magas számát, többek között az úgynevezett becsületbeli gyilkosságokat és a kényszerházasság jelenségét; üdvözli ezzel kapcsolatosan a nőmozgalmak kezdeményezéseit, amelyek láthatóvá teszik ezeket a problémákat, és sürgeti a kormányt, hogy minden szinten fokozza a megelőzésre tett erőfeszítéseit, különösen azáltal, hogy végrehajtja a családvédelemről szóló 4320. számú jogszabályt, nyomon követi annak a rendőrség és az igazságszolgáltatás általi végrehajtását, kötelezi az 50 000 főnél nagyobb lélekszámú települések önkormányzatát arra, hogy megfelelő menedéket nyújtsanak a veszélyeztetett nők és kiskorúak számára, valamint hogy ellenőrzi e kötelezettség teljes mértékű betartását és a menedéket elhagyó nők és kiskorúak számára további segítségnyújtást biztosító rendszert hoz létre annak érdekében, hogy lelki támaszt, jogsegélyt és egészségügyi segítséget nyújtson és segítse társadalmi visszailleszkedésüket; felszólítja a kormányt annak hatékony és megfelelő ellenőrzésére, hogy a helyi önkormányzatok eleget tesznek-e ezen kötelezettségüknek; sürgeti az igazságszolgáltatást annak biztosítására, hogy következetesen és megfelelően büntessék a nők, a kiskorúak és az azok elleni erőszakot, akik az úgynevezett becsületbeli erőszak ellen küzdenek;

| 30. | sürgeti a kormányt, hogy jogszabályokkal és azok hatékony végrehajtásával biztosítsa a nemre, fajra, etnikai származásra, vallásra, meggyőződésre, fogyatékosságra, korra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmódot; sajnálatának ad hangot a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyeket (LGBTT) képviselő egyesületek elleni legutóbbi perek miatt, de üdvözli, hogy a bíróságok elutasították e betiltási ügyeket; kiemeli azonban, hogy további lépésekre van szükség a homofóbia és a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés ellen, ahogyan azt az Európa Tanács Miniszterek Bizottsága a szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló diszkrimináció elleni küzdelemről szóló, tagállamoknak címzett ajánlásában megfogalmazta; felhívja a török kormányt, hogy szólítsa fel a török fegyveres erőket, vessenek véget annak, hogy a homoszexuálisokat a „pszichoszexuális” betegek közé sorolják; kéri, hogy a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló törvénytervezetet és az egyenlőséggel foglalkozó bizottságot hozzák összhangba az uniós normákkal, többek között a nemen és szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés tekintetében; sürgeti a nemzeti és helyi hatóságokat, hogy vessenek véget a transznemű személyek, többek között a szexiparban dolgozó transzneműek ellen elkövetett folyamatos gyilkosságoknak; |
| --- | --- |

30.

sürgeti a kormányt, hogy jogszabályokkal és azok hatékony végrehajtásával biztosítsa a nemre, fajra, etnikai származásra, vallásra, meggyőződésre, fogyatékosságra, korra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmódot; sajnálatának ad hangot a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyeket (LGBTT) képviselő egyesületek elleni legutóbbi perek miatt, de üdvözli, hogy a bíróságok elutasították e betiltási ügyeket; kiemeli azonban, hogy további lépésekre van szükség a homofóbia és a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés ellen, ahogyan azt az Európa Tanács Miniszterek Bizottsága a szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló diszkrimináció elleni küzdelemről szóló, tagállamoknak címzett ajánlásában megfogalmazta; felhívja a török kormányt, hogy szólítsa fel a török fegyveres erőket, vessenek véget annak, hogy a homoszexuálisokat a „pszichoszexuális” betegek közé sorolják; kéri, hogy a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló törvénytervezetet és az egyenlőséggel foglalkozó bizottságot hozzák összhangba az uniós normákkal, többek között a nemen és szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés tekintetében; sürgeti a nemzeti és helyi hatóságokat, hogy vessenek véget a transznemű személyek, többek között a szexiparban dolgozó transzneműek ellen elkövetett folyamatos gyilkosságoknak;

| 31. | úgy véli, hogy Törökországnak a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeivel összhangban olyan jogszabályt kell hoznia, amely a katonai szolgálat alternatívájaként bevezeti az önkéntes alapon működő polgári vagy társadalmi szolgálatot, amely azonban megtorlásképpen nem tart hosszabb ideig; felkéri a kormányt, hogy biztosítsa az Emberi Jogok Európai Bírósága által az Ülke kontra Törökország ügyben hozott ítéletnek való teljes megfelelést úgy módosítva a jogszabályokat, hogy azok véget vessenek a katonai szolgálatot lelkiismereti okokból megtagadó személyek perbefogásának; kéri a kormányt, hogy vizsgálja ki a katonaságnál előzetes letartóztatásban lévő, a katonai szolgálatot lelkiismereti okokból megtagadó személyekkel szembeni rossz bánásmódra vonatkozó állításokat, és tegyen lépéseket az ilyen visszaélések jövőbeni előfordulásának megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy Törökországnak a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeivel összhangban olyan jogszabályt kell hoznia, amely a katonai szolgálat alternatívájaként bevezeti az önkéntes alapon működő polgári vagy társadalmi szolgálatot, amely azonban megtorlásképpen nem tart hosszabb ideig; felkéri a kormányt, hogy biztosítsa az Emberi Jogok Európai Bírósága által az Ülke kontra Törökország ügyben hozott ítéletnek való teljes megfelelést úgy módosítva a jogszabályokat, hogy azok véget vessenek a katonai szolgálatot lelkiismereti okokból megtagadó személyek perbefogásának; kéri a kormányt, hogy vizsgálja ki a katonaságnál előzetes letartóztatásban lévő, a katonai szolgálatot lelkiismereti okokból megtagadó személyekkel szembeni rossz bánásmódra vonatkozó állításokat, és tegyen lépéseket az ilyen visszaélések jövőbeni előfordulásának megelőzése érdekében;

| 32. | hangsúlyozza, hogy hatékony védelmet kell nyújtani az emberi jogi aktivisták számára; aggodalmának ad hangot, amiért továbbra is bírósági perekre és igazságügyi eljárásokra kerül sor emberi jogi aktivisták ellen, és külön felhívja a figyelmet Pinar Selek perére, amely három felmentő ítélet ellenére tizenkét éve tart; felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon Pinar Selek ügyét és a többi hasonló ügyet, és rendszeresen jelenjen meg az ilyen tárgyalásokon; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy hatékony védelmet kell nyújtani az emberi jogi aktivisták számára; aggodalmának ad hangot, amiért továbbra is bírósági perekre és igazságügyi eljárásokra kerül sor emberi jogi aktivisták ellen, és külön felhívja a figyelmet Pinar Selek perére, amely három felmentő ítélet ellenére tizenkét éve tart; felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon Pinar Selek ügyét és a többi hasonló ügyet, és rendszeresen jelenjen meg az ilyen tárgyalásokon;

| 33. | sürgeti a főbb politikai pártokat, hogy találjanak megoldást a fejkendő egyetemeken történő viselésének tiltása tekintetében, hogy a kérdés ne ossza meg a török társadalmat; felhívja a figyelmet arra, hogy a megoldásnak a nők szabad választásának tiszteletben tartásán kell alapulnia; |
| --- | --- |

33.

sürgeti a főbb politikai pártokat, hogy találjanak megoldást a fejkendő egyetemeken történő viselésének tiltása tekintetében, hogy a kérdés ne ossza meg a török társadalmat; felhívja a figyelmet arra, hogy a megoldásnak a nők szabad választásának tiszteletben tartásán kell alapulnia;

| 34. | mivel eddig nem történt előrelépés az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1625. számú határozatát követően, határozottan újra felszólítja a török kormányt olyan politikák alkalmazására, amelyek megőrzik Gökçeada (Imbrosz) és Bozcaada (Tenedosz) szigetek kettős kulturális jellegét, valamint különösen arra, hogy foglalkozzon a görög kisebbség oktatási és tulajdonjogi problémáival; |
| --- | --- |

34.

mivel eddig nem történt előrelépés az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1625. számú határozatát követően, határozottan újra felszólítja a török kormányt olyan politikák alkalmazására, amelyek megőrzik Gökçeada (Imbrosz) és Bozcaada (Tenedosz) szigetek kettős kulturális jellegét, valamint különösen arra, hogy foglalkozzon a görög kisebbség oktatási és tulajdonjogi problémáival;

A társadalmi kohézió és a jólét növelése

| 35. | elismerését fejezi ki a török gazdaságnak a gazdasági világválsággal szemben tanúsított ellenálló képessége iránt; hangsúlyozza, hogy ez a gazdasági újjászületés egyedülálló alkalmat teremt a munkaerőpiaci részvétel és a foglalkoztatási arány növelésére, mivel ezek még mindig alacsonyak és alig érik el az 50 %-ot, valamint arra, hogy megkezdődhessen a fokozatos társadalmi integráció folyamata; rámutat, hogy a kormánynak és a szociális partnereknek közös felelősségük van, és ösztönzi őket az együttműködés fokozására, hogy megerősíthessék a társadalom-orientált piacgazdaság gyökereit; |
| --- | --- |

35.

elismerését fejezi ki a török gazdaságnak a gazdasági világválsággal szemben tanúsított ellenálló képessége iránt; hangsúlyozza, hogy ez a gazdasági újjászületés egyedülálló alkalmat teremt a munkaerőpiaci részvétel és a foglalkoztatási arány növelésére, mivel ezek még mindig alacsonyak és alig érik el az 50 %-ot, valamint arra, hogy megkezdődhessen a fokozatos társadalmi integráció folyamata; rámutat, hogy a kormánynak és a szociális partnereknek közös felelősségük van, és ösztönzi őket az együttműködés fokozására, hogy megerősíthessék a társadalom-orientált piacgazdaság gyökereit;

| 36. | sürgeti a török kormányt és az EU tagállamainak kormányait, hogy ne fenyegetésként, hanem társadalmaink jövője szempontjából kínálkozó lehetőségként tekintsenek a török eredetű uniós polgárok új hazájuk társadalmába való integrálódására, és ennek megfelelően mutassák is be; |
| --- | --- |

36.

sürgeti a török kormányt és az EU tagállamainak kormányait, hogy ne fenyegetésként, hanem társadalmaink jövője szempontjából kínálkozó lehetőségként tekintsenek a török eredetű uniós polgárok új hazájuk társadalmába való integrálódására, és ennek megfelelően mutassák is be;

| 37. | megjegyzi, hogy az uniós és a török gazdaság egymástól függ, és rámutat arra a lehetőségre, hogy Törökország uniós piacba való integrációjával párhuzamosan mindkét fél – az EU és Törökország – jólétét fokozzák; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy az uniós és a török gazdaság egymástól függ, és rámutat arra a lehetőségre, hogy Törökország uniós piacba való integrációjával párhuzamosan mindkét fél – az EU és Törökország – jólétét fokozzák;

| 38. | üdvözli az alkotmánymódosítások által a szociális párbeszéd és a szakszervezeti jogok területén bevezetett javításokat; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy ezeken felül a jogi keretet, ideértve a függőben lévő szakszervezeti jogszabályokat, átfogóan ki kell igazítani annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek az ILO és az EU szabványaival; ösztönzi a gazdasági és szociális tanács valamennyi résztvevőjét, hogy e célkitűzés előmozdítása érdekében erősítsék meg részvételüket és együttműködésüket; |
| --- | --- |

38.

üdvözli az alkotmánymódosítások által a szociális párbeszéd és a szakszervezeti jogok területén bevezetett javításokat; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy ezeken felül a jogi keretet, ideértve a függőben lévő szakszervezeti jogszabályokat, átfogóan ki kell igazítani annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek az ILO és az EU szabványaival; ösztönzi a gazdasági és szociális tanács valamennyi résztvevőjét, hogy e célkitűzés előmozdítása érdekében erősítsék meg részvételüket és együttműködésüket;

| 39. | ismételten felhívja a figyelmet, hogy a török régiók, valamint a vidéki és a városi területek közötti kohéziót meg kell erősíteni; ebben az összefüggésben kiemeli az oktatás különleges szerepét, valamint azt, hogy meg kell szüntetni az oktatás minőségében és az oktatásban való részvételi arányában tapasztalható állandósult regionális különbségeket; |
| --- | --- |

39.

ismételten felhívja a figyelmet, hogy a török régiók, valamint a vidéki és a városi területek közötti kohéziót meg kell erősíteni; ebben az összefüggésben kiemeli az oktatás különleges szerepét, valamint azt, hogy meg kell szüntetni az oktatás minőségében és az oktatásban való részvételi arányában tapasztalható állandósult regionális különbségeket;

| 40. | sürgeti a török kormányt, hogy maradéktalanul fontolja meg a Délkelet-Anatólia projekt keretében az új víz- és energia-infrastruktúrával kapcsolatos terveinek fenntarthatóságát és környezeti következményeit, mivel ezek a környezet és több régió egyedülálló tájképének elpusztításának veszélyét rejtik magukban, és különösen fontolja meg azt a hatást, amelyet egy ilyen projekt a szomszédos Irakra válthat ki; különösen hangsúlyozza, hogy biztosítani kell azt, hogy a természetvédelemről és a biológiai sokféleségről szóló törvénytervezetet az európai szabványok maradéktalan tiszteletben tartása mellett a kulturális és régészeti örökség megőrzése érdekében módosítsák, valamint azt, hogy a végrehajtó hatalmon belül egyértelműen kijelöljék a természetvédelmi hatáskört; felszólítja a kormányt, hogy fogadjon el nagyratörőbb, a szén-dioxid kibocsátások elleni küzdelemre irányuló konkrét cselekvési tervek által alátámasztott politikai keretet; |
| --- | --- |

40.

sürgeti a török kormányt, hogy maradéktalanul fontolja meg a Délkelet-Anatólia projekt keretében az új víz- és energia-infrastruktúrával kapcsolatos terveinek fenntarthatóságát és környezeti következményeit, mivel ezek a környezet és több régió egyedülálló tájképének elpusztításának veszélyét rejtik magukban, és különösen fontolja meg azt a hatást, amelyet egy ilyen projekt a szomszédos Irakra válthat ki; különösen hangsúlyozza, hogy biztosítani kell azt, hogy a természetvédelemről és a biológiai sokféleségről szóló törvénytervezetet az európai szabványok maradéktalan tiszteletben tartása mellett a kulturális és régészeti örökség megőrzése érdekében módosítsák, valamint azt, hogy a végrehajtó hatalmon belül egyértelműen kijelöljék a természetvédelmi hatáskört; felszólítja a kormányt, hogy fogadjon el nagyratörőbb, a szén-dioxid kibocsátások elleni küzdelemre irányuló konkrét cselekvési tervek által alátámasztott politikai keretet;

Jószomszédi kapcsolatok kiépítése

| 41. | kéri a török kormányt és valamennyi érintett felet, hogy aktívan támogassa a folyamatban lévő tárgyalásokat, és konkrét intézkedésekkel járuljon hozzá a ciprusi kérdés átfogó rendezéséhez, valamint hogy a tárgyalásokhoz megfelelő légkör elősegítése érdekében haladéktalanul vonja ki erőit Ciprusról; határozottan ösztönzi a két ciprusi közösséget, hogy – amint azt az ENSZ főtitkára is kérte – a fenntartható megoldás érdekében az ENSZ BT vonatkozó határozataival – elsősorban az 1984. évi 550. számú határozattal – és az EU-t alapító elvekkel összhangban használják ki a tárgyalásokon eddig elért haladást a ciprusi polgárok, az EU és Törökország javára; |
| --- | --- |

41.

kéri a török kormányt és valamennyi érintett felet, hogy aktívan támogassa a folyamatban lévő tárgyalásokat, és konkrét intézkedésekkel járuljon hozzá a ciprusi kérdés átfogó rendezéséhez, valamint hogy a tárgyalásokhoz megfelelő légkör elősegítése érdekében haladéktalanul vonja ki erőit Ciprusról; határozottan ösztönzi a két ciprusi közösséget, hogy – amint azt az ENSZ főtitkára is kérte – a fenntartható megoldás érdekében az ENSZ BT vonatkozó határozataival – elsősorban az 1984. évi 550. számú határozattal – és az EU-t alapító elvekkel összhangban használják ki a tárgyalásokon eddig elért haladást a ciprusi polgárok, az EU és Törökország javára;

| 42. | ösztönzi Törökországot, hogy fokozza támogatását az eltűnt személyek ciprusi bizottsága iránt, különösen azáltal, hogy megkönnyíti az északi katonai területekhez és az archívumokhoz való hozzáférését, valamint tegyen meg minden szükséges intézkedést az Emberi Jogok Európai Bíróságának megállapításaival összhangban az eltűnt személyek humanitárius kérdése kapcsán; |
| --- | --- |

42.

ösztönzi Törökországot, hogy fokozza támogatását az eltűnt személyek ciprusi bizottsága iránt, különösen azáltal, hogy megkönnyíti az északi katonai területekhez és az archívumokhoz való hozzáférését, valamint tegyen meg minden szükséges intézkedést az Emberi Jogok Európai Bíróságának megállapításaival összhangban az eltűnt személyek humanitárius kérdése kapcsán;

| 43. | felkéri Törökországot és a ciprusi török hatóságokat, hogy ne hozzanak létre újabb, török állampolgárok által lakott településeket a szigeten, hiszen ez tovább módosítaná a demográfiai egyensúlyt, valamint csökkentené a közös múlton alapuló jövőbeni közös állam polgárainak kötődését; felszólítja Törökországot, hogy foglalkozzon a török polgárok szigeten való letelepedésével a genfi egyezmény és a nemzetközi jog elveinek megfelelően; |
| --- | --- |

43.

felkéri Törökországot és a ciprusi török hatóságokat, hogy ne hozzanak létre újabb, török állampolgárok által lakott településeket a szigeten, hiszen ez tovább módosítaná a demográfiai egyensúlyt, valamint csökkentené a közös múlton alapuló jövőbeni közös állam polgárainak kötődését; felszólítja Törökországot, hogy foglalkozzon a török polgárok szigeten való letelepedésével a genfi egyezmény és a nemzetközi jog elveinek megfelelően;

| 44. | sürgeti Törökországot és Örményországot, hogy kikötések nélkül ratifikálják a jegyzőkönyveket és nyissák meg a határokat, továbbá felszólítja Törökországot, hogy használja ki regionális befolyását a bizalomépítő intézkedések javítására; |
| --- | --- |

44.

sürgeti Törökországot és Örményországot, hogy kikötések nélkül ratifikálják a jegyzőkönyveket és nyissák meg a határokat, továbbá felszólítja Törökországot, hogy használja ki regionális befolyását a bizalomépítő intézkedések javítására;

| 45. | tudomásul veszi Törökország és Görögország kétoldalú kapcsolataik javítása érdekében tett fokozott erőfeszítéseit; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a Nagy Török Nemzetgyűlés továbbra sem vonta vissza a Görögország felé tett casus belli fenyegetést; elvárja a török kormánytól, hogy vessen véget a görög légtér folyamatos megsértésének, illetve annak a gyakorlatnak, hogy katonai repülők végeznek repülést a görög szigetek felett; |
| --- | --- |

45.

tudomásul veszi Törökország és Görögország kétoldalú kapcsolataik javítása érdekében tett fokozott erőfeszítéseit; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a Nagy Török Nemzetgyűlés továbbra sem vonta vissza a Görögország felé tett casus belli fenyegetést; elvárja a török kormánytól, hogy vessen véget a görög légtér folyamatos megsértésének, illetve annak a gyakorlatnak, hogy katonai repülők végeznek repülést a görög szigetek felett;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az EU, a 27 tagállam és az összes többi tagjelölt ország által aláírt Egyesült Nemzetek Szervezetének Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS) része a közösségi vívmányoknak; ezért felszólítja a török kormányt, hogy további késlekedés nélkül írja alá és ratifikálja ezt az egyezményt; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az EU, a 27 tagállam és az összes többi tagjelölt ország által aláírt Egyesült Nemzetek Szervezetének Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS) része a közösségi vívmányoknak; ezért felszólítja a török kormányt, hogy további késlekedés nélkül írja alá és ratifikálja ezt az egyezményt;

| 47. | nagyra értékeli a Törökország és Irak – többek között a kurd regionális kormány – közötti kapcsolatok elmélyülését, és különösen kiemeli Törökország Irak stabilizációjához tett hozzájárulását; sürgeti Törökországot, hogy az iraki kormánnyal és más szomszédos országokkal dolgozzanak ki intézkedéseket a török kormány által bejelentett gátprojekt negatív hatásainak ellentételezésére; |
| --- | --- |

47.

nagyra értékeli a Törökország és Irak – többek között a kurd regionális kormány – közötti kapcsolatok elmélyülését, és különösen kiemeli Törökország Irak stabilizációjához tett hozzájárulását; sürgeti Törökországot, hogy az iraki kormánnyal és más szomszédos országokkal dolgozzanak ki intézkedéseket a török kormány által bejelentett gátprojekt negatív hatásainak ellentételezésére;

Az EU és Törökország közötti együttműködés előmozdítása

| 48. | elítéli, hogy Törökország még mindig nem hajtotta végre az EK és Törökország közötti társulási szerződés kiegészítő jegyzőkönyvét, ami továbbra is befolyásolja a tárgyalási folyamatot, és felhívja a török kormányt a jegyzőkönyv maradéktalan végrehajtására; |
| --- | --- |

48.

elítéli, hogy Törökország még mindig nem hajtotta végre az EK és Törökország közötti társulási szerződés kiegészítő jegyzőkönyvét, ami továbbra is befolyásolja a tárgyalási folyamatot, és felhívja a török kormányt a jegyzőkönyv maradéktalan végrehajtására;

| 49. | tudomásul veszi a Törökország által az energiaügyi fejezettel kapcsolatban elért haladást, és sürgeti a Tanácsot, hogy haladéktalanul kezdjen ismét tárgyalásokat erről a fejezetről; felszólítja a török kormányt, hogy fokozza az energiaközösséget létrehozó szerződéshez való csatlakozásra irányuló erőfeszítéseit; üdvözli a Nabucco kormányközi megállapodás ratifikálását és a Törökországot, Görögországot és Olaszországot összekötő (ITGI) földgázvezeték működtetésére vonatkozó szándéknyilatkozat aláírását, mivel az EU szempontjából mindkettő jelentős projekt; |
| --- | --- |

49.

tudomásul veszi a Törökország által az energiaügyi fejezettel kapcsolatban elért haladást, és sürgeti a Tanácsot, hogy haladéktalanul kezdjen ismét tárgyalásokat erről a fejezetről; felszólítja a török kormányt, hogy fokozza az energiaközösséget létrehozó szerződéshez való csatlakozásra irányuló erőfeszítéseit; üdvözli a Nabucco kormányközi megállapodás ratifikálását és a Törökországot, Görögországot és Olaszországot összekötő (ITGI) földgázvezeték működtetésére vonatkozó szándéknyilatkozat aláírását, mivel az EU szempontjából mindkettő jelentős projekt;

| 50. | üdvözli az élelmiszerbiztonsági, valamint az állat- és növény-egészségügyi politikáról szóló fejezet kapcsán 2010. június 30-án megkezdődött tárgyalásokat; ösztönzi Törökországot, hogy tegyen lépéseket az olyan, még fennmaradó fejezetek lezárása érdekében, mint a vállalkozás- és iparpolitika, vagy a transzeurópai hálózatok; |
| --- | --- |

50.

üdvözli az élelmiszerbiztonsági, valamint az állat- és növény-egészségügyi politikáról szóló fejezet kapcsán 2010. június 30-án megkezdődött tárgyalásokat; ösztönzi Törökországot, hogy tegyen lépéseket az olyan, még fennmaradó fejezetek lezárása érdekében, mint a vállalkozás- és iparpolitika, vagy a transzeurópai hálózatok;

| 51. | . üdvözli az EU és Törökország közötti visszafogadási megállapodásról szóló tárgyalások véglegesítését, és felszólítja a török kormányt, hogy a megállapodás életbelépéséig is biztosítsa a már létrejött kétoldalú megállapodások maradéktalan végrehajtását; hangsúlyozza az EU és Törökország között a migrációs ügyekben és a határellenőrzés tekintetében folytatott együttműködés fokozásának jelentőségét, ami azért is fontos, mivel az illegális bevándorlók nagy százaléka Törökországon keresztül lép be az EU területére; üdvözli a menedékjog terén készített három törvénytervezet kapcsán a civil társadalommal folytatott konzultációt, és sürgeti a kormányt, hogy késedelem nélkül terjessze elő e tervezeteket a török parlamentben; úgy véli, hogy amint életbe lép a visszafogadási megállapodás, a Tanácsnak fel kell hatalmaznia a Bizottságot arra, hogy a vízummal kapcsolatos párbeszédet megkezdje, kiemelt figyelmet fordítva az EU-ba utazó üzletemberek és diákok belépési feltételeire, mivel ez fontos lépés a mobilitás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

51.

. üdvözli az EU és Törökország közötti visszafogadási megállapodásról szóló tárgyalások véglegesítését, és felszólítja a török kormányt, hogy a megállapodás életbelépéséig is biztosítsa a már létrejött kétoldalú megállapodások maradéktalan végrehajtását; hangsúlyozza az EU és Törökország között a migrációs ügyekben és a határellenőrzés tekintetében folytatott együttműködés fokozásának jelentőségét, ami azért is fontos, mivel az illegális bevándorlók nagy százaléka Törökországon keresztül lép be az EU területére; üdvözli a menedékjog terén készített három törvénytervezet kapcsán a civil társadalommal folytatott konzultációt, és sürgeti a kormányt, hogy késedelem nélkül terjessze elő e tervezeteket a török parlamentben; úgy véli, hogy amint életbe lép a visszafogadási megállapodás, a Tanácsnak fel kell hatalmaznia a Bizottságot arra, hogy a vízummal kapcsolatos párbeszédet megkezdje, kiemelt figyelmet fordítva az EU-ba utazó üzletemberek és diákok belépési feltételeire, mivel ez fontos lépés a mobilitás biztosítása érdekében;

| 52. | . tudomásul veszi Törökország egyre aktívabb külpolitikáját, amely az ország regionális szerepét hivatott megerősíteni; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy ezt a dimenziót teljes mértékben vegye figyelembe, és lépjen kapcsolatba Törökországgal a célkitűzések összehangolása és az uniós érdekek megfelelő felértékelése érdekében; felszólítja a török kormányt külpolitikájának az EU-val való fokozott koordinálására; elvben üdvözli a Törökországgal szomszédos országokra vonatkozó, nemrégiben meghirdetett „zéró-probléma” stratégiát, de rámutat, hogy Törökországnak egyértelműen tanújelét kell adnia a közös európai értékek és érdekek melletti elkötelezettségének; felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy fokozza a közös érdekű politikai kérdésekről Törökországgal folytatott jelenlegi párbeszédet; erőteljesen ösztönzi a Közel-Kelet és Észak-Afrika demokratizálódása és fejlődése támogatása érdekében tett összehangolt erőfeszítések folytatását, tekintettel arra, hogy a többségében muszlim népességű, szekuláris demokráciával rendelkező Törökország az arab világban sokak számára ösztönzőleg hat; |
| --- | --- |

52.

. tudomásul veszi Törökország egyre aktívabb külpolitikáját, amely az ország regionális szerepét hivatott megerősíteni; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy ezt a dimenziót teljes mértékben vegye figyelembe, és lépjen kapcsolatba Törökországgal a célkitűzések összehangolása és az uniós érdekek megfelelő felértékelése érdekében; felszólítja a török kormányt külpolitikájának az EU-val való fokozott koordinálására; elvben üdvözli a Törökországgal szomszédos országokra vonatkozó, nemrégiben meghirdetett „zéró-probléma” stratégiát, de rámutat, hogy Törökországnak egyértelműen tanújelét kell adnia a közös európai értékek és érdekek melletti elkötelezettségének; felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy fokozza a közös érdekű politikai kérdésekről Törökországgal folytatott jelenlegi párbeszédet; erőteljesen ösztönzi a Közel-Kelet és Észak-Afrika demokratizálódása és fejlődése támogatása érdekében tett összehangolt erőfeszítések folytatását, tekintettel arra, hogy a többségében muszlim népességű, szekuláris demokráciával rendelkező Törökország az arab világban sokak számára ösztönzőleg hat;

| 53. | hangsúlyozza a fekete-tengeri térség stratégiai jelentőségét az EU számára; úgy véli, hogy Törökország e régióban az Unió egyik fontos partnere, és felhívja Törökországot, hogy támogassa és tevékenyen járuljon hozzá a fekete-tengeri régióra vonatkozó uniós politikák és fellépések, köztük a Fekete-tengerre vonatkozó, születendőben lévő uniós stratégia végrehajtásához; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza a fekete-tengeri térség stratégiai jelentőségét az EU számára; úgy véli, hogy Törökország e régióban az Unió egyik fontos partnere, és felhívja Törökországot, hogy támogassa és tevékenyen járuljon hozzá a fekete-tengeri régióra vonatkozó uniós politikák és fellépések, köztük a Fekete-tengerre vonatkozó, születendőben lévő uniós stratégia végrehajtásához;

| 54. | sürgeti a török kormányt, hogy teljes mértékben támogassa a nemzetközi közösség arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megakadályozza Irán nukleáris fegyverekhez jutását, és elítéli, hogy Törökország az ENSZ BT vonatkozó határozata ellen szavazatott; úgy véli, hogy Törökország hozzájárulhatna a demokratizálódáshoz és az emberi jogok megerősítéséhez Iránban, és összehangolhatná erőfeszítéseit az EU-val; |
| --- | --- |

54.

sürgeti a török kormányt, hogy teljes mértékben támogassa a nemzetközi közösség arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megakadályozza Irán nukleáris fegyverekhez jutását, és elítéli, hogy Törökország az ENSZ BT vonatkozó határozata ellen szavazatott; úgy véli, hogy Törökország hozzájárulhatna a demokratizálódáshoz és az emberi jogok megerősítéséhez Iránban, és összehangolhatná erőfeszítéseit az EU-val;

| 55. | úgy véli, hogy Törökországnak fontos szerepet kell játszania a közel-keleti békefolyamat tárgyalásainak előmozdításában és hozzá kell járulnia a libanoni helyzet stabilizációjához, és kéri Törökországot, hogy állítsa helyre Izraellel fenntartott szoros kapcsolatait, folytassa építő jellegű közvetítését, és különösen kéri, hogy járuljon hozzá a Palesztin Hatóság megerősítéséhez; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy Törökországnak fontos szerepet kell játszania a közel-keleti békefolyamat tárgyalásainak előmozdításában és hozzá kell járulnia a libanoni helyzet stabilizációjához, és kéri Törökországot, hogy állítsa helyre Izraellel fenntartott szoros kapcsolatait, folytassa építő jellegű közvetítését, és különösen kéri, hogy járuljon hozzá a Palesztin Hatóság megerősítéséhez;

| 56. | nagyra értékeli Törökország építő jellegű részvételét a transzatlanti partnerek afganisztáni és balkáni erőfeszítéseinek támogatásában; sajnálja azonban, hogy a „Berlin plusz” megállapodásokon túlmutató NATO–EU stratégiai együttműködést továbbra is akadályozzák Törökország ellenvetései; |
| --- | --- |

56.

nagyra értékeli Törökország építő jellegű részvételét a transzatlanti partnerek afganisztáni és balkáni erőfeszítéseinek támogatásában; sajnálja azonban, hogy a „Berlin plusz” megállapodásokon túlmutató NATO–EU stratégiai együttműködést továbbra is akadályozzák Törökország ellenvetései;

| 57. | felszólítja a török kormányt a Nemzetközi Büntetőbíróság alapokmányának aláírására és ratifikációra való benyújtására, amely tovább növelné Törökország hozzájárulását és elkötelezettségét a globális multilaterális rendszer mellett; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a török kormányt a Nemzetközi Büntetőbíróság alapokmányának aláírására és ratifikációra való benyújtására, amely tovább növelné Törökország hozzájárulását és elkötelezettségét a globális multilaterális rendszer mellett;

| 58. | tudomásul veszi az Európai Bizottság által az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) megvalósításáról szóló, 2009. évi jelentésben előterjesztett, a Számvevőszék 16/2009-es különjelentésében is szereplő, a célkitűzések rangsorolására és a projekteknek a csatlakozási feltételekkel történő összehangolására vonatkozó következtetéseket és javaslatokat; rámutat az előcsatlakozási támogatási eszköz végrehajtása átfogó nyomon követésének a projektek bővülő száma miatti jelentőségére; |
| --- | --- |

58.

tudomásul veszi az Európai Bizottság által az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) megvalósításáról szóló, 2009. évi jelentésben előterjesztett, a Számvevőszék 16/2009-es különjelentésében is szereplő, a célkitűzések rangsorolására és a projekteknek a csatlakozási feltételekkel történő összehangolására vonatkozó következtetéseket és javaslatokat; rámutat az előcsatlakozási támogatási eszköz végrehajtása átfogó nyomon követésének a projektek bővülő száma miatti jelentőségére;

*

* *

| 59. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanács főtitkárának, az Emberi Jogok Európai Bírósága elnökének, valamint a tagállamok és a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

59.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanács főtitkárának, az Emberi Jogok Európai Bírósága elnökének, valamint a tagállamok és a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 306 E., 2006.12.15., 284. o.

(2)  HL C 263 E., 2008.10.16., 452. o.

(3)  HL C 279 E., 2009.11.19., 57. o.

(4)  HL C 87 E., 2010.4.1., 139. o.

(5)  HL C 341. E, 2010.12.16., 59. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0324.

(7)  HL L 51., 2008.2.26., 4. o.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/106 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/106

---

2011. március 9., szerdaMontenegró európai integrációs folyamata

P7_TA(2011)0091

Az Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása Montenegró európai integrációs folyamatáról

2012/C 199 E/14

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2010. december 17-i határozatára, amelyben megadta Montenegrónak az európai uniós tagjelölt ország státuszt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2010. december 17-i határozatára, amelyben megadta Montenegrónak az európai uniós tagjelölt ország státuszt,

| — | tekintettel a Bizottságnak Montenegró európai uniós tagság iránti kérelméről alkotott véleményéről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett európai bizottsági közleményre (COM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak Montenegró európai uniós tagság iránti kérelméről alkotott véleményéről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett európai bizottsági közleményre (COM(2010)0670),

| — | tekintettel a bővítési stratégiáról és a 2010–2011-re vonatkozó legfontosabb kihívásokról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett európai bizottsági közleményre (COM(2010)0660), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bővítési stratégiáról és a 2010–2011-re vonatkozó legfontosabb kihívásokról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett európai bizottsági közleményre (COM(2010)0660),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti 2010. március 29-i stabilizációs és társulási megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti 2010. március 29-i stabilizációs és társulási megállapodásra (1),

| — | tekintettel az EU és Montenegró közötti, 2007. november 8-i visszafogadási megállapodásra (2) és a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. december 1-jén elfogadott 2009. november 30-i 1244/2009/EK tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Montenegró közötti, 2007. november 8-i visszafogadási megállapodásra (2) és a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. december 1-jén elfogadott 2009. november 30-i 1244/2009/EK tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az EU–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2010. szeptember 27–28-i ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2010. szeptember 27–28-i ajánlásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülése újólag megerősítette, hogy a Nyugat-Balkán jövője az Európai Unióban van, mivel ezt a nyilatkozatot az Európai Tanács 2006. június 15–16-i ülésén és az azt követő csúcsértekezleteken is megismételték, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülése újólag megerősítette, hogy a Nyugat-Balkán jövője az Európai Unióban van, mivel ezt a nyilatkozatot az Európai Tanács 2006. június 15–16-i ülésén és az azt követő csúcsértekezleteken is megismételték,

| 1. | örömmel fogadja a montenegrói kormány és az ellenzéki pártok általános egyetértését és az általuk az európai integrációnak tulajdonított kiemelt fontosságot, amelyek eredményeképpen az ország függetlenné válása óta a reformfolyamat nagyot lépett előre; üdvözli az új podgoricai vezetést és arra ösztönzi az új kormányt, hogy folytassa Montenegró európai integrációs folyamatát és gyorsítsa fel a koppenhágai kritériumok teljesítéséhez vezető reformokat; |
| --- | --- |

1.

örömmel fogadja a montenegrói kormány és az ellenzéki pártok általános egyetértését és az általuk az európai integrációnak tulajdonított kiemelt fontosságot, amelyek eredményeképpen az ország függetlenné válása óta a reformfolyamat nagyot lépett előre; üdvözli az új podgoricai vezetést és arra ösztönzi az új kormányt, hogy folytassa Montenegró európai integrációs folyamatát és gyorsítsa fel a koppenhágai kritériumok teljesítéséhez vezető reformokat;

| 2. | üdvözli az Európai Tanács 2010. december 17-i határozatát, amelyben megadta Montenegrónak az európai uniós tagjelölt ország státuszt; ugyanakkor sajnálja a tagjelölt ország státusz függetlenítését a tárgyalások megkezdésének jogától, és hangsúlyozza, hogy a tárgyalások megkezdésére vonatkozó döntést nem szabad kellő indok nélkül vagy túlzottan későbbre halasztani; elvárja, hogy a tárgyalások legkésőbb a Bizottság által az ország által elért eredményekről készített 2011-es jelentés nyilvánosságra hozatalát követően elkezdődjenek, amennyiben Montenegró a Bizottság által kitűzött célok elérésével jól halad; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az Európai Tanács 2010. december 17-i határozatát, amelyben megadta Montenegrónak az európai uniós tagjelölt ország státuszt; ugyanakkor sajnálja a tagjelölt ország státusz függetlenítését a tárgyalások megkezdésének jogától, és hangsúlyozza, hogy a tárgyalások megkezdésére vonatkozó döntést nem szabad kellő indok nélkül vagy túlzottan későbbre halasztani; elvárja, hogy a tárgyalások legkésőbb a Bizottság által az ország által elért eredményekről készített 2011-es jelentés nyilvánosságra hozatalát követően elkezdődjenek, amennyiben Montenegró a Bizottság által kitűzött célok elérésével jól halad;

| 3. | üdvözli a Tanács azon határozatát, amely lehetővé teszi a montenegrói állampolgárok számára, hogy 2009. december 19-től vízummentesen utazhassanak az európai uniós schengeni térségbe (a vízumrendszer teljes liberalizálása); hangsúlyozza, hogy egy ilyen lépés nagyon fontos a személyek közötti kapcsolatok fejlődésére nézve, különösen az oktatás, a kutatás, az idegenforgalom és az üzleti kapcsolatok terén, valamint a nemzetközi szakszervezeti együttműködés tekintetében; kéri az Európai Unió schengeni övezethez nem tartozó országait is, hogy fontolják meg egy hasonló liberalizált vízumrendszer bevezetését a montenegrói állampolgárok számára, különös tekintettel a schengeni övezethez tartozó európai uniós országok liberalizált vízumrendszerének zökkenőmentes végrehajtására; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a Tanács azon határozatát, amely lehetővé teszi a montenegrói állampolgárok számára, hogy 2009. december 19-től vízummentesen utazhassanak az európai uniós schengeni térségbe (a vízumrendszer teljes liberalizálása); hangsúlyozza, hogy egy ilyen lépés nagyon fontos a személyek közötti kapcsolatok fejlődésére nézve, különösen az oktatás, a kutatás, az idegenforgalom és az üzleti kapcsolatok terén, valamint a nemzetközi szakszervezeti együttműködés tekintetében; kéri az Európai Unió schengeni övezethez nem tartozó országait is, hogy fontolják meg egy hasonló liberalizált vízumrendszer bevezetését a montenegrói állampolgárok számára, különös tekintettel a schengeni övezethez tartozó európai uniós országok liberalizált vízumrendszerének zökkenőmentes végrehajtására;

| 4. | üdvözli a tényt, hogy az ország jogi és alkotmányos kereteit megteremtő folyamat már majdnem lezárult; ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a már meglévő jogi rendszer és az új alkotmány harmonizálásának határidejét immáron negyedszer hosszabbították meg, és felszólítja a hatóságokat, hogy mielőbb fogadják el a még függőben levő jogszabályokat, különösen a választások jogi keretét illető módosításokat, felszólít minden politikai pártot, hogy az EBESZ-ODIHR és a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban, további halogatás nélkül jussanak közös nevezőre a törvénytervezetet illetően, valamint javítsák a választásokkal kapcsolatban a Választási Bizottság vagy a bíróságok elé terjesztett panaszok ellenőrzésének mechanizmusát; felszólítja a montenegrói parlamentet, hogy sürgősen és jelentősen erősítse az annak ellenőrzésével kapcsolatos kapacitását, hogy a kormány által javasolt jogszabályok összhangban vannak-e a közösségi vívmányokkal, és sürgeti a Bizottságot, hogy az előcsatlakozási eszköz keretében nyújtson megfelelő támogatást e téren; sürgeti a kormányt, hogy tegye átláthatóbbá és a nyilvánosság által hozzáférhetővé a jogalkotás folyamatát; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a tényt, hogy az ország jogi és alkotmányos kereteit megteremtő folyamat már majdnem lezárult; ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a már meglévő jogi rendszer és az új alkotmány harmonizálásának határidejét immáron negyedszer hosszabbították meg, és felszólítja a hatóságokat, hogy mielőbb fogadják el a még függőben levő jogszabályokat, különösen a választások jogi keretét illető módosításokat, felszólít minden politikai pártot, hogy az EBESZ-ODIHR és a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban, további halogatás nélkül jussanak közös nevezőre a törvénytervezetet illetően, valamint javítsák a választásokkal kapcsolatban a Választási Bizottság vagy a bíróságok elé terjesztett panaszok ellenőrzésének mechanizmusát; felszólítja a montenegrói parlamentet, hogy sürgősen és jelentősen erősítse az annak ellenőrzésével kapcsolatos kapacitását, hogy a kormány által javasolt jogszabályok összhangban vannak-e a közösségi vívmányokkal, és sürgeti a Bizottságot, hogy az előcsatlakozási eszköz keretében nyújtson megfelelő támogatást e téren; sürgeti a kormányt, hogy tegye átláthatóbbá és a nyilvánosság által hozzáférhetővé a jogalkotás folyamatát;

| 5. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az előcsatlakozási eszközből történő támogatás jól működik Montenegróban; bátorítja mind a montenegrói kormányt, mind a Bizottságot, hogy egyszerűsítsék az előcsatlakozási eszközzel történő finanszírozás adminisztrációs folyamatát, azzal a céllal, hogy a kisebb és nem centralizált civil szervezetek, szakszervezetek és más kedvezményezettek jobban hozzáférhessenek az eszközhöz; |
| --- | --- |

5.

megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az előcsatlakozási eszközből történő támogatás jól működik Montenegróban; bátorítja mind a montenegrói kormányt, mind a Bizottságot, hogy egyszerűsítsék az előcsatlakozási eszközzel történő finanszírozás adminisztrációs folyamatát, azzal a céllal, hogy a kisebb és nem centralizált civil szervezetek, szakszervezetek és más kedvezményezettek jobban hozzáférhessenek az eszközhöz;

| 6. | ismételten kiemeli a jogállamiság elsődleges fontosságát az ország fejlődése szempontjából, illetve az állami intézményeknek a polgárok előtti hitelessége szempontjából; ezért üdvözli a kormány és parlament részéről a szükséges jogszabályok előkészítése és elfogadása terén folytatott tevékenység fokozását; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a haladást a polgárok észrevegyék, fontos a nyilvánosság részvétele az új jogszabályok kidolgozásában és azok tényleges végrehajtásában; |
| --- | --- |

6.

ismételten kiemeli a jogállamiság elsődleges fontosságát az ország fejlődése szempontjából, illetve az állami intézményeknek a polgárok előtti hitelessége szempontjából; ezért üdvözli a kormány és parlament részéről a szükséges jogszabályok előkészítése és elfogadása terén folytatott tevékenység fokozását; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a haladást a polgárok észrevegyék, fontos a nyilvánosság részvétele az új jogszabályok kidolgozásában és azok tényleges végrehajtásában;

| 7. | üdvözli a montenegrói parlament kezdeményezését, hogy intézményesítse az Állami Választási Bizottság elnökének tisztségét, ugyanakkor felszólít a testület többi tagja szerepének intézményesítésére, illetve a testület kapacitásának növelésére is, a választási folyamatok átlátható, demokratikus és hatékony irányítása érdekében; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a montenegrói parlament kezdeményezését, hogy intézményesítse az Állami Választási Bizottság elnökének tisztségét, ugyanakkor felszólít a testület többi tagja szerepének intézményesítésére, illetve a testület kapacitásának növelésére is, a választási folyamatok átlátható, demokratikus és hatékony irányítása érdekében;

| 8. | tudomásul veszi a korrupció elleni küzdelem keretében hozott fontos jogszabályok elfogadásának terén elért nagy előrelépést és üdvözli egy új stratégia és cselekvési terv elfogadását, valamint a végrehajtásukra létrehozott nemzeti bizottságot; hangsúlyozza azonban, hogy a korrupció még mindig sok területen tapasztalható, különösen az építőipari ágazatban, a magánosítás és a közbeszerzés terén, és súlyos problémát jelent; továbbá megállapítja, hogy a korrupciós ügyekben végzett nyomozások, bűnvádi eljárások és jogerős ítéletek száma továbbra is alacsony; hangsúlyozza, hogy a korrupció elleni fellépés érdekében nagyon fontos világosan meghatározott, átfogó keretet teremteni, ideértve az információhoz való szabad hozzáférésről szóló törvény jobb végrehajtását, a bűnüldöző hatóságok közötti jobb koordinációt, illetve egyetlen, a kormányszervek kötelezettségeit nyomon követő és azoknak érvényt szerző, illetve a nyilvánosság részéről érkező panaszokkal foglalkozó hatóságot (ombudsman); felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy az e téren elfogadott jogszabályokat ténylegesen végrehajtsák, hogy a rendfenntartó ügynökségek számára új eszközöket teremtsenek a korrupció visszaszorítására; a politikai pártok és a választási kampányok finanszírozására vonatkozó jogalkotási keret megváltoztatását szorgalmazza, a finanszírozási mechanizmusok független ellenőrzésének és átláthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi a korrupció elleni küzdelem keretében hozott fontos jogszabályok elfogadásának terén elért nagy előrelépést és üdvözli egy új stratégia és cselekvési terv elfogadását, valamint a végrehajtásukra létrehozott nemzeti bizottságot; hangsúlyozza azonban, hogy a korrupció még mindig sok területen tapasztalható, különösen az építőipari ágazatban, a magánosítás és a közbeszerzés terén, és súlyos problémát jelent; továbbá megállapítja, hogy a korrupciós ügyekben végzett nyomozások, bűnvádi eljárások és jogerős ítéletek száma továbbra is alacsony; hangsúlyozza, hogy a korrupció elleni fellépés érdekében nagyon fontos világosan meghatározott, átfogó keretet teremteni, ideértve az információhoz való szabad hozzáférésről szóló törvény jobb végrehajtását, a bűnüldöző hatóságok közötti jobb koordinációt, illetve egyetlen, a kormányszervek kötelezettségeit nyomon követő és azoknak érvényt szerző, illetve a nyilvánosság részéről érkező panaszokkal foglalkozó hatóságot (ombudsman); felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy az e téren elfogadott jogszabályokat ténylegesen végrehajtsák, hogy a rendfenntartó ügynökségek számára új eszközöket teremtsenek a korrupció visszaszorítására; a politikai pártok és a választási kampányok finanszírozására vonatkozó jogalkotási keret megváltoztatását szorgalmazza, a finanszírozási mechanizmusok független ellenőrzésének és átláthatóságának biztosítása érdekében;

| 9. | határozott fellépést sürget a közigazgatásban felmerült összeférhetetlenségi ügyek felszámolására az Összeférhetetlenségi Bizottság megerősítése és arra való feljogosítása révén, hogy az állami tisztséget betöltő hivatalnokok vagyonnyilatkozatait ellenőrizze és a szabálytalanságok esetén büntetést szabjon ki; kéri a köztisztviselői hivatás gyakorlása során fellépő összeférhetetlenség megelőzéséről szóló törvény módosítását is, amely lehetővé teszi, hogy a parlamenti képviselők, és más választott képviselők igazgatótanácsokban vagy felügyeleti szervekben vállaljanak tisztséget; bizonyos esetekben a teljes átláthatóság és a választott képviselők érdekeltségi nyilatkozata segíthet ezen ellentét megoldásában; |
| --- | --- |

9.

határozott fellépést sürget a közigazgatásban felmerült összeférhetetlenségi ügyek felszámolására az Összeférhetetlenségi Bizottság megerősítése és arra való feljogosítása révén, hogy az állami tisztséget betöltő hivatalnokok vagyonnyilatkozatait ellenőrizze és a szabálytalanságok esetén büntetést szabjon ki; kéri a köztisztviselői hivatás gyakorlása során fellépő összeférhetetlenség megelőzéséről szóló törvény módosítását is, amely lehetővé teszi, hogy a parlamenti képviselők, és más választott képviselők igazgatótanácsokban vagy felügyeleti szervekben vállaljanak tisztséget; bizonyos esetekben a teljes átláthatóság és a választott képviselők érdekeltségi nyilatkozata segíthet ezen ellentét megoldásában;

| 10. | rámutat arra, hogy az információhoz jutás szabadságára vonatkozó törvényt csak nehézségek árán lehet végrehajtani, amennyiben olyan dokumentumok rendelkezésre bocsátásáról van szó, amelyekből a privatizáció és közbeszerzés terén előforduló korrupcióra derülne fény; sürgeti a kormányt, hogy könnyítse az erre vonatkozó adatokhoz való hozzáférést; sürgeti az állami hatóságokat, hogy tartózkodjanak a korrupció és a szervezett bűnözés eseteit kivizsgáló és felügyelő szerepet betöltő civil szervezetekre, közérdekű társaságokra és általában a civil társadalom szereplőire való nyomásgyakorlástól; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy az információhoz jutás szabadságára vonatkozó törvényt csak nehézségek árán lehet végrehajtani, amennyiben olyan dokumentumok rendelkezésre bocsátásáról van szó, amelyekből a privatizáció és közbeszerzés terén előforduló korrupcióra derülne fény; sürgeti a kormányt, hogy könnyítse az erre vonatkozó adatokhoz való hozzáférést; sürgeti az állami hatóságokat, hogy tartózkodjanak a korrupció és a szervezett bűnözés eseteit kivizsgáló és felügyelő szerepet betöltő civil szervezetekre, közérdekű társaságokra és általában a civil társadalom szereplőire való nyomásgyakorlástól;

| 11. | tudomásul veszi az igazságszolgáltatási reform előrelépését, amelyet érzékeltet a bűnügyi eljárások és más elemi jogszabályok jelentős módosításainak elfogadása, a rendelkezésre álló emberi erőforrások növekedése és a bíróságokon az elhúzódó ügyek számának csökkenése; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az igazságszolgáltatás, illetve az ügyészek elszámoltathatóságát és hatékonyságát, valamint a politikai befolyástól való függetlenségüket; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az etikai kódex teljes körű végrehajtását; kéri, hogy sürgősen változtassák meg a bírák és ügyészek kinevezésének rendszerét, és vessenek véget annak a gyakorlatnak, mely szerint az ügyészeket, illetve a bírói és ügyészi főtanácsok tagjait kizárólag a Parlament – egyszerű többséggel – és a kormány nevezi ki; továbbá aggódik annak lehetősége miatt, hogy a legfelsőbb bíróság elnöki posztját és a legfőbb ügyészi tisztet betöltő személyek túlságosan nagy hatalomhoz juthatnak; felszólít az ingyenes jogi támogatáshoz való hozzáférést szabályozó törvény elfogadására; az igazságszolgáltatás egyesítésére szólít fel az igazságügyi rendszer kiszámíthatóságának és a nyilvánosság bizalmának szavatolása érdekében; hangsúlyozza a nemzetközi, különösen a szomszédos országokkal folytatott együttműködés fokozásának jelentőségét; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi az igazságszolgáltatási reform előrelépését, amelyet érzékeltet a bűnügyi eljárások és más elemi jogszabályok jelentős módosításainak elfogadása, a rendelkezésre álló emberi erőforrások növekedése és a bíróságokon az elhúzódó ügyek számának csökkenése; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az igazságszolgáltatás, illetve az ügyészek elszámoltathatóságát és hatékonyságát, valamint a politikai befolyástól való függetlenségüket; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az etikai kódex teljes körű végrehajtását; kéri, hogy sürgősen változtassák meg a bírák és ügyészek kinevezésének rendszerét, és vessenek véget annak a gyakorlatnak, mely szerint az ügyészeket, illetve a bírói és ügyészi főtanácsok tagjait kizárólag a Parlament – egyszerű többséggel – és a kormány nevezi ki; továbbá aggódik annak lehetősége miatt, hogy a legfelsőbb bíróság elnöki posztját és a legfőbb ügyészi tisztet betöltő személyek túlságosan nagy hatalomhoz juthatnak; felszólít az ingyenes jogi támogatáshoz való hozzáférést szabályozó törvény elfogadására; az igazságszolgáltatás egyesítésére szólít fel az igazságügyi rendszer kiszámíthatóságának és a nyilvánosság bizalmának szavatolása érdekében; hangsúlyozza a nemzetközi, különösen a szomszédos országokkal folytatott együttműködés fokozásának jelentőségét;

| 12. | felszólítja Montenegrót, hogy javítsa tovább az igazságügyi képzésnek az Igazságügyi Oktatóközpont által alkalmazandó közös követelményeit, és különítse el az e célra szükséges pénzügyi forrásokat; |
| --- | --- |

12.

felszólítja Montenegrót, hogy javítsa tovább az igazságügyi képzésnek az Igazságügyi Oktatóközpont által alkalmazandó közös követelményeit, és különítse el az e célra szükséges pénzügyi forrásokat;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy a következő országjelentésébe foglaljon bele értékelést arról, hogy milyen hatással és eredményekkel járt az európai uniós alapoknak az igazságügy és a korrupció elleni küzdelem megreformálása céljára való elkülönítése; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, hogy a következő országjelentésébe foglaljon bele értékelést arról, hogy milyen hatással és eredményekkel járt az európai uniós alapoknak az igazságügy és a korrupció elleni küzdelem megreformálása céljára való elkülönítése;

| 14. | kiemeli, hogy a jogi keretet és végrehajtását illető javulások ellenére a szervezett bűnözés és mindenekelőtt a pénzmosás és a csempészet továbbra is gondot jelent; kéri a hatóságokat, hogy hozzanak intézkedéseket a bűnüldözési kapacitás fokozására, különösen a megelőző felderítő képességet illetően, továbbá javítsák a különféle testületek és hatóságok közötti koordinációt, akárcsak a szomszéd országokbeli, illetve nemzetközi hatóságokkal való együttműködést, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén komoly eredményeket alapozzanak meg; üdvözli a büntetőjogi törvénykönyv elfogadását, és azonnali, megfelelő végrehajtására szólít fel; |
| --- | --- |

14.

kiemeli, hogy a jogi keretet és végrehajtását illető javulások ellenére a szervezett bűnözés és mindenekelőtt a pénzmosás és a csempészet továbbra is gondot jelent; kéri a hatóságokat, hogy hozzanak intézkedéseket a bűnüldözési kapacitás fokozására, különösen a megelőző felderítő képességet illetően, továbbá javítsák a különféle testületek és hatóságok közötti koordinációt, akárcsak a szomszéd országokbeli, illetve nemzetközi hatóságokkal való együttműködést, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén komoly eredményeket alapozzanak meg; üdvözli a büntetőjogi törvénykönyv elfogadását, és azonnali, megfelelő végrehajtására szólít fel;

| 15. | örömmel fogadja a Parlament munkájának javulását, de további erőfeszítéseket javasol az elfogadott jogszabályok magas színvonalát és a közösségi vívmányoknak való megfelelését szavatolandó; a nemzeti költségvetésből nagyobb részt és több emberi erőforrást, valamint további európai uniós támogatást kér a montenegrói parlament részére, mint például testvérprogram létrehozását a tagállamok parlamentjeivel vagy az Európai Parlamenttel, a montenegrói parlamenti képviselők és parlamenti titkárság azon képességének fokozására. hogy a Bizottság véleményében foglaltaknak megfelelően át tudják tekinteni és ellenőrizni tudják a kormány munkáját; |
| --- | --- |

15.

örömmel fogadja a Parlament munkájának javulását, de további erőfeszítéseket javasol az elfogadott jogszabályok magas színvonalát és a közösségi vívmányoknak való megfelelését szavatolandó; a nemzeti költségvetésből nagyobb részt és több emberi erőforrást, valamint további európai uniós támogatást kér a montenegrói parlament részére, mint például testvérprogram létrehozását a tagállamok parlamentjeivel vagy az Európai Parlamenttel, a montenegrói parlamenti képviselők és parlamenti titkárság azon képességének fokozására. hogy a Bizottság véleményében foglaltaknak megfelelően át tudják tekinteni és ellenőrizni tudják a kormány munkáját;

| 16. | további reformokat sürget a közigazgatás számára, amely még mindig nem rendelkezik elegendő erőforrással, és amelyet még mindig nyíltan átsző a politika, és külön kéri, hogy vizsgálják felül a köztisztviselőkre és állami alkalmazottakra vonatkozó törvényt, hogy létrejöjjön egy átfogó, érdemeken alapuló foglalkoztatási rendszer, amelyhez a munkaerő-felvételt illetően áttekinthető szabályok, a szakmai előmenetelt illetően pedig az eljárások rögzítése is hozzátartozik; hasonlóképpen hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a humán erőforrásokat a közigazgatás helyi szintjein, és ez utóbbi működésére elegendő finanszírozást kell fordítani, hogy biztosítható legyen hatékonysága és átláthatósága, ami különösen a jelenleg folyó decentralizálás szempontjából fontos; felhívja a figyelmet arra, hogy az emberi erőforrásokkal gazdálkodó hivatal jogilag kötelező érvényű döntéseit tiszteletben kell tartani; hangsúlyozza, hogy javítani kell a jogi és intézményes keretet az elszámoltathatóságnak és a jogállamiság tiszteletben tartásának a fokozására az államigazgatáson belül, különösen olyan területeken, mint például az adóigazgatás, a közbeszerzés, a várostervezés és az engedélyek kibocsátása a helyi közigazgatás és vámügyintézés szintjén; örömmel veszi tudomásul a danilovgrádi Regionális Közigazgatási Iskola (ReSPA) megalapítását; |
| --- | --- |

16.

további reformokat sürget a közigazgatás számára, amely még mindig nem rendelkezik elegendő erőforrással, és amelyet még mindig nyíltan átsző a politika, és külön kéri, hogy vizsgálják felül a köztisztviselőkre és állami alkalmazottakra vonatkozó törvényt, hogy létrejöjjön egy átfogó, érdemeken alapuló foglalkoztatási rendszer, amelyhez a munkaerő-felvételt illetően áttekinthető szabályok, a szakmai előmenetelt illetően pedig az eljárások rögzítése is hozzátartozik; hasonlóképpen hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a humán erőforrásokat a közigazgatás helyi szintjein, és ez utóbbi működésére elegendő finanszírozást kell fordítani, hogy biztosítható legyen hatékonysága és átláthatósága, ami különösen a jelenleg folyó decentralizálás szempontjából fontos; felhívja a figyelmet arra, hogy az emberi erőforrásokkal gazdálkodó hivatal jogilag kötelező érvényű döntéseit tiszteletben kell tartani; hangsúlyozza, hogy javítani kell a jogi és intézményes keretet az elszámoltathatóságnak és a jogállamiság tiszteletben tartásának a fokozására az államigazgatáson belül, különösen olyan területeken, mint például az adóigazgatás, a közbeszerzés, a várostervezés és az engedélyek kibocsátása a helyi közigazgatás és vámügyintézés szintjén; örömmel veszi tudomásul a danilovgrádi Regionális Közigazgatási Iskola (ReSPA) megalapítását;

| 17. | üdvözli, hogy elfogadták a foglalkoztatás terén, vagy a közszolgáltatások nyújtása során a hátrányos megkülönböztetést tiltó általános törvényt – amely az érdemeken alapuló megkülönböztetésen kívül minden más megkülönböztetést tilt –, ami jelentős lépés a diszkrimináció elleni küzdelmet ösztönző jogi keret létrehozásában; ugyanakkor megjegyzi, hogy a törvényben maradhattak hiányosságok, és kéri ezek kiigazítását; hangsúlyozza, hogy az olyan kiszolgáltatott helyzetben lévő népcsoportok, mint a romák, askáliak és egyiptomiak, illetve a fogyatékkal élők állítólag még mindig hátrányos megkülönböztetés áldozatai, valamint a nemen és a szexuális irányultságon alapuló diszkrimináció széles körben létezik, többek között az állami hatóságok részéről is; sürgeti a montenegrói hatóságokat, hogy erősítsék a hátrányos megkülönböztetés eseteinek megelőzését, figyelemmel követését, büntetését és törvény általi üldözését megvalósító mechanizmusokat; aggódik amiatt, hogy a fogyatékkal élők munkához való jogát nem tartják teljesen tiszteletben, e tekintetben üdvözli a Montenegrói Kereskedelmi Kamarák Szövetsége (CTUM) és a civil szervezetek által aláírt nyilatkozatot a fogyatékkal élők munkaerő-piaci helyzetéről; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy elfogadták a foglalkoztatás terén, vagy a közszolgáltatások nyújtása során a hátrányos megkülönböztetést tiltó általános törvényt – amely az érdemeken alapuló megkülönböztetésen kívül minden más megkülönböztetést tilt –, ami jelentős lépés a diszkrimináció elleni küzdelmet ösztönző jogi keret létrehozásában; ugyanakkor megjegyzi, hogy a törvényben maradhattak hiányosságok, és kéri ezek kiigazítását; hangsúlyozza, hogy az olyan kiszolgáltatott helyzetben lévő népcsoportok, mint a romák, askáliak és egyiptomiak, illetve a fogyatékkal élők állítólag még mindig hátrányos megkülönböztetés áldozatai, valamint a nemen és a szexuális irányultságon alapuló diszkrimináció széles körben létezik, többek között az állami hatóságok részéről is; sürgeti a montenegrói hatóságokat, hogy erősítsék a hátrányos megkülönböztetés eseteinek megelőzését, figyelemmel követését, büntetését és törvény általi üldözését megvalósító mechanizmusokat; aggódik amiatt, hogy a fogyatékkal élők munkához való jogát nem tartják teljesen tiszteletben, e tekintetben üdvözli a Montenegrói Kereskedelmi Kamarák Szövetsége (CTUM) és a civil szervezetek által aláírt nyilatkozatot a fogyatékkal élők munkaerő-piaci helyzetéről;

| 18. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a nők továbbra sincsenek megfelelően képviselve a döntéshozatali folyamatokban és a vezetői tisztségekben sem a közigazgatásban, mint például a parlamentben, minisztériumokban, vezető kormányzati tisztségekben, sem az állami vállalatok vezetőségében; lépéseket sürget a nemek egyenlőségét érvényesítő cselekvési terv gyors végrehajtása és az egyenlő fizetések elvének bevezetése érdekében; |
| --- | --- |

18.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a nők továbbra sincsenek megfelelően képviselve a döntéshozatali folyamatokban és a vezetői tisztségekben sem a közigazgatásban, mint például a parlamentben, minisztériumokban, vezető kormányzati tisztségekben, sem az állami vállalatok vezetőségében; lépéseket sürget a nemek egyenlőségét érvényesítő cselekvési terv gyors végrehajtása és az egyenlő fizetések elvének bevezetése érdekében;

| 19. | üdvözli a családon belüli erőszak elleni védelemről szóló törvény elfogadását és felszólítja a kormányt annak mielőbbi végrehajtására, továbbá arra, hogy nyújtson pénzügyi támogatást a az áldozatokat segítő szervezeteknek; felszólítja a hatóságokat, hogy folytassanak tudatosítási kampányt annak érdekében, hogy a nők tájékoztatást kapjanak jogaikról, és vezessék be a zéró tolerancia politikáját a családon belüli erőszakkal szemben; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a családon belüli erőszak elleni védelemről szóló törvény elfogadását és felszólítja a kormányt annak mielőbbi végrehajtására, továbbá arra, hogy nyújtson pénzügyi támogatást a az áldozatokat segítő szervezeteknek; felszólítja a hatóságokat, hogy folytassanak tudatosítási kampányt annak érdekében, hogy a nők tájékoztatást kapjanak jogaikról, és vezessék be a zéró tolerancia politikáját a családon belüli erőszakkal szemben;

| 20. | sürgeti a montenegrói hatóságokat, hogy gondoskodjanak a megfelelő jogi előírások, köztük a kisebbségek jogairól és szabadságairól szóló törvény átfogó alkalmazásáról; emlékeztet arra, hogy minden kisebbséget védeni kell a hátrányos megkülönböztetés elleni törvény szigorú alkalmazásával; bátorítja Montenegrót, hogy tegyen további erőfeszítéseket a diszkrimináció összes válfajának tudatosítása érdekében; bátorítja a montenegrói hatóságokat, hogy továbbra is támogassák teljes mértékben a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek státuszának megoldását célzó cselekvési terv megvalósítását; |
| --- | --- |

20.

sürgeti a montenegrói hatóságokat, hogy gondoskodjanak a megfelelő jogi előírások, köztük a kisebbségek jogairól és szabadságairól szóló törvény átfogó alkalmazásáról; emlékeztet arra, hogy minden kisebbséget védeni kell a hátrányos megkülönböztetés elleni törvény szigorú alkalmazásával; bátorítja Montenegrót, hogy tegyen további erőfeszítéseket a diszkrimináció összes válfajának tudatosítása érdekében; bátorítja a montenegrói hatóságokat, hogy továbbra is támogassák teljes mértékben a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek státuszának megoldását célzó cselekvési terv megvalósítását;

| 21. | örömmel veszi tudomásul, hogy az etnikumok közötti kapcsolatok általában jók az országban, akárcsak a kisebbségek jogainak általános védelme, és ismételten megjegyzi, hogy ez olyan pozitív alap, amelyre e valamikor etnikumok közti zavargások és tömeges lakóhelyelhagyás jellemezte régióban a béketeremtő folyamat épülhet, de kéri, hogy a hatóságok az adminisztratív struktúrák keretében továbbra is kérjék ki a kisebbségi csoportok véleményét a régión belüli megbékélés elősegítése érdekében; ennélfogva felhívja a figyelmet arra, hogy tisztázni kell a kisebbségek megfelelő képviseletéről szóló alkotmányos előírást, és örömmel fogadja az e téren pontos statisztikák készítésére tett lépéseket; felszólít az állampolgárságról és a külföldiekről szóló törvénynek az európai normákhoz való igazítására; a szerb–montenegrói határ mindkét oldalán arra ösztönzi a politikai és vallási vezetőket, hogy járuljanak hozzá a nemzetiségek és vallások közötti pozitív hangulathoz azáltal, hogy a vitatott kérdésekben – beleértve a vitatott vallási kegyhelyek ügyét is – megegyezésen alapuló megoldásokat találnak; |
| --- | --- |

21.

örömmel veszi tudomásul, hogy az etnikumok közötti kapcsolatok általában jók az országban, akárcsak a kisebbségek jogainak általános védelme, és ismételten megjegyzi, hogy ez olyan pozitív alap, amelyre e valamikor etnikumok közti zavargások és tömeges lakóhelyelhagyás jellemezte régióban a béketeremtő folyamat épülhet, de kéri, hogy a hatóságok az adminisztratív struktúrák keretében továbbra is kérjék ki a kisebbségi csoportok véleményét a régión belüli megbékélés elősegítése érdekében; ennélfogva felhívja a figyelmet arra, hogy tisztázni kell a kisebbségek megfelelő képviseletéről szóló alkotmányos előírást, és örömmel fogadja az e téren pontos statisztikák készítésére tett lépéseket; felszólít az állampolgárságról és a külföldiekről szóló törvénynek az európai normákhoz való igazítására; a szerb–montenegrói határ mindkét oldalán arra ösztönzi a politikai és vallási vezetőket, hogy járuljanak hozzá a nemzetiségek és vallások közötti pozitív hangulathoz azáltal, hogy a vitatott kérdésekben – beleértve a vitatott vallási kegyhelyek ügyét is – megegyezésen alapuló megoldásokat találnak;

| 22. | megállapítja, hogy a roma, askáli és egyiptomi kisebbségek még mindig gyakran szembesülnek hátrányos megkülönböztetés miatti problémákkal; felszólítja a hatóságokat, hogy javítsák életkörülményeiket, társadalombiztosítási, egészségügyi, oktatási és foglalkoztatási szolgáltatásokhoz jutási esélyeiket, illetve adjanak számukra személyazonosító okmányokat, ami a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés előfeltétele; hangsúlyozza a Konik táborban uralkodó életkörülmények javításának, illetve a táboron belüli körülmények javítására és annak esetleges bezárására irányuló fenntartható stratégia elfogadásának és végrehajtásának szükségességét; |
| --- | --- |

22.

megállapítja, hogy a roma, askáli és egyiptomi kisebbségek még mindig gyakran szembesülnek hátrányos megkülönböztetés miatti problémákkal; felszólítja a hatóságokat, hogy javítsák életkörülményeiket, társadalombiztosítási, egészségügyi, oktatási és foglalkoztatási szolgáltatásokhoz jutási esélyeiket, illetve adjanak számukra személyazonosító okmányokat, ami a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés előfeltétele; hangsúlyozza a Konik táborban uralkodó életkörülmények javításának, illetve a táboron belüli körülmények javítására és annak esetleges bezárására irányuló fenntartható stratégia elfogadásának és végrehajtásának szükségességét;

| 23. | hangsúlyozza az aktív és független civil társadalmi szervezetek jelentőségét a demokrácia szempontjából; üdvözli a kormány és a civil szervezetek közötti együttműködés javulását, különösen a korrupció elleni küzdelem terén; szorgalmazza e kapcsolatok szorosabbra fűzését és kéri, hogy a politikai döntéshozatal – ideértve a politikák kidolgozását és a jogalkotást is – valamint a hatóságok tevékenységének nyomon követése során szélesebb körben kerüljön sor konzultációra; hangsúlyozza a civil társadalmi szereplők kulcsfontosságú szerepét a regionális társadalmi és politikai együttműködés elmélyítésében; üdvözli az európai integrációért felelős nemzeti tanács – amelynek tagjai között megtalálhatóak a civil társadalom, a kormány, az igazságszolgáltatás és az ellenzék képviselői is – munkáját, ugyanakkor felszólít a tanács szerepének erősítésére az európai uniós integráció előrehaladása során; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza az aktív és független civil társadalmi szervezetek jelentőségét a demokrácia szempontjából; üdvözli a kormány és a civil szervezetek közötti együttműködés javulását, különösen a korrupció elleni küzdelem terén; szorgalmazza e kapcsolatok szorosabbra fűzését és kéri, hogy a politikai döntéshozatal – ideértve a politikák kidolgozását és a jogalkotást is – valamint a hatóságok tevékenységének nyomon követése során szélesebb körben kerüljön sor konzultációra; hangsúlyozza a civil társadalmi szereplők kulcsfontosságú szerepét a regionális társadalmi és politikai együttműködés elmélyítésében; üdvözli az európai integrációért felelős nemzeti tanács – amelynek tagjai között megtalálhatóak a civil társadalom, a kormány, az igazságszolgáltatás és az ellenzék képviselői is – munkáját, ugyanakkor felszólít a tanács szerepének erősítésére az európai uniós integráció előrehaladása során;

| 24. | bátorítja a montenegrói kormányt, hogy folytasson szoros együttműködést és rendszeres párbeszédet a nem kormányzati szervezetekkel, a szakszervezetekkel és a civil társadalom más szervezeteivel; e tekintetben örömmel fogadja a montenegrói kormány és a civil szervezetek közötti együttműködési tanács felállítását; hangsúlyozza, hogy mennyire fontos a kormány, a nem kormányzati szervezetek, a szakszervezetek és a civil társadalom más szervezetei közötti együttműködés intézményes kereteinek erősítése; |
| --- | --- |

24.

bátorítja a montenegrói kormányt, hogy folytasson szoros együttműködést és rendszeres párbeszédet a nem kormányzati szervezetekkel, a szakszervezetekkel és a civil társadalom más szervezeteivel; e tekintetben örömmel fogadja a montenegrói kormány és a civil szervezetek közötti együttműködési tanács felállítását; hangsúlyozza, hogy mennyire fontos a kormány, a nem kormányzati szervezetek, a szakszervezetek és a civil társadalom más szervezetei közötti együttműködés intézményes kereteinek erősítése;

| 25. | örömmel fogadja a bolognai reformfolyamat végrehajtása során elért haladást, és további erőfeszítésekre szólít fel mind az általános, mind pedig a szakiskolai oktatás minőségének javítása érdekében, hogy az ifjúság megszerezhesse a munkaerőpiacon való sikeres versenyzéshez szükséges képességeket; a befogadó jellegű oktatásra vonatkozó stratégia hatékonyabb végrehajtását szorgalmazza, a kiszolgáltatott helyzetű csoportokból származó gyermekek bevonását is beleértve; |
| --- | --- |

25.

örömmel fogadja a bolognai reformfolyamat végrehajtása során elért haladást, és további erőfeszítésekre szólít fel mind az általános, mind pedig a szakiskolai oktatás minőségének javítása érdekében, hogy az ifjúság megszerezhesse a munkaerőpiacon való sikeres versenyzéshez szükséges képességeket; a befogadó jellegű oktatásra vonatkozó stratégia hatékonyabb végrehajtását szorgalmazza, a kiszolgáltatott helyzetű csoportokból származó gyermekek bevonását is beleértve;

| 26. | elismeri a montenegrói kormány által a szólásszabadság biztosítása érdekében az elektronikus sajtóról szóló törvény elfogadása révén tett lépéseket, de további lépéseket szorgalmaz a sajtószervek függetlenségének és szakmaiságának szavatolása érdekében, ideértve az állami műsorszolgáltató kapacitásának és függetlenségének erősítését; felszólítja a montenegrói hatóságokat, hogy tegyenek tanúbizonyságot elkötelezettségükről, biztosítandó, hogy a sajtó politikai beavatkozás nélkül működjön, és a szabályozói testületek függetlensége garantálva legyen; felhívja a figyelmet a rágalmazásért kiszabott, aránytalanul magas pénzbüntetésekre, amelyek továbbra is veszélyeztetik az újságírók munkájának szabadságát és függetlenségét, és kéri, hogy a rágalmazással kapcsolatos jogalkotást és gyakorlatot teljes mértékben igazítsák az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatához; hangsúlyozza, hogy teljes körű kivizsgálást és adott esetben ügyészi eljárást kell indítani a jelentések szerint újságírók, illetve civil szervezetek aktivistái ellen elkövetett megfélemlítések és testi erőszak ügyében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az újságírók magas szakmai normákat és szakmai erkölcsi kódexet alkalmazzanak; |
| --- | --- |

26.

elismeri a montenegrói kormány által a szólásszabadság biztosítása érdekében az elektronikus sajtóról szóló törvény elfogadása révén tett lépéseket, de további lépéseket szorgalmaz a sajtószervek függetlenségének és szakmaiságának szavatolása érdekében, ideértve az állami műsorszolgáltató kapacitásának és függetlenségének erősítését; felszólítja a montenegrói hatóságokat, hogy tegyenek tanúbizonyságot elkötelezettségükről, biztosítandó, hogy a sajtó politikai beavatkozás nélkül működjön, és a szabályozói testületek függetlensége garantálva legyen; felhívja a figyelmet a rágalmazásért kiszabott, aránytalanul magas pénzbüntetésekre, amelyek továbbra is veszélyeztetik az újságírók munkájának szabadságát és függetlenségét, és kéri, hogy a rágalmazással kapcsolatos jogalkotást és gyakorlatot teljes mértékben igazítsák az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatához; hangsúlyozza, hogy teljes körű kivizsgálást és adott esetben ügyészi eljárást kell indítani a jelentések szerint újságírók, illetve civil szervezetek aktivistái ellen elkövetett megfélemlítések és testi erőszak ügyében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az újságírók magas szakmai normákat és szakmai erkölcsi kódexet alkalmazzanak;

| 27. | örömmel fogadja az ország által a gazdasági reformok végrehajtása tekintetében elért jó teljesítményt, de hangsúlyozza, hogy a pénzügyi válság felfedte gazdasági modellje potenciális gyengeségeit és további szerkezeti változások sürgősségére hívta fel a figyelmet; különösen az üzleti viszonyok jobb és egyszerűbb szabályozásának elfogadására, a privatizációs szerződések felügyeletének és ellenőrzésének javítását célzó további lépésekre, illetve az állami támogatások átláthatóságának biztosítására szólít fel, főként a kis- és középvállalkozások működésének megkönnyítésére; |
| --- | --- |

27.

örömmel fogadja az ország által a gazdasági reformok végrehajtása tekintetében elért jó teljesítményt, de hangsúlyozza, hogy a pénzügyi válság felfedte gazdasági modellje potenciális gyengeségeit és további szerkezeti változások sürgősségére hívta fel a figyelmet; különösen az üzleti viszonyok jobb és egyszerűbb szabályozásának elfogadására, a privatizációs szerződések felügyeletének és ellenőrzésének javítását célzó további lépésekre, illetve az állami támogatások átláthatóságának biztosítására szólít fel, főként a kis- és középvállalkozások működésének megkönnyítésére;

| 28. | tudomásul veszi a munkaerőpiac működésének javulását, de aggódik a nem hivatalos foglalkoztatás magas aránya miatt, úgy véli, hogy az árnyékgazdaság mélyen gyökerező probléma, amelynek megoldása a társadalom minden vetületét magában foglaló, mélyreható stratégiákat igényel; felhívja a figyelmet arra, hogy a munkaerőpiacot még mindig strukturális munkanélküliség jellemzi, és hogy ugyanakkor a magas képesítést igénylő munkahelyeket nem töltik be, ami a megkívánt és a rendelkezésre álló szaktudás közötti eltérésekre vall; örömmel veszi tudomásul, hogy elfogadták az ezen eltérések megszüntetésének jogi alapfeltételeit magában foglaló nemzeti képesítési keretrendszert, és bátorítja a montenegrói kormányt, hogy ezt mielőbb valósítsa meg; |
| --- | --- |

28.

tudomásul veszi a munkaerőpiac működésének javulását, de aggódik a nem hivatalos foglalkoztatás magas aránya miatt, úgy véli, hogy az árnyékgazdaság mélyen gyökerező probléma, amelynek megoldása a társadalom minden vetületét magában foglaló, mélyreható stratégiákat igényel; felhívja a figyelmet arra, hogy a munkaerőpiacot még mindig strukturális munkanélküliség jellemzi, és hogy ugyanakkor a magas képesítést igénylő munkahelyeket nem töltik be, ami a megkívánt és a rendelkezésre álló szaktudás közötti eltérésekre vall; örömmel veszi tudomásul, hogy elfogadták az ezen eltérések megszüntetésének jogi alapfeltételeit magában foglaló nemzeti képesítési keretrendszert, és bátorítja a montenegrói kormányt, hogy ezt mielőbb valósítsa meg;

| 29. | hangsúlyozza a közlekedése infrastruktúra jelentőségét, és azt, hogy Montenegró fejlődése érdekében biztosítani kell a közlekedési rendszernek a szomszédos országok rendszereivel való összeköttetését; kéri, hogy továbbra is fejlesszék a vasúti rendszereket, illetve korszerűsítsék a már meglévő vasutat, amely a közutak életképes és környezetbarát helyettesítője, és a személyek és áruk szállításának jelentős részét átvehetné; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza a közlekedése infrastruktúra jelentőségét, és azt, hogy Montenegró fejlődése érdekében biztosítani kell a közlekedési rendszernek a szomszédos országok rendszereivel való összeköttetését; kéri, hogy továbbra is fejlesszék a vasúti rendszereket, illetve korszerűsítsék a már meglévő vasutat, amely a közutak életképes és környezetbarát helyettesítője, és a személyek és áruk szállításának jelentős részét átvehetné;

| 30. | hangsúlyozza, hogy Montenegró ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyolc legfontosabb munkajogi egyezményét, illetve a felülvizsgált Európai Szociális Chartát; kiemeli, hogy – bár a munkajogi törvény előírja az alapvető munkajogokat és a szakszervezetek jogait – még mindig vannak korlátozások; arra ösztönzi Montenegrót, hogy erősítse tovább a munkajogokat és a szakszervezetek jogait; rámutat a társadalmi párbeszéd fontos szerepére, és bátorítja a montenegrói kormányt, hogy fokozza a Szociális Tanács erősítését célzó törekvéseit; hangsúlyozza, hogy javítani kell a Szociális Tanács átláthatóságát és hatékonyságát; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy Montenegró ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyolc legfontosabb munkajogi egyezményét, illetve a felülvizsgált Európai Szociális Chartát; kiemeli, hogy – bár a munkajogi törvény előírja az alapvető munkajogokat és a szakszervezetek jogait – még mindig vannak korlátozások; arra ösztönzi Montenegrót, hogy erősítse tovább a munkajogokat és a szakszervezetek jogait; rámutat a társadalmi párbeszéd fontos szerepére, és bátorítja a montenegrói kormányt, hogy fokozza a Szociális Tanács erősítését célzó törekvéseit; hangsúlyozza, hogy javítani kell a Szociális Tanács átláthatóságát és hatékonyságát;

| 31. | örömmel fogadja a tényt, hogy az alkotmány Montenegrót az ökológiára kiemelt figyelmet fordító államként határozza meg; tudomásul veszi az idegenforgalomnak az ország gazdaságában játszott jelentős szerepét, és azon képességét, hogy az ország fejlődéséhez hozzájáruljon; ugyanakkor megjegyzi az idegenforgalom által a környezetre jelentett kockázatokat, és kéri a kormányt, hogy tegyen olyan további lépéseket a természetvédelem érdekében, mint például a környezetről szóló törvény és a még függőben lévő egyéb szabályok gyors végrehajtása, és az Adriai-tenger partja esetleges pusztulásának megakadályozásához szükséges további erőfeszítések; külön felhívja a figyelmet a hatékony hulladékkezelés szükségességére, különösen helyi szinten, a biztonságos hulladéklerakás szavatolása érdekében; örömmel fogadja azon intézkedéseket, melyek célja alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású gazdaság kialakítása az ország hatalmas vízerőmű- és más megújulóenergia-potenciáljának kiaknázása által, amely hozzájárul az ország saját szükségleteinek fedezéséhez és emellett komoly kiviteli forrás és devizakereseti forrás is az ország számára; ugyanakkor figyelmeztet, hogy a nagy duzzasztógátak gyakran komoly negatív következményekkel járnak a környezetre nézve, és kéri, hogy jóváhagyásuk vagy engedélyezésük előtt, az Európai Unió közösségi vívmányaival összhangban, végezzék el a megfelelő és átlátható környezetvédelmi felméréseket, beleértve a „környezetvédelmi szempontból jobb lehetőségeket”, a közvélemény részvételét, valamint a civiltársadalom szerepvállalását; |
| --- | --- |

31.

örömmel fogadja a tényt, hogy az alkotmány Montenegrót az ökológiára kiemelt figyelmet fordító államként határozza meg; tudomásul veszi az idegenforgalomnak az ország gazdaságában játszott jelentős szerepét, és azon képességét, hogy az ország fejlődéséhez hozzájáruljon; ugyanakkor megjegyzi az idegenforgalom által a környezetre jelentett kockázatokat, és kéri a kormányt, hogy tegyen olyan további lépéseket a természetvédelem érdekében, mint például a környezetről szóló törvény és a még függőben lévő egyéb szabályok gyors végrehajtása, és az Adriai-tenger partja esetleges pusztulásának megakadályozásához szükséges további erőfeszítések; külön felhívja a figyelmet a hatékony hulladékkezelés szükségességére, különösen helyi szinten, a biztonságos hulladéklerakás szavatolása érdekében; örömmel fogadja azon intézkedéseket, melyek célja alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású gazdaság kialakítása az ország hatalmas vízerőmű- és más megújulóenergia-potenciáljának kiaknázása által, amely hozzájárul az ország saját szükségleteinek fedezéséhez és emellett komoly kiviteli forrás és devizakereseti forrás is az ország számára; ugyanakkor figyelmeztet, hogy a nagy duzzasztógátak gyakran komoly negatív következményekkel járnak a környezetre nézve, és kéri, hogy jóváhagyásuk vagy engedélyezésük előtt, az Európai Unió közösségi vívmányaival összhangban, végezzék el a megfelelő és átlátható környezetvédelmi felméréseket, beleértve a „környezetvédelmi szempontból jobb lehetőségeket”, a közvélemény részvételét, valamint a civiltársadalom szerepvállalását;

| 32. | sürgeti a montenegrói hatóságokat, különösen a Gazdasági Minisztériumot, hogy honlapján hozza nyilvánosságra a Montenegró és Olaszország között készülő víz alatti energiavezeték létrehozásáról szóló közelmúltbeli megállapodás minden mellékletét és az ahhoz kapcsolódó dokumentumokat; kéri az ügy összes következménye, ideértve a környezeti hatás nyilvánosságra hozatalát; |
| --- | --- |

32.

sürgeti a montenegrói hatóságokat, különösen a Gazdasági Minisztériumot, hogy honlapján hozza nyilvánosságra a Montenegró és Olaszország között készülő víz alatti energiavezeték létrehozásáról szóló közelmúltbeli megállapodás minden mellékletét és az ahhoz kapcsolódó dokumentumokat; kéri az ügy összes következménye, ideértve a környezeti hatás nyilvánosságra hozatalát;

| 33. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy Montenegró határozottan elkötelezte magát a regionális együttműködés iránt, és hogy konstruktív regionális partner; dicséri Montenegró jó kapcsolatait a szomszédos országokkal és általános stabilizáló szerepét a régióban; megjegyzi, hogy az ország a legtöbb regionális szervezetnek aktív tagja, és számos igazságügyi és rendőrségi megállapodást kötött szomszédaival; örömmel fogadja a Horvátországgal és Szerbiával kötött, a közelmúltban ratifikált visszafogadási megállapodásokat, illetve a Szerbiával és Horvátországgal a közelmúltban kötött kiadatási megállapodást; kéri, hogy az ország a Nemzetközi Bíróságon keresztül mielőbb oldja meg Horvátországgal fennálló határvitáját; |
| --- | --- |

33.

megelégedéssel veszi tudomásul, hogy Montenegró határozottan elkötelezte magát a regionális együttműködés iránt, és hogy konstruktív regionális partner; dicséri Montenegró jó kapcsolatait a szomszédos országokkal és általános stabilizáló szerepét a régióban; megjegyzi, hogy az ország a legtöbb regionális szervezetnek aktív tagja, és számos igazságügyi és rendőrségi megállapodást kötött szomszédaival; örömmel fogadja a Horvátországgal és Szerbiával kötött, a közelmúltban ratifikált visszafogadási megállapodásokat, illetve a Szerbiával és Horvátországgal a közelmúltban kötött kiadatási megállapodást; kéri, hogy az ország a Nemzetközi Bíróságon keresztül mielőbb oldja meg Horvátországgal fennálló határvitáját;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a montenegrói parlament fogadta el a térségből elsőként a srebrenicai mészárlásról szóló állásfoglalást, és üdvözli ezt a lépést mint a régióbeli megbékéléshez tett jelentős hozzájárulást; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a montenegrói parlament fogadta el a térségből elsőként a srebrenicai mészárlásról szóló állásfoglalást, és üdvözli ezt a lépést mint a régióbeli megbékéléshez tett jelentős hozzájárulást;

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Montenegró kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Montenegró kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 108., 2010.4.29., 1. o.

(2)  HL L 334., 2007.12.19., 25. o.

(3)  HL L 336., 2009.12.18., 1. o.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/112 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/112

---

2011. március 9., szerdaA romák integrációjának európai uniós stratégiája

P7_TA(2011)0092

Az Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról (2010/2276(INI))

2012/C 199 E/15

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Alapjogi Chartára, különösen annak 1., 8., 19., 20., 21., 24., 25., 35. és 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alapjogi Chartára, különösen annak 1., 8., 19., 20., 21., 24., 25., 35. és 45. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok nemzetközi jogi keretére, azaz a faji megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre, az ENSZ nemzeti vagy etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló 1992. évi nyilatkozatára, a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezményre, valamint a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok nemzetközi jogi keretére, azaz a faji megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre, az ENSZ nemzeti vagy etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló 1992. évi nyilatkozatára, a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezményre, valamint a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmével foglalkozó európai egyezményekre, azaz az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ezzel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, az Európai Szociális Chartára és a Szociális Jogok Európai Bizottságának ahhoz kapcsolódó ajánlásaira, valamint az Európa Tanács nemzeti kisebbségek jogainak védelméről szóló keretegyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmével foglalkozó európai egyezményekre, azaz az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ezzel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, az Európai Szociális Chartára és a Szociális Jogok Európai Bizottságának ahhoz kapcsolódó ajánlásaira, valamint az Európa Tanács nemzeti kisebbségek jogainak védelméről szóló keretegyezményére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére, amely rendelkezik az Európai Unió alapját képező alapvető jogokat és elveket, ideértve a megkülönböztetésmentesség és a szabad mozgás elvét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére, amely rendelkezik az Európai Unió alapját képező alapvető jogokat és elveket, ideértve a megkülönböztetésmentesség és a szabad mozgás elvét,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésére, amely jogalapot teremt az uniós fellépésre abban az esetben, ha az adott fellépés célkitűzését tagállami szinten nem lehet megvalósítani, uniós szinten azonban megvalósítható, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésére, amely jogalapot teremt az uniós fellépésre abban az esetben, ha az adott fellépés célkitűzését tagállami szinten nem lehet megvalósítani, uniós szinten azonban megvalósítható,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés az alapvető uniós jogokkal foglalkozó 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés az alapvető uniós jogokkal foglalkozó 6. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkére, amely szankciók kiszabását és a jogok felfüggesztését írja elő az uniós jog megsértése esetén, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkére, amely szankciók kiszabását és a jogok felfüggesztését írja elő az uniós jog megsértése esetén,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. és 10. cikkére, amelyek arra kötelezik az Uniót, hogy vegye figyelembe a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére, továbbá a faji vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetés elleni fellépésre vonatkozó horizontális követelményeket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. és 10. cikkére, amelyek arra kötelezik az Uniót, hogy vegye figyelembe a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére, továbbá a faji vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetés elleni fellépésre vonatkozó horizontális követelményeket,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikkére, amely felhatalmazza a Tanácsot arra, hogy megfelelő intézkedéseket hozzon a faji vagy etnikai alapú megkülönböztetés elleni fellépés érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikkére, amely felhatalmazza a Tanácsot arra, hogy megfelelő intézkedéseket hozzon a faji vagy etnikai alapú megkülönböztetés elleni fellépés érdekében,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. cikkére, amely a foglalkoztatás, a jobb élet- és munkakörülmények, valamint a megfelelő szociális védelem előmozdítását az Unió és a tagállamok célkitűzéseként határozza meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. cikkére, amely a foglalkoztatás, a jobb élet- és munkakörülmények, valamint a megfelelő szociális védelem előmozdítását az Unió és a tagállamok célkitűzéseként határozza meg,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikkére, amely meghatározza azokat a területeket, amelyeken az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit, különösen a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tételét ((1) bekezdés h) pont), és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet ((1) bekezdés j) pont) illetően, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikkére, amely meghatározza azokat a területeket, amelyeken az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit, különösen a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tételét ((1) bekezdés h) pont), és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet ((1) bekezdés j) pont) illetően,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló XVIII. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló XVIII. címére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkére (rugalmassági záradék), amely lehetővé teszi rendelkezések elfogadását az alapszerződésekben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkére (rugalmassági záradék), amely lehetővé teszi rendelkezések elfogadását az alapszerződésekben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3., 8., 16., 18., 20., 21. és 157. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3., 8., 16., 18., 20., 21. és 157. cikkére,

| — | tekintettel az Európa Tanács társadalmi kirekesztés elleni küzdelemről és az európai társadalmi kohézió erősítéséről szóló, 1355 (1998) sz. ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács társadalmi kirekesztés elleni küzdelemről és az európai társadalmi kohézió erősítéséről szóló, 1355 (1998) sz. ajánlására,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a regionális és kisebbségi nyelvekről szóló európai chartájára, amely a regionális és kisebbségi nyelveket az európai kulturális örökség szerves részeként ismeri el, valamint a nemzeti kisebbségek jogainak védelméről szóló keretegyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a regionális és kisebbségi nyelvekről szóló európai chartájára, amely a regionális és kisebbségi nyelveket az európai kulturális örökség szerves részeként ismeri el, valamint a nemzeti kisebbségek jogainak védelméről szóló keretegyezményére,

| — | tekintettel a romák Európai Unióban betöltött helyzetéről szóló, 2005. április 28-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák Európai Unióban betöltött helyzetéről szóló, 2005. április 28-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unióban élő roma nők helyzetéről szóló 2006. június 1-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban élő roma nők helyzetéről szóló 2006. június 1-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004/38/EK irányelv alkalmazásáról szóló, 2007. november 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004/38/EK irányelv alkalmazásáról szóló, 2007. november 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a romákkal kapcsolatos európai stratégiáról szóló, 2008. január 31-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romákkal kapcsolatos európai stratégiáról szóló, 2008. január 31-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a romák etnikai alapon történő olaszországi összeírásáról szóló, 2008. július 10-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák etnikai alapon történő olaszországi összeírásáról szóló, 2008. július 10-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a romák szociális helyzetéről és uniós munkaerő-piaci hozzáférésük javításáról szóló, 2009. március 11-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák szociális helyzetéről és uniós munkaerő-piaci hozzáférésük javításáról szóló, 2009. március 11-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a romákról szóló második csúcstalálkozóról szóló, 2010. március 25-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romákról szóló második csúcstalálkozóról szóló, 2010. március 25-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a romák helyzetéről és az Európai Unión belüli szabad mozgásról szóló, 2010. szeptember 9-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák helyzetéről és az Európai Unión belüli szabad mozgásról szóló, 2010. szeptember 9-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK irányelvre (12),

| — | tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB kerethatározatra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB kerethatározatra (13),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek a marginalizált közösségeket segítő, lakásberuházási intézkedések támogathatósága tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. május 19-i 437/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek a marginalizált közösségeket segítő, lakásberuházási intézkedések támogathatósága tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. május 19-i 437/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (14),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2007. decemberi és 2008. júniusi következtetéseire, valamint az Általános Ügyek Tanácsának 2008. decemberi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2007. decemberi és 2008. júniusi következtetéseire, valamint az Általános Ügyek Tanácsának 2008. decemberi következtetéseire,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanácsnak a romák integrációjára vonatkozóan 2009. június 8-án Luxembourgban elfogadott következtetéseire, és különösen a romák társadalmi befogadásának tíz közös – a következtetésekhez csatolt – alapelvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanácsnak a romák integrációjára vonatkozóan 2009. június 8-án Luxembourgban elfogadott következtetéseire, és különösen a romák társadalmi befogadásának tíz közös – a következtetésekhez csatolt – alapelvére,

| — | tekintettel a romák európai társadalmi és gazdasági integrációjáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0133), a munkacsoport létrehozására (15) (2010. szeptember 7-én), a munkacsoport első megállapításaira (16), valamint az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák európai társadalmi és gazdasági integrációjáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0133), a munkacsoport létrehozására (15) (2010. szeptember 7-én), a munkacsoport első megállapításaira (16), valamint az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének jelentésére,

| — | tekintettel a „Romák Európában: a romák társadalmi befogadását elősegítő európai uniós eszközök és politikák végrehajtása – jelentés az elért eredményekről (2008–2010)” címet viselő bizottsági munkadokumentumra (SEC(2010)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Romák Európában: a romák társadalmi befogadását elősegítő európai uniós eszközök és politikák végrehajtása – jelentés az elért eredményekről (2008–2010)” címet viselő bizottsági munkadokumentumra (SEC(2010)0400),

| — | tekintettel a romákról szóló első, 2008. szeptember 16-án Brüsszelben megrendezett csúcstalálkozóra és a romákról szóló második, 2010. április 8-án Córdobában megrendezett csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a romákról szóló első, 2008. szeptember 16-án Brüsszelben megrendezett csúcstalálkozóra és a romákról szóló második, 2010. április 8-án Córdobában megrendezett csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel a „Rasszizmus és idegengyűlölet az EU tagállamaiban” című, az Alapjogi Ügynökség által 2009-ben közzétett jelentésre (17), valamint Thomas Hammarberg, az Európa Tanács emberi jogi biztosának jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Rasszizmus és idegengyűlölet az EU tagállamaiban” című, az Alapjogi Ügynökség által 2009-ben közzétett jelentésre (17), valamint Thomas Hammarberg, az Európa Tanács emberi jogi biztosának jelentésére,

| — | tekintettel az Európa Tanács kapcsolódó ajánlásaira, véleményeire és nyilatkozataira, például az Európa Tanács romákról szóló magas szintű ülésének következtetéseire (Strasbourg, 2010. október 20.) (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács kapcsolódó ajánlásaira, véleményeire és nyilatkozataira, például az Európa Tanács romákról szóló magas szintű ülésének következtetéseire (Strasbourg, 2010. október 20.) (18),

| — | tekintettel arra, hogy 2005-ben több uniós tagállam, tagjelölt ország és más országok, ahol az uniós intézményeknek erőteljes a jelenléte, kihirdették a roma integráció évtizedét, és létrehozták a Roma Oktatási Alapot, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2005-ben több uniós tagállam, tagjelölt ország és más országok, ahol az uniós intézményeknek erőteljes a jelenléte, kihirdették a roma integráció évtizedét, és létrehozták a Roma Oktatási Alapot,

| — | tekintettel az ENSZ Faji Megkülönböztetés Megszüntetésének Bizottsága által a 77. ülésszakon elfogadott ajánlásokra (2010. augusztus 2–27.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Faji Megkülönböztetés Megszüntetésének Bizottsága által a 77. ülésszakon elfogadott ajánlásokra (2010. augusztus 2–27.),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak „A Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság negyedik jelentése Franciaországról” című jelentésére, amelyet 2010. június 15-én tettek közzé, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak „A Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság negyedik jelentése Franciaországról” című jelentésére, amelyet 2010. június 15-én tettek közzé,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0043/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0043/2011),

| A. | mivel az Európában élő 10-12 milliós, többségében uniós állampolgárságú roma népesség nagy részének rendszeresen hátrányos megkülönböztetést kell elszenvednie, és ezért elviselhetetlen mértékű társadalmi, kulturális és gazdasági kirekesztéssel, valamint emberi jogaik megsértésével kell szembenéznie, továbbá súlyos megbélyegzést és megkülönböztetést él át mind a magán-, mind pedig a közéletben, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európában élő 10-12 milliós, többségében uniós állampolgárságú roma népesség nagy részének rendszeresen hátrányos megkülönböztetést kell elszenvednie, és ezért elviselhetetlen mértékű társadalmi, kulturális és gazdasági kirekesztéssel, valamint emberi jogaik megsértésével kell szembenéznie, továbbá súlyos megbélyegzést és megkülönböztetést él át mind a magán-, mind pedig a közéletben,

| B. | mivel az Európai Unió különböző térségei között még mindig vannak gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek, és mivel a roma közösség jelentős hányada az Unió gazdasági és társadalmi szempontból legkevésbé fejlett térségeiben él, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió különböző térségei között még mindig vannak gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek, és mivel a roma közösség jelentős hányada az Unió gazdasági és társadalmi szempontból legkevésbé fejlett térségeiben él,

| C. | mivel az Európai Unió az EU Alapjogi Chartájában és a Szerződésekben rögzített elveken alapul, amelyek között szerepel a megkülönböztetésmentesség elve, valamint az uniós polgárságból levezetett különös jogok, a szabad mozgáshoz való jog és az egyenlőség, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió az EU Alapjogi Chartájában és a Szerződésekben rögzített elveken alapul, amelyek között szerepel a megkülönböztetésmentesség elve, valamint az uniós polgárságból levezetett különös jogok, a szabad mozgáshoz való jog és az egyenlőség,

| D. | mivel az EU elnökségi trojkája a Cordobában, 2010. április 8–9-én megrendezett második roma csúcstalálkozón megfogalmazott közös nyilatkozatában elkötelezte magát a roma kérdések alapvető jogokkal kapcsolatos európai és nemzeti politikákban való általános érvényesítése, valamint a rasszizmussal, szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel szembeni védelem terén való előrelépés mellett, a roma integráció integrált platformja ütemtervének jobb megtervezése, valamint a főbb célkitűzések és eredmények prioritási sorrendjének felállítása mellett, valamint annak biztosítása mellett, hogy az Európai Unió meglévő pénzügyi eszközeit – különösen a strukturális alapokat – a romák rendelkezésére bocsátják, |
| --- | --- |

D.

mivel az EU elnökségi trojkája a Cordobában, 2010. április 8–9-én megrendezett második roma csúcstalálkozón megfogalmazott közös nyilatkozatában elkötelezte magát a roma kérdések alapvető jogokkal kapcsolatos európai és nemzeti politikákban való általános érvényesítése, valamint a rasszizmussal, szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel szembeni védelem terén való előrelépés mellett, a roma integráció integrált platformja ütemtervének jobb megtervezése, valamint a főbb célkitűzések és eredmények prioritási sorrendjének felállítása mellett, valamint annak biztosítása mellett, hogy az Európai Unió meglévő pénzügyi eszközeit – különösen a strukturális alapokat – a romák rendelkezésére bocsátják,

| E. | mivel a roma gyermekek oktatási rendszerből való kirekesztése kedvezőtlen hatással van a roma közösség tagjainak egyéb jogaira, különösen a munkához való jogra, és mivel ez súlyosbítja marginalizálódásukat, |
| --- | --- |

E.

mivel a roma gyermekek oktatási rendszerből való kirekesztése kedvezőtlen hatással van a roma közösség tagjainak egyéb jogaira, különösen a munkához való jogra, és mivel ez súlyosbítja marginalizálódásukat,

| F. | mivel az írástudatlanság a hagyományos nomád életmódjukat Európában fenntartani kívánó közösségeket érinti a leginkább, és mivel gyermekeik beiskoláztatása ezért kulturális akadályokba ütközik, |
| --- | --- |

F.

mivel az írástudatlanság a hagyományos nomád életmódjukat Európában fenntartani kívánó közösségeket érinti a leginkább, és mivel gyermekeik beiskoláztatása ezért kulturális akadályokba ütközik,

| G. | mivel biztosítani kell a roma gyermekek beiskolázásához szükséges anyagi feltételeket, és mivel ennek iskolai közvetítők (mediátorok) kijelölését is magában kell foglalnia, |
| --- | --- |

G.

mivel biztosítani kell a roma gyermekek beiskolázásához szükséges anyagi feltételeket, és mivel ennek iskolai közvetítők (mediátorok) kijelölését is magában kell foglalnia,

| H. | mivel az EU egy sor hasznos eszközt, mechanizmust és alapot dolgozott ki a romák beilleszkedésének elősegítése érdekében, azonban ezek a szakpolitikai terülteken elszórva, nem megfelelő ellenőrzés mellett, és ezért nehezen mérhető és korlátozott hatékonysággal működnek; mivel a számos együttműködési mechanizmus és intézmény megléte ellenére a romák beilleszkedésével kapcsolatos problémákra és kihívásokra nincs megfelelő válasz, és ezért a jelenlegi állapot tarthatatlan, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU egy sor hasznos eszközt, mechanizmust és alapot dolgozott ki a romák beilleszkedésének elősegítése érdekében, azonban ezek a szakpolitikai terülteken elszórva, nem megfelelő ellenőrzés mellett, és ezért nehezen mérhető és korlátozott hatékonysággal működnek; mivel a számos együttműködési mechanizmus és intézmény megléte ellenére a romák beilleszkedésével kapcsolatos problémákra és kihívásokra nincs megfelelő válasz, és ezért a jelenlegi állapot tarthatatlan,

| I. | mivel a „Roma integráció évtizede” elnevezésű kezdeményezés 2005-ben azzal a célkitűzéssel indult el, hogy küzdjön a megkülönböztetés ellen és javítson a romák gazdasági és szociális helyzetén; mivel továbbá a roma integráció évtizedéről szóló nyilatkozat aláírói – Bulgária, Horvátország, Magyarország, Montenegró, Csehország, Románia, Szerbia, Szlovákia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság – vállalták, hogy a hátrányos megkülönböztetés felszámolásán, illetve a romák és a társadalom többi része közötti elfogadhatatlan különbségek megszüntetésén fognak munkálkodni, |
| --- | --- |

I.

mivel a „Roma integráció évtizede” elnevezésű kezdeményezés 2005-ben azzal a célkitűzéssel indult el, hogy küzdjön a megkülönböztetés ellen és javítson a romák gazdasági és szociális helyzetén; mivel továbbá a roma integráció évtizedéről szóló nyilatkozat aláírói – Bulgária, Horvátország, Magyarország, Montenegró, Csehország, Románia, Szerbia, Szlovákia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság – vállalták, hogy a hátrányos megkülönböztetés felszámolásán, illetve a romák és a társadalom többi része közötti elfogadhatatlan különbségek megszüntetésén fognak munkálkodni,

| J. | mivel a romák tényleges integrációja csak az érdekelt közösségek jogainak és kötelezettségeinek kölcsönös elismerésével lehetséges, |
| --- | --- |

J.

mivel a romák tényleges integrációja csak az érdekelt közösségek jogainak és kötelezettségeinek kölcsönös elismerésével lehetséges,

| K. | mivel több tagállamban került sor a romák hazatelepítésére és visszaküldésére, ami gyakran a romák megbélyegzésével és a politikai vitában megjelenő általános cigánygyűlölettel járt együtt, |
| --- | --- |

K.

mivel több tagállamban került sor a romák hazatelepítésére és visszaküldésére, ami gyakran a romák megbélyegzésével és a politikai vitában megjelenő általános cigánygyűlölettel járt együtt,

| L. | mivel a megkülönböztetésmentesség, bár elengedhetetlen, még mindig nem megfelelő válasz a romákat történelmileg sújtó strukturális megkülönböztetésre, és mivel ezért az egyenlőség megteremtését célzó jogszabályokat és politikákat egy uniós szintű stratégián keresztül ki kell egészíteni és meg kell erősíteni a romák jól meghatározható szükségleteinek kielégítése – nevezetesen az alapvető jogok, az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség maradéktalan tiszteletben tartása, a jogszabályok maradéktalan és megkülönböztetésmentes alkalmazása, a romák jogainak megsértését nyomon követő és szankcionáló politikák és mechanizmusok kialakítása, valamint a foglalkoztatáshoz, a lakhatáshoz, a kultúrához, az egészségügyi ellátáshoz, a közügyekben való részvételhez, a képzéshez, az oktatáshoz és a szabad mozgáshoz fűződő konkrét emberi jogaik biztosítása – érdekében, |
| --- | --- |

L.

mivel a megkülönböztetésmentesség, bár elengedhetetlen, még mindig nem megfelelő válasz a romákat történelmileg sújtó strukturális megkülönböztetésre, és mivel ezért az egyenlőség megteremtését célzó jogszabályokat és politikákat egy uniós szintű stratégián keresztül ki kell egészíteni és meg kell erősíteni a romák jól meghatározható szükségleteinek kielégítése – nevezetesen az alapvető jogok, az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség maradéktalan tiszteletben tartása, a jogszabályok maradéktalan és megkülönböztetésmentes alkalmazása, a romák jogainak megsértését nyomon követő és szankcionáló politikák és mechanizmusok kialakítása, valamint a foglalkoztatáshoz, a lakhatáshoz, a kultúrához, az egészségügyi ellátáshoz, a közügyekben való részvételhez, a képzéshez, az oktatáshoz és a szabad mozgáshoz fűződő konkrét emberi jogaik biztosítása – érdekében,

| M. | mivel a nyílt koordinációs módszer puha politikai megközelítése, amely a tagállamok önkéntes részvételére hagyatkozik, és nem tartalmaz kemény ösztönzőket, amelyek előmozdítanák a tényleges teljesítményt, elégtelennek bizonyult a roma integráció elősegítésében, és e korlát részben megszüntethető azzal, hogy az EU finanszírozási mechanizmusait szorosabban összekapcsolják a szakértői értékelés folyamataival, |
| --- | --- |

M.

mivel a nyílt koordinációs módszer puha politikai megközelítése, amely a tagállamok önkéntes részvételére hagyatkozik, és nem tartalmaz kemény ösztönzőket, amelyek előmozdítanák a tényleges teljesítményt, elégtelennek bizonyult a roma integráció elősegítésében, és e korlát részben megszüntethető azzal, hogy az EU finanszírozási mechanizmusait szorosabban összekapcsolják a szakértői értékelés folyamataival,

| N. | mivel az etnikai kisebbségekből származó nők, különösen a roma nők sokkal súlyosabb megkülönböztetéssel szembesülnek, mint az ugyanazon etnikai csoportból származó férfiak vagy a többséghez tartozó nők, és mivel a roma nők foglalkoztatási aránya még alacsonyabb, mint a roma férfiaké, másrészről viszont a családban betöltött szerepükből adódóan a nők lehetnek a perifériára szorult közösségek integrációjának legfőbb pillérei, |
| --- | --- |

N.

mivel az etnikai kisebbségekből származó nők, különösen a roma nők sokkal súlyosabb megkülönböztetéssel szembesülnek, mint az ugyanazon etnikai csoportból származó férfiak vagy a többséghez tartozó nők, és mivel a roma nők foglalkoztatási aránya még alacsonyabb, mint a roma férfiaké, másrészről viszont a családban betöltött szerepükből adódóan a nők lehetnek a perifériára szorult közösségek integrációjának legfőbb pillérei,

| O. | mivel megkülönböztetett figyelmet kell fordítani a kiskorúakra és a gyermekekre a romák integrációjára irányuló európai stratégia kidolgozása során, |
| --- | --- |

O.

mivel megkülönböztetett figyelmet kell fordítani a kiskorúakra és a gyermekekre a romák integrációjára irányuló európai stratégia kidolgozása során,

| P. | mivel a romák integrációjára irányuló uniós stratégiának az összes vonatkozó irányelv és uniós jogszabály maradéktalan átültetésének és szigorúbb végrehajtásának biztosítása révén fel kell lépnie a romák alapvető jogainak bármifajta megsértése ellen, ideértve a hátrányos megkülönböztetést, a szegregációt, a gyűlöletbeszédet, az etnikai alapú profilalkotást és a jogellenes újlenyomat-vételt, valamint a jogtalan kilakoltatást és kitoloncolást, |
| --- | --- |

P.

mivel a romák integrációjára irányuló uniós stratégiának az összes vonatkozó irányelv és uniós jogszabály maradéktalan átültetésének és szigorúbb végrehajtásának biztosítása révén fel kell lépnie a romák alapvető jogainak bármifajta megsértése ellen, ideértve a hátrányos megkülönböztetést, a szegregációt, a gyűlöletbeszédet, az etnikai alapú profilalkotást és a jogellenes újlenyomat-vételt, valamint a jogtalan kilakoltatást és kitoloncolást,

| Q. | mivel a romák egyre szélesebb körű megbélyegzése, valamint a politikai beszédekben és a nyilvánosság előtt megjelenő cigányellenesség aggodalomra ad okot; mivel a romák megkérdőjelezhető hazatelepítése és visszaküldése, ami több tagállamban is megtörtént, félelmet és szorongást váltott ki a roma népesség körében, és aggasztó szintre emelte a rasszizmust és a megkülönböztetést, |
| --- | --- |

Q.

mivel a romák egyre szélesebb körű megbélyegzése, valamint a politikai beszédekben és a nyilvánosság előtt megjelenő cigányellenesség aggodalomra ad okot; mivel a romák megkérdőjelezhető hazatelepítése és visszaküldése, ami több tagállamban is megtörtént, félelmet és szorongást váltott ki a roma népesség körében, és aggasztó szintre emelte a rasszizmust és a megkülönböztetést,

| R. | mivel a romák esélye, hogy ugyanazokkal a jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezzenek, mint valamely tagállam polgárai, nagyban függ attól, hogy az állampolgárságot igazoló jogi okmánnyal rendelkezzenek, |
| --- | --- |

R.

mivel a romák esélye, hogy ugyanazokkal a jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezzenek, mint valamely tagállam polgárai, nagyban függ attól, hogy az állampolgárságot igazoló jogi okmánnyal rendelkezzenek,

| S. | mivel a roma népesség jó minőségű oktatáshoz és szakképzéshez való hozzáférése, saját kultúrájának és értékeinek, valamint kulturális örökségének megosztása és megértése, a romák közösségi életben való részvétele és nagyobb jelenléte a társadalomba való integrációjukat és abban való részvételüket célzó, mind nemzeti, mind pedig európai stratégiák végrehajtására irányuló holisztikus megközelítés fő területei, |
| --- | --- |

S.

mivel a roma népesség jó minőségű oktatáshoz és szakképzéshez való hozzáférése, saját kultúrájának és értékeinek, valamint kulturális örökségének megosztása és megértése, a romák közösségi életben való részvétele és nagyobb jelenléte a társadalomba való integrációjukat és abban való részvételüket célzó, mind nemzeti, mind pedig európai stratégiák végrehajtására irányuló holisztikus megközelítés fő területei,

| T. | mivel a jó minőségű oktatás és képzés befolyásolja az egyén jövőjét mind személyes, mind pedig szakmai téren, és ezért a társadalmi életben való részvétel érdekében alapvető fontosságú gondoskodni arról, hogy mindenki számára azonosak és mindennemű megkülönböztetéstől mentesek legyenek az oktatáshoz és a képzéshez való hozzáférés feltételei, és mivel a romák integrációja és a kölcsönös megértés szempontjából lényeges eszközt jelent a kulturális sokféleség és a sztereotípiák elleni küzdelem tantervekbe való beépítése már a legfiatalabb kortól kezdve, |
| --- | --- |

T.

mivel a jó minőségű oktatás és képzés befolyásolja az egyén jövőjét mind személyes, mind pedig szakmai téren, és ezért a társadalmi életben való részvétel érdekében alapvető fontosságú gondoskodni arról, hogy mindenki számára azonosak és mindennemű megkülönböztetéstől mentesek legyenek az oktatáshoz és a képzéshez való hozzáférés feltételei, és mivel a romák integrációja és a kölcsönös megértés szempontjából lényeges eszközt jelent a kulturális sokféleség és a sztereotípiák elleni küzdelem tantervekbe való beépítése már a legfiatalabb kortól kezdve,

| U. | mivel 2010. október 19-én a Bizottság bejelentette, hogy 2011 áprilisában ismerteti a nemzeti roma stratégiák uniós keretét (19), |
| --- | --- |

U.

mivel 2010. október 19-én a Bizottság bejelentette, hogy 2011 áprilisában ismerteti a nemzeti roma stratégiák uniós keretét (19),

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy a romák integrációjára irányuló európai uniós stratégiára (a továbbiakban a stratégia), vagyis egy uniós szintű, iránymutató jellegű, inkluzív és többszintű cselekvési tervre, amely az összes politikai és közigazgatási szint bevonásával készülne és amelyet mind e szinteken végre kellene hajtani, az igényeknek megfelelően lenne alakítható, a fent említett Szerződésekben, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott feladatokon, célokon, alapelveken és eszközökön, a vonatkozó uniós jogszabályokon, valamint az Unió megosztott kompetenciáin, támogatásán, koordinálásán és kiegészítő fellépésein alapulna, és felhívja a Tanácsot, hogy fogadja el ezt a stratégiát; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy a romák integrációjára irányuló európai uniós stratégiára (a továbbiakban a stratégia), vagyis egy uniós szintű, iránymutató jellegű, inkluzív és többszintű cselekvési tervre, amely az összes politikai és közigazgatási szint bevonásával készülne és amelyet mind e szinteken végre kellene hajtani, az igényeknek megfelelően lenne alakítható, a fent említett Szerződésekben, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott feladatokon, célokon, alapelveken és eszközökön, a vonatkozó uniós jogszabályokon, valamint az Unió megosztott kompetenciáin, támogatásán, koordinálásán és kiegészítő fellépésein alapulna, és felhívja a Tanácsot, hogy fogadja el ezt a stratégiát;

| 2. | elismeri, hogy a roma közösségek megkülönböztetés és/vagy gyakori előítéletek áldozatai számos tagállamban, és hogy ezt a helyzetet a munkahelyek elvesztését eredményező jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság is súlyosbítja; hangsúlyozza, hogy a roma népesség integrációja mind a tagállamok, mind az uniós intézmények felelőssége; felhívja valamennyi tagállamot, hogy teljes mértékben működjenek együtt az EU-val és a roma népesség képviselőivel az integrált politikák kidolgozása érdekében, kihasználva az uniós alapokban, és különösen az ERFA-ban, az ESZA-ban és az EMVA-ban rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat a roma integráció nemzeti, regionális és helyi szintű előmozdítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy fordítson külön figyelmet a technikai segítségnyújtásra irányuló kérelmekre, ezáltal javítva a roma közösségek integrációjára rendelkezésre álló valamennyi eszköz hatékonyságát; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy a roma közösségek megkülönböztetés és/vagy gyakori előítéletek áldozatai számos tagállamban, és hogy ezt a helyzetet a munkahelyek elvesztését eredményező jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság is súlyosbítja; hangsúlyozza, hogy a roma népesség integrációja mind a tagállamok, mind az uniós intézmények felelőssége; felhívja valamennyi tagállamot, hogy teljes mértékben működjenek együtt az EU-val és a roma népesség képviselőivel az integrált politikák kidolgozása érdekében, kihasználva az uniós alapokban, és különösen az ERFA-ban, az ESZA-ban és az EMVA-ban rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat a roma integráció nemzeti, regionális és helyi szintű előmozdítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy fordítson külön figyelmet a technikai segítségnyújtásra irányuló kérelmekre, ezáltal javítva a roma közösségek integrációjára rendelkezésre álló valamennyi eszköz hatékonyságát;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a romák társadalmi és gazdasági integrációjára európai programok és pénzeszközök állnak rendelkezésre és használhatók fel, azonban minden szinten hatékonyabb kommunikációra van szükség a helyi hatóságok, a civil társadalom és e programok lehetséges célcsoportjai között annak érdekében, hogy a romák tájékoztatást kapjanak erre vonatkozóan; ezenkívül ösztönzi a rendelkezésre álló uniós alapok igénybevételét többek között új házak megépítésére vagy meglévők felújítására, az infrastruktúra, a helyi közművek, a távközlési rendszerek, illetve az oktatás és a munkaerőpiacra való bejutásra vonatkozó intézkedések javítására; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a romák társadalmi és gazdasági integrációjára európai programok és pénzeszközök állnak rendelkezésre és használhatók fel, azonban minden szinten hatékonyabb kommunikációra van szükség a helyi hatóságok, a civil társadalom és e programok lehetséges célcsoportjai között annak érdekében, hogy a romák tájékoztatást kapjanak erre vonatkozóan; ezenkívül ösztönzi a rendelkezésre álló uniós alapok igénybevételét többek között új házak megépítésére vagy meglévők felújítására, az infrastruktúra, a helyi közművek, a távközlési rendszerek, illetve az oktatás és a munkaerőpiacra való bejutásra vonatkozó intézkedések javítására;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy






  a) | a stratégián belül jelöljön meg kiemelt területeket, elsősorban az alábbiakat:






  — | alapvető jogok, különösen a megkülönböztetésmentesség, az egyenlőség és a szabad mozgás, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy

a)

a stratégián belül jelöljön meg kiemelt területeket, elsősorban az alábbiakat:

—

alapvető jogok, különösen a megkülönböztetésmentesség, az egyenlőség és a szabad mozgás,

| — | oktatás, szakképzés és egész életen át tartó képzés, |
| --- | --- |

—

oktatás, szakképzés és egész életen át tartó képzés,

| — | kultúra, |
| --- | --- |

—

kultúra,

| — | foglalkoztatás, |
| --- | --- |

—

foglalkoztatás,

| — | lakhatás, beleértve az egészséges környezetet és a megfelelő infrastruktúrát is, |
| --- | --- |

—

lakhatás, beleértve az egészséges környezetet és a megfelelő infrastruktúrát is,

| — | egészségügyi ellátás és a romák egészségügyi helyzetének javítása, és |
| --- | --- |

—

egészségügyi ellátás és a romák egészségügyi helyzetének javítása, és

| — | a roma civil társadalom politikai és civil részvétele, beleértve a roma fiatalokat is; |
| --- | --- |

—

a roma civil társadalom politikai és civil részvétele, beleértve a roma fiatalokat is;

| b) | a stratégia keretében mutasson be ütemtervet kötelező erejű minimális normák uniós szinten történő bevezetése vonatkozásában az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás és az egészségügyi ellátás kiemelt területein; |
| --- | --- |

b)

a stratégia keretében mutasson be ütemtervet kötelező erejű minimális normák uniós szinten történő bevezetése vonatkozásában az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás és az egészségügyi ellátás kiemelt területein;

| c) | határozza meg a stratégia kiemelt területekhez kapcsolódó célkitűzéseit, elsősorban az alábbiakat:






  — | hatékony megkülönböztetés elleni jogszabályok és az élet valamennyi területén megvalósuló diszkrimináció, többek között a kettős diszkrimináció ellen is védelmet biztosító, valamint az egyenlőséget, a megkülönböztetésmentességet és a szabad mozgáshoz való jogot garantáló, védelmező és előmozdító intézkedések elfogadása, többek között a romákat és nem romákat egyaránt célzó figyelemfelkeltő intézkedések révén annak érdekében, hogy fel lehessen számolni a megkülönböztető jellegű akadályokat, |
| --- | --- | --- |

c)

határozza meg a stratégia kiemelt területekhez kapcsolódó célkitűzéseit, elsősorban az alábbiakat:

—

hatékony megkülönböztetés elleni jogszabályok és az élet valamennyi területén megvalósuló diszkrimináció, többek között a kettős diszkrimináció ellen is védelmet biztosító, valamint az egyenlőséget, a megkülönböztetésmentességet és a szabad mozgáshoz való jogot garantáló, védelmező és előmozdító intézkedések elfogadása, többek között a romákat és nem romákat egyaránt célzó figyelemfelkeltő intézkedések révén annak érdekében, hogy fel lehessen számolni a megkülönböztető jellegű akadályokat,

| — | fellépés a cigánygyűlölet, az előítéletek, a sztereotípiák, a rasszizmus és az idegengyűlölet, a megbélyegzés és a romákkal szembeni gyűlöletbeszéd ellen, elsősorban a vonatkozó jogszabályok betartatása és a faji indíttatású bűncselekmények esetén a megfelelő büntetés kiszabása révén, |
| --- | --- |

—

fellépés a cigánygyűlölet, az előítéletek, a sztereotípiák, a rasszizmus és az idegengyűlölet, a megbélyegzés és a romákkal szembeni gyűlöletbeszéd ellen, elsősorban a vonatkozó jogszabályok betartatása és a faji indíttatású bűncselekmények esetén a megfelelő büntetés kiszabása révén,

| — | annak biztosítása, hogy a média nem terjeszt előítéleteket a roma közösséggel szemben és pozitív képet népszerűsít a sokszínűségről, valamint annak lehetővé tétele, hogy a romák arányosabban szerepeljenek a médiában, |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a média nem terjeszt előítéleteket a roma közösséggel szemben és pozitív képet népszerűsít a sokszínűségről, valamint annak lehetővé tétele, hogy a romák arányosabban szerepeljenek a médiában,

| — | az emberi jogi visszaélések megakadályozása és az áldozatok védelme, biztosítva számukra a jogsegélyt és a hatékony jogorvoslatot, különös figyelmet fordítva a roma gyermekek és nők helyzetére, akik gyakran kettős megkülönböztetéssel szembesülnek, |
| --- | --- |

—

az emberi jogi visszaélések megakadályozása és az áldozatok védelme, biztosítva számukra a jogsegélyt és a hatékony jogorvoslatot, különös figyelmet fordítva a roma gyermekek és nők helyzetére, akik gyakran kettős megkülönböztetéssel szembesülnek,

| — | megelőző intézkedések bevezetése az emberkereskedelemmel szemben, amelynek áldozatai körében a romák felülreprezentáltak, |
| --- | --- |

—

megelőző intézkedések bevezetése az emberkereskedelemmel szemben, amelynek áldozatai körében a romák felülreprezentáltak,

| — | a közigazgatás, az igazságszolgáltatás és a rendőrség minden szintjén az alkalmazottak képzése a megkülönböztetéstől mentes gyakorlatokról, |
| --- | --- |

—

a közigazgatás, az igazságszolgáltatás és a rendőrség minden szintjén az alkalmazottak képzése a megkülönböztetéstől mentes gyakorlatokról,

| — | párbeszéd kezdeményezése a helyi hatóságok, a bírósági szervek, a rendőrség és a roma közösség között, hogy felszámolják a megkülönböztetést az igazságszolgáltatásban, javítsák a bizalmat és fellépjenek az etnikai alapú profilalkotás ellen, |
| --- | --- |

—

párbeszéd kezdeményezése a helyi hatóságok, a bírósági szervek, a rendőrség és a roma közösség között, hogy felszámolják a megkülönböztetést az igazságszolgáltatásban, javítsák a bizalmat és fellépjenek az etnikai alapú profilalkotás ellen,

| — | egyenlő hozzáférés biztosítása a minőségi oktatáshoz mindenki számára, |
| --- | --- |

—

egyenlő hozzáférés biztosítása a minőségi oktatáshoz mindenki számára,

| — | egyenlő hozzáférés biztosítása a felnőtt szakképzéshez és az élethosszig tartó tanuláshoz, |
| --- | --- |

—

egyenlő hozzáférés biztosítása a felnőtt szakképzéshez és az élethosszig tartó tanuláshoz,

| — | egyenlő hozzáférés biztosítása a szociális szolgáltatásokhoz és az alapellátási infrastruktúrához, például a gyermek- és idősgondozáshoz, |
| --- | --- |

—

egyenlő hozzáférés biztosítása a szociális szolgáltatásokhoz és az alapellátási infrastruktúrához, például a gyermek- és idősgondozáshoz,

| — | az iskolai és az egyes osztályokban megvalósuló szegregáció megszüntetése többek között befogadó iskolai légkör megteremtésével és roma iskolai közvetítők (mediátorok) alkalmazásával, |
| --- | --- |

—

az iskolai és az egyes osztályokban megvalósuló szegregáció megszüntetése többek között befogadó iskolai légkör megteremtésével és roma iskolai közvetítők (mediátorok) alkalmazásával,

| — | egyenlő hozzáférés biztosítása a munkaerő-piaci versenyre való megfelelő felkészítéshez, |
| --- | --- |

—

egyenlő hozzáférés biztosítása a munkaerő-piaci versenyre való megfelelő felkészítéshez,

| — | egyenlő hozzáférés biztosítása a kisgyermekkori neveléshez, |
| --- | --- |

—

egyenlő hozzáférés biztosítása a kisgyermekkori neveléshez,

| — | a lányok oktatásának biztosítása, |
| --- | --- |

—

a lányok oktatásának biztosítása,

| — | interkulturális oktatás biztosítása, |
| --- | --- |

—

interkulturális oktatás biztosítása,

| — | a családok és az iskolák közötti párbeszéd megkönnyítése elsősorban mediátorok közvetítésével, |
| --- | --- |

—

a családok és az iskolák közötti párbeszéd megkönnyítése elsősorban mediátorok közvetítésével,

| — | a roma tanárok számának növelése, biztosítva a roma gyermekek nyelvének és identitásának védelmét, és saját nyelvükön elérhetővé téve számukra az oktatást, |
| --- | --- |

—

a roma tanárok számának növelése, biztosítva a roma gyermekek nyelvének és identitásának védelmét, és saját nyelvükön elérhetővé téve számukra az oktatást,

| — | a tanulmányokból való korai kimaradás és a tanulmányi kudarc megakadályozására irányuló intézkedések bevezetése, |
| --- | --- |

—

a tanulmányokból való korai kimaradás és a tanulmányi kudarc megakadályozására irányuló intézkedések bevezetése,

| — | az iskolarendszerből kiesett gyermekek ismételt beiskolázását célzó intézkedések, például az ún. „második esélyt kínáló” programok bevezetése, |
| --- | --- |

—

az iskolarendszerből kiesett gyermekek ismételt beiskolázását célzó intézkedések, például az ún. „második esélyt kínáló” programok bevezetése,

| — | egyenlő hozzáférés biztosítása a közép- és felsőfokú tanulmányokhoz és ösztöndíjprogramokhoz, |
| --- | --- |

—

egyenlő hozzáférés biztosítása a közép- és felsőfokú tanulmányokhoz és ösztöndíjprogramokhoz,

| — | a romák felülreprezentáltságának csökkentése a speciális iskolákban, |
| --- | --- |

—

a romák felülreprezentáltságának csökkentése a speciális iskolákban,

| — | a gyermekek szegénysége elleni küzdelem, a gyermekek családjuktól való elválasztásának visszaszorítása és annak megelőzése, hogy nevelőotthonokban vagy speciális gondozásban helyezzék el őket a szegénység miatt, |
| --- | --- |

—

a gyermekek szegénysége elleni küzdelem, a gyermekek családjuktól való elválasztásának visszaszorítása és annak megelőzése, hogy nevelőotthonokban vagy speciális gondozásban helyezzék el őket a szegénység miatt,

| — | a munkaerőpiachoz való tényleges hozzáférés biztosítása, valamint vállalkozásoknak és önfoglalkoztatóknak szánt mikrohitelek kifejlesztése és rendelkezésre bocsátása, |
| --- | --- |

—

a munkaerőpiachoz való tényleges hozzáférés biztosítása, valamint vállalkozásoknak és önfoglalkoztatóknak szánt mikrohitelek kifejlesztése és rendelkezésre bocsátása,

| — | a megfizethető és egészséges lakhatáshoz való egyenlő hozzáférés biztosítása, illetve a területi szegregáció felszámolása, |
| --- | --- |

—

a megfizethető és egészséges lakhatáshoz való egyenlő hozzáférés biztosítása, illetve a területi szegregáció felszámolása,

| — | a nyilvántartásba vett lakcímhez való jog garantálása, beleértve a civil társadalmi szervezetekhez való bejelentkezés lehetőségét is, továbbá a roma polgárok teljes és naprakész anyakönyvének biztosítása, valamint a megkülönböztetés elleni küzdelem a közigazgatási okmányok kiadása terén, |
| --- | --- |

—

a nyilvántartásba vett lakcímhez való jog garantálása, beleértve a civil társadalmi szervezetekhez való bejelentkezés lehetőségét is, továbbá a roma polgárok teljes és naprakész anyakönyvének biztosítása, valamint a megkülönböztetés elleni küzdelem a közigazgatási okmányok kiadása terén,

| — | az egészségügyi ellátásbeli egyenlőtlenségek elleni küzdelem a minőségi egészségügyi ellátáshoz és az egészségügyi megelőzéshez való egyenlő hozzáférés biztosításával, különös hangsúlyt fektetve az olyan veszélyeztetett csoportok egészségének védelmére, mint a nők, a gyermekek, az idősek és a fogyatékkal élők, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi ellátásbeli egyenlőtlenségek elleni küzdelem a minőségi egészségügyi ellátáshoz és az egészségügyi megelőzéshez való egyenlő hozzáférés biztosításával, különös hangsúlyt fektetve az olyan veszélyeztetett csoportok egészségének védelmére, mint a nők, a gyermekek, az idősek és a fogyatékkal élők,

| — | a roma civil társadalom szerepének erősítése, többek között a kapacitásépítési politika és a közigazgatási kapacitások nemzeti, regionális és helyi szinten történő erősítése révén, valamint ösztönözve a romák civil és politikai szerepvállalását, |
| --- | --- |

—

a roma civil társadalom szerepének erősítése, többek között a kapacitásépítési politika és a közigazgatási kapacitások nemzeti, regionális és helyi szinten történő erősítése révén, valamint ösztönözve a romák civil és politikai szerepvállalását,

| — | az aktív polgári szerepvállalás erősítése, bevonva a romákat a politikai és közélet minden területére, és erősítve képviseletüket az intézményekben, valamint a helyi, nemzeti és uniós szintű választott testületekben, |
| --- | --- |

—

az aktív polgári szerepvállalás erősítése, bevonva a romákat a politikai és közélet minden területére, és erősítve képviseletüket az intézményekben, valamint a helyi, nemzeti és uniós szintű választott testületekben,

| — | a stratégia bővítéssel és szomszédságpolitikával kapcsolatos dimenziójának bevezetése, amelynek értelmében a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok, valamint az európai szomszédságpolitikában érintett államok számára előírnák a romák helyzetének javítását; továbbá az e téren elért előrelépés értékelésének prioritásként történő kezelése az éves előrehaladási jelentésekben, valamint az Unió szomszédos országairól készített elemzésekben, |
| --- | --- |

—

a stratégia bővítéssel és szomszédságpolitikával kapcsolatos dimenziójának bevezetése, amelynek értelmében a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok, valamint az európai szomszédságpolitikában érintett államok számára előírnák a romák helyzetének javítását; továbbá az e téren elért előrelépés értékelésének prioritásként történő kezelése az éves előrehaladási jelentésekben, valamint az Unió szomszédos országairól készített elemzésekben,

| — | a kultúra tiszteletben tartása és megőrzése, |
| --- | --- |

—

a kultúra tiszteletben tartása és megőrzése,

| — | a nemek közötti egyenlőség biztosítása a roma nők sajátos helyzetének kezelésével, bevonva őket a politikák kidolgozásába; a gyermekházasságok gyakorlatának megszüntetése, |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőség biztosítása a roma nők sajátos helyzetének kezelésével, bevonva őket a politikák kidolgozásába; a gyermekházasságok gyakorlatának megszüntetése,

| — | annak megszüntetése, hogy a romákat olyan országokba küldjék vissza, ahol kínzásnak vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek lehetnek kitéve; |
| --- | --- |

—

annak megszüntetése, hogy a romákat olyan országokba küldjék vissza, ahol kínzásnak vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek lehetnek kitéve;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a nehéz körülmények között élő roma közösségek speciális szükségleteihez igazított programok és az összetett programok döntő fontosságúak, ezért a romák számára a helyszínen kell biztosítani a személyre szabott szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a nehéz körülmények között élő roma közösségek speciális szükségleteihez igazított programok és az összetett programok döntő fontosságúak, ezért a romák számára a helyszínen kell biztosítani a személyre szabott szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| 6. | emlékeztet rá, hogy a megfelelő jövedelemtámogatás, a befogadó munkaerőpiacok és a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés alkotják a 2008/867/EK ajánlásban ismertetett aktív befogadási stratégia alapjait; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet rá, hogy a megfelelő jövedelemtámogatás, a befogadó munkaerőpiacok és a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés alkotják a 2008/867/EK ajánlásban ismertetett aktív befogadási stratégia alapjait;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a szociális segítségnyújtás, a tisztességes lakhatás és ruházkodás, a megfizethető és minőségi korai fejlesztő programok, az integráció légkörét biztosító színvonalas oktatás és a szülők bevonására irányuló szándék alapvető fontosságúak az esélyegyenlőség és a társadalom életében való teljes körű részvétel lehetőségének biztosítása, valamint a diszkriminációmentes jövő garantálása szempontjából; hangsúlyozza az iskolakerülés és a korai iskolaelhagyás elleni küzdelem, valamint az ösztöndíjak és pénzügyi támogatások szükségességét; hangsúlyozza, hogy az oktatás, a képzési lehetőségek és a felnőtteknek a munkába álláshoz nyújtott segítség döntő fontosságúak a romák foglalkoztatásának és folyamatos alkalmazásának támogatása szempontjából, és ezek révén elkerülhető a társadalmi kirekesztés megismétlődése; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a szociális segítségnyújtás, a tisztességes lakhatás és ruházkodás, a megfizethető és minőségi korai fejlesztő programok, az integráció légkörét biztosító színvonalas oktatás és a szülők bevonására irányuló szándék alapvető fontosságúak az esélyegyenlőség és a társadalom életében való teljes körű részvétel lehetőségének biztosítása, valamint a diszkriminációmentes jövő garantálása szempontjából; hangsúlyozza az iskolakerülés és a korai iskolaelhagyás elleni küzdelem, valamint az ösztöndíjak és pénzügyi támogatások szükségességét; hangsúlyozza, hogy az oktatás, a képzési lehetőségek és a felnőtteknek a munkába álláshoz nyújtott segítség döntő fontosságúak a romák foglalkoztatásának és folyamatos alkalmazásának támogatása szempontjából, és ezek révén elkerülhető a társadalmi kirekesztés megismétlődése;

| 8. | sürgeti, hogy a marginalizálódás megelőzése már kora gyermekkorban kezdődjön el, tehát a gyermek megszületése után rögtön kerüljön be a népesség-nyilvántartásba, állampolgárságát ismerjék el, illetve részesüljön valamennyi szociális szolgáltatásban; úgy véli továbbá, hogy a roma gyermekek részére magas színvonalú korai oktatási szolgáltatásokat kell garantálni, valamint hogy speciális intézkedéseket kell hozni iskoláztatásuk támogatására; |
| --- | --- |

8.

sürgeti, hogy a marginalizálódás megelőzése már kora gyermekkorban kezdődjön el, tehát a gyermek megszületése után rögtön kerüljön be a népesség-nyilvántartásba, állampolgárságát ismerjék el, illetve részesüljön valamennyi szociális szolgáltatásban; úgy véli továbbá, hogy a roma gyermekek részére magas színvonalú korai oktatási szolgáltatásokat kell garantálni, valamint hogy speciális intézkedéseket kell hozni iskoláztatásuk támogatására;

| 9. | emlékeztet a romák – főként a nők és lányok – előtt álló kihívásokra a mélyszegénység, a megkülönböztetés és a kirekesztés terén, amelyek a felsőbb oktatási szintekhez, a foglalkoztatáshoz és a szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiányát eredményezik; kéri, hogy a Bizottság és a tagállamok a roma integrációra irányuló valamennyi politikában a nemek közötti esélyegyenlőségi szempontok alkalmazása révén foglalkozzanak a roma nők és lányok sajátos szükségleteivel, valamint nyújtsanak védelmet a különösen veszélyeztetett alcsoportok számára; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet a romák – főként a nők és lányok – előtt álló kihívásokra a mélyszegénység, a megkülönböztetés és a kirekesztés terén, amelyek a felsőbb oktatási szintekhez, a foglalkoztatáshoz és a szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiányát eredményezik; kéri, hogy a Bizottság és a tagállamok a roma integrációra irányuló valamennyi politikában a nemek közötti esélyegyenlőségi szempontok alkalmazása révén foglalkozzanak a roma nők és lányok sajátos szükségleteivel, valamint nyújtsanak védelmet a különösen veszélyeztetett alcsoportok számára;

| 10. | felkéri a tagállamokat, hogy tegyenek konkrét lépéseket polgáraik tájékoztatására a romák múltbéli és jelenlegi helyzetéről, forrásanyagként felhasználva többek között az Alapjogi Ügynökség jelentéseit; |
| --- | --- |

10.

felkéri a tagállamokat, hogy tegyenek konkrét lépéseket polgáraik tájékoztatására a romák múltbéli és jelenlegi helyzetéről, forrásanyagként felhasználva többek között az Alapjogi Ügynökség jelentéseit;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a roma integrációról szóló uniós stratégiának olyan intézkedéseket is magában kell foglalnia, melyek biztosítják a romák helyzetének nyomon követését alapvető szociális jogaik, egyenlőségük, megkülönböztetés-mentességük és az Unión belüli szabad mozgásuk tiszteletben tartását és előmozdítását illetően; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a roma integrációról szóló uniós stratégiának olyan intézkedéseket is magában kell foglalnia, melyek biztosítják a romák helyzetének nyomon követését alapvető szociális jogaik, egyenlőségük, megkülönböztetés-mentességük és az Unión belüli szabad mozgásuk tiszteletben tartását és előmozdítását illetően;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a romák magas minőségű oktatáshoz és szakképzéshez való hozzáférése, kultúrájuk megismertetése és megértése, értékeik és kulturális örökségük, egyesületekbe való bevonásuk és közösségük jobb képviselete a társadalmi integrációjukat és bevonásukat szolgáló nemzeti és európai stratégiák végrehajtásához szükséges holisztikus megközelítés lényeges elemei; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a romák magas minőségű oktatáshoz és szakképzéshez való hozzáférése, kultúrájuk megismertetése és megértése, értékeik és kulturális örökségük, egyesületekbe való bevonásuk és közösségük jobb képviselete a társadalmi integrációjukat és bevonásukat szolgáló nemzeti és európai stratégiák végrehajtásához szükséges holisztikus megközelítés lényeges elemei;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a minőségi oktatás és képzés befolyással vannak az egyének személyes és szakmai jövőjére, és hogy ezért alapvető fontosságú a hatékony oktatási és képzési rendszerekhez való, mindennemű megkülönböztetéstől és szegregációtól mentes hozzáférés biztosítása; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a minőségi oktatás és képzés befolyással vannak az egyének személyes és szakmai jövőjére, és hogy ezért alapvető fontosságú a hatékony oktatási és képzési rendszerekhez való, mindennemű megkülönböztetéstől és szegregációtól mentes hozzáférés biztosítása;

| 14. | hangsúlyozza a stratégia átlátható módon történő alkalmazásának és végrehajtása ellenőrzésének fontosságát, amelyért elsősorban a Tanácsban részt vevő, demokratikusan elszámoltatható miniszterek tartoznak felelősséggel, valamint rámutat, hogy a stratégia semmiképpen sem oszthatja meg az Uniót, és nem vezethet a tagállamok közötti nézeteltéréshez, hanem – éppen ellenkezőleg – hozzá kell járulnia a közösségi integráció folyamatának megerősítéséhez; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a stratégia átlátható módon történő alkalmazásának és végrehajtása ellenőrzésének fontosságát, amelyért elsősorban a Tanácsban részt vevő, demokratikusan elszámoltatható miniszterek tartoznak felelősséggel, valamint rámutat, hogy a stratégia semmiképpen sem oszthatja meg az Uniót, és nem vezethet a tagállamok közötti nézeteltéréshez, hanem – éppen ellenkezőleg – hozzá kell járulnia a közösségi integráció folyamatának megerősítéséhez;

| 15. | kiemeli az egyes tagállamok számára kiosztott pénzeszközök megfelelő felhasználásának fontosságát a stratégiában előírt, prioritást élvező területeken; |
| --- | --- |

15.

kiemeli az egyes tagállamok számára kiosztott pénzeszközök megfelelő felhasználásának fontosságát a stratégiában előírt, prioritást élvező területeken;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a stratégia célkitűzéseinek végrehajtását ellenőrizni és mérni kell annak érdekében, hogy a kötelezettségeiket teljesítő tagállamok esetében támogatási kritériumokat vezessenek be, a nem teljesítőket pedig szankcionálják; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a stratégia célkitűzéseinek végrehajtását ellenőrizni és mérni kell annak érdekében, hogy a kötelezettségeiket teljesítő tagállamok esetében támogatási kritériumokat vezessenek be, a nem teljesítőket pedig szankcionálják;

| 17. | felkéri a Bizottságot, hogy






  — | a tagállamokkal együtt és a szubszidiaritás elvének megfelelően vállaljon vezető szerepet a kiemelt területeken folyó munka és a stratégiai célkitűzések megvalósításának stratégiai koordinálásában, |
| --- | --- | --- |

17.

felkéri a Bizottságot, hogy

—

a tagállamokkal együtt és a szubszidiaritás elvének megfelelően vállaljon vezető szerepet a kiemelt területeken folyó munka és a stratégiai célkitűzések megvalósításának stratégiai koordinálásában,

| — | hozzon létre munkacsoportot, amely állandó testületként vállalja a felelősséget a felügyeletért, a koordinációért, a nyomon követésért, a jelentéstételért, az értékelésért, a végrehajtás lebonyolításáért és az ellenőrzésért, és ezáltal egy olyan, külső segítőként működő, több ágazatot egyesítő szerv szerepét tölti be, amely mindenki számára elfogadható módon képes felmérni és egyensúlyban tartani az egyes országok és ágazatok érdekeit, |
| --- | --- |

—

hozzon létre munkacsoportot, amely állandó testületként vállalja a felelősséget a felügyeletért, a koordinációért, a nyomon követésért, a jelentéstételért, az értékelésért, a végrehajtás lebonyolításáért és az ellenőrzésért, és ezáltal egy olyan, külső segítőként működő, több ágazatot egyesítő szerv szerepét tölti be, amely mindenki számára elfogadható módon képes felmérni és egyensúlyban tartani az egyes országok és ágazatok érdekeit,

| — | szükség szerint rendszeresen vizsgálja felül és frissítse a stratégiát, valamint a végrehajtott módosításokkal kapcsolatosan kérje az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyását, |
| --- | --- |

—

szükség szerint rendszeresen vizsgálja felül és frissítse a stratégiát, valamint a végrehajtott módosításokkal kapcsolatosan kérje az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyását,

| — | vegye figyelembe a kiemelt területeket és a stratégiai célkitűzéseket az összes vonatkozó uniós szintű szakpolitikai intézkedésben és programtervezésben, |
| --- | --- |

—

vegye figyelembe a kiemelt területeket és a stratégiai célkitűzéseket az összes vonatkozó uniós szintű szakpolitikai intézkedésben és programtervezésben,

| — | évente tegyen jelentést a stratégia és a nemzeti cselekvési tervek megvalósításáról és előrehaladásáról, illetve referenciaértékek és mutatók alapján értékelje az eredményeket, valamint minderről évente tájékoztassa a Tanácsot és a Parlamentet, megjegyezve, hogy a politika eredményességének és utólagos értékelésének a támogatás meghosszabbításának kritériumává kell válnia, |
| --- | --- |

—

évente tegyen jelentést a stratégia és a nemzeti cselekvési tervek megvalósításáról és előrehaladásáról, illetve referenciaértékek és mutatók alapján értékelje az eredményeket, valamint minderről évente tájékoztassa a Tanácsot és a Parlamentet, megjegyezve, hogy a politika eredményességének és utólagos értékelésének a támogatás meghosszabbításának kritériumává kell válnia,

| — | biztosítsa a szükséges statisztikai adatok összegyűjtését és terjesztését, valamint a helyi szinten kialakított legjobb gyakorlatok megerősítését és kiterjesztését, |
| --- | --- |

—

biztosítsa a szükséges statisztikai adatok összegyűjtését és terjesztését, valamint a helyi szinten kialakított legjobb gyakorlatok megerősítését és kiterjesztését,

| — | értékelje, hogy a nemzeti tervek mennyire felelnek meg az uniós stratégiának; |
| --- | --- |

—

értékelje, hogy a nemzeti tervek mennyire felelnek meg az uniós stratégiának;

| — | változtassa meg a keresztfinanszírozás szabályozási keretét, csökkentse a bürokratikus terheket, egyszerűsítse és gyorsítsa fel az uniós pénzeszközökre vonatkozó eljárásokat, valamint követelje meg a tagállamoktól, hogy vezessenek be egyszerű és normatív finanszírozási eljárásokat és használják ki a globális támogatásokat; |
| --- | --- |

—

változtassa meg a keresztfinanszírozás szabályozási keretét, csökkentse a bürokratikus terheket, egyszerűsítse és gyorsítsa fel az uniós pénzeszközökre vonatkozó eljárásokat, valamint követelje meg a tagállamoktól, hogy vezessenek be egyszerű és normatív finanszírozási eljárásokat és használják ki a globális támogatásokat;

| — | a 2000/43/EK és 2004/113/EK irányelveket figyelembe véve fokozatosan vezessen be kötelező intézményi garanciákat annak biztosítása érdekében, hogy a megkülönböztetés elleni küzdelem és a szegregáció elleni intézkedések megfelelő súlyt kapjanak, valamint kövesse nyomon az ilyen intézkedéseket és lépjen fel a megbélyegzéssel szemben, |
| --- | --- |

—

a 2000/43/EK és 2004/113/EK irányelveket figyelembe véve fokozatosan vezessen be kötelező intézményi garanciákat annak biztosítása érdekében, hogy a megkülönböztetés elleni küzdelem és a szegregáció elleni intézkedések megfelelő súlyt kapjanak, valamint kövesse nyomon az ilyen intézkedéseket és lépjen fel a megbélyegzéssel szemben,

| — | gondoskodjon az érdekelt felek és a roma közösségek valamennyi szintjének valamennyi szakaszba történő bevonásáról az európai roma platform keretében, valamint működjön együtt a többi intézménnyel, a tagállamokkal, a regionális és helyi hatóságokkal, a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, a nemzetek közötti szervező bizottságokkal és a kormányközi szervezetekkel, a nem kormányzati szervezetekkel és a kormányközi kezdeményezésekkel, megjegyezve, hogy javítani kell a koordinációt és együttműködést az érintett politikai szereplők és politikai hálózatok között, hogy elkerüljék a párhuzamos erőfeszítéseket, fokozzák a területen tett politikai fellépések egymást erősítő hatását, és megszüntessék a politikák átfedésének vagy összeütközésének kockázatát, ami az érdekelt felek hálózatainak túlburjánzásából fakad; |
| --- | --- |

—

gondoskodjon az érdekelt felek és a roma közösségek valamennyi szintjének valamennyi szakaszba történő bevonásáról az európai roma platform keretében, valamint működjön együtt a többi intézménnyel, a tagállamokkal, a regionális és helyi hatóságokkal, a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, a nemzetek közötti szervező bizottságokkal és a kormányközi szervezetekkel, a nem kormányzati szervezetekkel és a kormányközi kezdeményezésekkel, megjegyezve, hogy javítani kell a koordinációt és együttműködést az érintett politikai szereplők és politikai hálózatok között, hogy elkerüljék a párhuzamos erőfeszítéseket, fokozzák a területen tett politikai fellépések egymást erősítő hatását, és megszüntessék a politikák átfedésének vagy összeütközésének kockázatát, ami az érdekelt felek hálózatainak túlburjánzásából fakad;

| 18. | emlékeztet rá, hogy a Bizottságra külön felelősség hárul a roma integráció uniós stratégiájának előmozdítása tekintetében, azonban e stratégiát helyi szinten kell végrehajtani; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet rá, hogy a Bizottságra külön felelősség hárul a roma integráció uniós stratégiájának előmozdítása tekintetében, azonban e stratégiát helyi szinten kell végrehajtani;

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a romák társadalmi-gazdasági integrációjának biztosítása érdekében mozgósítsák a már létező uniós stratégiákat és eszközöket, valamint hogy az összes vonatkozó politika kialakításakor és végrehajtásakor szükség esetén vegyék figyelembe a romák befogadására vonatkozó közös alapelveket; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a romák társadalmi-gazdasági integrációjának biztosítása érdekében mozgósítsák a már létező uniós stratégiákat és eszközöket, valamint hogy az összes vonatkozó politika kialakításakor és végrehajtásakor szükség esetén vegyék figyelembe a romák befogadására vonatkozó közös alapelveket;

| 20. | úgy véli, hogy a roma vezetők, a helyi hatóságok és az uniós szervek közötti szorosabb együttműködés alapvető fontosságú a roma népesség társadalmi-gazdasági integrációja terén az EU és a tagállamok előtt álló főbb kihívások azonosításához és a problémák megoldásához; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a roma vezetők, a helyi hatóságok és az uniós szervek közötti szorosabb együttműködés alapvető fontosságú a roma népesség társadalmi-gazdasági integrációja terén az EU és a tagállamok előtt álló főbb kihívások azonosításához és a problémák megoldásához;

| 21. | felkéri a tagállamokat, hogy a döntéshozó testületeket ruházzák fel mindazon jogkörökkel, amelyek révén összetett és fejlődésorientált uniós támogatások szerezhetők a roma népesség különféle helyi igényeit kielégítő, előremutató helyi kezdeményezések számára; hangsúlyozza a helyes gyakorlatok meghatározásának és cseréjének fontosságát a roma integráció és az e téren elért sikerek jobb megismertetése szempontjából; kéri továbbá olyan intézményi kapacitás kiépítését, amely képes helyi szinten biztosítani a szükséges segítségnyújtást (adminisztratív és projektirányítási támogatást); |
| --- | --- |

21.

felkéri a tagállamokat, hogy a döntéshozó testületeket ruházzák fel mindazon jogkörökkel, amelyek révén összetett és fejlődésorientált uniós támogatások szerezhetők a roma népesség különféle helyi igényeit kielégítő, előremutató helyi kezdeményezések számára; hangsúlyozza a helyes gyakorlatok meghatározásának és cseréjének fontosságát a roma integráció és az e téren elért sikerek jobb megismertetése szempontjából; kéri továbbá olyan intézményi kapacitás kiépítését, amely képes helyi szinten biztosítani a szükséges segítségnyújtást (adminisztratív és projektirányítási támogatást);

| 22. | úgy véli, hogy a folyamat teljes egésze során a bevált gyakorlatokra és a már meglévő, tagállamok által összegyűjtött hatalmas tudásbázisokra, valamint a roma integráció évtizedének első szakaszában szerzett tapasztalatokra támaszkodó koncentrált fellépés és felelősségvállalás szükséges a roma és a nem roma szervezetek, a helyi, regionális és nemzeti hatóságok, illetve az uniós testületek részéről; hangsúlyozza a figyelemfelkeltő kampányok fontosságát, különösen a jelentős roma közösségeknek otthont adó régiók esetében; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a folyamat teljes egésze során a bevált gyakorlatokra és a már meglévő, tagállamok által összegyűjtött hatalmas tudásbázisokra, valamint a roma integráció évtizedének első szakaszában szerzett tapasztalatokra támaszkodó koncentrált fellépés és felelősségvállalás szükséges a roma és a nem roma szervezetek, a helyi, regionális és nemzeti hatóságok, illetve az uniós testületek részéről; hangsúlyozza a figyelemfelkeltő kampányok fontosságát, különösen a jelentős roma közösségeknek otthont adó régiók esetében;

| 23. | úgy véli, hogy a romák társadalmi beilleszkedése nem lehetséges – többek között a politikai döntéshozatalban való – érdekképviseletük és a nem kormányzati szervezetekben végzett civil tevékenységeik nemzeti és európai szinten történő kialakítása és megerősítése nélkül; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a romák társadalmi beilleszkedése nem lehetséges – többek között a politikai döntéshozatalban való – érdekképviseletük és a nem kormányzati szervezetekben végzett civil tevékenységeik nemzeti és európai szinten történő kialakítása és megerősítése nélkül;

| 24. | nyomatékosan javasolja, hogy az uniós szervek egy valamennyi érintett fél számára előnyös jövőbeli stratégia elérése érdekében a konzultációba és a döntéshozatali mechanizmusba fokozottabban vonják be a nemzeti szintet; felhívja a Bizottság és a tagállamok figyelmét arra, hogy a regionális és helyi hatóságokkal, a roma és nem roma népességgel és ezek képviselőivel, a civil társadalmi szervezetekkel, valamint a Régiók Bizottságával és nemzetközi szervezetekkel együttműködve roma beilleszkedési politikákat kell megtervezni, kidolgozni, végrehajtani és értékelni annak érdekében, hogy e politikák elfogadottabbak és hatékonyabbak legyenek; |
| --- | --- |

24.

nyomatékosan javasolja, hogy az uniós szervek egy valamennyi érintett fél számára előnyös jövőbeli stratégia elérése érdekében a konzultációba és a döntéshozatali mechanizmusba fokozottabban vonják be a nemzeti szintet; felhívja a Bizottság és a tagállamok figyelmét arra, hogy a regionális és helyi hatóságokkal, a roma és nem roma népességgel és ezek képviselőivel, a civil társadalmi szervezetekkel, valamint a Régiók Bizottságával és nemzetközi szervezetekkel együttműködve roma beilleszkedési politikákat kell megtervezni, kidolgozni, végrehajtani és értékelni annak érdekében, hogy e politikák elfogadottabbak és hatékonyabbak legyenek;

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze és terjessze a különböző tagállamok gyakorlatairól és fellépéseiről szóló információkat, különösen az oktatás és a kultúra terén; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze és terjessze a különböző tagállamok gyakorlatairól és fellépéseiről szóló információkat, különösen az oktatás és a kultúra terén;

| 26. | felszólít a romák integrációját szolgáló, európai finanszírozásból támogatható projektekkel foglalkozóknak nyújtott segítségnyújtás javítására a tájékoztatást, elemzéseket és a bevált gyakorlatok cseréjét célzó platformok létrehozása által; |
| --- | --- |

26.

felszólít a romák integrációját szolgáló, európai finanszírozásból támogatható projektekkel foglalkozóknak nyújtott segítségnyújtás javítására a tájékoztatást, elemzéseket és a bevált gyakorlatok cseréjét célzó platformok létrehozása által;

| 27. | fenntartja, hogy a megoldást részben az jelenti, ha a tagállamok teljes kötelezettséget vállalnak a projektszervezők hatékony támogatására, és ha a Bizottsággal közösen a roma népesség integrációját célzó projektek kiválasztására ösztönzik a helyi hatóságokat; |
| --- | --- |

27.

fenntartja, hogy a megoldást részben az jelenti, ha a tagállamok teljes kötelezettséget vállalnak a projektszervezők hatékony támogatására, és ha a Bizottsággal közösen a roma népesség integrációját célzó projektek kiválasztására ösztönzik a helyi hatóságokat;

| 28. | felkéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan, ágazatokon átívelő, szegénységet csökkentő stratégiákat, melyek figyelembe veszik a roma közösség és a többségi közösség együttélésének gyakran kényes kérdését, mivel mindkettőt érinti a munkahelyek hiánya, a szegénység és a perifériára szorulás; kiemeli az ösztönző intézkedések fontosságát, melyek látható előnyöket biztosítanak a szegények munkaerőpiacra való belépésének ösztönzésére ahelyett, hogy szociális segélyekből vagy esetleg feketemunkából éljenek; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontosak a kölcsönös megértést és az egymás iránti toleranciát előmozdító programok; |
| --- | --- |

28.

felkéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan, ágazatokon átívelő, szegénységet csökkentő stratégiákat, melyek figyelembe veszik a roma közösség és a többségi közösség együttélésének gyakran kényes kérdését, mivel mindkettőt érinti a munkahelyek hiánya, a szegénység és a perifériára szorulás; kiemeli az ösztönző intézkedések fontosságát, melyek látható előnyöket biztosítanak a szegények munkaerőpiacra való belépésének ösztönzésére ahelyett, hogy szociális segélyekből vagy esetleg feketemunkából éljenek; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontosak a kölcsönös megértést és az egymás iránti toleranciát előmozdító programok;

| 29. | felkéri a Bizottságot, hogy a stratégiába építsen be egy bővítési dimenziót is úgy, hogy olyan kísérleti projekteket dolgoz ki a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokban, amelyek garantálják, hogy a nemzeti cselekvési terveket az uniós stratégiával összhangban dolgozzák ki; |
| --- | --- |

29.

felkéri a Bizottságot, hogy a stratégiába építsen be egy bővítési dimenziót is úgy, hogy olyan kísérleti projekteket dolgoz ki a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokban, amelyek garantálják, hogy a nemzeti cselekvési terveket az uniós stratégiával összhangban dolgozzák ki;

| 30. | felkéri a tagállamokat, hogy a stratégia átlátható és hatékony végrehajtása érdekében nevezzenek ki egy kormányzati tisztviselőt vagy egy adminisztratív szervet a stratégia végrehajtásáért, koordinálásáért, nyomon követéséért, általános érvényesítéséért és betartásáért nemzeti, regionális és helyi szinten felelős „nemzeti kapcsolattartói” feladatkör ellátására, amely végrehajtási hatáskörökkel van felruházva, valamint biztosítja a bürokrácia minimális szinten tartását és a pénzeszközök hatékony kezelését és ellenőrzését, illetve a jelentéstétel átláthatóságát; |
| --- | --- |

30.

felkéri a tagállamokat, hogy a stratégia átlátható és hatékony végrehajtása érdekében nevezzenek ki egy kormányzati tisztviselőt vagy egy adminisztratív szervet a stratégia végrehajtásáért, koordinálásáért, nyomon követéséért, általános érvényesítéséért és betartásáért nemzeti, regionális és helyi szinten felelős „nemzeti kapcsolattartói” feladatkör ellátására, amely végrehajtási hatáskörökkel van felruházva, valamint biztosítja a bürokrácia minimális szinten tartását és a pénzeszközök hatékony kezelését és ellenőrzését, illetve a jelentéstétel átláthatóságát;

| 31. | felkéri a nemzeti oktatási minisztériumokat, valamint a Bizottságot, hogy vezessenek be innovatív és rugalmas tehetséggondozási támogatásokat, valamint növeljék a meglévő támogatásokra és programokra fordított pénzeszközöket; |
| --- | --- |

31.

felkéri a nemzeti oktatási minisztériumokat, valamint a Bizottságot, hogy vezessenek be innovatív és rugalmas tehetséggondozási támogatásokat, valamint növeljék a meglévő támogatásokra és programokra fordított pénzeszközöket;

| 32. | felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a társadalmi és területi kirekesztés mérésére és az eredmények értékelésére a laekeni mutatók kibővített és részletes elemeit alkalmazzák; hangsúlyozza, hogy a laekeni mutatók horizontális felosztását ki kell terjeszteni a legkisebb statisztikai-adminisztratív egységekre is (LAU 1 és LAU 2); rámutat továbbá, hogy a kohéziós politika mutatóit ki lehetne egészíteni a laekeni mutatókkal, különösen a szociális dimenzió tekintetében; |
| --- | --- |

32.

felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a társadalmi és területi kirekesztés mérésére és az eredmények értékelésére a laekeni mutatók kibővített és részletes elemeit alkalmazzák; hangsúlyozza, hogy a laekeni mutatók horizontális felosztását ki kell terjeszteni a legkisebb statisztikai-adminisztratív egységekre is (LAU 1 és LAU 2); rámutat továbbá, hogy a kohéziós politika mutatóit ki lehetne egészíteni a laekeni mutatókkal, különösen a szociális dimenzió tekintetében;

| 33. | felkéri a Bizottságot, hogy a mutatókat célok és referenciaértékek rendszerével egészítse ki, hogy valódi politikai kötelezettségvállalás fogalmazódjon meg az előrelépés iránt; hangsúlyozza továbbá, hogy sürgősen haladást kell elérni a lebontott adatok gyűjtése terén annak érdekében, hogy mérni lehessen a célok/referenciaértékek/mutatók irányába megtett haladást, valamint tényszerű politikákat lehessen kidolgozni, fokozni lehessen a hatékonyságot és javítani lehessen az értékelést; |
| --- | --- |

33.

felkéri a Bizottságot, hogy a mutatókat célok és referenciaértékek rendszerével egészítse ki, hogy valódi politikai kötelezettségvállalás fogalmazódjon meg az előrelépés iránt; hangsúlyozza továbbá, hogy sürgősen haladást kell elérni a lebontott adatok gyűjtése terén annak érdekében, hogy mérni lehessen a célok/referenciaértékek/mutatók irányába megtett haladást, valamint tényszerű politikákat lehessen kidolgozni, fokozni lehessen a hatékonyságot és javítani lehessen az értékelést;

| 34. | kéri, hogy a legjobb gyakorlatok alapján sürgősen dolgozzanak ki a programok hatékonyságának és kézzel fogható eredményeinek kiértékelésére és alátámasztására szolgáló referenciaértékeket, mutatókat, független ellenőrzési és hatásértékelő mechanizmusokat ahelyett, hogy csupán azt ellenőriznék, hogy a támogatott projektek megfelelnek-e az eljárásbeli előírásoknak, kéri továbbá a pénzeszközök felhasználásának hatékony nyomon követését annak érdekében, hogy a források valóban a romák életkörülményeinek, egészségügyi ellátásának, oktatásának és foglalkoztatásának javulását eredményezzék; |
| --- | --- |

34.

kéri, hogy a legjobb gyakorlatok alapján sürgősen dolgozzanak ki a programok hatékonyságának és kézzel fogható eredményeinek kiértékelésére és alátámasztására szolgáló referenciaértékeket, mutatókat, független ellenőrzési és hatásértékelő mechanizmusokat ahelyett, hogy csupán azt ellenőriznék, hogy a támogatott projektek megfelelnek-e az eljárásbeli előírásoknak, kéri továbbá a pénzeszközök felhasználásának hatékony nyomon követését annak érdekében, hogy a források valóban a romák életkörülményeinek, egészségügyi ellátásának, oktatásának és foglalkoztatásának javulását eredményezzék;

| 35. | úgy véli, hogy a romák teljes integrációjának előmozdításához alapvető fontosságú a tagállamok által a foglalkoztatás és a társadalmi integráció terén a meglévő nyílt koordinációs módszerek keretében folytatott strukturált együttműködés, és kéri a Bizottságot, hogy szervezze meg a helyes gyakorlatok és tapasztalatok cseréjét a tagállamok és a roma kérdésekben érdekelt valamennyi fél között; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a romák teljes integrációjának előmozdításához alapvető fontosságú a tagállamok által a foglalkoztatás és a társadalmi integráció terén a meglévő nyílt koordinációs módszerek keretében folytatott strukturált együttműködés, és kéri a Bizottságot, hogy szervezze meg a helyes gyakorlatok és tapasztalatok cseréjét a tagállamok és a roma kérdésekben érdekelt valamennyi fél között;

| 36. | annak érdekében, hogy a pénzeszközök (amelyek pontos célját meg kell állapítani és határozni) eljussanak a nélkülöző romákhoz és hosszú távú javulást eredményezzenek életükben, felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ténylegesen vállaljanak kötelezettséget olyan, cél- és fejlődésorientáltabb, összetett, rugalmas és fenntartható programok indítására, amelyek hosszabb távra szólnak és nagyobb területre vonatkoznak, a leghátrányosabb helyzetű mikrorégiókra és azok földrajzi, társadalmi-gazdasági és kulturális helyzetére összpontosítanak, továbbá kezelik a városkörnyéki és vidéki szegénység, valamint a romák által lakott kerületek szegregációjának problémáját, végül külön hangsúlyt fektetnek a rossz lakhatási körülmények (például az ivóvíz, a fűtés, az áramellátás és a csatornázás hiánya) javítására és felszámolására, és további támogatást nyújtanak a családoknak a jobb lakhatási körülmények fenntartása céljából; kéri továbbá a Bizottságot, hogy a finanszírozás lezártát követően is kísérje figyelemmel a projektek kifutását; |
| --- | --- |

36.

annak érdekében, hogy a pénzeszközök (amelyek pontos célját meg kell állapítani és határozni) eljussanak a nélkülöző romákhoz és hosszú távú javulást eredményezzenek életükben, felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ténylegesen vállaljanak kötelezettséget olyan, cél- és fejlődésorientáltabb, összetett, rugalmas és fenntartható programok indítására, amelyek hosszabb távra szólnak és nagyobb területre vonatkoznak, a leghátrányosabb helyzetű mikrorégiókra és azok földrajzi, társadalmi-gazdasági és kulturális helyzetére összpontosítanak, továbbá kezelik a városkörnyéki és vidéki szegénység, valamint a romák által lakott kerületek szegregációjának problémáját, végül külön hangsúlyt fektetnek a rossz lakhatási körülmények (például az ivóvíz, a fűtés, az áramellátás és a csatornázás hiánya) javítására és felszámolására, és további támogatást nyújtanak a családoknak a jobb lakhatási körülmények fenntartása céljából; kéri továbbá a Bizottságot, hogy a finanszírozás lezártát követően is kísérje figyelemmel a projektek kifutását;

| 37. | felkéri a tagállamokat, hogy javítsák a romák gazdasági lehetőségeit, beleértve a mikrohitel-eszköz előmozdítását a vállalkozók körében; felszólítja a tagállamokat, hogy támaszkodjanak a sikeres projektek tapasztalataira, például amikor be nem jelentett vállalkozásokat szakértők segítségével legális gazdasági tevékenységekké alakítottak; |
| --- | --- |

37.

felkéri a tagállamokat, hogy javítsák a romák gazdasági lehetőségeit, beleértve a mikrohitel-eszköz előmozdítását a vállalkozók körében; felszólítja a tagállamokat, hogy támaszkodjanak a sikeres projektek tapasztalataira, például amikor be nem jelentett vállalkozásokat szakértők segítségével legális gazdasági tevékenységekké alakítottak;

| 38. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy alakítsanak ki egyértelmű politikákat a romák munkaerő-piaci integrációjára, valamint dolgozzanak ki és fogadjanak el intézkedéseket a szociális jóléti rendszertől való huzamos függőség hátrányos hatásainak leküzdésére; |
| --- | --- |

38.

felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy alakítsanak ki egyértelmű politikákat a romák munkaerő-piaci integrációjára, valamint dolgozzanak ki és fogadjanak el intézkedéseket a szociális jóléti rendszertől való huzamos függőség hátrányos hatásainak leküzdésére;

| 39. | elismeri, hogy a romák többsége be nem jelentett munkát végez, és mivel biztosítani kell a társadalombiztosítási rendszerek fenntarthatóságát, felkéri a tagállamokat, hogy a társadalmi partnerekkel együttműködésben hatékonyan lépjenek fel e jelenség ellen; |
| --- | --- |

39.

elismeri, hogy a romák többsége be nem jelentett munkát végez, és mivel biztosítani kell a társadalombiztosítási rendszerek fenntarthatóságát, felkéri a tagállamokat, hogy a társadalmi partnerekkel együttműködésben hatékonyan lépjenek fel e jelenség ellen;

| 40. | kéri a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a piaci szereplőknek, pl. a kkv-knek és a mikrovállalkozásoknak a roma népesség foglalkoztathatóságára irányuló integrációs intézkedések végrehajtásába való bevonása mellett; |
| --- | --- |

40.

kéri a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a piaci szereplőknek, pl. a kkv-knek és a mikrovállalkozásoknak a roma népesség foglalkoztathatóságára irányuló integrációs intézkedések végrehajtásába való bevonása mellett;

| 41. | hangsúlyozza a romák integrációjában a kkv-k és a mikrovállalkozások által vállalt szerep fontosságát, és javasolja jutalmazó intézkedések foganatosítását azok számára, akik hozzájárulnak e cél eléréséhez; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a romák integrációjában a kkv-k és a mikrovállalkozások által vállalt szerep fontosságát, és javasolja jutalmazó intézkedések foganatosítását azok számára, akik hozzájárulnak e cél eléréséhez;

| 42. | úgy véli, hogy a romák kilátásai, különösen a munkaerőpiacra való bejutásukra vonatkozó kilátások, a tagállamok oktatásba és képzésbe történő befektetéseinek növelése révén javíthatók – külön figyelmet fordítva az új technológiákra és az internetre –, ideértve a nemzetközi tudományos közösség, alapítványok, illetve a regionális és helyi szintű oktatás és társadalmi beilleszkedés terén munkálkodó nem kormányzati szervezetek által támogatott intézkedéseket is; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a romák kilátásai, különösen a munkaerőpiacra való bejutásukra vonatkozó kilátások, a tagállamok oktatásba és képzésbe történő befektetéseinek növelése révén javíthatók – külön figyelmet fordítva az új technológiákra és az internetre –, ideértve a nemzetközi tudományos közösség, alapítványok, illetve a regionális és helyi szintű oktatás és társadalmi beilleszkedés terén munkálkodó nem kormányzati szervezetek által támogatott intézkedéseket is;

| 43. | felhívja a Bizottságot, hogy állítson össze európai válságtérképet, amely azonosítja, méri és áttekinti azokat az uniós mikrorégiókat, ahol a lakosokat a leginkább sújtja szegénység, társadalmi kirekesztés és hátrányos megkülönböztetés, legalább az alábbi kritériumok alapján:






  — | a munkahelyek elérhetősége, |
| --- | --- | --- |

43.

felhívja a Bizottságot, hogy állítson össze európai válságtérképet, amely azonosítja, méri és áttekinti azokat az uniós mikrorégiókat, ahol a lakosokat a leginkább sújtja szegénység, társadalmi kirekesztés és hátrányos megkülönböztetés, legalább az alábbi kritériumok alapján:

—

a munkahelyek elérhetősége,

| — | távolság a városközponttól, illetve problémát okozó túlzott koncentráció a városközpontok közelében, |
| --- | --- |

—

távolság a városközponttól, illetve problémát okozó túlzott koncentráció a városközpontok közelében,

| — | nagyarányú munkanélküliség, |
| --- | --- |

—

nagyarányú munkanélküliség,

| — | a közszolgáltatások elégtelensége, |
| --- | --- |

—

a közszolgáltatások elégtelensége,

| — | nem megfelelő környezeti feltételek, |
| --- | --- |

—

nem megfelelő környezeti feltételek,

| — | a közelben működő vállalatok hiánya, |
| --- | --- |

—

a közelben működő vállalatok hiánya,

| — | a megfelelő infrastruktúra hiánya, |
| --- | --- |

—

a megfelelő infrastruktúra hiánya,

| — | alacsony jövedelem, |
| --- | --- |

—

alacsony jövedelem,

| — | az iskolázottság alacsony szintje, |
| --- | --- |

—

az iskolázottság alacsony szintje,

| — | az emberi erőforrások alacsony szintje, |
| --- | --- |

—

az emberi erőforrások alacsony szintje,

| — | nem megfelelő/drága közlekedési infrastruktúra, |
| --- | --- |

—

nem megfelelő/drága közlekedési infrastruktúra,

| — | társadalmi feszültségek, |
| --- | --- |

—

társadalmi feszültségek,

| — | a helyi közigazgatás képessége a szegénység kezelésére, |
| --- | --- |

—

a helyi közigazgatás képessége a szegénység kezelésére,

| — | súlyos emberi jogi jogsértések, hátrányos megkülönböztetés, kilakoltatások, kitoloncolások, rasszizmus, amely a roma népesség ellen irányul a helyi vagy regionális hatóságok, illetve harmadik felek részéről; |
| --- | --- |

—

súlyos emberi jogi jogsértések, hátrányos megkülönböztetés, kilakoltatások, kitoloncolások, rasszizmus, amely a roma népesség ellen irányul a helyi vagy regionális hatóságok, illetve harmadik felek részéről;

| 44. | kéri, hogy készüljenek a romák társadalmi-gazdasági helyzetére (elsősorban az oktatásra, az egészségügyre, a lakhatásra és a foglalkoztatásra) vonatkozó adatokat eredményező felmérések, és felszólítja a nemzetközi szervezeteket (pl. az ILO-t és az OECD-t), hogy általános vizsgálataik részeként tekintsék át e kérdéseket és járuljanak hozzá konkrét célok meghatározásához, például a közép- és felsőfokú tanulmányaikat elvégző romák állami közigazgatásban való foglalkoztatási aránya, és a társadalmi és politikai élet különböző szegmenseiben való részvétele vonatkozásában, továbbá felkéri az Európai Bizottságot, hogy ezen adatokra támaszkodva nyújtson segítséget egy, a romák integrációjával kapcsolatos, világos és életképes uniós stratégia kidolgozásában; |
| --- | --- |

44.

kéri, hogy készüljenek a romák társadalmi-gazdasági helyzetére (elsősorban az oktatásra, az egészségügyre, a lakhatásra és a foglalkoztatásra) vonatkozó adatokat eredményező felmérések, és felszólítja a nemzetközi szervezeteket (pl. az ILO-t és az OECD-t), hogy általános vizsgálataik részeként tekintsék át e kérdéseket és járuljanak hozzá konkrét célok meghatározásához, például a közép- és felsőfokú tanulmányaikat elvégző romák állami közigazgatásban való foglalkoztatási aránya, és a társadalmi és politikai élet különböző szegmenseiben való részvétele vonatkozásában, továbbá felkéri az Európai Bizottságot, hogy ezen adatokra támaszkodva nyújtson segítséget egy, a romák integrációjával kapcsolatos, világos és életképes uniós stratégia kidolgozásában;

| 45. | felszólítja ezért a Bizottságot, hogy nyújtson egyedi támogatást ezeknek a mikrorégióknak, beleértve a pénzügyi támogatást is, és dolgozzon ki kísérleti projekteket, amelyekben az Európa Tanács programjával összhangban közvetítők is részt vesznek, és amelyek közvetlenül nyomon követik a stratégia végrehajtásának alakulását; |
| --- | --- |

45.

felszólítja ezért a Bizottságot, hogy nyújtson egyedi támogatást ezeknek a mikrorégióknak, beleértve a pénzügyi támogatást is, és dolgozzon ki kísérleti projekteket, amelyekben az Európa Tanács programjával összhangban közvetítők is részt vesznek, és amelyek közvetlenül nyomon követik a stratégia végrehajtásának alakulását;

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy a stratégia keretében ösztönözze a tagállamokat, a megfelelő nemzetközi és európai intézményeket, a nem kormányzati szervezeteket, a roma közösségeket, más érdekelteket és a nyilvánosságot, hogy amikor e kisebbségre utalnak, akkor a roma/roma és szinti megnevezést használják; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot, hogy a stratégia keretében ösztönözze a tagállamokat, a megfelelő nemzetközi és európai intézményeket, a nem kormányzati szervezeteket, a roma közösségeket, más érdekelteket és a nyilvánosságot, hogy amikor e kisebbségre utalnak, akkor a roma/roma és szinti megnevezést használják;

| 47. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a következő többéves pénzügyi keretben a kohéziós politikán belül teljesítményhez kötött tartalék létrehozásával különítsenek el forrásokat kifejezetten a stratégia támogatására; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a következő többéves pénzügyi keretben a kohéziós politikán belül teljesítményhez kötött tartalék létrehozásával különítsenek el forrásokat kifejezetten a stratégia támogatására;

| 48. | úgy véli, hogy az uniós források jelenlegi felhasználási aránya túlságosan alacsony; felkéri ezért a Bizottságot, hogy elemezze e jelenség okait, valamint dolgozzon ki hatékonyabb megközelítést az uniós források felhasználásának nyomon követésére, különösen a perifériára szorult csoportoknak szánt források tekintetében; kéri mindenekelőtt, hogy – az adatvédelmi irányelvek figyelembevételével – sürgősen induljon adatgyűjtés az uniós alapok hatékonysága vonatkozásában, hogy tényeken alapuló politikai stratégiákat lehessen kidolgozni; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy az uniós források jelenlegi felhasználási aránya túlságosan alacsony; felkéri ezért a Bizottságot, hogy elemezze e jelenség okait, valamint dolgozzon ki hatékonyabb megközelítést az uniós források felhasználásának nyomon követésére, különösen a perifériára szorult csoportoknak szánt források tekintetében; kéri mindenekelőtt, hogy – az adatvédelmi irányelvek figyelembevételével – sürgősen induljon adatgyűjtés az uniós alapok hatékonysága vonatkozásában, hogy tényeken alapuló politikai stratégiákat lehessen kidolgozni;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a romákat sújtó társadalmi kirekesztés okozta szegénység és marginalizálódás területi jellege igen erős, és az alulfejlett mikrorégiókra koncentrálódik, ahol komoly hiány mutatkozik a közösségi alapok igénybevételéhez szükséges saját pénzügyi hozzájárulás előteremtése tekintetében, és általában nem állnak rendelkezésre az alapok megfelelő felhasználását lehetővé tevő igazgatási és emberi erőforrások sem; hangsúlyozza, hogy külön erőfeszítéseket kell összpontosítani e mikrorégiókra – melyek gyakran régión belüli periférikus területek –, és lényegesen egyszerűsíteni kell a hivatalos ügyintézésre vonatkozó szabályokat, ezzel is biztosítva a kohéziós politika keretében rendelkezésre bocsátható források lehető legnagyobb mértékű odaítélését; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a romákat sújtó társadalmi kirekesztés okozta szegénység és marginalizálódás területi jellege igen erős, és az alulfejlett mikrorégiókra koncentrálódik, ahol komoly hiány mutatkozik a közösségi alapok igénybevételéhez szükséges saját pénzügyi hozzájárulás előteremtése tekintetében, és általában nem állnak rendelkezésre az alapok megfelelő felhasználását lehetővé tevő igazgatási és emberi erőforrások sem; hangsúlyozza, hogy külön erőfeszítéseket kell összpontosítani e mikrorégiókra – melyek gyakran régión belüli periférikus területek –, és lényegesen egyszerűsíteni kell a hivatalos ügyintézésre vonatkozó szabályokat, ezzel is biztosítva a kohéziós politika keretében rendelkezésre bocsátható források lehető legnagyobb mértékű odaítélését;

| 50. | úgy véli, hogy új rendeleteket kell hozni a strukturális alapok elosztására vonatkozóan annak érdekében, hogy feltételként lehessen előírni a szegregáció megszüntetését és a romák közszolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférésének biztosítását; úgy véli továbbá, hogy helyi szinten is mérhető mutatókon és konkrét intézkedéseken alapuló esélyegyenlőségi és szegregációellenes terveket kell kidolgozni; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy új rendeleteket kell hozni a strukturális alapok elosztására vonatkozóan annak érdekében, hogy feltételként lehessen előírni a szegregáció megszüntetését és a romák közszolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférésének biztosítását; úgy véli továbbá, hogy helyi szinten is mérhető mutatókon és konkrét intézkedéseken alapuló esélyegyenlőségi és szegregációellenes terveket kell kidolgozni;

| 51. | sürgeti a Bizottságot, hogy megfelelő eszközökkel adjon iránymutatást a tagállamoknak arra vonatkozóan, hogy miként lehet biztosítani az z ESZA, az ERFA és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) közötti komplementaritást, továbbá felkéri a tagállamokat, hogy a romák integrációja érdekében használjanak fel más programokat is, például a PROGRESS programot, az egész életen át tartó tanulás programját, a Kultúra (2007–2013) programot és az Egészség (2008–2013) programot; |
| --- | --- |

51.

sürgeti a Bizottságot, hogy megfelelő eszközökkel adjon iránymutatást a tagállamoknak arra vonatkozóan, hogy miként lehet biztosítani az z ESZA, az ERFA és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) közötti komplementaritást, továbbá felkéri a tagállamokat, hogy a romák integrációja érdekében használjanak fel más programokat is, például a PROGRESS programot, az egész életen át tartó tanulás programját, a Kultúra (2007–2013) programot és az Egészség (2008–2013) programot;

| 52. | kéri, hogy a roma munkacsoport felügyelete és ellenőrzése alatt jelöljenek ki uniós testületeket a fejlesztési támogatások felügyeletére annak érdekében, hogy






  — | biztosítsák a jó helyi kezdeményezések fejlesztés-orientált uniós finanszírozását, |
| --- | --- | --- |

52.

kéri, hogy a roma munkacsoport felügyelete és ellenőrzése alatt jelöljenek ki uniós testületeket a fejlesztési támogatások felügyeletére annak érdekében, hogy

—

biztosítsák a jó helyi kezdeményezések fejlesztés-orientált uniós finanszírozását,

| — | időben ismerjék fel a támogatásokkal való visszaélést, és tegyenek jelentést az ilyen esetekről, |
| --- | --- |

—

időben ismerjék fel a támogatásokkal való visszaélést, és tegyenek jelentést az ilyen esetekről,

| — | rendszeresen ellenőrizzék a finanszírozás felhasználásának következetességét és hatékonyságát a várt eredmények tükrében, többek között az e stratégia keretében támogatott célok tekintetében, |
| --- | --- |

—

rendszeresen ellenőrizzék a finanszírozás felhasználásának következetességét és hatékonyságát a várt eredmények tükrében, többek között az e stratégia keretében támogatott célok tekintetében,

| — | adjanak tanácsokat az egész Unióban felhalmozódott szerteágazó tapasztalatokra támaszkodva, valamint mutatók, hatásvizsgálatok stb. kidolgozása révén; továbbá |
| --- | --- |

—

adjanak tanácsokat az egész Unióban felhalmozódott szerteágazó tapasztalatokra támaszkodva, valamint mutatók, hatásvizsgálatok stb. kidolgozása révén; továbbá

| — | nyújtsanak célzott támogatást olyan helyi kezdeményezéseknek, projekteknek és összetett programoknak, amelyek leginkább megfelelnek a stratégia célkitűzéseinek, és hatékony megoldásokat kínálnak a roma közösségek konkrét problémáira; |
| --- | --- |

—

nyújtsanak célzott támogatást olyan helyi kezdeményezéseknek, projekteknek és összetett programoknak, amelyek leginkább megfelelnek a stratégia célkitűzéseinek, és hatékony megoldásokat kínálnak a roma közösségek konkrét problémáira;

| 53. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak mind olyan, részvételen alapuló nyomon követési és értékelési mechanizmusokat, melyek elősegítik egyrészt a roma közösségek bevonását, másrészt az érdekelt felek kapacitásainak fejlesztését, mind külső szakértelmet, hogy reális és objektív képet kapjanak a különböző intézkedések és eszközök általános sikeréről vagy kudarcáról; kéri továbbá a Bizottságot, hogy készítsen kimutatást a Parlament számára az általa finanszírozott, romákat támogató, 2000 óta indított projektekről, és nyújtson tájékoztatást ezek eredményeiről; |
| --- | --- |

53.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak mind olyan, részvételen alapuló nyomon követési és értékelési mechanizmusokat, melyek elősegítik egyrészt a roma közösségek bevonását, másrészt az érdekelt felek kapacitásainak fejlesztését, mind külső szakértelmet, hogy reális és objektív képet kapjanak a különböző intézkedések és eszközök általános sikeréről vagy kudarcáról; kéri továbbá a Bizottságot, hogy készítsen kimutatást a Parlament számára az általa finanszírozott, romákat támogató, 2000 óta indított projektekről, és nyújtson tájékoztatást ezek eredményeiről;

| 54. | felhívja a tagállamokat, hogy a strukturális alapok keretében szerezzenek érvényt a „Marginalizált közösségek” elnevezésű horizontális prioritásnak, és vegyenek részt a romák társadalmi integrációjára fordított strukturális alapok helyes végrehajtásán dolgozó EU-roma hálózatban; hangsúlyozza, hogy jelentősen javítani kell a jelenlegi intézkedéseket és nyomon követési és értékelési mechanizmusokat; hangsúlyozza továbbá, hogy a strukturális alapokból társfinanszírozott, közvetlenül a romákat célzó vagy közvetve a romáknak kedvező projekteket végrehajtó ügynökségeknek és szervezeteknek elszámoltathatóknak kell lenniük, és átlátható módon kell végrehajtaniuk a fellépéseket; továbbmenve, folyamatos költség-haszon elemzést kér a tulajdonképpeni fellépésekre, illetve a működési kiadásokra szánt és fordított pénzeszközökről, különös tekintettel ezek arányára; |
| --- | --- |

54.

felhívja a tagállamokat, hogy a strukturális alapok keretében szerezzenek érvényt a „Marginalizált közösségek” elnevezésű horizontális prioritásnak, és vegyenek részt a romák társadalmi integrációjára fordított strukturális alapok helyes végrehajtásán dolgozó EU-roma hálózatban; hangsúlyozza, hogy jelentősen javítani kell a jelenlegi intézkedéseket és nyomon követési és értékelési mechanizmusokat; hangsúlyozza továbbá, hogy a strukturális alapokból társfinanszírozott, közvetlenül a romákat célzó vagy közvetve a romáknak kedvező projekteket végrehajtó ügynökségeknek és szervezeteknek elszámoltathatóknak kell lenniük, és átlátható módon kell végrehajtaniuk a fellépéseket; továbbmenve, folyamatos költség-haszon elemzést kér a tulajdonképpeni fellépésekre, illetve a működési kiadásokra szánt és fordított pénzeszközökről, különös tekintettel ezek arányára;

| 55. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy terjesszék ki az uniós finanszírozás hatályát, a fejlesztési célok mellett támogathatóvá téve a jó minőségű közszolgáltatások nyújtását is; hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni és lehetőleg differenciálni kell a társfinanszírozást annak érdekében, hogy jobban tükrözze a fellépések és a kedvezményezettek sokszínűségét, és így a romákat célzó projekteknél kisebb arányú társfinanszírozást lehessen megkövetelni az érintett tagállamtól, és nagyobb arányút az EU-tól; |
| --- | --- |

55.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy terjesszék ki az uniós finanszírozás hatályát, a fejlesztési célok mellett támogathatóvá téve a jó minőségű közszolgáltatások nyújtását is; hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni és lehetőleg differenciálni kell a társfinanszírozást annak érdekében, hogy jobban tükrözze a fellépések és a kedvezményezettek sokszínűségét, és így a romákat célzó projekteknél kisebb arányú társfinanszírozást lehessen megkövetelni az érintett tagállamtól, és nagyobb arányút az EU-tól;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a kapcsolódó uniós politikákat jelentős mértékben össze kell hangolni a szinergiák és e politikák egymást kiegészítő jellegének megerősítése érdekében; a bürokratikus és végrehajtási szabályokat pedig jelentősen egyszerűsíteni kell, és fel kell számolni minden akadályt az egyes alapok között, hogy minden eszköz a lehető legnagyobb mértékű támogatást helyezhesse ki; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a kapcsolódó uniós politikákat jelentős mértékben össze kell hangolni a szinergiák és e politikák egymást kiegészítő jellegének megerősítése érdekében; a bürokratikus és végrehajtási szabályokat pedig jelentősen egyszerűsíteni kell, és fel kell számolni minden akadályt az egyes alapok között, hogy minden eszköz a lehető legnagyobb mértékű támogatást helyezhesse ki;

| 57. | hangsúlyozza, hogy a strukturális alapoknak össze kell kapcsolniuk a nemzeti és helyi megközelítéseket, mégpedig úgy, hogy a nemzeti stratégiával párhuzamosan működő és a sajátos igényekre helyi megoldásokat nyújtó programokon keresztül lépnek fel; hangsúlyozza továbbá, hogy szinergiákat kell teremteni a strukturális alapok végrehajtása és a romákra irányuló kormányzati stratégiák között, valamint az Európai Szociális Alap irányító hatóságai és a roma kérdésekkel foglalkozó szakosodott roma egységek vagy koordinációs struktúrák között; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a strukturális alapoknak össze kell kapcsolniuk a nemzeti és helyi megközelítéseket, mégpedig úgy, hogy a nemzeti stratégiával párhuzamosan működő és a sajátos igényekre helyi megoldásokat nyújtó programokon keresztül lépnek fel; hangsúlyozza továbbá, hogy szinergiákat kell teremteni a strukturális alapok végrehajtása és a romákra irányuló kormányzati stratégiák között, valamint az Európai Szociális Alap irányító hatóságai és a roma kérdésekkel foglalkozó szakosodott roma egységek vagy koordinációs struktúrák között;

| 58. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a pályázati eljárások és szabályok egyszerűsítése révén javítsák a helyi önkormányzatok, és a romák integrációjával foglalkozó nem kormányzati szervezetek uniós pénzeszközökhöz való hozzáférését; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a pályázati eljárások és szabályok egyszerűsítése révén javítsák a helyi önkormányzatok, és a romák integrációjával foglalkozó nem kormányzati szervezetek uniós pénzeszközökhöz való hozzáférését;

| 59. | felszólítja a Bizottságot, hogy a stratégiába építsen be olyan mechanizmusokat, amelyek támogatják a romák alkalmazását mind az uniós, mind pedig a nemzeti szintű közigazgatásban, és felszólítja a tagállamokat, hogy közigazgatásukban alkalmazzanak roma származású tisztviselőket, különösen azokban az intézményekben, amelyek részt vesznek a romák integrációjára irányuló, uniós és nemzeti finanszírozásban megvalósuló programok tervezésében és végrehajtásában; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a Bizottságot, hogy a stratégiába építsen be olyan mechanizmusokat, amelyek támogatják a romák alkalmazását mind az uniós, mind pedig a nemzeti szintű közigazgatásban, és felszólítja a tagállamokat, hogy közigazgatásukban alkalmazzanak roma származású tisztviselőket, különösen azokban az intézményekben, amelyek részt vesznek a romák integrációjára irányuló, uniós és nemzeti finanszírozásban megvalósuló programok tervezésében és végrehajtásában;

| 60. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok aláírják és ratifikálják az állampolgárságról szóló európai egyezményt, amely egyértelműen megállapítja, hogy az államok állampolgárságra vonatkozó nemzeti jogában nem lehet megkülönböztetést alkalmazni nem, vallás, nemzeti vagy etnikai származás alapján; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok aláírják és ratifikálják az állampolgárságról szóló európai egyezményt, amely egyértelműen megállapítja, hogy az államok állampolgárságra vonatkozó nemzeti jogában nem lehet megkülönböztetést alkalmazni nem, vallás, nemzeti vagy etnikai származás alapján;

| 61. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza az olyan uniós programok folytatásának szükségességét, mint a megkülönböztetés felszámolását célzó „Progress”, valamint a kapacitásépítésbe való beruházást ösztönző JASMINE, és felszólít az ilyen programok 2013 utáni további fejlesztésére; |
| --- | --- |

61.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza az olyan uniós programok folytatásának szükségességét, mint a megkülönböztetés felszámolását célzó „Progress”, valamint a kapacitásépítésbe való beruházást ösztönző JASMINE, és felszólít az ilyen programok 2013 utáni további fejlesztésére;

| 62. | üdvözli a 2010. május 19-i 437/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezései által teremtett lehetőséget, melynek keretében az ERFA előirányzatainak akár 3 %-a speciális programokra, illetve a lakóépületek felújítására szánt valamennyi költségvetési előirányzat 2 %-a a perifériára szorult közösségek támogatására fordítható; sajnálja, hogy ezidáig egyetlen operatív tervet sem változtattak meg annak érdekében, hogy újra prioritást kapjon a roma népesség lakhatásának ügye; felhívja a tagállamokat, hogy minél előbb és teljes körűen használják ki ezt a strukturális alapok keretén belül kínálkozó új lehetőséget az eredményes társadalmi beilleszkedés kilátásainak javítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy az alapok felhasználásának felgyorsítása érdekében terjesszen elő egyedi cselekvési tervet e rendeletre vonatkozóan, és javasolja a Bizottságnak, hogy készítsen jelentést az alapok felhasználásáról; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy a romák integrációját célzó programok kidolgozása során hatékonyan használják fel az ESZA, az ERFA és az EMVA közötti kölcsönhatásokban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

62.

üdvözli a 2010. május 19-i 437/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezései által teremtett lehetőséget, melynek keretében az ERFA előirányzatainak akár 3 %-a speciális programokra, illetve a lakóépületek felújítására szánt valamennyi költségvetési előirányzat 2 %-a a perifériára szorult közösségek támogatására fordítható; sajnálja, hogy ezidáig egyetlen operatív tervet sem változtattak meg annak érdekében, hogy újra prioritást kapjon a roma népesség lakhatásának ügye; felhívja a tagállamokat, hogy minél előbb és teljes körűen használják ki ezt a strukturális alapok keretén belül kínálkozó új lehetőséget az eredményes társadalmi beilleszkedés kilátásainak javítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy az alapok felhasználásának felgyorsítása érdekében terjesszen elő egyedi cselekvési tervet e rendeletre vonatkozóan, és javasolja a Bizottságnak, hogy készítsen jelentést az alapok felhasználásáról; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy a romák integrációját célzó programok kidolgozása során hatékonyan használják fel az ESZA, az ERFA és az EMVA közötti kölcsönhatásokban rejlő lehetőségeket;

| 63. | elismeri, hogy a roma közösségeket rendkívül heterogén csoportok alkotják, ennélfogva nem lehet egységes stratégiát követni; ezért javasolja, hogy a tagállamok helyi és regionális hatóságai tegyenek javaslatot e csoportok egyedi (földrajzi, gazdasági, társadalmi, kulturális) jellemzői függvényében eltérő, hatékony integrációs stratégiákra; ajánlja, hogy a Bizottság használja fel azon hatóságok tapasztalatait, amelyek tevékenyen hozzájárultak roma közösségek integrációjához, valamint a romák társadalmi beilleszkedése érdekében bátorítsa a bevált gyakorlatok és sikeres megoldások alkalmazását; |
| --- | --- |

63.

elismeri, hogy a roma közösségeket rendkívül heterogén csoportok alkotják, ennélfogva nem lehet egységes stratégiát követni; ezért javasolja, hogy a tagállamok helyi és regionális hatóságai tegyenek javaslatot e csoportok egyedi (földrajzi, gazdasági, társadalmi, kulturális) jellemzői függvényében eltérő, hatékony integrációs stratégiákra; ajánlja, hogy a Bizottság használja fel azon hatóságok tapasztalatait, amelyek tevékenyen hozzájárultak roma közösségek integrációjához, valamint a romák társadalmi beilleszkedése érdekében bátorítsa a bevált gyakorlatok és sikeres megoldások alkalmazását;

| 64. | emlékeztet arra, hogy a sikeres integráció legfontosabb előfeltételét a többségi társadalom és a roma közösség közös erőfeszítései képezik; felhívja ezért a tagállamokat, hogy segítsenek a roma lakosság lakhatási és foglalkoztatási helyzetének javításában és javasolja a tagállamoknak, illetve a regionális és helyi hatóságoknak, hogy – az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló rendelettel összhangban – a perifériára szorult közösségek új lakáshoz juttatását olyan kölcsönös és kétirányú kötelezettségeket tartalmazó szélesebb, összetettebb politikai keretbe vonja be, mint amilyen például a közösségépítés, amely többek között kiterjed a romák részvételére az új létesítmények építésében, valamint közös erőfeszítésekre a gyermekek iskolalátogatásának növelése és a munkanélküliség jelentős csökkentése érdekében; a tagállamok ily módon jelentősen hozzájárulhatnak a rossz lakhatási körülmények között élő marginalizálódott csoportok elhelyezési problémáinak konkrét megoldásához; arra is sürgeti a tagállamokat, hogy a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése érdekében vegyék igénybe az EU-Roma hálózatot; |
| --- | --- |

64.

emlékeztet arra, hogy a sikeres integráció legfontosabb előfeltételét a többségi társadalom és a roma közösség közös erőfeszítései képezik; felhívja ezért a tagállamokat, hogy segítsenek a roma lakosság lakhatási és foglalkoztatási helyzetének javításában és javasolja a tagállamoknak, illetve a regionális és helyi hatóságoknak, hogy – az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló rendelettel összhangban – a perifériára szorult közösségek új lakáshoz juttatását olyan kölcsönös és kétirányú kötelezettségeket tartalmazó szélesebb, összetettebb politikai keretbe vonja be, mint amilyen például a közösségépítés, amely többek között kiterjed a romák részvételére az új létesítmények építésében, valamint közös erőfeszítésekre a gyermekek iskolalátogatásának növelése és a munkanélküliség jelentős csökkentése érdekében; a tagállamok ily módon jelentősen hozzájárulhatnak a rossz lakhatási körülmények között élő marginalizálódott csoportok elhelyezési problémáinak konkrét megoldásához; arra is sürgeti a tagállamokat, hogy a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése érdekében vegyék igénybe az EU-Roma hálózatot;

| 65. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a lehető legnagyobb mértékben használják ki „Az európai területi együttműködés” célkitűzés programjai – úgymint a határokon átnyúló együttműködési programok, a transznacionális együttműködési programok és a régióközi együttműködési programok –, valamint az európai területi együttműködési csoportosulás által kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

65.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a lehető legnagyobb mértékben használják ki „Az európai területi együttműködés” célkitűzés programjai – úgymint a határokon átnyúló együttműködési programok, a transznacionális együttműködési programok és a régióközi együttműködési programok –, valamint az európai területi együttműködési csoportosulás által kínált lehetőségeket;

| 66. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy elemezzék és számolják fel azokat az akadályokat, amelyek a roma nők munkaerőpiacra való (újbóli) belépése, valamint önálló vállalkozói tevékenysége előtt állnak, és helyezzenek kellő hangsúlyt a nők szerepére a perifériára került romák társadalmi szerepének erősítésében és a vállalkozások indításában; továbbá felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a roma nők vegyenek részt a romák integrációjára irányuló uniós stratégia előkészítésében, végrehajtásában, nyomon követésében és értékelésében; |
| --- | --- |

66.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy elemezzék és számolják fel azokat az akadályokat, amelyek a roma nők munkaerőpiacra való (újbóli) belépése, valamint önálló vállalkozói tevékenysége előtt állnak, és helyezzenek kellő hangsúlyt a nők szerepére a perifériára került romák társadalmi szerepének erősítésében és a vállalkozások indításában; továbbá felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a roma nők vegyenek részt a romák integrációjára irányuló uniós stratégia előkészítésében, végrehajtásában, nyomon követésében és értékelésében;

| 67. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy horizontális célkitűzésként építsék be a romák integrációjára irányuló európai uniós stratégia valamennyi kiemelt területébe a kapacitásépítést és a roma nők szerepének erősítését; |
| --- | --- |

67.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy horizontális célkitűzésként építsék be a romák integrációjára irányuló európai uniós stratégia valamennyi kiemelt területébe a kapacitásépítést és a roma nők szerepének erősítését;

| 68. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a nemek közötti egyenlőség előmozdítását építse be a stratégia célkitűzéseibe, valamint lépjen fel a többszörös és interszekcionális megkülönböztetéssel szemben; |
| --- | --- |

68.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a nemek közötti egyenlőség előmozdítását építse be a stratégia célkitűzéseibe, valamint lépjen fel a többszörös és interszekcionális megkülönböztetéssel szemben;

| 69. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyűjtsenek, elemezzenek és tegyenek közzé megbízható statisztikai adatokat nemek szerinti bontásban, hogy a stratégiát megfelelően lehessen értékelni és naprakésszé lehessen tenni, valamint mérhetőek legyenek a stratégia projektjeinek és fellépéseinek roma nőkre gyakorolt hatásai; |
| --- | --- |

69.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyűjtsenek, elemezzenek és tegyenek közzé megbízható statisztikai adatokat nemek szerinti bontásban, hogy a stratégiát megfelelően lehessen értékelni és naprakésszé lehessen tenni, valamint mérhetőek legyenek a stratégia projektjeinek és fellépéseinek roma nőkre gyakorolt hatásai;

| 70. | felszólít arra, hogy a stratégiába építsenek be együttműködési, információcserére szolgáló és nyomon követési mechanizmusokat, nemcsak uniós, hanem nemzeti szinten is, együttműködve az Alapjogi Ügynökséggel, az Európa Tanáccsal, más illetékes nemzetközi és európai intézményekkel, nem kormányzati szervezetekkel, a roma közösségekkel és más érdekeltekkel, hogy kezeljék a problémákat és megoldásokat találjanak, valamint biztosítsák, hogy a stratégiát annak felelősei helyesen és teljes körűen hajtják végre mind uniós, mind nemzeti szinten, ezzel biztosítva a stratégia sikerét; |
| --- | --- |

70.

felszólít arra, hogy a stratégiába építsenek be együttműködési, információcserére szolgáló és nyomon követési mechanizmusokat, nemcsak uniós, hanem nemzeti szinten is, együttműködve az Alapjogi Ügynökséggel, az Európa Tanáccsal, más illetékes nemzetközi és európai intézményekkel, nem kormányzati szervezetekkel, a roma közösségekkel és más érdekeltekkel, hogy kezeljék a problémákat és megoldásokat találjanak, valamint biztosítsák, hogy a stratégiát annak felelősei helyesen és teljes körűen hajtják végre mind uniós, mind nemzeti szinten, ezzel biztosítva a stratégia sikerét;

| 71. | felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a strukturális alapok irányításában részt vevő testületek adminisztratív kapacitásainak javításához szükséges technikai támogatást, felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy például tréningek szervezése vagy a támogatásigénylések kitöltéséhez nyújtott segítség és magyarázatok révén adjanak tanácsokat és nyújtsanak adminisztratív támogatást annak érdekében, hogy a romák könnyebben tájékozódhassanak a vállalkozásokra és a foglalkoztatásra irányuló európai és nemzeti támogatási programokról, és segítsék őket az ilyen támogatásokra irányuló kérelmek benyújtásában; |
| --- | --- |

71.

felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a strukturális alapok irányításában részt vevő testületek adminisztratív kapacitásainak javításához szükséges technikai támogatást, felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy például tréningek szervezése vagy a támogatásigénylések kitöltéséhez nyújtott segítség és magyarázatok révén adjanak tanácsokat és nyújtsanak adminisztratív támogatást annak érdekében, hogy a romák könnyebben tájékozódhassanak a vállalkozásokra és a foglalkoztatásra irányuló európai és nemzeti támogatási programokról, és segítsék őket az ilyen támogatásokra irányuló kérelmek benyújtásában;

| 72. | felkéri a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégia szegénységre és társadalmi beilleszkedésre vonatkozó célkitűzéseinek a nemzeti programokba való átültetésekor fektessenek le konkrét és specifikus célkitűzéseket, illetve részletes és mérhető célokat a romák beilleszkedésére vonatkozóan, valamint kéri, hogy sürgősen tegyenek lépéseket a kitűzött célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

72.

felkéri a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégia szegénységre és társadalmi beilleszkedésre vonatkozó célkitűzéseinek a nemzeti programokba való átültetésekor fektessenek le konkrét és specifikus célkitűzéseket, illetve részletes és mérhető célokat a romák beilleszkedésére vonatkozóan, valamint kéri, hogy sürgősen tegyenek lépéseket a kitűzött célok elérése érdekében;

| 73. | úgy véli, hogy a romák helyzetének jövőbeli javulása az oktatás révén biztosítható, és ezért lényeges a roma gyermekek és fiatalok oktatásába való befektetés; hangsúlyozza, hogy az iskoláztatás nemcsak jog, de kötelesség is, és támogatja a roma tanulók iskolai részvételének – többek között családjaik aktív bevonása általi – fokozását célzó tevékenységeket; |
| --- | --- |

73.

úgy véli, hogy a romák helyzetének jövőbeli javulása az oktatás révén biztosítható, és ezért lényeges a roma gyermekek és fiatalok oktatásába való befektetés; hangsúlyozza, hogy az iskoláztatás nemcsak jog, de kötelesség is, és támogatja a roma tanulók iskolai részvételének – többek között családjaik aktív bevonása általi – fokozását célzó tevékenységeket;

| 74. | úgy véli, hogy a roma kultúra ismeretének Európa-szerte történő terjesztése elősegíti a roma és nem roma emberek közötti kölcsönös megértést Európában, ugyanakkor fellendíti a kultúrák közötti európai párbeszédet; |
| --- | --- |

74.

úgy véli, hogy a roma kultúra ismeretének Európa-szerte történő terjesztése elősegíti a roma és nem roma emberek közötti kölcsönös megértést Európában, ugyanakkor fellendíti a kultúrák közötti európai párbeszédet;

| 75. | úgy véli, hogy a roma kisebbségről szóló jövőbeli stratégiának az oktatásra kell összpontosítania, mivel ez a társadalmi integráció előmozdításának legfontosabb eszköze; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy a roma kisebbségről szóló jövőbeli stratégiának az oktatásra kell összpontosítania, mivel ez a társadalmi integráció előmozdításának legfontosabb eszköze;

| 76. | úgy véli, hogy a fiatal romák számára olyan támogató mechanizmusokat kell kialakítani, mint az ösztöndíjak és a mentori tevékenység, arra való ösztönözésük érdekében, hogy szakképesítést szerezzenek, majd ezután felsőfokú tanulmányokat is folytassanak, és javítsák képzettségüket; |
| --- | --- |

76.

úgy véli, hogy a fiatal romák számára olyan támogató mechanizmusokat kell kialakítani, mint az ösztöndíjak és a mentori tevékenység, arra való ösztönözésük érdekében, hogy szakképesítést szerezzenek, majd ezután felsőfokú tanulmányokat is folytassanak, és javítsák képzettségüket;

| 77. | úgy véli, hogy a roma tanulók legmagasabb színvonalú képzésének biztosítására új típusú ösztöndíjrendszert kell kidolgozni a roma vezetők új generációjának kinevelése érdekében; |
| --- | --- |

77.

úgy véli, hogy a roma tanulók legmagasabb színvonalú képzésének biztosítására új típusú ösztöndíjrendszert kell kidolgozni a roma vezetők új generációjának kinevelése érdekében;

| 78. | úgy véli, hogy jutalmazni kell azon oktatási intézményeket, melyek hátrányos helyzetben lévő tanulóinak sikerül magasabb szintű intézményekbe bekerülniük, vagy a végbizonyítványt megszerző tanulók aránya magasabb az átlagnál, és felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki projekteket e téren; |
| --- | --- |

78.

úgy véli, hogy jutalmazni kell azon oktatási intézményeket, melyek hátrányos helyzetben lévő tanulóinak sikerül magasabb szintű intézményekbe bekerülniük, vagy a végbizonyítványt megszerző tanulók aránya magasabb az átlagnál, és felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki projekteket e téren;

| 79. | hangsúlyozza, hogy döntő fontosságú, hogy a tagállamok ösztönözzék a romák lakóhelyük szerinti közösségekbe és kulturális életbe történő integrációját, és biztosítsák ezekben hosszú távú részvételüket és képviseletüket, beleértve a roma közösség érdekében a szakképzés és az egész életen át tartó tanulás előmozdítására szolgáló intézkedéseket, figyelembe véve a különböző európai roma népcsoportok kulturális örökségét és életmódját; kiemeli, hogy például erőfeszítéseket lehetne tenni a pedagógusoknak nyújtott speciális képzések, a roma tanárok felvételének előmozdítása, a roma családokkal és szervezetekkel folytatott szoros együttműködés erősítése, valamint iskola utáni segítség és ösztöndíjak biztosítása érdekében; megjegyzi, hogy ebbe a folyamatba aktívan be kell vonni a tagállamokban a helyi hatóságokat, és a nonprofit szervezetek körében ösztönözni kell, hogy tevékenységeikbe foglaljanak bele olyan programokat, melyek a romák társadalmi befogadását célozzák; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy döntő fontosságú, hogy a tagállamok ösztönözzék a romák lakóhelyük szerinti közösségekbe és kulturális életbe történő integrációját, és biztosítsák ezekben hosszú távú részvételüket és képviseletüket, beleértve a roma közösség érdekében a szakképzés és az egész életen át tartó tanulás előmozdítására szolgáló intézkedéseket, figyelembe véve a különböző európai roma népcsoportok kulturális örökségét és életmódját; kiemeli, hogy például erőfeszítéseket lehetne tenni a pedagógusoknak nyújtott speciális képzések, a roma tanárok felvételének előmozdítása, a roma családokkal és szervezetekkel folytatott szoros együttműködés erősítése, valamint iskola utáni segítség és ösztöndíjak biztosítása érdekében; megjegyzi, hogy ebbe a folyamatba aktívan be kell vonni a tagállamokban a helyi hatóságokat, és a nonprofit szervezetek körében ösztönözni kell, hogy tevékenységeikbe foglaljanak bele olyan programokat, melyek a romák társadalmi befogadását célozzák;

| 80. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel a romák társadalomból és oktatásból való kirekesztésének valamennyi formájával szemben, és ösztönözzenek minden olyan fellépést, amely a romák oktatásába való beruházásra irányul; |
| --- | --- |

80.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel a romák társadalomból és oktatásból való kirekesztésének valamennyi formájával szemben, és ösztönözzenek minden olyan fellépést, amely a romák oktatásába való beruházásra irányul;

| 81. | úgy véli, hogy az önkormányzatoknak felelősséget kell vállalniuk az iskolai rendszerből a kötelező oktatás felső korhatárának elérése előtt kieső diákok újbóli beiskolázásáért; megjegyzi, hogy ehhez az oktatási intézményeknek tájékoztatniuk kell a helyi önkormányzatokat az iskolaelhagyókról; |
| --- | --- |

81.

úgy véli, hogy az önkormányzatoknak felelősséget kell vállalniuk az iskolai rendszerből a kötelező oktatás felső korhatárának elérése előtt kieső diákok újbóli beiskolázásáért; megjegyzi, hogy ehhez az oktatási intézményeknek tájékoztatniuk kell a helyi önkormányzatokat az iskolaelhagyókról;

| 82. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa azon további kezdeményezéseket, melyek kisgyermekkori oktatási lehetőségeket, illetve ellátást biztosítanak roma gyerekek és fiatalok számára; |
| --- | --- |

82.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa azon további kezdeményezéseket, melyek kisgyermekkori oktatási lehetőségeket, illetve ellátást biztosítanak roma gyerekek és fiatalok számára;

| 83. | úgy véli, hogy óvodákat és/vagy alternatív iskola előtti gondozási és oktatási intézményeket kell létesíteni azokban a közösségekben, ahol ilyenek nem léteznek, továbbá helyhiány esetén bővíteni kell őket; |
| --- | --- |

83.

úgy véli, hogy óvodákat és/vagy alternatív iskola előtti gondozási és oktatási intézményeket kell létesíteni azokban a közösségekben, ahol ilyenek nem léteznek, továbbá helyhiány esetén bővíteni kell őket;

| 84. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa azokat a kezdeményezéseket, amelyek hatékonynak bizonyultak a szegregáció bármely formájának megelőzése terén, és amelyek előnyben részesítik a roma családok részvételével zajló, az oktatásban való eredményességet előmozdító, inkluzív projekteket; |
| --- | --- |

84.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa azokat a kezdeményezéseket, amelyek hatékonynak bizonyultak a szegregáció bármely formájának megelőzése terén, és amelyek előnyben részesítik a roma családok részvételével zajló, az oktatásban való eredményességet előmozdító, inkluzív projekteket;

| 85. | aggodalmát fejezi ki a roma népesség körében tapasztalható nagyfokú írástudatlanság miatt és lényegesnek tekinti, hogy olyan programokat tervezzenek és dolgozzanak ki, amelyek biztosítják a roma lányok és nők minőségi alap-, közép- és felsőfokú oktatását, beleértve az alap- és a középfokú oktatás közötti átmenetet megkönnyítő stratégiákat, melyek az egész folyamat során előmozdítják a roma kulturális örökség, történelem és értékek megértését mind a romák, mind a nem romák körében; |
| --- | --- |

85.

aggodalmát fejezi ki a roma népesség körében tapasztalható nagyfokú írástudatlanság miatt és lényegesnek tekinti, hogy olyan programokat tervezzenek és dolgozzanak ki, amelyek biztosítják a roma lányok és nők minőségi alap-, közép- és felsőfokú oktatását, beleértve az alap- és a középfokú oktatás közötti átmenetet megkönnyítő stratégiákat, melyek az egész folyamat során előmozdítják a roma kulturális örökség, történelem és értékek megértését mind a romák, mind a nem romák körében;

| 86. | hangsúlyozza, hogy a gyér iskolai jelenlét és a magas hiányzási arány, illetve az alacsony iskolai teljesítmény azt is jelezheti, hogy a tanulók és szüleik nincsenek mindig tisztában az oktatás fontosságával; más releváns tényezők magukban foglalhatják az elégtelen forrásokat, az egészségügyi problémákat, a helyi minőségi oktatás hiányát vagy az iskolába való eljutáshoz szükséges, elérhető eszközök hiányát, a rossz lakhatási körülményeket és ruházatot, mely lehetetlenné teszi az iskolai jelenlétet, a nem befogadó iskolai légkört és a szegregált iskolákat, melyek nem képesek megfelelő felkészítést biztosítani a munkaerő-piaci versenyképesség eléréséhez; ezért hangsúlyozza a roma tanulók iskolai részvételét előmozdító fellépések, valamint az oktatási kérdésekről e tanulók szüleivel, a roma közösséggel és valamennyi érdekelt féllel folytatott folyamatos és rendszeres párbeszéd fontosságát; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy a gyér iskolai jelenlét és a magas hiányzási arány, illetve az alacsony iskolai teljesítmény azt is jelezheti, hogy a tanulók és szüleik nincsenek mindig tisztában az oktatás fontosságával; más releváns tényezők magukban foglalhatják az elégtelen forrásokat, az egészségügyi problémákat, a helyi minőségi oktatás hiányát vagy az iskolába való eljutáshoz szükséges, elérhető eszközök hiányát, a rossz lakhatási körülményeket és ruházatot, mely lehetetlenné teszi az iskolai jelenlétet, a nem befogadó iskolai légkört és a szegregált iskolákat, melyek nem képesek megfelelő felkészítést biztosítani a munkaerő-piaci versenyképesség eléréséhez; ezért hangsúlyozza a roma tanulók iskolai részvételét előmozdító fellépések, valamint az oktatási kérdésekről e tanulók szüleivel, a roma közösséggel és valamennyi érdekelt féllel folytatott folyamatos és rendszeres párbeszéd fontosságát;

| 87. | hangsúlyozza, hogy a tömegsport és az élsport jelentős szerepet játszhat a roma nemzetiségű lakosság befogadását biztosító folyamatban; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza, hogy a tömegsport és az élsport jelentős szerepet játszhat a roma nemzetiségű lakosság befogadását biztosító folyamatban;

| 88. | támogatja az olyan tanári képzési programok ösztönzését, melyek erősítik a tanárok képességeit a roma háttérrel rendelkező gyermekekkel és fiatalokkal, valamint szüleikkel való foglalkozás terén, és támogatja roma közvetítők alkalmazását, különösen az általános iskolákban, ami egy lehetséges módja annak, hogy előmozdítsák a roma gyermekek rendszeres iskolába járását; |
| --- | --- |

88.

támogatja az olyan tanári képzési programok ösztönzését, melyek erősítik a tanárok képességeit a roma háttérrel rendelkező gyermekekkel és fiatalokkal, valamint szüleikkel való foglalkozás terén, és támogatja roma közvetítők alkalmazását, különösen az általános iskolákban, ami egy lehetséges módja annak, hogy előmozdítsák a roma gyermekek rendszeres iskolába járását;

| 89. | javasolja, hogy fogadjanak el különböző, az oktatásba történő integrációt célzó megközelítéseket mind a letelepedni kívánó roma családokból származó gyermekek részére – nyomon követve például a gyermekek rendszeres iskolába járását –, mind a nomád életmódjukat folytatni kívánó családokból származó gyermekek részére, például a roma táborokon belül az iskolai jelenlétet elősegítő intézkedések által; |
| --- | --- |

89.

javasolja, hogy fogadjanak el különböző, az oktatásba történő integrációt célzó megközelítéseket mind a letelepedni kívánó roma családokból származó gyermekek részére – nyomon követve például a gyermekek rendszeres iskolába járását –, mind a nomád életmódjukat folytatni kívánó családokból származó gyermekek részére, például a roma táborokon belül az iskolai jelenlétet elősegítő intézkedések által;

| 90. | hangsúlyozza a mobilitás, az egész életen át tartó tanulás, a szakképzési és a továbbképzési programok fontosságát a roma közösségekhez tartozó fiatalok és felnőttek társadalmi integrációjának biztosítása és a munkaerőpiacra való belépési lehetőségeik fokozása szempontjából; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza a mobilitás, az egész életen át tartó tanulás, a szakképzési és a továbbképzési programok fontosságát a roma közösségekhez tartozó fiatalok és felnőttek társadalmi integrációjának biztosítása és a munkaerőpiacra való belépési lehetőségeik fokozása szempontjából;

| 91. | úgy véli, hogy ki kell terjeszteni a munkahelyi továbbképzési rendszereket, hogy azok révén lehetővé váljék a szükséges képesítések és képességek megszerzésének nagyarányú biztosítása; |
| --- | --- |

91.

úgy véli, hogy ki kell terjeszteni a munkahelyi továbbképzési rendszereket, hogy azok révén lehetővé váljék a szükséges képesítések és képességek megszerzésének nagyarányú biztosítása;

| 92. | úgy véli, hogy össze kell hangolni a képzési kínálatot a munkaerő-piaci kereslettel, ezért a várható munkaerő-kereslettel kapcsolatos középtávú nemzeti és regionális előrejelzések készítésére szólít fel; |
| --- | --- |

92.

úgy véli, hogy össze kell hangolni a képzési kínálatot a munkaerő-piaci kereslettel, ezért a várható munkaerő-kereslettel kapcsolatos középtávú nemzeti és regionális előrejelzések készítésére szólít fel;

| 93. | felhívja a Bizottságot, hogy fejlesszen ki és működtessen az uniós intézmények, a tagállamok és a roma vezetők bevonásával közös nyomon követési rendszereket a tagállamokban megvalósított programok és projektek vonatkozásában; |
| --- | --- |

93.

felhívja a Bizottságot, hogy fejlesszen ki és működtessen az uniós intézmények, a tagállamok és a roma vezetők bevonásával közös nyomon követési rendszereket a tagállamokban megvalósított programok és projektek vonatkozásában;

| 94. | a roma kultúrát az európai kulturális mozaik szerves részének tekinti; kiemeli, hogy a roma népesség és életvitelük megértésének kulcsfontosságú eszköze a többi európai lakos tájékozottságának növelése a roma örökségről, hagyományokról és nyelvről, valamint a kortárs roma kultúráról; határozottan támogatja kreatív tevékenységeik ösztönzését és megőrzését, mint a kultúrák közti párbeszéd kulcsfontosságú elemét; |
| --- | --- |

94.

a roma kultúrát az európai kulturális mozaik szerves részének tekinti; kiemeli, hogy a roma népesség és életvitelük megértésének kulcsfontosságú eszköze a többi európai lakos tájékozottságának növelése a roma örökségről, hagyományokról és nyelvről, valamint a kortárs roma kultúráról; határozottan támogatja kreatív tevékenységeik ösztönzését és megőrzését, mint a kultúrák közti párbeszéd kulcsfontosságú elemét;

| 95. | véleménye szerint a romáknak törekedniük kellene arra, hogy megismerjék azon népek szokásait és kultúráját, akikkel együtt élnek, ezáltal elősegítve saját integrálódásukat azokon a helyeken, ahol élnek; |
| --- | --- |

95.

véleménye szerint a romáknak törekedniük kellene arra, hogy megismerjék azon népek szokásait és kultúráját, akikkel együtt élnek, ezáltal elősegítve saját integrálódásukat azokon a helyeken, ahol élnek;

| 96. | úgy véli, hogy a romák és nem romák bevonásával tartott önkéntes és sporttevékenységek ösztönzése fontos a nagyobb mértékű társadalmi befogadás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

96.

úgy véli, hogy a romák és nem romák bevonásával tartott önkéntes és sporttevékenységek ösztönzése fontos a nagyobb mértékű társadalmi befogadás előmozdítása érdekében;

| 97. | felhívja a Bizottságot, hogy terjessze a bevált gyakorlatokat és pozitív modelleket, a már végrehajtott programokkal kapcsolatos tapasztalatokat és romák által indított kezdeményezéseket a nem roma közösségek romákról alkotott képének, illetve a romák e közösségeken belüli megítélésének javítása, valamint a roma közösségek uniós, tagállami és helyi programokban való aktív részvételének és e programokkal való kreatív együttműködésének erősítése érdekében; |
| --- | --- |

97.

felhívja a Bizottságot, hogy terjessze a bevált gyakorlatokat és pozitív modelleket, a már végrehajtott programokkal kapcsolatos tapasztalatokat és romák által indított kezdeményezéseket a nem roma közösségek romákról alkotott képének, illetve a romák e közösségeken belüli megítélésének javítása, valamint a roma közösségek uniós, tagállami és helyi programokban való aktív részvételének és e programokkal való kreatív együttműködésének erősítése érdekében;

| 98. | felhív a roma lakosság foglalkoztatásának, oktatásának és kultúrájának előmozdításához jelenleg rendelkezésre álló európai uniós források valamennyi kormányzati szinten történő hatékonyabb felismerésére és felhasználására; |
| --- | --- |

98.

felhív a roma lakosság foglalkoztatásának, oktatásának és kultúrájának előmozdításához jelenleg rendelkezésre álló európai uniós források valamennyi kormányzati szinten történő hatékonyabb felismerésére és felhasználására;

| 99. | javasolja, hogy a roma kisebbségre vonatkozó jövőbeli uniós szakpolitikák olyan, differenciált megközelítésen alapuljanak, amely figyelembe veszi a tagállamok sajátosságait és a bevont közösségek különleges természetét; |
| --- | --- |

99.

javasolja, hogy a roma kisebbségre vonatkozó jövőbeli uniós szakpolitikák olyan, differenciált megközelítésen alapuljanak, amely figyelembe veszi a tagállamok sajátosságait és a bevont közösségek különleges természetét;

| 100. | felhívja a figyelmet arra, hogy szigorúbban kell ellenőrizni az európai alapok romák integrációja céljából való felhasználását; |
| --- | --- |

100.

felhívja a figyelmet arra, hogy szigorúbban kell ellenőrizni az európai alapok romák integrációja céljából való felhasználását;

| 101. | úgy véli, hogy hasznos volna, ha a romák integrációja terén jó eredményeket felmutató tagállamok és azok a tagállamok, amelyek ezt még mindig nem oldották meg, kicserélnék tapasztalataikat és helyes gyakorlataikat; |
| --- | --- |

101.

úgy véli, hogy hasznos volna, ha a romák integrációja terén jó eredményeket felmutató tagállamok és azok a tagállamok, amelyek ezt még mindig nem oldották meg, kicserélnék tapasztalataikat és helyes gyakorlataikat;

| 102. | elismeri, hogy a bonyolult papírmunka akadályt jelenthet a projektszervezők számára; hangsúlyozza, hogy hatékonyabban kell munkálkodni kell az odaítélési eljárások egyszerűsítésén; felhívja a figyelmet arra, hogy az európai alapok e téren kihasználatlanok maradtak; |
| --- | --- |

102.

elismeri, hogy a bonyolult papírmunka akadályt jelenthet a projektszervezők számára; hangsúlyozza, hogy hatékonyabban kell munkálkodni kell az odaítélési eljárások egyszerűsítésén; felhívja a figyelmet arra, hogy az európai alapok e téren kihasználatlanok maradtak;

| 103. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

103.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 45. E, 2006.2.23., 129. o.

(2)  HL C 298. E, 2006.12.8., 283. o.

(3)  HL C 282. E, 2008.11.6., 428. o.

(4)  HL C 68. E, 2009.3.21., 31. o.

(5)  HL C 294. E, 2009.12.3., 54. o.

(6)  HL C 87. E, 2010.4.1., 60. o.

(7)  HL C 4. E, 2011.1.7., 7. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0312.

(9)  HL L 281., 1995. 11. 23., 31. o.

(10)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(11)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(12)  HL L 158., 2004.4.30., 77. o.

(13)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(14)  HL L 132., 2010.5.29., 1. o.

(15)  IP/10/1097.

(16)  2010. december 21-I MEMO/10/701.

(17)  2009. évi jelentés a rasszizmussal és idegengyűlölettel kapcsolatos helyzetről az EU tagállamaiban; Az Európai Unió felmérése a kisebbségekről és a hátrányos megkülönböztetésről, Középpontban az adatok: A romák 2009-ben; Az EU más tagállamaiba utazó és ott letelepedő uniós romák helyzet; A romák és vándorlók lakhatási körülményei az Európai Unióban: Összehasonlító elemzés

(18)  CM(2010)133.

(19)  MEMO/10/502.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/131

---

2011. március 9., szerdaIparpolitika a globalizáció korában

P7_TA(2011)0093

Az Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása: „Iparpolitika a globalizáció korában” (2010/2095(INI))

2012/C 199 E/16

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés XVII. címének az EU iparpolitikájával, és többek között az uniós ipar versenyképességével foglalkozó 173. cikkére (az Európai Közösséget létrehozó szerződés volt 157. cikke), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés XVII. címének az EU iparpolitikájával, és többek között az uniós ipar versenyképességével foglalkozó 173. cikkére (az Európai Közösséget létrehozó szerződés volt 157. cikke),

| — | tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című, 2010. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című, 2010. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2010)0614),

| — | tekintettel az EU 2020 stratégiáról szóló 2010. június 16-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2020 stratégiáról szóló 2010. június 16-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel 2010. június 15-i állásfoglalására a Közösség innovációs politikájáról a változó világban (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. június 15-i állásfoglalására a Közösség innovációs politikájáról a változó világban (2),

| — | tekintettel a „Felkészülés a jövőre: közös stratégia kidolgozása a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatban” című, 2009. szeptember 23-i bizottsági közleményre (COM(2009)0512), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Felkészülés a jövőre: közös stratégia kidolgozása a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatban” című, 2009. szeptember 23-i bizottsági közleményre (COM(2009)0512),

| — | tekintettel „Az iparpolitika félidős felülvizsgálata – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című, 2008. május 22-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az iparpolitika félidős felülvizsgálata – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című, 2008. május 22-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Versenyképességi Tanács 2010. július 14-i és 15-i informális ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Versenyképességi Tanács 2010. július 14-i és 15-i informális ülésére,

| — | tekintettel a Versenyképességi Tanács 2010. március 1-jei és 2-i 2999. ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Versenyképességi Tanács 2010. március 1-jei és 2-i 2999. ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel a „Nyersanyag-politikai kezdeményezés – Az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése” című, 2008. november 4-i bizottsági közleményre (COM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nyersanyag-politikai kezdeményezés – Az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése” című, 2008. november 4-i bizottsági közleményre (COM(2008)0699),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a Bizottság „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i közleményére (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i közleményére (COM(2010)0546),

| — | tekintettel az „EU feldolgozóipara: Melyek az elkövetkező évek kihívásai és lehetőségei?” című, 2010. április 26-i, a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság által készített bizottsági dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EU feldolgozóipara: Melyek az elkövetkező évek kihívásai és lehetőségei?” című, 2010. április 26-i, a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság által készített bizottsági dokumentumra,

| — | tekintettel a „Jelentés az Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA) végrehajtásáról” című bizottsági munkadokumentumra (COM(2009)0680), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jelentés az Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA) végrehajtásáról” című bizottsági munkadokumentumra (COM(2009)0680),

| — | tekintettel a fenntartható fogyasztással, termeléssel és iparpolitikával kapcsolatos cselekvési tervről szóló, 2008. július 16-i bizottsági közleményre (COM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fogyasztással, termeléssel és iparpolitikával kapcsolatos cselekvési tervről szóló, 2008. július 16-i bizottsági közleményre (COM(2008)0397),

| — | tekintettel „A környezeti előnyökkel járó innovatív üzleti modellek ösztönzése” című, a Bizottság megbízásából 2008 novemberében készített jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A környezeti előnyökkel járó innovatív üzleti modellek ösztönzése” című, a Bizottság megbízásából 2008 novemberében készített jelentésre,

| — | tekintettel „Az iparpolitika félidős felülvizsgálata – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című, 2007. július 4-i bizottsági közleményre (COM(2007)0374), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az iparpolitika félidős felülvizsgálata – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című, 2007. július 4-i bizottsági közleményre (COM(2007)0374),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0022/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0022/2011),

| A. | mivel a globális gazdasági válság hatással van az európai iparra, tovább nehezítve a globalizáció, az éghajlatváltozás, az erőforrások kimerülése, a demográfiai változás, valamint a tudáson és a hatékonyságon alapuló iparra való átállás jelentette – az ipari fejlődést, a munkaerőpiacot és a jövőbeli kilátásokat jelentősen befolyásoló – kihívásokhoz való alkalmazkodást, |
| --- | --- |

A.

mivel a globális gazdasági válság hatással van az európai iparra, tovább nehezítve a globalizáció, az éghajlatváltozás, az erőforrások kimerülése, a demográfiai változás, valamint a tudáson és a hatékonyságon alapuló iparra való átállás jelentette – az ipari fejlődést, a munkaerőpiacot és a jövőbeli kilátásokat jelentősen befolyásoló – kihívásokhoz való alkalmazkodást,

| B. | mivel a válságból való kilábaláshoz és az ezzel járó kihívásokkal való szembenézéshez az EU-nak olyan iparpolitikai szemléletre van szüksége, amely a gazdaságot egyszersmind élénkíteni, a foglalkoztatás szintjét növelni, a környezet rombolását csökkenteni, és az életminőséget javítani képes versenyképességet, fenntarthatóságot és tisztességes munkát egyesíti, |
| --- | --- |

B.

mivel a válságból való kilábaláshoz és az ezzel járó kihívásokkal való szembenézéshez az EU-nak olyan iparpolitikai szemléletre van szüksége, amely a gazdaságot egyszersmind élénkíteni, a foglalkoztatás szintjét növelni, a környezet rombolását csökkenteni, és az életminőséget javítani képes versenyképességet, fenntarthatóságot és tisztességes munkát egyesíti,

| C. | mivel az uniós iparpolitika csak akkor lehet sikeres, ha az a pénzügyi ágazat új, a befektetést ösztönző és a spekulációt megakadályozó felépítésében, valamint a fiskális, gazdasági és költségvetési politikákat az Európai Unióban a fenntartható növekedés és a foglalkoztatottság irányába terelő makrogazdasági politikában gyökerezik, |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós iparpolitika csak akkor lehet sikeres, ha az a pénzügyi ágazat új, a befektetést ösztönző és a spekulációt megakadályozó felépítésében, valamint a fiskális, gazdasági és költségvetési politikákat az Európai Unióban a fenntartható növekedés és a foglalkoztatottság irányába terelő makrogazdasági politikában gyökerezik,

| D. | mivel a harmadik országok jelentette, elsősorban a munkaügyi kapcsolatok, a környezeti normák és a szellemi és ipari tulajdonjog védelme terén tapasztalható tisztességtelen verseny miatt bizonyos európai iparágazatok állandóan válságban vannak, |
| --- | --- |

D.

mivel a harmadik országok jelentette, elsősorban a munkaügyi kapcsolatok, a környezeti normák és a szellemi és ipari tulajdonjog védelme terén tapasztalható tisztességtelen verseny miatt bizonyos európai iparágazatok állandóan válságban vannak,

| E. | mivel a forrásokat, a technológiai innovációt, a képzett munkaerőt és a célzott és ambiciózus ipar- és innovációs politikát illetően az európai ipar egyre fokozódó globális versennyel szembesül az iparosodott és a feltörekvő országok – úgymint Kína, India és Brazília – részéről, |
| --- | --- |

E.

mivel a forrásokat, a technológiai innovációt, a képzett munkaerőt és a célzott és ambiciózus ipar- és innovációs politikát illetően az európai ipar egyre fokozódó globális versennyel szembesül az iparosodott és a feltörekvő országok – úgymint Kína, India és Brazília – részéről,

| F. | mivel az európai ipar fenntarthatóságának és versenyképességének növelése és ezáltal globális vezető szerepének fenntartása csak egy,






  — | az ígéretes kreatív potenciállal rendelkező erős és képzett emberi erőforrások, az innovációban és a fejlesztésben való aktív részvétel, |
| --- | --- | --- |

F.

mivel az európai ipar fenntarthatóságának és versenyképességének növelése és ezáltal globális vezető szerepének fenntartása csak egy,

—

az ígéretes kreatív potenciállal rendelkező erős és képzett emberi erőforrások, az innovációban és a fejlesztésben való aktív részvétel,

| — | a hozzáadott értéket teremtő technológiák/folyamatok/megoldások, |
| --- | --- |

—

a hozzáadott értéket teremtő technológiák/folyamatok/megoldások,

| — | a fenntartható fejlődés szolgálatában álló kutatás-fejlesztés, |
| --- | --- |

—

a fenntartható fejlődés szolgálatában álló kutatás-fejlesztés,

| — | a kiváló minőségű termékek és szolgáltatások nyújtására alkalmas, hatékony ellátási lánc, |
| --- | --- |

—

a kiváló minőségű termékek és szolgáltatások nyújtására alkalmas, hatékony ellátási lánc,

| — | a hatékonyabban szervezett termelési és irányítási rendszerek, |
| --- | --- |

—

a hatékonyabban szervezett termelési és irányítási rendszerek,

| — | a szénlábnyom csökkentését eredményező, minden területet érintő fokozott forráshatékonyság, |
| --- | --- |

—

a szénlábnyom csökkentését eredményező, minden területet érintő fokozott forráshatékonyság,

| — | a költséghatékony és fenntartható közlekedési formák, |
| --- | --- |

—

a költséghatékony és fenntartható közlekedési formák,

| — | az intelligens és hatékony logisztika és minőségi infrastruktúra, |
| --- | --- |

—

az intelligens és hatékony logisztika és minőségi infrastruktúra,

| — | a megerősített és teljes mértékben működő, egységes belső piac, |
| --- | --- |

—

a megerősített és teljes mértékben működő, egységes belső piac,

| — | valamint a harmadik országokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolatok egyenlő feltételeinek biztosítása |
| --- | --- |

—

valamint a harmadik országokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolatok egyenlő feltételeinek biztosítása

előmozdítására irányuló európai stratégia révén lehetséges,

| G. | mivel az európai ipar globális szintű vezető szerepét egyre inkább fenyegeti a feltörekvő országok terjeszkedő ipara, és mivel a főbb versenytársak – az Egyesült Államok, Japán és Kína – az élvonalbeli termékekbe és szolgáltatásokba való széles körű befektetések által támogatott határozott és proaktív iparpolitikát folytatnak, és mivel emiatt igen fontos fenntartani és fejleszteni az európai ipar versenyképességét, és fenntartani az európai fenntartható növekedésben és foglalkoztatottságban betöltött vezető szerepét, |
| --- | --- |

G.

mivel az európai ipar globális szintű vezető szerepét egyre inkább fenyegeti a feltörekvő országok terjeszkedő ipara, és mivel a főbb versenytársak – az Egyesült Államok, Japán és Kína – az élvonalbeli termékekbe és szolgáltatásokba való széles körű befektetések által támogatott határozott és proaktív iparpolitikát folytatnak, és mivel emiatt igen fontos fenntartani és fejleszteni az európai ipar versenyképességét, és fenntartani az európai fenntartható növekedésben és foglalkoztatottságban betöltött vezető szerepét,

| H. | mivel az ipari fejlődés támogatható a megfelelő keretfeltételek, valamint a piaci fejlődéssel kapcsolatos várakozások pontosságán alapuló és a termelés, az elosztás és a fogyasztás tiszta, fenntartható és innovatív formáinak ösztönzése irányába mutató globális trendeket támogató intelligens, előre tekintő és célzott szabályozás és piacösztönzés kombinációja révén, |
| --- | --- |

H.

mivel az ipari fejlődés támogatható a megfelelő keretfeltételek, valamint a piaci fejlődéssel kapcsolatos várakozások pontosságán alapuló és a termelés, az elosztás és a fogyasztás tiszta, fenntartható és innovatív formáinak ösztönzése irányába mutató globális trendeket támogató intelligens, előre tekintő és célzott szabályozás és piacösztönzés kombinációja révén,

| I. | mivel az iparba és a szolgáltatásokba történő beruházás támogatására irányuló általános politikának kellene az EU makrogazdasági prioritásának lennie, különösen a jelenlegihez hasonló válsághelyzetek során, amikor – elsősorban a kapacitás-, és nem a produktivitásnövelő – beruházások sínylik meg legelőször a költségcsökkentéseket; mivel a tagállamoknak, az EU-nak, valamint a regionális és helyi hatóságoknak többek között a megszorító intézkedéscsomagokban közberuházási célokat kellene kitűzniük maguk elé, meghatározva például, hogy az államháztartási összkiadások mekkora hányadát fordítsák beruházásokra, |
| --- | --- |

I.

mivel az iparba és a szolgáltatásokba történő beruházás támogatására irányuló általános politikának kellene az EU makrogazdasági prioritásának lennie, különösen a jelenlegihez hasonló válsághelyzetek során, amikor – elsősorban a kapacitás-, és nem a produktivitásnövelő – beruházások sínylik meg legelőször a költségcsökkentéseket; mivel a tagállamoknak, az EU-nak, valamint a regionális és helyi hatóságoknak többek között a megszorító intézkedéscsomagokban közberuházási célokat kellene kitűzniük maguk elé, meghatározva például, hogy az államháztartási összkiadások mekkora hányadát fordítsák beruházásokra,

| J. | mivel az ambiciózus uniós iparpolitikának mind az Unión belül, mind a külső dimenziókban erős belső piacon kell alapulnia; mivel ebben az összefüggésben az összes iparpolitikai eszközt (például a K+F-politikát, a regionális politikát, a versenypolitikát, a szabályozási közelítést és a kereskedelempolitikát) a globalizáció okozta lehetőségekkel és kihívásokkal való szembenézés szolgálatába kell állítani, |
| --- | --- |

J.

mivel az ambiciózus uniós iparpolitikának mind az Unión belül, mind a külső dimenziókban erős belső piacon kell alapulnia; mivel ebben az összefüggésben az összes iparpolitikai eszközt (például a K+F-politikát, a regionális politikát, a versenypolitikát, a szabályozási közelítést és a kereskedelempolitikát) a globalizáció okozta lehetőségekkel és kihívásokkal való szembenézés szolgálatába kell állítani,

| K. | mivel az ipar elsorvadása immár ténykérdés Európában, és ez a terjedő globalizáció és a gyorsan fejlődő országok támasztotta verseny eredményeképpen kockára teszi technológiai és gazdasági pozíciónkat, |
| --- | --- |

K.

mivel az ipar elsorvadása immár ténykérdés Európában, és ez a terjedő globalizáció és a gyorsan fejlődő országok támasztotta verseny eredményeképpen kockára teszi technológiai és gazdasági pozíciónkat,

| L. | mivel a vállalkozások elé akadályt emelő bürokráciát drasztikusan csökkenteni kell, és a jogalkotási és szabályozási keretet a jobb jogalkotásra irányuló elvekkel összhangban egyszerűsíteni kell, |
| --- | --- |

L.

mivel a vállalkozások elé akadályt emelő bürokráciát drasztikusan csökkenteni kell, és a jogalkotási és szabályozási keretet a jobb jogalkotásra irányuló elvekkel összhangban egyszerűsíteni kell,

| M. | mivel a nyersanyagok és erőforrások iránti világszintű igény nem változik, ami az ellátásban esetlegesen bekövetkező fennakadások miatti aggályokat vet fel, |
| --- | --- |

M.

mivel a nyersanyagok és erőforrások iránti világszintű igény nem változik, ami az ellátásban esetlegesen bekövetkező fennakadások miatti aggályokat vet fel,

| N. | mivel a német statisztikai hivatal szerint egy termelőegység költségeinek akár 45 %-át az anyagköltségek teszik ki, és mivel a nyersanyagok intelligens felhasználása és a hatékony energiafelhasználás ezért alapvető fontosságúak az uniós ipar számára, |
| --- | --- |

N.

mivel a német statisztikai hivatal szerint egy termelőegység költségeinek akár 45 %-át az anyagköltségek teszik ki, és mivel a nyersanyagok intelligens felhasználása és a hatékony energiafelhasználás ezért alapvető fontosságúak az uniós ipar számára,

| O. | mivel néhány tagállam eredményei ellenére az EU veszített piaci részesedéséből; mivel az EU jelenléte a csúcstechnológiai ágazatban, különösen a NICT-k tekintetében (az egyesült államokbeli 13 %-os többletérték az uniós 5 %-kal szemben) kívánnivalót hagy maga után; mivel a termelékenység csökken az uniós feldolgozóiparban, |
| --- | --- |

O.

mivel néhány tagállam eredményei ellenére az EU veszített piaci részesedéséből; mivel az EU jelenléte a csúcstechnológiai ágazatban, különösen a NICT-k tekintetében (az egyesült államokbeli 13 %-os többletérték az uniós 5 %-kal szemben) kívánnivalót hagy maga után; mivel a termelékenység csökken az uniós feldolgozóiparban,

| P. | mivel a feldolgozóipar a termelékenység növekedésének fő forrása mind magán az iparon belül, mind a többi gazdasági ágazatban, és mivel az ipari innováció az új szolgáltatások kifejlesztésének, és ezáltal a – különösen az EU demográfiai változásainak tükrében szemlélt – hosszú távú növekedés egyik fő kiváltó eleme, |
| --- | --- |

P.

mivel a feldolgozóipar a termelékenység növekedésének fő forrása mind magán az iparon belül, mind a többi gazdasági ágazatban, és mivel az ipari innováció az új szolgáltatások kifejlesztésének, és ezáltal a – különösen az EU demográfiai változásainak tükrében szemlélt – hosszú távú növekedés egyik fő kiváltó eleme,

| Q. | mivel az ipar alapvető, az EU GDP-jének (a kapcsolódó szolgáltatásokkal egybeszámolva) 37 %-át, a kutatás-fejlesztési kiadások 80 %-át és az export 75 %-át kitevő része az uniós gazdaságnak, |
| --- | --- |

Q.

mivel az ipar alapvető, az EU GDP-jének (a kapcsolódó szolgáltatásokkal egybeszámolva) 37 %-át, a kutatás-fejlesztési kiadások 80 %-át és az export 75 %-át kitevő része az uniós gazdaságnak,

| R. | mivel a hagyományos uniós iparágak fontosak, és mivel a bennük rejlő szakértelmet ki kell használni, |
| --- | --- |

R.

mivel a hagyományos uniós iparágak fontosak, és mivel a bennük rejlő szakértelmet ki kell használni,

| S. | mivel nemzetközi versenytársaink, mint az Egyesült Államok és az ázsiai országok, a kutatás-fejlesztés kulcságazataiba történő nagyszabású befektetéseken alapuló, proaktív iparpolitikát folytatnak, |
| --- | --- |

S.

mivel nemzetközi versenytársaink, mint az Egyesült Államok és az ázsiai országok, a kutatás-fejlesztés kulcságazataiba történő nagyszabású befektetéseken alapuló, proaktív iparpolitikát folytatnak,

A fenntartható iparpolitika új megközelítése

| 1. | üdvözli, hogy az Európa 2020 stratégiával és az integrált uniós iparpolitikáról szóló közleménnyel a Bizottság végre elismeri az ipari, és különösen a feldolgozóipari politikának a fenntartható növekedés és az európai foglalkoztatás szempontjából betöltött jelentőségét, és elkötelezi magát a szociális piacgazdaság elvén alapuló integrált iparpolitika mellett; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az Európa 2020 stratégiával és az integrált uniós iparpolitikáról szóló közleménnyel a Bizottság végre elismeri az ipari, és különösen a feldolgozóipari politikának a fenntartható növekedés és az európai foglalkoztatás szempontjából betöltött jelentőségét, és elkötelezi magát a szociális piacgazdaság elvén alapuló integrált iparpolitika mellett;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság által javasolt integrált iparpolitikát, valamint azt, hogy annak előterében az uniós ipar versenyképességének visszaállítása áll; ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy a globális változások tükrében, – és ha az európai ipar a jövőben fenn kívánja tartani versenyképességét –, alapvető fontosságú, hogy az energia- és a forráshatékonyság szolgáljon az európai ipari megújulás alapjául; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság által javasolt integrált iparpolitikát, valamint azt, hogy annak előterében az uniós ipar versenyképességének visszaállítása áll; ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy a globális változások tükrében, – és ha az európai ipar a jövőben fenn kívánja tartani versenyképességét –, alapvető fontosságú, hogy az energia- és a forráshatékonyság szolgáljon az európai ipari megújulás alapjául;

| 3. | rámutat, hogy a Bizottság által javasolt különböző intézkedéseknek a fogyasztók számára megfizethetőknek kell lenniük, különösen egy olyan helyzetben, amikor az európai gazdaság – és elsősorban az új tagállamok – az elmúlt évtizedek legsúlyosabb válságából próbál kilábalni; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy a Bizottság által javasolt különböző intézkedéseknek a fogyasztók számára megfizethetőknek kell lenniük, különösen egy olyan helyzetben, amikor az európai gazdaság – és elsősorban az új tagállamok – az elmúlt évtizedek legsúlyosabb válságából próbál kilábalni;

| 4. | rámutat, hogy a 2002-es johannesburgi konferencia meghatározásában a fenntartható fejlődésnek három pilléren kell nyugodnia: a gazdasági, a társadalmi és a környezeti pilléreken, és hogy a legversenyképesebb gazdaság kialakítása érdekében az iparpolitikának e három összetevő kiegyensúlyozott keverékén kell alapulnia; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy a 2002-es johannesburgi konferencia meghatározásában a fenntartható fejlődésnek három pilléren kell nyugodnia: a gazdasági, a társadalmi és a környezeti pilléreken, és hogy a legversenyképesebb gazdaság kialakítása érdekében az iparpolitikának e három összetevő kiegyensúlyozott keverékén kell alapulnia;

| 5. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dogozzanak ki ambiciózus, ökohatékony és környezetbarát uniós ipari stratégiát annak érdekében, hogy EU szerte vissza lehessen állítani a feldolgozóipari kapacitásokat és magas képzettséget igénylő, jól fizetett állásokat lehessen EU szerte létrehozni; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dogozzanak ki ambiciózus, ökohatékony és környezetbarát uniós ipari stratégiát annak érdekében, hogy EU szerte vissza lehessen állítani a feldolgozóipari kapacitásokat és magas képzettséget igénylő, jól fizetett állásokat lehessen EU szerte létrehozni;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az ipari beruházások tervezhetősége érdekében a szabályozás terén hosszú távon tervezhetőségre és stabilitásra van szükség; ezért felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal dolgozzanak ki olyan, átfogó elképzelést az európai iparról, amely 2020-ra a versenyképességet és az ipar fenntarthatóságát tűzi ki céljául és iránymutatásokat fogalmaz meg – például az energia- és forráshatékonyság vonatkozásában – annak érdekében, hogy Európában növekedés, foglalkoztatottság és ezáltal gazdasági fellendülés alakuljon ki; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a bizottsági közleményben e tekintetben nem szerepelnek konkrét javaslatok; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az ipari beruházások tervezhetősége érdekében a szabályozás terén hosszú távon tervezhetőségre és stabilitásra van szükség; ezért felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal dolgozzanak ki olyan, átfogó elképzelést az európai iparról, amely 2020-ra a versenyképességet és az ipar fenntarthatóságát tűzi ki céljául és iránymutatásokat fogalmaz meg – például az energia- és forráshatékonyság vonatkozásában – annak érdekében, hogy Európában növekedés, foglalkoztatottság és ezáltal gazdasági fellendülés alakuljon ki; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a bizottsági közleményben e tekintetben nem szerepelnek konkrét javaslatok;

| 7. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az EU Szerződések jelenleg folyamatban lévő felülvizsgálatának keretében az Európai Központi Bank célkitűzései között szereplő inflációcsökkentéssel egyenlő alapokra helyezzék a foglalkoztatást; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az EU Szerződések jelenleg folyamatban lévő felülvizsgálatának keretében az Európai Központi Bank célkitűzései között szereplő inflációcsökkentéssel egyenlő alapokra helyezzék a foglalkoztatást;

| 8. | hangsúlyozza, hogy szilárd és erős ipari háttér nélkül nem lehet fejlődést elérni; rámutat, hogy a fejlődés hozzájárulhat a munkahelyteremtéshez és a polgárok életszínvonalának megőrzéséhez; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy szilárd és erős ipari háttér nélkül nem lehet fejlődést elérni; rámutat, hogy a fejlődés hozzájárulhat a munkahelyteremtéshez és a polgárok életszínvonalának megőrzéséhez;

| 9. | felhívja a tagállamok hatóságait, hogy csökkentsék a bürokráciát, kerüljék az ügyintézés megkettőzését, és növeljék az eljárások lefolytatásához szükséges időkereteket illető átláthatóságot; |
| --- | --- |

9.

felhívja a tagállamok hatóságait, hogy csökkentsék a bürokráciát, kerüljék az ügyintézés megkettőzését, és növeljék az eljárások lefolytatásához szükséges időkereteket illető átláthatóságot;

| 10. | hangsúlyozza, hogy ez csak a szilárd ipari háttérrel rendelkező, tudásalapú ipar létrejötte esetén lehetséges; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy ez csak a szilárd ipari háttérrel rendelkező, tudásalapú ipar létrejötte esetén lehetséges;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az új, fenntartható iparpolitika sikerének kulcsa csak egy olyan, integrált, ágazatokat átfogó megközelítés lehet, amely egy sor ágazatra jelentős hatással lévő közös kérdésekre összpontosító és mind a vállalkozások, mind a fogyasztók számára európai, nemzeti és regionális szinten kézzelfogható eredményeket hozó, objektív gazdasági érvelésen alapuló, gyakorlati ágazati és horizontális kezdeményezésekre támaszkodik; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az új, fenntartható iparpolitika sikerének kulcsa csak egy olyan, integrált, ágazatokat átfogó megközelítés lehet, amely egy sor ágazatra jelentős hatással lévő közös kérdésekre összpontosító és mind a vállalkozások, mind a fogyasztók számára európai, nemzeti és regionális szinten kézzelfogható eredményeket hozó, objektív gazdasági érvelésen alapuló, gyakorlati ágazati és horizontális kezdeményezésekre támaszkodik;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az olyan jelentős ágazatok, mint az energia és a közlekedés, az európai ipar költségszerkezetén belül vannak; úgy véli, hogy ezen ágazatok versenyképességét privatizáció révén fokozni kell; mindezek alapján meggyőződése, hogy korlátozni kell a liberalizált piacokon működő vállalatok állami támogatásának szintjét, és lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a közlekedés minden fajtájában megvalósuljon a szolgáltatásnyújtás szabadsága; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az olyan jelentős ágazatok, mint az energia és a közlekedés, az európai ipar költségszerkezetén belül vannak; úgy véli, hogy ezen ágazatok versenyképességét privatizáció révén fokozni kell; mindezek alapján meggyőződése, hogy korlátozni kell a liberalizált piacokon működő vállalatok állami támogatásának szintjét, és lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a közlekedés minden fajtájában megvalósuljon a szolgáltatásnyújtás szabadsága;

| 13. | úgy véli, hogy a források korlátozott rendelkezésre állása és kimerülése miatti helyzetet figyelembe véve olyan makrogazdasági keretfeltételeket kell teremteni, amelyben az európai ipar ki tud bontakozni; ebben az összefüggésben nem csak a jelenlegi versenyképesség előmozdítására, hanem elsősorban a jövőbeli versenyképesség biztosítására kell összpontosítania; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a források korlátozott rendelkezésre állása és kimerülése miatti helyzetet figyelembe véve olyan makrogazdasági keretfeltételeket kell teremteni, amelyben az európai ipar ki tud bontakozni; ebben az összefüggésben nem csak a jelenlegi versenyképesség előmozdítására, hanem elsősorban a jövőbeli versenyképesség biztosítására kell összpontosítania;

| 14. | úgy véli, hogy az uniós ipari stratégiában ki kellene jelölni azokat a stratégiai jelentőségű területeket, amelyekbe be kell fektetni, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat foglalják bele a következő pénzügyi tervbe, az éves költségvetésekbe és az uniós politikákba; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az uniós ipari stratégiában ki kellene jelölni azokat a stratégiai jelentőségű területeket, amelyekbe be kell fektetni, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat foglalják bele a következő pénzügyi tervbe, az éves költségvetésekbe és az uniós politikákba;

| 15. | fontosnak tartja olyan integrált iparpolitika elfogadását, amelynek keretében az összes területen folyó európai kezdeményezések a fejlődés közös célját kiegészítik, nem pedig azzal ellentétesek; |
| --- | --- |

15.

fontosnak tartja olyan integrált iparpolitika elfogadását, amelynek keretében az összes területen folyó európai kezdeményezések a fejlődés közös célját kiegészítik, nem pedig azzal ellentétesek;

| 16. | sürgeti a Bizottságot, hogy igyekezzen az uniós egységes piac megvalósításával, mert az előfeltétele a versenyképes iparnak és az innovációnak; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a Bizottságot, hogy igyekezzen az uniós egységes piac megvalósításával, mert az előfeltétele a versenyképes iparnak és az innovációnak;

| 17. | felhívja a figyelmet arra, hogy a tisztességes verseny a nyílt piacokkal együtt kulcsfontosságú szerepet tölt be az új és dinamikus iparágazatok kialakulásában; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet arra, hogy a tisztességes verseny a nyílt piacokkal együtt kulcsfontosságú szerepet tölt be az új és dinamikus iparágazatok kialakulásában;

| 18. | meggyőződése, hogy nem csak az állami szektor, hanem leginkább a magánszektor fog alapvető szerepet betölteni az átstrukturálás és az új iparágazatok fejlesztésének finanszírozásában, biztosítva mind a munkahelyteremtést, mind a forráshatékony és alacsony széndioxid kibocsátású gazdaságra való áttérést; ezért elengedhetetlennek tartja megfelelő, a magánbefektetéseket ösztönző keretek kialakítását; |
| --- | --- |

18.

meggyőződése, hogy nem csak az állami szektor, hanem leginkább a magánszektor fog alapvető szerepet betölteni az átstrukturálás és az új iparágazatok fejlesztésének finanszírozásában, biztosítva mind a munkahelyteremtést, mind a forráshatékony és alacsony széndioxid kibocsátású gazdaságra való áttérést; ezért elengedhetetlennek tartja megfelelő, a magánbefektetéseket ösztönző keretek kialakítását;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az új, integrált megközelítés a Bizottságon belüli rendkívül hatékony együttműködést, valamint a bizottsági politikák koherenciáját teszi szükségessé; ezért kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre egy állandó iparpolitikai munkacsoportot, amely összehangolja és a jelenlegi új és integrált európai iparpolitikai stratégiához igazítja az irányítást és intézkedéseket, és nyomon követi a végrehajtást; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az új, integrált megközelítés a Bizottságon belüli rendkívül hatékony együttműködést, valamint a bizottsági politikák koherenciáját teszi szükségessé; ezért kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre egy állandó iparpolitikai munkacsoportot, amely összehangolja és a jelenlegi új és integrált európai iparpolitikai stratégiához igazítja az irányítást és intézkedéseket, és nyomon követi a végrehajtást;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy a hatásvizsgálati folyamat („a versenyképességre gyakorolt hatás vizsgálata”) és az előzetes/utólagos értékelés („állapotfelmérések”) során nagyobb mértékben összpontosítson a versenyképességi szempontokra, és hogy valamennyi bizottsági szolgálatnál minél hamarabb valósítsa meg az intelligens szabályozás e lényegi részét; hangsúlyozza, hogy a fenntarthatóság elengedhetetlen a folyamatos versenyképesség, valamint az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megvalósításához; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy a hatásvizsgálati folyamat („a versenyképességre gyakorolt hatás vizsgálata”) és az előzetes/utólagos értékelés („állapotfelmérések”) során nagyobb mértékben összpontosítson a versenyképességi szempontokra, és hogy valamennyi bizottsági szolgálatnál minél hamarabb valósítsa meg az intelligens szabályozás e lényegi részét; hangsúlyozza, hogy a fenntarthatóság elengedhetetlen a folyamatos versenyképesség, valamint az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megvalósításához;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió a világ legversenyképesebb iparát hozhatná létre többek között az alábbiak révén:






  — | a minőség és a hatékonyság új normái, |
| --- | --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió a világ legversenyképesebb iparát hozhatná létre többek között az alábbiak révén:

—

a minőség és a hatékonyság új normái,

| — | az új termékek piacra jutási idejének megrövidítése a fejlett analitikai, tervezési, gyártási és karbantartási IKT eszközök, módszerek és eljárások segítségével, |
| --- | --- |

—

az új termékek piacra jutási idejének megrövidítése a fejlett analitikai, tervezési, gyártási és karbantartási IKT eszközök, módszerek és eljárások segítségével,

| — | a kkv-k és a berendezésgyártó ágazat fejlődésének megkönnyítése az ellátási láncban, |
| --- | --- |

—

a kkv-k és a berendezésgyártó ágazat fejlődésének megkönnyítése az ellátási láncban,

| — | elszántabb erőfeszítések megtétele a polgári és katonai kutatás közötti szinergiák keresésében, |
| --- | --- |

—

elszántabb erőfeszítések megtétele a polgári és katonai kutatás közötti szinergiák keresésében,

| 22. | közleményének 3. pontjában támogatja a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy következetesen elemezze a jövőbeli jogszabályok iparpolitikára gyakorolt hatását, és hogy értékelje e jogszabályok végrehajtását, valamint hangsúlyozza a szociális partnerek bevonása és a lehető legnagyobb átláthatóság fontosságát; |
| --- | --- |

22.

közleményének 3. pontjában támogatja a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy következetesen elemezze a jövőbeli jogszabályok iparpolitikára gyakorolt hatását, és hogy értékelje e jogszabályok végrehajtását, valamint hangsúlyozza a szociális partnerek bevonása és a lehető legnagyobb átláthatóság fontosságát;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az új, fenntartható uniós iparpolitika csak akkor lehet eredményes, ha azt a tagállamok által követett iparpolitikákkal szoros összhangban hajtják végre, ezért kéri a Bizottságot, hogy 2011-ben tegyen meg minden, a Lisszaboni Szerződés 173. cikkének (2) bekezdése alapján lehetséges kezdeményezést iránymutatások, mutatók, a legjobb rendelkezésre álló gyakorlatok és technológiák cseréje és terjesztése, a felügyeleti és értékelési eljárások formájában; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az új, fenntartható uniós iparpolitika csak akkor lehet eredményes, ha azt a tagállamok által követett iparpolitikákkal szoros összhangban hajtják végre, ezért kéri a Bizottságot, hogy 2011-ben tegyen meg minden, a Lisszaboni Szerződés 173. cikkének (2) bekezdése alapján lehetséges kezdeményezést iránymutatások, mutatók, a legjobb rendelkezésre álló gyakorlatok és technológiák cseréje és terjesztése, a felügyeleti és értékelési eljárások formájában;

| 24. | kéri a Bizottságot, hogy az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együtt hozzon létre egy olyan új keretet, amely lehetővé teszi és arra ösztönzi a különböző tagállamokból származó vállalkozásokat, hogy hatékonyabban működjenek együtt ipari prioritásaik kialakításában és megvalósításában; úgy véli, hogy ez meg fogja erősíteni az Európában készült termékek versenyképességét, és javítani fog a változó világpiaci feltételekre adott válaszokon; |
| --- | --- |

24.

kéri a Bizottságot, hogy az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együtt hozzon létre egy olyan új keretet, amely lehetővé teszi és arra ösztönzi a különböző tagállamokból származó vállalkozásokat, hogy hatékonyabban működjenek együtt ipari prioritásaik kialakításában és megvalósításában; úgy véli, hogy ez meg fogja erősíteni az Európában készült termékek versenyképességét, és javítani fog a változó világpiaci feltételekre adott válaszokon;

| 25. | meg van győződve arról, hogy az új, fenntartható iparpolitika sikere azon múlik, hogy bevonják-e valamennyi érdekelt felet, köztük a szociális partnereket, a regionális és helyi hatóságokat, a kkv-k és a civil társadalom képviselőit; a Bizottságnak világos partnerségi elvet kell érvényesítenie minden területen és minden intézkedés során; ehhez hozzátartozik a várható fejlemények folyamatos közös előrejelzése és értékelése, és ezzel együtt a stratégiák/intézkedések/programok felülvizsgálata; |
| --- | --- |

25.

meg van győződve arról, hogy az új, fenntartható iparpolitika sikere azon múlik, hogy bevonják-e valamennyi érdekelt felet, köztük a szociális partnereket, a regionális és helyi hatóságokat, a kkv-k és a civil társadalom képviselőit; a Bizottságnak világos partnerségi elvet kell érvényesítenie minden területen és minden intézkedés során; ehhez hozzátartozik a várható fejlemények folyamatos közös előrejelzése és értékelése, és ezzel együtt a stratégiák/intézkedések/programok felülvizsgálata;

| 26. | úgy véli, hogy az „uniós iparpolitika a globalizáció korában” csak akkor érheti el céljait, ha megvizsgálja azt, hogy a közösségi politikák milyen mértékben igazodnak az európai régiók és helyi iparágaik jelenlegi és jövőbeli, az elkövetkezendő években várható kihívásaihoz, valamint akkor, ha az érintett európai politikák elősegítik az európai iparban központi szerepet játszó kkv-k hatékonyságának és versenyképességének növekedését; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy folytatni kell a gazdasági, népesedési, éghajlati és energetikai változások elemzését regionális vonatkozásaik tekintetében, figyelembe véve az ezen változások által okozandó lehetséges regionális egyenlőtlenségeket, amelyek ennél fogva hatással lesznek az uniós iparágak homogén növekedésére; hangsúlyozza a régiók vezető szerepét az ipar környezetbarát átalakításának továbbá a megújuló energiák kifejlesztésének ösztönzésében; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az „uniós iparpolitika a globalizáció korában” csak akkor érheti el céljait, ha megvizsgálja azt, hogy a közösségi politikák milyen mértékben igazodnak az európai régiók és helyi iparágaik jelenlegi és jövőbeli, az elkövetkezendő években várható kihívásaihoz, valamint akkor, ha az érintett európai politikák elősegítik az európai iparban központi szerepet játszó kkv-k hatékonyságának és versenyképességének növekedését; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy folytatni kell a gazdasági, népesedési, éghajlati és energetikai változások elemzését regionális vonatkozásaik tekintetében, figyelembe véve az ezen változások által okozandó lehetséges regionális egyenlőtlenségeket, amelyek ennél fogva hatással lesznek az uniós iparágak homogén növekedésére; hangsúlyozza a régiók vezető szerepét az ipar környezetbarát átalakításának továbbá a megújuló energiák kifejlesztésének ösztönzésében;

| 27. | megjegyzi, hogy az iparpolitika nagymértékben attól függ, hogy az EU iparát meg tudjuk-e védeni a harmadik országok tisztességtelen versenyétől; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy az iparpolitika nagymértékben attól függ, hogy az EU iparát meg tudjuk-e védeni a harmadik országok tisztességtelen versenyétől;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul dolgozzon ki konkrét ütemtervet e stratégia végrehajtásának ellenőrzésére és évente nyújtson be jelentést az elért előrehaladásról; úgy véli továbbá, hogy ezen iránymutatások és kezdeményezések hatékonyságát a Bizottságnak minden évben újra meg kell vizsgálnia azon problémák azonosítása érdekében, amelyek a végrehajtás közben merültek fel, valamint hogy további célkitűzéseket kell megállapítania annak biztosítására, hogy az EU iparpolitikája mindig a fejlődés élvonalában legyen; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul dolgozzon ki konkrét ütemtervet e stratégia végrehajtásának ellenőrzésére és évente nyújtson be jelentést az elért előrehaladásról; úgy véli továbbá, hogy ezen iránymutatások és kezdeményezések hatékonyságát a Bizottságnak minden évben újra meg kell vizsgálnia azon problémák azonosítása érdekében, amelyek a végrehajtás közben merültek fel, valamint hogy további célkitűzéseket kell megállapítania annak biztosítására, hogy az EU iparpolitikája mindig a fejlődés élvonalában legyen;

| 29. | rámutat arra, hogy a nemzetközivé válás a vállalkozások versenyképességének kulcsfontosságú tényezője, és ezért kéri a Bizottságot, hogy – amennyire csak lehetséges – fokozza erőfeszítéseit a sokféle vállalkozástámogatási hálózatból nyert tudás megosztására annak érdekében, hogy a nemzetközivé válás folyamatában lévő vállalkozások annak hasznát vehessék; |
| --- | --- |

29.

rámutat arra, hogy a nemzetközivé válás a vállalkozások versenyképességének kulcsfontosságú tényezője, és ezért kéri a Bizottságot, hogy – amennyire csak lehetséges – fokozza erőfeszítéseit a sokféle vállalkozástámogatási hálózatból nyert tudás megosztására annak érdekében, hogy a nemzetközivé válás folyamatában lévő vállalkozások annak hasznát vehessék;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a forrásaik és anyagi erőforrásaik összekapcsolását célzó pán-európai struktúrák és infrastruktúrák egy olyan pán-európai ipari modellt hozhatnának létre, amely képes részt venni a világpiacon folyó versenyben; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a forrásaik és anyagi erőforrásaik összekapcsolását célzó pán-európai struktúrák és infrastruktúrák egy olyan pán-európai ipari modellt hozhatnának létre, amely képes részt venni a világpiacon folyó versenyben;

Finanszírozás

| 31. | ambiciózus finanszírozására szólít fel az iparpolitika és az infrastrukturális létesítmények, különösen a kutatás és az energia, a hírközlés és közlekedés (TEN) infrastruktúráinak és az olyan „közüzemi szolgáltatások” esetében, amelyek a vállalati környezetet alkotják; ezért lényegesnek tartja az uniós kötvények (eurokötvények vagy projektkötvények) a célból történő kibocsátását, hogy képessé tegyék az Uniót az innováció, az infrastruktúra és az újraiparosítás finanszírozására; |
| --- | --- |

31.

ambiciózus finanszírozására szólít fel az iparpolitika és az infrastrukturális létesítmények, különösen a kutatás és az energia, a hírközlés és közlekedés (TEN) infrastruktúráinak és az olyan „közüzemi szolgáltatások” esetében, amelyek a vállalati környezetet alkotják; ezért lényegesnek tartja az uniós kötvények (eurokötvények vagy projektkötvények) a célból történő kibocsátását, hogy képessé tegyék az Uniót az innováció, az infrastruktúra és az újraiparosítás finanszírozására;

Innováció

| 32. | hangsúlyozza, hogy az innovációk képezik az iparpolitika és a növekedés fő hajtóerejét, és hogy az innovációt támogató valamennyi kezdeményezésnek






  — | az innováció átfogó definícióján kell alapulnia, amely kiterjed többek között a termékekre és termelő rendszerekre, a szolgáltatásokra, a képzésre, a folyamatokra, a szervezeti felépítésre, a minőségre, az irányításra, a terjesztésre és a védelemre, |
| --- | --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az innovációk képezik az iparpolitika és a növekedés fő hajtóerejét, és hogy az innovációt támogató valamennyi kezdeményezésnek

—

az innováció átfogó definícióján kell alapulnia, amely kiterjed többek között a termékekre és termelő rendszerekre, a szolgáltatásokra, a képzésre, a folyamatokra, a szervezeti felépítésre, a minőségre, az irányításra, a terjesztésre és a védelemre,

| — | figyelembe kell venni a harmadik országokban alkalmazott politikákat, és belső politikáink némelyikét – pl. a kutatás, a fejlesztés és az innováció állami támogatását meghatározó politikáinkat – ennek megfelelően kell módosítani, |
| --- | --- |

—

figyelembe kell venni a harmadik országokban alkalmazott politikákat, és belső politikáink némelyikét – pl. a kutatás, a fejlesztés és az innováció állami támogatását meghatározó politikáinkat – ennek megfelelően kell módosítani,

| — | magában kell foglalnia különösen a termékek és szolgáltatások tervezését, előállítását és felépítését a teljes folyamat- és hozzáadott értékláncban, támogatást nyújtva egészen a termék forgalomba hozatalát megelőző szakaszokig, |
| --- | --- |

—

magában kell foglalnia különösen a termékek és szolgáltatások tervezését, előállítását és felépítését a teljes folyamat- és hozzáadott értékláncban, támogatást nyújtva egészen a termék forgalomba hozatalát megelőző szakaszokig,

| — | technológia-semlegesnek kell lennie, |
| --- | --- |

—

technológia-semlegesnek kell lennie,

| — | először biztosítania kell a vállalkozások számára a K+F-be és az innovációba történő beruházáshoz kedvező környezetet a hatékony finanszírozási rendszerek, valamint a különféle iparágak és azok szereplői közötti, az értékláncon, a kutatóintézeteken és egyetemeken belüli fokozottabb együttműködés révén; |
| --- | --- |

—

először biztosítania kell a vállalkozások számára a K+F-be és az innovációba történő beruházáshoz kedvező környezetet a hatékony finanszírozási rendszerek, valamint a különféle iparágak és azok szereplői közötti, az értékláncon, a kutatóintézeteken és egyetemeken belüli fokozottabb együttműködés révén;

| — | arra a szerepre kell összpontosítania, amelyet a termelés tölt be az innovációs fázisban; ha valamennyi ipari termelést a világ más részeibe helyeznek át, a tudástermelés Európában elveszíti bázisát és áthelyeződik, mivel a tervezőasztalon született ötleteket a gyakorlatban nem lehet azonnal kipróbálni; |
| --- | --- |

—

arra a szerepre kell összpontosítania, amelyet a termelés tölt be az innovációs fázisban; ha valamennyi ipari termelést a világ más részeibe helyeznek át, a tudástermelés Európában elveszíti bázisát és áthelyeződik, mivel a tervezőasztalon született ötleteket a gyakorlatban nem lehet azonnal kipróbálni;

| — | támogatnia kell a kreativitást és a munkavállalókra épülő innovációt a köz- és magánszervezetekben; |
| --- | --- |

—

támogatnia kell a kreativitást és a munkavállalókra épülő innovációt a köz- és magánszervezetekben;

| 33. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy világosabban meg kellene különböztetni a kutatást az innovációtól, amelyek egymással szoros kapcsolatban álló tevékenységek, de a beavatkozás tekintetében más célkitűzésekkel, módszerekkel és eszközökkel, valamint más munkamódszerekkel rendelkeznek: a vállalkozások által a vállalkozás növekedése érdekében végzett kutatásnak új tudást kell teremtenie, és természeténél fogva feltárónak, függetlennek és kockázatvállalónak kell lennie; ezzel szemben az innováció célja az új termékek, új szolgáltatások, valamint a piacra, a társadalomra és a vállalkozások életére közvetlen hatással bíró új eljárások létrehozása; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy világosabban meg kellene különböztetni a kutatást az innovációtól, amelyek egymással szoros kapcsolatban álló tevékenységek, de a beavatkozás tekintetében más célkitűzésekkel, módszerekkel és eszközökkel, valamint más munkamódszerekkel rendelkeznek: a vállalkozások által a vállalkozás növekedése érdekében végzett kutatásnak új tudást kell teremtenie, és természeténél fogva feltárónak, függetlennek és kockázatvállalónak kell lennie; ezzel szemben az innováció célja az új termékek, új szolgáltatások, valamint a piacra, a társadalomra és a vállalkozások életére közvetlen hatással bíró új eljárások létrehozása;

| 34. | úgy véli, hogy számos iparágban különösen a közös referenciaértékek és normák meghatározása bizonyult az innováció és a fenntartható versenyképesség előmozdítása komoly ösztönzőjének; felszólít az európai szabványosítási rendszer megerősítésére az egyszerűsítés, átláthatóság, költségcsökkentés és az érdekelt felek bevonásának előmozdítására vonatkozó intézkedések révén; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy számos iparágban különösen a közös referenciaértékek és normák meghatározása bizonyult az innováció és a fenntartható versenyképesség előmozdítása komoly ösztönzőjének; felszólít az európai szabványosítási rendszer megerősítésére az egyszerűsítés, átláthatóság, költségcsökkentés és az érdekelt felek bevonásának előmozdítására vonatkozó intézkedések révén;

| 35. | felhívja a figyelmet a tagállamok közötti jobb együttműködés és a vállalkozások közötti szorosabb együttműködés szükségességére az üzleti csoportosulások, hálózatok és kiválósági központokon keresztül; |
| --- | --- |

35.

felhívja a figyelmet a tagállamok közötti jobb együttműködés és a vállalkozások közötti szorosabb együttműködés szükségességére az üzleti csoportosulások, hálózatok és kiválósági központokon keresztül;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az EU versenyképessége nagymértékben függ az innovációs képességtől, a kutatási és fejlesztési infrastruktúrától, valamint az innováció és a gyártási folyamat összeköttetésétől; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az EU versenyképessége nagymértékben függ az innovációs képességtől, a kutatási és fejlesztési infrastruktúrától, valamint az innováció és a gyártási folyamat összeköttetésétől;

| 37. | kéri, hogy a 2013 utáni következő támogatási időszak (8. kutatási keretprogram) során jelentősen nőjenek a kutatási kiadások (az uniós cél a kutatás és fejlesztés számára a GDP 3 %-a, a közkiadásokból a GDP 1 %-ának megfelelő összeg) annak érdekében, hogy Európa ipara a technológia élvonalában maradjon és globálisan is versenyképes legyen, hogy így a magánbefektetéseket hatékonyan használhassa fel; megjegyzi, hogy amellett, hogy kiemelt hangsúlyt kapnak az innovatív eljárások, az irányítás, a szervezés és a munkavállalók innovációba történő bevonása terén végzett kutatások, szükség van kutatásra az alapvető ágazatközi technológiák terén is; ezenkívül egyszerűsíteni kell a közigazgatási eljárásokat és a támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó eljárás menetét is; |
| --- | --- |

37.

kéri, hogy a 2013 utáni következő támogatási időszak (8. kutatási keretprogram) során jelentősen nőjenek a kutatási kiadások (az uniós cél a kutatás és fejlesztés számára a GDP 3 %-a, a közkiadásokból a GDP 1 %-ának megfelelő összeg) annak érdekében, hogy Európa ipara a technológia élvonalában maradjon és globálisan is versenyképes legyen, hogy így a magánbefektetéseket hatékonyan használhassa fel; megjegyzi, hogy amellett, hogy kiemelt hangsúlyt kapnak az innovatív eljárások, az irányítás, a szervezés és a munkavállalók innovációba történő bevonása terén végzett kutatások, szükség van kutatásra az alapvető ágazatközi technológiák terén is; ezenkívül egyszerűsíteni kell a közigazgatási eljárásokat és a támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó eljárás menetét is;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a regionális különbségek felerősödése a kutatási és fejlesztési potenciál tekintetében olyan probléma, amelyet nem csupán a kohéziós politika, hanem a kutatási és innovációs politika keretében is igyekezni kell megoldani; e tekintetben a kutatásra szánt finanszírozás kiegészítéseként kéri az ugyanezen operatív programokon belüli források átcsoportosítását az innováció támogatására és a kutatások eredményeinek piaci megoldásokban való, a társadalmat szolgáló alkalmazásának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a regionális különbségek felerősödése a kutatási és fejlesztési potenciál tekintetében olyan probléma, amelyet nem csupán a kohéziós politika, hanem a kutatási és innovációs politika keretében is igyekezni kell megoldani; e tekintetben a kutatásra szánt finanszírozás kiegészítéseként kéri az ugyanezen operatív programokon belüli források átcsoportosítását az innováció támogatására és a kutatások eredményeinek piaci megoldásokban való, a társadalmat szolgáló alkalmazásának megkönnyítése érdekében;

| 39. | megjegyzi, hogy elengedhetetlen a magánszektor és közszféra kutatás-fejlesztési beruházásainak jelentős mértékű növelése ahhoz, hogy az EU ipara megőrizze vezető szerepét a technológia területén és megtarthassa globális versenyképességét például a megújuló energiák és a közlekedés hatékonysága területén; megjegyzi, hogy a magánszféra megnövelt kutatás-fejlesztési beruházásainak támogatásához szükség van az innovatív termékek működő piacára és a stabil beruházási környezetre; úgy véli, hogy a K+F esetében a közfinanszírozás növelésére van szükség a magánbefektetések élénkítése és az együttműködés ösztönzése érdekében, valamint hogy a közfinanszírozási eljárások, különösen az EU keretprogramjaiban szereplők egyszerűsítése a fokozottabb ipari részvétel előfeltétele; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy elengedhetetlen a magánszektor és közszféra kutatás-fejlesztési beruházásainak jelentős mértékű növelése ahhoz, hogy az EU ipara megőrizze vezető szerepét a technológia területén és megtarthassa globális versenyképességét például a megújuló energiák és a közlekedés hatékonysága területén; megjegyzi, hogy a magánszféra megnövelt kutatás-fejlesztési beruházásainak támogatásához szükség van az innovatív termékek működő piacára és a stabil beruházási környezetre; úgy véli, hogy a K+F esetében a közfinanszírozás növelésére van szükség a magánbefektetések élénkítése és az együttműködés ösztönzése érdekében, valamint hogy a közfinanszírozási eljárások, különösen az EU keretprogramjaiban szereplők egyszerűsítése a fokozottabb ipari részvétel előfeltétele;

| 40. | elismeri azonban, hogy a magánszektornak növelnie kell a K+F finanszírozását ahhoz, hogy Európa elérhesse azt a befektetési szintet, amely ahhoz szükséges, hogy az innováció a gazdasági növekedés mozgatórugója legyen; ezért kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy melyek azok az akadályok, amelyek miatt az európai vállalkozások nem képesek ugyanolyan szintű beruházásokra, mint nemzetközi társaik, például az Egyesült Államok, és felszólítja, hogy hozza meg a szükségesnek vélt megfelelő jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket; |
| --- | --- |

40.

elismeri azonban, hogy a magánszektornak növelnie kell a K+F finanszírozását ahhoz, hogy Európa elérhesse azt a befektetési szintet, amely ahhoz szükséges, hogy az innováció a gazdasági növekedés mozgatórugója legyen; ezért kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy melyek azok az akadályok, amelyek miatt az európai vállalkozások nem képesek ugyanolyan szintű beruházásokra, mint nemzetközi társaik, például az Egyesült Államok, és felszólítja, hogy hozza meg a szükségesnek vélt megfelelő jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket;

| 41. | úgy véli, hogy a közös technológiai kezdeményezések (például a „Tiszta égbolt”) rendkívül hasznos módjai a tagállamokból, az EU-ból és a magánszektorból származó, az innovatív projektek számára biztosított támogatások mobilizálásának, valamint jelentős fellendítő hatással bírnak; kéri, hogy folytassák a már létező projektek finanszírozását azok befejezése érdekében, és lényegesnek tartja, hogy az ígéretes szektorokban új projekteket hozzanak létre (ide tartozik például a biotechnológia, a nanotechnológia, az űrkutatás, a megújuló energiák, az új szállítóeszközök és az új anyagok); |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a közös technológiai kezdeményezések (például a „Tiszta égbolt”) rendkívül hasznos módjai a tagállamokból, az EU-ból és a magánszektorból származó, az innovatív projektek számára biztosított támogatások mobilizálásának, valamint jelentős fellendítő hatással bírnak; kéri, hogy folytassák a már létező projektek finanszírozását azok befejezése érdekében, és lényegesnek tartja, hogy az ígéretes szektorokban új projekteket hozzanak létre (ide tartozik például a biotechnológia, a nanotechnológia, az űrkutatás, a megújuló energiák, az új szállítóeszközök és az új anyagok);

| 42. | felszólít a tagállamokban hozzáférhető tudományos és technológiai, különösen a kulcsfontosságú alaptechnológiák (KET-ek) területén meglévő szaktudás következetes használatára és megerősítésére; |
| --- | --- |

42.

felszólít a tagállamokban hozzáférhető tudományos és technológiai, különösen a kulcsfontosságú alaptechnológiák (KET-ek) területén meglévő szaktudás következetes használatára és megerősítésére;

| 43. | üdvözli egy magas szintű szakértői csoport azzal a céllal történő létrehozását, hogy hosszú távú közös stratégiát és cselekvési tervet dolgozzon ki a kulcsfontosságú alaptechnológiák számára annak érdekében, hogy teljes mértékben meg lehessen valósítani az azokban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

43.

üdvözli egy magas szintű szakértői csoport azzal a céllal történő létrehozását, hogy hosszú távú közös stratégiát és cselekvési tervet dolgozzon ki a kulcsfontosságú alaptechnológiák számára annak érdekében, hogy teljes mértékben meg lehessen valósítani az azokban rejlő lehetőségeket;

| 44. | hangsúlyozza a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusnak (RSFF) mint a kutatás-fejlesztés és az innováció az EBB-n keresztül biztosított egyik fontos finanszírozási formájának jelentőségét; határozottan arra ösztönzi a Bizottságot, hogy lényegesen több pénzforrást bocsásson rendelkezésre, többek közt az ERFA forrásokból származó, megújuló innovációs támogatásokon keresztül, és ösztönözze közvetlen magánberuházásokat és az innovatív finanszírozási mechanizmusokat a magas kockázattal járó innovatív projektek és azon projektek vonatkozásában, amelyekben a megfelelő kkv-k vesznek részt; hangsúlyozza annak fontosságát is, hogy a bürokratikus terhek csökkentése révén tegyék az innovációs programokat még elérhetőbbé a kkv-k számára; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusnak (RSFF) mint a kutatás-fejlesztés és az innováció az EBB-n keresztül biztosított egyik fontos finanszírozási formájának jelentőségét; határozottan arra ösztönzi a Bizottságot, hogy lényegesen több pénzforrást bocsásson rendelkezésre, többek közt az ERFA forrásokból származó, megújuló innovációs támogatásokon keresztül, és ösztönözze közvetlen magánberuházásokat és az innovatív finanszírozási mechanizmusokat a magas kockázattal járó innovatív projektek és azon projektek vonatkozásában, amelyekben a megfelelő kkv-k vesznek részt; hangsúlyozza annak fontosságát is, hogy a bürokratikus terhek csökkentése révén tegyék az innovációs programokat még elérhetőbbé a kkv-k számára;

| 45. | aggódik, amiért a vállalkozások alig használják fel a strukturális alapokat innovatív projektjeik finanszírozására; úgy véli, hogy az irányító hatóságoknak törekedniük kell az operatív programokról szóló, a vállalkozásoknak nyújtott tájékoztatás javítására, és minden segítséget meg kell adniuk a vállalkozásoknak projektjeik kidolgozásához; |
| --- | --- |

45.

aggódik, amiért a vállalkozások alig használják fel a strukturális alapokat innovatív projektjeik finanszírozására; úgy véli, hogy az irányító hatóságoknak törekedniük kell az operatív programokról szóló, a vállalkozásoknak nyújtott tájékoztatás javítására, és minden segítséget meg kell adniuk a vállalkozásoknak projektjeik kidolgozásához;

| 46. | kéri a Bizottságot, hogy hozza létre a már meglévő és tervezett támogatási mechanizmusok legjobb gyakorlataira, a pénzügyi intézkedésekre és az innováció támogatását szolgáló pénzügyi ösztönzőkre vonatkozó jegyzéket, és felszólít az intézkedések hatékonyságának évenkénti felülvizsgálatára és átdolgozására; |
| --- | --- |

46.

kéri a Bizottságot, hogy hozza létre a már meglévő és tervezett támogatási mechanizmusok legjobb gyakorlataira, a pénzügyi intézkedésekre és az innováció támogatását szolgáló pénzügyi ösztönzőkre vonatkozó jegyzéket, és felszólít az intézkedések hatékonyságának évenkénti felülvizsgálatára és átdolgozására;

| 47. | kéri, hogy vegyék fontolóra az uniós vállalkozások, különösek a kkv-k finanszírozási hiányosságainak kiküszöbölésére irányuló új és alternatív mechanizmusok bevezetését; úgy véli, hogy az ilyen mechanizmusoknak






  — | az állami és a magánszféra közötti partnerségeken kell alapulnia, amelyek a magánbefektetők és az állami befektetők között osztják meg a kockázatokat, |
| --- | --- | --- |

47.

kéri, hogy vegyék fontolóra az uniós vállalkozások, különösek a kkv-k finanszírozási hiányosságainak kiküszöbölésére irányuló új és alternatív mechanizmusok bevezetését; úgy véli, hogy az ilyen mechanizmusoknak

—

az állami és a magánszféra közötti partnerségeken kell alapulnia, amelyek a magánbefektetők és az állami befektetők között osztják meg a kockázatokat,

| — | gondoskodniuk kell arról, hogy az állami beruházások a lehető legjobb fellendítő hatással járjanak, és így jelentős magánberuházást eredményezzenek, |
| --- | --- |

—

gondoskodniuk kell arról, hogy az állami beruházások a lehető legjobb fellendítő hatással járjanak, és így jelentős magánberuházást eredményezzenek,

| — | számításba kell venniük az olyan innovatív kkv-k konkrét igényeit, amelyek nem rendelkeznek a szükséges tőkével vagy eszközökkel ahhoz, hogy hiteleken keresztül tegyenek szert pénzeszközökre, |
| --- | --- |

—

számításba kell venniük az olyan innovatív kkv-k konkrét igényeit, amelyek nem rendelkeznek a szükséges tőkével vagy eszközökkel ahhoz, hogy hiteleken keresztül tegyenek szert pénzeszközökre,

| — | elő kell segíteniük az európai kutatási eredmények értékesítését, valamint a technológiák kkv-knak történő átadását, valamint |
| --- | --- |

—

elő kell segíteniük az európai kutatási eredmények értékesítését, valamint a technológiák kkv-knak történő átadását, valamint

| — | támogatniuk kell az Európai Befektetési Bank tevékenységeit, |
| --- | --- |

—

támogatniuk kell az Európai Befektetési Bank tevékenységeit,

és az alábbi eszközök formájában kell megjelenniük:

| — | egy európai innováció-finanszírozási alap (EIFF), amelynek az lenne a szerepe, hogy kockázatitőke-alapon befektetéseket eszközöljön az indulási és fejlesztési fázisokban, |
| --- | --- |

—

egy európai innováció-finanszírozási alap (EIFF), amelynek az lenne a szerepe, hogy kockázatitőke-alapon befektetéseket eszközöljön az indulási és fejlesztési fázisokban,

| — | egy európai szabadalmi alap, amely megkönnyítené a technológiák kutatási központok és vállalkozások, különösen kkv-k közötti megosztását, |
| --- | --- |

—

egy európai szabadalmi alap, amely megkönnyítené a technológiák kutatási központok és vállalkozások, különösen kkv-k közötti megosztását,

| — | a piacon elérhető hiteleknél kedvezőbb feltételekkel igényelhető hitelek; |
| --- | --- |

—

a piacon elérhető hiteleknél kedvezőbb feltételekkel igényelhető hitelek;

| 48. | elismeri az EU-nak azt a problémáját, hogy kevesebb újító szellemű fiatal dolgozik az olyan ágazatokban, amelyekben a kutatás és fejlesztés hangsúlyos szerepet kap, különösen a biotechnológia és az internet területén; hangsúlyozza ezért, hogy fontos fejlesztésük ösztönzése azon konkrét akadályok elhárítása révén, amelyekkel az új ágazatokban szembesülnek, valamint a kialakulóban lévő innovatív piacok szorosabb nyomon követése és a különféle politikai eszközök konkrét igényeikhez való igazítása révén; |
| --- | --- |

48.

elismeri az EU-nak azt a problémáját, hogy kevesebb újító szellemű fiatal dolgozik az olyan ágazatokban, amelyekben a kutatás és fejlesztés hangsúlyos szerepet kap, különösen a biotechnológia és az internet területén; hangsúlyozza ezért, hogy fontos fejlesztésük ösztönzése azon konkrét akadályok elhárítása révén, amelyekkel az új ágazatokban szembesülnek, valamint a kialakulóban lévő innovatív piacok szorosabb nyomon követése és a különféle politikai eszközök konkrét igényeikhez való igazítása révén;

| 49. | kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre olyan környezetet, amely kedvező az induló és kiváló fázisban lévő vállalkozások számára olyan speciális szolgáltatások révén, amelyek képessé teszik a fiatal vállalkozókat arra, hogy elhárítsák azokat az akadályokat, amelyek mindaddig megakadályozták őket abban, hogy új termelőtevékenységbe kezdjenek (infrastrukturális akadályok, az információhoz való hozzáférés, a szolgáltatások költségei, a szellemi tulajdonjogok kezelése); |
| --- | --- |

49.

kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre olyan környezetet, amely kedvező az induló és kiváló fázisban lévő vállalkozások számára olyan speciális szolgáltatások révén, amelyek képessé teszik a fiatal vállalkozókat arra, hogy elhárítsák azokat az akadályokat, amelyek mindaddig megakadályozták őket abban, hogy új termelőtevékenységbe kezdjenek (infrastrukturális akadályok, az információhoz való hozzáférés, a szolgáltatások költségei, a szellemi tulajdonjogok kezelése);

| 50. | végül kéri az EU-t, hogy reagáljon az európai kockázatitőke-piac szétforgácsolódására egy pán-európai alapokat létrehozó uniós rendszer létrehozásával; |
| --- | --- |

50.

végül kéri az EU-t, hogy reagáljon az európai kockázatitőke-piac szétforgácsolódására egy pán-európai alapokat létrehozó uniós rendszer létrehozásával;

| 51. | hangsúlyozza, hogy a K+F-be és az innovációba történő befektetés nemzeti szintű adókedvezmények, valamint speciális finanszírozáshoz, például kockázati tőkéhez való hozzáférés révén is megvalósítható; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy a K+F-be és az innovációba történő befektetés nemzeti szintű adókedvezmények, valamint speciális finanszírozáshoz, például kockázati tőkéhez való hozzáférés révén is megvalósítható;

| 52. | kéri a fenntartható fejlődést szolgáló technológiák további ösztönzését, amint az már elkezdődött a környezettechnológiai cselekvési tervben (ETAP) a kutatási, környezeti és gazdaságpolitikai stratégiák összekapcsolásával, és kéri az ETAP-ot nyomon követő nagyra törő terv elkészítését, amelyben a kutatás, az oktatás, a képzés és az ipar egyesítik erőfeszítéseiket, továbbá a végrehajtásához szükséges megfelelő pénzügyi források elkülönítésére szólít fel; hangsúlyozza, hogy szükség van az európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) finanszírozásának növelésére; |
| --- | --- |

52.

kéri a fenntartható fejlődést szolgáló technológiák további ösztönzését, amint az már elkezdődött a környezettechnológiai cselekvési tervben (ETAP) a kutatási, környezeti és gazdaságpolitikai stratégiák összekapcsolásával, és kéri az ETAP-ot nyomon követő nagyra törő terv elkészítését, amelyben a kutatás, az oktatás, a képzés és az ipar egyesítik erőfeszítéseiket, továbbá a végrehajtásához szükséges megfelelő pénzügyi források elkülönítésére szólít fel; hangsúlyozza, hogy szükség van az európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) finanszírozásának növelésére;

| 53. | sürgeti, hogy az ipart vonják be az ökoinnovációba, hogy növeljék foglalkoztatási potenciálját; megjegyzi, hogy a vállalkozók tájékoztatása új üzleti lehetőségek bemutatásával alapvető fontosságú az erőforrás-hatékony gazdaság és a fenntartható ipar létrehozását célzó stratégia sikere szempontjából; |
| --- | --- |

53.

sürgeti, hogy az ipart vonják be az ökoinnovációba, hogy növeljék foglalkoztatási potenciálját; megjegyzi, hogy a vállalkozók tájékoztatása új üzleti lehetőségek bemutatásával alapvető fontosságú az erőforrás-hatékony gazdaság és a fenntartható ipar létrehozását célzó stratégia sikere szempontjából;

| 54. | javasolja, hogy vegyék fontolóra az innovatív technológiák fejlesztésének támogatását célzó finanszírozás egyéb formáit is a különböző – európai, nemzeti és helyi – szintek számos érdekelt felének összehívásával, valamint hogy mérlegeljék az állami és a magánszektorhoz, valamint a kockázati tőkéhez hasonló különféle eszközök alkalmazását; |
| --- | --- |

54.

javasolja, hogy vegyék fontolóra az innovatív technológiák fejlesztésének támogatását célzó finanszírozás egyéb formáit is a különböző – európai, nemzeti és helyi – szintek számos érdekelt felének összehívásával, valamint hogy mérlegeljék az állami és a magánszektorhoz, valamint a kockázati tőkéhez hasonló különféle eszközök alkalmazását;

| 55. | felszólít arra, hogy külön figyelmet fordítsanak a nyersanyagok hatékony és fenntartható használatával kapcsolatos innováció támogatására; |
| --- | --- |

55.

felszólít arra, hogy külön figyelmet fordítsanak a nyersanyagok hatékony és fenntartható használatával kapcsolatos innováció támogatására;

| 56. | emlékeztet arra, hogy az EU-ban évente a GDP 17 %-át kitevő közbeszerzések fontos szerepet játszanak az európai egységes piacon és az innováció ösztönzése terén; rámutat arra, hogy az olyan versenytársak, mint Kína vagy az USA nagyra törő célokat tűztek ki az innovatív és környezetbarát termékek körbeszerzésére vonatkozóan; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az átláthatóságra, a pártatlanságra és a megkülönböztetés-mentességre vonatkozó előírásokkal összhangban szükség esetén egyszerűsítsék és fejlesszék a nemzeti és uniós közbeszerzési szabályokat; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást arról, hogy a meglévő uniós közbeszerzési szabályok szerint, valamint az Európa 2020 stratégiával összhangban milyen létező lehetőségek nyílnak az innovációra és a fenntarthatóságra vonatkozó kritériumok pályázatokba történő felvételére, és hogy ösztönözze e lehetőségét kihasználását; hangsúlyozza, hogy nélkülözhetetlen a külső közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés kölcsönösségének biztosítása annak érdekében, hogy az uniós vállalkozások képesek legyen nemzetközi szinten tisztességes feltételek mellett versenyezni; |
| --- | --- |

56.

emlékeztet arra, hogy az EU-ban évente a GDP 17 %-át kitevő közbeszerzések fontos szerepet játszanak az európai egységes piacon és az innováció ösztönzése terén; rámutat arra, hogy az olyan versenytársak, mint Kína vagy az USA nagyra törő célokat tűztek ki az innovatív és környezetbarát termékek körbeszerzésére vonatkozóan; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az átláthatóságra, a pártatlanságra és a megkülönböztetés-mentességre vonatkozó előírásokkal összhangban szükség esetén egyszerűsítsék és fejlesszék a nemzeti és uniós közbeszerzési szabályokat; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást arról, hogy a meglévő uniós közbeszerzési szabályok szerint, valamint az Európa 2020 stratégiával összhangban milyen létező lehetőségek nyílnak az innovációra és a fenntarthatóságra vonatkozó kritériumok pályázatokba történő felvételére, és hogy ösztönözze e lehetőségét kihasználását; hangsúlyozza, hogy nélkülözhetetlen a külső közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés kölcsönösségének biztosítása annak érdekében, hogy az uniós vállalkozások képesek legyen nemzetközi szinten tisztességes feltételek mellett versenyezni;

| 57. | megállapítja, hogy a kereskedelmi forgalmazást megelőző közbeszerzések kezdeti lendületet adhatnak az új piacoknak az innovatív és környezetbarát technológiák tekintetében amellett, hogy javítják a közszolgáltatások minőségét és hatékonyságát; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban tájékoztassák az állami hatóságokat a kereskedelmi forgalmazást megelőző közbeszerzési lehetőségekről; |
| --- | --- |

57.

megállapítja, hogy a kereskedelmi forgalmazást megelőző közbeszerzések kezdeti lendületet adhatnak az új piacoknak az innovatív és környezetbarát technológiák tekintetében amellett, hogy javítják a közszolgáltatások minőségét és hatékonyságát; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban tájékoztassák az állami hatóságokat a kereskedelmi forgalmazást megelőző közbeszerzési lehetőségekről;

| 58. | úgy véli, hogy nem szabad alulbecsülni a kereskedelmi forgalmazást megelőző közbeszerzések jelentőségét az innovatív ipari alapok előmozdítása szempontjából; e tekintetben azt kéri a tagállamoktól és az Európai Uniótól, hogy teljes mértékben aknázzák ki a kereskedelmi forgalmazást megelőző közbeszerzések nyújtotta lehetőséget mint innovációs tényezőt és mint a kkv-k közbeszerzésben való részvételét javító eszközt, ami lehetővé teszi az európai vállalkozások szempontjából vezető piacok azonosítását és hatékony ösztönzését; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy nem szabad alulbecsülni a kereskedelmi forgalmazást megelőző közbeszerzések jelentőségét az innovatív ipari alapok előmozdítása szempontjából; e tekintetben azt kéri a tagállamoktól és az Európai Uniótól, hogy teljes mértékben aknázzák ki a kereskedelmi forgalmazást megelőző közbeszerzések nyújtotta lehetőséget mint innovációs tényezőt és mint a kkv-k közbeszerzésben való részvételét javító eszközt, ami lehetővé teszi az európai vállalkozások szempontjából vezető piacok azonosítását és hatékony ösztönzését;

| 59. | kéri a Bizottságot, hogy fokozza annak megakadályozására irányuló erőfeszítéseit, hogy a tudást az EU-ból a világ valamennyi pontjára áthelyezzék, különösen nem Kínába, amely nagy ritkán nyújt viszonzást; |
| --- | --- |

59.

kéri a Bizottságot, hogy fokozza annak megakadályozására irányuló erőfeszítéseit, hogy a tudást az EU-ból a világ valamennyi pontjára áthelyezzék, különösen nem Kínába, amely nagy ritkán nyújt viszonzást;

Erőforrások

| 60. | úgy gondolja, hogy a gazdasági növekedést el lehet és kell választani az erőforrások növekedő kihasználásától; |
| --- | --- |

60.

úgy gondolja, hogy a gazdasági növekedést el lehet és kell választani az erőforrások növekedő kihasználásától;

| 61. | meg van győződve arról, hogy a nyersanyagok, segédanyagok és alapanyagok erőforrás-hatékonyságának jelentős növelése erősíti az európai ipar globális versenyképességét, ezért kéri a Bizottságot, hogy az erőforrások stratégiájáról szóló közleményében (COM(2005)0670) foglaltakra alapozva kezelje prioritásként az erőforrás-hatékonyságot a cselekvési tervben, vagy ha szükséges, egy erőforrás-hatékonyságról szóló irányelvben; véleménye szerint ez a következőket foglalja magában:






  — | állítsa össze az erőforrások egyértelmű, minden szempontra kiterjedő meghatározását, |
| --- | --- | --- |

61.

meg van győződve arról, hogy a nyersanyagok, segédanyagok és alapanyagok erőforrás-hatékonyságának jelentős növelése erősíti az európai ipar globális versenyképességét, ezért kéri a Bizottságot, hogy az erőforrások stratégiájáról szóló közleményében (COM(2005)0670) foglaltakra alapozva kezelje prioritásként az erőforrás-hatékonyságot a cselekvési tervben, vagy ha szükséges, egy erőforrás-hatékonyságról szóló irányelvben; véleménye szerint ez a következőket foglalja magában:

—

állítsa össze az erőforrások egyértelmű, minden szempontra kiterjedő meghatározását,

| — | az erőforrás-termelékenység növekedésének figyelemmel kísérését szolgáló egyértelmű („bölcsőtől bölcsőig”) mutatók kidolgozása, és ha szükséges, a megfelelő szabványok, iránymutatások és az új megközelítések prototípusának továbbfejlesztése, |
| --- | --- |

—

az erőforrás-termelékenység növekedésének figyelemmel kísérését szolgáló egyértelmű („bölcsőtől bölcsőig”) mutatók kidolgozása, és ha szükséges, a megfelelő szabványok, iránymutatások és az új megközelítések prototípusának továbbfejlesztése,

| — | azoknak a célértékeknek és eszközöknek az azonosítása, amelyek javíthatják az uniós erőforrás-termelékenységet, tartósságot és újrafelhasználást, újrahasznosítás és újragyártást, valamint a zárt rendszerű ipari termelés rendszereinek fejlesztését, |
| --- | --- |

—

azoknak a célértékeknek és eszközöknek az azonosítása, amelyek javíthatják az uniós erőforrás-termelékenységet, tartósságot és újrafelhasználást, újrahasznosítás és újragyártást, valamint a zárt rendszerű ipari termelés rendszereinek fejlesztését,

| — | a termékek és azok anyagtartalmának újrahasznosítására irányuló kutatás és fejlesztés támogatása, valamint olyan zárt rendszerű folyamatok kifejlesztésére irányuló kutatás támogatása, amelyek csak minimális szintű anyagveszteséggel és energiaáramlással járnak, |
| --- | --- |

—

a termékek és azok anyagtartalmának újrahasznosítására irányuló kutatás és fejlesztés támogatása, valamint olyan zárt rendszerű folyamatok kifejlesztésére irányuló kutatás támogatása, amelyek csak minimális szintű anyagveszteséggel és energiaáramlással járnak,

| — | új megközelítések – például erőforrás-kiszervezés – modelljeinek kifejlesztése, |
| --- | --- |

—

új megközelítések – például erőforrás-kiszervezés – modelljeinek kifejlesztése,

| — | a szállítói láncokat és a kis- és középvállalkozásokat kiemelten megcélozva a legjobb gyakorlat szerinti megoldások terjesztése és az erőforrás-hatékonysági hálózatok előmozdítása, valamint az anyaghatékonysággal foglalkozó ügynökségek támogatása, |
| --- | --- |

—

a szállítói láncokat és a kis- és középvállalkozásokat kiemelten megcélozva a legjobb gyakorlat szerinti megoldások terjesztése és az erőforrás-hatékonysági hálózatok előmozdítása, valamint az anyaghatékonysággal foglalkozó ügynökségek támogatása,

| — | a kis- és középvállalkozások számára kedvező normák kidolgozása az üzleti fenntarthatósági jelentésre vonatkozóan, amely elemzi az „ökológiai hátizsákot” – és ezáltal a vállalkozások versenyképességét növelő költségmegtakarításokat eredményez –, valamint összefoglalja és ösztönzi az ISO 14001-hez vagy az EMAS-hoz hasonló, önkéntes környezetvédelmi rendszerek használatát; |
| --- | --- |

—

a kis- és középvállalkozások számára kedvező normák kidolgozása az üzleti fenntarthatósági jelentésre vonatkozóan, amely elemzi az „ökológiai hátizsákot” – és ezáltal a vállalkozások versenyképességét növelő költségmegtakarításokat eredményez –, valamint összefoglalja és ösztönzi az ISO 14001-hez vagy az EMAS-hoz hasonló, önkéntes környezetvédelmi rendszerek használatát;

| — | a nyersanyagokra vonatkozó tagállami kezdeményezések beépítése és tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

—

a nyersanyagokra vonatkozó tagállami kezdeményezések beépítése és tiszteletben tartása;

| 62. | hangsúlyozza, hogy a nyersanyagok, különösen a stratégiai jelentőségű és a ritkaföldfém-nyersanyagok rendelkezésre állása központi jelentőségű az európai ipar fejlesztési lehetőségei szempontjából, ezért kéri a Bizottságot, hogy még 2011 első felében terjesszen elő olyan ambiciózus és átfogó nyersanyag-stratégiát, amely nem korlátozódik az Európai Unió Bizottsága által kritikusként meghatározott nyersanyagokra, és többek között az alábbiakat foglalja magában:






  — | a nyersanyagok és ritkaföldfémek várható keresletére, kritikusságára és ellátási kockázatára vonatkozó rendszeres hatásvizsgálat, (beleértve a hiány lehetőségét, az árnövekedést stb.), valamint annak – a nyersanyagok és ritkaföldfémek frissített felsorolására épülő – vizsgálata, hogy ennek milyen következményei vannak az uniós gazdaság egészére különös tekintettel a vállalkozásokra; |
| --- | --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy a nyersanyagok, különösen a stratégiai jelentőségű és a ritkaföldfém-nyersanyagok rendelkezésre állása központi jelentőségű az európai ipar fejlesztési lehetőségei szempontjából, ezért kéri a Bizottságot, hogy még 2011 első felében terjesszen elő olyan ambiciózus és átfogó nyersanyag-stratégiát, amely nem korlátozódik az Európai Unió Bizottsága által kritikusként meghatározott nyersanyagokra, és többek között az alábbiakat foglalja magában:

—

a nyersanyagok és ritkaföldfémek várható keresletére, kritikusságára és ellátási kockázatára vonatkozó rendszeres hatásvizsgálat, (beleértve a hiány lehetőségét, az árnövekedést stb.), valamint annak – a nyersanyagok és ritkaföldfémek frissített felsorolására épülő – vizsgálata, hogy ennek milyen következményei vannak az uniós gazdaság egészére különös tekintettel a vállalkozásokra;

| — | a harmadik országokból érkező termelési előrejelzések, valamint a globális nyersanyagpiac működési körülményeinek figyelemmel kísérése, |
| --- | --- |

—

a harmadik országokból érkező termelési előrejelzések, valamint a globális nyersanyagpiac működési körülményeinek figyelemmel kísérése,

| — | a nyersanyagok visszanyerésének és újrahasznosításának fokozása a következők által: nagyra törő, de realisztikus újrahasznosítási szabályok, tervek, normák és ösztönzők kialakítása és bevezetése, a hulladékokról szóló keretirányelv, valamint a nyersanyagként hasznosítható hulladék és hulladékexport visszanyerésére vonatkozó szabályok szigorú végrehajtása, a kutatás megfelelő támogatása, és a Bizottság felkérése arra, hogy ennek a célnak a támogatása érdekében mérlegelje a gyártói felelősség elvének további felhasználását, |
| --- | --- |

—

a nyersanyagok visszanyerésének és újrahasznosításának fokozása a következők által: nagyra törő, de realisztikus újrahasznosítási szabályok, tervek, normák és ösztönzők kialakítása és bevezetése, a hulladékokról szóló keretirányelv, valamint a nyersanyagként hasznosítható hulladék és hulladékexport visszanyerésére vonatkozó szabályok szigorú végrehajtása, a kutatás megfelelő támogatása, és a Bizottság felkérése arra, hogy ennek a célnak a támogatása érdekében mérlegelje a gyártói felelősség elvének további felhasználását,

| — | a ritka nyersanyagok helyettesítését célzó kutatások fokozása, a „ritka nyersanyagok” fogalmának átgondolása, és stratégia létrehozása az ellátás biztosítására, |
| --- | --- |

—

a ritka nyersanyagok helyettesítését célzó kutatások fokozása, a „ritka nyersanyagok” fogalmának átgondolása, és stratégia létrehozása az ellátás biztosítására,

| — | az EU-ban rendelkezésre álló nyersanyagok optimális felhasználása és az azokhoz való jobb hozzáférés, amihez többek között mielőbb egy olyan európai geoinformációs rendszerre és közös adatbázisra van szükség, amely áttekintést nyújt az EU-ban fellelhető nyersanyagokról, ásványokról és újrahasznosítható természeti erőforrásokról, |
| --- | --- |

—

az EU-ban rendelkezésre álló nyersanyagok optimális felhasználása és az azokhoz való jobb hozzáférés, amihez többek között mielőbb egy olyan európai geoinformációs rendszerre és közös adatbázisra van szükség, amely áttekintést nyújt az EU-ban fellelhető nyersanyagokról, ásványokról és újrahasznosítható természeti erőforrásokról,

| — | méltányos nyersanyag- és ritkaföldfémhozzáférés biztosítása szabad és tisztességes kereskedelmi megállapodások, stratégiai partnerségek és a zavartalan ellátás érdekében a fejlődő országokkal kötött gazdasági partnerségi megállapodások révén, de csak amennyiben ez teljesen összhangban van a gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztési céljaival, |
| --- | --- |

—

méltányos nyersanyag- és ritkaföldfémhozzáférés biztosítása szabad és tisztességes kereskedelmi megállapodások, stratégiai partnerségek és a zavartalan ellátás érdekében a fejlődő országokkal kötött gazdasági partnerségi megállapodások révén, de csak amennyiben ez teljesen összhangban van a gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztési céljaival,

| — | olyan partnerekkel, mint amilyen Japán és az Egyesült Államok kétoldalú párbeszédeken keresztül kell fokozni a nyersanyagokhoz való hozzáférésre vonatkozó eszmecserét, de hasonlóképpen az olyan nyersanyagtermelő országokkal is, mint Kína és Oroszország, |
| --- | --- |

—

olyan partnerekkel, mint amilyen Japán és az Egyesült Államok kétoldalú párbeszédeken keresztül kell fokozni a nyersanyagokhoz való hozzáférésre vonatkozó eszmecserét, de hasonlóképpen az olyan nyersanyagtermelő országokkal is, mint Kína és Oroszország,

| — | indokolt esetben a Kereskedelmi Világszervezeten keresztül kell erőfeszítéseket tenni az európai ipar számára stratégiai fontossággal bíró nyersanyagokkal kapcsolatos viták megoldására, |
| --- | --- |

—

indokolt esetben a Kereskedelmi Világszervezeten keresztül kell erőfeszítéseket tenni az európai ipar számára stratégiai fontossággal bíró nyersanyagokkal kapcsolatos viták megoldására,

| — | rendszeres és erőteljesebb párbeszéd az afrikai országokkal nyersanyagokról és ritkaföldfémekről, |
| --- | --- |

—

rendszeres és erőteljesebb párbeszéd az afrikai országokkal nyersanyagokról és ritkaföldfémekről,

| — | a piacgazdaságot károsító hátrányos megkülönböztetés politikájának visszaszorítása érdekében egyeztetések kezdeményezése olyan harmadik országokkal, amelyek politikája torzulásokat okoz a nemzetközi nyersanyagpiacokon, |
| --- | --- |

—

a piacgazdaságot károsító hátrányos megkülönböztetés politikájának visszaszorítása érdekében egyeztetések kezdeményezése olyan harmadik országokkal, amelyek politikája torzulásokat okoz a nemzetközi nyersanyagpiacokon,

| — | jobb hozzáférés az ipar számára a megújuló nyersanyagokhoz és az olyan hátrányos megkülönböztetések felszámolása az európai jogban, amelyek akadályozzák az ilyen anyagok szélesebb körben történő felhasználását, |
| --- | --- |

—

jobb hozzáférés az ipar számára a megújuló nyersanyagokhoz és az olyan hátrányos megkülönböztetések felszámolása az európai jogban, amelyek akadályozzák az ilyen anyagok szélesebb körben történő felhasználását,

| — | a nemzeti oligopóliáknak, monopóliumoknak és transznacionális vállaltoknak az ásványkincsek és az energiahordozó nyersanyagok kitermelése, valamint a félkész termékek előállítása és azokkal való kereskedelme terén egyre növekvő piaci dominanciájával szembeni intézkedések, |
| --- | --- |

—

a nemzeti oligopóliáknak, monopóliumoknak és transznacionális vállaltoknak az ásványkincsek és az energiahordozó nyersanyagok kitermelése, valamint a félkész termékek előállítása és azokkal való kereskedelme terén egyre növekvő piaci dominanciájával szembeni intézkedések,

| — | a biomasszának nem csak megújuló energiaként való figyelembevétele, hanem ipari nyersanyagként is, a fenntarthatósági kritériumok támogatása és a piactorzító intézkedések elkerülése, |
| --- | --- |

—

a biomasszának nem csak megújuló energiaként való figyelembevétele, hanem ipari nyersanyagként is, a fenntarthatósági kritériumok támogatása és a piactorzító intézkedések elkerülése,

| — | készenléti terv kidolgozása arra az esetre, ha valamilyen okból hirtelen megszakad a létfontosságú nyersanyagok ellátása, |
| --- | --- |

—

készenléti terv kidolgozása arra az esetre, ha valamilyen okból hirtelen megszakad a létfontosságú nyersanyagok ellátása,

| — | az olyan kis- és középvállalkozások támogatása, amelyek helyi nyersanyagokat használnak, beleértve a mező-és erdőgazdasági nyersanyagokat; |
| --- | --- |

—

az olyan kis- és középvállalkozások támogatása, amelyek helyi nyersanyagokat használnak, beleértve a mező-és erdőgazdasági nyersanyagokat;

| 63. | azt a nézetet vallja, hogy az iparpolitikának mindenekelőtt az energiával kapcsolatos intézkedéseket kell úgy kiegyensúlyoznia, hogy azok egy olyan keresletközpontú politikának kedvezzenek, amely erősíti a fogyasztók pozícióját, és elválasztja a gazdasági növekedést az energiafelhasználástól; úgy véli, hogy különösen a szállítási- és építőipari ágazatokban kell kialakítani aktív energiamegtakarítási politikát, és nyitni a fenntartható, nem szennyező és biztonságos energiaforrások irányába, és hogy a megújuló energiák széles skálájának, valamint a kulcsfontosságú mobil energiatárolási (különösen a tömegközlekedésben használatos) technológiák kihasználásának érdekében az iparpolitikának olyan piaci feltételeket kell teremtenie, amelyek ösztönzik a magasabb energiamegtakarítást és az energiahatékony befektetéseket; |
| --- | --- |

63.

azt a nézetet vallja, hogy az iparpolitikának mindenekelőtt az energiával kapcsolatos intézkedéseket kell úgy kiegyensúlyoznia, hogy azok egy olyan keresletközpontú politikának kedvezzenek, amely erősíti a fogyasztók pozícióját, és elválasztja a gazdasági növekedést az energiafelhasználástól; úgy véli, hogy különösen a szállítási- és építőipari ágazatokban kell kialakítani aktív energiamegtakarítási politikát, és nyitni a fenntartható, nem szennyező és biztonságos energiaforrások irányába, és hogy a megújuló energiák széles skálájának, valamint a kulcsfontosságú mobil energiatárolási (különösen a tömegközlekedésben használatos) technológiák kihasználásának érdekében az iparpolitikának olyan piaci feltételeket kell teremtenie, amelyek ösztönzik a magasabb energiamegtakarítást és az energiahatékony befektetéseket;

| 64. | meggyőződése, hogy a beruházások biztosításához az iparnak ambiciózus de realisztikus hosszú távú energiapolitikára van szüksége, amely: garantálja a versenyképes energiaárakat és ellátásbiztonságot az Unióban, csökkenti a fosszilis üzemanyagoktól való függést, ösztönzi az energiahatékonyságot, valamint a termelési és fogyasztási megtakarítást, a termelés és a fogyasztás hatékonyságának a növelését, lehetővé teszi, hogy a termelés során a lehető legalacsonyabb mennyiségű káros anyag kerüljön kibocsátásra, és megakadályozza az energiaszegénységet és a CO2-kibocsátás-áthelyezését; rámutat arra, hogy a jogbiztonság, a stabil keretfeltételek, a megfelelő beruházás és a belső energiapiac harmonizálásának továbbvitele alapvető fontosságúak az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó termelésre és ellátásra való átállás, valamint az ipari költségek csökkentése tekintetében; hangsúlyozza, hogy a fűtést is magában foglaló és a digitális és szállítási hálózati infrastruktúrákat is igénybe vevő transzeurópai energiahálózati infrastruktúrát ezért időben és költséghatékony módon meg kell újítani és ki kell terjeszteni, és azt intelligensebbé és mérhetőbbé kell tenni, különösen az Európai Beruházási Bank általi finanszírozás segítségével; |
| --- | --- |

64.

meggyőződése, hogy a beruházások biztosításához az iparnak ambiciózus de realisztikus hosszú távú energiapolitikára van szüksége, amely: garantálja a versenyképes energiaárakat és ellátásbiztonságot az Unióban, csökkenti a fosszilis üzemanyagoktól való függést, ösztönzi az energiahatékonyságot, valamint a termelési és fogyasztási megtakarítást, a termelés és a fogyasztás hatékonyságának a növelését, lehetővé teszi, hogy a termelés során a lehető legalacsonyabb mennyiségű káros anyag kerüljön kibocsátásra, és megakadályozza az energiaszegénységet és a CO2-kibocsátás-áthelyezését; rámutat arra, hogy a jogbiztonság, a stabil keretfeltételek, a megfelelő beruházás és a belső energiapiac harmonizálásának továbbvitele alapvető fontosságúak az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó termelésre és ellátásra való átállás, valamint az ipari költségek csökkentése tekintetében; hangsúlyozza, hogy a fűtést is magában foglaló és a digitális és szállítási hálózati infrastruktúrákat is igénybe vevő transzeurópai energiahálózati infrastruktúrát ezért időben és költséghatékony módon meg kell újítani és ki kell terjeszteni, és azt intelligensebbé és mérhetőbbé kell tenni, különösen az Európai Beruházási Bank általi finanszírozás segítségével;

| 65. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az európai gépjármű-ágazat átvegye a vezető szerepet az elektromos autók továbbfejlesztése és gyártása terén; ebben a tekintetben felszólítja az Európai Bizottságot, hogy legkésőbb 2011 közepéig biztosítsa az elektromos járművek fejlesztésére vonatkozó keretfeltételeket, főleg az infrastruktúrák szabványosítását és a töltési technológiákat illetően, hogy garantálják az együttműködtethetőséget, valamint az infrastruktúrák biztonságát; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy dolgozzon ki harmonizált követelményeket az elektromos járművek jóváhagyására vonatkozóan, különös tekintettel a dolgozók és a végfelhasználók egészségére és biztonságára; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az európai gépjármű-ágazat átvegye a vezető szerepet az elektromos autók továbbfejlesztése és gyártása terén; ebben a tekintetben felszólítja az Európai Bizottságot, hogy legkésőbb 2011 közepéig biztosítsa az elektromos járművek fejlesztésére vonatkozó keretfeltételeket, főleg az infrastruktúrák szabványosítását és a töltési technológiákat illetően, hogy garantálják az együttműködtethetőséget, valamint az infrastruktúrák biztonságát; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy dolgozzon ki harmonizált követelményeket az elektromos járművek jóváhagyására vonatkozóan, különös tekintettel a dolgozók és a végfelhasználók egészségére és biztonságára;

| 66. | emlékeztet az energiahatékonyság terén tett előrelépések következtében elénk táruló jelentős munkahely-teremtési lehetőségekre, valamint a költségcsökkenésből származó előnyökre; úgy véli, hogy a célokat, szabványokat, valamint az energiahatékonyság terén a fejlődést biztosító teljesítményértékelési mechanizmusokat magába foglaló intézkedéseknek a kezdeményezések alapjául kell szolgálniuk minden ipari ágazatban; |
| --- | --- |

66.

emlékeztet az energiahatékonyság terén tett előrelépések következtében elénk táruló jelentős munkahely-teremtési lehetőségekre, valamint a költségcsökkenésből származó előnyökre; úgy véli, hogy a célokat, szabványokat, valamint az energiahatékonyság terén a fejlődést biztosító teljesítményértékelési mechanizmusokat magába foglaló intézkedéseknek a kezdeményezések alapjául kell szolgálniuk minden ipari ágazatban;

| 67. | innovációt követel az egészségügyben és a szociális szférában, hogy az ipari ágazatok ne szembesüljenek munkaerőhiánnyal és magas munkaerőköltségekkel az elkövetkező évtizedekben; |
| --- | --- |

67.

innovációt követel az egészségügyben és a szociális szférában, hogy az ipari ágazatok ne szembesüljenek munkaerőhiánnyal és magas munkaerőköltségekkel az elkövetkező évtizedekben;

| 68. | felhívja a figyelmet az intelligens technológiákban rejlő energiamegtakarítási lehetőségekre; |
| --- | --- |

68.

felhívja a figyelmet az intelligens technológiákban rejlő energiamegtakarítási lehetőségekre;

| 69. | úgy véli, hogy szükség van egy a közlekedési rendszerek és az infrastruktúra fenntarthatóságának javítására irányuló politikára, amely olyan intézkedéseken alapul, mint például a hatékonyabb technológiák, az együttműködtethetőség, az innovatív mobilitás-megoldások, de helyi beszerzési stratégiák is szükségesek annak érdekében, hogy az ellátási láncok fenntarthatóbb logisztikai rendszerrel és alacsony működési költséggel rendelkezhessenek; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy szükség van egy a közlekedési rendszerek és az infrastruktúra fenntarthatóságának javítására irányuló politikára, amely olyan intézkedéseken alapul, mint például a hatékonyabb technológiák, az együttműködtethetőség, az innovatív mobilitás-megoldások, de helyi beszerzési stratégiák is szükségesek annak érdekében, hogy az ellátási láncok fenntarthatóbb logisztikai rendszerrel és alacsony működési költséggel rendelkezhessenek;

| 70. | úgy véli, hogy a korszerű IKT-technológiák széleskörű újítási lehetőségeket kínálnak a fenntarthatóság és az ökohatékonyság támogatását illetően, így például technológiák összehangolását azáltal, hogy fizikai síkra további „intelligenciarétegeket” fektetnek a rendszerek (például a vízellátás vagy közlekedési rendszerek) hatékonyabb kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy az említett megoldások kivitelezéséhez nyílt IKT-szabványok szükségesek; ezért sürgeti a Bizottságot a nyílt szabványok előírására, az érintetteket pedig a megfelelő nyílt szabványok kifejlesztésének előmozdítására az erőforrás-hatékonyság támogatása érdekében; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy a korszerű IKT-technológiák széleskörű újítási lehetőségeket kínálnak a fenntarthatóság és az ökohatékonyság támogatását illetően, így például technológiák összehangolását azáltal, hogy fizikai síkra további „intelligenciarétegeket” fektetnek a rendszerek (például a vízellátás vagy közlekedési rendszerek) hatékonyabb kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy az említett megoldások kivitelezéséhez nyílt IKT-szabványok szükségesek; ezért sürgeti a Bizottságot a nyílt szabványok előírására, az érintetteket pedig a megfelelő nyílt szabványok kifejlesztésének előmozdítására az erőforrás-hatékonyság támogatása érdekében;

| 71. | felhívja a figyelmet az elegendő műszaki végzettségű és szakképzett munkaerő iránti igényre; ezért úgy véli, hogy több beruházásra van szükség az oktatás és képzés területén; a munkaerő szakképesítésének ösztönzése és a frissdiplomás fiatalok ipar iránti érdeklődésének a felkeltése érdekében kéri a képesítési hiányosságok orvoslásához szükséges minden lehetséges erőfeszítés megtételét, többek között az alábbiakat:






  — | intézményesített párbeszéd az illetékes hatóságok, az üzleti szféra képviselői és a szociális partnerek között a tantervek aktualizálása, a vállalkozói szellem népszerűsítése és a vállalkozói tudat erősítése érdekében, valamint az iskolából a munkaerőpiacra való átmenetet biztosító hatékony megoldások kidolgozása érdekében, és különösen az olyan egyéni mobilitási programok népszerűsítésének ösztönzése, mint az „Erasmus – ifjú vállalkozók” és „Erasmus szakmai gyakorlatok”, |
| --- | --- | --- |

71.

felhívja a figyelmet az elegendő műszaki végzettségű és szakképzett munkaerő iránti igényre; ezért úgy véli, hogy több beruházásra van szükség az oktatás és képzés területén; a munkaerő szakképesítésének ösztönzése és a frissdiplomás fiatalok ipar iránti érdeklődésének a felkeltése érdekében kéri a képesítési hiányosságok orvoslásához szükséges minden lehetséges erőfeszítés megtételét, többek között az alábbiakat:

—

intézményesített párbeszéd az illetékes hatóságok, az üzleti szféra képviselői és a szociális partnerek között a tantervek aktualizálása, a vállalkozói szellem népszerűsítése és a vállalkozói tudat erősítése érdekében, valamint az iskolából a munkaerőpiacra való átmenetet biztosító hatékony megoldások kidolgozása érdekében, és különösen az olyan egyéni mobilitási programok népszerűsítésének ösztönzése, mint az „Erasmus – ifjú vállalkozók” és „Erasmus szakmai gyakorlatok”,

| — | a munkahelyi tanulás Európa-szerte történő megerősítése a szakképzési rendszerek és a munkaerőpiac kapcsolatának erősebb elmélyítése érdekében, más részről a nagyobb mértékű oktatási átjárhatósággal rendelkező szakképzés vonzerejének Európa-szerte történő megerősítése a szakképzésben részesült személyek számára, |
| --- | --- |

—

a munkahelyi tanulás Európa-szerte történő megerősítése a szakképzési rendszerek és a munkaerőpiac kapcsolatának erősebb elmélyítése érdekében, más részről a nagyobb mértékű oktatási átjárhatósággal rendelkező szakképzés vonzerejének Európa-szerte történő megerősítése a szakképzésben részesült személyek számára,

| — | az egész életen át tartó tanuláshoz való jog biztosítása a polgárok számára, akiknek lehetőséget kell adni arra, hogy munkával töltött életük alatt továbbtanulhassanak, hiszen ez kulcsfontosságú az egyenlőség és a szolidaritás, valamint a versenyképességnek a gazdasági nehézségek idején történő biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

—

az egész életen át tartó tanuláshoz való jog biztosítása a polgárok számára, akiknek lehetőséget kell adni arra, hogy munkával töltött életük alatt továbbtanulhassanak, hiszen ez kulcsfontosságú az egyenlőség és a szolidaritás, valamint a versenyképességnek a gazdasági nehézségek idején történő biztosítása érdekében,

| — | innovatív képzés fiatal hallgatóknak, olyan leendő alkalmazottakat nevelve, akik készek szembenézni a várható technológiai kihívásokkal, valamint szorosabb kapcsolat az egyetemek, kutatóintézetek és az ipar között, |
| --- | --- |

—

innovatív képzés fiatal hallgatóknak, olyan leendő alkalmazottakat nevelve, akik készek szembenézni a várható technológiai kihívásokkal, valamint szorosabb kapcsolat az egyetemek, kutatóintézetek és az ipar között,

| — | az oktatás és a szakképzés fejlesztése és azokhoz minden szinten történő szélesebb körű hozzáférés, különösen a „STEM” tárgyak esetében (tudomány, technológia, mérnöki tudományok és matematika) az oktatásra, a képzésre, és a hivatás és a családi élet összehangolását, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőség és a társadalmi igazságosság előmozdítását célzó innovatív intézkedésekre vonatkozó tapasztalatok cseréje révén, |
| --- | --- |

—

az oktatás és a szakképzés fejlesztése és azokhoz minden szinten történő szélesebb körű hozzáférés, különösen a „STEM” tárgyak esetében (tudomány, technológia, mérnöki tudományok és matematika) az oktatásra, a képzésre, és a hivatás és a családi élet összehangolását, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőség és a társadalmi igazságosság előmozdítását célzó innovatív intézkedésekre vonatkozó tapasztalatok cseréje révén,

| — | összehangolt kezdeményezések az európai iparágak gazdasági szerepének tudatosítása és a minőségibb oktatás érdekében, valamint innovatív átalakításuk szükségessége egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású és erőforrás-hatékony gazdaságban, |
| --- | --- |

—

összehangolt kezdeményezések az európai iparágak gazdasági szerepének tudatosítása és a minőségibb oktatás érdekében, valamint innovatív átalakításuk szükségessége egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású és erőforrás-hatékony gazdaságban,

| — | további összehangolt és célirányos továbbképzések, amelyek mind a munkaadó, mind a munkavállaló számára hasznosak, az Európai Szociális Alap kiterjedtebb használata révén, |
| --- | --- |

—

további összehangolt és célirányos továbbképzések, amelyek mind a munkaadó, mind a munkavállaló számára hasznosak, az Európai Szociális Alap kiterjedtebb használata révén,

| — | európai szintű, a munkahelyekre és szaktudásokra irányuló teljesítményértékelési rendszer kialakítása, amely a szakágazatok, vállalatok és a legfejlettebb ipari régiók szintjére terjedne ki, |
| --- | --- |

—

európai szintű, a munkahelyekre és szaktudásokra irányuló teljesítményértékelési rendszer kialakítása, amely a szakágazatok, vállalatok és a legfejlettebb ipari régiók szintjére terjedne ki,

| — | az ipari szakmákra irányuló megfigyelőközpontok kialakítása regionális, nemzeti és európai szinten, amelyek jövőbeli szakmák és szakmai elvárásainak azonosítására szolgálnának; |
| --- | --- |

—

az ipari szakmákra irányuló megfigyelőközpontok kialakítása regionális, nemzeti és európai szinten, amelyek jövőbeli szakmák és szakmai elvárásainak azonosítására szolgálnának;

| — | szakemberek (mérnökök, informatikusok, technikusok) egész életen át tartó továbbképzését és átképzését biztosító felsőoktatási intézmények megnyitása, korszerűsítése és megerősítése, illetve elmélyültebb együttműködés kialakítása a tudományegyetemek, az alkalmazott tudományokat oktató egyetemek, valamint a főleg szakképzést nyújtó oktatási intézmények között, |
| --- | --- |

—

szakemberek (mérnökök, informatikusok, technikusok) egész életen át tartó továbbképzését és átképzését biztosító felsőoktatási intézmények megnyitása, korszerűsítése és megerősítése, illetve elmélyültebb együttműködés kialakítása a tudományegyetemek, az alkalmazott tudományokat oktató egyetemek, valamint a főleg szakképzést nyújtó oktatási intézmények között,

| — | munkahelyi szakképzéssel, továbbképzéssel, valamint az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos programok szakképzési testületekkel és szociális partnerekkel együttműködésben történő szervezése mind a munkavállalók, mind a munkáltatók számára, |
| --- | --- |

—

munkahelyi szakképzéssel, továbbképzéssel, valamint az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos programok szakképzési testületekkel és szociális partnerekkel együttműködésben történő szervezése mind a munkavállalók, mind a munkáltatók számára,

| — | nagyobb mobilitással és rugalmassággal rendelkező szakképzés és oktatás nyújtása mind a munkáltatók, mind az alkalmazottak számára, figyelembe véve különösen a kis- és középvállalkozások egyéni igényeit, |
| --- | --- |

—

nagyobb mobilitással és rugalmassággal rendelkező szakképzés és oktatás nyújtása mind a munkáltatók, mind az alkalmazottak számára, figyelembe véve különösen a kis- és középvállalkozások egyéni igényeit,

| — | a környezetbarát gazdaságban kialakuló munkahelyek által a foglalkoztatással és a szakképesítésekkel kapcsolatban felmerülő igények tanulmányozása annak érdekében, hogy azokat megfelelő képzéssel fedezhessék, |
| --- | --- |

—

a környezetbarát gazdaságban kialakuló munkahelyek által a foglalkoztatással és a szakképesítésekkel kapcsolatban felmerülő igények tanulmányozása annak érdekében, hogy azokat megfelelő képzéssel fedezhessék,

| — | szorosabb szinergia szorgalmazása az egyetemek, az üzleti kultúra, valamint tudásorientált vállalatok között, |
| --- | --- |

—

szorosabb szinergia szorgalmazása az egyetemek, az üzleti kultúra, valamint tudásorientált vállalatok között,

| — | ösztönző intézkedések a harmadik országokból származó mérnökök és képzett kutatók EU-ba történő vonzása céljából, |
| --- | --- |

—

ösztönző intézkedések a harmadik országokból származó mérnökök és képzett kutatók EU-ba történő vonzása céljából,

| — | ösztönző intézkedések bevezetése a felsőoktatásban a tanterv megfelelő kiigazítása érdekében; |
| --- | --- |

—

ösztönző intézkedések bevezetése a felsőoktatásban a tanterv megfelelő kiigazítása érdekében;

| 72. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy tisztességesen megfizetett szakmai gyakorlatokkal és minőségi szakmai képzéssel ösztönözzék a fiatalok munkaerőpiacra való bejutását; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy tisztességesen megfizetett szakmai gyakorlatokkal és minőségi szakmai képzéssel ösztönözzék a fiatalok munkaerőpiacra való bejutását;

| 73. | úgy véli, hogy az Unió gazdasági, társadalmi és ökológiai jövője szempontjából döntő, hogy a fiatalokban tudatosítsák, hogy mennyire magas szintű szakmai és általános képzettségre van szükség a későbbi iparbeli foglalkoztatásukhoz; |
| --- | --- |

73.

úgy véli, hogy az Unió gazdasági, társadalmi és ökológiai jövője szempontjából döntő, hogy a fiatalokban tudatosítsák, hogy mennyire magas szintű szakmai és általános képzettségre van szükség a későbbi iparbeli foglalkoztatásukhoz;

| 74. | hangsúlyozza, hogy az önálló vállalkozás indításával szembeni viszonylagos ellenállás legyőzhető azáltal, hogy vonzóbb környezetet teremtenek a vállalkozást indítók számára, valamint integráltabb támogatási rendszereket –, mint például az ENTRE:DI – és célzott programokat – mint például az „Erasmus – Ifjú vállalkozók” – indítanak; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza, hogy az önálló vállalkozás indításával szembeni viszonylagos ellenállás legyőzhető azáltal, hogy vonzóbb környezetet teremtenek a vállalkozást indítók számára, valamint integráltabb támogatási rendszereket –, mint például az ENTRE:DI – és célzott programokat – mint például az „Erasmus – Ifjú vállalkozók” – indítanak;

| 75. | üdvözli a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a nagy európai infrastruktúra-projektek finanszírozására új forrásokat tárjanak fel, és támogatja az Európai Beruházási Bankkal közösen kibocsátani tervezett EU-kötvény projektjét; |
| --- | --- |

75.

üdvözli a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a nagy európai infrastruktúra-projektek finanszírozására új forrásokat tárjanak fel, és támogatja az Európai Beruházási Bankkal közösen kibocsátani tervezett EU-kötvény projektjét;

Tisztességes verseny

| 76. | meggyőződése, hogy a belső piac eszközeit az európai iparpolitika szolgálatába kell állítani annak érdekében, hogy elősegítsék olyan európai „bajnokok” érvényesülését, amelyek saját tevékenységi ágazatuk számára globális referenciaértékeket állítanak fel, mint például a Galileo vagy a SESAR; felszólítja az Uniót, hogy ne kényszerítse a harmadik országokban létezőkhöz képest túlzottan aránytalan korlátok közé saját vállalkozásait; |
| --- | --- |

76.

meggyőződése, hogy a belső piac eszközeit az európai iparpolitika szolgálatába kell állítani annak érdekében, hogy elősegítsék olyan európai „bajnokok” érvényesülését, amelyek saját tevékenységi ágazatuk számára globális referenciaértékeket állítanak fel, mint például a Galileo vagy a SESAR; felszólítja az Uniót, hogy ne kényszerítse a harmadik országokban létezőkhöz képest túlzottan aránytalan korlátok közé saját vállalkozásait;

| 77. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió a harmadik országokkal kötött két- vagy többoldalú megállapodások tárgyalásai során biztosítsa vállalkozásai számára a közbeszerzési szerződésekhez való kölcsönös hozzáférést amellett, hogy növeli a kereskedelemvédelmi eszközök kkv-k általi használatának hatékonyságát a pénzügyi, társadalmi és ökológiai dömping, valamint a szerzői jogi kalózkodás, hamisítás vagy illegális másolás elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió a harmadik országokkal kötött két- vagy többoldalú megállapodások tárgyalásai során biztosítsa vállalkozásai számára a közbeszerzési szerződésekhez való kölcsönös hozzáférést amellett, hogy növeli a kereskedelemvédelmi eszközök kkv-k általi használatának hatékonyságát a pénzügyi, társadalmi és ökológiai dömping, valamint a szerzői jogi kalózkodás, hamisítás vagy illegális másolás elleni küzdelem érdekében;

| 78. | felszólítja az Uniót, hogy egyes harmadik országokból importált termékek esetében – Kanada, az Egyesült Államok, Kína vagy Japán mintájára – követelje meg a származási ország feltüntetését annak érdekében, hogy a nyomonkövethetőség tekintetében minőségi és biztonsági előírásokat alkalmazzanak rájuk ugyanúgy, mint az Unióban készült termékekre; |
| --- | --- |

78.

felszólítja az Uniót, hogy egyes harmadik országokból importált termékek esetében – Kanada, az Egyesült Államok, Kína vagy Japán mintájára – követelje meg a származási ország feltüntetését annak érdekében, hogy a nyomonkövethetőség tekintetében minőségi és biztonsági előírásokat alkalmazzanak rájuk ugyanúgy, mint az Unióban készült termékekre;

| 79. | úgy véli, hogy az európai ipar megerősítéséhez és különösen a vállalatok világgazdasági szintű versenyképességének javításához európai rendelkezéseket kell elfogadni az eredetmegjelölésre vonatkozóan (made in); úgy véli, hogy ez lehetővé tenné a nyilvánosság és a fogyasztók számára, hogy tájékozottan választhassanak, illetve ösztönözné a termelést az Európai Unión belül, amit sok esetben a jó minőséggel és a magas gyártási színvonallal kapcsolatos jó hírnév előz meg; |
| --- | --- |

79.

úgy véli, hogy az európai ipar megerősítéséhez és különösen a vállalatok világgazdasági szintű versenyképességének javításához európai rendelkezéseket kell elfogadni az eredetmegjelölésre vonatkozóan (made in); úgy véli, hogy ez lehetővé tenné a nyilvánosság és a fogyasztók számára, hogy tájékozottan választhassanak, illetve ösztönözné a termelést az Európai Unión belül, amit sok esetben a jó minőséggel és a magas gyártási színvonallal kapcsolatos jó hírnév előz meg;

| 80. | úgy véli, hogy egy, az éghajlattal foglalkozó többoldalú megállapodás lenne a legjobb eszköz a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos negatív környezeti hatások csökkentésének biztosítására, ez azonban a közeljövőben nem tűnik megköthetőnek; úgy véli ezért, hogy az Uniónak tovább kell keresnie azokat a lehetőségeket, amelyek révén a szénátszivárogtatással érintett iparágak a szén-dioxid-kvótáknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében történő árverezésén túlmenően megfelelő környezetvédelmi eszközöket, elsősorban a WTO szabályainak megfelelő „szén-dioxid-költségfelszámítási mechanizmust” tudnának alkalmazni, mivel egy ilyen mechanizmus lehetővé tenné a szén-dioxid-kibocsátási kockázatok harmadik országokra való áthárításának kockázata elleni fellépést; |
| --- | --- |

80.

úgy véli, hogy egy, az éghajlattal foglalkozó többoldalú megállapodás lenne a legjobb eszköz a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos negatív környezeti hatások csökkentésének biztosítására, ez azonban a közeljövőben nem tűnik megköthetőnek; úgy véli ezért, hogy az Uniónak tovább kell keresnie azokat a lehetőségeket, amelyek révén a szénátszivárogtatással érintett iparágak a szén-dioxid-kvótáknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében történő árverezésén túlmenően megfelelő környezetvédelmi eszközöket, elsősorban a WTO szabályainak megfelelő „szén-dioxid-költségfelszámítási mechanizmust” tudnának alkalmazni, mivel egy ilyen mechanizmus lehetővé tenné a szén-dioxid-kibocsátási kockázatok harmadik országokra való áthárításának kockázata elleni fellépést;

| 81. | kitart amellett, hogy az Uniónak saját politikái kidolgozása előtt meg kell vizsgálnia a harmadik országok gazdasági gyakorlatát, és kéri különösen a Bizottságot, hogy az állami támogatások ellenőrzése során külön szempontként vegye figyelembe az európai vállalkozások helyzetét a nemzetközi versenyben; |
| --- | --- |

81.

kitart amellett, hogy az Uniónak saját politikái kidolgozása előtt meg kell vizsgálnia a harmadik országok gazdasági gyakorlatát, és kéri különösen a Bizottságot, hogy az állami támogatások ellenőrzése során külön szempontként vegye figyelembe az európai vállalkozások helyzetét a nemzetközi versenyben;

Fenntartható ipari kultúra

| 82. | hangsúlyozza a megfelelő keret létrehozásának fontosságát annak érdekében, hogy az ipar Európában maradjon, és globális versenyképessége továbbra is fejlődjön; ezért meg van győződve arról, hogy az uniós politikáknak alapos hatásvizsgálatokra kell támaszkodniuk, amelyek e politikák gazdasági, társadalmi és környezeti előnyeit minden oldalról megvizsgálják; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza a megfelelő keret létrehozásának fontosságát annak érdekében, hogy az ipar Európában maradjon, és globális versenyképessége továbbra is fejlődjön; ezért meg van győződve arról, hogy az uniós politikáknak alapos hatásvizsgálatokra kell támaszkodniuk, amelyek e politikák gazdasági, társadalmi és környezeti előnyeit minden oldalról megvizsgálják;

| 83. | olyan uniós kezdeményezéseket sürget, amelyek előbb megállapítják, hogy mi ösztönzi a növekedést, az innovációt és a versenyképességet az egyes ágazatokban, majd szilárdabb, összehangoltabb, technológia-semleges és piaci szempontokon alapuló szakpolitikai megoldásokat és eszközöket javasolnak, amelyeket azután teljes mértékben ki is kell használni; úgy véli, hogy ennek érdekében költséghatékony módon tovább kellene fejleszteni a termékspecifikus szabályozást – mint például a környezetbarát tervezésről szóló irányelvet –, az energiahatékonysági jelölésről szóló irányelvet teljes mértékben végre kell hajtani, illetve olyan ösztönző kezdeményezéseket kellene indítani, mint például a „környezetbarát autókkal kapcsolatos kezdeményezés”; ezzel összefüggésben kéri egy hosszú távú, a fenntartható fogyasztásról szóló kampány indítását a figyelemfelkeltés és a magatartás megváltoztatása érdekében, így támogatva az innovatív termékeket és tervezést; |
| --- | --- |

83.

olyan uniós kezdeményezéseket sürget, amelyek előbb megállapítják, hogy mi ösztönzi a növekedést, az innovációt és a versenyképességet az egyes ágazatokban, majd szilárdabb, összehangoltabb, technológia-semleges és piaci szempontokon alapuló szakpolitikai megoldásokat és eszközöket javasolnak, amelyeket azután teljes mértékben ki is kell használni; úgy véli, hogy ennek érdekében költséghatékony módon tovább kellene fejleszteni a termékspecifikus szabályozást – mint például a környezetbarát tervezésről szóló irányelvet –, az energiahatékonysági jelölésről szóló irányelvet teljes mértékben végre kell hajtani, illetve olyan ösztönző kezdeményezéseket kellene indítani, mint például a „környezetbarát autókkal kapcsolatos kezdeményezés”; ezzel összefüggésben kéri egy hosszú távú, a fenntartható fogyasztásról szóló kampány indítását a figyelemfelkeltés és a magatartás megváltoztatása érdekében, így támogatva az innovatív termékeket és tervezést;

| 84. | meggyőződése, hogy meg kell őrizni és meg kell erősíteni Európa helyét a világ ipari térképén, különös tekintettel arra, hogy új ipari lehetőségek merülnek fel az EU beruházási kötelezettségvállalásai kapcsán, például az éghajlatváltozás és az energia területén, amelyek magas fokú képzettséget igénylő területeken foglalkoztatási lehetőségeket fognak megnyitni; |
| --- | --- |

84.

meggyőződése, hogy meg kell őrizni és meg kell erősíteni Európa helyét a világ ipari térképén, különös tekintettel arra, hogy új ipari lehetőségek merülnek fel az EU beruházási kötelezettségvállalásai kapcsán, például az éghajlatváltozás és az energia területén, amelyek magas fokú képzettséget igénylő területeken foglalkoztatási lehetőségeket fognak megnyitni;

| 85. | felhívja a Bizottságot, hogy ezt az iparpolitikát világosan foglalja bele a 2050-re megvalósítandó, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasághoz vezető menetrendbe, a SET-terv keretében tett ipari kezdeményezésekbe és az erőforrás-hatékony Európához vezető út ütemtervében vázolt, 2050-re vonatkozó elképzelésekbe; |
| --- | --- |

85.

felhívja a Bizottságot, hogy ezt az iparpolitikát világosan foglalja bele a 2050-re megvalósítandó, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasághoz vezető menetrendbe, a SET-terv keretében tett ipari kezdeményezésekbe és az erőforrás-hatékony Európához vezető út ütemtervében vázolt, 2050-re vonatkozó elképzelésekbe;

| 86. | kéri, hogy a piacközeli innováció támogatását – például a jelenlegi versenyképességi és innovációs keretprogramot – tartsák fenn és terjesszék ki; |
| --- | --- |

86.

kéri, hogy a piacközeli innováció támogatását – például a jelenlegi versenyképességi és innovációs keretprogramot – tartsák fenn és terjesszék ki;

| 87. | hangsúlyozza, hogy szükség van minden új jogszabály minőségének következetes ellenőrzésére az alábbi kritériumoknak megfelelően:






  — | tudományos tanácsadás: a bizonyíték és az értelmezés minősége, |
| --- | --- | --- |

87.

hangsúlyozza, hogy szükség van minden új jogszabály minőségének következetes ellenőrzésére az alábbi kritériumoknak megfelelően:

—

tudományos tanácsadás: a bizonyíték és az értelmezés minősége,

| — | konzultáció: a „felhasználók” megkérdezése a meglévő szabályozással kapcsolatos tapasztalataikról, |
| --- | --- |

—

konzultáció: a „felhasználók” megkérdezése a meglévő szabályozással kapcsolatos tapasztalataikról,

| — | nemzetközi referenciaértékek: összehasonlítás a legfontosabb versenytársak országainak jogszabályaival, |
| --- | --- |

—

nemzetközi referenciaértékek: összehasonlítás a legfontosabb versenytársak országainak jogszabályaival,

| — | a javaslat következetes összhangja a vonatkozó uniós jogszabályokkal, |
| --- | --- |

—

a javaslat következetes összhangja a vonatkozó uniós jogszabályokkal,

| — | a megvalósuló egyszerűsítés (ideértve az önkéntes alternatívákat is); |
| --- | --- |

—

a megvalósuló egyszerűsítés (ideértve az önkéntes alternatívákat is);

| 88. | emlékeztet arra, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) alapvető eszközzé vált, amellyel a közösségek segíthetők annak érdekében, hogy versenyképtelen iparágakat fenntarthatóvá tegyenek; hangsúlyozza, hogy az EGAA-t fenn kell tartani és szükség esetén ki kell bővíteni; |
| --- | --- |

88.

emlékeztet arra, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) alapvető eszközzé vált, amellyel a közösségek segíthetők annak érdekében, hogy versenyképtelen iparágakat fenntarthatóvá tegyenek; hangsúlyozza, hogy az EGAA-t fenn kell tartani és szükség esetén ki kell bővíteni;

| 89. | fokozottabb erőfeszítéseket kér a jelenlegi nehézségek leküzdése, valamint – az alacsony költségek mellett hatékony és magas minőségű jogi védelmet és a szabadalmakat érintő viták rendezésének összehangolt európai rendszerét biztosító – közösségi szabadalom mielőbbi létrehozása érdekében, javítva az ipari és szellemi tulajdonjogok keretfeltételeit, előmozdítva a jogbiztonságot és leküzdve a hamisítást, s eközben a lehető legalacsonyabb szinten tartva a bürokratikus költségeket, különösen a kkv-k esetében; üdvözli, hogy a Tanács határozottan támogatja a Bizottság azon döntését, amely szerint 2011-ben kezdeményezni fogja a megerősített együttműködési eljárást az egységes uniós szabadalom tekintetében; felszólít továbbá a normamegállapítás reformjára (különösen az IKT ágazatban) annak érdekében, hogy a szabványok kidolgozása nyitott és átlátható legyen, a kölcsönös átjárhatóság elvén alapuljon és biztosítsa az európai ipar versenyképességét; úgy véli, hogy a nemzetközi szabványosítás előmozdításának köszönhetően megőrizhető Európa technológiai vezető szerepe; |
| --- | --- |

89.

fokozottabb erőfeszítéseket kér a jelenlegi nehézségek leküzdése, valamint – az alacsony költségek mellett hatékony és magas minőségű jogi védelmet és a szabadalmakat érintő viták rendezésének összehangolt európai rendszerét biztosító – közösségi szabadalom mielőbbi létrehozása érdekében, javítva az ipari és szellemi tulajdonjogok keretfeltételeit, előmozdítva a jogbiztonságot és leküzdve a hamisítást, s eközben a lehető legalacsonyabb szinten tartva a bürokratikus költségeket, különösen a kkv-k esetében; üdvözli, hogy a Tanács határozottan támogatja a Bizottság azon döntését, amely szerint 2011-ben kezdeményezni fogja a megerősített együttműködési eljárást az egységes uniós szabadalom tekintetében; felszólít továbbá a normamegállapítás reformjára (különösen az IKT ágazatban) annak érdekében, hogy a szabványok kidolgozása nyitott és átlátható legyen, a kölcsönös átjárhatóság elvén alapuljon és biztosítsa az európai ipar versenyképességét; úgy véli, hogy a nemzetközi szabványosítás előmozdításának köszönhetően megőrizhető Európa technológiai vezető szerepe;

| 90. | megjegyzi, hogy az európai ipar versenyképességéhez és növekedéséhez rendkívül lényeges a belső piac megvalósítása; hangsúlyozza, hogy az európai iparágaknak megfelelő keretre van szükségük az áruk és szolgáltatások európai szintű kínálatának létrehozásához és fejlesztéséhez, ezzel összefüggésben pedig örömmel veszi tudomásul az egységes piacról szóló jogszabályba („Single Market Act”) foglalt javaslatokat; felkéri a Bizottságot, hogy határozza meg a hatékonyság növelését és az irányítás javítását az egységes piacról szóló jogszabály keretén belül lehetővé tévő harmonizáció lehetőségeit, különösen a héa, a szellemi tulajdonjogok, az uniós szabadalom, az általános szabványosítás, a címkézés és az egyes ágazatokra vonatkozó előírások területén; |
| --- | --- |

90.

megjegyzi, hogy az európai ipar versenyképességéhez és növekedéséhez rendkívül lényeges a belső piac megvalósítása; hangsúlyozza, hogy az európai iparágaknak megfelelő keretre van szükségük az áruk és szolgáltatások európai szintű kínálatának létrehozásához és fejlesztéséhez, ezzel összefüggésben pedig örömmel veszi tudomásul az egységes piacról szóló jogszabályba („Single Market Act”) foglalt javaslatokat; felkéri a Bizottságot, hogy határozza meg a hatékonyság növelését és az irányítás javítását az egységes piacról szóló jogszabály keretén belül lehetővé tévő harmonizáció lehetőségeit, különösen a héa, a szellemi tulajdonjogok, az uniós szabadalom, az általános szabványosítás, a címkézés és az egyes ágazatokra vonatkozó előírások területén;

| 91. | ösztönzi a tagállamokat, hogy vállaljanak aktívabb szerepet az egységes piac irányításában oly módon, hogy javítják a tagállami hatóságok közötti együttműködést, és megerősítik az egységes piac helyszíni irányítását szolgáló szabályok átültetését, alkalmazását és betartását; kéri a tagállamokat, hogy csökkentsék az ügyleti költségeket, például a hatékonyabb e-irányítás kialakítását célzó kiegészítő intézkedések segítségével; |
| --- | --- |

91.

ösztönzi a tagállamokat, hogy vállaljanak aktívabb szerepet az egységes piac irányításában oly módon, hogy javítják a tagállami hatóságok közötti együttműködést, és megerősítik az egységes piac helyszíni irányítását szolgáló szabályok átültetését, alkalmazását és betartását; kéri a tagállamokat, hogy csökkentsék az ügyleti költségeket, például a hatékonyabb e-irányítás kialakítását célzó kiegészítő intézkedések segítségével;

| 92. | hangsúlyozza, hogy az állami hatóságoknak támogatniuk kell a kulcsfontosságú technológiák fejlesztését, és elengedhetetlenül fontos a szabványok kidolgozásának felgyorsítása is, mert ezek alapvető jelentőséggel bírnak az Unió ipari versenyképességének megőrzése és az új növekedés serkentése szempontjából, különösen az olyan szabványok esetében, amelyek ösztönzik a környezetvédelmi és társadalmi téren jelentkező problémák leküzdését célzó innovációt; |
| --- | --- |

92.

hangsúlyozza, hogy az állami hatóságoknak támogatniuk kell a kulcsfontosságú technológiák fejlesztését, és elengedhetetlenül fontos a szabványok kidolgozásának felgyorsítása is, mert ezek alapvető jelentőséggel bírnak az Unió ipari versenyképességének megőrzése és az új növekedés serkentése szempontjából, különösen az olyan szabványok esetében, amelyek ösztönzik a környezetvédelmi és társadalmi téren jelentkező problémák leküzdését célzó innovációt;

| 93. | hangsúlyozza, hogy az európai szabványosítási rendszerben figyelembe kell venni a kkv-k és kézműipari vállalkozások sajátosságait, különösen a szabványokhoz való hozzáférés költségeinek csökkentése, a szabványok terjesztése (összefoglalók kiadása) vagy pénzügyi támogatás révén; hangsúlyozza, hogy a tagállami szabványügyi szervezeteknek elsődleges szerepet kell játszaniuk a kkv-k és kézműipari vállalkozások szabványosítási eljárásban való részvételének előmozdításában és megerősítésében, a „nemzeti szerepvállalás” elvével összhangban; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza, hogy az európai szabványosítási rendszerben figyelembe kell venni a kkv-k és kézműipari vállalkozások sajátosságait, különösen a szabványokhoz való hozzáférés költségeinek csökkentése, a szabványok terjesztése (összefoglalók kiadása) vagy pénzügyi támogatás révén; hangsúlyozza, hogy a tagállami szabványügyi szervezeteknek elsődleges szerepet kell játszaniuk a kkv-k és kézműipari vállalkozások szabványosítási eljárásban való részvételének előmozdításában és megerősítésében, a „nemzeti szerepvállalás” elvével összhangban;

| 94. | hangsúlyozza, hogy fontos olyan szempontokat is figyelembe venni, amelyekre egyelőre nem terjed ki az európai szabadalmi jog (ilyen például az „üzleti titok”) annak érdekében, hogy az európai ipar – az Egyesült Államokhoz és Japánhoz hasonlóan – élvezhesse a termékekkel és eljárásokkal kapcsolatos szellemi tulajdonjogok hathatós védelmének előnyeit; |
| --- | --- |

94.

hangsúlyozza, hogy fontos olyan szempontokat is figyelembe venni, amelyekre egyelőre nem terjed ki az európai szabadalmi jog (ilyen például az „üzleti titok”) annak érdekében, hogy az európai ipar – az Egyesült Államokhoz és Japánhoz hasonlóan – élvezhesse a termékekkel és eljárásokkal kapcsolatos szellemi tulajdonjogok hathatós védelmének előnyeit;

| 95. | emlékeztet arra, hogy az európai ipar versenyképességének és technológiai vezető szerepének megerősítése érdekében az alábbiakra van szükség:






  — | az európai szabványosítási rendszert kell alapul venni, amelynek előnyei már bebizonyosodtak, és azt meg kell erősíteni annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben megfeleljen az innovatív vállalkozások, különösen a kkv-k szükségleteinek, |
| --- | --- | --- |

95.

emlékeztet arra, hogy az európai ipar versenyképességének és technológiai vezető szerepének megerősítése érdekében az alábbiakra van szükség:

—

az európai szabványosítási rendszert kell alapul venni, amelynek előnyei már bebizonyosodtak, és azt meg kell erősíteni annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben megfeleljen az innovatív vállalkozások, különösen a kkv-k szükségleteinek,

| — | növelni kell a vállalkozások, különösen a kkv-k részvételét a szabványosítási folyamatban, és biztosítani kell a szabványok magas fokú népszerűsítését; |
| --- | --- |

—

növelni kell a vállalkozások, különösen a kkv-k részvételét a szabványosítási folyamatban, és biztosítani kell a szabványok magas fokú népszerűsítését;

| 96. | hangsúlyozza, hogy a belső piac teljes megvalósítása még sok lehetőséget tartogat az európai ipar teljesítményének kibontakoztatására, és kéri a Bizottságot, hogy mielőbb szüntesse meg a belső piacon még létező akadályokat és korlátokat; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza, hogy a belső piac teljes megvalósítása még sok lehetőséget tartogat az európai ipar teljesítményének kibontakoztatására, és kéri a Bizottságot, hogy mielőbb szüntesse meg a belső piacon még létező akadályokat és korlátokat;

| 97. | kéri a tagállamokat – miközben tudomásul veszi, hogy a szerkezetátalakításért a vállalatokat és a szociális partnereket terheli az elsődleges felelősség –, hogy hozzanak létre a szerkezetátalakítással foglalkozó munkacsoportokat, amelyek áttekintik a szerkezetátalakítási folyamatokat és zökkenőmentes gazdasági átmenetet biztosítanak, többek között a munkaerőpiaci mobilitás előmozdítása, az átképzés vagy egyéb olyan intézkedések révén, amelyek innovatív és fenntartható alternatívákat kínálnak a munkavállalók és a munkaadók számára egyaránt; kéri az európai strukturális alapok szerepének megerősítését, valamint a kutatás és a fejlesztés fokozását az átszervezési folyamatok terén; |
| --- | --- |

97.

kéri a tagállamokat – miközben tudomásul veszi, hogy a szerkezetátalakításért a vállalatokat és a szociális partnereket terheli az elsődleges felelősség –, hogy hozzanak létre a szerkezetátalakítással foglalkozó munkacsoportokat, amelyek áttekintik a szerkezetátalakítási folyamatokat és zökkenőmentes gazdasági átmenetet biztosítanak, többek között a munkaerőpiaci mobilitás előmozdítása, az átképzés vagy egyéb olyan intézkedések révén, amelyek innovatív és fenntartható alternatívákat kínálnak a munkavállalók és a munkaadók számára egyaránt; kéri az európai strukturális alapok szerepének megerősítését, valamint a kutatás és a fejlesztés fokozását az átszervezési folyamatok terén;

| 98. | felszólít az európai ipari munkaerőbe történő újabb befektetésre, nagy hangsúlyt fektetve az ágazati szociális párbeszédre a globalizációval, valamint az erőforrás- és energiahatékony gazdaság előtérbe helyezésével együtt járó szerkezeti változások kezelése érdekében; biztatja a szociális partnereket azokban a szektorokban, amelyekben a foglalkoztatás visszaesőben van, hogy időben kezdjenek el szembenézni a kihívásokkal, és az átmeneti időszakban az egyes munkavállalókat és az ágazatot egyaránt támogassák; hangsúlyozza az átmenet biztonságának fontosságát a jól működő társadalombiztosítási rendszerek révén, mivel ez segíthet az egyéneknek abban, hogy az új munkahelyeket kínálni képes ágazatokba átlépjenek; |
| --- | --- |

98.

felszólít az európai ipari munkaerőbe történő újabb befektetésre, nagy hangsúlyt fektetve az ágazati szociális párbeszédre a globalizációval, valamint az erőforrás- és energiahatékony gazdaság előtérbe helyezésével együtt járó szerkezeti változások kezelése érdekében; biztatja a szociális partnereket azokban a szektorokban, amelyekben a foglalkoztatás visszaesőben van, hogy időben kezdjenek el szembenézni a kihívásokkal, és az átmeneti időszakban az egyes munkavállalókat és az ágazatot egyaránt támogassák; hangsúlyozza az átmenet biztonságának fontosságát a jól működő társadalombiztosítási rendszerek révén, mivel ez segíthet az egyéneknek abban, hogy az új munkahelyeket kínálni képes ágazatokba átlépjenek;

| 99. | felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen javaslatokat a szakmaváltás támogatására, a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentésére, az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjének előmozdítására és az EU foglalkoztatási iránymutatásainak az összes szakmaváltás-típus egyes szakaszain keresztül nyújtandó biztosítékok meghatározása során történő alkalmazására; |
| --- | --- |

99.

felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen javaslatokat a szakmaváltás támogatására, a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentésére, az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjének előmozdítására és az EU foglalkoztatási iránymutatásainak az összes szakmaváltás-típus egyes szakaszain keresztül nyújtandó biztosítékok meghatározása során történő alkalmazására;

| 100. | kéri, hogy az Európai Bizottság jusson aktívabb szerephez a vállalatok szerkezetátalakításában egy európai üzemi tanáccsal; úgy véli, hogy ilyen szerkezetátalakítás esetén valamennyi lényeges információt a lehető legkorábban az Európai Bizottság rendelkezésére kell bocsátani, hogy az a tagállamok európai tárgyalópartnereként és koordinátoraként maradéktalanul betölthesse szerepét; úgy véli, hogy ezáltal a Bizottság jobb helyzetbe kerül a szerkezetátalakítást segítő állami támogatás alkalmazásának átvilágításához és értékeléséhez; |
| --- | --- |

100.

kéri, hogy az Európai Bizottság jusson aktívabb szerephez a vállalatok szerkezetátalakításában egy európai üzemi tanáccsal; úgy véli, hogy ilyen szerkezetátalakítás esetén valamennyi lényeges információt a lehető legkorábban az Európai Bizottság rendelkezésére kell bocsátani, hogy az a tagállamok európai tárgyalópartnereként és koordinátoraként maradéktalanul betölthesse szerepét; úgy véli, hogy ezáltal a Bizottság jobb helyzetbe kerül a szerkezetátalakítást segítő állami támogatás alkalmazásának átvilágításához és értékeléséhez;

| 101. | kéri, hogy kerüljön sor az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap átfogó értékelésére és korszerűsítésére annak érdekében, hogy rövidebb időn belül hozzá lehessen férni, valamint kéri, hogy az alap költségvetését növeljék a következő pénzügyi keretben; javasolja továbbá, hogy hozzák létre az Európai Környezeti Alkalmazkodási Alapot; |
| --- | --- |

101.

kéri, hogy kerüljön sor az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap átfogó értékelésére és korszerűsítésére annak érdekében, hogy rövidebb időn belül hozzá lehessen férni, valamint kéri, hogy az alap költségvetését növeljék a következő pénzügyi keretben; javasolja továbbá, hogy hozzák létre az Európai Környezeti Alkalmazkodási Alapot;

| 102. | hangsúlyozza, hogy a globális gazdasági válság egész Európában hatással van a foglalkoztatás szintjére, és ezzel rontja az EU gazdasági-társadalmi kilátásait és fokozza a regionális különbségeket; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a főként a hatékony és versenyképes kkv-kra támaszkodó versenyképes, diverzifikált, igazságos és fenntartható ipari ágazat Európa-szerte alapvető fontosságú a munkavállalók jövője szempontjából; javasolja, hogy hasznosítsák az idősebbek tapasztalatát és szakértelmét, hogy zökkenőmentes legyen a generációváltás; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza, hogy a globális gazdasági válság egész Európában hatással van a foglalkoztatás szintjére, és ezzel rontja az EU gazdasági-társadalmi kilátásait és fokozza a regionális különbségeket; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a főként a hatékony és versenyképes kkv-kra támaszkodó versenyképes, diverzifikált, igazságos és fenntartható ipari ágazat Európa-szerte alapvető fontosságú a munkavállalók jövője szempontjából; javasolja, hogy hasznosítsák az idősebbek tapasztalatát és szakértelmét, hogy zökkenőmentes legyen a generációváltás;

| 103. | elismeri, hogy regionális különbségek állnak fenn az ipari fejlődés terén, mindenekelőtt az új tagállamokban zajló dezindusztrializációs folyamatok esetében, és kéri, hogy ezt vegyék figyelembe az új, fenntartható iparpolitika keretében és a strukturális alapok forrásainak elosztásakor is a területi kohézió erősítése érdekében; |
| --- | --- |

103.

elismeri, hogy regionális különbségek állnak fenn az ipari fejlődés terén, mindenekelőtt az új tagállamokban zajló dezindusztrializációs folyamatok esetében, és kéri, hogy ezt vegyék figyelembe az új, fenntartható iparpolitika keretében és a strukturális alapok forrásainak elosztásakor is a területi kohézió erősítése érdekében;

| 104. | hangsúlyozza a kkv-k óriási jelentőségét az ipar – különösen a regionális szinten biztosított hosszú távú állások –, valamint a gazdasági és kreatív vitalitásnak és a növekedés magas szintjének a megőrzése szempontjából, és a következőkre kéri a Bizottságot:






  — | jobban figyelembe kell venni a kis- és közepes vállalkozások megkülönböztető jellemzőit, valamint sajátos nehézségeiket a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtásának keresztülvitele, az elfogadott irányelvek megvalósításában tapasztalt hiányosságok kezelése és megfelelő, konkrét intézkedések, például a bürokratikus terhek csökkentése (valamint a szabályozási kötelezettségek egyéb vonatkozásainak egyszerűsítése) és a kkv-teszt következetes végrehajtása révén, végül megfelelő haladást biztosítva az európai kkv-k számára, |
| --- | --- | --- |

104.

hangsúlyozza a kkv-k óriási jelentőségét az ipar – különösen a regionális szinten biztosított hosszú távú állások –, valamint a gazdasági és kreatív vitalitásnak és a növekedés magas szintjének a megőrzése szempontjából, és a következőkre kéri a Bizottságot:

—

jobban figyelembe kell venni a kis- és közepes vállalkozások megkülönböztető jellemzőit, valamint sajátos nehézségeiket a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtásának keresztülvitele, az elfogadott irányelvek megvalósításában tapasztalt hiányosságok kezelése és megfelelő, konkrét intézkedések, például a bürokratikus terhek csökkentése (valamint a szabályozási kötelezettségek egyéb vonatkozásainak egyszerűsítése) és a kkv-teszt következetes végrehajtása révén, végül megfelelő haladást biztosítva az európai kkv-k számára,

| — | segíteni kell a kkv-kat a kutatást és a piacot összekapcsoló „közvetítőként” működő struktúráknak számító egyetemi konzorciumok és alapítványok által biztosított kutatási szolgáltatásokhoz és szakértelemhez való hozzáférésben, |
| --- | --- |

—

segíteni kell a kkv-kat a kutatást és a piacot összekapcsoló „közvetítőként” működő struktúráknak számító egyetemi konzorciumok és alapítványok által biztosított kutatási szolgáltatásokhoz és szakértelemhez való hozzáférésben,

| — | nem szabad megfeledkezni az európai zártkörű társaság statútumának kérdéséről, amely évek óta az európai viták egyik központi témája, |
| --- | --- |

—

nem szabad megfeledkezni az európai zártkörű társaság statútumának kérdéséről, amely évek óta az európai viták egyik központi témája,

| — | további erőfeszítéseket kell tenni a kkv-k finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférésének javítására, illetve különösen a kockázati tőkével összefüggő életképes lehetőségeket kell kidolgozni; pénzügyi piacok újjáépítése keretében erősíteni kell a kkv-k számára elérhető rövid és hosszú távú finanszírozási lehetőségeket és az általuk előnyben részesített finanszírozási forrásokat; meg kell nyitni a piacokat és tisztességes előfeltételeket kell biztosítani a versenyhez, ami több vállalkozó és kisvállalkozás számára tenné lehetővé a növekedést és az európai szintű vállalkozássá bővülést, |
| --- | --- |

—

további erőfeszítéseket kell tenni a kkv-k finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférésének javítására, illetve különösen a kockázati tőkével összefüggő életképes lehetőségeket kell kidolgozni; pénzügyi piacok újjáépítése keretében erősíteni kell a kkv-k számára elérhető rövid és hosszú távú finanszírozási lehetőségeket és az általuk előnyben részesített finanszírozási forrásokat; meg kell nyitni a piacokat és tisztességes előfeltételeket kell biztosítani a versenyhez, ami több vállalkozó és kisvállalkozás számára tenné lehetővé a növekedést és az európai szintű vállalkozássá bővülést,

| — | meg kell vizsgálni a kis- és középvállalkozások uniós definícióját, nagyobb rugalmasságot téve lehetővé azokban az egyedi iparágakban, amelyekben a kkv-k a sajátos piaci szerkezet miatt nem teljesítik a meghatározott értékesítési és foglalkoztatási küszöböket, ugyanakkor ténylegesen középvállalkozások, azonban a kkv-k definíciójának megváltoztatása semmiképpen sem gátolhatja hatékonyságukat, |
| --- | --- |

—

meg kell vizsgálni a kis- és középvállalkozások uniós definícióját, nagyobb rugalmasságot téve lehetővé azokban az egyedi iparágakban, amelyekben a kkv-k a sajátos piaci szerkezet miatt nem teljesítik a meghatározott értékesítési és foglalkoztatási küszöböket, ugyanakkor ténylegesen középvállalkozások, azonban a kkv-k definíciójának megváltoztatása semmiképpen sem gátolhatja hatékonyságukat,

| — | a kkv-k számára az exporttal kapcsolatos tanácsadást kell kialakítani, különösen az EU-n kívüli országok piacaihoz való hozzáférés, az ezen piacokon való hosszú távú jelenlét biztosítása, valamint a szellemi tulajdon védelme, illetve pénzügyi és technológiai értékének optimalizálása tekintetében, |
| --- | --- |

—

a kkv-k számára az exporttal kapcsolatos tanácsadást kell kialakítani, különösen az EU-n kívüli országok piacaihoz való hozzáférés, az ezen piacokon való hosszú távú jelenlét biztosítása, valamint a szellemi tulajdon védelme, illetve pénzügyi és technológiai értékének optimalizálása tekintetében,

| — | erősíteni kell a nemzetközivé válással kapcsolatos intézkedéseket annak érdekében, hogy a kkv-k versenyképesebbé váljanak és mind a belső, mind a globális piacot megcélozzák, |
| --- | --- |

—

erősíteni kell a nemzetközivé válással kapcsolatos intézkedéseket annak érdekében, hogy a kkv-k versenyképesebbé váljanak és mind a belső, mind a globális piacot megcélozzák,

| — | növelni kell a kkv-k kutatási és fejlesztési keretprogramokban való részvételét a vonatkozó eljárások egyszerűsítése, valamint hatékonyabb helyi szintű tájékoztatási és támogatási rendszer kiépítése révén, |
| --- | --- |

—

növelni kell a kkv-k kutatási és fejlesztési keretprogramokban való részvételét a vonatkozó eljárások egyszerűsítése, valamint hatékonyabb helyi szintű tájékoztatási és támogatási rendszer kiépítése révén,

| — | az értéklánc különböző részein található kkv-k és nagyobb cégek közötti hálózatépítést elősegítő projekteket kell megvalósítani, |
| --- | --- |

—

az értéklánc különböző részein található kkv-k és nagyobb cégek közötti hálózatépítést elősegítő projekteket kell megvalósítani,

| — | az ökoinnovációs kkv-k fejlődését és növekedését, valamint az ökoipari parkok fejlődését előmozdító eszközöket kell biztosítani, |
| --- | --- |

—

az ökoinnovációs kkv-k fejlődését és növekedését, valamint az ökoipari parkok fejlődését előmozdító eszközöket kell biztosítani,

| — | meg kell vizsgálni, hogy a kkv-k aktuális definíciója szerinti kritériumokat nem teljesítő közepes méretű és családi tulajdonú vállalkozások képesek-e megfelelően kihasználni a kifejezetten a kis- és közepes vállalkozásokra irányuló kutatások és fejlesztések céljaira rendelkezésre álló jelenlegi és jövőbeli finanszírozási lehetőségeket, |
| --- | --- |

—

meg kell vizsgálni, hogy a kkv-k aktuális definíciója szerinti kritériumokat nem teljesítő közepes méretű és családi tulajdonú vállalkozások képesek-e megfelelően kihasználni a kifejezetten a kis- és közepes vállalkozásokra irányuló kutatások és fejlesztések céljaira rendelkezésre álló jelenlegi és jövőbeli finanszírozási lehetőségeket,

| — | közelíteni kell egymáshoz a keresletet és a kínálatot a szabadalmak tekintetében – különösen a kkv-k szempontjából –, és csökkenteni kell a szabványokhoz való hozzáférés költségeit a kkv-k számára; |
| --- | --- |

—

közelíteni kell egymáshoz a keresletet és a kínálatot a szabadalmak tekintetében – különösen a kkv-k szempontjából –, és csökkenteni kell a szabványokhoz való hozzáférés költségeit a kkv-k számára;

| 105. | úgy véli, hogy felül kell vizsgálni a nyilvános vételi ajánlatokra vonatkozó uniós irányelvet annak érdekében, hogy az EU módot kapjon arra, hogy ellenezze az olyan projekteket, amelyek károsnak bizonyulhatnak – ipari, gazdasági és társadalmi értelemben – a társadalmi kohézióra és a belső piac stabilitására nézve; úgy véli, hogy – összhangban az Európai Unió által tett nemzetközi kötelezettségvállalásokkal – az Unió számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy szembeszálljon az olyan cégek által adott nyilvános vételi ajánlatokkal, amelyek nem vállalnak társadalmi felelősséget és/vagy nem tartják be a jó kormányzás követelményeit, illetve az olyan nyilvános vételi ajánlatokkal, amelyek a tagállamok által stratégiainak minősített ágazatokat érintenének; |
| --- | --- |

105.

úgy véli, hogy felül kell vizsgálni a nyilvános vételi ajánlatokra vonatkozó uniós irányelvet annak érdekében, hogy az EU módot kapjon arra, hogy ellenezze az olyan projekteket, amelyek károsnak bizonyulhatnak – ipari, gazdasági és társadalmi értelemben – a társadalmi kohézióra és a belső piac stabilitására nézve; úgy véli, hogy – összhangban az Európai Unió által tett nemzetközi kötelezettségvállalásokkal – az Unió számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy szembeszálljon az olyan cégek által adott nyilvános vételi ajánlatokkal, amelyek nem vállalnak társadalmi felelősséget és/vagy nem tartják be a jó kormányzás követelményeit, illetve az olyan nyilvános vételi ajánlatokkal, amelyek a tagállamok által stratégiainak minősített ágazatokat érintenének;

| 106. | felhív arra, hogy haladást kell elérni a köz- és magánszféra közötti partnerségek kialakítása területén; |
| --- | --- |

106.

felhív arra, hogy haladást kell elérni a köz- és magánszféra közötti partnerségek kialakítása területén;

| 107. | úgy véli, hogy az Európa 2020 célkitűzéseinek megvalósítása és az éghajlati és energiacélok 2020-ra történő elérése érdekében az ágazati támogatási politikát nemcsak a versenyjog keretében kell szemlélni, hanem az Unió érdekében proaktív és átlátható módon és világos szabályok szerint kell használni az innováció, a versenyképesség és a fenntartható termékek piaci bevezetésének erősítése érdekében, és az ipari szerkezetátalakításokkal összefüggésben; ellenzi a különböző nemzetek azon egyedi állami támogatási rendszereit, amelyek nem tartják be a szabályokat, és ezáltal egyenlőtlen versenyfeltételeket gerjesztenek; |
| --- | --- |

107.

úgy véli, hogy az Európa 2020 célkitűzéseinek megvalósítása és az éghajlati és energiacélok 2020-ra történő elérése érdekében az ágazati támogatási politikát nemcsak a versenyjog keretében kell szemlélni, hanem az Unió érdekében proaktív és átlátható módon és világos szabályok szerint kell használni az innováció, a versenyképesség és a fenntartható termékek piaci bevezetésének erősítése érdekében, és az ipari szerkezetátalakításokkal összefüggésben; ellenzi a különböző nemzetek azon egyedi állami támogatási rendszereit, amelyek nem tartják be a szabályokat, és ezáltal egyenlőtlen versenyfeltételeket gerjesztenek;

| 108. | úgy véli, hogy a versenypolitikának – a belső piac szabályainak tiszteletben tartásával – egy ambiciózus iparpolitika érdekeit kellene szolgálnia; |
| --- | --- |

108.

úgy véli, hogy a versenypolitikának – a belső piac szabályainak tiszteletben tartásával – egy ambiciózus iparpolitika érdekeit kellene szolgálnia;

| 109. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok a kereskedelempolitikák viszonosságának elve révén megfelelőbb módon képesek fenntartható és igazságos fejlődést elérni az iparban; megjegyzi, hogy a regionális hálózati struktúrákat és versenyképes klasztereket nem befolyásolhatják kedvezőtlenül a kkv-kat különösen sújtó, egymástól eltérő kereskedelmi szabályok és rendelkezések; |
| --- | --- |

109.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok a kereskedelempolitikák viszonosságának elve révén megfelelőbb módon képesek fenntartható és igazságos fejlődést elérni az iparban; megjegyzi, hogy a regionális hálózati struktúrákat és versenyképes klasztereket nem befolyásolhatják kedvezőtlenül a kkv-kat különösen sújtó, egymástól eltérő kereskedelmi szabályok és rendelkezések;

| 110. | hangsúlyozza – számos közelmúltbeli tanulmányhoz hasonlóan –, hogy az ágazati támogatások ösztönzik a növekedést, ha a támogatások összeegyeztethetőek az érintett ágazatokban fennálló verseny fenntartásával, illetve ha a támogatások nyújtásához olyan mechanizmusok társulnak, amelyek garantálják, hogy az eredménytelennek bizonyuló projektek ne részesüljenek további finanszírozásban; sürgeti, hogy az ilyen támogatások odaítélésének szisztematikusan feltételéül kell szabni, hogy a támogatott tevékenységek legalább öt évig, a kutatási-fejlesztés tevékenységek pedig legalább tíz évig európai területen maradjanak; |
| --- | --- |

110.

hangsúlyozza – számos közelmúltbeli tanulmányhoz hasonlóan –, hogy az ágazati támogatások ösztönzik a növekedést, ha a támogatások összeegyeztethetőek az érintett ágazatokban fennálló verseny fenntartásával, illetve ha a támogatások nyújtásához olyan mechanizmusok társulnak, amelyek garantálják, hogy az eredménytelennek bizonyuló projektek ne részesüljenek további finanszírozásban; sürgeti, hogy az ilyen támogatások odaítélésének szisztematikusan feltételéül kell szabni, hogy a támogatott tevékenységek legalább öt évig, a kutatási-fejlesztés tevékenységek pedig legalább tíz évig európai területen maradjanak;

| 111. | megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy az európai telephelyeknek nemzetközi szinten versenyképesnek kell lenniük, különösen a kulcsfontosságú technológiák terén; |
| --- | --- |

111.

megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy az európai telephelyeknek nemzetközi szinten versenyképesnek kell lenniük, különösen a kulcsfontosságú technológiák terén;

| 112. | úgy véli, hogy a szabadkereskedelem továbbra is az európai gazdasági növekedés egyik sarokköve, ezért kéri, hogy a jövőbeli két- és többoldalú kereskedelmi megállapodásokat úgy alakítsák ki, hogy a globális versenyen és az európai kereskedelmi partnerek kölcsönösségén alapuló iparpolitikai stratégia részét képezzék; úgy véli, hogy a fenntartható fejlődés elvének figyelembevétele érdekében a szociális és ökológiai szempontokat, valamint a mérvadó normákat be kell építeni a szabadkereskedelmi megállapodásokba; véleménye szerint gondoskodni kell arról, hogy az európai iparágakat ne veszélyeztessék tisztességtelen intézkedések, amint az jelenleg történik a napenergia-ágazatban; emlékeztet arra, hogy a kulcsfontosságú kereskedelmi partnerekkel folytatott szabályozási párbeszédeket meg kell erősíteni a kereskedelmi korlátok keletkezésének megakadályozása és a meglévők lebontása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy szigorúan ellenőrizze az EU versenytársainak számító harmadik országok által elfogadott környezetvédelmi jogszabályokat, árfolyam-politikákat, állami támogatási szabályokat, valamint egyéb támogatási programokat; kéri a külföldi közvetlen befektetésekkel kapcsolatos uniós stratégia fontolóra vételét a feltörekvő piacok vonatkozásában az új piacokhoz való jobb hozzáférés és a helyi termelés kiépítésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

112.

úgy véli, hogy a szabadkereskedelem továbbra is az európai gazdasági növekedés egyik sarokköve, ezért kéri, hogy a jövőbeli két- és többoldalú kereskedelmi megállapodásokat úgy alakítsák ki, hogy a globális versenyen és az európai kereskedelmi partnerek kölcsönösségén alapuló iparpolitikai stratégia részét képezzék; úgy véli, hogy a fenntartható fejlődés elvének figyelembevétele érdekében a szociális és ökológiai szempontokat, valamint a mérvadó normákat be kell építeni a szabadkereskedelmi megállapodásokba; véleménye szerint gondoskodni kell arról, hogy az európai iparágakat ne veszélyeztessék tisztességtelen intézkedések, amint az jelenleg történik a napenergia-ágazatban; emlékeztet arra, hogy a kulcsfontosságú kereskedelmi partnerekkel folytatott szabályozási párbeszédeket meg kell erősíteni a kereskedelmi korlátok keletkezésének megakadályozása és a meglévők lebontása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy szigorúan ellenőrizze az EU versenytársainak számító harmadik országok által elfogadott környezetvédelmi jogszabályokat, árfolyam-politikákat, állami támogatási szabályokat, valamint egyéb támogatási programokat; kéri a külföldi közvetlen befektetésekkel kapcsolatos uniós stratégia fontolóra vételét a feltörekvő piacok vonatkozásában az új piacokhoz való jobb hozzáférés és a helyi termelés kiépítésének biztosítása érdekében;

| 113. | úgy véli, hogy a WTO, valamint az átlátható és hatékonyan szabályozott piac által biztosított multilaterális keretben az EU kereskedelempolitikájának megfelelő ágazati politikák által támogatott, a fenntartható növekedést és fejlődést célzó hatékony termelésen kell alapulnia; |
| --- | --- |

113.

úgy véli, hogy a WTO, valamint az átlátható és hatékonyan szabályozott piac által biztosított multilaterális keretben az EU kereskedelempolitikájának megfelelő ágazati politikák által támogatott, a fenntartható növekedést és fejlődést célzó hatékony termelésen kell alapulnia;

| 114. | úgy véli, hogy az uniós szintű és a tagállamokkal együttműködve hozott döntéseknek köszönhető gazdasági talpraállás új távlatokat fog nyitni azon vállalkozások előtt, amelyek egyre gyakrabban kényszerülnek versenyhelyzetbe a nyílt és átlátható globalizált piacon; |
| --- | --- |

114.

úgy véli, hogy az uniós szintű és a tagállamokkal együttműködve hozott döntéseknek köszönhető gazdasági talpraállás új távlatokat fog nyitni azon vállalkozások előtt, amelyek egyre gyakrabban kényszerülnek versenyhelyzetbe a nyílt és átlátható globalizált piacon;

| 115. | úgy véli továbbá, hogy az európai iparpolitika vezérelveiben mérlegelni kell a hamisítás elleni fellépéshez és az európai fogyasztók védelméhez szükséges homogénebb vámellenőrzés bevezetését; úgy véli, hogy annak érdekében, hogy el lehessen kerülni az importőrökkel szembeni egyenlőtlen bánásmódot, érdekeik sérülését, valamint az európai iparhálózat fejlődése előtt álló akadályokat, az iparpolitikának biztosítania kell az Unió külső határain az adott országok által alkalmazott vámbeszedés harmonizációját; |
| --- | --- |

115.

úgy véli továbbá, hogy az európai iparpolitika vezérelveiben mérlegelni kell a hamisítás elleni fellépéshez és az európai fogyasztók védelméhez szükséges homogénebb vámellenőrzés bevezetését; úgy véli, hogy annak érdekében, hogy el lehessen kerülni az importőrökkel szembeni egyenlőtlen bánásmódot, érdekeik sérülését, valamint az európai iparhálózat fejlődése előtt álló akadályokat, az iparpolitikának biztosítania kell az Unió külső határain az adott országok által alkalmazott vámbeszedés harmonizációját;

| 116. | hangsúlyozza a szabadkereskedelemnek az európai ipar fejlődésében betöltött kulcsfontosságú szerepét; |
| --- | --- |

116.

hangsúlyozza a szabadkereskedelemnek az európai ipar fejlődésében betöltött kulcsfontosságú szerepét;

| 117. | kéri a Bizottságot, hogy az uniós iparpolitikai iránymutatások szolgáljanak az uniós kereskedelem támogatását célzó jogalkotási eszközök kidolgozásának alapjául; |
| --- | --- |

117.

kéri a Bizottságot, hogy az uniós iparpolitikai iránymutatások szolgáljanak az uniós kereskedelem támogatását célzó jogalkotási eszközök kidolgozásának alapjául;

| 118. | felhívja a Bizottságot, hogy jogszabályjavaslataiban ne csak az EU iparának környezeti teljesítményét javítsa, hanem egyúttal biztosítsa azt is, hogy az EU egységes piacára behozott árukra is ugyanolyan környezetvédelmi normák vonatkozzanak, mint az Európai Unióban készült termékekre, és ne csupán e szabályok megállapítására, hanem azok betartatására is fordítson kellő figyelmet; |
| --- | --- |

118.

felhívja a Bizottságot, hogy jogszabályjavaslataiban ne csak az EU iparának környezeti teljesítményét javítsa, hanem egyúttal biztosítsa azt is, hogy az EU egységes piacára behozott árukra is ugyanolyan környezetvédelmi normák vonatkozzanak, mint az Európai Unióban készült termékekre, és ne csupán e szabályok megállapítására, hanem azok betartatására is fordítson kellő figyelmet;

| 119. | felhívja a Bizottságot, hogy ismertesse a célkitűzéseket a globális Európáról szóló közleményben és a kereskedelempolitikával foglalkozó következő közleményekben, különösen a piaci hozzáférésre vonatkozó, a dohai fordulóban kitűzendő új, ambiciózus célokat, beleértve ágazati megállapodások megkötését is, például a vegyipar és a gépipar területén; |
| --- | --- |

119.

felhívja a Bizottságot, hogy ismertesse a célkitűzéseket a globális Európáról szóló közleményben és a kereskedelempolitikával foglalkozó következő közleményekben, különösen a piaci hozzáférésre vonatkozó, a dohai fordulóban kitűzendő új, ambiciózus célokat, beleértve ágazati megállapodások megkötését is, például a vegyipar és a gépipar területén;

| 120. | felhív a hatékony kereskedelemvédelmi eszközök megőrzésére az olyan tisztességtelen piaci gyakorlatok elleni fellépés céljából, mint például a kettős árazás a nyersanyagellátás és a belföldi ipar számára nyújtott támogatások tekintetében; |
| --- | --- |

120.

felhív a hatékony kereskedelemvédelmi eszközök megőrzésére az olyan tisztességtelen piaci gyakorlatok elleni fellépés céljából, mint például a kettős árazás a nyersanyagellátás és a belföldi ipar számára nyújtott támogatások tekintetében;

| 121. | hangsúlyozza, hogy fel kell használni az alkalmazottak ötleteit és készségeit az ipar átalakítása során, és rámutat arra, hogy a lehető legnagyobb mértékű részvétel a kívánatos; |
| --- | --- |

121.

hangsúlyozza, hogy fel kell használni az alkalmazottak ötleteit és készségeit az ipar átalakítása során, és rámutat arra, hogy a lehető legnagyobb mértékű részvétel a kívánatos;

| 122. | felhívja a Bizottságot, hogy a határokon átnyúló megállapodások érvényesíthetőségéhez való hozzájárulás, valamint a munkaszervezéssel, a képzéssel és a foglalkoztatási feltételekkel kapcsolatos kihívások kezelése érdekében teremtse meg a határokon átnyúló kollektív tárgyalások kereteit; |
| --- | --- |

122.

felhívja a Bizottságot, hogy a határokon átnyúló megállapodások érvényesíthetőségéhez való hozzájárulás, valamint a munkaszervezéssel, a képzéssel és a foglalkoztatási feltételekkel kapcsolatos kihívások kezelése érdekében teremtse meg a határokon átnyúló kollektív tárgyalások kereteit;

| 123. | hangsúlyozza, hogy az uniós iparpolitika kidolgozása és végrehajtása során nem nélkülözhetőek az ipari hulladékok eltávolításának körülményeire és rendeltetési helyére vonatkozó előírások, különösen a mérgező hulladékok esetében, annak megakadályozása érdekében, hogy az ipari hulladék környezeti, gazdasági vagy társadalmi teherré váljon az uniós vagy harmadik országbeli közösségek számára; |
| --- | --- |

123.

hangsúlyozza, hogy az uniós iparpolitika kidolgozása és végrehajtása során nem nélkülözhetőek az ipari hulladékok eltávolításának körülményeire és rendeltetési helyére vonatkozó előírások, különösen a mérgező hulladékok esetében, annak megakadályozása érdekében, hogy az ipari hulladék környezeti, gazdasági vagy társadalmi teherré váljon az uniós vagy harmadik országbeli közösségek számára;

| 124. | úgy véli, hogy a belső piac hatékony felügyelete alapvetően fontos, ha védeni kívánjuk az európai ipart a tisztességtelen versennyel szemben; ösztönzi a Bizottságot, hogy terjesszen elő a piaci felügyelet jelenlegi rendszerének korszerűsítését célzó ambiciózus javaslatokat, amelyek megerősítik az Unió szerepét a piaci felügyelettel megbízott tagállami hatóságok és a vámhatóságok közötti koordinációban, és gondoskodnak arról, hogy a megfelelő források valamennyi tagállamban rendelkezésre álljanak; |
| --- | --- |

124.

úgy véli, hogy a belső piac hatékony felügyelete alapvetően fontos, ha védeni kívánjuk az európai ipart a tisztességtelen versennyel szemben; ösztönzi a Bizottságot, hogy terjesszen elő a piaci felügyelet jelenlegi rendszerének korszerűsítését célzó ambiciózus javaslatokat, amelyek megerősítik az Unió szerepét a piaci felügyelettel megbízott tagállami hatóságok és a vámhatóságok közötti koordinációban, és gondoskodnak arról, hogy a megfelelő források valamennyi tagállamban rendelkezésre álljanak;

| 125. | felkéri a Bizottságot, hogy a kis- és középvállalkozások különleges igényeit figyelembe véve vigye tovább a szabályozás javítására irányuló stratégiát és javítsa az egységes piac irányítását, például az egyablakos ügyintézés eszközeinek létrehozása és a határokon átnyúló e-irányítási megoldások előmozdítása révén; |
| --- | --- |

125.

felkéri a Bizottságot, hogy a kis- és középvállalkozások különleges igényeit figyelembe véve vigye tovább a szabályozás javítására irányuló stratégiát és javítsa az egységes piac irányítását, például az egyablakos ügyintézés eszközeinek létrehozása és a határokon átnyúló e-irányítási megoldások előmozdítása révén;

| 126. | megjegyzi, hogy a feketegazdaság és a be nem jelentett munkavégzés válság idején bekövetkező növekedésének jelentős versenytorzító hatása van; kéri a tagállamok illetékes szerveit, hogy hozzák meg az e jelenség elleni küzdelemhez szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

126.

megjegyzi, hogy a feketegazdaság és a be nem jelentett munkavégzés válság idején bekövetkező növekedésének jelentős versenytorzító hatása van; kéri a tagállamok illetékes szerveit, hogy hozzák meg az e jelenség elleni küzdelemhez szükséges intézkedéseket;

| 127. | hangsúlyozza a dolgozók hozzájárulásának fontosságát a nagyobb gazdasági növekedés és fejlődés elérésében; |
| --- | --- |

127.

hangsúlyozza a dolgozók hozzájárulásának fontosságát a nagyobb gazdasági növekedés és fejlődés elérésében;

Ágazatok

| 128. | meggyőződése, hogy a horizontális megközelítéssel párhuzamosan ágazatspecifikus kezdeményezéseket kell beindítani a korszerűsítés előmozdítása és a versenyképesség javítása, valamint az egyes iparágak, ellátási láncaik és a kapcsolódó szolgáltatások fenntarthatóságának fokozása érdekében, a legjobb gyakorlatok megosztása, a teljesítményértékelés és hasonló „puha” szakpolitikai eszközök révén; kéri, hogy:






  — | a Bizottság által az összes érintett fél részvételével összehasonlítható módon kidolgozott, a jelenlegi ágazati megközelítésekre (munkacsoportok, magas szintű munkacsoportok, technológiai és innovációs platformok, mint pl. a Cars 21) vonatkozó ajánlások az egyes ágazatok sajátos igényeihez igazítva kerüljenek megvalósításra, valamint induljanak új ágazati kezdeményezések más alkalmas ágazatokban, |
| --- | --- | --- |

128.

meggyőződése, hogy a horizontális megközelítéssel párhuzamosan ágazatspecifikus kezdeményezéseket kell beindítani a korszerűsítés előmozdítása és a versenyképesség javítása, valamint az egyes iparágak, ellátási láncaik és a kapcsolódó szolgáltatások fenntarthatóságának fokozása érdekében, a legjobb gyakorlatok megosztása, a teljesítményértékelés és hasonló „puha” szakpolitikai eszközök révén; kéri, hogy:

—

a Bizottság által az összes érintett fél részvételével összehasonlítható módon kidolgozott, a jelenlegi ágazati megközelítésekre (munkacsoportok, magas szintű munkacsoportok, technológiai és innovációs platformok, mint pl. a Cars 21) vonatkozó ajánlások az egyes ágazatok sajátos igényeihez igazítva kerüljenek megvalósításra, valamint induljanak új ágazati kezdeményezések más alkalmas ágazatokban,

| — | biztosítsák az ágazatspecifikus megközelítések fenntarthatóságának ellenőrzését, összhangban az EU éghajlattal kapcsolatos, illetve energiapolitikai célkitűzéseivel és ambiciózus erőforrás-hatékonysági célkitűzéseivel, |
| --- | --- |

—

biztosítsák az ágazatspecifikus megközelítések fenntarthatóságának ellenőrzését, összhangban az EU éghajlattal kapcsolatos, illetve energiapolitikai célkitűzéseivel és ambiciózus erőforrás-hatékonysági célkitűzéseivel,

| — | vegyék figyelembe a lehetséges szakpolitikai lépések sorát, beleértve a referenciaértékek és normák meghatározását, valamint folyamatos K+F és innovációs erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

—

vegyék figyelembe a lehetséges szakpolitikai lépések sorát, beleértve a referenciaértékek és normák meghatározását, valamint folyamatos K+F és innovációs erőfeszítéseket;

| — | különösen a kulcsfontosságú európai iparágak, valamint azok az iparágak kapjanak kiemelt figyelmet, amelyek komoly társadalmi kihívásokkal néznek szembe, de egyúttal üzleti és foglalkoztatási lehetőségeket is kínálnak, |
| --- | --- |

—

különösen a kulcsfontosságú európai iparágak, valamint azok az iparágak kapjanak kiemelt figyelmet, amelyek komoly társadalmi kihívásokkal néznek szembe, de egyúttal üzleti és foglalkoztatási lehetőségeket is kínálnak,

| — | kapjon hangsúlyt a különböző típusú, több ágazatot érintő technológiák egymást kiegészítő jellege, és az érintett ágazatok konvergenciája, amelyet a digitális gazdaságra való átállás tett lehetővé, |
| --- | --- |

—

kapjon hangsúlyt a különböző típusú, több ágazatot érintő technológiák egymást kiegészítő jellege, és az érintett ágazatok konvergenciája, amelyet a digitális gazdaságra való átállás tett lehetővé,

| — | ösztönözzék olyan új tevékenységek fejlesztését, mint például a megújuló energiák és a kreatív ágazatok – melyekben az EU előnyt élvez, és amelyek munkahely-teremtési potenciálja igen magas, |
| --- | --- |

—

ösztönözzék olyan új tevékenységek fejlesztését, mint például a megújuló energiák és a kreatív ágazatok – melyekben az EU előnyt élvez, és amelyek munkahely-teremtési potenciálja igen magas,

| — | a Bizottság rendszeresen készítsen az elért haladásról szóló jelentéseket; |
| --- | --- |

—

a Bizottság rendszeresen készítsen az elért haladásról szóló jelentéseket;

| 129. | úgy véli, hogy az uniós iparpolitikának többek között olyan konkrét projekteken kellene alapulnia, amelyek kézzelfogható előnyöket biztosítanak az európai vállalkozások és polgárok számára, mint például a GMES-, a Galileo- és az ITER-projekt; |
| --- | --- |

129.

úgy véli, hogy az uniós iparpolitikának többek között olyan konkrét projekteken kellene alapulnia, amelyek kézzelfogható előnyöket biztosítanak az európai vállalkozások és polgárok számára, mint például a GMES-, a Galileo- és az ITER-projekt;

| 130. | megállapítja, hogy az európai ipar egyre inkább a vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatásoktól függ, és hogy ebben az összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a termelési lánc valamennyi elemére; ezzel kapcsolatban örömmel veszi tudomásul a Bizottság arra irányuló nyilvánvaló szándékát, hogy nagyobb figyelmet fordítson erre a kölcsönös függőségre; |
| --- | --- |

130.

megállapítja, hogy az európai ipar egyre inkább a vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatásoktól függ, és hogy ebben az összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a termelési lánc valamennyi elemére; ezzel kapcsolatban örömmel veszi tudomásul a Bizottság arra irányuló nyilvánvaló szándékát, hogy nagyobb figyelmet fordítson erre a kölcsönös függőségre;

| 131. | megerősíti, hogy gyors előrelépésre van szükség az európai vállalkozások összekapcsolása terén az információk átláthatóságának és megbízhatóságának szavatolása érdekében, nem csupán a termelők, hanem a fogyasztók számára is; |
| --- | --- |

131.

megerősíti, hogy gyors előrelépésre van szükség az európai vállalkozások összekapcsolása terén az információk átláthatóságának és megbízhatóságának szavatolása érdekében, nem csupán a termelők, hanem a fogyasztók számára is;

| 132. | hangsúlyozza az idegenforgalmi ágazat fontosságát az Európai Unióban, amely a világon az első számú turisztikai úti cél, továbbá bizonyos régiókban, amelyekben az idegenforgalom a legfontosabb gazdasági tevékenység; támogatja az Európai Bizottság arra irányuló stratégiáját, hogy a minőséget, a fenntarthatóságot és Európa mint turisztikai cél vonzerejének erősítését szolgáló intézkedésekkel javítsa az idegenforgalmi ágazat versenyképességét; |
| --- | --- |

132.

hangsúlyozza az idegenforgalmi ágazat fontosságát az Európai Unióban, amely a világon az első számú turisztikai úti cél, továbbá bizonyos régiókban, amelyekben az idegenforgalom a legfontosabb gazdasági tevékenység; támogatja az Európai Bizottság arra irányuló stratégiáját, hogy a minőséget, a fenntarthatóságot és Európa mint turisztikai cél vonzerejének erősítését szolgáló intézkedésekkel javítsa az idegenforgalmi ágazat versenyképességét;

| 133. | felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben az ágazatspecifikus megközelítésekben kidolgozott ütemterveket és megállapításokat; azon a véleményen van, hogy ezek az ütemtervek megteremtik a hosszú távú tervezés biztonságát az ipar számára, és értékes eszközt jelentenek a versenyképesség fenntartásában; |
| --- | --- |

133.

felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben az ágazatspecifikus megközelítésekben kidolgozott ütemterveket és megállapításokat; azon a véleményen van, hogy ezek az ütemtervek megteremtik a hosszú távú tervezés biztonságát az ipar számára, és értékes eszközt jelentenek a versenyképesség fenntartásában;

Felelősség

| 134. | úgy véli, hogy az európai iparnak és az érintett feleknek fokozniuk kellene befektetéseiket, vállalati, társadalmi és környezetvédelmi elkötelezettségüket, és szorosan együtt kellene működniük a kedvező keretfeltételek kidolgozása érdekében; úgy véli, hogy az iparnak támogatnia kellene az európai beruházások és termelés, valamint saját kutatási erőfeszítései fenntartását, a fenntartható fejlődés, az innováció és a tisztességes fizetéssel járó alkalmazás megvalósítására törekedve; úgy véli, hogy az iparnak szerepe van a magas színvonalú képzésekre jó lehetőségeket kínáló képesítések új kultúrájának kialakításában, valamint még több fenntartható termék- és folyamatinnováció kifejlesztésében, és hogy ahol csak lehet, be kell épülnie a stratégiai partnerkapcsolatokba Európában; |
| --- | --- |

134.

úgy véli, hogy az európai iparnak és az érintett feleknek fokozniuk kellene befektetéseiket, vállalati, társadalmi és környezetvédelmi elkötelezettségüket, és szorosan együtt kellene működniük a kedvező keretfeltételek kidolgozása érdekében; úgy véli, hogy az iparnak támogatnia kellene az európai beruházások és termelés, valamint saját kutatási erőfeszítései fenntartását, a fenntartható fejlődés, az innováció és a tisztességes fizetéssel járó alkalmazás megvalósítására törekedve; úgy véli, hogy az iparnak szerepe van a magas színvonalú képzésekre jó lehetőségeket kínáló képesítések új kultúrájának kialakításában, valamint még több fenntartható termék- és folyamatinnováció kifejlesztésében, és hogy ahol csak lehet, be kell épülnie a stratégiai partnerkapcsolatokba Európában;

| 135. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki új egyeztetési megközelítéseket az új infrastruktúrák felügyelete és megvalósítása terén az állampolgárok bevonása érdekében, hogy az ipari bázis fenntartható megújulásához szükséges infrastruktúra (azaz intelligens hálózatok, szélerőműparkok, új vasútvonalak) minél hamarabb létrejöhessen; |
| --- | --- |

135.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki új egyeztetési megközelítéseket az új infrastruktúrák felügyelete és megvalósítása terén az állampolgárok bevonása érdekében, hogy az ipari bázis fenntartható megújulásához szükséges infrastruktúra (azaz intelligens hálózatok, szélerőműparkok, új vasútvonalak) minél hamarabb létrejöhessen;

| 136. | meggyőződése, hogy a világgazdasági válság világosan megmutatta, hogy a vállalatoknak kellő körültekintéssel kell eljárnia a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveinek teljes betartása mellett, mind a vállalatok megfelelő irányítása, mind a környezet és a társadalmi kiválóság szem előtt tartása tekintetében; |
| --- | --- |

136.

meggyőződése, hogy a világgazdasági válság világosan megmutatta, hogy a vállalatoknak kellő körültekintéssel kell eljárnia a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveinek teljes betartása mellett, mind a vállalatok megfelelő irányítása, mind a környezet és a társadalmi kiválóság szem előtt tartása tekintetében;

Régiók

| 137. | hangsúlyozza, hogy a regionális struktúrák jelentősen hozzájárulnak az európai ipar erősítéséhez; megállapítja, hogy a versenyklaszterek és innovációs hálózatok (vállalkozások, egyetemek, kutatóközpontok, technológiai szolgáltatások, képzési intézmények stb.), valamint a vállalkozások közötti és az általuk más szereplőkkel kialakított kapcsolatok (értékláncok, szinergiák) alapvető fontosságúak a beruházási döntések szempontjából; ezért úgy véli, hogy:






  — | az innovációs klasztereknek és hálózatoknak, különösen az „Innovatív Unió” kezdeményezés részeként 2011-ben indítandó európai versenyképességi klasztereknek és új innovációs partnerségeknek nagyobb támogatásban kellene részesülniük – különösen a kulcsfontosságú alaptechnológiák területén –, hogy összehangolt módon lehessen előmozdítani a tudás és technológia átadását és a kutatást, a képesítések javítását, valamint az infrastruktúrát, aminek a Regionális Fejlesztési Alap egyik prioritásává is kellene válnia, |
| --- | --- | --- |

137.

hangsúlyozza, hogy a regionális struktúrák jelentősen hozzájárulnak az európai ipar erősítéséhez; megállapítja, hogy a versenyklaszterek és innovációs hálózatok (vállalkozások, egyetemek, kutatóközpontok, technológiai szolgáltatások, képzési intézmények stb.), valamint a vállalkozások közötti és az általuk más szereplőkkel kialakított kapcsolatok (értékláncok, szinergiák) alapvető fontosságúak a beruházási döntések szempontjából; ezért úgy véli, hogy:

—

az innovációs klasztereknek és hálózatoknak, különösen az „Innovatív Unió” kezdeményezés részeként 2011-ben indítandó európai versenyképességi klasztereknek és új innovációs partnerségeknek nagyobb támogatásban kellene részesülniük – különösen a kulcsfontosságú alaptechnológiák területén –, hogy összehangolt módon lehessen előmozdítani a tudás és technológia átadását és a kutatást, a képesítések javítását, valamint az infrastruktúrát, aminek a Regionális Fejlesztési Alap egyik prioritásává is kellene válnia,

| — | a regionális hálózati struktúrákat és a vidéki térségeket ipari hátterük előmozdítása érdekében uniós támogatásban kellene részesíteni, |
| --- | --- |

—

a regionális hálózati struktúrákat és a vidéki térségeket ipari hátterük előmozdítása érdekében uniós támogatásban kellene részesíteni,

| — | a klasztereket és a hálózatokat össze kell vonni az európai platformok ernyője alá, hogy meg lehessen erősíteni azok támogatását, |
| --- | --- |

—

a klasztereket és a hálózatokat össze kell vonni az európai platformok ernyője alá, hogy meg lehessen erősíteni azok támogatását,

| — | támogatni kell az olyan kezdeményezéseket, mint a Polgármesterek Szövetsége és az „intelligens városok”, mivel ezekből mind az ipar, mind a kkv-k profitálhatnak, |
| --- | --- |

—

támogatni kell az olyan kezdeményezéseket, mint a Polgármesterek Szövetsége és az „intelligens városok”, mivel ezekből mind az ipar, mind a kkv-k profitálhatnak,

| — | az Európai Beruházási Banknak erősítenie kell a kapcsolatot az iparpolitika és a területi kohézió között; |
| --- | --- |

—

az Európai Beruházási Banknak erősítenie kell a kapcsolatot az iparpolitika és a területi kohézió között;

| 138. | elismeri az európai ipar hozzájárulását a területi és társadalmi-gazdasági kohézióval kapcsolatos jövőképhez, és úgy véli, hogy a virágzó ipar elengedhetetlenül szükséges az európai régiók gazdasági növekedéséhez és társadalmi stabilitásához; |
| --- | --- |

138.

elismeri az európai ipar hozzájárulását a területi és társadalmi-gazdasági kohézióval kapcsolatos jövőképhez, és úgy véli, hogy a virágzó ipar elengedhetetlenül szükséges az európai régiók gazdasági növekedéséhez és társadalmi stabilitásához;

| 139. | felszólít ezért a régiókban rendelkezésre álló tudományos és technológiai ismeretek összehangolt kihasználására és gazdagítására, különösen a kulcsfontosságú technológiák terén, továbbá a versenyklaszterekre vonatkozó politika további ösztönzésére; |
| --- | --- |

139.

felszólít ezért a régiókban rendelkezésre álló tudományos és technológiai ismeretek összehangolt kihasználására és gazdagítására, különösen a kulcsfontosságú technológiák terén, továbbá a versenyklaszterekre vonatkozó politika további ösztönzésére;

| 140. | rámutat, hogy a megfelelő digitális infrastruktúrák és innovatív technológiák fokozatos bevezetése alapvetően fontos az Unió régiói és iparágai versenyképességének növelése szempontjából; hogy az IKT-szektor kulcsszerepet játszik a többi iparág termelékenységének növelésében; hogy a nagy átviteli kapacitású, korszerű kommunikációs infrastruktúrákat elsősorban a rosszul ellátott területeken kell kiépíteni; valamint hogy ez az intézkedés hozzájárulhat az állami és magánberuházásoknak kedvező környezet kialakításához, és főleg segíthet a vállalkozások digitális hozzáértésének növeléséhez; |
| --- | --- |

140.

rámutat, hogy a megfelelő digitális infrastruktúrák és innovatív technológiák fokozatos bevezetése alapvetően fontos az Unió régiói és iparágai versenyképességének növelése szempontjából; hogy az IKT-szektor kulcsszerepet játszik a többi iparág termelékenységének növelésében; hogy a nagy átviteli kapacitású, korszerű kommunikációs infrastruktúrákat elsősorban a rosszul ellátott területeken kell kiépíteni; valamint hogy ez az intézkedés hozzájárulhat az állami és magánberuházásoknak kedvező környezet kialakításához, és főleg segíthet a vállalkozások digitális hozzáértésének növeléséhez;

*

* *

| 141. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

141.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0223.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0209.

(3)  HL C 279. E, 2009.11.19., 65. o.

---

2011. március 10., csütörtök

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/154 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/154

---

2011. március 10., csütörtökA magyarországi médiatörvény

P7_TA(2011)0094

Az Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása a magyar médiatörvényről

2012/C 199 E/17

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 6. és 7. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 49., 56., 114., 167. és 258. cikkére, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére, és az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) az alapvető jogok tiszteletben tartásához, előmozdításához és védelméhez, és különösen a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához és a médiapluralizmushoz való joghoz kapcsolódó 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 6. és 7. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 49., 56., 114., 167. és 258. cikkére, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére, és az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) az alapvető jogok tiszteletben tartásához, előmozdításához és védelméhez, és különösen a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához és a médiapluralizmushoz való joghoz kapcsolódó 10. cikkére,

| — | tekintettel a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv),

| — | tekintettel a sajtószabadságról szóló 2009. május 25-i európai chartára és az uniós tagállamokban való médiapluralizmusról szóló bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)0032), a Bizottság által meghatározott, a „médiapluralizmushoz vezető háromlépcsős megközelítésre” és a Bizottság megbízásából készült és 2009-ben véglegesített független tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a sajtószabadságról szóló 2009. május 25-i európai chartára és az uniós tagállamokban való médiapluralizmusról szóló bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)0032), a Bizottság által meghatározott, a „médiapluralizmushoz vezető háromlépcsős megközelítésre” és a Bizottság megbízásából készült és 2009-ben véglegesített független tanulmányra,

| — | tekintettel a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának Európai Unión belüli, és különösen Olaszországban való megsértésének kockázatairól szóló 2004. április 22-i (1), az Európai Unión belüli médiakoncentrációról és -pluralizmusról szóló, 2008. szeptember 25-i (2) és az „Újságírás és új média – európai közszféra létrehozása” című, 2010. szeptember 7-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának Európai Unión belüli, és különösen Olaszországban való megsértésének kockázatairól szóló 2004. április 22-i (1), az Európai Unión belüli médiakoncentrációról és -pluralizmusról szóló, 2008. szeptember 25-i (2) és az „Újságírás és új média – európai közszféra létrehozása” című, 2010. szeptember 7-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Bizottság nyilatkozataira, az előterjesztett parlamenti kérdésekre és a tájékozódás szabadságának olaszországi helyzetéről tartott 2009. október 8-i és 2010. szeptember 8-i európai parlamenti vitára, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság (LIBE) és a Kulturális és Oktatási Bizottság (CULT) magyar médiatörvénnyel foglalkozó, 2011. január 17-i együttes ülésén tartott vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság nyilatkozataira, az előterjesztett parlamenti kérdésekre és a tájékozódás szabadságának olaszországi helyzetéről tartott 2009. október 8-i és 2010. szeptember 8-i európai parlamenti vitára, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság (LIBE) és a Kulturális és Oktatási Bizottság (CULT) magyar médiatörvénnyel foglalkozó, 2011. január 17-i együttes ülésén tartott vitára,

| — | tekintettel a LIBE bizottság azon döntésére, hogy felkéri az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét a médiaszabadsággal, a médiapluralizmussal és a média független irányításával kapcsolatban az uniós tagállamokban fennálló helyzetről szóló éves összehasonlító, mutatókat tartalmazó jelentés közzétételére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a LIBE bizottság azon döntésére, hogy felkéri az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét a médiaszabadsággal, a médiapluralizmussal és a média független irányításával kapcsolatban az uniós tagállamokban fennálló helyzetről szóló éves összehasonlító, mutatókat tartalmazó jelentés közzétételére,

| — | tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményre, és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, illetve 7. és 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményre, és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, illetve 7. és 11. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében megfogalmazottaknak megfelelően a demokrácián és a jogállamiságon alapul, és ennek következtében garantálja és előmozdítja a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát az Európai Unió Alapjogi Chartája 11. cikkének és az emberi jogok európai egyezménye 10. cikkének megfelelően, valamint elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájában megfogalmazott és az emberi jogok európai egyezményéhez való csatlakozás révén is elfogadott jogok, szabadságok és alapelvek jogi erejét, amelyeknek alapvető előfeltétele a média szabadsága és pluralizmusa, és mivel e jogok közé tartozik a véleménynyilvánítás szabadsága és annak szabadsága, hogy a hatóságok ellenőrzése, beavatkozása vagy nyomása nélkül szerezzünk vagy tegyünk közzé információkat, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében megfogalmazottaknak megfelelően a demokrácián és a jogállamiságon alapul, és ennek következtében garantálja és előmozdítja a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát az Európai Unió Alapjogi Chartája 11. cikkének és az emberi jogok európai egyezménye 10. cikkének megfelelően, valamint elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájában megfogalmazott és az emberi jogok európai egyezményéhez való csatlakozás révén is elfogadott jogok, szabadságok és alapelvek jogi erejét, amelyeknek alapvető előfeltétele a média szabadsága és pluralizmusa, és mivel e jogok közé tartozik a véleménynyilvánítás szabadsága és annak szabadsága, hogy a hatóságok ellenőrzése, beavatkozása vagy nyomása nélkül szerezzünk vagy tegyünk közzé információkat,

| B. | mivel a médiapluralizmus és -szabadság továbbra is komoly aggodalomra ad okot az EU-ban és tagállamaiban – nevezetesen Olaszországban, Bulgáriában, Romániában, Csehországban és Észtországban –, ahogyan arra a Magyarországon 2010 júniusa és decembere között bevezetett médiatörvény és alkotmányos változtatások kapcsán legutóbb elhangzott kritikák is rávilágítottak, melyeket olyan nemzetközi szervezetek fogalmaztak meg, mint az EBESZ, az Európa Tanács emberi jogi biztosa, az újságírók, szerkesztők és kiadók számos nemzetközi és nemzeti szakmai szervezete, valamint az emberi jogokkal és a polgári szabadságjogokkal foglalkozó nem kormányzati szervezetek, a tagállamok és az Európai Bizottság, |
| --- | --- |

B.

mivel a médiapluralizmus és -szabadság továbbra is komoly aggodalomra ad okot az EU-ban és tagállamaiban – nevezetesen Olaszországban, Bulgáriában, Romániában, Csehországban és Észtországban –, ahogyan arra a Magyarországon 2010 júniusa és decembere között bevezetett médiatörvény és alkotmányos változtatások kapcsán legutóbb elhangzott kritikák is rávilágítottak, melyeket olyan nemzetközi szervezetek fogalmaztak meg, mint az EBESZ, az Európa Tanács emberi jogi biztosa, az újságírók, szerkesztők és kiadók számos nemzetközi és nemzeti szakmai szervezete, valamint az emberi jogokkal és a polgári szabadságjogokkal foglalkozó nem kormányzati szervezetek, a tagállamok és az Európai Bizottság,

| C. | mivel a Bizottság aggályainak adott hangot, és tájékoztatást kért a magyar kormánytól a magyar médiatörvénynek az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvnek és általában a közösségi vívmányoknak való megfelelőségével kapcsolatosan, nevezetesen a valamennyi audiovizuális médiaszolgáltatóra alkalmazandó kiegyensúlyozott tájékoztatásra vonatkozó kötelezettség vonatkozásában, továbbá tájékoztatást kért arról is, hogy a médiatörvény megfelel-e az Európai Unió Alapjogi Chartája 11. cikkében lefektetett arányossági elvnek és a véleménynyilvánítás és a tájékozódás alapvető szabadsága elvének, a származási ország alapelvének, illetve a regisztrációs követelményeknek, és mivel a magyar kormány válaszában az üggyel kapcsolatosan további tájékoztatást adott, és megindította a törvény Bizottság által kifogásolt pontjainak módosítására irányuló eljárást, |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság aggályainak adott hangot, és tájékoztatást kért a magyar kormánytól a magyar médiatörvénynek az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvnek és általában a közösségi vívmányoknak való megfelelőségével kapcsolatosan, nevezetesen a valamennyi audiovizuális médiaszolgáltatóra alkalmazandó kiegyensúlyozott tájékoztatásra vonatkozó kötelezettség vonatkozásában, továbbá tájékoztatást kért arról is, hogy a médiatörvény megfelel-e az Európai Unió Alapjogi Chartája 11. cikkében lefektetett arányossági elvnek és a véleménynyilvánítás és a tájékozódás alapvető szabadsága elvének, a származási ország alapelvének, illetve a regisztrációs követelményeknek, és mivel a magyar kormány válaszában az üggyel kapcsolatosan további tájékoztatást adott, és megindította a törvény Bizottság által kifogásolt pontjainak módosítására irányuló eljárást,

| D. | mivel az EBESZ komoly fenntartásainak adott hangot a magyar törvény (tárgyi és területi) hatályával, a véleménynyilvánítás szabadságával és a tartalomszabályozással, a közszolgálati műsorszolgáltatásra vonatkozó elveknek való megfeleléssel és azzal kapcsolatosan, hogy a törvény egy embert jelöl ki arra, hogy a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságként eljárjon (4), és rámutatott arra, hogy az új törvény aláássa a médiapluralizmust, eltörli a közszolgálati média politikai és pénzügyi függetlenségét, hosszú időre bebetonozza a szabad médiára káros intézkedéseket, és arra, hogy a Médiahatóság és a Médiatanács politikailag homogén (5), és átható és központosított kormányzati és politikai ellenőrzést gyakorol valamennyi média felett, további aggodalomra ad okot többek között a vitatható és meghatározatlan okokból kivetendő szankciók aránytalan és túlzott mértéke, a szankciók automatikus felfüggesztésének hiánya a Médiahatóság egy szankciója elleni fellebbezés esetén, az újságírói források bizalmassági elvének megsértése és a családi értékek védelme, |
| --- | --- |

D.

mivel az EBESZ komoly fenntartásainak adott hangot a magyar törvény (tárgyi és területi) hatályával, a véleménynyilvánítás szabadságával és a tartalomszabályozással, a közszolgálati műsorszolgáltatásra vonatkozó elveknek való megfeleléssel és azzal kapcsolatosan, hogy a törvény egy embert jelöl ki arra, hogy a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságként eljárjon (4), és rámutatott arra, hogy az új törvény aláássa a médiapluralizmust, eltörli a közszolgálati média politikai és pénzügyi függetlenségét, hosszú időre bebetonozza a szabad médiára káros intézkedéseket, és arra, hogy a Médiahatóság és a Médiatanács politikailag homogén (5), és átható és központosított kormányzati és politikai ellenőrzést gyakorol valamennyi média felett, további aggodalomra ad okot többek között a vitatható és meghatározatlan okokból kivetendő szankciók aránytalan és túlzott mértéke, a szankciók automatikus felfüggesztésének hiánya a Médiahatóság egy szankciója elleni fellebbezés esetén, az újságírói források bizalmassági elvének megsértése és a családi értékek védelme,

| E. | osztva az EBESZ-nek a Médiahatóság és a Médiatanács politikailag homogén összetételével, az időkerettel, a teljes médiára kiterjedő átható és központosított kormányzati, igazságszolgáltatási és politikai ellenőrzéssel, valamint azzal a ténnyel kapcsolatban hangoztatott komoly fenntartásait, hogy a törvény legproblematikusabb elemei – pl. a közszolgálati média politikai és pénzügyi függetlenségének megszüntetése, a rendelet (tárgyi és területi) hatálya, és az a döntés, hogy a törvény kulcsfontosságú kifejezéseket hagy meghatározatlanul, miáltal az újságírók nem tudhatják, hogy mikor szegik meg esetleg a törvényt – ellentmondanak a véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos nemzetközi normáknak és az EBESZ vonatkozó normáinak, |
| --- | --- |

E.

osztva az EBESZ-nek a Médiahatóság és a Médiatanács politikailag homogén összetételével, az időkerettel, a teljes médiára kiterjedő átható és központosított kormányzati, igazságszolgáltatási és politikai ellenőrzéssel, valamint azzal a ténnyel kapcsolatban hangoztatott komoly fenntartásait, hogy a törvény legproblematikusabb elemei – pl. a közszolgálati média politikai és pénzügyi függetlenségének megszüntetése, a rendelet (tárgyi és területi) hatálya, és az a döntés, hogy a törvény kulcsfontosságú kifejezéseket hagy meghatározatlanul, miáltal az újságírók nem tudhatják, hogy mikor szegik meg esetleg a törvényt – ellentmondanak a véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos nemzetközi normáknak és az EBESZ vonatkozó normáinak,

| F. | mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa felszólította a magyar hatóságokat, hogy a médiatörvény felülvizsgálata során vegyék figyelembe az Európa Tanácsnak a véleménynyilvánítás szabadságára és a médiapluralizmusra vonatkozó normáit, az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának és Parlamenti Közgyűlésének vonatkozó ajánlásait, és különösen az EJEE-ben rögzített kötelező normákat, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlatát; mivel utalt az olyan, nem egyértelmű meghatározások használatára, amelyek félreértelmezhetőek lehetnek, és egy olyan, politikailag kiegyensúlyozatlan, aránytalan jogkörökkel felruházott szabályozási gépezet létrehozására, amely felett nincsen teljes bírósági felügyelet, a közszolgálati műsorszolgáltató média függetlenségét érő fenyegetésekre, illetve az újságírók információforrásai védelmének gyengítésére; mivel azt is hangsúlyozta, hogy minden fontos érdekelt fél, így az ellenzéki pártok és a civil társadalom számára is lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ténylegesen részt vehessenek azoknak a jogszabályoknak a felülvizsgálatában, amelyek a demokratikus társadalom működésének ilyen alapvető vonatkozását szabályozzák (6), |
| --- | --- |

F.

mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa felszólította a magyar hatóságokat, hogy a médiatörvény felülvizsgálata során vegyék figyelembe az Európa Tanácsnak a véleménynyilvánítás szabadságára és a médiapluralizmusra vonatkozó normáit, az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának és Parlamenti Közgyűlésének vonatkozó ajánlásait, és különösen az EJEE-ben rögzített kötelező normákat, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlatát; mivel utalt az olyan, nem egyértelmű meghatározások használatára, amelyek félreértelmezhetőek lehetnek, és egy olyan, politikailag kiegyensúlyozatlan, aránytalan jogkörökkel felruházott szabályozási gépezet létrehozására, amely felett nincsen teljes bírósági felügyelet, a közszolgálati műsorszolgáltató média függetlenségét érő fenyegetésekre, illetve az újságírók információforrásai védelmének gyengítésére; mivel azt is hangsúlyozta, hogy minden fontos érdekelt fél, így az ellenzéki pártok és a civil társadalom számára is lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ténylegesen részt vehessenek azoknak a jogszabályoknak a felülvizsgálatában, amelyek a demokratikus társadalom működésének ilyen alapvető vonatkozását szabályozzák (6),

| G. | mivel 2011. február 25-én kiadott második véleményében az emberi jogi biztos a magyar médiatörvény-csomag átfogó felülvizsgálatát javasolja, többek között a plurális és független média előmozdítását és a médiát szabályzó mechanizmusok politikai befolyástól való mentességének garantálását szolgáló pontos jogalkotás helyreállításának céljából (7); mivel kijelentette továbbá, hogy a magyarországi médiának képesnek kell lennie arra, hogy betöltse a plurális demokratikus társadalom őreként játszott szerepét, és ennek érdekében Magyarországnak teljesítenie kell az Európa Tanács tagállamaként vállalt kötelezettségeit, és a lehető legnagyobb mértékben támaszkodnia kell e szervezet szakértelmére a véleménynyilvánítás szabadsága és a média függetlensége és pluralizmusa terén, |
| --- | --- |

G.

mivel 2011. február 25-én kiadott második véleményében az emberi jogi biztos a magyar médiatörvény-csomag átfogó felülvizsgálatát javasolja, többek között a plurális és független média előmozdítását és a médiát szabályzó mechanizmusok politikai befolyástól való mentességének garantálását szolgáló pontos jogalkotás helyreállításának céljából (7); mivel kijelentette továbbá, hogy a magyarországi médiának képesnek kell lennie arra, hogy betöltse a plurális demokratikus társadalom őreként játszott szerepét, és ennek érdekében Magyarországnak teljesítenie kell az Európa Tanács tagállamaként vállalt kötelezettségeit, és a lehető legnagyobb mértékben támaszkodnia kell e szervezet szakértelmére a véleménynyilvánítás szabadsága és a média függetlensége és pluralizmusa terén,

| H. | mivel következésképpen a magyar médiatörvényt sürgősen fel kellene függeszteni, és a Bizottság, az EBESZ és az Európa Tanács észrevételei és javaslatai alapján felül kellene vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy az teljes mértékben megfeleljen az uniós jognak és a média szabadságával, a médiapluralizmussal és a független médiairányítással kapcsolatos európai értékeknek és normáknak, |
| --- | --- |

H.

mivel következésképpen a magyar médiatörvényt sürgősen fel kellene függeszteni, és a Bizottság, az EBESZ és az Európa Tanács észrevételei és javaslatai alapján felül kellene vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy az teljes mértékben megfeleljen az uniós jognak és a média szabadságával, a médiapluralizmussal és a független médiairányítással kapcsolatos európai értékeknek és normáknak,

| I. | mivel a Parlamentnek a média szabadságáról, pluralizmusáról és független irányításáról szóló irányelv létrehozására irányuló ismételt felhívásai ellenére a Bizottság mindmáig halogatja ezt a javaslatot, amely ugyanakkor egyre sürgetőbbé és szükségesebbé válik, |
| --- | --- |

I.

mivel a Parlamentnek a média szabadságáról, pluralizmusáról és független irányításáról szóló irányelv létrehozására irányuló ismételt felhívásai ellenére a Bizottság mindmáig halogatja ezt a javaslatot, amely ugyanakkor egyre sürgetőbbé és szükségesebbé válik,

| J. | mivel az uniós tagság feltételeit képező, az 1993. júniusi koppenhágai Európai Tanács által rögzített koppenhágai kritériumoknak a sajtószabadsággal és a véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos elemeit mindegyik uniós tagállamnak tiszteletben kell tartania, és azok betartását a vonatkozó uniós jogszabályok révén kell biztosítania, |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós tagság feltételeit képező, az 1993. júniusi koppenhágai Európai Tanács által rögzített koppenhágai kritériumoknak a sajtószabadsággal és a véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos elemeit mindegyik uniós tagállamnak tiszteletben kell tartania, és azok betartását a vonatkozó uniós jogszabályok révén kell biztosítania,

| K. | mivel a Bíróság a C-39/05 P és C-52/05 P egyesített ügyekben hozott határozatának (45) és (46) bekezdésében megállapította, hogy az információhoz való hozzáférés révén „a polgárok még inkább részt vehetnek a döntéshozatali eljárásban, valamint biztosítva van a polgárok irányában a közigazgatás nagyobb legitimációja, hatékonysága és felelőssége a demokratikus rendszerben”, valamint hogy az „demokratikus jogaik tényleges gyakorlásának feltételét képezi”, |
| --- | --- |

K.

mivel a Bíróság a C-39/05 P és C-52/05 P egyesített ügyekben hozott határozatának (45) és (46) bekezdésében megállapította, hogy az információhoz való hozzáférés révén „a polgárok még inkább részt vehetnek a döntéshozatali eljárásban, valamint biztosítva van a polgárok irányában a közigazgatás nagyobb legitimációja, hatékonysága és felelőssége a demokratikus rendszerben”, valamint hogy az „demokratikus jogaik tényleges gyakorlásának feltételét képezi”,

| 1. | felszólítja a magyar hatóságokat, hogy állítsák vissza a médiairányítás függetlenségét, és vessenek véget a véleménynyilvánítás szabadságára és a „kiegyensúlyozott tájékoztatásra” vonatkozó állami beavatkozásnak, valamint úgy véli, hogy a média túlszabályozása az elérni kívánt célok ellenében hat, mivel veszélyezteti a közszférában fennálló tényleges pluralizmust; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a magyar hatóságokat, hogy állítsák vissza a médiairányítás függetlenségét, és vessenek véget a véleménynyilvánítás szabadságára és a „kiegyensúlyozott tájékoztatásra” vonatkozó állami beavatkozásnak, valamint úgy véli, hogy a média túlszabályozása az elérni kívánt célok ellenében hat, mivel veszélyezteti a közszférában fennálló tényleges pluralizmust;

| 2. | üdvözli a Bizottság és a magyar hatóságok közötti együttműködést, amelynek célja, hogy a magyar médiatörvény összhangba kerüljön az uniós szerződésekkel és jogszabályokkal, valamint a módosítási eljárás nemzeti szinten történő megindítását; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottság és a magyar hatóságok közötti együttműködést, amelynek célja, hogy a magyar médiatörvény összhangba kerüljön az uniós szerződésekkel és jogszabályokkal, valamint a módosítási eljárás nemzeti szinten történő megindítását;

| 3. | sajnálattal fogadja a Bizottságnak azt a döntését, melynek értelmében a közösségi vívmányok Magyarország általi végrehajtása tekintetében csak három tényezőt vizsgál, valamint azt a tényt, hogy nem történik hivatkozás az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 30. cikkére, ami azzal a következménnyel jár, hogy szűkül a Bizottság annak megvizsgálására vonatkozó saját hatásköre, hogy az uniós jogszabályok végrehajtása során Magyarország megfelel-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának; sürgeti a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy Magyarország megfelel-e az elektronikus kereskedelemről szóló 2000/31/EK irányelv felelősségi rendszerének, és hogy átültette-e a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008/913/IB és a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2008/919/IB uniós kerethatározatokat, amelyek hivatkozásokat tartalmaznak a véleménynyilvánítás szabadságára és a médiaszabadságra vonatkozó szabályok megkerülésére; |
| --- | --- |

3.

sajnálattal fogadja a Bizottságnak azt a döntését, melynek értelmében a közösségi vívmányok Magyarország általi végrehajtása tekintetében csak három tényezőt vizsgál, valamint azt a tényt, hogy nem történik hivatkozás az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 30. cikkére, ami azzal a következménnyel jár, hogy szűkül a Bizottság annak megvizsgálására vonatkozó saját hatásköre, hogy az uniós jogszabályok végrehajtása során Magyarország megfelel-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának; sürgeti a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy Magyarország megfelel-e az elektronikus kereskedelemről szóló 2000/31/EK irányelv felelősségi rendszerének, és hogy átültette-e a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008/913/IB és a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2008/919/IB uniós kerethatározatokat, amelyek hivatkozásokat tartalmaznak a véleménynyilvánítás szabadságára és a médiaszabadságra vonatkozó szabályok megkerülésére;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is szorosan kövesse nyomon, hogy a módosított magyar médiatörvény megfelel-e az európai jogszabályoknak, különösen az Alapjogi Chartának; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is szorosan kövesse nyomon, hogy a módosított magyar médiatörvény megfelel-e az európai jogszabályoknak, különösen az Alapjogi Chartának;

| 5. | felszólítja a magyar hatóságokat, hogy vonják be valamennyi érdekelt felet a médiatörvény és az alkotmány felülvizsgálatába, ami egy jogállamiságon alapuló, megfelelő fékekkel és ellensúlyokkal rendelkező demokratikus társadalomban alapvető fontosságú a kisebbségek alapvető jogainak a többség esetleges önkényuralma elleni biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a magyar hatóságokat, hogy vonják be valamennyi érdekelt felet a médiatörvény és az alkotmány felülvizsgálatába, ami egy jogállamiságon alapuló, megfelelő fékekkel és ellensúlyokkal rendelkező demokratikus társadalomban alapvető fontosságú a kisebbségek alapvető jogainak a többség esetleges önkényuralma elleni biztosítása érdekében;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy az EUMSZ 265. cikke alapján eljárva, még az év vége előtt terjesszen elő egy, az EUMSZ 225. cikke szerinti, a média szabadságáról, pluralizmusáról és irányításának függetlenségéről szóló jogalkotói kezdeményezést, és ezáltal orvosolja az EU médiával kapcsolatos nem megfelelő jogszabályi keretének problémáját, használja a belső piac, az audiovizuális politika, a verseny, a telekommunikáció, az állami támogatások, a közszolgáltatási kötelezettség és az Unió területén élők alapvető jogai terén ráruházott hatásköreit annak érdekében, hogy meghatározza azon alapvető, minimális normákat, amelyeket a tájékozódás szabadsága, a megfelelő szintű médiapluralizmus és a független médiairányítás biztosítása, garantálása és előmozdítása érdekében valamennyi tagállamnak nemzeti jogszabályaiban érvényesítenie kell; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy az EUMSZ 265. cikke alapján eljárva, még az év vége előtt terjesszen elő egy, az EUMSZ 225. cikke szerinti, a média szabadságáról, pluralizmusáról és irányításának függetlenségéről szóló jogalkotói kezdeményezést, és ezáltal orvosolja az EU médiával kapcsolatos nem megfelelő jogszabályi keretének problémáját, használja a belső piac, az audiovizuális politika, a verseny, a telekommunikáció, az állami támogatások, a közszolgáltatási kötelezettség és az Unió területén élők alapvető jogai terén ráruházott hatásköreit annak érdekében, hogy meghatározza azon alapvető, minimális normákat, amelyeket a tájékozódás szabadsága, a megfelelő szintű médiapluralizmus és a független médiairányítás biztosítása, garantálása és előmozdítása érdekében valamennyi tagállamnak nemzeti jogszabályaiban érvényesítenie kell;

| 7. | felhívja a magyar hatóságokat, hogy az Európai Parlament, a Bizottság, az EBESZ és az Európa Tanács emberi jogi biztosa észrevételei és javaslatai, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága és Parlamenti Közgyűlése ajánlásai, valamint az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága joggyakorlata alapján végezzék el a médiatörvény további felülvizsgálatát, és amennyiben az összeegyeztethetetlennek bizonyul a szerződések vagy az uniós jog betűjével vagy szellemével, az Európai Unió Alapjogi Chartájával vagy az emberi jogok európai egyezményével, akkor helyezzék hatályon kívül, és ne alkalmazzák a törvényt vagy annak összeegyeztethetetlennek bizonyult elemeit; |
| --- | --- |

7.

felhívja a magyar hatóságokat, hogy az Európai Parlament, a Bizottság, az EBESZ és az Európa Tanács emberi jogi biztosa észrevételei és javaslatai, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága és Parlamenti Közgyűlése ajánlásai, valamint az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága joggyakorlata alapján végezzék el a médiatörvény további felülvizsgálatát, és amennyiben az összeegyeztethetetlennek bizonyul a szerződések vagy az uniós jog betűjével vagy szellemével, az Európai Unió Alapjogi Chartájával vagy az emberi jogok európai egyezményével, akkor helyezzék hatályon kívül, és ne alkalmazzák a törvényt vagy annak összeegyeztethetetlennek bizonyult elemeit;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének és az EBESZ-nek. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének és az EBESZ-nek.

---

(1)  HL C 104 E, 2004.4.30., 1026. o.

(2)  HL C 8. E, 2010.1.14., 85. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0020.

(4)  A médiáról és a hírközlésről szóló magyarországi törvény- és törvénytervezet-csomag elemzése és értékelése, melyet Karol Jakubowicz készített az EBESZ számára.

(5)  Az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselőjének 2010. január 14-i levele az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság elnökéhez.

(6)  http://www.coe.int/t/commissioner/News/2011/110201Hungary_en.asp.

(7)  https://wcd.coe.int/wcd/ViewDoc.jsp?id=1751289.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/158 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/158

---

2011. március 10., csütörtökA déli szomszédság és különösen Líbia, beleértve a humanitárius szempontokat is

P7_TA(2011)0095

Az Európai Parlament 2011. márciusi 10-i állásfoglalása a déli szomszédságról és különösen Líbiáról

2012/C 199 E/18

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2011. március 1-jei határozatára, amely egyhangúlag felfüggesztette Líbia tagságát az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában (UNHRC), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2011. március 1-jei határozatára, amely egyhangúlag felfüggesztette Líbia tagságát az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában (UNHRC),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1970/2011 sz. 2011. február 26-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1970/2011 sz. 2011. február 26-i határozatára,

| — | tekintettel a Tanácsnak a ENSZ Emberi Jogi Tanácsának határozatát végrehajtó és a líbiai polgári lakosság ellen elkövetett erőszakos cselekményekért felelős személyek ellen további korlátozó intézkedéseket előíró 2011. február 28-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a ENSZ Emberi Jogi Tanácsának határozatát végrehajtó és a líbiai polgári lakosság ellen elkövetett erőszakos cselekményekért felelős személyek ellen további korlátozó intézkedéseket előíró 2011. február 28-i határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011. február 25-én elfogadott S-15/2. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011. február 25-én elfogadott S-15/2. számú határozatára,

| — | tekintettel az EU–Líbia keretmegállapodásról szóló tárgyalások 2011. február 22-én történt felfüggesztésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Líbia keretmegállapodásról szóló tárgyalások 2011. február 22-én történt felfüggesztésére,

| — | tekintettel az Unió főképviselője, Catherine Ashton Líbiáról és Észak-Afrikáról szóló közelmúltban tett nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió főképviselője, Catherine Ashton Líbiáról és Észak-Afrikáról szóló közelmúltban tett nyilatkozataira,

| — | tekintettel Líbiára vonatkozó korábbi állásfoglalásaira és különösen 2010. június 17-i, a Líbiában történt kivégzésekről szóló állásfoglalására (1), valamint 2011. január 20-i ajánlásaira, amelyek határozottan kifejtik, hogy az EU–Líbia keretmegállapodásról szóló tárgyalások kritikus helyzetet értek el (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel Líbiára vonatkozó korábbi állásfoglalásaira és különösen 2010. június 17-i, a Líbiában történt kivégzésekről szóló állásfoglalására (1), valamint 2011. január 20-i ajánlásaira, amelyek határozottan kifejtik, hogy az EU–Líbia keretmegállapodásról szóló tárgyalások kritikus helyzetet értek el (2),

| — | tekintettel az 1951. július 28-i genfi egyezményre és az 1967. január 31-i, a menekültek jogállásáról szóló jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1951. július 28-i genfi egyezményre és az 1967. január 31-i, a menekültek jogállásáról szóló jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára és az ahhoz csatolt, az Emberek és Népek Jogai Afrikai Bíróságának létrehozásáról szóló jegyzőkönyvre, amelyeket Líbia 1987. március 26-án, illetve 2003. november 19-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára és az ahhoz csatolt, az Emberek és Népek Jogai Afrikai Bíróságának létrehozásáról szóló jegyzőkönyvre, amelyeket Líbia 1987. március 26-án, illetve 2003. november 19-én ratifikált,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel számos Észak-Afrika és a Közel-Keleti számos arab országában az elmúlt időszak megmozdulásai során az emberek az önkényuralmi rendszerekkel való leszámolást és politikai, gazdasági és szociális reformokat, valamint a mindennapi emberek számára szabadságot, demokráciát és jobb életkörülményeket sürgettek; mivel a tömeges tüntetések számos arab országban megmutatták, hogy a nem demokratikus és önkényuralmi rendszerek nem biztosíthatnak megbízható stabilitást, valamint a demokratikus értékek meghatározó jelentőségűek a gazdasági és politikai partnerségek szempontjából, |
| --- | --- |

A.

mivel számos Észak-Afrika és a Közel-Keleti számos arab országában az elmúlt időszak megmozdulásai során az emberek az önkényuralmi rendszerekkel való leszámolást és politikai, gazdasági és szociális reformokat, valamint a mindennapi emberek számára szabadságot, demokráciát és jobb életkörülményeket sürgettek; mivel a tömeges tüntetések számos arab országban megmutatták, hogy a nem demokratikus és önkényuralmi rendszerek nem biztosíthatnak megbízható stabilitást, valamint a demokratikus értékek meghatározó jelentőségűek a gazdasági és politikai partnerségek szempontjából,

| B. | mivel a líbiai rendszer elleni tiltakozások 2011. február 15-én Bengázi városából indultak ki, majd kiterjedtek az egész országra, többek között al-Beidára, al-Kubára, Darnahra és Az Zintanra, a tiltakozók pedig átvették számos, főként kelet-líbiai város ellenőrzését, |
| --- | --- |

B.

mivel a líbiai rendszer elleni tiltakozások 2011. február 15-én Bengázi városából indultak ki, majd kiterjedtek az egész országra, többek között al-Beidára, al-Kubára, Darnahra és Az Zintanra, a tiltakozók pedig átvették számos, főként kelet-líbiai város ellenőrzését,

| C. | mivel a tiltakozók idáig soha nem látott mértékű erőszak célpontjává váltak, amelyet a tiltakozások erőszakos elfojtására a Kadhafi-rendszer fegyveres erőit, milíciákat, zsoldosokat és külföldről érkezett harcosokat alkalmaztak, a polgári lakosságot többek között géppisztollyal, távcsöves puskával, harci repülőgépekkel és helikopterekkel válogatás nélkül lőtték; mivel ennek következtében a halálos áldozatok száma ugrásszerűen megnövekedett és rengeteg ember sebesült meg illetve került letartóztatásra, |
| --- | --- |

C.

mivel a tiltakozók idáig soha nem látott mértékű erőszak célpontjává váltak, amelyet a tiltakozások erőszakos elfojtására a Kadhafi-rendszer fegyveres erőit, milíciákat, zsoldosokat és külföldről érkezett harcosokat alkalmaztak, a polgári lakosságot többek között géppisztollyal, távcsöves puskával, harci repülőgépekkel és helikopterekkel válogatás nélkül lőtték; mivel ennek következtében a halálos áldozatok száma ugrásszerűen megnövekedett és rengeteg ember sebesült meg illetve került letartóztatásra,

| D. | mivel a rezsim líbiai lakosság elleni brutális és erőszakos fellépése nemcsak sok katona dezertálásához, hanem a rezsim képviselőinek lemondásához is vezetett, |
| --- | --- |

D.

mivel a rezsim líbiai lakosság elleni brutális és erőszakos fellépése nemcsak sok katona dezertálásához, hanem a rezsim képviselőinek lemondásához is vezetett,

| E. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint Líbiából az utóbbi napokban több mint 200 000 ember menekült el a szomszédos Tunéziába, Egyiptomba és Nigériába, és több százezer további menekült és külföldi vendégmunkás reménytelenül küzd azért, hogy elmenekülhessen a konfliktus elől és elhagyhassa Líbiát; mivel ez humanitárius vészhelyzetet teremtett, az EU részéről gyors reakciót kívánatos, |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint Líbiából az utóbbi napokban több mint 200 000 ember menekült el a szomszédos Tunéziába, Egyiptomba és Nigériába, és több százezer további menekült és külföldi vendégmunkás reménytelenül küzd azért, hogy elmenekülhessen a konfliktus elől és elhagyhassa Líbiát; mivel ez humanitárius vészhelyzetet teremtett, az EU részéről gyors reakciót kívánatos,

| F. | mivel miután az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011. február 25-i 15. rendkívüli ülésén konszenzussal fogadta el határozatát a líbiai emberi jogi helyzetről, elítélve az emberi jogok durva és rendszeres megsértését Líbiában, és hangsúlyozva, hogy az utóbbiak némelyike akár emberiesség elleni bűncselekménynek is tekinthető, az ENSZ Közgyűlése 2011. március 2-án úgy határozott, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának ajánlását követve felfüggeszti Líbia tagságát az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában, |
| --- | --- |

F.

mivel miután az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011. február 25-i 15. rendkívüli ülésén konszenzussal fogadta el határozatát a líbiai emberi jogi helyzetről, elítélve az emberi jogok durva és rendszeres megsértését Líbiában, és hangsúlyozva, hogy az utóbbiak némelyike akár emberiesség elleni bűncselekménynek is tekinthető, az ENSZ Közgyűlése 2011. március 2-án úgy határozott, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának ajánlását követve felfüggeszti Líbia tagságát az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában,

| G. | mivel az ENSZ BT Líbiáról szóló 2011. február 26-i határozatát követően – mely a helyzet vizsgálatát a Nemzetközi Büntetőbíróság elé utalta – a Nemzetközi Büntetőbíróság főügyésze 2011. március 3-án Moamar el-Kadhafira és a rezsim képviselőire is kiterjedő vizsgálatot indított az emberiesség ellen Líbiában állítólagosan elkövetett bűncselekmények kapcsán; mivel az ENSZ BT 1970. sz. határozata az ország ellen fegyverembargót, Kadhafi családjával és szemben pedig utazási tilalmat vezet be, illetve befagyasztja a család és a rezsim vagyonát, ugyanakkor az ENSZ valamennyi tagállamát felhatalmazza a tiltott katonai felszerelések lefoglalására és megsemmisítésére, |
| --- | --- |

G.

mivel az ENSZ BT Líbiáról szóló 2011. február 26-i határozatát követően – mely a helyzet vizsgálatát a Nemzetközi Büntetőbíróság elé utalta – a Nemzetközi Büntetőbíróság főügyésze 2011. március 3-án Moamar el-Kadhafira és a rezsim képviselőire is kiterjedő vizsgálatot indított az emberiesség ellen Líbiában állítólagosan elkövetett bűncselekmények kapcsán; mivel az ENSZ BT 1970. sz. határozata az ország ellen fegyverembargót, Kadhafi családjával és szemben pedig utazási tilalmat vezet be, illetve befagyasztja a család és a rezsim vagyonát, ugyanakkor az ENSZ valamennyi tagállamát felhatalmazza a tiltott katonai felszerelések lefoglalására és megsemmisítésére,

| H. | mivel a Tanács 2011. február 28-i határozata további korlátozó – elsősorban vízumtilalomra és a pénzeszközök befagyasztására vonatkozó – intézkedéseket ír elő a líbiai polgári lakosság ellen elkövetett erőszakos cselekményekért felelős személyek ellen, ekképpen eleget téve az ENSZ BT Líbiáról szóló 2011. február 26-i határozatának, |
| --- | --- |

H.

mivel a Tanács 2011. február 28-i határozata további korlátozó – elsősorban vízumtilalomra és a pénzeszközök befagyasztására vonatkozó – intézkedéseket ír elő a líbiai polgári lakosság ellen elkövetett erőszakos cselekményekért felelős személyek ellen, ekképpen eleget téve az ENSZ BT Líbiáról szóló 2011. február 26-i határozatának,

| I. | mivel a felkelés kezdete óta a világ számos vezetője ismételten távozásra szólította fel Kadhafi ezredest, |
| --- | --- |

I.

mivel a felkelés kezdete óta a világ számos vezetője ismételten távozásra szólította fel Kadhafi ezredest,

| J. | mivel az Arab Liga 2011. február 22-én felfüggesztette Líbia tagságát, és főtitkáruk 2011. március 3-án kijelentette, hogy amennyiben a harcok folytatódnak Líbiában, úgy a Liga az Afrikai Unióval egyeztetve repüléstilalmi zóna létrehozását támogathatja Líbia felett, |
| --- | --- |

J.

mivel az Arab Liga 2011. február 22-én felfüggesztette Líbia tagságát, és főtitkáruk 2011. március 3-án kijelentette, hogy amennyiben a harcok folytatódnak Líbiában, úgy a Liga az Afrikai Unióval egyeztetve repüléstilalmi zóna létrehozását támogathatja Líbia felett,

| K. | mivel a líbiai Átmeneti Nemzeti Tanács 2011. március 5-i nyilatkozatában azt kéri a nemzetközi közösségtől, hogy „teljesítse a líbiai népnek a további népirtással és az emberiség elleni bűncselekményekkel szembeni védelme iránti kötelezettségét anélkül, hogy Líbia területén sor kerülne bármilyen közvetlen katonai beavatkozásra”, |
| --- | --- |

K.

mivel a líbiai Átmeneti Nemzeti Tanács 2011. március 5-i nyilatkozatában azt kéri a nemzetközi közösségtől, hogy „teljesítse a líbiai népnek a további népirtással és az emberiség elleni bűncselekményekkel szembeni védelme iránti kötelezettségét anélkül, hogy Líbia területén sor kerülne bármilyen közvetlen katonai beavatkozásra”,

| L. | mivel az EU az EU–Líbia keretmegállapodásról szóló tárgyalásokat és a Líbiával való valamennyi együttműködési szerződést 2011. február 22-i hatállyal felfüggesztette, |
| --- | --- |

L.

mivel az EU az EU–Líbia keretmegállapodásról szóló tárgyalásokat és a Líbiával való valamennyi együttműködési szerződést 2011. február 22-i hatállyal felfüggesztette,

| M. | mivel az EU elemi érdeke, hogy Észak-Afrika demokratikus, stabil, virágzó és békés térséggé váljon; mivel a közelmúlt líbiai, egyiptomi és tunéziai eseményei rávilágítottak arra, hogy sürgősen szükség van a földközi-tengeri térség felé irányuló uniós külső fellépések felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

M.

mivel az EU elemi érdeke, hogy Észak-Afrika demokratikus, stabil, virágzó és békés térséggé váljon; mivel a közelmúlt líbiai, egyiptomi és tunéziai eseményei rávilágítottak arra, hogy sürgősen szükség van a földközi-tengeri térség felé irányuló uniós külső fellépések felülvizsgálatára,

| N. | mivel a 2011. március 11-i, pénteki rendkívüli Európai Tanács várhatóan alaposan elemzi majd a főképviselő és a Bizottság jelentését az uniós eszközök gyors átalakításáról, valamint a főképviselő jelentését az átmenet és az átalakítás folyamatának támogatásáról, |
| --- | --- |

N.

mivel a 2011. március 11-i, pénteki rendkívüli Európai Tanács várhatóan alaposan elemzi majd a főképviselő és a Bizottság jelentését az uniós eszközök gyors átalakításáról, valamint a főképviselő jelentését az átmenet és az átalakítás folyamatának támogatásáról,

| 1. | kifejezi szolidaritását a líbiai nép és különösen a demokrácia és a rendszerváltozás hajtóerejét jelentő líbiai fiatalok iránt, elismeri bátorságukat és elkötelezettségüket, és határozottan támogatja a legitim demokratikus, gazdasági és társadalmi törekvéseiket; |
| --- | --- |

1.

kifejezi szolidaritását a líbiai nép és különösen a demokrácia és a rendszerváltozás hajtóerejét jelentő líbiai fiatalok iránt, elismeri bátorságukat és elkötelezettségüket, és határozottan támogatja a legitim demokratikus, gazdasági és társadalmi törekvéseiket;

| 2. | a leghatározottabban elítéli az emberi jogok Líbiában tapasztalható nyilvánvaló és szisztematikus megsértését, és különösen a demokráciát követelő békés tüntetőknek, az újságíróknak és az emberi jogok védelmezőinek a Kadhafi-rezsim általi erőszakos elnyomását; mélyen sajnálja, hogy ez sok emberéletet és számos sérültet követelt; részvétét fejezi ki az áldozatok családjának; elítéli, hogy a rezsim legfőbb képviselői, Muammar el-Kadhafi és fia, Szaif al-Iszlám nyilatkozataikban ellenséges fellépésre buzdítanak a polgári lakossággal szemben; |
| --- | --- |

2.

a leghatározottabban elítéli az emberi jogok Líbiában tapasztalható nyilvánvaló és szisztematikus megsértését, és különösen a demokráciát követelő békés tüntetőknek, az újságíróknak és az emberi jogok védelmezőinek a Kadhafi-rezsim általi erőszakos elnyomását; mélyen sajnálja, hogy ez sok emberéletet és számos sérültet követelt; részvétét fejezi ki az áldozatok családjának; elítéli, hogy a rezsim legfőbb képviselői, Muammar el-Kadhafi és fia, Szaif al-Iszlám nyilatkozataikban ellenséges fellépésre buzdítanak a polgári lakossággal szemben;

| 3. | sürgeti Kadhafi tábornok brutális diktatórikus rezsimjének azonnali megszüntetését, és felszólítja a tábornokot, hogy a további vérontások megelőzése érdekében távozzon posztjáról, és tegye lehetővé a békés politikai átmenetet; felhívja a líbiai hatóságokat, hogy azonnal vessenek véget az erőszaknak, és a líbiai nép jogos elvárásainak megfelelően tegyék lehetővé a helyzet békés rendezését; felhívja a líbiai hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot, oldják fel a – többek között az interneten történő – véleménynyilvánítás szabadságának korlátozását, és biztosítsák a független emberi jogi megfigyelők és a külföldi média számára az országba való azonnali bejutást; |
| --- | --- |

3.

sürgeti Kadhafi tábornok brutális diktatórikus rezsimjének azonnali megszüntetését, és felszólítja a tábornokot, hogy a további vérontások megelőzése érdekében távozzon posztjáról, és tegye lehetővé a békés politikai átmenetet; felhívja a líbiai hatóságokat, hogy azonnal vessenek véget az erőszaknak, és a líbiai nép jogos elvárásainak megfelelően tegyék lehetővé a helyzet békés rendezését; felhívja a líbiai hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot, oldják fel a – többek között az interneten történő – véleménynyilvánítás szabadságának korlátozását, és biztosítsák a független emberi jogi megfigyelők és a külföldi média számára az országba való azonnali bejutást;

| 4. | teljes mértékben támogatja az ENSZ BT 1970. sz. határozatát, amely elítéli az emberi jogok durva és rendszeres megsértését Líbiában, felszólít arra, hogy a helyzet vizsgálatát utalják a Nemzetközi Büntetőbíróság elé, valamint az ország ellenében fegyverembargót, Muammar el-Kadhafi családjával szemben pedig utazási tilalmat vezet be, illetve befagyasztja vagyonukat; hangsúlyozza, hogy a civilekkel szembeni támadások elkövetői a nemzetközi jog alapján egyéni büntetőjogi felelősséggel tartoznak, bíróság elé kell állítani őket és nem lehet helye büntetlenségnek; erőteljesen támogatja, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság főügyésze vizsgálatot indított a Muammar el-Kadhafi és a rezsim emberei által állítólagosan elkövetett, emberiesség elleni bűncselekményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

4.

teljes mértékben támogatja az ENSZ BT 1970. sz. határozatát, amely elítéli az emberi jogok durva és rendszeres megsértését Líbiában, felszólít arra, hogy a helyzet vizsgálatát utalják a Nemzetközi Büntetőbíróság elé, valamint az ország ellenében fegyverembargót, Muammar el-Kadhafi családjával szemben pedig utazási tilalmat vezet be, illetve befagyasztja vagyonukat; hangsúlyozza, hogy a civilekkel szembeni támadások elkövetői a nemzetközi jog alapján egyéni büntetőjogi felelősséggel tartoznak, bíróság elé kell állítani őket és nem lehet helye büntetlenségnek; erőteljesen támogatja, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság főügyésze vizsgálatot indított a Muammar el-Kadhafi és a rezsim emberei által állítólagosan elkövetett, emberiesség elleni bűncselekményekkel kapcsolatban;

| 5. | megjegyzi, hogy az EU hajtotta végre elsőként az ENSZ BT által kirótt szankciókat, és hogy az uniós intézkedések külön szankciók kiszabásával tovább is lépnek; üdvözli a belső elnyomásra használható felszerelések Líbiával való kereskedelmének megtiltására irányuló tanácsi határozatot, valamint a vagyonbefagyasztás és a vízumtilalom által érintett személyek listájának kibővítését; kéri a szankciók eredményességének folyamatos értékelését; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az EU hajtotta végre elsőként az ENSZ BT által kirótt szankciókat, és hogy az uniós intézkedések külön szankciók kiszabásával tovább is lépnek; üdvözli a belső elnyomásra használható felszerelések Líbiával való kereskedelmének megtiltására irányuló tanácsi határozatot, valamint a vagyonbefagyasztás és a vízumtilalom által érintett személyek listájának kibővítését; kéri a szankciók eredményességének folyamatos értékelését;

| 6. | hangsúlyozza, hogy minden intézkedésnek Líbia teljes vagyonát magában kell foglalnia, beleértve a Líbiai Beruházási Hatóság által kezelt állami befektetési alapokat is; felszólít arra, hogy a vagyonbefagyasztás terjedjen ki az olaj- és gázeladásokból származó bevételekre; felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy hozzák nyilvánosságra a befagyasztott vagyonokkal kapcsolatos részleteket; ezzel összefüggésben üdvözli a további uniós szankciókról, többek között a Kadhafi-rezsimmel kapcsolatban álló líbiai vállalatok vagyonának befagyasztásáról folytatott vitát; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy minden intézkedésnek Líbia teljes vagyonát magában kell foglalnia, beleértve a Líbiai Beruházási Hatóság által kezelt állami befektetési alapokat is; felszólít arra, hogy a vagyonbefagyasztás terjedjen ki az olaj- és gázeladásokból származó bevételekre; felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy hozzák nyilvánosságra a befagyasztott vagyonokkal kapcsolatos részleteket; ezzel összefüggésben üdvözli a további uniós szankciókról, többek között a Kadhafi-rezsimmel kapcsolatban álló líbiai vállalatok vagyonának befagyasztásáról folytatott vitát;

| 7. | üdvözli a Tanács 2011. február 28-i határozatát, amely megtiltotta fegyverek, lőszerek és ezekhez kapcsolódó felszerelések Líbiának történő szállítását; e tekintetben felhívja a Tanácsot annak ellenőrzésére, hogy vajon sor került-e az EU fegyverkivitelre vonatkozó magatartási kódexének megsértésére, valamint hogy fogadjon el szigorú intézkedéseket annak érdekében, hogy a kódexet valamennyi tagállam maradéktalanul betartsa; felhívja a főképviselőt, hogy vizsgálja meg az embargó légi és vízi KBVP-eszközök alkalmazásával történő végrehajtásának lehetőségét; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a Tanács 2011. február 28-i határozatát, amely megtiltotta fegyverek, lőszerek és ezekhez kapcsolódó felszerelések Líbiának történő szállítását; e tekintetben felhívja a Tanácsot annak ellenőrzésére, hogy vajon sor került-e az EU fegyverkivitelre vonatkozó magatartási kódexének megsértésére, valamint hogy fogadjon el szigorú intézkedéseket annak érdekében, hogy a kódexet valamennyi tagállam maradéktalanul betartsa; felhívja a főképviselőt, hogy vizsgálja meg az embargó légi és vízi KBVP-eszközök alkalmazásával történő végrehajtásának lehetőségét;

| 8. | teljes mértékben támogatja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának arra vonatkozó határozatát, hogy független nemzetközi vizsgálóbizottságot indít Líbiába az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi jogszabályok megsértéseinek kivizsgálása céljából; ugyanígy támogatja az ENSZ Közgyűlésének 2011. március 2-i határozatát, amely felfüggeszti Líbia tagságát az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában; |
| --- | --- |

8.

teljes mértékben támogatja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának arra vonatkozó határozatát, hogy független nemzetközi vizsgálóbizottságot indít Líbiába az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi jogszabályok megsértéseinek kivizsgálása céljából; ugyanígy támogatja az ENSZ Közgyűlésének 2011. március 2-i határozatát, amely felfüggeszti Líbia tagságát az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában;

| 9. | kéri az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy tegyenek meg minden intézkedést Kadhafi és rezsimje teljes elszigetelése érdekében, mind nemzeti, mind nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

9.

kéri az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy tegyenek meg minden intézkedést Kadhafi és rezsimje teljes elszigetelése érdekében, mind nemzeti, mind nemzetközi szinten;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak a líbiai polgári személyek ellen intézett nagyszabású fegyveres támadások megakadályozása érdekében eleget kell tenniük a védelem biztosítása tekintetében fennálló felelősségüknek; rámutat arra, hogy emiatt nem zárhatók ki az ENSZ-chartában biztosított lehetőségek; felkéri a főképviselőt és a tagállamokat, hogy álljanak készen az ENSZ Biztonsági Tanácsának a további intézkedésekre vonatkozó határozatára, beleértve a repülési tilalmi övezet kialakításának lehetőségét is, annak megakadályozása céljából, hogy a rezsim a civil lakosságot vegye célba;hangsúlyozza, hogy az EU és tagállamai által meghozott bármely intézkedésnek meg kell felelnie az ENSZ megbízatásának, és az Arab Ligával és az Afrikai Unióval való egyeztetésen kell alapulnia, a nemzetközi erőfeszítések irányítására bátorítva mindkét szervezetet; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak a líbiai polgári személyek ellen intézett nagyszabású fegyveres támadások megakadályozása érdekében eleget kell tenniük a védelem biztosítása tekintetében fennálló felelősségüknek; rámutat arra, hogy emiatt nem zárhatók ki az ENSZ-chartában biztosított lehetőségek; felkéri a főképviselőt és a tagállamokat, hogy álljanak készen az ENSZ Biztonsági Tanácsának a további intézkedésekre vonatkozó határozatára, beleértve a repülési tilalmi övezet kialakításának lehetőségét is, annak megakadályozása céljából, hogy a rezsim a civil lakosságot vegye célba;hangsúlyozza, hogy az EU és tagállamai által meghozott bármely intézkedésnek meg kell felelnie az ENSZ megbízatásának, és az Arab Ligával és az Afrikai Unióval való egyeztetésen kell alapulnia, a nemzetközi erőfeszítések irányítására bátorítva mindkét szervezetet;

| 11. | kéri a Bizottság alelnökét / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy alakítson ki kapcsolatokat Líbia Átmeneti Nemzeti Tanácsával és kezdje meg azok hivatalossá tételét a demokrácia irányába való átmenetet elősegítése érdekében, biztosítva a líbiai társadalom széles körét képviselő személyek bevonását és a nők és a kisebbségek szerepvállalását az átmenet folyamatában, és támogassa az Átmeneti Nemzeti Tanácsot a felszabadított területen annak érdekében, hogy csökkentse a helyi lakosságra nehezedő nyomást, és eleget tegyen az alapvető humanitárius szükségleteknek, beleérte az orvosi segítségnyújtást is; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottság alelnökét / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy alakítson ki kapcsolatokat Líbia Átmeneti Nemzeti Tanácsával és kezdje meg azok hivatalossá tételét a demokrácia irányába való átmenetet elősegítése érdekében, biztosítva a líbiai társadalom széles körét képviselő személyek bevonását és a nők és a kisebbségek szerepvállalását az átmenet folyamatában, és támogassa az Átmeneti Nemzeti Tanácsot a felszabadított területen annak érdekében, hogy csökkentse a helyi lakosságra nehezedő nyomást, és eleget tegyen az alapvető humanitárius szükségleteknek, beleérte az orvosi segítségnyújtást is;

| 12. | sürgeti az EU-t, hogy járuljon hozzá a demokratikus reformokhoz és a jogállamiság intézményeinek létrehozásához Líbiában, azáltal, hogy támogatja a szabad média és a független civil társadalmi intézmények kialakítását, különös tekintettel a politikai pártokra, hogy a jövőben demokratikus választásokra kerülhessen sor; |
| --- | --- |

12.

sürgeti az EU-t, hogy járuljon hozzá a demokratikus reformokhoz és a jogállamiság intézményeinek létrehozásához Líbiában, azáltal, hogy támogatja a szabad média és a független civil társadalmi intézmények kialakítását, különös tekintettel a politikai pártokra, hogy a jövőben demokratikus választásokra kerülhessen sor;

| 13. | mélységes aggodalmának ad hangot a fokozódó humanitárius válság miatt, hiszen az erőszakos cselekmények miatt több mint 200 000 vendégmunkás próbálja elhagyni Líbiát, akik közül sokan a líbiai–tunéziai határon, illetve tunéziai, egyiptomi és nigeri menekülttáborokban rekedtek; felszólítja a jelenlegi és jövőbeli líbiai hatóságokat, hogy biztosítsák a humanitárius szervezeteknek az országba való belépést, és garantálják a humanitárius területen dolgozók biztonságát; |
| --- | --- |

13.

mélységes aggodalmának ad hangot a fokozódó humanitárius válság miatt, hiszen az erőszakos cselekmények miatt több mint 200 000 vendégmunkás próbálja elhagyni Líbiát, akik közül sokan a líbiai–tunéziai határon, illetve tunéziai, egyiptomi és nigeri menekülttáborokban rekedtek; felszólítja a jelenlegi és jövőbeli líbiai hatóságokat, hogy biztosítsák a humanitárius szervezeteknek az országba való belépést, és garantálják a humanitárius területen dolgozók biztonságát;

| 14. | arra biztatja a Tanácsot, a Bizottságot és a főképviselőt, hogy bocsássanak rendelkezésre minden szükséges pénzügyi és emberi erőforrást a nagyszabású nemzetközi humanitárius művelet támogatására, az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának és egyéb fontos humanitárius szervezeteknek a védelem biztosítása és a szükséget szenvedők számára biztosított sürgősségi segítségnyújtás terén való segítésére; üdvözli a Georgieva biztos és az ECHO által meghozott intézkedéseket és a bevetett pénzügyi forrásokat, valamint az egyes tagállamok által az ezen kihívással való szembenézés érdekében biztosított humanitárius segítségnyújtást; kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy a nemzetközi jogszabályokkal és az európai uniós joggal összhangban a légi és tengeri úton történő szállítással segítsék a migránsok, menedékkérők és a Líbiából elmenekültek országukba való visszajutását, illetve letelepítésüket, valamint az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága és az IOM (Nemzetközi Migrációs Szervezet) közös, 2011. március 3-i felhívására reagálva részesítsék őket pénzügyi támogatásban; |
| --- | --- |

14.

arra biztatja a Tanácsot, a Bizottságot és a főképviselőt, hogy bocsássanak rendelkezésre minden szükséges pénzügyi és emberi erőforrást a nagyszabású nemzetközi humanitárius művelet támogatására, az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának és egyéb fontos humanitárius szervezeteknek a védelem biztosítása és a szükséget szenvedők számára biztosított sürgősségi segítségnyújtás terén való segítésére; üdvözli a Georgieva biztos és az ECHO által meghozott intézkedéseket és a bevetett pénzügyi forrásokat, valamint az egyes tagállamok által az ezen kihívással való szembenézés érdekében biztosított humanitárius segítségnyújtást; kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy a nemzetközi jogszabályokkal és az európai uniós joggal összhangban a légi és tengeri úton történő szállítással segítsék a migránsok, menedékkérők és a Líbiából elmenekültek országukba való visszajutását, illetve letelepítésüket, valamint az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága és az IOM (Nemzetközi Migrációs Szervezet) közös, 2011. március 3-i felhívására reagálva részesítsék őket pénzügyi támogatásban;

| 15. | kéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 80. cikkével összhangban biztosítsa, hogy minden szükséges intézkedés – a megfelelő pénzügyi, emberi és technikai erőforrásokat beleértve – álljon rendelkezésre annak biztosítására, hogy az EU megfelelően reagálni tudjon bármifajta tömeges migrációs áramlás esetén; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 80. cikkével összhangban biztosítsa, hogy minden szükséges intézkedés – a megfelelő pénzügyi, emberi és technikai erőforrásokat beleértve – álljon rendelkezésre annak biztosítására, hogy az EU megfelelően reagálni tudjon bármifajta tömeges migrációs áramlás esetén;

| 16. | emlékeztet arra, hogy a 2007. évi közös Afrika–EU stratégiában az uniós és afrikai vezetők amellett kötelezték el magukat, hogy olyan intézkedéseket hoznak, amelyek biztosítják, hogy az illegálisan megszerzett vagyonra vonatkozóan vizsgálatot indítsanak – beleértve a pénzeszközöket is –, valamint azt, hogy a vagyon visszakerüljön a származási országba; sürgeti a tagállamokat, hogy a befagyasztott vagyon líbiai népnek való jövőbeli visszajuttatása érdekében lépjenek fel ennek megfelelően, valamint az ENSZ korrupció elleni egyezményével összhangban;hangsúlyozza, hogy összehangolt európai uniós fellépésre van szükség a Kadhafi család és ismert szövetségeseik által birtokolt, Európában vagy valamely adóparadicsomban működő európai pénzügyi intézményekben található vagyon befagyasztásának végrehajtására, annak biztosítása érdekében, hogy az európai uniós bankok a kellő gondosságra vonatkozó követelményeknek megfelelően járnak el a Líbiából átutalt minden esetleges illegális pénzeszköz tekintetében; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy a 2007. évi közös Afrika–EU stratégiában az uniós és afrikai vezetők amellett kötelezték el magukat, hogy olyan intézkedéseket hoznak, amelyek biztosítják, hogy az illegálisan megszerzett vagyonra vonatkozóan vizsgálatot indítsanak – beleértve a pénzeszközöket is –, valamint azt, hogy a vagyon visszakerüljön a származási országba; sürgeti a tagállamokat, hogy a befagyasztott vagyon líbiai népnek való jövőbeli visszajuttatása érdekében lépjenek fel ennek megfelelően, valamint az ENSZ korrupció elleni egyezményével összhangban;hangsúlyozza, hogy összehangolt európai uniós fellépésre van szükség a Kadhafi család és ismert szövetségeseik által birtokolt, Európában vagy valamely adóparadicsomban működő európai pénzügyi intézményekben található vagyon befagyasztásának végrehajtására, annak biztosítása érdekében, hogy az európai uniós bankok a kellő gondosságra vonatkozó követelményeknek megfelelően járnak el a Líbiából átutalt minden esetleges illegális pénzeszköz tekintetében;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a zsoldosok tevékenysége a nemzetközi békére és biztonságra nézve veszélyt jelent és kimeríti az emberiség elleni bűncselekmény fogalmát, ezért azt meg kell állítani; felszólítja a Tanácsot és a főképviselőt/alelnököt, hogy küldjön egyértelmű figyelmeztetést bármely országnak, amely zsoldosokat, katonákat vagy katonai felszerelést küld a líbiai nép elnyomásának támogatására Kadhafi rendszere számára; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a zsoldosok tevékenysége a nemzetközi békére és biztonságra nézve veszélyt jelent és kimeríti az emberiség elleni bűncselekmény fogalmát, ezért azt meg kell állítani; felszólítja a Tanácsot és a főképviselőt/alelnököt, hogy küldjön egyértelmű figyelmeztetést bármely országnak, amely zsoldosokat, katonákat vagy katonai felszerelést küld a líbiai nép elnyomásának támogatására Kadhafi rendszere számára;

| 18. | üdvözli, hogy a déli szomszédságban és különösen Líbiában történt fejleményekre tekintettel 2011. március 11-ére összehívják az Európai Tanács rendkívüli ülését; kéri a főképviselőt és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki átfogó és következetes stratégiát a Líbiában kialakult helyzetre való humanitárius és politikai válaszadásra; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy a déli szomszédságban és különösen Líbiában történt fejleményekre tekintettel 2011. március 11-ére összehívják az Európai Tanács rendkívüli ülését; kéri a főképviselőt és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki átfogó és következetes stratégiát a Líbiában kialakult helyzetre való humanitárius és politikai válaszadásra;

| 19. | felhívja a főképviselőt, hogy kezdje meg a déli szomszédságot érintő uniós szerepvállalás és támogatás előkészületeit, különös tekintettel a térségben a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, valamint a stabil, pluralista és békés demokrácia alkotmányos és választásokkal kapcsolatos előfeltételeinek kialakítására; kéri a főképviselőt, hogy teljes mértékben használja ki az EU vonatkozó külső pénzügyi eszközeit; |
| --- | --- |

19.

felhívja a főképviselőt, hogy kezdje meg a déli szomszédságot érintő uniós szerepvállalás és támogatás előkészületeit, különös tekintettel a térségben a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, valamint a stabil, pluralista és békés demokrácia alkotmányos és választásokkal kapcsolatos előfeltételeinek kialakítására; kéri a főképviselőt, hogy teljes mértékben használja ki az EU vonatkozó külső pénzügyi eszközeit;

| 20. | úgy véli, hogy az észak-afrikai és közel-keleti forradalmi változások világossá tették, hogy a térségben az EU pozitív hatása és hosszú távú megbízhatósága azon múlik, hogy képes lesz-e olyan összhangban lévő közös külpolitikát folytatni, amely az értékeken alapszik és egyértelműen a demokratikus erők mellé helyezkedik; ismételten kéri az Európai Uniót, hogy vizsgálja felül a demokrácia és az emberi jogok támogatására vonatkozó politikáját, és a harmadik országokkal való valamennyi megállapodás emberi jogi záradékára vonatkozóan alakítson ki végrehajtási mechanizmust; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az észak-afrikai és közel-keleti forradalmi változások világossá tették, hogy a térségben az EU pozitív hatása és hosszú távú megbízhatósága azon múlik, hogy képes lesz-e olyan összhangban lévő közös külpolitikát folytatni, amely az értékeken alapszik és egyértelműen a demokratikus erők mellé helyezkedik; ismételten kéri az Európai Uniót, hogy vizsgálja felül a demokrácia és az emberi jogok támogatására vonatkozó politikáját, és a harmadik országokkal való valamennyi megállapodás emberi jogi záradékára vonatkozóan alakítson ki végrehajtási mechanizmust;

| 21. | ismételten kéri, hogy vonják be szorosan az EU által a Líbiában és a földközi-tengeri térség egyéb régióiban kialakult válságra adott választ koordináló munkacsoport munkájába; |
| --- | --- |

21.

ismételten kéri, hogy vonják be szorosan az EU által a Líbiában és a földközi-tengeri térség egyéb régióiban kialakult válságra adott választ koordináló munkacsoport munkájába;

| 22. | hangsúlyozza, hogy Líbiában és a régió többi országában zajló eseményekből ismételten arra lehet következtetni, hogy ambiciózusabb, hatékonyabb és erősebb költségvetési hátérrel rendelkező politikákat és eszközöket kell kialakítani, amelyek révén az EU déli szomszédainál a politikai, gazdasági és társadalmi reformokat ösztönözni és támogatni lehet; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika folyamatban lévő stratégiai felülvizsgálatának tükröznie kell a régióban jelenleg zajló folyamatokat és új, megfelelőbb megoldásokat kell ajánlania a szomszédos népek törekvéseinek megvalósítása érdekében; ragaszkodik ahhoz, hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatakor kezeljék kiemelten az igazságszolgáltatás függetlenségére, az alapvető szabadságjogok, a pluralizmus, a sajtószabadság védelmére és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó kritériumokat; kéri, hogy az Unió érintett országokra vonatkozó politikáját jobban hangolják össze a többi uniós politikával; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy Líbiában és a régió többi országában zajló eseményekből ismételten arra lehet következtetni, hogy ambiciózusabb, hatékonyabb és erősebb költségvetési hátérrel rendelkező politikákat és eszközöket kell kialakítani, amelyek révén az EU déli szomszédainál a politikai, gazdasági és társadalmi reformokat ösztönözni és támogatni lehet; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika folyamatban lévő stratégiai felülvizsgálatának tükröznie kell a régióban jelenleg zajló folyamatokat és új, megfelelőbb megoldásokat kell ajánlania a szomszédos népek törekvéseinek megvalósítása érdekében; ragaszkodik ahhoz, hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatakor kezeljék kiemelten az igazságszolgáltatás függetlenségére, az alapvető szabadságjogok, a pluralizmus, a sajtószabadság védelmére és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó kritériumokat; kéri, hogy az Unió érintett országokra vonatkozó politikáját jobban hangolják össze a többi uniós politikával;

| 23. | úgy véli, hogy az Unió a Mediterrán Térségért feladata, hogy alkalmazkodjon az új korszakhoz és körülményekhez, és mérlegelje az elmúlt időszak eseményeit, tegyen ezekkel kapcsolatban lépéseket, és terjesszen elő tagállamaiban és a régióban – Líbiát is beleértve – a demokrácia, az emberi jogok előmozdítására és a lehetséges reformokra vonatkozóan leginkább alkalmas javaslatokat, hogy erősítse, valamint koherensebbé és hathatósabbá tegye saját szerepét; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az Unió a Mediterrán Térségért feladata, hogy alkalmazkodjon az új korszakhoz és körülményekhez, és mérlegelje az elmúlt időszak eseményeit, tegyen ezekkel kapcsolatban lépéseket, és terjesszen elő tagállamaiban és a régióban – Líbiát is beleértve – a demokrácia, az emberi jogok előmozdítására és a lehetséges reformokra vonatkozóan leginkább alkalmas javaslatokat, hogy erősítse, valamint koherensebbé és hathatósabbá tegye saját szerepét;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányának és parlamentjének, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és Közgyűlésének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az Arab Ligának, az Afrikai Uniónak, a Mediterrán Térségért létrejött Uniónak, Líbia szomszédos országai kormányának és parlamentjének, valamint az Átmeneti Nemzeti Tanácsnak. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányának és parlamentjének, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és Közgyűlésének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az Arab Ligának, az Afrikai Uniónak, a Mediterrán Térségért létrejött Uniónak, Líbia szomszédos országai kormányának és parlamentjének, valamint az Átmeneti Nemzeti Tanácsnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0246.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0020.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/163 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/163

---

2011. március 10., csütörtökAz EU Irán felé tanúsított magatartása

P7_TA(2011)0096

Az Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása az EU Iránnal kapcsolatos megközelítéséről (2010/2050(INI))

2012/C 199 E/19

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Iránról szóló korábbi állásfoglalásaira, többek között „Az emberi jogok helyzetéről Iránban, különös tekintettel Szakineh Mohammadi Astiani és Zahra Bahrami ügyére” című, 2010. szeptember 8-i (1), az Iránról szóló, 2010. február 10-i (2) és az Iránról szóló, 2009. október 22-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Iránról szóló korábbi állásfoglalásaira, többek között „Az emberi jogok helyzetéről Iránban, különös tekintettel Szakineh Mohammadi Astiani és Zahra Bahrami ügyére” című, 2010. szeptember 8-i (1), az Iránról szóló, 2010. február 10-i (2) és az Iránról szóló, 2009. október 22-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel a halálbüntetés elleni világnapról szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetés elleni világnapról szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a faji diszkrimináció valamennyi formájának felszámolásáról szóló nemzetközi egyezményre, valamint az ENSZ gyermekjogi egyezményére, amelyek mindegyikét Irán is aláírta, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a faji diszkrimináció valamennyi formájának felszámolásáról szóló nemzetközi egyezményre, valamint az ENSZ gyermekjogi egyezményére, amelyek mindegyikét Irán is aláírta,

| — | tekintettel az Európai Unió (EU) és az Amerikai Egyesült Államok (USA) 2010. február 8-i közös nyilatkozatára, amelyben felszólítják az iráni kormányt, hogy tegyen eleget emberi jogi kötelezettségeinek, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió (EU) és az Amerikai Egyesült Államok (USA) 2010. február 8-i közös nyilatkozatára, amelyben felszólítják az iráni kormányt, hogy tegyen eleget emberi jogi kötelezettségeinek,

| — | tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője (a továbbiakban: főképviselő) 2010. szeptember 24-i nyilatkozatára Mahmúd Ahmedinezsádnak, Irán miniszterelnökének az ENSZ Közgyűlésén elhangzott „felháborító és elfogadhatatlan” megjegyzéseiről, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője (a továbbiakban: főképviselő) 2010. szeptember 24-i nyilatkozatára Mahmúd Ahmedinezsádnak, Irán miniszterelnökének az ENSZ Közgyűlésén elhangzott „felháborító és elfogadhatatlan” megjegyzéseiről,

| — | tekintettel az tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, az Európai Tanács 2003. június 19-20-i thessaloniki ülésén elfogadott uniós nyilatkozatra és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni 2003. december 10-i uniós stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, az Európai Tanács 2003. június 19-20-i thessaloniki ülésén elfogadott uniós nyilatkozatra és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni 2003. december 10-i uniós stratégiára,

| — | tekintettel a főképviselő szóvivőjének az iráni Mahabad városában bekövetkezett bombamerényletet elítélő, 2010. szeptember 23-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő szóvivőjének az iráni Mahabad városában bekövetkezett bombamerényletet elítélő, 2010. szeptember 23-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2008. december 12-én„A biztonság megteremtése a változó világban” címmel az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról elfogadott jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2008. december 12-én„A biztonság megteremtése a változó világban” címmel az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról elfogadott jelentésre,

| — | tekintettel a főképviselő E3+3 nevében tett 2010. szeptember 22-i nyilatkozatára az iráni atomenergiával kapcsolatos kérdések mielőbbi megoldásáról; |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő E3+3 nevében tett 2010. szeptember 22-i nyilatkozatára az iráni atomenergiával kapcsolatos kérdések mielőbbi megoldásáról;

| — | tekintettel a főképviselő az Európai Unió nevében tett 2010. augusztus 12-i nyilatkozatára a hét bahá'i vezető elítéléséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő az Európai Unió nevében tett 2010. augusztus 12-i nyilatkozatára a hét bahá'i vezető elítéléséről,

| — | tekintettel a főképviselő szóvivőjének az iráni támadásokat elítélő, 2010. július 16-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő szóvivőjének az iráni támadásokat elítélő, 2010. július 16-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az információk Iránban történő szabad áramlásáról szóló, 2010. március 22-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az információk Iránban történő szabad áramlásáról szóló, 2010. március 22-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a főképviselő 2010. július 6-i nyilatkozatára a küszöbön álló iráni kivégzésekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő 2010. július 6-i nyilatkozatára a küszöbön álló iráni kivégzésekről,

| — | tekintettel a főképviselőnek az Európai Unió nevében tett 2010. június 12-i nyilatkozatára az emberi jogok iráni helyzetének a 2009. júniusi elnökválasztások óta bekövetkezett jelentős romlásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselőnek az Európai Unió nevében tett 2010. június 12-i nyilatkozatára az emberi jogok iráni helyzetének a 2009. júniusi elnökválasztások óta bekövetkezett jelentős romlásáról,

| — | tekintettel az iráni statisztikai központtól kapott adatokra, amelyek szerint Iránban 2010 tavaszán 14,6 %-kal nőtt a munkanélküliek aránya, és ezzel a munkanélküliek becsült száma meghaladja a 3,5 milliót, |
| --- | --- |

—

tekintettel az iráni statisztikai központtól kapott adatokra, amelyek szerint Iránban 2010 tavaszán 14,6 %-kal nőtt a munkanélküliek aránya, és ezzel a munkanélküliek becsült száma meghaladja a 3,5 milliót,

| — | tekintettel arra, hogy Irán az atomsorompó-szerződés részes fele és ezáltal lemondott a nukleáris fegyverek beszerzéséről, és köteles nyilatkozni összes nukleáris tevékenységéről – ideértve nukleáris anyagait is – köteles ezeket a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) ellenőrzése alá vetni, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Irán az atomsorompó-szerződés részes fele és ezáltal lemondott a nukleáris fegyverek beszerzéséről, és köteles nyilatkozni összes nukleáris tevékenységéről – ideértve nukleáris anyagait is – köteles ezeket a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) ellenőrzése alá vetni,

| — | tekintettel a NAÜ 2005. szeptember 27-i nyilatkozatára, amely szerint Irán nem teljesítette az atomsorompó-szerződésben vállalt kötelezettségeit, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NAÜ 2005. szeptember 27-i nyilatkozatára, amely szerint Irán nem teljesítette az atomsorompó-szerződésben vállalt kötelezettségeit,

| — | tekintettel arra, hogy a dúsítás felfüggesztését és más követelményeket az ENSZ Biztonsági Tanácsának egymást követő hat határozata is (1696., 1737., 1747., 1803., 1835. és 1929. sz. határozat) Irán az atomsorompó-szerződés szerinti jogainak visszaállítására vonatkozó előfeltételeként erősítette meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a dúsítás felfüggesztését és más követelményeket az ENSZ Biztonsági Tanácsának egymást követő hat határozata is (1696., 1737., 1747., 1803., 1835. és 1929. sz. határozat) Irán az atomsorompó-szerződés szerinti jogainak visszaállítására vonatkozó előfeltételeként erősítette meg,

| — | tekintettel Amano Jukija NAÜ-főigazgatónak a kormányzótanács számára készített negyedéves jelentésében tett, 2010. február 18-i kijelentésére, amely szerint Irán nem hajtja végre a kormányzótanács és a Biztonsági Tanács vonatkozó határozataiban foglalt előírásokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel Amano Jukija NAÜ-főigazgatónak a kormányzótanács számára készített negyedéves jelentésében tett, 2010. február 18-i kijelentésére, amely szerint Irán nem hajtja végre a kormányzótanács és a Biztonsági Tanács vonatkozó határozataiban foglalt előírásokat,

| — | tekintettel a NAÜ azon javaslatára, miszerint jöjjön létre megállapodás abból a célból, hogy biztosítsanak nukleáris üzemanyagot a teheráni kutatóreaktor számára az iráni készletekből származó, alacsonyan dúsított uránért cserébe, illetve azon áthidaló javaslat céljából, amelyet Törökország és Brazília kormánya támogat az Irán és az E3+3-ak, illetve Irán és a bécsi csoport közötti bizalom létrehozására és a tárgyalások megkönnyítésére törekedve, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NAÜ azon javaslatára, miszerint jöjjön létre megállapodás abból a célból, hogy biztosítsanak nukleáris üzemanyagot a teheráni kutatóreaktor számára az iráni készletekből származó, alacsonyan dúsított uránért cserébe, illetve azon áthidaló javaslat céljából, amelyet Törökország és Brazília kormánya támogat az Irán és az E3+3-ak, illetve Irán és a bécsi csoport közötti bizalom létrehozására és a tárgyalások megkönnyítésére törekedve,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1929. számú határozatára (2010), amely új korlátozó intézkedéseket vezet be Irán ellen, és a szankciók negyedik körét rója Iránra atomprogramja miatt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1929. számú határozatára (2010), amely új korlátozó intézkedéseket vezet be Irán ellen, és a szankciók negyedik körét rója Iránra atomprogramja miatt,

| — | tekintettel a Tanács Iránról szóló, 2010. július 26-i következtetéseire, valamint a Tanács által elfogadott korlátozó intézkedésekre, amelyek Iránt a szabad kereskedelem, a pénzügyi szolgáltatások, az energiaügy és a szállítás területén sújtják, továbbá egy rendeletre, amely kibővíti azon szervezetek és személyek listáját, akiknek/amelyeknek pénzeszközeit be kell fagyasztani, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Iránról szóló, 2010. július 26-i következtetéseire, valamint a Tanács által elfogadott korlátozó intézkedésekre, amelyek Iránt a szabad kereskedelem, a pénzügyi szolgáltatások, az energiaügy és a szállítás területén sújtják, továbbá egy rendeletre, amely kibővíti azon szervezetek és személyek listáját, akiknek/amelyeknek pénzeszközeit be kell fagyasztani,

| — | tekintettel az Iránt sújtó további szankciókra, amelyeket az Egyesült Államok, Japán, Kanada és Ausztrália jelentett be, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Iránt sújtó további szankciókra, amelyeket az Egyesült Államok, Japán, Kanada és Ausztrália jelentett be,

| — | tekintettel arra, hogy az Európai Unió hosszú ideje elkötelezett az iráni nukleáris kérdés diplomáciai megoldása mellett, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Európai Unió hosszú ideje elkötelezett az iráni nukleáris kérdés diplomáciai megoldása mellett,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0037/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0037/2011),

| A. | mivel az Iráni Iszlám Köztársaság (a továbbiakban: Irán) számos kormányzási kihívással küzd – kezdve az ország uralkodó elitjében versengő frakciók közötti csatáktól a bénító társadalmi és gazdasági problémákig, a régió gondterhes biztonsági helyzetéig és a lakosság növekvő lakossági elégedetlenségéig –, amelyek többségét az iráni kormányzat önmagának köszönheti, |
| --- | --- |

A.

mivel az Iráni Iszlám Köztársaság (a továbbiakban: Irán) számos kormányzási kihívással küzd – kezdve az ország uralkodó elitjében versengő frakciók közötti csatáktól a bénító társadalmi és gazdasági problémákig, a régió gondterhes biztonsági helyzetéig és a lakosság növekvő lakossági elégedetlenségéig –, amelyek többségét az iráni kormányzat önmagának köszönheti,

| B. | mivel a 2009. júniusi, vitatott eredményű, széles körben csalárdnak tekintett elnökválasztást követő iráni politikai fejlemények bizonyították, hogy az ország képes az emberek vezette, demokratikus, a lelkes és aktív társadalom vezetésével végbemenő változásra, megjegyzi, hogy a reformpártiakat alapvetően a Zöld Mozgalommal azonosítják, amely az Ahmedinezsád elnök újraválasztása elleni tömeges tiltakozások során jött létre, |
| --- | --- |

B.

mivel a 2009. júniusi, vitatott eredményű, széles körben csalárdnak tekintett elnökválasztást követő iráni politikai fejlemények bizonyították, hogy az ország képes az emberek vezette, demokratikus, a lelkes és aktív társadalom vezetésével végbemenő változásra, megjegyzi, hogy a reformpártiakat alapvetően a Zöld Mozgalommal azonosítják, amely az Ahmedinezsád elnök újraválasztása elleni tömeges tiltakozások során jött létre,

| C. | mivel az iráni biztonsági erők – a Forradalmi Gárda, a Baszidzs Milícia és a rendőrség – súlyos csapással válaszoltak, önkényesen letartóztatták a békés tüntetők és másként gondolkodók ezreit – többek között diákokat és tudósokat, nőjogi aktivistákat, ügyvédeket, újságírókat, bloggereket, egyházi személyeket és az emberi jogok jeles védelmezőit – a rendszert bírálók megfélemlítésének és az eltérő vélemények elhallgattatásának nyilvánvaló céljával, mivel a bíróság tömeges kirakatpereket folytatott több száz vezető reformpárti és aktivista ellen, melyek hosszú távú börtönbüntetésre, sőt halálbüntetésre irányuló ítéletekhez vezettek, |
| --- | --- |

C.

mivel az iráni biztonsági erők – a Forradalmi Gárda, a Baszidzs Milícia és a rendőrség – súlyos csapással válaszoltak, önkényesen letartóztatták a békés tüntetők és másként gondolkodók ezreit – többek között diákokat és tudósokat, nőjogi aktivistákat, ügyvédeket, újságírókat, bloggereket, egyházi személyeket és az emberi jogok jeles védelmezőit – a rendszert bírálók megfélemlítésének és az eltérő vélemények elhallgattatásának nyilvánvaló céljával, mivel a bíróság tömeges kirakatpereket folytatott több száz vezető reformpárti és aktivista ellen, melyek hosszú távú börtönbüntetésre, sőt halálbüntetésre irányuló ítéletekhez vezettek,

| D. | mivel Ahmedinezsád elnök 2005-ös megválasztása óta az iszlám forradalmi gárda 1980 óta felhalmozott források felhasználásával a teheráni tőzsdén keresztül privatizált állami vállalatokat és vállalkozásokat vásárolt fel, |
| --- | --- |

D.

mivel Ahmedinezsád elnök 2005-ös megválasztása óta az iszlám forradalmi gárda 1980 óta felhalmozott források felhasználásával a teheráni tőzsdén keresztül privatizált állami vállalatokat és vállalkozásokat vásárolt fel,

| E. | mivel az irániak alapvető emberi jogainak – az élethez való jog, a véleménynyilvánítás szabadságának, az egyesülés szabadságának, valamint az önkényes letartóztatás, őrizetbe vétel és kínzás, valamint a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának elkerüléséhez való jogának – megsértése továbbra is büntetlenül marad, |
| --- | --- |

E.

mivel az irániak alapvető emberi jogainak – az élethez való jog, a véleménynyilvánítás szabadságának, az egyesülés szabadságának, valamint az önkényes letartóztatás, őrizetbe vétel és kínzás, valamint a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának elkerüléséhez való jogának – megsértése továbbra is büntetlenül marad,

| F. | mivel Irán a Közel-Keleten a legnagyobb internetes lefedettséggel rendelkező nemzetek közé tartozik és a világon az Egyesült Államok és Kína után a harmadik legnagyobb blogoszférával rendelkezik; mivel nem a véletlennek köszönhető, hogy a telekommunikációs és internetes szolgáltatások rendszeres fennakadásokkal küzdenek a 2009-es választások óta, |
| --- | --- |

F.

mivel Irán a Közel-Keleten a legnagyobb internetes lefedettséggel rendelkező nemzetek közé tartozik és a világon az Egyesült Államok és Kína után a harmadik legnagyobb blogoszférával rendelkezik; mivel nem a véletlennek köszönhető, hogy a telekommunikációs és internetes szolgáltatások rendszeres fennakadásokkal küzdenek a 2009-es választások óta,

| G. | mivel Irán továbbra is fenntartja a halálbüntetést és egyike a három azon országnak a világon, ahol a legtöbb kivégzést hajtják végre; mivel Iránban végzik ki a legtöbb fiatalkorú bűnelkövetőt; mivel Irán még mindig alkalmazza a megkövezés általi halálbüntetést, amely ellentétes a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának második fakultatív jegyzőkönyvével, |
| --- | --- |

G.

mivel Irán továbbra is fenntartja a halálbüntetést és egyike a három azon országnak a világon, ahol a legtöbb kivégzést hajtják végre; mivel Iránban végzik ki a legtöbb fiatalkorú bűnelkövetőt; mivel Irán még mindig alkalmazza a megkövezés általi halálbüntetést, amely ellentétes a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának második fakultatív jegyzőkönyvével,

| H. | mivel számos iránit végeztek ki politikai okokból, számtalan van börtönben, százakat kényszerítettek az ország elhagyására haláltól és/vagy korlátlan idejű fogvatartástól, kihallgatástól és kínzástól való félelmükben, |
| --- | --- |

H.

mivel számos iránit végeztek ki politikai okokból, számtalan van börtönben, százakat kényszerítettek az ország elhagyására haláltól és/vagy korlátlan idejű fogvatartástól, kihallgatástól és kínzástól való félelmükben,

| I. | mivel az Iránban működő emberi jogi szervek (pl. az iszlám emberi jogi bizottság és a 90. cikk szerinti bizottság) a kormány szövetségesei és jórészt továbbra is jelentéktelenek, |
| --- | --- |

I.

mivel az Iránban működő emberi jogi szervek (pl. az iszlám emberi jogi bizottság és a 90. cikk szerinti bizottság) a kormány szövetségesei és jórészt továbbra is jelentéktelenek,

| J. | mivel Irán atomprogramjára mindig jellemző volt a titkolózás, ami idővel lemorzsolta Irán azon állításainak hitelességét, miszerint a program csak békés célokat szolgál, |
| --- | --- |

J.

mivel Irán atomprogramjára mindig jellemző volt a titkolózás, ami idővel lemorzsolta Irán azon állításainak hitelességét, miszerint a program csak békés célokat szolgál,

| K. | mivel Iránnak továbbra is teljesítenie kell az összes vonatkozó, köztük a legutóbbi 1929. (2010) ENSZ Biztonsági Tanács állásfoglalás szerinti kötelezettségét, valamint a NAÜ kormányzótanács valamennyi követelményét, ami az összes épület, berendezés, személy és dokumentum Ügynökség által történő teljes és feltétel nélküli hozzáférését határozza meg, ami lehetővé tenné, hogy Iránt nukleáris szempontból megfelelően megvizsgálják, illetve a NAÜ ezáltal betölthetné nukleáris megfigyelőként játszandó szerepét, |
| --- | --- |

K.

mivel Iránnak továbbra is teljesítenie kell az összes vonatkozó, köztük a legutóbbi 1929. (2010) ENSZ Biztonsági Tanács állásfoglalás szerinti kötelezettségét, valamint a NAÜ kormányzótanács valamennyi követelményét, ami az összes épület, berendezés, személy és dokumentum Ügynökség által történő teljes és feltétel nélküli hozzáférését határozza meg, ami lehetővé tenné, hogy Iránt nukleáris szempontból megfelelően megvizsgálják, illetve a NAÜ ezáltal betölthetné nukleáris megfigyelőként játszandó szerepét,

| L. | mivel az iráni kormány egyes politikái fenyegetést jelentenek a régió stabilitására és békéjére; mivel Izrael és különösen az Öböl-régió fenyegetve érzi magát Irán agresszív és célzott retorikája, folytatódó atomprogramja, valamint a Hezbollah és a Hamasz iránti támogatása miatt; mivel másrészt az a stabilizáló befolyás, amelyet Irán visszanyerhet, hasznos lenne az egész régió számára, feltéve, hogy különösen szomszédaival normalizálja nemzetközi kapcsolatait, egyszer és mindenkorra eloszlat minden, atomprogramjának valódi céljaival kapcsolatos aggodalmat, valamint garantálja az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

L.

mivel az iráni kormány egyes politikái fenyegetést jelentenek a régió stabilitására és békéjére; mivel Izrael és különösen az Öböl-régió fenyegetve érzi magát Irán agresszív és célzott retorikája, folytatódó atomprogramja, valamint a Hezbollah és a Hamasz iránti támogatása miatt; mivel másrészt az a stabilizáló befolyás, amelyet Irán visszanyerhet, hasznos lenne az egész régió számára, feltéve, hogy különösen szomszédaival normalizálja nemzetközi kapcsolatait, egyszer és mindenkorra eloszlat minden, atomprogramjának valódi céljaival kapcsolatos aggodalmat, valamint garantálja az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartását,

| M. | mivel Irán két generációnyi afgán menekültet fogadott az országban, akik igénybe vehették az alapvető egészségügyi és oktatási szolgáltatásokat; mivel 2010-ben több, mint egy millió afgánt tartottak nyilván iráni lakosként; mivel Irán e téren csak korlátozott nemzetközi támogatásban részesült, |
| --- | --- |

M.

mivel Irán két generációnyi afgán menekültet fogadott az országban, akik igénybe vehették az alapvető egészségügyi és oktatási szolgáltatásokat; mivel 2010-ben több, mint egy millió afgánt tartottak nyilván iráni lakosként; mivel Irán e téren csak korlátozott nemzetközi támogatásban részesült,

| N. | mivel Irán a világ három azon országa közé tartozik, amelyek bizonyítottan a legtöbb olaj- és földgáztartalékkal rendelkeznek, |
| --- | --- |

N.

mivel Irán a világ három azon országa közé tartozik, amelyek bizonyítottan a legtöbb olaj- és földgáztartalékkal rendelkeznek,

| O. | mivel Irán és Törökország kapcsolata jelentősen elmélyült,mivel Irán a régió destabilizálására használja a vele szövetséges államokat és egyéb szervezeteket (Szíriát, a Hezbollahot és a Hamászt, valamint a moszlim testvériséget), |
| --- | --- |

O.

mivel Irán és Törökország kapcsolata jelentősen elmélyült,mivel Irán a régió destabilizálására használja a vele szövetséges államokat és egyéb szervezeteket (Szíriát, a Hezbollahot és a Hamászt, valamint a moszlim testvériséget),

| P. | mivel az atomsorompó-szerződés IV. cikke rögzíti a szerződést aláíró felek azon elidegeníthetetlen jogát, hogy békés, civil célokból mindenféle megkülönböztetéstől mentesen nukleáris energiát termeljenek és használjanak, illetve ezzel kapcsolatos kutatásokat végezzenek, a szerződés I. és II. cikkével összhangban, |
| --- | --- |

P.

mivel az atomsorompó-szerződés IV. cikke rögzíti a szerződést aláíró felek azon elidegeníthetetlen jogát, hogy békés, civil célokból mindenféle megkülönböztetéstől mentesen nukleáris energiát termeljenek és használjanak, illetve ezzel kapcsolatos kutatásokat végezzenek, a szerződés I. és II. cikkével összhangban,

Belső helyzet

| 1. | aggodalommal veszi tudomásul a belső politikai helyzetet, különösen ami a demokráciát illeti; tudomásul veszi az iráni nép, különösen a fiatal generáció demokratikus változás iránti igényét, és mély sajnálattal tölti el, hogy az iráni kormány és a parlament nyilvánvalóan képtelen megfelelni az iráni polgárok indokolható követeléseinek; hangsúlyozza, hogy a kormány hatalmon maradása előtt álló legnagyobb kihívást a lakosság iráni kormánnyal szembeni elégedetlensége jelenti, amely a nehéz társadalmi és gazdasági helyzet eredménye, és amelyet tovább súlyosbít a szabadság és az emberi méltóság elemi tiszteletének hiánya; |
| --- | --- |

1.

aggodalommal veszi tudomásul a belső politikai helyzetet, különösen ami a demokráciát illeti; tudomásul veszi az iráni nép, különösen a fiatal generáció demokratikus változás iránti igényét, és mély sajnálattal tölti el, hogy az iráni kormány és a parlament nyilvánvalóan képtelen megfelelni az iráni polgárok indokolható követeléseinek; hangsúlyozza, hogy a kormány hatalmon maradása előtt álló legnagyobb kihívást a lakosság iráni kormánnyal szembeni elégedetlensége jelenti, amely a nehéz társadalmi és gazdasági helyzet eredménye, és amelyet tovább súlyosbít a szabadság és az emberi méltóság elemi tiszteletének hiánya;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a demokratikus változást nem lehet kívülről vagy akár katonai eszközökkel elérni, azt ugyanis békés demokratikus folyamat révén kell megvalósítani; csodálatát fejezi ki a több tízezer bátor iráni állampolgár előtt, akik az Iráni Iszlám Köztársaság nagyobb szabadságát és demokratikusabb jogokat követelve továbbra is saját szakmai előmenetelüket és életüket teszik kockára; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a demokratikus változást nem lehet kívülről vagy akár katonai eszközökkel elérni, azt ugyanis békés demokratikus folyamat révén kell megvalósítani; csodálatát fejezi ki a több tízezer bátor iráni állampolgár előtt, akik az Iráni Iszlám Köztársaság nagyobb szabadságát és demokratikusabb jogokat követelve továbbra is saját szakmai előmenetelüket és életüket teszik kockára;

| 3. | rámutat arra, hogy bár Ahmedinezsád elnököt 2005-ben a társadalmi igazságosság és a gazdasági populizmus alapján választották meg, Irán belső problémái az emelkedő olajárak ellenére is egyre rosszabbá válnak; ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Ahmedinezsád úgy kíván politikai befolyásra szert tenni hazájában, hogy radikális nemzetközi programot támogat és azt gondolja, hogy éles Nyugat- és Izrael-ellenes megnyilvánulásai megerősítik Irán vezető szerepét az iszlám világban; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy bár Ahmedinezsád elnököt 2005-ben a társadalmi igazságosság és a gazdasági populizmus alapján választották meg, Irán belső problémái az emelkedő olajárak ellenére is egyre rosszabbá válnak; ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Ahmedinezsád úgy kíván politikai befolyásra szert tenni hazájában, hogy radikális nemzetközi programot támogat és azt gondolja, hogy éles Nyugat- és Izrael-ellenes megnyilvánulásai megerősítik Irán vezető szerepét az iszlám világban;

| 4. | megállapítja, hogy a korábbi iráni tömegmozgalmak kettős alapon nyugodtak – a jólét és a szabadság érdekében folytatott küzdelmen, illetve hogy ezek az 1979-es forradalom beváltatlan ígéretei maradtak; rámutat, hogy az olyan gazdasági hiányosságok, mint az infláció, a korrupció, a nagy munkanélküliség, az energiaellátási zavarok, a hatékonyságot nélkülöző állami szektor és az állami pénzek pazarlása az utóbbi években drasztikusan növekedtek; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a korábbi iráni tömegmozgalmak kettős alapon nyugodtak – a jólét és a szabadság érdekében folytatott küzdelmen, illetve hogy ezek az 1979-es forradalom beváltatlan ígéretei maradtak; rámutat, hogy az olyan gazdasági hiányosságok, mint az infláció, a korrupció, a nagy munkanélküliség, az energiaellátási zavarok, a hatékonyságot nélkülöző állami szektor és az állami pénzek pazarlása az utóbbi években drasztikusan növekedtek;

| 5. | megjegyzi, hogy a reformpárti mozgalom intellektuális trendek és politikai napirendek olyan egész skálájára terjed ki, amely az iráni kormányzati intézmények fokozatos modernizálására irányuló vágytól a rendszer alapos átvizsgálásának céljáig magában foglal mindent; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a reformpárti mozgalom intellektuális trendek és politikai napirendek olyan egész skálájára terjed ki, amely az iráni kormányzati intézmények fokozatos modernizálására irányuló vágytól a rendszer alapos átvizsgálásának céljáig magában foglal mindent;

| 6. | szolidaritását fejezi ki azon irániak milliói iránt, akik a 2009-es júniusi elnökválasztások óta az utcákra mentek az iráni politikai változás reményében; |
| --- | --- |

6.

szolidaritását fejezi ki azon irániak milliói iránt, akik a 2009-es júniusi elnökválasztások óta az utcákra mentek az iráni politikai változás reményében;

| 7. | Mélységesen elítéli Mir Hossein Mousavi és Mehdi Karroubi iráni ellenzéki vezetők és feleségeik az iráni biztonsági erők általi illegális fogvatartását és felhív azonnali és feltétel nélküli szabadon engedésükre; rámutat hogy a fogvatartás az iráni törvények megsértésével történik; elítéli az iráni hatóságok a tüntetéshez való törvényes jogát gyakorló ellenzékhez való hozzáállását és az iráni nép demokratikus szándékaival való szolidaritását fejezi ki és elítéli az iráni kormány álszentségét, amely túlzott erőt, megfélemlítést és önkényes letartóztatásokat alkalmazott 2011. február 14-én az egyiptomi néppel szolidaritást vállaló békés tüntetőkkel szemben, miközben azt állítja, hogy támogatja a szabadságot Egyiptomban. |
| --- | --- |

7.

Mélységesen elítéli Mir Hossein Mousavi és Mehdi Karroubi iráni ellenzéki vezetők és feleségeik az iráni biztonsági erők általi illegális fogvatartását és felhív azonnali és feltétel nélküli szabadon engedésükre; rámutat hogy a fogvatartás az iráni törvények megsértésével történik; elítéli az iráni hatóságok a tüntetéshez való törvényes jogát gyakorló ellenzékhez való hozzáállását és az iráni nép demokratikus szándékaival való szolidaritását fejezi ki és elítéli az iráni kormány álszentségét, amely túlzott erőt, megfélemlítést és önkényes letartóztatásokat alkalmazott 2011. február 14-én az egyiptomi néppel szolidaritást vállaló békés tüntetőkkel szemben, miközben azt állítja, hogy támogatja a szabadságot Egyiptomban.

| 8. | erőteljesen elutasítja, hogy a rezsim a 2009-es választások után a tiltakozókat és ellenfeleket „Allah ellenségeiként” (muharib) ítélte el, akik az iszlám tanítása szerint a legsúlyosabb büntetésekben kell, hogy részesüljenek; arra a következtetésre jut, hogy míg a sah uralma alatt a rezsim kritikáját bűncselekménynek tekintették, addig a jelenlegi szerint az iszlámellenes bűnnek felel meg; |
| --- | --- |

8.

erőteljesen elutasítja, hogy a rezsim a 2009-es választások után a tiltakozókat és ellenfeleket „Allah ellenségeiként” (muharib) ítélte el, akik az iszlám tanítása szerint a legsúlyosabb büntetésekben kell, hogy részesüljenek; arra a következtetésre jut, hogy míg a sah uralma alatt a rezsim kritikáját bűncselekménynek tekintették, addig a jelenlegi szerint az iszlámellenes bűnnek felel meg;

| 9. | figyelmeztet, hogy az állam további militarizálódásának félelmeit látszik igazolni, hogy az iráni forradalmi gárda egyre jelentősebb szerepet játszik az iráni társadalomban, a hadseregben, valamint politikai és gazdasági szempontból; legmélyebb aggodalmát fejezi ki aziránt, hogy az ilyen tendenciák a politikai ellenfelek elleni erőszak és elnyomás kiéleződéséhez vezethetnek; |
| --- | --- |

9.

figyelmeztet, hogy az állam további militarizálódásának félelmeit látszik igazolni, hogy az iráni forradalmi gárda egyre jelentősebb szerepet játszik az iráni társadalomban, a hadseregben, valamint politikai és gazdasági szempontból; legmélyebb aggodalmát fejezi ki aziránt, hogy az ilyen tendenciák a politikai ellenfelek elleni erőszak és elnyomás kiéleződéséhez vezethetnek;

| 10. | mély aggodalommal tölti el az a fontos szerep, amelyet a Basij diákszervezet (SBO) az iráni társadalomban az iráni forradalmi gárda ellenőrzése mellett betölt a diákok elégedetlenségének kordában tartása és elnyomása kapcsán, és rámutat, hogy az iráni diákmozgalom az egyik legfontosabb szereplő a demokráciáért, szabadságért és az igazságért folytatott küzdelemben; |
| --- | --- |

10.

mély aggodalommal tölti el az a fontos szerep, amelyet a Basij diákszervezet (SBO) az iráni társadalomban az iráni forradalmi gárda ellenőrzése mellett betölt a diákok elégedetlenségének kordában tartása és elnyomása kapcsán, és rámutat, hogy az iráni diákmozgalom az egyik legfontosabb szereplő a demokráciáért, szabadságért és az igazságért folytatott küzdelemben;

Emberi jogok

| 11. | sürgeti Iránt, hogy vessen véget az országban a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának; aggodalommal tölti el a nőket különösen Iránban érintő hátrányos megkülönböztetés és társadalmi elnyomás; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy hagyjanak fel a szexuális irányultság miatti hátrányos megkülönböztetéssel; elítéli azt az embertelen és középkori gyakorlatot, amely embereket halálra ítél a partnerválasztáshoz vagy a szexuális magatartáshoz kötődő állítólagos bűncselekményekért; |
| --- | --- |

11.

sürgeti Iránt, hogy vessen véget az országban a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának; aggodalommal tölti el a nőket különösen Iránban érintő hátrányos megkülönböztetés és társadalmi elnyomás; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy hagyjanak fel a szexuális irányultság miatti hátrányos megkülönböztetéssel; elítéli azt az embertelen és középkori gyakorlatot, amely embereket halálra ítél a partnerválasztáshoz vagy a szexuális magatartáshoz kötődő állítólagos bűncselekményekért;

| 12. | megdöbbenéssel veszi tudomásul, hogy az Iránban végrehajtott halálbüntetésekről szóló éves jelentések szerint a kivégzések száma 2009-ben volt a legmagasabb az elmúlt 10 évben, ami révén Irán a világon az egy főre eső kivégzések számát tekintve az országok között az első; felszólítja Iránt, hogy adjon ki hivatalos statisztikákat a halálbüntetés alkalmazásáról; felszólítja Iránt, hogy végleg törölje el a halálbüntetést a 18 éves kor előtt elkövetett bűncselekményekért és módosítsa jogszabályait, amelyek sértik az Irán által ratifikált nemzetközi emberi jogi egyezményeket, köztük az gyermekek jogairól szóló egyezményt és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát; kéri az iráni hatóságokat, hogy az ENSZ 62/149. és 63/138. számú határozatainak megfelelően vezessenek be a kivégzésekre vonatkozó moratóriumot a halálbüntetés eltörléséig; hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek e tekintetben folyamatos nyomás alatt kell tartania Iránt; |
| --- | --- |

12.

megdöbbenéssel veszi tudomásul, hogy az Iránban végrehajtott halálbüntetésekről szóló éves jelentések szerint a kivégzések száma 2009-ben volt a legmagasabb az elmúlt 10 évben, ami révén Irán a világon az egy főre eső kivégzések számát tekintve az országok között az első; felszólítja Iránt, hogy adjon ki hivatalos statisztikákat a halálbüntetés alkalmazásáról; felszólítja Iránt, hogy végleg törölje el a halálbüntetést a 18 éves kor előtt elkövetett bűncselekményekért és módosítsa jogszabályait, amelyek sértik az Irán által ratifikált nemzetközi emberi jogi egyezményeket, köztük az gyermekek jogairól szóló egyezményt és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát; kéri az iráni hatóságokat, hogy az ENSZ 62/149. és 63/138. számú határozatainak megfelelően vezessenek be a kivégzésekre vonatkozó moratóriumot a halálbüntetés eltörléséig; hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek e tekintetben folyamatos nyomás alatt kell tartania Iránt;

| 13. | határozottan elítéli a holland-iráni nemzetiségű Zahra Bahrami 2011. január 29-i, teheráni kivégzését; megdöbbenéssel tapasztalja, hogy az iráni hatóságok megtagadták Bahrami asszonytól a konzuli kapcsolatfelvételt és nem biztosítottak számára átlátható és tisztességes bírósági eljárást; |
| --- | --- |

13.

határozottan elítéli a holland-iráni nemzetiségű Zahra Bahrami 2011. január 29-i, teheráni kivégzését; megdöbbenéssel tapasztalja, hogy az iráni hatóságok megtagadták Bahrami asszonytól a konzuli kapcsolatfelvételt és nem biztosítottak számára átlátható és tisztességes bírósági eljárást;

| 14. | tudomásul veszi az iráni hatóságok azon állítását, miszerint elítélik a faji megkülönböztetést, de hangsúlyozza, hogy az iráni etnikai kisebbségeket sajnálattal töltik el azon tartományok gazdasági alulfejlettsége, ahol többségben vannak; elítéli a Dzsundula által Sistanban és Baluchisztánban annak 2003-ban történt létrehozása óta végrehajtott számos terrorista támadást; ugyanakkor konkrét bizonyítékokat kér azon hivatalos iráni állítás alátámasztására, miszerint a Dzsundullahot amerikai és brit titkosszolgálatok támogatják; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi az iráni hatóságok azon állítását, miszerint elítélik a faji megkülönböztetést, de hangsúlyozza, hogy az iráni etnikai kisebbségeket sajnálattal töltik el azon tartományok gazdasági alulfejlettsége, ahol többségben vannak; elítéli a Dzsundula által Sistanban és Baluchisztánban annak 2003-ban történt létrehozása óta végrehajtott számos terrorista támadást; ugyanakkor konkrét bizonyítékokat kér azon hivatalos iráni állítás alátámasztására, miszerint a Dzsundullahot amerikai és brit titkosszolgálatok támogatják;

| 15. | mély megdöbbenését fejezi ki, hogy Irán továbbra is azon rendkívül kevés ország – például Afganisztán, Szomália, Szaúd-Arábia, Szudán és Nigéria – közé tartozik, amelyekben még mindig él a megkövezés gyakorlata; felszólítja az iráni parlamentet, hogy hozzon törvényt e kegyetlen és embertelen büntetés gyakorlatának eltörléséről; |
| --- | --- |

15.

mély megdöbbenését fejezi ki, hogy Irán továbbra is azon rendkívül kevés ország – például Afganisztán, Szomália, Szaúd-Arábia, Szudán és Nigéria – közé tartozik, amelyekben még mindig él a megkövezés gyakorlata; felszólítja az iráni parlamentet, hogy hozzon törvényt e kegyetlen és embertelen büntetés gyakorlatának eltörléséről;

| 16. | sürgeti az iráni hatóságokat, hogy a jogszabályokban és a gyakorlatban is szüntessék meg a kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés valamennyi formáját, tartsák fenn a megfelelő jogi eljárásokat, és vessenek véget az emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos büntetlenségnek; különösen felszólítja az iráni parlamentet és bíróságot, hogy töröljék el az olyan kegyetlen és embertelen büntetéseket, mint a végtagok amputációja, a megkövezés és a korbácsolás, mivel ezek nem állnak összhangban Irán nemzetközi kötelezettségvállalásaival; határozottan elítéli az iráni bírói hatóságok által terjesztett felfogást, amely szerint e büntetések kulturális szempontból indokoltak; |
| --- | --- |

16.

sürgeti az iráni hatóságokat, hogy a jogszabályokban és a gyakorlatban is szüntessék meg a kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés valamennyi formáját, tartsák fenn a megfelelő jogi eljárásokat, és vessenek véget az emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos büntetlenségnek; különösen felszólítja az iráni parlamentet és bíróságot, hogy töröljék el az olyan kegyetlen és embertelen büntetéseket, mint a végtagok amputációja, a megkövezés és a korbácsolás, mivel ezek nem állnak összhangban Irán nemzetközi kötelezettségvállalásaival; határozottan elítéli az iráni bírói hatóságok által terjesztett felfogást, amely szerint e büntetések kulturális szempontból indokoltak;

| 17. | emlékeztet arra, hogy 2009. június 13-án az iráni tüntetők – okkal – széles körben hallott kiáltása a „Hova lett a szavazatom?” kérdés volt, amely arra utalt, hogy meggyőződésük szerint az előző napi választásokon széles körben csalásokat követtek el, ami megpecsételi Ahmedinezsád elnök második hivatali ciklusát; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy 2009. június 13-án az iráni tüntetők – okkal – széles körben hallott kiáltása a „Hova lett a szavazatom?” kérdés volt, amely arra utalt, hogy meggyőződésük szerint az előző napi választásokon széles körben csalásokat követtek el, ami megpecsételi Ahmedinezsád elnök második hivatali ciklusát;

| 18. | megdöbbenéssel veszi tudomásul, hogy a biztonsági erők elfogadhatónak ítélték, hogy 2009. június 15-én ek éjjelétől kezdve a tüntető tömegekbe lőjenek, amint az a videofelvételeken is jól látható volt; mély aggodalommal tölti el, hogy egy évvel az iráni népfelkelés után fokozódik az elnyomás, beleértve a politikai másként gondolkodók önkényes letartóztatásairól, kínzásairól, a velük szemben alkalmazott embertelen bánásmódról és kivégzéseikről szóló jelentéseket; elítéli az iráni kormánynak a politikai ellenzék elnémítására irányuló erőfeszítéseit, valamint a választásokat követő zavargások alatt bekövetkezett erőszakos cselekmények nemzetközi kivizsgálásának elkerülésére tett kísérleteit; sürgeti az EU intézményeit, hogy terjesszenek az iráni hatóságok elé olyan részletes listát, amely tartalmazza az iráni polgárokat a választások után ért, összes ismertté vált atrocitást és erőszakos fellépést, és hogy követeljék ezen esetek független nemzetközi kivizsgálását és az eredmények nyilvánosságra hozatalát; |
| --- | --- |

18.

megdöbbenéssel veszi tudomásul, hogy a biztonsági erők elfogadhatónak ítélték, hogy 2009. június 15-én ek éjjelétől kezdve a tüntető tömegekbe lőjenek, amint az a videofelvételeken is jól látható volt; mély aggodalommal tölti el, hogy egy évvel az iráni népfelkelés után fokozódik az elnyomás, beleértve a politikai másként gondolkodók önkényes letartóztatásairól, kínzásairól, a velük szemben alkalmazott embertelen bánásmódról és kivégzéseikről szóló jelentéseket; elítéli az iráni kormánynak a politikai ellenzék elnémítására irányuló erőfeszítéseit, valamint a választásokat követő zavargások alatt bekövetkezett erőszakos cselekmények nemzetközi kivizsgálásának elkerülésére tett kísérleteit; sürgeti az EU intézményeit, hogy terjesszenek az iráni hatóságok elé olyan részletes listát, amely tartalmazza az iráni polgárokat a választások után ért, összes ismertté vált atrocitást és erőszakos fellépést, és hogy követeljék ezen esetek független nemzetközi kivizsgálását és az eredmények nyilvánosságra hozatalát;

| 19. | felszólítja az iráni hatóságokat, hogy haladéktalanul engedjék szabadon mindazokat, akiket a szólásszabadság, valamint az egyesülési és a gyülekezési jog békés gyakorlása közben vettek őrizetbe, valamint hogy vizsgálják ki és ítéljék el azokat a kormánytisztviselőket és a biztonsági erők azon tagjait, akik felelőssé tehetők a másképp gondolkodók, a tüntetők és az őrizetbe vettek családtagjainak megöléséért, zaklatásáért és megkínzásáért; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az iráni hatóságokat, hogy haladéktalanul engedjék szabadon mindazokat, akiket a szólásszabadság, valamint az egyesülési és a gyülekezési jog békés gyakorlása közben vettek őrizetbe, valamint hogy vizsgálják ki és ítéljék el azokat a kormánytisztviselőket és a biztonsági erők azon tagjait, akik felelőssé tehetők a másképp gondolkodók, a tüntetők és az őrizetbe vettek családtagjainak megöléséért, zaklatásáért és megkínzásáért;

| 20. | ragaszkodik ahhoz, hogy az Iránnal folytatott összes jövőbeli tárgyaláson a főképviselő kezelje kiemelt prioritásként az ország emberi jogi helyzetét; felszólítja a Bizottságot, hogy az emberi jogok iráni védelme és előmozdítása érdekében használja fel az összes rendelkezésére álló eszközt; különösen arra ösztönzi a főképviselőt, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében dolgozzon ki újabb intézkedéseket az emberi jogi aktivisták aktív védelme érdekében; hangsúlyozza, hogy az emberi jogi aktivisták számára biztosított menedék, valamint a szervezeti erőforrásokhoz és kommunikációs platformokhoz való hozzáférés kiemelt jelentőséggel bír; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák az európai menedékváros programot, és dolgozzanak ki a médiák zavarását szolgáló technológiák ellen irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

20.

ragaszkodik ahhoz, hogy az Iránnal folytatott összes jövőbeli tárgyaláson a főképviselő kezelje kiemelt prioritásként az ország emberi jogi helyzetét; felszólítja a Bizottságot, hogy az emberi jogok iráni védelme és előmozdítása érdekében használja fel az összes rendelkezésére álló eszközt; különösen arra ösztönzi a főképviselőt, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében dolgozzon ki újabb intézkedéseket az emberi jogi aktivisták aktív védelme érdekében; hangsúlyozza, hogy az emberi jogi aktivisták számára biztosított menedék, valamint a szervezeti erőforrásokhoz és kommunikációs platformokhoz való hozzáférés kiemelt jelentőséggel bír; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák az európai menedékváros programot, és dolgozzanak ki a médiák zavarását szolgáló technológiák ellen irányuló intézkedéseket;

| 21. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az iráni férjek házasságtörő kapcsolataikat ideiglenes törvényes házasságként állíthatják be, míg a házasságtöréssel megvádolt férjezett nőknek nincs ilyen mentségük; sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy az Iszlám Köztársaság büntetőtörvénykönyvének 105. cikke felhatalmazza a bírót arra, hogy csupán „tudomása” alapján megkövezésre ítélje a házasságtörőt; azt is sajnálja, hogy Irán azáltal próbálja a brutalitásáról szóló nemzetközi híreket korlátozni, hogy a megkövezésről szóló ítéleteket nem hozza nyilvánosságra; |
| --- | --- |

21.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az iráni férjek házasságtörő kapcsolataikat ideiglenes törvényes házasságként állíthatják be, míg a házasságtöréssel megvádolt férjezett nőknek nincs ilyen mentségük; sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy az Iszlám Köztársaság büntetőtörvénykönyvének 105. cikke felhatalmazza a bírót arra, hogy csupán „tudomása” alapján megkövezésre ítélje a házasságtörőt; azt is sajnálja, hogy Irán azáltal próbálja a brutalitásáról szóló nemzetközi híreket korlátozni, hogy a megkövezésről szóló ítéleteket nem hozza nyilvánosságra;

| 22. | elítéli, hogy az ENSZ egyetemes időszakos felülvizsgálati folyamata során a polgárok szociális és gazdasági jogainak, valamint a véleménynyilvánításhoz való joguk tiszteletben tartása tekintetében Irán által tett ígéretek ellenére az iráni hatóságok rendszeresen zaklatják a munkásmozgalmi aktivistákat; sürgeti az iráni hatóságokat, hogy engedjék szabadon az összes letartóztatott munkásmozgalmi aktivistát és tartsák tiszteletben a szakszervezeti tagok és tanárok azon jogát, hogy részt vegyenek a munka nemzetközi ünnepén (május 1.) és a nemzeti pedagógusnapon (május 2.); felszólítja az iráni kormányt, hogy tartsa tiszteletben a munkavállalók nemzetközi munkaügyi normák szerint meghatározott, alapvető jogait; |
| --- | --- |

22.

elítéli, hogy az ENSZ egyetemes időszakos felülvizsgálati folyamata során a polgárok szociális és gazdasági jogainak, valamint a véleménynyilvánításhoz való joguk tiszteletben tartása tekintetében Irán által tett ígéretek ellenére az iráni hatóságok rendszeresen zaklatják a munkásmozgalmi aktivistákat; sürgeti az iráni hatóságokat, hogy engedjék szabadon az összes letartóztatott munkásmozgalmi aktivistát és tartsák tiszteletben a szakszervezeti tagok és tanárok azon jogát, hogy részt vegyenek a munka nemzetközi ünnepén (május 1.) és a nemzeti pedagógusnapon (május 2.); felszólítja az iráni kormányt, hogy tartsa tiszteletben a munkavállalók nemzetközi munkaügyi normák szerint meghatározott, alapvető jogait;

| 23. | elítéli a vezető egyetemi tanárok politikai okokból történő eltávolítására irányuló kampányt, és azt az emberi jogok és az egyetemi szabadságok elleni tűrhetetlen támadásnak tartja; úgy véli, hogy e politikák miatt a sokáig nemzeti büszkeségre okot adó és a világ tudósainak csodálatát kivívó iráni egyetemek még jobban átpolitizálódnak és leértékelődnek; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tegyenek azonnali lépéseket az egyetemek szabadságának visszaállítása érdekében az országban; |
| --- | --- |

23.

elítéli a vezető egyetemi tanárok politikai okokból történő eltávolítására irányuló kampányt, és azt az emberi jogok és az egyetemi szabadságok elleni tűrhetetlen támadásnak tartja; úgy véli, hogy e politikák miatt a sokáig nemzeti büszkeségre okot adó és a világ tudósainak csodálatát kivívó iráni egyetemek még jobban átpolitizálódnak és leértékelődnek; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tegyenek azonnali lépéseket az egyetemek szabadságának visszaállítása érdekében az országban;

| 24. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az alkotmánynak ellentmondva, a vallási kisebbségek ellen a lakhatás, az oktatás és a hivatali állások terén diszkrimináció folyik, ami miatt e kisebbségek fiatalabb tagjai kénytelenek kivándorolni; különösen elítéli a bahá'i közösség következetes üldözését, a keresztényekkel szembeni 2009. évi karácsonyi letartóztatási hullámot és a vallásos másként gondolkozók, valamint a szúfi és szunnita muzulmánok zaklatását; megismétli a hét bahá'i vezető szabadon bocsátására vonatkozó kérelmét, és felszólítja az iráni parlamentet, hogy módosítsa az iráni jogszabályokat úgy, hogy az alkotmányban elismertektől függetlenül biztosítsák a különböző vallási meggyőződésűek számára hitük üldözéstől mentes szabad gyakorlását és a törvény előtti és gyakorlatban megvalósuló egyenlő jogaikat; |
| --- | --- |

24.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az alkotmánynak ellentmondva, a vallási kisebbségek ellen a lakhatás, az oktatás és a hivatali állások terén diszkrimináció folyik, ami miatt e kisebbségek fiatalabb tagjai kénytelenek kivándorolni; különösen elítéli a bahá'i közösség következetes üldözését, a keresztényekkel szembeni 2009. évi karácsonyi letartóztatási hullámot és a vallásos másként gondolkozók, valamint a szúfi és szunnita muzulmánok zaklatását; megismétli a hét bahá'i vezető szabadon bocsátására vonatkozó kérelmét, és felszólítja az iráni parlamentet, hogy módosítsa az iráni jogszabályokat úgy, hogy az alkotmányban elismertektől függetlenül biztosítsák a különböző vallási meggyőződésűek számára hitük üldözéstől mentes szabad gyakorlását és a törvény előtti és gyakorlatban megvalósuló egyenlő jogaikat;

| 25. | megjegyzi, hogy az iráni nem kormányzati szervezetek helyzete a 2009. június 12-i, ellentmondásos elnöki választásokat követő tiltakozások nyomán nagymértékben romlott; határozottan bírálja, hogy az iráni nem kormányzati szervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatással és nemzetközi kapcsolataival a hatóságok rendszeresen visszaélnek, hogy hiteltelenné tegyék e szervezeteket és az általuk végzett munkát; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy az iráni nem kormányzati szervezetek helyzete a 2009. június 12-i, ellentmondásos elnöki választásokat követő tiltakozások nyomán nagymértékben romlott; határozottan bírálja, hogy az iráni nem kormányzati szervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatással és nemzetközi kapcsolataival a hatóságok rendszeresen visszaélnek, hogy hiteltelenné tegyék e szervezeteket és az általuk végzett munkát;

| 26. | mélységes aggodalmának ad hangot, amiért az emberi jogi normák betartására vonatkozó, Iránhoz intézett nemzetközi felhívások ellenére évente számos kiskorút kivégeznek és nőket nyilvánosan megköveznek; |
| --- | --- |

26.

mélységes aggodalmának ad hangot, amiért az emberi jogi normák betartására vonatkozó, Iránhoz intézett nemzetközi felhívások ellenére évente számos kiskorút kivégeznek és nőket nyilvánosan megköveznek;

| 27. | felszólít egy olyan ENSZ-különmegbízotti mandátum újbóli létrehozására, amelynek keretében kivizsgálnák az emberi jogi visszaéléseket és igyekeznek biztosítani az emberi jogi jogsértések iráni elkövetőinek elszámoltatását; ösztönzi az iráni hatóságokat, hogy adjanak pozitív választ az ENSZ különleges előadóinak (többek között a bírósági eljárás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések; a kínzás; a vallás és a meggyőződés szabadsága, a bírók és az ügyvédek függetlensége kérdése terén) régóta fennálló kérésére, hogy hivatalos látogatást tehessenek Iránban; |
| --- | --- |

27.

felszólít egy olyan ENSZ-különmegbízotti mandátum újbóli létrehozására, amelynek keretében kivizsgálnák az emberi jogi visszaéléseket és igyekeznek biztosítani az emberi jogi jogsértések iráni elkövetőinek elszámoltatását; ösztönzi az iráni hatóságokat, hogy adjanak pozitív választ az ENSZ különleges előadóinak (többek között a bírósági eljárás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések; a kínzás; a vallás és a meggyőződés szabadsága, a bírók és az ügyvédek függetlensége kérdése terén) régóta fennálló kérésére, hogy hivatalos látogatást tehessenek Iránban;

| 28. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ügyvédek szerepéről szóló ENSZ-alapelvekkel ellentétben az ügyvédek helyzete Iránban a 2009. júniusi elnöki választásokat követően jelentősen romlott, mivel az iráni hatóságok az ügyvédeket hivatásuk szabad gyakorlásában megakadályozó, olyan elnyomó módszereket alkalmaznak, mint a letartóztatások, az ügyvédi hivatás gyakorlásától való eltiltások, a szükségtelen adóellenőrzés és egyéb pénzügyi nyomás alkalmazása; |
| --- | --- |

28.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ügyvédek szerepéről szóló ENSZ-alapelvekkel ellentétben az ügyvédek helyzete Iránban a 2009. júniusi elnöki választásokat követően jelentősen romlott, mivel az iráni hatóságok az ügyvédeket hivatásuk szabad gyakorlásában megakadályozó, olyan elnyomó módszereket alkalmaznak, mint a letartóztatások, az ügyvédi hivatás gyakorlásától való eltiltások, a szükségtelen adóellenőrzés és egyéb pénzügyi nyomás alkalmazása;

| 29. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogi harcosok, köztük a kiemelt célpontként kezelt emberi jogi ügyvédek és a nők jogainak védelmezői helyzete egyre romlik; mély aggodalommal tölti el, hogy az emberi jogi harcosok számos támadás és tisztességtelen eljárás áldozatává váltak, illetve hogy meggátolják őket alkotmányos jogaik gyakorlásában; kéri a még mindig fogva tartott emberi jogi harcosok és a meggyőződésük miatt bebörtönzöttek haladéktalan szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

29.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogi harcosok, köztük a kiemelt célpontként kezelt emberi jogi ügyvédek és a nők jogainak védelmezői helyzete egyre romlik; mély aggodalommal tölti el, hogy az emberi jogi harcosok számos támadás és tisztességtelen eljárás áldozatává váltak, illetve hogy meggátolják őket alkotmányos jogaik gyakorlásában; kéri a még mindig fogva tartott emberi jogi harcosok és a meggyőződésük miatt bebörtönzöttek haladéktalan szabadon bocsátását;

| 30. | felszólítja az Iráni Iszlám Köztársaságot, hogy írja alá, ratifikálja és hajtsa végre a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményt (CEDAW); |
| --- | --- |

30.

felszólítja az Iráni Iszlám Köztársaságot, hogy írja alá, ratifikálja és hajtsa végre a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményt (CEDAW);

| 31. | támogatja az „Egymillió aláírás a megkülönböztető törvények megváltoztatásáért” elnevezésű kampányt, melynek célja egymillió aláírás összegyűjtése a nőket megkülönböztető törvények megváltoztatásának támogatása érdekében; sürgeti az iráni hatóságokat, hogy vessenek véget a zaklatásoknak – beleértve a igazságügyi hatóságok zaklatásait is – a kampány résztvevői ellen; |
| --- | --- |

31.

támogatja az „Egymillió aláírás a megkülönböztető törvények megváltoztatásáért” elnevezésű kampányt, melynek célja egymillió aláírás összegyűjtése a nőket megkülönböztető törvények megváltoztatásának támogatása érdekében; sürgeti az iráni hatóságokat, hogy vessenek véget a zaklatásoknak – beleértve a igazságügyi hatóságok zaklatásait is – a kampány résztvevői ellen;

| 32. | sürgeti az iráni kormányt, hogy a nők társadalomban betöltött alapvető szerepének elismerése érdekében erősítse a nők jogait, és tartsák tiszteletben az Irán által a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában vállalt kötelezettségeket; ismételten felszólítja az iráni parlamentet, hogy hozzon törvényt a megkövezés kegyetlen és embertelen gyakorlatának eltörléséről; felszólítja a főképviselőt, hogy fordítson kiemelt figyelmet az emberi jogokra Iránban, és vesse fel az iráni hatóságoknak Szakineh Mohammadi Astiani és Zahra Bahrami ügyét; |
| --- | --- |

32.

sürgeti az iráni kormányt, hogy a nők társadalomban betöltött alapvető szerepének elismerése érdekében erősítse a nők jogait, és tartsák tiszteletben az Irán által a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában vállalt kötelezettségeket; ismételten felszólítja az iráni parlamentet, hogy hozzon törvényt a megkövezés kegyetlen és embertelen gyakorlatának eltörléséről; felszólítja a főképviselőt, hogy fordítson kiemelt figyelmet az emberi jogokra Iránban, és vesse fel az iráni hatóságoknak Szakineh Mohammadi Astiani és Zahra Bahrami ügyét;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az uniós intézmények képviselőinek a legkülönbözőbb iráni politikai és társadalmi szervezetek képviselőivel kellene kapcsolatot kialakítaniuk, így többek között kiemelkedő iráni emberi jogi harcosokkal; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék az alulról induló kezdeményezések támogatását és a személyes kapcsolatokat; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az uniós intézmények képviselőinek a legkülönbözőbb iráni politikai és társadalmi szervezetek képviselőivel kellene kapcsolatot kialakítaniuk, így többek között kiemelkedő iráni emberi jogi harcosokkal; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék az alulról induló kezdeményezések támogatását és a személyes kapcsolatokat;

| 34. | elítéli, hogy az iráni hatóságok a kommunikáció, az információáramlás és az információhoz való hozzáférés korlátozása érdekében – többek között a video- és fényképanyagok cenzúrázásával – elnyomják a független médiákat; rendkívüli aggodalmának ad hangot, amiért a következetlen iráni igazságszolgáltatás eredményeként a médiákban szigorú (ön)cezúra folyik; sürgeti az EU és a tagállamok hivatalos képviselőit, hogy emlékeztessék Iránt a média szabadságának biztosításával kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeire; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy iráni kollégáikkal folytatott találkozók során konkrét neveket tartalmazó listák előterjesztése mellett ragaszkodjanak az erőszakkal bezárt napilapok újbóli megnyitásához és a politikai foglyok szabadon engedéséhez; elítéli a külföldi tudósítók – többek között vezető európai újságok újságírói – iráni kormány általi kiutasításának gyakorlatát; üdvözli az Euronews fárszi nyelvű közvetítésének beindítását; |
| --- | --- |

34.

elítéli, hogy az iráni hatóságok a kommunikáció, az információáramlás és az információhoz való hozzáférés korlátozása érdekében – többek között a video- és fényképanyagok cenzúrázásával – elnyomják a független médiákat; rendkívüli aggodalmának ad hangot, amiért a következetlen iráni igazságszolgáltatás eredményeként a médiákban szigorú (ön)cezúra folyik; sürgeti az EU és a tagállamok hivatalos képviselőit, hogy emlékeztessék Iránt a média szabadságának biztosításával kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeire; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy iráni kollégáikkal folytatott találkozók során konkrét neveket tartalmazó listák előterjesztése mellett ragaszkodjanak az erőszakkal bezárt napilapok újbóli megnyitásához és a politikai foglyok szabadon engedéséhez; elítéli a külföldi tudósítók – többek között vezető európai újságok újságírói – iráni kormány általi kiutasításának gyakorlatát; üdvözli az Euronews fárszi nyelvű közvetítésének beindítását;

| 35. | aggodalmát fejezi ki a kulturális, zenei és művészi kifejezésmódok cenzúra és tiltás általi elnyomása, valamint a művészek, zeneszerzők, filmrendezők, írók és költők elnyomása miatt; |
| --- | --- |

35.

aggodalmát fejezi ki a kulturális, zenei és művészi kifejezésmódok cenzúra és tiltás általi elnyomása, valamint a művészek, zeneszerzők, filmrendezők, írók és költők elnyomása miatt;

| 36. | felszólít a büntetlenség felszámolására Iránban az országon belül folytatott független bírósági felülvizsgálati eljárás vagy az ENSZ Biztonsági Tanács közvetítésével olyan nemzetközi jog alapján működő intézmények bevonása révén, mint a Nemzetközi Büntetőbíróság; |
| --- | --- |

36.

felszólít a büntetlenség felszámolására Iránban az országon belül folytatott független bírósági felülvizsgálati eljárás vagy az ENSZ Biztonsági Tanács közvetítésével olyan nemzetközi jog alapján működő intézmények bevonása révén, mint a Nemzetközi Büntetőbíróság;

| 37. | üdvözli számos tagállam arra irányuló lépéseit, hogy menedéket ad azon iráni emberijog-védőknek, disszidenseknek, újságíróknak, diákoknak, nőknek, gyermekeknek és művészeknek, akiket vallási meggyőződésük, véleményük, szexuális orientációjuk vagy emberi jogaik gyakorlásának egyéb szempontjai miatt üldöznek; |
| --- | --- |

37.

üdvözli számos tagállam arra irányuló lépéseit, hogy menedéket ad azon iráni emberijog-védőknek, disszidenseknek, újságíróknak, diákoknak, nőknek, gyermekeknek és művészeknek, akiket vallási meggyőződésük, véleményük, szexuális orientációjuk vagy emberi jogaik gyakorlásának egyéb szempontjai miatt üldöznek;

Atomügyi kérdések

| 38. | ismételten kijelenti, hogy annak ellenére, hogy Iránnak joga van a békés célokra használt atomenergia fejlesztésére az atomsorompó-szerződés keretein belül, a nukleáris fegyverek elterjedésének kockázata, amelyet az iráni nukleáris program magában hordoz, továbbra is komoly aggodalomra ad okot az EU és a nemzetközi közösség számára, amint ezt az ENSZ BT számos határozata is rendkívül egyértelműen kifejezi; |
| --- | --- |

38.

ismételten kijelenti, hogy annak ellenére, hogy Iránnak joga van a békés célokra használt atomenergia fejlesztésére az atomsorompó-szerződés keretein belül, a nukleáris fegyverek elterjedésének kockázata, amelyet az iráni nukleáris program magában hordoz, továbbra is komoly aggodalomra ad okot az EU és a nemzetközi közösség számára, amint ezt az ENSZ BT számos határozata is rendkívül egyértelműen kifejezi;

| 39. | felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tegyenek eleget Irán atomsorompó-szerződés szerinti kötelezettségeinek; határozottan kéri, hogy Teherán ratifikálja és hajtsa végre a biztosítéki egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvét; elítéli, hogy Irán továbbra is visszautasítja a teljes körű együttműködést a NAÜ-vel azáltal, hogy akadályozza a NAÜ munkáját, megtagadja a főbb létesítményeibe történő teljes körű és feltétel nélküli bejutást és jogtalanul akadályozza az ellenőrök kinevezését; |
| --- | --- |

39.

felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tegyenek eleget Irán atomsorompó-szerződés szerinti kötelezettségeinek; határozottan kéri, hogy Teherán ratifikálja és hajtsa végre a biztosítéki egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvét; elítéli, hogy Irán továbbra is visszautasítja a teljes körű együttműködést a NAÜ-vel azáltal, hogy akadályozza a NAÜ munkáját, megtagadja a főbb létesítményeibe történő teljes körű és feltétel nélküli bejutást és jogtalanul akadályozza az ellenőrök kinevezését;

| 40. | hangsúlyozza továbbá, hogy az atomsorompó-szerződés központi tételének megfelelően Iránnak joga van békés célú urániumdúsításhoz, és ahhoz, hogy e célból technikai segítséget kapjon; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza továbbá, hogy az atomsorompó-szerződés központi tételének megfelelően Iránnak joga van békés célú urániumdúsításhoz, és ahhoz, hogy e célból technikai segítséget kapjon;

| 41. | támogatja a Tanács ikerpályás megközelítését, amelynek célja egy tárgyaláson alapuló és békés megoldás kidolgozása a nukleáris patthelyzetre, továbbá elismerését fejezi ki a 2010. július 26-i, új közös álláspont vonatkozásában, amely Irán tekintetében célzott új és távolba mutató autonóm intézkedéseket vezet be; sajnálja, hogy Irán nem volt hajlandó elfogadni a „P5+1” tárgyalások legutóbbi, Isztambulban tartott fordulója során előterjesztett ajánlatokat, illetve hogy ezt követően a tárgyalás összeomlott; továbbra is meggyőződése azonban, hogy az EU-nak Iránnal kapcsolatban szélesebb körű, az atomügyeken túlmutató, Irán emberi jogi helyzetével és regionális szerepével is foglalkozó stratégiát kell kialakítania; |
| --- | --- |

41.

támogatja a Tanács ikerpályás megközelítését, amelynek célja egy tárgyaláson alapuló és békés megoldás kidolgozása a nukleáris patthelyzetre, továbbá elismerését fejezi ki a 2010. július 26-i, új közös álláspont vonatkozásában, amely Irán tekintetében célzott új és távolba mutató autonóm intézkedéseket vezet be; sajnálja, hogy Irán nem volt hajlandó elfogadni a „P5+1” tárgyalások legutóbbi, Isztambulban tartott fordulója során előterjesztett ajánlatokat, illetve hogy ezt követően a tárgyalás összeomlott; továbbra is meggyőződése azonban, hogy az EU-nak Iránnal kapcsolatban szélesebb körű, az atomügyeken túlmutató, Irán emberi jogi helyzetével és regionális szerepével is foglalkozó stratégiát kell kialakítania;

| 42. | felhívja a figyelmet, hogy az iráni nukleáris program kérdése Iránt az Egyesült Nemzetek egészével, nem pedig „a Nyugattal” helyezi szembe; |
| --- | --- |

42.

felhívja a figyelmet, hogy az iráni nukleáris program kérdése Iránt az Egyesült Nemzetek egészével, nem pedig „a Nyugattal” helyezi szembe;

| 43. | megjegyzi, hogy a további szankciók bevezetése logikus következménye annak, hogy Irán nem hajlandó teljes mértékben együttműködni a NAÜ-vel; felszólítja a főképviselőt és az EU tagállamait, hogy értékeljék az EU közös álláspontjának végrehajtására vonatkozó összes végrehajtási mechanizmust – különös tekintettel a kiviteli engedélyekre, a vám- és határellenőrzésre, a légi fuvarozásra és a hajózásra – annak érdekében, hogy Irán ne tudja kikerülni a szankciókra irányuló rendszert és reálisan lehessen értékelni, hogy a szankciók elérték-e előzetesen kitűzött céljukat; megismétli álláspontját, hogy ezeknek az intézkedéseknek nem szabad negatívan érinteniük a lakosságot; e tekintetben üdvözli az Egyesült Államok azon döntését, hogy célzott szankciókat alkalmaz azokkal az iráni tisztviselőkkel szemben, akik a 2009-es vitatott elnökválasztás óta az Iránban elkövetett emberijog-sértésekért felelősek, vagy azokban közreműködtek; felszólítja a Tanácsot, hogy fogadjon el hasonló intézkedéseket; |
| --- | --- |

43.

megjegyzi, hogy a további szankciók bevezetése logikus következménye annak, hogy Irán nem hajlandó teljes mértékben együttműködni a NAÜ-vel; felszólítja a főképviselőt és az EU tagállamait, hogy értékeljék az EU közös álláspontjának végrehajtására vonatkozó összes végrehajtási mechanizmust – különös tekintettel a kiviteli engedélyekre, a vám- és határellenőrzésre, a légi fuvarozásra és a hajózásra – annak érdekében, hogy Irán ne tudja kikerülni a szankciókra irányuló rendszert és reálisan lehessen értékelni, hogy a szankciók elérték-e előzetesen kitűzött céljukat; megismétli álláspontját, hogy ezeknek az intézkedéseknek nem szabad negatívan érinteniük a lakosságot; e tekintetben üdvözli az Egyesült Államok azon döntését, hogy célzott szankciókat alkalmaz azokkal az iráni tisztviselőkkel szemben, akik a 2009-es vitatott elnökválasztás óta az Iránban elkövetett emberijog-sértésekért felelősek, vagy azokban közreműködtek; felszólítja a Tanácsot, hogy fogadjon el hasonló intézkedéseket;

| 44. | úgy véli, hogy megújult, globális erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy megszabadítsuk a világot az atomfegyverek jelentette fenyegetéstől; üdvözli Obama elnök felhívását a nukleáris leszerelésre, és felszólítja a főképviselőt, hogy a tagállamokkal való tárgyalásai során és a közel-keleti és ázsiai kormányokkal való kapcsolataiban kezelje prioritásként e kérdést; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy megújult, globális erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy megszabadítsuk a világot az atomfegyverek jelentette fenyegetéstől; üdvözli Obama elnök felhívását a nukleáris leszerelésre, és felszólítja a főképviselőt, hogy a tagállamokkal való tárgyalásai során és a közel-keleti és ázsiai kormányokkal való kapcsolataiban kezelje prioritásként e kérdést;

| 45. | felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és az uniós tagállamokat, hogy értékeljék a szankciók körén kívül eső kereskedelmi kapcsolataikat Iránnal, hogy az európai szabványnak megfelelő technológiák, például mobiltelefonok, kommunikációs hálózatok, kettős felhasználású technológiák, felügyeleti technológiák, internetszkennelő, cenzúrázó és adatbányász – beleértve a személyes adatokat is – szoftverek Iránba történő exportja révén korlátozni lehessen az emberi jogok megsértését; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot egy új engedélyezési rendszerre vonatkozóan, amennyiben e felülvizsgálat azt javasolja, hogy jogalkotási intézkedésre van szükség; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és az uniós tagállamokat, hogy értékeljék a szankciók körén kívül eső kereskedelmi kapcsolataikat Iránnal, hogy az európai szabványnak megfelelő technológiák, például mobiltelefonok, kommunikációs hálózatok, kettős felhasználású technológiák, felügyeleti technológiák, internetszkennelő, cenzúrázó és adatbányász – beleértve a személyes adatokat is – szoftverek Iránba történő exportja révén korlátozni lehessen az emberi jogok megsértését; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot egy új engedélyezési rendszerre vonatkozóan, amennyiben e felülvizsgálat azt javasolja, hogy jogalkotási intézkedésre van szükség;

| 46. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek azonnali lépéseket a felügyeleti technológiák (különösen az ellenőrző központok) uniós cégek által Iránba történő exportjának megtiltása érdekében; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek azonnali lépéseket a felügyeleti technológiák (különösen az ellenőrző központok) uniós cégek által Iránba történő exportjának megtiltása érdekében;

| 47. | felszólítja az Európai Tanácsot, hogy bővítse ki azon iráni személyek listáját, akik kapcsolatban állnak Irán nukleáris és rakétaprogramjával, illetve a kapcsolódó beszerzési hálózatokkal; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy tegyenek gyors lépéseket vagyonuk befagyasztása, az EU területére történő belépésük és az uniós joghatóság alatt végzett, e programokhoz kapcsolódó tevékenységük megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

47.

felszólítja az Európai Tanácsot, hogy bővítse ki azon iráni személyek listáját, akik kapcsolatban állnak Irán nukleáris és rakétaprogramjával, illetve a kapcsolódó beszerzési hálózatokkal; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy tegyenek gyors lépéseket vagyonuk befagyasztása, az EU területére történő belépésük és az uniós joghatóság alatt végzett, e programokhoz kapcsolódó tevékenységük megakadályozása érdekében;

| 48. | felszólítja a főképviselőt, hogy kezelje kiemelt helyen az iráni atomügyi kérdéseket, és kezdjen érdemi tárgyalásokat az atomkérdés átfogó és hosszú távú rendezése érdekében; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a főképviselőt, hogy kezelje kiemelt helyen az iráni atomügyi kérdéseket, és kezdjen érdemi tárgyalásokat az atomkérdés átfogó és hosszú távú rendezése érdekében;

Külkapcsolatok

| 49. | a lehető leghatározottabban elítéli Ahmedinezsád iráni elnök Izrael „eltörlésére” vonatkozó kívánságát, valamint antiszemita retorikáját és különösen a holokauszt tagadását és az izraeli állam legitimitásának megkérdőjelezésére irányuló, burkolt programját; ismét teljes támogatásáról biztosítja Izrael létezését és a kétállamos megoldást Palesztinában; |
| --- | --- |

49.

a lehető leghatározottabban elítéli Ahmedinezsád iráni elnök Izrael „eltörlésére” vonatkozó kívánságát, valamint antiszemita retorikáját és különösen a holokauszt tagadását és az izraeli állam legitimitásának megkérdőjelezésére irányuló, burkolt programját; ismét teljes támogatásáról biztosítja Izrael létezését és a kétállamos megoldást Palesztinában;

| 50. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy szorosan kövessék nyomon az Öböl-térség helyzetét, és hogy tegyenek meg mindent a régió békéje és stabilitása előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

50.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy szorosan kövessék nyomon az Öböl-térség helyzetét, és hogy tegyenek meg mindent a régió békéje és stabilitása előmozdítása érdekében;

| 51. | elismeri Törökország befolyásos regionális szerepét, és elismerését fejezi ki az iráni atomkérdés tárgyalásos rendezése érdekében Brazíliával közösen tett erőfeszítéseivel kapcsolatban; mindazonáltal sajnálattal tölti el, hogy a 2010. május 17-i háromoldalú megállapodás rendelkezései még részben sem adnak választ az AEIA követeléseire; felszólítja a török hatóságokat, hogy az iráni nukleáris fenyegetés tekintetében ők is kövessék az európai megközelítést; ösztönzi Törökországot, hogy az emberi jogok helyzetét építse be az Iránnal folytatott párbeszédébe; |
| --- | --- |

51.

elismeri Törökország befolyásos regionális szerepét, és elismerését fejezi ki az iráni atomkérdés tárgyalásos rendezése érdekében Brazíliával közösen tett erőfeszítéseivel kapcsolatban; mindazonáltal sajnálattal tölti el, hogy a 2010. május 17-i háromoldalú megállapodás rendelkezései még részben sem adnak választ az AEIA követeléseire; felszólítja a török hatóságokat, hogy az iráni nukleáris fenyegetés tekintetében ők is kövessék az európai megközelítést; ösztönzi Törökországot, hogy az emberi jogok helyzetét építse be az Iránnal folytatott párbeszédébe;

| 52. | hangsúlyozza, hogy Oroszország a modern fegyverek és a dúsított uránium egyik legnagyobb iráni beszállítója; üdvözli az Orosz Föderáció arra vonatkozó döntését, hogy idén nem ad el Iránnak S-300-ast, és támogatja az iráni atomprogrammal szembeni ENSZ-szankciókat; határozottan felszólítja Oroszországot, hogy az Irán elleni szankciók hatékonyságának biztosítása és az atomsorompó-szerződés teljesítésének biztosítása érdekében hagyjon fel az Iránnak történő fegyverszállítással és urániumexporttal; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy Oroszország a modern fegyverek és a dúsított uránium egyik legnagyobb iráni beszállítója; üdvözli az Orosz Föderáció arra vonatkozó döntését, hogy idén nem ad el Iránnak S-300-ast, és támogatja az iráni atomprogrammal szembeni ENSZ-szankciókat; határozottan felszólítja Oroszországot, hogy az Irán elleni szankciók hatékonyságának biztosítása és az atomsorompó-szerződés teljesítésének biztosítása érdekében hagyjon fel az Iránnak történő fegyverszállítással és urániumexporttal;

| 53. | ösztönzi a főképviselőt, hogy fokozza az Iránnal kapcsolatos transzatlanti koordinációt és azt, hogy a szereplők intézkedései egészítsék ki egymást, és konzultáljon az Iránnal kapcsolatos fellépésről az ENSZ Biztonsági Tanácsának két nem állandó tagjával, illetve minden lényeges globális és regionális partnerrel, akiknek hasonló aggodalmaik vannak Iránnal kapcsolatban; |
| --- | --- |

53.

ösztönzi a főképviselőt, hogy fokozza az Iránnal kapcsolatos transzatlanti koordinációt és azt, hogy a szereplők intézkedései egészítsék ki egymást, és konzultáljon az Iránnal kapcsolatos fellépésről az ENSZ Biztonsági Tanácsának két nem állandó tagjával, illetve minden lényeges globális és regionális partnerrel, akiknek hasonló aggodalmaik vannak Iránnal kapcsolatban;

| 54. | tudomásul veszi az EU és Irán közös érdekét az afganisztáni béke és stabilitás biztosításában; üdvözli Iránnak az infrastruktúra felújításában és a gazdaság újjáélesztésében, valamint az Afganisztánból induló drogkereskedelem megelőzésében játszott szerepét; hangsúlyozza azonban, hogy ahhoz, hogy a fenntartható afganisztáni béke és stabilitás érdekében minden szomszédos országnak tartózkodnia kell a politikai beavatkozástól az országban; |
| --- | --- |

54.

tudomásul veszi az EU és Irán közös érdekét az afganisztáni béke és stabilitás biztosításában; üdvözli Iránnak az infrastruktúra felújításában és a gazdaság újjáélesztésében, valamint az Afganisztánból induló drogkereskedelem megelőzésében játszott szerepét; hangsúlyozza azonban, hogy ahhoz, hogy a fenntartható afganisztáni béke és stabilitás érdekében minden szomszédos országnak tartózkodnia kell a politikai beavatkozástól az országban;

| 55. | felszólítja a főképviselőt, hogy – most, hogy az új európai külügyi szolgálat átvette a soros elnökségtől az Európai Unió harmadik országokban való képviseletének felelősségét – nyisson uniós képviselet Teheránban; |
| --- | --- |

55.

felszólítja a főképviselőt, hogy – most, hogy az új európai külügyi szolgálat átvette a soros elnökségtől az Európai Unió harmadik országokban való képviseletének felelősségét – nyisson uniós képviselet Teheránban;

| 56. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ösztönözze Iránt, hogy játsszon konstruktív szerepet Afganisztán jövőbeli fejlődésében, és hangsúlyozza az EU és Irán Afganisztán stabilitásával, valamint az ópiumtermelés és a drogkereskedelem elleni hatékony fellépéssel kapcsolatos közös céljait; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ösztönözze Iránt, hogy játsszon konstruktív szerepet Afganisztán jövőbeli fejlődésében, és hangsúlyozza az EU és Irán Afganisztán stabilitásával, valamint az ópiumtermelés és a drogkereskedelem elleni hatékony fellépéssel kapcsolatos közös céljait;

*

* *

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az uniós tagállamok és az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

57.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az uniós tagállamok és az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0310.

(2)  HL C 341. E, 2010.12.16., 9. o.

(3)  HL C 265. E, 2010.9.30., 26. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0351.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/172 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/172

---

2011. március 10., csütörtökAz Emberi Jogi Tanács 16. ülése (Genf, 2011. február 28–március 25.)

P7_TA(2011)0097

Az Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tizenhatodik ülésszakára vonatkozó prioritásokról és a 2011-es felülvizsgálatról

2012/C 199 E/20

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az emberi jogok európai egyezményére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az emberi jogok európai egyezményére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsáról (UNHRC) szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tizenharmadik ülésszakáról szóló 2010. február 25-i (1), „Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának fejlődéséről, beleértve az EU szerepét” című 2009. január 14-i (2), az Emberi Jogi Tanácsról szóló tárgyalások eredményéről és az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Bizottságának 62. ülésszakáról szóló 2006. március 16-i (3), az Európai Unió és az Egyesült Nemzetek Szervezete közötti kapcsolatokról szóló 2004. január 29-i (4), az ENSZ reformjáról szóló 2005. június 9-i (5), az Egyesült Nemzetek Szervezete csúcstalálkozójának (2005. szeptember 14–16.) eredményeiről szóló 2005. szeptember 29-i (6), valamint az „Emberi jogok helyzete a világban” című 2009-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2010. december 16-i (7) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsáról (UNHRC) szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tizenharmadik ülésszakáról szóló 2010. február 25-i (1), „Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának fejlődéséről, beleértve az EU szerepét” című 2009. január 14-i (2), az Emberi Jogi Tanácsról szóló tárgyalások eredményéről és az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Bizottságának 62. ülésszakáról szóló 2006. március 16-i (3), az Európai Unió és az Egyesült Nemzetek Szervezete közötti kapcsolatokról szóló 2004. január 29-i (4), az ENSZ reformjáról szóló 2005. június 9-i (5), az Egyesült Nemzetek Szervezete csúcstalálkozójának (2005. szeptember 14–16.) eredményeiről szóló 2005. szeptember 29-i (6), valamint az „Emberi jogok helyzete a világban” című 2009-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2010. december 16-i (7) állásfoglalására,

| — | tekintettel az emberi jogokról és a demokráciáról szóló sürgősségi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról és a demokráciáról szóló sürgősségi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának létrehozásáról szóló A/RES/60/251. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának létrehozásáról szóló A/RES/60/251. számú határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának korábbi rendes és rendkívüli ülésszakaira, valamint az egyetemes időszakos felülvizsgálat korábbi fordulóira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának korábbi rendes és rendkívüli ülésszakaira, valamint az egyetemes időszakos felülvizsgálat korábbi fordulóira,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tizenhatodik ülésszakára, valamint az egyetemes időszakos felülvizsgálat 2011. május 2. és 13. között tartandó tizenegyedik fordulójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tizenhatodik ülésszakára, valamint az egyetemes időszakos felülvizsgálat 2011. május 2. és 13. között tartandó tizenegyedik fordulójára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011 folyamán sorra kerülő felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011 folyamán sorra kerülő felülvizsgálatára,

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből következő intézményi változásokra, és különösen az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője posztjának létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből következő intézményi változásokra, és különösen az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője posztjának létrehozására,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés Lisszaboni Szerződésből eredő változata 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, valamint 18., 21., 27. és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés Lisszaboni Szerződésből eredő változata 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, valamint 18., 21., 27. és 47. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme az Európai Unió etikai és jogi vívmányainak fontos részét, valamint az európai egység és integritás egyik alapkövét képezi (8), |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme az Európai Unió etikai és jogi vívmányainak fontos részét, valamint az európai egység és integritás egyik alapkövét képezi (8),

| B. | mivel az Európai Uniónak és tagállamainak garantálniuk kell az emberi jogok tiszteletben tartását saját politikáikban, ezáltal is megerősítve és hitelessé téve az Európai Unió ENSZ Emberi Jogi Tanácsában betöltött szerepét, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Uniónak és tagállamainak garantálniuk kell az emberi jogok tiszteletben tartását saját politikáikban, ezáltal is megerősítve és hitelessé téve az Európai Unió ENSZ Emberi Jogi Tanácsában betöltött szerepét,

| C. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa az egyetemes emberi jogokra specializálódott egyedülálló testület, valamint az ENSZ rendszerén belül az emberi jogokkal foglalkozó speciális fórum; mivel a tanácsot azzal a jelentős feladattal bízták meg, hogy az egész világon támogassa az emberi jogok előmozdítását, védelmét és tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa az egyetemes emberi jogokra specializálódott egyedülálló testület, valamint az ENSZ rendszerén belül az emberi jogokkal foglalkozó speciális fórum; mivel a tanácsot azzal a jelentős feladattal bízták meg, hogy az egész világon támogassa az emberi jogok előmozdítását, védelmét és tiszteletben tartását,

| D. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának felülvizsgálata két nyomvonalon halad: a szerv státuszát New Yorkban, az eljárásokat pedig Genfben vitatják meg; mivel ugyanakkor valamennyi nemzetközi szereplőnek azon kell dolgoznia, hogy felszámolják a kettős mércéket, és az emberi jogi kérdések megvitatása során elkerüljék a szelektivitást és az átpolitizálást, |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának felülvizsgálata két nyomvonalon halad: a szerv státuszát New Yorkban, az eljárásokat pedig Genfben vitatják meg; mivel ugyanakkor valamennyi nemzetközi szereplőnek azon kell dolgoznia, hogy felszámolják a kettős mércéket, és az emberi jogi kérdések megvitatása során elkerüljék a szelektivitást és az átpolitizálást,

| E. | mivel a szuverenitást és a belföldi joghatóságot többé nem lehet felhasználni arra, hogy megóvják az államokat az emberi jogi teljesítményük vizsgálatától, |
| --- | --- |

E.

mivel a szuverenitást és a belföldi joghatóságot többé nem lehet felhasználni arra, hogy megóvják az államokat az emberi jogi teljesítményük vizsgálatától,

| F. | mivel az Európai Uniónak globális szereplőként kell fellépnie az ENSZ keretein belül általában, és különösen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában, az új Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozásával kifejezésre juttatott új felfogásnak pedig hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az Unió hatékonyabban és felismerhetőbben lépjen fel a globális problémák átfogó, következetes és eredményes leküzdése érdekében, |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Uniónak globális szereplőként kell fellépnie az ENSZ keretein belül általában, és különösen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában, az új Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozásával kifejezésre juttatott új felfogásnak pedig hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az Unió hatékonyabban és felismerhetőbben lépjen fel a globális problémák átfogó, következetes és eredményes leküzdése érdekében,

| G. | mivel az EKSZ-en belül létrehozták az emberi jogokkal és a demokráciával foglalkozó igazgatóságot, |
| --- | --- |

G.

mivel az EKSZ-en belül létrehozták az emberi jogokkal és a demokráciával foglalkozó igazgatóságot,

| H. | mivel – ahogyan az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa, illetve már annak elődszervezete, az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága ülései esetében is – az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottságának küldöttsége idén is ellátogat Genfbe, az Emberi Jogi Bizottság tizenhatodik ülésszakára, |
| --- | --- |

H.

mivel – ahogyan az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa, illetve már annak elődszervezete, az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága ülései esetében is – az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottságának küldöttsége idén is ellátogat Genfbe, az Emberi Jogi Bizottság tizenhatodik ülésszakára,

| 1. | hangsúlyozza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tizenhatodik ülésszakának, és különösen a tanács felülvizsgálatának jelentőségét, amely egyedülálló alkalmat kínál annak értékelésére, hogy a tanács hogyan látta el a feladatát, és lehetőséget biztosít a tanács számára munkamódszereinek javítására annak érdekében, hogy hatékonyabb és szisztematikusabb válaszokat tudjon adni az emberi jogok megsértésére; üdvözli, hogy a tanács felülvizsgálata tekintetében két közvetítőt neveztek ki, Marokkót és Liechtensteint; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tizenhatodik ülésszakának, és különösen a tanács felülvizsgálatának jelentőségét, amely egyedülálló alkalmat kínál annak értékelésére, hogy a tanács hogyan látta el a feladatát, és lehetőséget biztosít a tanács számára munkamódszereinek javítására annak érdekében, hogy hatékonyabb és szisztematikusabb válaszokat tudjon adni az emberi jogok megsértésére; üdvözli, hogy a tanács felülvizsgálata tekintetében két közvetítőt neveztek ki, Marokkót és Liechtensteint;

| 2. | üdvözli, hogy a tizenhatodik ülésszak napirendjén többek között szerepel a nemzeti, etnikai, vallási és nyelvi kisebbséghez tartozó személyek jogairól szóló jelentés és az emberi jogok és az alapvető szabadságok terrorizmus elleni küzdelemmel egy időben történő előmozdításáról és védelméről szóló jelentés, valamint számos, a gyermekek jogaival foglalkozó megbeszélés; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy a tizenhatodik ülésszak napirendjén többek között szerepel a nemzeti, etnikai, vallási és nyelvi kisebbséghez tartozó személyek jogairól szóló jelentés és az emberi jogok és az alapvető szabadságok terrorizmus elleni küzdelemmel egy időben történő előmozdításáról és védelméről szóló jelentés, valamint számos, a gyermekek jogaival foglalkozó megbeszélés;

| 3. | üdvözli az e kulcsfontosságú témákkal foglalkozó idei különleges előadók kiválasztását, és felhívja a figyelmet a különleges előadók által a kínzásról és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről, a vallás és a hit szabadságáról, valamint az emberi jogok védelmezőinek helyzetéről készítendő jelentésekre; felszólítja az Unió tagállamait, hogy tevékenyen járuljanak hozzá ezen eszmecserékhez; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az e kulcsfontosságú témákkal foglalkozó idei különleges előadók kiválasztását, és felhívja a figyelmet a különleges előadók által a kínzásról és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről, a vallás és a hit szabadságáról, valamint az emberi jogok védelmezőinek helyzetéről készítendő jelentésekre; felszólítja az Unió tagállamait, hogy tevékenyen járuljanak hozzá ezen eszmecserékhez;

| 4. | üdvözli az emberi jogokkal és a demokráciával foglalkozó új igazgatóság felállítását, és támogatja az EU Tanácsa brüsszeli központú emberi jogi munkacsoportjának létrehozását, amelyben mind a 27 tagállamból helyet foglalnának emberi jogi szakértők, mivel Brüsszel előnyösebb helyzetben van az uniós politikák ellenőrzése szempontjából, és mivel a munkacsoport elősegíti a többoldalú tevékenységek megszervezését a kétoldalú tevékenységekkel összefüggésben; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az emberi jogokkal és a demokráciával foglalkozó új igazgatóság felállítását, és támogatja az EU Tanácsa brüsszeli központú emberi jogi munkacsoportjának létrehozását, amelyben mind a 27 tagállamból helyet foglalnának emberi jogi szakértők, mivel Brüsszel előnyösebb helyzetben van az uniós politikák ellenőrzése szempontjából, és mivel a munkacsoport elősegíti a többoldalú tevékenységek megszervezését a kétoldalú tevékenységekkel összefüggésben;

| 5. | támogatja az emberi jogokkal foglalkozó magas szintű különleges képviselő kinevezését, és ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó országstratégiákra; |
| --- | --- |

5.

támogatja az emberi jogokkal foglalkozó magas szintű különleges képviselő kinevezését, és ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó országstratégiákra;

| 6. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az EU közös álláspontot képviseljen a tizenhatodik ülésszak során megvitatandó kérdésekben, és kéri a tagállamokat, hogy újból erősítsék meg az elmúlt években (pl. a halálbüntetés elleni uniós kezdeményezések esetében) jól működő uniós gyakorlatot, amelynek értelmében az EU több hangon közvetít egy üzenetet; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az EU közös álláspontot képviseljen a tizenhatodik ülésszak során megvitatandó kérdésekben, és kéri a tagállamokat, hogy újból erősítsék meg az elmúlt években (pl. a halálbüntetés elleni uniós kezdeményezések esetében) jól működő uniós gyakorlatot, amelynek értelmében az EU több hangon közvetít egy üzenetet;

Az Emberi Jogi Tanács tevékenysége

| 7. | ismételten felhívja az Unió tagállamait, hogy tevékenyen forduljanak szembe minden olyan kísérlettel, amelynek célja az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének megkérdőjelezése, valamint hogy ösztönözzék az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát arra, hogy egyenlő figyelemben részesítse a bármely alapon – például nem, fogyatékosság, faji vagy etnikai hovatartozás, kor, szexuális irányultság és vallás vagy hit – történő megkülönböztetés minden formáját; |
| --- | --- |

7.

ismételten felhívja az Unió tagállamait, hogy tevékenyen forduljanak szembe minden olyan kísérlettel, amelynek célja az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének megkérdőjelezése, valamint hogy ösztönözzék az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát arra, hogy egyenlő figyelemben részesítse a bármely alapon – például nem, fogyatékosság, faji vagy etnikai hovatartozás, kor, szexuális irányultság és vallás vagy hit – történő megkülönböztetés minden formáját;

| 8. | emlékeztet a polgári-politikai és a gazdasági, szociális és kulturális jogok egymástól való függőségének jelentőségére; kéri, hogy az emberi életkörülmények javítása érdekében fontolják meg a vízhez és a szennyvízelvezetéshez való jog alapvető jognak való tekintését; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet a polgári-politikai és a gazdasági, szociális és kulturális jogok egymástól való függőségének jelentőségére; kéri, hogy az emberi életkörülmények javítása érdekében fontolják meg a vízhez és a szennyvízelvezetéshez való jog alapvető jognak való tekintését;

| 9. | aggódik amiatt, hogy a gyakran uralkodó „blokkok politikája” képezi a legnagyobb akadályt az előtt, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa hatékonyabban lássa el a feladatát, valamint amiatt, hogy e politika hatással van azon államok és helyzetek kiválasztására, amelyekkel a tanács foglalkozik; ismételten hangsúlyozza, hogy az Emberi Jogi Tanács tekintélye és hitele szempontjából alapvető fontosságú, hogy képes legyen hatékonyan, időben és megfelelően kezelni az egyes országokban tapasztalható helyzeteket; |
| --- | --- |

9.

aggódik amiatt, hogy a gyakran uralkodó „blokkok politikája” képezi a legnagyobb akadályt az előtt, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa hatékonyabban lássa el a feladatát, valamint amiatt, hogy e politika hatással van azon államok és helyzetek kiválasztására, amelyekkel a tanács foglalkozik; ismételten hangsúlyozza, hogy az Emberi Jogi Tanács tekintélye és hitele szempontjából alapvető fontosságú, hogy képes legyen hatékonyan, időben és megfelelően kezelni az egyes országokban tapasztalható helyzeteket;

| 10. | úgy véli, hogy több eszköznek kellene a tanács rendelkezésére állnia ahhoz, hogy az állandósult és a sürgős helyzeteket is kezelni tudja, és hogy ez esetleg elérhető az emberi jogi „eszköztár” kiszélesítése segítségével, azáltal, hogy a bizottságok nem csak az ülésszakok során, hanem azok között is összeülnek, és hogy a Genftől távol eső régiókban is üléseznek; sajnálja, hogy a tanács a megfelelő eszközök hiánya miatt több ízben is képtelen volt sürgősen és kellő időben kezelni súlyos emberi jogi helyzeteket, és támogatja a független „azonnali” mechanizmusok elképzelését; síkraszáll amellett, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa hozzon létre kifejezetten olyan mechanizmusokat, amelyek rendeltetése a gyors fellépés biztosítása olyan emberi jogi válsághelyzetekben, mint amelyekre például a Közel-Keleten, Észak-Afrikában, Iránban vagy Belaruszban került sor; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy több eszköznek kellene a tanács rendelkezésére állnia ahhoz, hogy az állandósult és a sürgős helyzeteket is kezelni tudja, és hogy ez esetleg elérhető az emberi jogi „eszköztár” kiszélesítése segítségével, azáltal, hogy a bizottságok nem csak az ülésszakok során, hanem azok között is összeülnek, és hogy a Genftől távol eső régiókban is üléseznek; sajnálja, hogy a tanács a megfelelő eszközök hiánya miatt több ízben is képtelen volt sürgősen és kellő időben kezelni súlyos emberi jogi helyzeteket, és támogatja a független „azonnali” mechanizmusok elképzelését; síkraszáll amellett, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa hozzon létre kifejezetten olyan mechanizmusokat, amelyek rendeltetése a gyors fellépés biztosítása olyan emberi jogi válsághelyzetekben, mint amelyekre például a Közel-Keleten, Észak-Afrikában, Iránban vagy Belaruszban került sor;

| 11. | üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsán belül kísérletet tesznek egy olyan régiók közötti munkacsoport létrehozására, amely a Belaruszban kialakult helyzettel foglalkozna; sürgeti a tanácsot, hogy adjon ki nyilatkozatot, amelyben mélyen elítéli az országban elkövetett súlyos emberi jogi sérelmeket és a demokratikus ellenzék, valamint a lakosság 2010. december 19-i elnökválasztást követő elnyomását, és alkosson állásfoglalást az üggyel kapcsolatban; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsán belül kísérletet tesznek egy olyan régiók közötti munkacsoport létrehozására, amely a Belaruszban kialakult helyzettel foglalkozna; sürgeti a tanácsot, hogy adjon ki nyilatkozatot, amelyben mélyen elítéli az országban elkövetett súlyos emberi jogi sérelmeket és a demokratikus ellenzék, valamint a lakosság 2010. december 19-i elnökválasztást követő elnyomását, és alkosson állásfoglalást az üggyel kapcsolatban;

| 12. | üdvözli az Iránnal foglalkozó országspecifikus határozat megalkotására irányuló amerikai kezdeményezést; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy határozottan támogassák az Iránnal kapcsolatos különleges mechanizmus bevezetését; felszólítja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és az EKSZ-t az EU és az USA között a közös érdekű emberi jogi kérdések tekintetében folytatott együttműködés koordinálására, miközben azonban az EU-nak a hatékonyság és a hitelesség érdekében teljesen önállóan kell fellépnie; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az Iránnal foglalkozó országspecifikus határozat megalkotására irányuló amerikai kezdeményezést; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy határozottan támogassák az Iránnal kapcsolatos különleges mechanizmus bevezetését; felszólítja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és az EKSZ-t az EU és az USA között a közös érdekű emberi jogi kérdések tekintetében folytatott együttműködés koordinálására, miközben azonban az EU-nak a hatékonyság és a hitelesség érdekében teljesen önállóan kell fellépnie;

| 13. | üdvözli az ENSZ magas szintű emberi jogi küldöttségének 2011. január 27. és február 2. közötti, tunéziai látogatását, és határozottan ösztönzi a küldöttség ajánlásainak teljes körű végrehajtását; ismételten kéri, hogy állítsanak fel független nemzetközi vizsgálóbizottságot az emberi jogok 2010. december 17-i eseményeket követő valamennyi súlyos, állítólagos megsértésének kivizsgálására; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az ENSZ magas szintű emberi jogi küldöttségének 2011. január 27. és február 2. közötti, tunéziai látogatását, és határozottan ösztönzi a küldöttség ajánlásainak teljes körű végrehajtását; ismételten kéri, hogy állítsanak fel független nemzetközi vizsgálóbizottságot az emberi jogok 2010. december 17-i eseményeket követő valamennyi súlyos, állítólagos megsértésének kivizsgálására;

| 14. | támogatja, hogy az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala küldöttséget küldjön Egyiptomba az emberi jogok általános helyzetének felmérésére az ország vezetésének megváltozását követően; |
| --- | --- |

14.

támogatja, hogy az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala küldöttséget küldjön Egyiptomba az emberi jogok általános helyzetének felmérésére az ország vezetésének megváltozását követően;

| 15. | üdvözli, hogy a tizenötödik rendkívüli ülés alkalmával, 2011. február 25-én konszenzussal határozatot fogadtak el az emberi jogok líbiai helyzetéről, amely elítéli az emberi jogok durva és szisztematikus megsértését, hangsúlyozva, hogy e jogsértések közül némelyik az emberiség elleni bűntettnek minősülhet; kéri, hogy küldjenek független vizsgálóbizottságot Líbiába a nemzetközi emberi jogi törvények ott elkövetett összes állítólagos megsértésének kivizsgálására, és határozottan támogatja a Líbia ENSZ Emberi Jogi Tanácsában való tagságának felfüggesztésére irányuló javaslatot; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy az ENSZ Közgyűlése 2011. március 1-jén határozatot fogadott el, amelyben felfüggesztette Líbia tagságát az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy a tizenötödik rendkívüli ülés alkalmával, 2011. február 25-én konszenzussal határozatot fogadtak el az emberi jogok líbiai helyzetéről, amely elítéli az emberi jogok durva és szisztematikus megsértését, hangsúlyozva, hogy e jogsértések közül némelyik az emberiség elleni bűntettnek minősülhet; kéri, hogy küldjenek független vizsgálóbizottságot Líbiába a nemzetközi emberi jogi törvények ott elkövetett összes állítólagos megsértésének kivizsgálására, és határozottan támogatja a Líbia ENSZ Emberi Jogi Tanácsában való tagságának felfüggesztésére irányuló javaslatot; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy az ENSZ Közgyűlése 2011. március 1-jén határozatot fogadott el, amelyben felfüggesztette Líbia tagságát az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában;

| 16. | támogatja az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala regionális irodájának megnyitását a földközi-tengeri térségben; |
| --- | --- |

16.

támogatja az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala regionális irodájának megnyitását a földközi-tengeri térségben;

| 17. | üdvözli, hogy Nigéria és az USA kezdeményezésére sor került az emberi jogok elefántcsontparti helyzetével foglalkozó tizennegyedik rendkívüli ülésre a 2010-es elefántcsontparti elnökválasztással összefüggésben, amely elítélte az emberi jogok megsértését, és felszólította a feleket az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a jogállamiság teljes körű tiszteletben tartására; ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja az ENSZ által elismert választási eredményt, és felszólítja a szereplőket, hogy ismerjék el Alassane Ouattarát megválasztott elnökként; támogatja az Afrikai Unió azon határozatát, mely szerint államfői bizottságot hoz létre az választásokat követően Elefántcsontparton kialakult válság békés és tárgyalások útján történő rendezésére; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy Nigéria és az USA kezdeményezésére sor került az emberi jogok elefántcsontparti helyzetével foglalkozó tizennegyedik rendkívüli ülésre a 2010-es elefántcsontparti elnökválasztással összefüggésben, amely elítélte az emberi jogok megsértését, és felszólította a feleket az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a jogállamiság teljes körű tiszteletben tartására; ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja az ENSZ által elismert választási eredményt, és felszólítja a szereplőket, hogy ismerjék el Alassane Ouattarát megválasztott elnökként; támogatja az Afrikai Unió azon határozatát, mely szerint államfői bizottságot hoz létre az választásokat követően Elefántcsontparton kialakult válság békés és tárgyalások útján történő rendezésére;

| 18. | ismételten kéri az EU-t – az emberi jogok koreai népi demokratikus köztársasági, valamint mianmari/burmai helyzetéről szóló, a különleges előadók által készített jelentések fényében –, hogy fejezze ki nyilvános támogatását a mellett, hogy ENSZ-vizsgálóbizottságokat hozzanak létre, amelyek kivizsgálják az emberi jogok ezen országokban elkövetett megsértéseit, illetve azt, hogy azok mennyiben minősülnek az emberiség elleni bűntettnek; sajnálja, hogy a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság nem működött együtt a különleges előadóval, és kéri a Mianmarral/Burmával foglalkozó különleges előadó megbízatásának meghosszabbítását; |
| --- | --- |

18.

ismételten kéri az EU-t – az emberi jogok koreai népi demokratikus köztársasági, valamint mianmari/burmai helyzetéről szóló, a különleges előadók által készített jelentések fényében –, hogy fejezze ki nyilvános támogatását a mellett, hogy ENSZ-vizsgálóbizottságokat hozzanak létre, amelyek kivizsgálják az emberi jogok ezen országokban elkövetett megsértéseit, illetve azt, hogy azok mennyiben minősülnek az emberiség elleni bűntettnek; sajnálja, hogy a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság nem működött együtt a különleges előadóval, és kéri a Mianmarral/Burmával foglalkozó különleges előadó megbízatásának meghosszabbítását;

| 19. | sürgeti az EU-t, hogy a nemzetközi jog megsértésével összefüggésben felmerülő elszámoltathatóság biztosítása érdekében az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa soron következő ülésén aktívan járuljon hozzá ahhoz és támogassa azt, hogy állásfoglalást fogadjanak el a független nemzetközi szakértők gázai konfliktussal foglalkozó tényfeltáró küldöttsége munkájának nyomon követéséről szóló jelentésre vonatkozóan, és támogassa a Közgyűlés bevonását és nemzetközi igazságszolgáltatási mechanizmusok igénybe vételét abban az esetben, ha Izrael és Palesztina nem tesznek eleget azon kötelezettségüknek, hogy a nemzetközi normáknak megfelelő vizsgálatokat végeznek; felszólítja továbbá a főképviselőt, hogy aktívan ellenőrizze a nemzetközi tényfeltáró küldöttség segélyflottával kapcsolatos incidensről szóló jelentésének nyomon követéséről szóló jelentés megállapításainak betartását, biztosítva az elszámoltathatóság és a felelősségvállalás elvének fenntartását; hangsúlyozza ebben a tekintetben, hogy az emberi jogi vonatkozásokat elsőként az EU–Izrael Társulási Tanács és az EU-PA vegyes bizottság keretein belül kell megvitatni; különösen aggódik amiatt, hogy az EU–Izrael Társulási Tanács 2011. február 21-i következtetései nem tükrözik az EU témával kapcsolatos álláspontját; |
| --- | --- |

19.

sürgeti az EU-t, hogy a nemzetközi jog megsértésével összefüggésben felmerülő elszámoltathatóság biztosítása érdekében az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa soron következő ülésén aktívan járuljon hozzá ahhoz és támogassa azt, hogy állásfoglalást fogadjanak el a független nemzetközi szakértők gázai konfliktussal foglalkozó tényfeltáró küldöttsége munkájának nyomon követéséről szóló jelentésre vonatkozóan, és támogassa a Közgyűlés bevonását és nemzetközi igazságszolgáltatási mechanizmusok igénybe vételét abban az esetben, ha Izrael és Palesztina nem tesznek eleget azon kötelezettségüknek, hogy a nemzetközi normáknak megfelelő vizsgálatokat végeznek; felszólítja továbbá a főképviselőt, hogy aktívan ellenőrizze a nemzetközi tényfeltáró küldöttség segélyflottával kapcsolatos incidensről szóló jelentésének nyomon követéséről szóló jelentés megállapításainak betartását, biztosítva az elszámoltathatóság és a felelősségvállalás elvének fenntartását; hangsúlyozza ebben a tekintetben, hogy az emberi jogi vonatkozásokat elsőként az EU–Izrael Társulási Tanács és az EU-PA vegyes bizottság keretein belül kell megvitatni; különösen aggódik amiatt, hogy az EU–Izrael Társulási Tanács 2011. február 21-i következtetései nem tükrözik az EU témával kapcsolatos álláspontját;

| 20. | üdvözli az ENSZ emberi jogi főbiztosának az elfoglalt palesztin területen és Izraelben tett első látogatása alkalmával kiadott nyilatkozatait, és különösen az izraeli telepítési politika kritikájának, valamint annak hangot adó erőteljes üzenetét, hogy „a nemzetközi emberi jogi törvények és a nemzetközi humanitárius törvények nem képezhetik vita tárgyát”; hangsúlyozza a békés közel-keleti demokratizálódási folyamat jelentőségét; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az ENSZ emberi jogi főbiztosának az elfoglalt palesztin területen és Izraelben tett első látogatása alkalmával kiadott nyilatkozatait, és különösen az izraeli telepítési politika kritikájának, valamint annak hangot adó erőteljes üzenetét, hogy „a nemzetközi emberi jogi törvények és a nemzetközi humanitárius törvények nem képezhetik vita tárgyát”; hangsúlyozza a békés közel-keleti demokratizálódási folyamat jelentőségét;

| 21. | sajnálja, hogy – jóllehet az ENSZ Közgyűlésének 60/251. számú határozata az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában való tagság feltételeként előírja a testülettel folytatandó teljes körű együttműködést – a jelenlegi gyakorlatban az önkéntes kötelezettségvállalás nagyon eltérő és nem kielégítő eredményekkel jár; ismételten hangsúlyozza ezért, hogy az emberi jogok melletti szilárd elkötelezettségen túlmenően a tagság minimális feltételeként minden tagnak rendelkeznie kell a különleges eljárásokra vonatkozó tényleges állandó meghívásokkal; hangsúlyozza, hogy a választási folyamatban igazi versenykörnyezetet kell biztosítani; felszólít annak a lehetőségnek az eltörlésére, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában való tagság tekintetében a regionális csoportok előre meghatározott jelölőlistát állíthatnak; |
| --- | --- |

21.

sajnálja, hogy – jóllehet az ENSZ Közgyűlésének 60/251. számú határozata az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában való tagság feltételeként előírja a testülettel folytatandó teljes körű együttműködést – a jelenlegi gyakorlatban az önkéntes kötelezettségvállalás nagyon eltérő és nem kielégítő eredményekkel jár; ismételten hangsúlyozza ezért, hogy az emberi jogok melletti szilárd elkötelezettségen túlmenően a tagság minimális feltételeként minden tagnak rendelkeznie kell a különleges eljárásokra vonatkozó tényleges állandó meghívásokkal; hangsúlyozza, hogy a választási folyamatban igazi versenykörnyezetet kell biztosítani; felszólít annak a lehetőségnek az eltörlésére, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában való tagság tekintetében a regionális csoportok előre meghatározott jelölőlistát állíthatnak;

| 22. | kéri az EU tagállamait és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának adott megbízással való összhang megerősítése érdekében tevékenyen vegyenek részt annak 2011-es felülvizsgálatában; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának leginkább gyors előrejelző és megelőző mechanizmusként kell működnie, és hogy e cél eléréséhez a különleges eljárások által kínált szakértelmet fel kell használni; ismételten hangsúlyozza, hogy átlátható és mindenre kiterjedő felülvizsgálati eljárásra van szükség, amely figyelembe veszi a nem kormányzati szervezetek, a civil társadalom és minden más érintett szereplő álláspontját; kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy folyamatosan tájékoztassa az Európai Parlament emberi jogokkal foglalkozó albizottságát a felülvizsgálat aktuális állásáról; |
| --- | --- |

22.

kéri az EU tagállamait és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának adott megbízással való összhang megerősítése érdekében tevékenyen vegyenek részt annak 2011-es felülvizsgálatában; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának leginkább gyors előrejelző és megelőző mechanizmusként kell működnie, és hogy e cél eléréséhez a különleges eljárások által kínált szakértelmet fel kell használni; ismételten hangsúlyozza, hogy átlátható és mindenre kiterjedő felülvizsgálati eljárásra van szükség, amely figyelembe veszi a nem kormányzati szervezetek, a civil társadalom és minden más érintett szereplő álláspontját; kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy folyamatosan tájékoztassa az Európai Parlament emberi jogokkal foglalkozó albizottságát a felülvizsgálat aktuális állásáról;

| 23. | ismételten kifejezésre juttatja azt az álláspontját, hogy a felülvizsgálat során meg kell őrizni az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala függetlenségét, és ellenez a nevezett hivatal státuszának megváltoztatására irányuló minden kísérletet, amely káros hatást gyakorolhatna finanszírozására, és ebből következően függetlenségére; üdvözli, hogy a közelmúltban az ENSZ az emberi jogokkal foglalkozó főtitkári asszisztens nevezett ki, aki az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának New York-i hivatalát vezeti; úgy véli, hogy ez az új hivatal segíteni fogja az ENSZ Közgyűlés és az ENSZ egyéb szervei, közöttük a Biztonsági Tanács és az Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala közötti kapcsolatok és párbeszéd megerősítését, és hozzájárul az átláthatóság növeléséhez; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala regionális és helyi irodáinak nyitva tartásához elégséges pénzeszközöket kell biztosítani annak érdekében, hogy a helyszínen folytathassák munkájukat; |
| --- | --- |

23.

ismételten kifejezésre juttatja azt az álláspontját, hogy a felülvizsgálat során meg kell őrizni az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala függetlenségét, és ellenez a nevezett hivatal státuszának megváltoztatására irányuló minden kísérletet, amely káros hatást gyakorolhatna finanszírozására, és ebből következően függetlenségére; üdvözli, hogy a közelmúltban az ENSZ az emberi jogokkal foglalkozó főtitkári asszisztens nevezett ki, aki az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának New York-i hivatalát vezeti; úgy véli, hogy ez az új hivatal segíteni fogja az ENSZ Közgyűlés és az ENSZ egyéb szervei, közöttük a Biztonsági Tanács és az Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala közötti kapcsolatok és párbeszéd megerősítését, és hozzájárul az átláthatóság növeléséhez; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala regionális és helyi irodáinak nyitva tartásához elégséges pénzeszközöket kell biztosítani annak érdekében, hogy a helyszínen folytathassák munkájukat;

| 24. | hangsúlyozza, hogy védelmezni és erősíteni kell a különleges eljárásokat, valamint garantálni az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa számára a lehetőséget, hogy az emberi jogok megsértésének egyes konkrét eseteit országokra vonatkozó határozatokkal és országonkénti megbízatásokkal kezelhesse; hangsúlyozza az emberi jogok oszthatatlanságának jelentőségét, akár szociális, gazdasági, kulturális, polgári vagy politikai jogokról legyen szó; aggodalommal jegyzi meg, hogy a panasztételi mechanizmus – az egyetlen egyetemes mechanizmus, amely az áldozatokra összpontosítja figyelmét – a beterjesztett panaszok nagy számához képest csupán kevés eredményt volt képes felmutatni; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának felülvizsgálata során ezzel a kérdéssel foglalkozni kell; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy védelmezni és erősíteni kell a különleges eljárásokat, valamint garantálni az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa számára a lehetőséget, hogy az emberi jogok megsértésének egyes konkrét eseteit országokra vonatkozó határozatokkal és országonkénti megbízatásokkal kezelhesse; hangsúlyozza az emberi jogok oszthatatlanságának jelentőségét, akár szociális, gazdasági, kulturális, polgári vagy politikai jogokról legyen szó; aggodalommal jegyzi meg, hogy a panasztételi mechanizmus – az egyetlen egyetemes mechanizmus, amely az áldozatokra összpontosítja figyelmét – a beterjesztett panaszok nagy számához képest csupán kevés eredményt volt képes felmutatni; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának felülvizsgálata során ezzel a kérdéssel foglalkozni kell;

Egyetemes időszakos felülvizsgálat

| 25. | elismeri, hogy minden kormány számára közös tapasztalatként hozzáadott értéket jelent az egyetemes időszakos felülvizsgálat, amely az ENSZ valamennyi tagját egyenlő bánásmód mellett vizsgálat alá veti, még akkor is, ha az országoknak önként el kell fogadniuk ezt, és követniük kell az ajánlásokat; hangsúlyozza, hogy e mechanizmus alatt 2011. decemberéig az ENSZ valamennyi tagállama átesik a felülvizsgálaton; |
| --- | --- |

25.

elismeri, hogy minden kormány számára közös tapasztalatként hozzáadott értéket jelent az egyetemes időszakos felülvizsgálat, amely az ENSZ valamennyi tagját egyenlő bánásmód mellett vizsgálat alá veti, még akkor is, ha az országoknak önként el kell fogadniuk ezt, és követniük kell az ajánlásokat; hangsúlyozza, hogy e mechanizmus alatt 2011. decemberéig az ENSZ valamennyi tagállama átesik a felülvizsgálaton;

| 26. | hangsúlyozza, hogy létfontosságú feladat továbbra is teret adni a civil társadalomnak a tanácsban azzal a céllal, hogy növekedjen a civil társadalom részaránya a párbeszédben, új lehetőségeket nyitva a nem kormányzati szervezetek előtt egyes konkrét országokkal folytatandó párbeszéd kialakítása tekintetében; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy létfontosságú feladat továbbra is teret adni a civil társadalomnak a tanácsban azzal a céllal, hogy növekedjen a civil társadalom részaránya a párbeszédben, új lehetőségeket nyitva a nem kormányzati szervezetek előtt egyes konkrét országokkal folytatandó párbeszéd kialakítása tekintetében;

| 27. | támogatja a nem kormányzati szervezetek további bevonását az egyetemes időszakos felülvizsgálatba, lehetőséget adva a munkacsoport figyelmébe ajánlott írásbeli ajánlások előterjesztésére és a munkacsoport tanácskozásain való részvételre; |
| --- | --- |

27.

támogatja a nem kormányzati szervezetek további bevonását az egyetemes időszakos felülvizsgálatba, lehetőséget adva a munkacsoport figyelmébe ajánlott írásbeli ajánlások előterjesztésére és a munkacsoport tanácskozásain való részvételre;

| 28. | megjegyzi, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat lehetőséget kínál a tagállamok számára, hogy eleget tegyenek az emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségeiknek, valamint kövessék és az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek következtetéseit és az ENSZ különleges eljárásait; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat lehetőséget kínál a tagállamok számára, hogy eleget tegyenek az emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségeiknek, valamint kövessék és az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek következtetéseit és az ENSZ különleges eljárásait;

| 29. | ismételten kijelenti, hogy az ajánlásoknak eredményorientáltabbaknak kellene lenniük, és egy hatékony nyomon követési mechanizmus biztosítása érdekében kéri független szakértők és emberi jogi szervezetek jobb bevonását az egyetemes időszakos felülvizsgálatba; úgy véli, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat külső szakértelmet is igénybe vehet oly módon, hogy a szakértők megfigyelik a felülvizsgálati folyamatot, és a végleges jelentés elfogadása során összegzéseket és elemzéseket készítenek az egyetemes időszakos felülvizsgálatról; |
| --- | --- |

29.

ismételten kijelenti, hogy az ajánlásoknak eredményorientáltabbaknak kellene lenniük, és egy hatékony nyomon követési mechanizmus biztosítása érdekében kéri független szakértők és emberi jogi szervezetek jobb bevonását az egyetemes időszakos felülvizsgálatba; úgy véli, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat külső szakértelmet is igénybe vehet oly módon, hogy a szakértők megfigyelik a felülvizsgálati folyamatot, és a végleges jelentés elfogadása során összegzéseket és elemzéseket készítenek az egyetemes időszakos felülvizsgálatról;

| 30. | sajnálja, hogy egyes országok felülvizsgálatának első ciklusa ne váltotta be az átlátható, szelekciótól és a konfrontációtól mentes eljáráshoz fűzött elvárásokat; elismeri ebben a tekintetben, hogy az EU tagállamai fontos szerepet játszanak a „blokkokban” gondolkodás felszámolása tekintetében, és bátorítja az EU tagállamait, hogy nyújtsanak technikai segítséget az ajánlások megvalósításához; |
| --- | --- |

30.

sajnálja, hogy egyes országok felülvizsgálatának első ciklusa ne váltotta be az átlátható, szelekciótól és a konfrontációtól mentes eljáráshoz fűzött elvárásokat; elismeri ebben a tekintetben, hogy az EU tagállamai fontos szerepet játszanak a „blokkokban” gondolkodás felszámolása tekintetében, és bátorítja az EU tagállamait, hogy nyújtsanak technikai segítséget az ajánlások megvalósításához;

| 31. | kéri az EU tagállamait, hogy továbbra is maradjanak elkötelezettek az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa felülvizsgálata mellett, és biztosítsák, hogy ne keletkezzen rés az egyetemes időszakos felülvizsgálat első és második ciklusa között, valamint hogy a második ciklus során az erőfeszítések elsődlegesen az ajánlások megvalósítására és nyomon követésére összpontosuljanak; támogatja azt a nézetet, amely szerint az egyetemes időszakos felülvizsgálat alá vetett államoknak világos válaszokat kellene adniuk minden egyes ajánlásra, és naptári ütemtervet kellene készíteniük a munkacsoport ajánlásainak megvalósítása tekintetében; megjegyzi, hogy a megvalósítás aktuális állásáról készített félidős jelentés előterjesztése hozzájárulhat ehhez a folyamathoz; |
| --- | --- |

31.

kéri az EU tagállamait, hogy továbbra is maradjanak elkötelezettek az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa felülvizsgálata mellett, és biztosítsák, hogy ne keletkezzen rés az egyetemes időszakos felülvizsgálat első és második ciklusa között, valamint hogy a második ciklus során az erőfeszítések elsődlegesen az ajánlások megvalósítására és nyomon követésére összpontosuljanak; támogatja azt a nézetet, amely szerint az egyetemes időszakos felülvizsgálat alá vetett államoknak világos válaszokat kellene adniuk minden egyes ajánlásra, és naptári ütemtervet kellene készíteniük a munkacsoport ajánlásainak megvalósítása tekintetében; megjegyzi, hogy a megvalósítás aktuális állásáról készített félidős jelentés előterjesztése hozzájárulhat ehhez a folyamathoz;

Különleges eljárások

| 32. | ismételten kijelenti, hogy a különleges eljárások az ENSZ emberi jogi eszköztárának magját képezik, és hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának hitelessége és hatékonysága az emberi jogok védelme tekintetében a különleges eljárásokkal való együttműködésen és azok maradéktalan végrehajtásán múlik; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a különleges eljárások függetlenségének és a tanáccsal való interaktivitásának megerősítése alapvető fontossággal bír; |
| --- | --- |

32.

ismételten kijelenti, hogy a különleges eljárások az ENSZ emberi jogi eszköztárának magját képezik, és hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának hitelessége és hatékonysága az emberi jogok védelme tekintetében a különleges eljárásokkal való együttműködésen és azok maradéktalan végrehajtásán múlik; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a különleges eljárások függetlenségének és a tanáccsal való interaktivitásának megerősítése alapvető fontossággal bír;

| 33. | elítéli azokat a kísérleteket, amelyek a különleges eljárások függetlenségét kívánják aláaknázni azáltal, hogy a kormányokat a különleges eljárások feletti ellenőrzés helyzetébe hozzák, hangsúlyozza, hogy mindenfajta ellenőrzés politikai szempontokat visz a rendszerbe, ezért káros hatással van rá; |
| --- | --- |

33.

elítéli azokat a kísérleteket, amelyek a különleges eljárások függetlenségét kívánják aláaknázni azáltal, hogy a kormányokat a különleges eljárások feletti ellenőrzés helyzetébe hozzák, hangsúlyozza, hogy mindenfajta ellenőrzés politikai szempontokat visz a rendszerbe, ezért káros hatással van rá;

| 34. | megismétli, hogy az egyes országokban tapasztalható helyzetekben alkalmazott különleges eljárások az emberi jogi helyzet helyszínen történő javításának lényeges eszközei; hangsúlyozza, hogy az országonkénti megbízatások kulcsfontosságú tényezői – például periodikus jellegük és az alapjukul szolgáló szakértelem – miatt e megbízatások nem helyettesíthetők az egyetemes időszakos felülvizsgálattal; |
| --- | --- |

34.

megismétli, hogy az egyes országokban tapasztalható helyzetekben alkalmazott különleges eljárások az emberi jogi helyzet helyszínen történő javításának lényeges eszközei; hangsúlyozza, hogy az országonkénti megbízatások kulcsfontosságú tényezői – például periodikus jellegük és az alapjukul szolgáló szakértelem – miatt e megbízatások nem helyettesíthetők az egyetemes időszakos felülvizsgálattal;

| 35. | kéri az EU tagállamait, hogy védelmezzék meg az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának integritását és elszámoltathatóságát a felülvizsgálat terén, azáltal, hogy támogatják a különleges eljárások ajánlásainak végrehajtásával foglalkozó nyomon követési mechanizmus bevezetését, valamint a kinevezett személyek hátterén, képességein, végzettségén és tapasztalatain alapuló kiválasztási kritériumokat és átláthatóbb kinevezési eljárást fogadnak el; egyetért a nem kormányzati szervezetek javaslatával, amely szerint a különleges eljárások gyors előrejelzési képességét meg kell erősíteni egy olyan mechanizmus bevezetése révén, amely lehetővé teszi számukra annak biztosítását, hogy a helyzet azonnal és automatikusan az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa látókörébe kerüljön; |
| --- | --- |

35.

kéri az EU tagállamait, hogy védelmezzék meg az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának integritását és elszámoltathatóságát a felülvizsgálat terén, azáltal, hogy támogatják a különleges eljárások ajánlásainak végrehajtásával foglalkozó nyomon követési mechanizmus bevezetését, valamint a kinevezett személyek hátterén, képességein, végzettségén és tapasztalatain alapuló kiválasztási kritériumokat és átláthatóbb kinevezési eljárást fogadnak el; egyetért a nem kormányzati szervezetek javaslatával, amely szerint a különleges eljárások gyors előrejelzési képességét meg kell erősíteni egy olyan mechanizmus bevezetése révén, amely lehetővé teszi számukra annak biztosítását, hogy a helyzet azonnal és automatikusan az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa látókörébe kerüljön;

Az Unió részvétele

| 36. | üdvözli, hogy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/a Bizottság alelnöke részt vesz az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tizenhatodik ülésszakán; |
| --- | --- |

36.

üdvözli, hogy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/a Bizottság alelnöke részt vesz az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tizenhatodik ülésszakán;

| 37. | nyomatékosan kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, és különösen a Genfbe és New Yorkba kiküldött uniós delegációkat, hogy növeljék az EU fellépésének koherenciáját, láthatóságát és hitelességét az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában, továbbfejlesztve a régiók összefogását és együttműködését, főként a mérsékelt államok érdekeiben fellépve minden csoportban; |
| --- | --- |

37.

nyomatékosan kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, és különösen a Genfbe és New Yorkba kiküldött uniós delegációkat, hogy növeljék az EU fellépésének koherenciáját, láthatóságát és hitelességét az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában, továbbfejlesztve a régiók összefogását és együttműködését, főként a mérsékelt államok érdekeiben fellépve minden csoportban;

| 38. | megismétli ezzel összefüggésben a „vallások becsmérlése” fogalmával kapcsolatos álláspontját, és miközben elismeri, hogy a vallási kisebbségek hátrányos megkülönböztetésének problémáját maradéktalanul kezelni kell, úgy véli, hogy mégsem helyénvaló a fent nevezett fogalom felvétele a rasszizmus, a származás alapján történő megkülönböztetés, az idegengyűlölet és a diszkrimináció minden formája tekintetében kiegészítő normákat megállapító jegyzőkönyvbe; üdvözli az EU küldöttsége által tartott kísérő rendezvényt, amelynek során megünnepelték a vallás és a hit szabadságával foglalkozó különleges előadó tisztsége bevezetésének 25. évfordulóját; kéri az EU-t, hogy a becsmérlésről szóló, a jövőben előterjesztendő határozat alternatívájának kialakítása érdekében működjön együtt annak fő támogatóival és egyéb szereplőkkel; |
| --- | --- |

38.

megismétli ezzel összefüggésben a „vallások becsmérlése” fogalmával kapcsolatos álláspontját, és miközben elismeri, hogy a vallási kisebbségek hátrányos megkülönböztetésének problémáját maradéktalanul kezelni kell, úgy véli, hogy mégsem helyénvaló a fent nevezett fogalom felvétele a rasszizmus, a származás alapján történő megkülönböztetés, az idegengyűlölet és a diszkrimináció minden formája tekintetében kiegészítő normákat megállapító jegyzőkönyvbe; üdvözli az EU küldöttsége által tartott kísérő rendezvényt, amelynek során megünnepelték a vallás és a hit szabadságával foglalkozó különleges előadó tisztsége bevezetésének 25. évfordulóját; kéri az EU-t, hogy a becsmérlésről szóló, a jövőben előterjesztendő határozat alternatívájának kialakítása érdekében működjön együtt annak fő támogatóival és egyéb szereplőkkel;

| 39. | támogatja a leszbikus, meleg, biszexuális és transzszexuális személyek jogairól szóló, a jövőben előterjesztendő határozatot; |
| --- | --- |

39.

támogatja a leszbikus, meleg, biszexuális és transzszexuális személyek jogairól szóló, a jövőben előterjesztendő határozatot;

| 40. | megismétli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának felállításától fogva támogatja az EU aktív részvételét annak munkájában, nevezetesen határozatok támogatásán és társtámogatásán, nyilatkozatok kibocsátásán, valamint az interaktív párbeszédekben és vitákban való részvételen keresztül; elismeri az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának országaiban kialakult helyzet kezelése terén az EU által vállalt kötelezettségeket, és hangsúlyozza, hogy e kötelezettségvállalásokat szigorúan teljesíteni kell; |
| --- | --- |

40.

megismétli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának felállításától fogva támogatja az EU aktív részvételét annak munkájában, nevezetesen határozatok támogatásán és társtámogatásán, nyilatkozatok kibocsátásán, valamint az interaktív párbeszédekben és vitákban való részvételen keresztül; elismeri az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának országaiban kialakult helyzet kezelése terén az EU által vállalt kötelezettségeket, és hangsúlyozza, hogy e kötelezettségvállalásokat szigorúan teljesíteni kell;

| 41. | támogatja az EU és a GRULAC (a Latin-Amerikai és Karibi Országok Csoportja) közös kezdeményezését az utcán élő és dolgozó gyermekekre vonatkozó határozatról; |
| --- | --- |

41.

támogatja az EU és a GRULAC (a Latin-Amerikai és Karibi Országok Csoportja) közös kezdeményezését az utcán élő és dolgozó gyermekekre vonatkozó határozatról;

| 42. | kéri az Unió tagállamait, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a különleges eljárásokra vonatkozó valamennyi megbízatás megőrzése érdekében, és különösen kéri az emberi jogok védelmezőivel foglalkozó különleges előadó megbízásának megújítását; |
| --- | --- |

42.

kéri az Unió tagállamait, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a különleges eljárásokra vonatkozó valamennyi megbízatás megőrzése érdekében, és különösen kéri az emberi jogok védelmezőivel foglalkozó különleges előadó megbízásának megújítását;

| 43. | sajnálja, hogy a konszenzuskeresésre irányuló erőfeszítéseinek mellékhatásaként az EU gyakran mintha engedne ambícióiból, és úgy véli, hogy az EU-nak sokkal erélyesebbnek kellene lennie az országhatározatok előterjesztése és/vagy véghezvitele tekintetében; |
| --- | --- |

43.

sajnálja, hogy a konszenzuskeresésre irányuló erőfeszítéseinek mellékhatásaként az EU gyakran mintha engedne ambícióiból, és úgy véli, hogy az EU-nak sokkal erélyesebbnek kellene lennie az országhatározatok előterjesztése és/vagy véghezvitele tekintetében;

| 44. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a szélesebb ENSZ-rendszeren belül az EU nem volt képes hatékonyan befolyást gyakorolni; hangsúlyozza, hogy az EU számára fontos az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa felülvizsgálatának prioritássá tétele és a tagállamok közötti összhang növelése, és kéri a tanácsot, hogy fogadjon el iránymutatásokat a koordináció és a döntéshozatal előmozdítására ezzel összefüggésben, valamint törekedjen koalíciók/szövetségek kiépítésére a kulcsfontosságú regionális partnerekkel és minden mérséklet állammal annak érdekében, hogy fel lehessen számolni a „blokkok” logikáját az ENSZ Emberi Jogi Tanácsán belül; |
| --- | --- |

44.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a szélesebb ENSZ-rendszeren belül az EU nem volt képes hatékonyan befolyást gyakorolni; hangsúlyozza, hogy az EU számára fontos az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa felülvizsgálatának prioritássá tétele és a tagállamok közötti összhang növelése, és kéri a tanácsot, hogy fogadjon el iránymutatásokat a koordináció és a döntéshozatal előmozdítására ezzel összefüggésben, valamint törekedjen koalíciók/szövetségek kiépítésére a kulcsfontosságú regionális partnerekkel és minden mérséklet állammal annak érdekében, hogy fel lehessen számolni a „blokkok” logikáját az ENSZ Emberi Jogi Tanácsán belül;

| 45. | felhívja a figyelmet arra, hogy gyakorlati szempontból lényeges volna, ha az EU nagyobb, forrásokkal jól ellátott delegációval rendelkezne Genfben és New Yorkban; hangsúlyozza, hogy mindannak, ami Genfben és New Yorkban történik, az EU külpolitikájának szerves részét kell képeznie – a belső koordináció javítására összpontosítva –, valamint hogy a kétoldalú és a többoldalú szinteknek egymást kölcsönösen ki kell egészíteniük; |
| --- | --- |

45.

felhívja a figyelmet arra, hogy gyakorlati szempontból lényeges volna, ha az EU nagyobb, forrásokkal jól ellátott delegációval rendelkezne Genfben és New Yorkban; hangsúlyozza, hogy mindannak, ami Genfben és New Yorkban történik, az EU külpolitikájának szerves részét kell képeznie – a belső koordináció javítására összpontosítva –, valamint hogy a kétoldalú és a többoldalú szinteknek egymást kölcsönösen ki kell egészíteniük;

| 46. | sajnálja, hogy a 2010 szeptemberében az EU által az ENSZ Közgyűlése elé terjesztett határozatot – amelynek célja az EU „státuszának” megerősítése volt a Lisszaboni Szerződésből fakadó új intézményi megállapodásokkal való összhang biztosítása érdekében – későbbi időpontra halasztották; rámutat, hogy a megerősített státusz lehetővé tenné az EU számára, hogy egy állandó szereplő (az Európai Tanács elnöke és/vagy főképviselő) révén képviseltesse magát és egységes hangon szólaljon meg, valamint növelné az EU mint globális szereplő láthatóságát és befolyását; hangsúlyozza, hogy az EU tagállamaival szorosan együttműködve folytatni kell az Európai Külügyi Szolgálat különleges munkacsoportja által a fent nevezett határozat elfogadása érdekében tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

46.

sajnálja, hogy a 2010 szeptemberében az EU által az ENSZ Közgyűlése elé terjesztett határozatot – amelynek célja az EU „státuszának” megerősítése volt a Lisszaboni Szerződésből fakadó új intézményi megállapodásokkal való összhang biztosítása érdekében – későbbi időpontra halasztották; rámutat, hogy a megerősített státusz lehetővé tenné az EU számára, hogy egy állandó szereplő (az Európai Tanács elnöke és/vagy főképviselő) révén képviseltesse magát és egységes hangon szólaljon meg, valamint növelné az EU mint globális szereplő láthatóságát és befolyását; hangsúlyozza, hogy az EU tagállamaival szorosan együttműködve folytatni kell az Európai Külügyi Szolgálat különleges munkacsoportja által a fent nevezett határozat elfogadása érdekében tett erőfeszítéseket;

| 47. | megbízza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tizenhatodik ülésszakán részt vevő küldöttségét, hogy adjon hangot az ezen állásfoglalásban kifejezésre juttatott aggodalmaknak; kéri a küldöttséget, hogy látogatásáról számoljon be az emberi jogokkal foglalkozó albizottság előtt, és elengedhetetlenül szükségesnek tartja, hogy az Európai Parlament továbbra is küldjön delegációkat az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának jelentős üléseire; |
| --- | --- |

47.

megbízza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tizenhatodik ülésszakán részt vevő küldöttségét, hogy adjon hangot az ezen állásfoglalásban kifejezésre juttatott aggodalmaknak; kéri a küldöttséget, hogy látogatásáról számoljon be az emberi jogokkal foglalkozó albizottság előtt, és elengedhetetlenül szükségesnek tartja, hogy az Európai Parlament továbbra is küldjön delegációkat az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának jelentős üléseire;

| 48. | ismételten felkéri az EU tagállamait, hogy a kettős szabályozás elkerülése érdekében és az EU-nak az emberi jogok európai egyezményéhez történő, jelenleg folyamatban lévő csatlakozására tekintettel belső politikáikban biztosítsák az emberi jogok tiszteletben tartását, ennek elmulasztása ugyanis súlyosan meggyengítené az EU helyzetét az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában; |
| --- | --- |

48.

ismételten felkéri az EU tagállamait, hogy a kettős szabályozás elkerülése érdekében és az EU-nak az emberi jogok európai egyezményéhez történő, jelenleg folyamatban lévő csatlakozására tekintettel belső politikáikban biztosítsák az emberi jogok tiszteletben tartását, ennek elmulasztása ugyanis súlyosan meggyengítené az EU helyzetét az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában;

*

* *

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 64. Közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Külügyi Bizottság által létrehozott EU–ENSZ munkacsoportnak. |
| --- | --- |

49.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 64. Közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Külügyi Bizottság által létrehozott EU–ENSZ munkacsoportnak.

---

(1)  HL C 348. E, 2010.12.21., 6. o.

(2)  HL C 46. E, 2010.2.24., 71. o.

(3)  HL C 291. E, 2006.11.30., 409. o.

(4)  HL C 96. E, 2004.4.21., 79. o.

(5)  HL C 124. E, 2006.5.25., 549. o.

(6)  HL C 227. E, 2006.9.21., 582. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

(8)  Az EUSZ. 2.cikke, 3. cikkének (5) bekezdése és 6. cikke.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/179 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/179

---

2011. március 10., csütörtökPakisztán – a kisebbségügyi miniszter, Shahbaz Bhatti meggyilkolása

P7_TA(2011)0098

Az Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása Pakisztánról, különös tekintettel Shahbaz Bhatti meggyilkolására

2012/C 199 E/21

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogok és a demokrácia pakisztáni helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. január 20-i (1), a 2010. május 20-i (2), a 2007. július 12-i (3), a 2007. október 25-i (4), illetve a 2007. november 15-i (5) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a demokrácia pakisztáni helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. január 20-i (1), a 2010. május 20-i (2), a 2007. július 12-i (3), a 2007. október 25-i (4), illetve a 2007. november 15-i (5) állásfoglalására,

| — | tekintettel 2010. december 16-i állásfoglalására az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló 2009-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. december 16-i állásfoglalására az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló 2009-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (6),

| — | tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, megkülönböztetésről és erőszakról szóló, 2011. február 21-én elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, megkülönböztetésről és erőszakról szóló, 2011. február 21-én elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel Catherine Ashtonak, az EU főképviselőjének Sahbaz Bhatti, a pakisztáni kormány kisebbségi ügyekért felelős miniszterének meggyilkolásáról szóló, 2011. március 2-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonak, az EU főképviselőjének Sahbaz Bhatti, a pakisztáni kormány kisebbségi ügyekért felelős miniszterének meggyilkolásáról szóló, 2011. március 2-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Jerzy Buzeknek, az Európai Parlament elnökének 2011. március 2-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Jerzy Buzeknek, az Európai Parlament elnökének 2011. március 2-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR),

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel a pakisztáni alkotmánynak a véleménynyilvánítás szabadságáról szóló 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a pakisztáni alkotmánynak a véleménynyilvánítás szabadságáról szóló 19. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Sahbaz Bhattit, a pakisztáni kormány kisebbségi ügyekért felelős miniszterét 2011. március 2-án, Iszlámábádban, miközben gépkocsijával munkahelyére tartott, a járműre tüzet nyitó fegyveres férfiak meggyilkolták; mivel egy magát Tehreek-e-Taliban Punjab-ként (Talibán Mozgalom Punjab) megnevező csoport felelősséget vállalt a gyilkosságért, azt állítva, hogy a miniszternek az istenkáromlásról szóló törvényekkel kapcsolatos álláspontja miatt kellett meghalnia, |
| --- | --- |

A.

mivel Sahbaz Bhattit, a pakisztáni kormány kisebbségi ügyekért felelős miniszterét 2011. március 2-án, Iszlámábádban, miközben gépkocsijával munkahelyére tartott, a járműre tüzet nyitó fegyveres férfiak meggyilkolták; mivel egy magát Tehreek-e-Taliban Punjab-ként (Talibán Mozgalom Punjab) megnevező csoport felelősséget vállalt a gyilkosságért, azt állítva, hogy a miniszternek az istenkáromlásról szóló törvényekkel kapcsolatos álláspontja miatt kellett meghalnia,

| B. | mivel, annak ellenére, hogy Bhatti úr több alkalommal is életveszélyes fenyegetéseket kapott iszlámista csoportoktól, a pakisztáni hatóságok elutasították arra vonatkozó kifejezett kérését, hogy golyóálló hivatali gépjárművet használhasson, valamint hogy a személyi védelmét ellátókat saját, megbízható testőrei közül választhassa ki, |
| --- | --- |

B.

mivel, annak ellenére, hogy Bhatti úr több alkalommal is életveszélyes fenyegetéseket kapott iszlámista csoportoktól, a pakisztáni hatóságok elutasították arra vonatkozó kifejezett kérését, hogy golyóálló hivatali gépjárművet használhasson, valamint hogy a személyi védelmét ellátókat saját, megbízható testőrei közül választhassa ki,

| C. | mivel Shahbaz Bhatti volt a pakisztáni kormány egyetlen keresztény tagja, és azon kevés vezető politikusok egyike, akiknek volt bátorsága fellépni az említett törvények és az általuk elősegített igazságtalanságok ellen, |
| --- | --- |

C.

mivel Shahbaz Bhatti volt a pakisztáni kormány egyetlen keresztény tagja, és azon kevés vezető politikusok egyike, akiknek volt bátorsága fellépni az említett törvények és az általuk elősegített igazságtalanságok ellen,

| D. | mivel erre a gyilkosságra csupán két hónappal azt követően került sor, hogy Salman Tászírt, Pándzsáb tartomány kormányzóját megölte saját testőre, aki nem értett egyet Tászírnak az istenkáromlásról szóló pakisztáni törvényeket ellenző álláspontjával, |
| --- | --- |

D.

mivel erre a gyilkosságra csupán két hónappal azt követően került sor, hogy Salman Tászírt, Pándzsáb tartomány kormányzóját megölte saját testőre, aki nem értett egyet Tászírnak az istenkáromlásról szóló pakisztáni törvényeket ellenző álláspontjával,

| E. | mivel 2011. március 1-jén egy harmadik prominens emberijog-védőt, Naeem Sabir Jamaldinit, Pakisztán emberi jogi bizottságának koordinátorát is meggyilkolták, aki különösen aktív szerepet játszott az emberi jogok Beludzsisztán tartományban elkövetett megsértései elleni küzdelemben, |
| --- | --- |

E.

mivel 2011. március 1-jén egy harmadik prominens emberijog-védőt, Naeem Sabir Jamaldinit, Pakisztán emberi jogi bizottságának koordinátorát is meggyilkolták, aki különösen aktív szerepet játszott az emberi jogok Beludzsisztán tartományban elkövetett megsértései elleni küzdelemben,

| F. | mivel értesülések szerint fetvát hirdettek Shíri Rahman, volt pakisztáni miniszter, reformer politikus és ismert újságíró ellen, amelyben őt a következő gyilkosság célpontjaként azonosítják, |
| --- | --- |

F.

mivel értesülések szerint fetvát hirdettek Shíri Rahman, volt pakisztáni miniszter, reformer politikus és ismert újságíró ellen, amelyben őt a következő gyilkosság célpontjaként azonosítják,

| G. | mivel Bhatti miniszter és Tászír kormányzó csak megismételték a kormányon lévő Pakisztáni Néppárt kinyilvánított álláspontját; mivel annak következtében, hogy a Giláni-kormány 2010. december 30-án nyilvánosan megtagadta az istenkáromlásról szóló törvények felülvizsgálatával kapcsolatos, kiáltványban megfogalmazott kötelezettségvállalását, a reformok támogatói elszigetelődtek és kiszolgáltatottakká váltak a radikális vallási vezetők és szélsőséges militáns csoportok fenyegetéseivel szemben, akik megfélemlítik, megfenyegetik és megölik azokat, akik velük ellentétes nézeteket vallanak, |
| --- | --- |

G.

mivel Bhatti miniszter és Tászír kormányzó csak megismételték a kormányon lévő Pakisztáni Néppárt kinyilvánított álláspontját; mivel annak következtében, hogy a Giláni-kormány 2010. december 30-án nyilvánosan megtagadta az istenkáromlásról szóló törvények felülvizsgálatával kapcsolatos, kiáltványban megfogalmazott kötelezettségvállalását, a reformok támogatói elszigetelődtek és kiszolgáltatottakká váltak a radikális vallási vezetők és szélsőséges militáns csoportok fenyegetéseivel szemben, akik megfélemlítik, megfenyegetik és megölik azokat, akik velük ellentétes nézeteket vallanak,

| H. | mivel folyamatosan megfélemlítik, sőt megölik a politikusokat, a politikai pártok, a média és a civil társadalom nevében fellépőket, így a nőket és az emberi jogi aktivistákat is, és mivel az istenkáromlásról szóló törvényekkel kapcsolatos nyilvános vita egyre inkább ellehetetlenül, |
| --- | --- |

H.

mivel folyamatosan megfélemlítik, sőt megölik a politikusokat, a politikai pártok, a média és a civil társadalom nevében fellépőket, így a nőket és az emberi jogi aktivistákat is, és mivel az istenkáromlásról szóló törvényekkel kapcsolatos nyilvános vita egyre inkább ellehetetlenül,

| I. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a demokrácia előmozdítása és az emberi jogok és polgári szabadságjogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapelvei és alapvető céljai közé tartozik, és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok közös alapját képezi; mivel az uniós fejlesztési segítségnyújtás igénybevételének előfeltétele az emberi jogok és a kisebbségi jogok tiszteletben tartása, |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a demokrácia előmozdítása és az emberi jogok és polgári szabadságjogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapelvei és alapvető céljai közé tartozik, és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok közös alapját képezi; mivel az uniós fejlesztési segítségnyújtás igénybevételének előfeltétele az emberi jogok és a kisebbségi jogok tiszteletben tartása,

| 1. | határozottan elítéli Sahbaz Bhatti, a pakisztáni kormány kisebbségi ügyekért felelős miniszterének 2011. március 2-i brutális meggyilkolását, és őszinte részvétét nyilvánítja az áldozat családja és barátai, valamint a pakisztáni nép számára, továbbá szolidárisáról biztosítja mindazokat, akik továbbra is fenyegetések érnek, és mégis felemelik hangjukat; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli Sahbaz Bhatti, a pakisztáni kormány kisebbségi ügyekért felelős miniszterének 2011. március 2-i brutális meggyilkolását, és őszinte részvétét nyilvánítja az áldozat családja és barátai, valamint a pakisztáni nép számára, továbbá szolidárisáról biztosítja mindazokat, akik továbbra is fenyegetések érnek, és mégis felemelik hangjukat;

| 2. | tisztelettel adózik Sahbaz Bhatti miniszter bátorsága és az igazság, a felekezetközi párbeszéd, a pakisztáni vallás- és lelkiismereti szabadság iránti bizonyított elkötelezettsége, valamint Asia Bibi, az istenkáromlás miatt halálra ítélt ötgyermekes keresztény anya érdekében való – a folyamatos fenyegetéseket és a hatalmas személyes kockázatot figyelmen kívül hagyó – fellépése előtt; |
| --- | --- |

2.

tisztelettel adózik Sahbaz Bhatti miniszter bátorsága és az igazság, a felekezetközi párbeszéd, a pakisztáni vallás- és lelkiismereti szabadság iránti bizonyított elkötelezettsége, valamint Asia Bibi, az istenkáromlás miatt halálra ítélt ötgyermekes keresztény anya érdekében való – a folyamatos fenyegetéseket és a hatalmas személyes kockázatot figyelmen kívül hagyó – fellépése előtt;

| 3. | elismeri Shahbaz Bhattinak az istenkáromlásról szóló törvények és az általuk elősegített igazságtalanságok elleni küzdelem iránti elkötelezettségét; elismeri a miniszteri ideje alatti előrelépéseket, beleértve az említett törvények lehetséges módosításáról szóló jelentős, diszkrét tárgyalásokat; |
| --- | --- |

3.

elismeri Shahbaz Bhattinak az istenkáromlásról szóló törvények és az általuk elősegített igazságtalanságok elleni küzdelem iránti elkötelezettségét; elismeri a miniszteri ideje alatti előrelépéseket, beleértve az említett törvények lehetséges módosításáról szóló jelentős, diszkrét tárgyalásokat;

| 4. | megjegyzi, hogy a nyilvánosság részéről a Salman Tászír kormányzó meggyilkolását követően érkező halk reakciókkal ellentétben Shahbaz Bhatti meggyilkolását széles körben, minden politikai oldalról, a médiában, valamint pakisztáni társadalom minden vallási és etnikai táborából elítélték; reméli, hogy ez a gyalázatos tett összefogásra készteti majd azokat, akik a pakisztáni alkotmányba foglalt demokratikus értékek védelmére törekszenek; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a nyilvánosság részéről a Salman Tászír kormányzó meggyilkolását követően érkező halk reakciókkal ellentétben Shahbaz Bhatti meggyilkolását széles körben, minden politikai oldalról, a médiában, valamint pakisztáni társadalom minden vallási és etnikai táborából elítélték; reméli, hogy ez a gyalázatos tett összefogásra készteti majd azokat, akik a pakisztáni alkotmányba foglalt demokratikus értékek védelmére törekszenek;

| 5. | sürgeti a pakisztáni hatóságokat, hogy vizsgálják ki alaposan Shahbaz Bhatti meggyilkolásának valamennyi tényezőjét, és e bűntény valamennyi elkövetőjét késlekedés nélkül állítsák bíróság elé a jogállamiság elvének szigorú betartása mellett, valamint biztosítsák a Salman Tászír gyilkosa elleni gyors és méltányos büntetőeljárás lefolytatását; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a pakisztáni hatóságokat, hogy vizsgálják ki alaposan Shahbaz Bhatti meggyilkolásának valamennyi tényezőjét, és e bűntény valamennyi elkövetőjét késlekedés nélkül állítsák bíróság elé a jogállamiság elvének szigorú betartása mellett, valamint biztosítsák a Salman Tászír gyilkosa elleni gyors és méltányos büntetőeljárás lefolytatását;

| 6. | felhívja Pakisztán kormányát, hogy hozzon intézkedéseket a kormány minisztereinek és a vallási szélsőségesek és terroristák által konkrétan fenyegetett személyek – pl. az egykori tájékoztatási miniszter, Shíri Rahman, és az istenkáromlási vádakkal kapcsolatos ügyekben szerepet vállaló védőügyvédek – biztonsága érdekében; |
| --- | --- |

6.

felhívja Pakisztán kormányát, hogy hozzon intézkedéseket a kormány minisztereinek és a vallási szélsőségesek és terroristák által konkrétan fenyegetett személyek – pl. az egykori tájékoztatási miniszter, Shíri Rahman, és az istenkáromlási vádakkal kapcsolatos ügyekben szerepet vállaló védőügyvédek – biztonsága érdekében;

| 7. | ösztönzi a pakisztáni kormányt, hogy késlekedés nélkül nevezzen ki új, kisebbségi ügyekért felelős minisztert, és határozottan hangot ad annak az álláspontjának, hogy ennek a személynek erős, és részlehajlástól mentes kisebbségi képviselőnek kell lennie; |
| --- | --- |

7.

ösztönzi a pakisztáni kormányt, hogy késlekedés nélkül nevezzen ki új, kisebbségi ügyekért felelős minisztert, és határozottan hangot ad annak az álláspontjának, hogy ennek a személynek erős, és részlehajlástól mentes kisebbségi képviselőnek kell lennie;

| 8. | ösztönzi a pakisztáni kormányt, hogy támogassa a kisebbségügyi minisztériumot Shahbaz Bhatti munkája folytatásában és elképzelései megvalósításában, különösen a vallási vezetők közti, nemzeti szintű párbeszédet és a felekezetközi harmóniabizottságok alulról építkező létrehozásának projektjét; |
| --- | --- |

8.

ösztönzi a pakisztáni kormányt, hogy támogassa a kisebbségügyi minisztériumot Shahbaz Bhatti munkája folytatásában és elképzelései megvalósításában, különösen a vallási vezetők közti, nemzeti szintű párbeszédet és a felekezetközi harmóniabizottságok alulról építkező létrehozásának projektjét;

| 9. | ismételten sürgősen felszólítja a pakisztáni kormányt, valamennyi politikai pártot, a civil társadalmat és a médiát, hogy lépjenek fel együttesen a szélsőségesek által indított támadás ellen; reméli, hogy a pakisztáni kormány mind összetételében, mind fellépéseiben képviseli majd az etnikailag és vallásilag sokszínű pakisztáni társadalmat; |
| --- | --- |

9.

ismételten sürgősen felszólítja a pakisztáni kormányt, valamennyi politikai pártot, a civil társadalmat és a médiát, hogy lépjenek fel együttesen a szélsőségesek által indított támadás ellen; reméli, hogy a pakisztáni kormány mind összetételében, mind fellépéseiben képviseli majd az etnikailag és vallásilag sokszínű pakisztáni társadalmat;

| 10. | sürgős és lényegi politikai irányváltásra szólít fel az ilyen szélsőségesek megbékéltetésére irányuló politikától való eltávolodás érdekében, a katonaság, az igazságszolgáltatás, a média és a politikai osztály támogatásával, tekintettel arra, hogy a status quo ilyen drámai következményekkel járt; felszólítja a pakisztáni kormányt, ne engedje, hogy az országban a vallási tolerancia és az egyetemes emberi jogi elvek érdekében felszólaló hangokat szélsőségesek elhallgattassák; |
| --- | --- |

10.

sürgős és lényegi politikai irányváltásra szólít fel az ilyen szélsőségesek megbékéltetésére irányuló politikától való eltávolodás érdekében, a katonaság, az igazságszolgáltatás, a média és a politikai osztály támogatásával, tekintettel arra, hogy a status quo ilyen drámai következményekkel járt; felszólítja a pakisztáni kormányt, ne engedje, hogy az országban a vallási tolerancia és az egyetemes emberi jogi elvek érdekében felszólaló hangokat szélsőségesek elhallgattassák;

| 11. | mélységesen aggasztja az intolerancia és erőszak légköre, és sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy indítson büntetőeljárást azok ellen, akik erőszakra buzdítanak Pakisztánban, különösen pedig azok ellen, akik a velük ellentétes véleményen lévő személyek vagy csoportok meggyilkolására szólítanak fel, vagy egyes esetekben ezért cserébe díjat ajánlanak fel, valamint hogy hozzon további intézkedéseket a témával kapcsolatos véleménycsere megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

11.

mélységesen aggasztja az intolerancia és erőszak légköre, és sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy indítson büntetőeljárást azok ellen, akik erőszakra buzdítanak Pakisztánban, különösen pedig azok ellen, akik a velük ellentétes véleményen lévő személyek vagy csoportok meggyilkolására szólítanak fel, vagy egyes esetekben ezért cserébe díjat ajánlanak fel, valamint hogy hozzon további intézkedéseket a témával kapcsolatos véleménycsere megkönnyítése érdekében;

| 12. | különösen elismerően nyilatkozik Shíri Rahman, volt miniszter, és Shahbaz Bhatti, egykori kisebbségügyi miniszternek az istenkáromlási törvények módosítására irányuló erőfeszítéseiről, melyek e törvényekkel való visszaélések megakadályozását célozták, és felszólítja a kormányt, hogy helyezze hatályon kívül ezeket a törvényeket és az egyéb, megkülönböztető jogszabályokat, többek közt a büntetőtörvénykönyv 295 B és C szakaszát, amelyek a múlt maradványai; ugyanakkor sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy szerezzen érvényt a meglévő jogszabályoknak, pl. a büntetőtörvénykönyv 137. cikkének, amely a gyűlöletbeszédet bűncselekménynek minősíti; |
| --- | --- |

12.

különösen elismerően nyilatkozik Shíri Rahman, volt miniszter, és Shahbaz Bhatti, egykori kisebbségügyi miniszternek az istenkáromlási törvények módosítására irányuló erőfeszítéseiről, melyek e törvényekkel való visszaélések megakadályozását célozták, és felszólítja a kormányt, hogy helyezze hatályon kívül ezeket a törvényeket és az egyéb, megkülönböztető jogszabályokat, többek közt a büntetőtörvénykönyv 295 B és C szakaszát, amelyek a múlt maradványai; ugyanakkor sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy szerezzen érvényt a meglévő jogszabályoknak, pl. a büntetőtörvénykönyv 137. cikkének, amely a gyűlöletbeszédet bűncselekménynek minősíti;

| 13. | felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy a társadalom vallási toleranciájának ügyét foglalják bele a Pakisztánnal folytatott politikai párbeszédbe, mivel ez az ügy központi jelentőségű a vallási szélsőségek elleni hosszú távú küzdelemben; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy a társadalom vallási toleranciájának ügyét foglalják bele a Pakisztánnal folytatott politikai párbeszédbe, mivel ez az ügy központi jelentőségű a vallási szélsőségek elleni hosszú távú küzdelemben;

| 14. | javasolja, hogy az EU hívja meg Pakisztán kormányát egy évente megtartandó, a pakisztáni kisebbségek helyzetével foglalkozó közös kerekasztal-találkozóra, és hogy vonja be az Európai Parlamentet a rendezvény előkészítésébe és megvalósításába; |
| --- | --- |

14.

javasolja, hogy az EU hívja meg Pakisztán kormányát egy évente megtartandó, a pakisztáni kisebbségek helyzetével foglalkozó közös kerekasztal-találkozóra, és hogy vonja be az Európai Parlamentet a rendezvény előkészítésébe és megvalósításába;

| 15. | felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy továbbra is részesítsék anyagi támogatásban az emberi jogi szervezeteket és az emberi jogok védelmezőit, és hogy vázoljanak fel gyakorlati intézkedéseket az istenkáromlásról szóló törvények és más diszkrimináló jogszabályok ellen alakult, pakisztáni civil társadalmi mozgalom támogatására; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy továbbra is részesítsék anyagi támogatásban az emberi jogi szervezeteket és az emberi jogok védelmezőit, és hogy vázoljanak fel gyakorlati intézkedéseket az istenkáromlásról szóló törvények és más diszkrimináló jogszabályok ellen alakult, pakisztáni civil társadalmi mozgalom támogatására;

| 16. | üdvözli a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, megkülönböztetésről és erőszakról szóló legutóbbi tanácsi következtetéseket, amelyek az uniós fellépés e téren való fokozását szorgalmazzák; felhívja az illetékes uniós intézményeket, hogy aktívan kövessék nyomon a világban előforduló vallási üldöztetési ügyeket; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, megkülönböztetésről és erőszakról szóló legutóbbi tanácsi következtetéseket, amelyek az uniós fellépés e téren való fokozását szorgalmazzák; felhívja az illetékes uniós intézményeket, hogy aktívan kövessék nyomon a világban előforduló vallási üldöztetési ügyeket;

| 17. | felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy vizsgálják meg, milyen lehetőségek vannak a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének a vallási intolerancia, a szélsőségek és a diszkriminatív törvények elleni globális küzdelmet támogató fellépések finanszírozására való felhasználására; ismételten felszólítja az EU főképviselőjét, hogy hozzon létre állandó kapacitást az Európai Külügyi Szolgálat emberi jogi főigazgatóságán a lelkiismereti szabadság és az ahhoz kapcsolódó jogok kormányok általi és társadalmi korlátozásának nyomon követésére; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy vizsgálják meg, milyen lehetőségek vannak a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének a vallási intolerancia, a szélsőségek és a diszkriminatív törvények elleni globális küzdelmet támogató fellépések finanszírozására való felhasználására; ismételten felszólítja az EU főképviselőjét, hogy hozzon létre állandó kapacitást az Európai Külügyi Szolgálat emberi jogi főigazgatóságán a lelkiismereti szabadság és az ahhoz kapcsolódó jogok kormányok általi és társadalmi korlátozásának nyomon követésére;

| 18. | felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy ösztönözzék Pakisztán kormányát, hogy ismét állítson fel külön emberi jogi minisztériumot és egy tényleges, független és hiteles nemzeti emberi jogi bizottságot; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy ösztönözzék Pakisztán kormányát, hogy ismét állítson fel külön emberi jogi minisztériumot és egy tényleges, független és hiteles nemzeti emberi jogi bizottságot;

| 19. | ösztönzi az illetékes uniós intézményeket, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy Pakisztán kormánya tartsa fenn az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti együttműködési megállapodásba foglalt, a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradékot; felszólítja Európai Külügyi Szolgálatot, hogy nyújtson be jelentést az együttműködési megállapodás, valamint a demokrácia- és emberi jogi záradék végrehajtásáról; |
| --- | --- |

19.

ösztönzi az illetékes uniós intézményeket, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy Pakisztán kormánya tartsa fenn az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti együttműködési megállapodásba foglalt, a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradékot; felszólítja Európai Külügyi Szolgálatot, hogy nyújtson be jelentést az együttműködési megállapodás, valamint a demokrácia- és emberi jogi záradék végrehajtásáról;

| 20. | emlékeztet arra, hogy Pakisztánt A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának részes feleként bizonyos kötelezettségek terhelik, és felszólítja Pakisztán illetékes hatóságait, hogy kezdjék meg A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával kapcsolatban tett általános fenntartások alkalmazási körének felülvizsgálatát, melyek némelyike korlátozza a pakisztáni alkotmányba foglalt jogokat vagy ellentétes a nemzetközi jog nemzeti joggal szembeni szupremáciájának elvével; úgy véli, hogy az istenkáromlásról szóló törvények jelenlegi alkalmazási módja egyértelműen megszegi ezeket a kötelezettségeket, és kéri az EKSZ-t, hogy ezt vegye figyelembe a GSP+ rendszer (általános preferenciális rendszer) 2013-tól történő, Pakisztánra való alkalmazásánál, és az ügyben tegyen jelentést az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy Pakisztánt A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának részes feleként bizonyos kötelezettségek terhelik, és felszólítja Pakisztán illetékes hatóságait, hogy kezdjék meg A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával kapcsolatban tett általános fenntartások alkalmazási körének felülvizsgálatát, melyek némelyike korlátozza a pakisztáni alkotmányba foglalt jogokat vagy ellentétes a nemzetközi jog nemzeti joggal szembeni szupremáciájának elvével; úgy véli, hogy az istenkáromlásról szóló törvények jelenlegi alkalmazási módja egyértelműen megszegi ezeket a kötelezettségeket, és kéri az EKSZ-t, hogy ezt vegye figyelembe a GSP+ rendszer (általános preferenciális rendszer) 2013-tól történő, Pakisztánra való alkalmazásánál, és az ügyben tegyen jelentést az Európai Parlamentnek;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0026.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0194.

(3)  HL C 175. E, 2008.7.10., 583. o.

(4)  HL C 263. E, 2008.10.16., 666. o.

(5)  HL C 282. E, 2008.11.6., 432. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/182 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/182

---

2011. március 10., csütörtökBelarusz, és különösen Alesz Mihajlovics és Natalja Radina esete

P7_TA(2011)0099

Az Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása Fehéroroszországról (különösen Alesz Mihalevics és Natalia Ragyina esetéről)

2012/C 199 E/22

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Fehéroroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. január 20-i (1), a 2009. december 17-i (2) és a 2008. május 22-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fehéroroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. január 20-i (1), a 2009. december 17-i (2) és a 2008. május 22-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője 2011. február 18-i brüsszeli nyilatkozatára a fehérorosz ellenzék képviselőinek elítéléséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője 2011. február 18-i brüsszeli nyilatkozatára a fehérorosz ellenzék képviselőinek elítéléséről,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. január 31-i brüsszeli 3065. ülésén Fehéroroszországról elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. január 31-i brüsszeli 3065. ülésén Fehéroroszországról elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP tanácsi határozat módosításáról szóló 2011. január 31-i 2011/69/KKBP tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP tanácsi határozat módosításáról szóló 2011. január 31-i 2011/69/KKBP tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményére (kínzás elleni egyezmény), amelynek Fehéroroszország részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményére (kínzás elleni egyezmény), amelynek Fehéroroszország részes fele,

| — | tekintettel az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályaira,

| — | tekintettel a 2001-ben elfogadott és 2008-ban felülvizsgált „Iránymutatás az EU harmadik országok felé irányuló, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001-ben elfogadott és 2008-ban felülvizsgált „Iránymutatás az EU harmadik országok felé irányuló, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról” című dokumentumra,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének az elnökválasztásokat követő fehérorosz helyzetről szóló, 2011. január 27-i 1790 (2011). sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének az elnökválasztásokat követő fehérorosz helyzetről szóló, 2011. január 27-i 1790 (2011). sz. határozatára,

| — | tekintettel az Amnesty International 2011. február 2-i, „Biztonság, béke és rend? Jogsértések a fehérorosz választások nyomán” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amnesty International 2011. február 2-i, „Biztonság, béke és rend? Jogsértések a fehérorosz választások nyomán” című jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel számos ellenzéki személyt – beleértve korábbi elnökjelölteket, újságírókat és emberi jogi aktivistákat – letartóztattak a 2010. december 19-i minszki események után, és azóta is fogva tartják őket a KGB börtönében; mivel az ellenzékiek és az emberi jogi aktivisták ellen irányuló elnyomás és politikai indíttatású perek a mai napig folytatódnak és mostanra több mint 40 ember megvádolásához vezettek, akiket 15 évig terjedő börtönbüntetés fenyeget, |
| --- | --- |

A.

mivel számos ellenzéki személyt – beleértve korábbi elnökjelölteket, újságírókat és emberi jogi aktivistákat – letartóztattak a 2010. december 19-i minszki események után, és azóta is fogva tartják őket a KGB börtönében; mivel az ellenzékiek és az emberi jogi aktivisták ellen irányuló elnyomás és politikai indíttatású perek a mai napig folytatódnak és mostanra több mint 40 ember megvádolásához vezettek, akiket 15 évig terjedő börtönbüntetés fenyeget,

| B. | mivel a minszki legfőbb ügyész hivatala öt hónapra meghosszabbította a 2010. december 19-i eseményekhez kapcsolódó úgynevezett „tömeges lázadás/felkelés” ügyének kivizsgálására szánt időszakot; mivel az ezen üggyel kapcsolatban vádolt elnökjelöltek, ellenzéki aktivisták, emberi jogi jogvédők és újságírók elleni perek politikai indíttatásúak, |
| --- | --- |

B.

mivel a minszki legfőbb ügyész hivatala öt hónapra meghosszabbította a 2010. december 19-i eseményekhez kapcsolódó úgynevezett „tömeges lázadás/felkelés” ügyének kivizsgálására szánt időszakot; mivel az ezen üggyel kapcsolatban vádolt elnökjelöltek, ellenzéki aktivisták, emberi jogi jogvédők és újságírók elleni perek politikai indíttatásúak,

| C. | mivel Aljakszandr Atroscsankaut, Aljakszandr Malhanaut, Zmicer Novikot, Vaszil Parfiankut, Uladzimir Nyekljajev és Andrej Szannyikau demokratikus ellenzéki jelöltek választási kampánycsapatának tagjait a 2010. december 19-i tüntetésekkel összefüggésben három és négy év közötti szigorított börtönbüntetésre ítélték; mivel ügyvédeik állítása szerint a hatóságok nem bizonyították bűnösségüket, |
| --- | --- |

C.

mivel Aljakszandr Atroscsankaut, Aljakszandr Malhanaut, Zmicer Novikot, Vaszil Parfiankut, Uladzimir Nyekljajev és Andrej Szannyikau demokratikus ellenzéki jelöltek választási kampánycsapatának tagjait a 2010. december 19-i tüntetésekkel összefüggésben három és négy év közötti szigorított börtönbüntetésre ítélték; mivel ügyvédeik állítása szerint a hatóságok nem bizonyították bűnösségüket,

| D. | mivel ügyvédeiktől több esetben megtagadták, hogy találkozzanak velük; mivel a KGB-től érkező fenyegetések következtében az ügyvédek arra kényszerültek, hogy visszalépjenek az ügyektől, és később az Igazságügyi Minisztérium visszavonta engedélyüket, |
| --- | --- |

D.

mivel ügyvédeiktől több esetben megtagadták, hogy találkozzanak velük; mivel a KGB-től érkező fenyegetések következtében az ügyvédek arra kényszerültek, hogy visszalépjenek az ügyektől, és később az Igazságügyi Minisztérium visszavonta engedélyüket,

| E. | mivel Alesz Mihalevics korábbi elnökjelöltet, akit a választás utáni tiltakozásokat követően bebörtönöztek, csak 2011. február 26-án bocsátották szabadon, miután kötelezettséget vállalt a fehérorosz KGB-vel való együttműködésre, amelyet azóta nyilvánosan megtagadott, |
| --- | --- |

E.

mivel Alesz Mihalevics korábbi elnökjelöltet, akit a választás utáni tiltakozásokat követően bebörtönöztek, csak 2011. február 26-án bocsátották szabadon, miután kötelezettséget vállalt a fehérorosz KGB-vel való együttműködésre, amelyet azóta nyilvánosan megtagadott,

| F. | mivel 2011. február 28-án Alesz Mihalevics nyilatkozatot adott ki, amelyben a politikai foglyok mentális és fizikai kínzásáról számolt be, amelynek célja vallomásuk kikényszerítése és a bűnösségüket alátámasztó bizonyítékok elfogadtatása volt, |
| --- | --- |

F.

mivel 2011. február 28-án Alesz Mihalevics nyilatkozatot adott ki, amelyben a politikai foglyok mentális és fizikai kínzásáról számolt be, amelynek célja vallomásuk kikényszerítése és a bűnösségüket alátámasztó bizonyítékok elfogadtatása volt,

| G. | mivel Natalia Ragyinát, az ellenzéki Charta 97 weboldal szerkesztőjét szintén letartóztatták 2010 decemberében és az elnökválasztást követő tömeges engedetlenség szervezésével és az abban való részvétellel vádolták meg; mivel Ragyina asszonyt kiengedték a KGB fogdájából és megtiltották, hogy elhagyja lakóhelyét, amíg ügyének kivizsgálása le nem zárul, |
| --- | --- |

G.

mivel Natalia Ragyinát, az ellenzéki Charta 97 weboldal szerkesztőjét szintén letartóztatták 2010 decemberében és az elnökválasztást követő tömeges engedetlenség szervezésével és az abban való részvétellel vádolták meg; mivel Ragyina asszonyt kiengedték a KGB fogdájából és megtiltották, hogy elhagyja lakóhelyét, amíg ügyének kivizsgálása le nem zárul,

| H. | mivel szabadon bocsátása után Natalia Ragyina kijelentette, hogy fogva tartása alatt a KGB ügynökei pszichológiai nyomásnak vetették alá és megpróbálták beszervezni a KGB informátorának; mivel nyilatkozata megerősíti a KGB minszki börtönében fogva tartott politikai foglyok kínzásáról szóló jelentéseket, |
| --- | --- |

H.

mivel szabadon bocsátása után Natalia Ragyina kijelentette, hogy fogva tartása alatt a KGB ügynökei pszichológiai nyomásnak vetették alá és megpróbálták beszervezni a KGB informátorának; mivel nyilatkozata megerősíti a KGB minszki börtönében fogva tartott politikai foglyok kínzásáról szóló jelentéseket,

| I. | mivel a fehérorosz Állambiztonsági Bizottság tagadta, hogy bármilyen kínzást alkalmaztak volna a KGB börtönében fogva tartott személyekkel szemben, |
| --- | --- |

I.

mivel a fehérorosz Állambiztonsági Bizottság tagadta, hogy bármilyen kínzást alkalmaztak volna a KGB börtönében fogva tartott személyekkel szemben,

| 1. | elítéli, hogy a fehérorosz hatóságok nem tartják tiszteletben a gyülekezési és egyesülési szabadság alapvető jogát, és kéri minden fogva tartott tüntető azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását és az ellenük felhozott politikai indíttatású vádak ejtését; |
| --- | --- |

1.

elítéli, hogy a fehérorosz hatóságok nem tartják tiszteletben a gyülekezési és egyesülési szabadság alapvető jogát, és kéri minden fogva tartott tüntető azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását és az ellenük felhozott politikai indíttatású vádak ejtését;

| 2. | a legszigorúbban elítéli a fogvatartottakkal szemben alkalmazott kínzást mint olyan embertelen bánásmódot, amelyet egyértelműen tilt a nemzetközi jog és teljes mértékben elfogadhatatlan egy európai országban, amely az EU egyik legközelebbi szomszédja; |
| --- | --- |

2.

a legszigorúbban elítéli a fogvatartottakkal szemben alkalmazott kínzást mint olyan embertelen bánásmódot, amelyet egyértelműen tilt a nemzetközi jog és teljes mértékben elfogadhatatlan egy európai országban, amely az EU egyik legközelebbi szomszédja;

| 3. | elítéli a fiatal ellenzéki aktivistákra nemrégiben csak azért kiszabott súlyos büntetéseket, mert részt vettek a 2010. december 19-i tüntetéseken, hiszen ez politikai és polgári jogaik felháborító és súlyos megsértése, valamint azon nemzetközi egyezmények kirívó megszegése, amelyeknek Fehéroroszország részes fele; |
| --- | --- |

3.

elítéli a fiatal ellenzéki aktivistákra nemrégiben csak azért kiszabott súlyos büntetéseket, mert részt vettek a 2010. december 19-i tüntetéseken, hiszen ez politikai és polgári jogaik felháborító és súlyos megsértése, valamint azon nemzetközi egyezmények kirívó megszegése, amelyeknek Fehéroroszország részes fele;

| 4. | kifogásolja a fehérorosz politikai ellenzékkel szemben alkalmazott félelemkeltést és megfélemlítést; elítéli a választások napját követően a civil társadalmi aktivisták és a szabad sajtó ellen irányuló elnyomást és zaklatást, beleértve a magánlakásokban, szerkesztőségi irodákban és civil társadalmi szervezetek irodáiban foganatosított tömeges házkutatásokat, valamint az egyetemekről és munkahelyekről való kizárásokat; felhívja a hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a szólásszabadságot és a médiapluralizmust Fehéroroszországban; |
| --- | --- |

4.

kifogásolja a fehérorosz politikai ellenzékkel szemben alkalmazott félelemkeltést és megfélemlítést; elítéli a választások napját követően a civil társadalmi aktivisták és a szabad sajtó ellen irányuló elnyomást és zaklatást, beleértve a magánlakásokban, szerkesztőségi irodákban és civil társadalmi szervezetek irodáiban foganatosított tömeges házkutatásokat, valamint az egyetemekről és munkahelyekről való kizárásokat; felhívja a hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a szólásszabadságot és a médiapluralizmust Fehéroroszországban;

| 5. | sürgeti Fehéroroszországot, hogy tartsa tiszteletben a jogállamiságot, a nemzetközi egyezményeket és azokat a nemzeti törvényeket, amelyek garantálják a fogvatartottakkal való megfelelő bánásmódot, valamint a rokonaikkal és jogi tanácsadóikkal való korlátlan kapcsolattartást és az egészségügyi ellátáshoz való korlátlan hozzáférésüket, és hogy szüntesse meg a politikai ellenzék, az emberi jogi aktivisták és a független média folyamatos zaklatását; |
| --- | --- |

5.

sürgeti Fehéroroszországot, hogy tartsa tiszteletben a jogállamiságot, a nemzetközi egyezményeket és azokat a nemzeti törvényeket, amelyek garantálják a fogvatartottakkal való megfelelő bánásmódot, valamint a rokonaikkal és jogi tanácsadóikkal való korlátlan kapcsolattartást és az egészségügyi ellátáshoz való korlátlan hozzáférésüket, és hogy szüntesse meg a politikai ellenzék, az emberi jogi aktivisták és a független média folyamatos zaklatását;

| 6. | elítéli a minszki városi ügyvédi kamara azon határozatát, hogy visszavonja a tömeges lázadással kapcsolatos büntetőügyben vádolt személyek egyes ügyvédei, többek között Aleh Ahijev, Pavel Szapelko, Taccjana Ahijeva, Uladzimir Tuscsik és Tamata Harajeva engedélyét, és felszólítja a minszki városi ügyvédi kamarát e határozata visszavonására; |
| --- | --- |

6.

elítéli a minszki városi ügyvédi kamara azon határozatát, hogy visszavonja a tömeges lázadással kapcsolatos büntetőügyben vádolt személyek egyes ügyvédei, többek között Aleh Ahijev, Pavel Szapelko, Taccjana Ahijeva, Uladzimir Tuscsik és Tamata Harajeva engedélyét, és felszólítja a minszki városi ügyvédi kamarát e határozata visszavonására;

| 7. | elítéli, hogy az igazságügyi miniszter menesztette Aljakszandr Pilhankát, a minszki városi ügyvédi kamara elnökét, mert aggályait fejezte ki azon minisztériumi döntés megalapozatlansága miatt, amelyben visszavonták az úgynevezett lázadással kapcsolatos ügyben érintett négy ügyvéd engedélyét, ami bizonyítja, hogy az igazságszolgáltatás és az egyes ügyvédek függetlensége ténylegesen veszélyben van; |
| --- | --- |

7.

elítéli, hogy az igazságügyi miniszter menesztette Aljakszandr Pilhankát, a minszki városi ügyvédi kamara elnökét, mert aggályait fejezte ki azon minisztériumi döntés megalapozatlansága miatt, amelyben visszavonták az úgynevezett lázadással kapcsolatos ügyben érintett négy ügyvéd engedélyét, ami bizonyítja, hogy az igazságszolgáltatás és az egyes ügyvédek függetlensége ténylegesen veszélyben van;

| 8. | sürgeti a fehérorosz hatóságokat, hogy alaposan és pártatlanul vizsgálják ki a politikai foglyok állítólagos kínzását, és azonosítsák és állítsák bíróság elé a kínzásokban részt vevő személyeket; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a fehérorosz hatóságokat, hogy alaposan és pártatlanul vizsgálják ki a politikai foglyok állítólagos kínzását, és azonosítsák és állítsák bíróság elé a kínzásokban részt vevő személyeket;

| 9. | felhívja a fehérorosz hatóságokat a nyilvános eseményekről szóló törvény felülvizsgálatára és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával történő összhangba hozatalára; |
| --- | --- |

9.

felhívja a fehérorosz hatóságokat a nyilvános eseményekről szóló törvény felülvizsgálatára és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával történő összhangba hozatalára;

| 10. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot, az EU főképviselőjét és az EU egyéb partnerországait, hogy fontolják meg a korlátozó intézkedések kiterjesztését az ügyészekre, bírákra és a fehérorosz emberi jogi visszaélésekben érintett KGB-tisztviselőkre, amíg az országban tapasztalható elnyomás azonnal meg nem szűnik és jelentős előrelépésre nem kerül sor az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok terén; úgy ítéli meg, hogy a Tanácsnak meg kellene vizsgálnia hathatós és célzott gazdasági szankciók bevezetésének lehetőségét a fehérorosz kormány tulajdonában lévő vállalatokkal szemben; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot, az EU főképviselőjét és az EU egyéb partnerországait, hogy fontolják meg a korlátozó intézkedések kiterjesztését az ügyészekre, bírákra és a fehérorosz emberi jogi visszaélésekben érintett KGB-tisztviselőkre, amíg az országban tapasztalható elnyomás azonnal meg nem szűnik és jelentős előrelépésre nem kerül sor az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok terén; úgy ítéli meg, hogy a Tanácsnak meg kellene vizsgálnia hathatós és célzott gazdasági szankciók bevezetésének lehetőségét a fehérorosz kormány tulajdonában lévő vállalatokkal szemben;

| 11. | üdvözli kilenc további ország – Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Albánia, Bosznia-Hercegovina, Szerbia, Izland, Liechtenstein és Norvégia – azon kötelezettségvállalását, hogy korlátozó intézkedéseket alkalmaz egyes fehérorosz tisztségviselőkkel szemben; |
| --- | --- |

11.

üdvözli kilenc további ország – Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Albánia, Bosznia-Hercegovina, Szerbia, Izland, Liechtenstein és Norvégia – azon kötelezettségvállalását, hogy korlátozó intézkedéseket alkalmaz egyes fehérorosz tisztségviselőkkel szemben;

| 12. | megismétli, hogy amennyiben a fehérorosz kormány nem tesz azonnal lépéseket a demokratizálódás és az emberi jogok tiszteletben tartása irányába, befagyasztja az Európai Unió és Fehéroroszország közti kapcsolatokat, beleértve Fehéroroszország keleti partnerségben való részvételét is; |
| --- | --- |

12.

megismétli, hogy amennyiben a fehérorosz kormány nem tesz azonnal lépéseket a demokratizálódás és az emberi jogok tiszteletben tartása irányába, befagyasztja az Európai Unió és Fehéroroszország közti kapcsolatokat, beleértve Fehéroroszország keleti partnerségben való részvételét is;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az ellenzékkel szemben a választások után hozott szigorításoknak az EU–fehérorosz kapcsolatokra gyakorolt politikai következményei ellenére az EU-nak fokoznia kell a fehérorosz civil társadalom számára nyújtott segítségét, beleértve a vízumeljárások megkönnyítését; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az ellenzékkel szemben a választások után hozott szigorításoknak az EU–fehérorosz kapcsolatokra gyakorolt politikai következményei ellenére az EU-nak fokoznia kell a fehérorosz civil társadalom számára nyújtott segítségét, beleértve a vízumeljárások megkönnyítését;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az EBESZ és az Európa Tanács parlamenti közgyűléseinek, valamint a fehérorosz parlamentnek és kormánynak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az EBESZ és az Európa Tanács parlamenti közgyűléseinek, valamint a fehérorosz parlamentnek és kormánynak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0022.

(2)  HL C 286. E, 2010.10.22., 16. o.

(3)  HL C 279. E, 2009.11.19., 113. o.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/185 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/185

---

2011. március 10., csütörtökA Kashgarban kialakult helyzet és a város kulturális öröksége (Xinjiang Ujgur Autonóm Terület, Kína)

P7_TA(2011)0100

Az Európai Parlament 2011. március 10-i állásfoglalása a kashgari helyzetről és az ottani kulturális örökségről (Xinjiang-Ujgur autonóm tartomány, Kína)

2012/C 199 E/23

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kínáról, nevezetesen az emberi jogok és a kisebbségi jogok kérdéséről szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2009. november 26-án (1) és 2010. november 25-én (2) elfogadott állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínáról, nevezetesen az emberi jogok és a kisebbségi jogok kérdéséről szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2009. november 26-án (1) és 2010. november 25-én (2) elfogadott állásfoglalására,

| — | tekintettel a 2010. október 6-án Brüsszelben megrendezett 13. EU-Kína csúcstalálkozóra, amelyben helyt kapott az első EU-Kína magas szintű kulturális fórum is, melynek célja az EU és Kína közötti kulturális párbeszéd és együttműködés erősítése, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. október 6-án Brüsszelben megrendezett 13. EU-Kína csúcstalálkozóra, amelyben helyt kapott az első EU-Kína magas szintű kulturális fórum is, melynek célja az EU és Kína közötti kulturális párbeszéd és együttműködés erősítése,

| — | tekintettel a nemzeti vagy etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló, az ENSZ közgyűlése által 1992. december 18-án elfogadott 47/135. számú nyilatkozatra, amely kimondja, hogy „Az államok a saját területükön védik a kisebbségek létezését és nemzeti vagy etnikai, kulturális, vallási és nyelvi identitását”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti vagy etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló, az ENSZ közgyűlése által 1992. december 18-án elfogadott 47/135. számú nyilatkozatra, amely kimondja, hogy „Az államok a saját területükön védik a kisebbségek létezését és nemzeti vagy etnikai, kulturális, vallási és nyelvi identitását”,

| — | tekintettel a Kínai Népköztársaság alkotmányának 4., 22., és 119. cikkére, amelyek a nemzeti kisebbségek által lakott területek kulturális fejlesztésének állami finanszírozásáról, az értékes kulturális műemlékek és kegyhelyek állami védelméről, és a nemzetiségek kulturális örökségének védelméről rendelkeznek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínai Népköztársaság alkotmányának 4., 22., és 119. cikkére, amelyek a nemzeti kisebbségek által lakott területek kulturális fejlesztésének állami finanszírozásáról, az értékes kulturális műemlékek és kegyhelyek állami védelméről, és a nemzetiségek kulturális örökségének védelméről rendelkeznek,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel 2009-ben a kínai kormány bejelentette, hogy 500 millió dollárt fordít a „kashgari veszélyes épületek” elnevezésű városmodernizációs programra, amelynek keretében 2009 óta szünet nélkül rombolja le az ókori Selyemút mellett elhelyezkedő Kashgar városát azzal a végső célkitűzéssel, hogy az óváros 85 %-át a földel tegye egyenlővé, majd utána oda modern lakóházakat építsen fel, és az óváros megmaradt részeit vegyes sino-ujgur turistalátványossággá alakítsa, |
| --- | --- |

A.

mivel 2009-ben a kínai kormány bejelentette, hogy 500 millió dollárt fordít a „kashgari veszélyes épületek” elnevezésű városmodernizációs programra, amelynek keretében 2009 óta szünet nélkül rombolja le az ókori Selyemút mellett elhelyezkedő Kashgar városát azzal a végső célkitűzéssel, hogy az óváros 85 %-át a földel tegye egyenlővé, majd utána oda modern lakóházakat építsen fel, és az óváros megmaradt részeit vegyes sino-ujgur turistalátványossággá alakítsa,

| B. | mivel Peking továbbra sem engedi, hogy a közép-ázsiai Selyemút mentén elhelyezkedő kulturális nevezetességek védelmére irányuló tervezett nemzetközi pályázat keretében Kashgar is kérvényezze az UNESCO világörökségi státuszt, |
| --- | --- |

B.

mivel Peking továbbra sem engedi, hogy a közép-ázsiai Selyemút mentén elhelyezkedő kulturális nevezetességek védelmére irányuló tervezett nemzetközi pályázat keretében Kashgar is kérvényezze az UNESCO világörökségi státuszt,

| C. | mivel Kashgar városa ókori kereskedelmi és a turisztikai központként nemzetközi tekintetben is egyedülálló történelmi és földrajzi jelentőségű építészeti örökséggel rendelkezik, |
| --- | --- |

C.

mivel Kashgar városa ókori kereskedelmi és a turisztikai központként nemzetközi tekintetben is egyedülálló történelmi és földrajzi jelentőségű építészeti örökséggel rendelkezik,

| D. | mivel Kashgar városa a térség ujgur és hui lakosságának kulturális identitása, valamint Kína kulturális sokszínűségének szempontjából szimbolikus jelentőséggel bír, |
| --- | --- |

D.

mivel Kashgar városa a térség ujgur és hui lakosságának kulturális identitása, valamint Kína kulturális sokszínűségének szempontjából szimbolikus jelentőséggel bír,

| E. | mivel a rekonstrukciós program hivatalos indoklása – nevezetesen hogy az épületeket földrengésbiztossá kell tenni – nem indokolja a régi épületek teljes lerombolását, és mivel lehetőségként kínálkozik a kulturális értékeket megőrző renoválás, |
| --- | --- |

E.

mivel a rekonstrukciós program hivatalos indoklása – nevezetesen hogy az épületeket földrengésbiztossá kell tenni – nem indokolja a régi épületek teljes lerombolását, és mivel lehetőségként kínálkozik a kulturális értékeket megőrző renoválás,

| F. | mivel Peking Kína egyéb térségeiben helyi „fejlesztési terveknek” álcázva folytatja romboló szándékú modernizációs tevékenységét, amelynek keretében a felbecsülhetetlen történelmi és kulturális örökség jelentőségére tekintet nélkül, valamint anélkül, hogy Kína több ezer évre visszanyúló történelmi és kulturális fejlődésének a jövő generációk és a világ számára való megörökítése céljából a műemléki és építészeti kincsek, valamint az épületek skanzenekben vagy múzeumokban történő megőrzésének kiemelt jelentőséget tulajdonítana, történelmi jelentőségű épületeket rombol le és kényszer-kitelepítéseket folytat, |
| --- | --- |

F.

mivel Peking Kína egyéb térségeiben helyi „fejlesztési terveknek” álcázva folytatja romboló szándékú modernizációs tevékenységét, amelynek keretében a felbecsülhetetlen történelmi és kulturális örökség jelentőségére tekintet nélkül, valamint anélkül, hogy Kína több ezer évre visszanyúló történelmi és kulturális fejlődésének a jövő generációk és a világ számára való megörökítése céljából a műemléki és építészeti kincsek, valamint az épületek skanzenekben vagy múzeumokban történő megőrzésének kiemelt jelentőséget tulajdonítana, történelmi jelentőségű épületeket rombol le és kényszer-kitelepítéseket folytat,

| G. | mivel Peking a Xinjiang-Ujgur autonóm övezetben folyamatosan elnyomó jellegű etnokulturális politikát folytat, amely a 2009. évi urumqi zavargásokon részt vevő ujgur tüntetők erőszakos leverésében csúcsosodott ki, |
| --- | --- |

G.

mivel Peking a Xinjiang-Ujgur autonóm övezetben folyamatosan elnyomó jellegű etnokulturális politikát folytat, amely a 2009. évi urumqi zavargásokon részt vevő ujgur tüntetők erőszakos leverésében csúcsosodott ki,

| H. | mivel az ujgur és a hui népesség emberi jogait folyamatosan megsértik, és mivel sokuktól megtagadják a nekik kijáró politikai képviseletet és a kulturális önrendelkezés jogát, |
| --- | --- |

H.

mivel az ujgur és a hui népesség emberi jogait folyamatosan megsértik, és mivel sokuktól megtagadják a nekik kijáró politikai képviseletet és a kulturális önrendelkezés jogát,

| 1. | felhívja a kínai kormányt, hogy azonnal vessen véget a kashgari épületek fennmaradását veszélyeztető rombolásnak, és készíttessen átfogó szakértői jelentést a helyreállítás kultúra-érzékeny módjairól; |
| --- | --- |

1.

felhívja a kínai kormányt, hogy azonnal vessen véget a kashgari épületek fennmaradását veszélyeztető rombolásnak, és készíttessen átfogó szakértői jelentést a helyreállítás kultúra-érzékeny módjairól;

| 2. | felhívja a kínai kormányt, hogy állítsa le az összes kényszer-áttelepítést, valamint vessen véget a kashgari ujgurok lakóhelyeik lerombolásából következő társadalmi kirekesztésének, és nyújtson kártérítést a már elszenvedett károkért; |
| --- | --- |

2.

felhívja a kínai kormányt, hogy állítsa le az összes kényszer-áttelepítést, valamint vessen véget a kashgari ujgurok lakóhelyeik lerombolásából következő társadalmi kirekesztésének, és nyújtson kártérítést a már elszenvedett károkért;

| 3. | felszólítja a kínai hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent az őszinte han–ujgur párbeszéd kialakítása érdekében, fogadjanak el a helyi tulajdonlást erősítő, befogadóbb és átfogóbb gazdaságpolitikákat Hszincsiangban, valamint védelmezzék az ujgur népesség kulturális identitását; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a kínai hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent az őszinte han–ujgur párbeszéd kialakítása érdekében, fogadjanak el a helyi tulajdonlást erősítő, befogadóbb és átfogóbb gazdaságpolitikákat Hszincsiangban, valamint védelmezzék az ujgur népesség kulturális identitását;

| 4. | sürgeti a kínai kormányt, hogy tegyen eleget alkotmányos kötelezettségének, és támogassa az kashgari és a Xinjiang-Ujgur autonóm övezet erősen ujgur identitású kulturális hagyományait; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a kínai kormányt, hogy tegyen eleget alkotmányos kötelezettségének, és támogassa az kashgari és a Xinjiang-Ujgur autonóm övezet erősen ujgur identitású kulturális hagyományait;

| 5. | felhívja a kínai hatóságokat, hogy vezessenek be több intézkedést a kínai civilizáció örökségének széthordásáért felelős illegális kereskedelem és csempészet megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

5.

felhívja a kínai hatóságokat, hogy vezessenek be több intézkedést a kínai civilizáció örökségének széthordásáért felelős illegális kereskedelem és csempészet megakadályozása érdekében;

| 6. | felhívja a kínai kulturális minisztert, hogy vizsgálja felül a kulturális kincsek megőrzésére vonatkozó szabályokat és törvényeket annak érdekében, hogy azokat hozzá lehessen igazítani a kisebbségi etnikai csoportok gyorsan változó életstílusához, mely csoportok gyakran nincsenek tudatában, milyen kulturális örökségnek vannak birtokában, és azokat nem megfelelően kezelik, illetve elutasítják azok védelmét; ezzel kapcsolatosan nemzeti szintű tájékoztató kampányok szervezésére hív fel; |
| --- | --- |

6.

felhívja a kínai kulturális minisztert, hogy vizsgálja felül a kulturális kincsek megőrzésére vonatkozó szabályokat és törvényeket annak érdekében, hogy azokat hozzá lehessen igazítani a kisebbségi etnikai csoportok gyorsan változó életstílusához, mely csoportok gyakran nincsenek tudatában, milyen kulturális örökségnek vannak birtokában, és azokat nem megfelelően kezelik, illetve elutasítják azok védelmét; ezzel kapcsolatosan nemzeti szintű tájékoztató kampányok szervezésére hív fel;

| 7. | sürgeti a kínai kormányt, hogy vegye fontolóra Kashgar városának bevételét abba a pályázatba, amelyet Kazahsztánnal, Kirgizisztánnal, Tádzsikisztánnal és Üzbegisztánnal közösen nyújt be a Selyemút UNESCO világörökségi státuszának elnyerése érdekében; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a kínai kormányt, hogy vegye fontolóra Kashgar városának bevételét abba a pályázatba, amelyet Kazahsztánnal, Kirgizisztánnal, Tádzsikisztánnal és Üzbegisztánnal közösen nyújt be a Selyemút UNESCO világörökségi státuszának elnyerése érdekében;

| 8. | felhívja a kínai kormányt, hogy hagyjon fel az ujgur és a hu népességgel szemben folytatott mindennemű diszkriminatív és elnyomó jellegű politikával, és tartsa tiszteletben a kulturális kifejezéshez fűződő alapvető jogaikat, figyelemmel Tursunjan Hezim volt történelemtanár esetére, akit titkos tárgyalást követően hétévi börtönbüntetésre ítéltek, valamint a többi, az elmúlt hónapokban bebörtönzött aktivistára; |
| --- | --- |

8.

felhívja a kínai kormányt, hogy hagyjon fel az ujgur és a hu népességgel szemben folytatott mindennemű diszkriminatív és elnyomó jellegű politikával, és tartsa tiszteletben a kulturális kifejezéshez fűződő alapvető jogaikat, figyelemmel Tursunjan Hezim volt történelemtanár esetére, akit titkos tárgyalást követően hétévi börtönbüntetésre ítéltek, valamint a többi, az elmúlt hónapokban bebörtönzött aktivistára;

| 9. | felhívja az európai külügyi szolgálatot, hogy a demokráciáért és az emberi jogokért indított európai kezdeményezés keretében dolgozzon ki további intézkedéseket Kína etnikai, vallási és nyelvi kisebbségei emberi és kulturális jogainak megvédése érdekében; |
| --- | --- |

9.

felhívja az európai külügyi szolgálatot, hogy a demokráciáért és az emberi jogokért indított európai kezdeményezés keretében dolgozzon ki további intézkedéseket Kína etnikai, vallási és nyelvi kisebbségei emberi és kulturális jogainak megvédése érdekében;

| 10. | felhívja az EU-képviseletet és a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy fokozzák az emberi és a kisebbségi jogokról folytatott párbeszédet a Kínai Népköztársasággal, és tegyék azt hatékonyabbá és célirányosabbá; |
| --- | --- |

10.

felhívja az EU-képviseletet és a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy fokozzák az emberi és a kisebbségi jogokról folytatott párbeszédet a Kínai Népköztársasággal, és tegyék azt hatékonyabbá és célirányosabbá;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányának és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az UNESCO-nak, a Kínai Népköztársaság Országos Népi Gyűlésének (és állandó bizottságának) és a XUAR regionális párt állandó bizottságának. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányának és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az UNESCO-nak, a Kínai Népköztársaság Országos Népi Gyűlésének (és állandó bizottságának) és a XUAR regionális párt állandó bizottságának.

---

(1)  HL C 285. E, 2010.10.21., 80. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0449.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/187 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/187

---

2011. március 10., csütörtökA kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozása

P7_TA(2011)0101

Az Európai Parlament 2011. március 10-i nyilatkozata a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról

2012/C 199 E/24

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlament szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2010. május 20-i,„Az egységes piac megteremtése a fogyasztók és a polgárok számára” című állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2010. május 20-i,„Az egységes piac megteremtése a fogyasztók és a polgárok számára” című állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel a társadalmi jólét és stabilitás a vállalkozások sokféleségéből fakad, és mivel a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok hozzájárulnak ehhez a sokféleséghez, alapvető értékeken – a szolidaritáson, a demokratikus ellenőrzésen és a nyereség helyett társadalmi célokat előnyben részesítő megközelítésen – alapuló, sajátos üzleti modellt kínálva; |
| --- | --- |

A.

mivel a társadalmi jólét és stabilitás a vállalkozások sokféleségéből fakad, és mivel a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok hozzájárulnak ehhez a sokféleséghez, alapvető értékeken – a szolidaritáson, a demokratikus ellenőrzésen és a nyereség helyett társadalmi célokat előnyben részesítő megközelítésen – alapuló, sajátos üzleti modellt kínálva;

| B. | mivel a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok mindeddig elsősorban nemzeti szinten fejlődtek, és ahhoz, hogy a bennük rejlő vállalkozási lehetőségek az EU szintjén a lehető legtöbb előnyt hozzák, javítani kell a hozzájuk történő, határokon átnyúló hozzáférésen; |
| --- | --- |

B.

mivel a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok mindeddig elsősorban nemzeti szinten fejlődtek, és ahhoz, hogy a bennük rejlő vállalkozási lehetőségek az EU szintjén a lehető legtöbb előnyt hozzák, javítani kell a hozzájuk történő, határokon átnyúló hozzáférésen;

| 1. | megjegyzi, hogy a kölcsönös önsegélyező egyesületekre, társaságokra és alapítványok számára is egyenlő feltételeket és a más jogi formájú szervezetek esetében érvényes lehetőségeket kell alkalmazni, európai dimenziót kínálva számukra szervezetük és tevékenységeik tekintetében egyaránt; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a kölcsönös önsegélyező egyesületekre, társaságokra és alapítványok számára is egyenlő feltételeket és a más jogi formájú szervezetek esetében érvényes lehetőségeket kell alkalmazni, európai dimenziót kínálva számukra szervezetük és tevékenységeik tekintetében egyaránt;

| 2. | kéri a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozására irányuló javaslatok előterjesztése érdekében, valamint tegyen javaslatot a kölcsönös önsegélyező egyesületekről és társaságokról szóló megvalósíthatósági és hatástanulmány készítésére, illetve az alapítványokról szóló hatástanulmány megfelelő időben történő befejezésére; |
| --- | --- |

2.

kéri a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozására irányuló javaslatok előterjesztése érdekében, valamint tegyen javaslatot a kölcsönös önsegélyező egyesületekről és társaságokról szóló megvalósíthatósági és hatástanulmány készítésére, illetve az alapítványokról szóló hatástanulmány megfelelő időben történő befejezésére;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (3) együtt a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (3) együtt a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 76. E, 2010.3.25., 16. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0186.

(3)  Az aláírók listája a 2011. március 10-i jegyzőkönyv 1. mellékletében jelent meg (P7_PV(2011)03-10(ANN1)).

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/188

---

2011. március 10., csütörtökA nehéz tehergépjárművek ütközéses balesetei

P7_TA(2011)0102

Az Európai Parlament 2011. március 10-i nyilatkozata a nehéz tehergépjárművek ütközéses baleseteiről

2012/C 199 E/25

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel a nehéz tehergépjárművek az EU járműállományának 3 %-át teszik ki, de a halálos ütközéses balesetek 14 %-át okozzák, ami az Európai Unió 27 tagállamaiban éves szinten több mint 4 000 halálesetet jelent, |
| --- | --- |

A.

mivel a nehéz tehergépjárművek az EU járműállományának 3 %-át teszik ki, de a halálos ütközéses balesetek 14 %-át okozzák, ami az Európai Unió 27 tagállamaiban éves szinten több mint 4 000 halálesetet jelent,

| B. | mivel Európában minden évben mintegy 400 személy, nagyrészt védtelen úthasználók – például kerékpárosok, motorkerékpárosok és gyalogosok – vesztik életüket a nehéz tehergépjárművek „holttere” miatt, |
| --- | --- |

B.

mivel Európában minden évben mintegy 400 személy, nagyrészt védtelen úthasználók – például kerékpárosok, motorkerékpárosok és gyalogosok – vesztik életüket a nehéz tehergépjárművek „holttere” miatt,

| C. | mivel a tükrök vagy az egyre olcsóbb kamerarendszerek, aktív figyelmeztető rendszerek, fejlett vészfékező és sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek teljes körű beszerelésével e halálesetek közül sok elkerülhető lenne, |
| --- | --- |

C.

mivel a tükrök vagy az egyre olcsóbb kamerarendszerek, aktív figyelmeztető rendszerek, fejlett vészfékező és sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek teljes körű beszerelésével e halálesetek közül sok elkerülhető lenne,

| D. | mivel az újonnan nyilvántartásba vett nehéz tehergépjárművekről szóló 2003/97/EK irányelv és a forgalomban levő nehéz tehergépjárművekről szóló 2007/38/EK irányelv szigorított láthatósági követelményei ellenére számottevő és veszélyes holttér marad a nehéz tehergépjárművek körül, |
| --- | --- |

D.

mivel az újonnan nyilvántartásba vett nehéz tehergépjárművekről szóló 2003/97/EK irányelv és a forgalomban levő nehéz tehergépjárművekről szóló 2007/38/EK irányelv szigorított láthatósági követelményei ellenére számottevő és veszélyes holttér marad a nehéz tehergépjárművek körül,

| E. | mivel a 2007-es követelmények enyhébbek, mint a 2003. éviek, és ezeket a tagállamok – a közúti balesetek számának felére csökkentésére irányuló uniós törekvés ellenére – elégtelenül hajtották végre, |
| --- | --- |

E.

mivel a 2007-es követelmények enyhébbek, mint a 2003. éviek, és ezeket a tagállamok – a közúti balesetek számának felére csökkentésére irányuló uniós törekvés ellenére – elégtelenül hajtották végre,

| 1. | sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a 2007/38/EK irányelv értékelését, és vizsgálja azt felül annak érdekében, hogy azt a technológiai fejlődéshez és az újonnan nyilvántartásba vett tehergépjárművek közvetett látást biztosító felszereléseire vonatkozó legújabb követelményekhez igazítsa, hogy ezáltal optimális szintű biztonságot biztosítson; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a 2007/38/EK irányelv értékelését, és vizsgálja azt felül annak érdekében, hogy azt a technológiai fejlődéshez és az újonnan nyilvántartásba vett tehergépjárművek közvetett látást biztosító felszereléseire vonatkozó legújabb követelményekhez igazítsa, hogy ezáltal optimális szintű biztonságot biztosítson;

| 2. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az általános biztonságról szóló 661/2009/EK rendelettel összhangban a fejlett vészfékező rendszerek és sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek kötelező beszerelése alól semmilyen mentességet ne biztosítsanak; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az általános biztonságról szóló 661/2009/EK rendelettel összhangban a fejlett vészfékező rendszerek és sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek kötelező beszerelése alól semmilyen mentességet ne biztosítsanak;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Az aláírók listája a 2011. március 10-i jegyzőkönyv 2. mellékletében jelent meg (P7_PV(2011)03-10(ANN2)).

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2011. március 8., kedd

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/190 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/190

---

2011. március 8., keddElmar Brok parlamenti mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

P7_TA(2011)0075

Az Európai Parlament 2011. március 8-i határozata az Elmar Brok mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2010/2283(IMM))

2012/C 199 E/26

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a német hatóságok által 2010. szeptember 28-án eljuttatott és 2010. november 22-én a plenáris ülésen bejelentett, az Elmar Brok mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a német hatóságok által 2010. szeptember 28-án eljuttatott és 2010. november 22-én a plenáris ülésen bejelentett, az Elmar Brok mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Elmar Brokot, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Elmar Brokot,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i ítéleteire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i ítéleteire (1),

| — | tekintettel a német alaptörvény (Grundgesetz) 46. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a német alaptörvény (Grundgesetz) 46. cikkére,

| — | tekintettel a német adóügyi törvénykönyvre (Abgabenordnung), és különösen annak 370. szakaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a német adóügyi törvénykönyvre (Abgabenordnung), és különösen annak 370. szakaszára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0047/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0047/2011),

| A. | mivel az indokolásban felsorolt tények alapján egyértelműen fumus persecutionis esete áll fenn, |
| --- | --- |

A.

mivel az indokolásban felsorolt tények alapján egyértelműen fumus persecutionis esete áll fenn,

| B. | mivel büntetőjogi vádakat hoztak fel egy jól ismert politikai személy ellen egy olyan összeggel kapcsolatban és olyan körülmények között, melyek egy átlagos állampolgár esetében pusztán közigazgatási eljárást vontak volna maguk után, |
| --- | --- |

B.

mivel büntetőjogi vádakat hoztak fel egy jól ismert politikai személy ellen egy olyan összeggel kapcsolatban és olyan körülmények között, melyek egy átlagos állampolgár esetében pusztán közigazgatási eljárást vontak volna maguk után,

| C. | mivel ezenfelül az ügyész nem csupán megkísérelte megakadályozni, hogy Elmar Brok tudomást szerezzen az ellene hamis és rendkívül méltatlan alapokon, indokolatlanul felhozott vádakról, de azt is biztosította, hogy az ügy nagy nyilvánosságot kapjon a médiában, így érve el a legmagasabb kártérítési összeg kirovását az érintett képviselőre, |
| --- | --- |

C.

mivel ezenfelül az ügyész nem csupán megkísérelte megakadályozni, hogy Elmar Brok tudomást szerezzen az ellene hamis és rendkívül méltatlan alapokon, indokolatlanul felhozott vádakról, de azt is biztosította, hogy az ügy nagy nyilvánosságot kapjon a médiában, így érve el a legmagasabb kártérítési összeg kirovását az érintett képviselőre,

| D. | mivel ezért nyilvánvaló, hogy ez az eset fumus persecutionis, amelyben világosan kitűnik, hogy az eljárás kizárólagos célja az érintett képviselő hírnevének csorbítása volt, |
| --- | --- |

D.

mivel ezért nyilvánvaló, hogy ez az eset fumus persecutionis, amelyben világosan kitűnik, hogy az eljárás kizárólagos célja az érintett képviselő hírnevének csorbítása volt,

| E. | mivel ezért egyáltalán nem lenne helyénvaló a képviselő mentelmi jogának felfüggesztése, |
| --- | --- |

E.

mivel ezért egyáltalán nem lenne helyénvaló a képviselő mentelmi jogának felfüggesztése,

| 1. | úgy határoz, hogy nem függeszti fel Elmar Brok mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy nem függeszti fel Elmar Brok mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Németországi Szövetségi Köztársaság illetékes hatóságaihoz. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Németországi Szövetségi Köztársaság illetékes hatóságaihoz.

---

(1)  Lásd 101/63 sz. (Wagner kontra Fohrmann és Krier) ügy (EBHT 1964., 195. o.), illetve 149/85. sz. (Wybot kontra Faure) ügy (EBHT 1986., 2391.o.).

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. március 8., kedd

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/192 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/192

---

2011. március 8., keddAz Európai Számvevőszék egy tagjának kinevezése (Harald Wögerbauer, AT)

P7_TA(2011)0078

Az Európai Parlament 2011. március 8-i határozata Harald Wögerbauer a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE))

2012/C 199 E/27

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EUMSZ 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0029/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0029/2011),

| — | tekintettel arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2011. március 3-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának javasolt jelöltet, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2011. március 3-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának javasolt jelöltet,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0048/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0048/2011),

| A. | mivel Harald Wögerbauer megfelel az EUMSZ 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek, |
| --- | --- |

A.

mivel Harald Wögerbauer megfelel az EUMSZ 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek,

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Harald Wögerbauer számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Harald Wögerbauer számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Közösség többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Közösség többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 7.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 199/193 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 199/193

---

2011. március 8., keddA Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságról szóló megállapodás hatálya alá tartozó terület ***I

P7_TA(2011)0079

Az Európai Parlament 2011. március 8-i jogalkotási állásfoglalása a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD))

2012/C 199 E/28

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0477), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0477),

| — | tekintettel az EK szerződés 37. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0204/20090), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK szerződés 37. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0204/20090),

| — | tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2010. március 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2010. március 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0023/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0023/2011),

| 1. | jóváhagyja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 354., 2010.12.28., 71. o.

---

2011. március 8., keddP7_TC1-COD(2009)0129

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. március 8-án került elfogadásra a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [1. Módosítás]

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai
  Unió működéséről szóló
  szerződésre és különösen annak
  43. cikke (2) bekezdésére
  , [2. Módosítás]

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

▐ [3. Módosítás]

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére

   (1)

  , [4. Módosítás]

rendes jogalkotási eljárás keretében

   (2)

  , [5. Módosítás]

mivel:

| (1) | A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) létrehozásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: GFCM-megállapodás) a Tanács az Európai Közösségnek a GFCM-hez történő csatlakozásáról szóló, 1998. június 16-i 98/416/EK határozattal (3) jóváhagyta. |
| --- | --- |

(1)

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) létrehozásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: GFCM-megállapodás) a Tanács az Európai Közösségnek a GFCM-hez történő csatlakozásáról szóló, 1998. június 16-i 98/416/EK határozattal (3) jóváhagyta.

| (2) | A GFCM-megállapodás megfelelő keretet nyújt a Földközi-tenger és a Fekete-tenger élő vízi erőforrásai állományainak fenntartható és az összeomlás alacsony kockázatával járó fejlesztését, védelmét, ésszerű kezelését és lehető legjobb felhasználását előmozdító többoldalú együttműködéshez. |
| --- | --- |

(2)

A GFCM-megállapodás megfelelő keretet nyújt a Földközi-tenger és a Fekete-tenger élő vízi erőforrásai állományainak fenntartható és az összeomlás alacsony kockázatával járó fejlesztését, védelmét, ésszerű kezelését és lehető legjobb felhasználását előmozdító többoldalú együttműködéshez.

| (3) | Az
  Európai Unió
  , valamint Bulgária, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Málta, Románia és Szlovénia szerződő felei a GFCM-megállapodásnak. [6. Módosítás] |
| --- | --- |

(3)

Az
  Európai Unió
  , valamint Bulgária, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Málta, Románia és Szlovénia szerződő felei a GFCM-megállapodásnak. [6. Módosítás]

| (4) | A GFCM által elfogadott ajánlások kötelezőek szerződő feleire nézve. Mivel
  az Unió
  ilyen szerződő fél, az ajánlások kötelezőek
  az Unióra
  nézve, és ezért azokat át kell ültetni
  az uniós
  jogba, amennyiben tartalmukat még nem szabályozza
  uniós
  jogszabály. [7. Módosítás] |
| --- | --- |

(4)

A GFCM által elfogadott ajánlások kötelezőek szerződő feleire nézve. Mivel
  az Unió
  ilyen szerződő fél, az ajánlások kötelezőek
  az Unióra
  nézve, és ezért azokat át kell ültetni
  az uniós
  jogba, amennyiben tartalmukat még nem szabályozza
  uniós
  jogszabály. [7. Módosítás]

| (5) | A 2005., 2006., 2007. és 2008. évi ülésszakán a GFCM több ajánlást és határozatot fogadott el a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatban, amelyeket a halászati lehetőségekre vonatkozó éves rendeletek (4), illetve a GFCM 2005/1 és 2005/2 ajánlása esetében a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló, 2006. december 21-i, 1967/2006/EK tanácsi rendelet (5) 4. cikkének (3) bekezdése és 24. cikke ideiglenesen átültetettek
  az uniós
  jogba. [8. Módosítás] |
| --- | --- |

(5)

A 2005., 2006., 2007. és 2008. évi ülésszakán a GFCM több ajánlást és határozatot fogadott el a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatban, amelyeket a halászati lehetőségekre vonatkozó éves rendeletek (4), illetve a GFCM 2005/1 és 2005/2 ajánlása esetében a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló, 2006. december 21-i, 1967/2006/EK tanácsi rendelet (5) 4. cikkének (3) bekezdése és 24. cikke ideiglenesen átültetettek
  az uniós
  jogba. [8. Módosítás]

| (6) | Az egyértelműség, az egyszerűség és a jogbiztonság érdekében, és mivel az ajánlások
  uniós
  jogba való átültetéséhez azok állandó jellege folytán állandó jogi eszköz is szükséges, helyénvaló ezen ajánlásokat egyetlen jogi aktussal átültetni, amelyhez további ajánlások módosítások révén fűzhetők. [9. Módosítás] |
| --- | --- |

(6)

Az egyértelműség, az egyszerűség és a jogbiztonság érdekében, és mivel az ajánlások
  uniós
  jogba való átültetéséhez azok állandó jellege folytán állandó jogi eszköz is szükséges, helyénvaló ezen ajánlásokat egyetlen jogi aktussal átültetni, amelyhez további ajánlások módosítások révén fűzhetők. [9. Módosítás]

| (7) | A GFCM ajánlásait a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó teljes területre alkalmazni kell, nevezetesen az 98/416/EK tanácsi határozat II. mellékletében említett Földközi-tengerre, Fekete-tengerre és a kapcsolódó vizekre, és ezért a szóban forgó ajánlásokat
  az uniós
  szabályozás egyértelműségének biztosítása érdekében egyetlen külön rendelettel, és nem az 1967/2006/EK rendelet módosításai révén kell átültetni, amely utóbbi rendelet hatálya csak a Földközi-tengerre terjed ki. [10. Módosítás] |
| --- | --- |

(7)

A GFCM ajánlásait a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó teljes területre alkalmazni kell, nevezetesen az 98/416/EK tanácsi határozat II. mellékletében említett Földközi-tengerre, Fekete-tengerre és a kapcsolódó vizekre, és ezért a szóban forgó ajánlásokat
  az uniós
  szabályozás egyértelműségének biztosítása érdekében egyetlen külön rendelettel, és nem az 1967/2006/EK rendelet módosításai révén kell átültetni, amely utóbbi rendelet hatálya csak a Földközi-tengerre terjed ki. [10. Módosítás]

| (8) | Az 1967/2006/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit indokolt nem csupán a Földközi-tengerre, hanem a teljes GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területre is alkalmazni. Ezeket a rendelkezéseket ezért az 1967/2006/EK rendeletből el kell hagyni és ebbe a rendeletbe kell belefoglalni. |
| --- | --- |

(8)

Az 1967/2006/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit indokolt nem csupán a Földközi-tengerre, hanem a teljes GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területre is alkalmazni. Ezeket a rendelkezéseket ezért az 1967/2006/EK rendeletből el kell hagyni és ebbe a rendeletbe kell belefoglalni.

| (9) | A GFCM ajánlásaiban a területalapú gazdálkodási intézkedések tekintetében megállapított „halászati korlátozás alá vont terület” gyakorlatilag megfelel a „védett halászati terület” 1967/2006/EK rendelet szerinti meghatározásának. |
| --- | --- |

(9)

A GFCM ajánlásaiban a területalapú gazdálkodási intézkedések tekintetében megállapított „halászati korlátozás alá vont terület” gyakorlatilag megfelel a „védett halászati terület” 1967/2006/EK rendelet szerinti meghatározásának.

| (10) | 2009. március 23–27-i ülésszakán a GFCM a tudományos tanácsadó bizottság (SAC) szakvéleménye alapján – amely a bizottság 11. ülésszakáról szóló jelentésben (a FAO 890. sz. jelentése) szerepel – ajánlást fogadott el egy halászati korlátozás alá vont terület kijelöléséről az Oroszlán-öbölben. Helyénvaló ezt az intézkedést erőkifejtés-gazdálkodási rendszer révén végrehajtani. |
| --- | --- |

(10)

2009. március 23–27-i ülésszakán a GFCM a tudományos tanácsadó bizottság (SAC) szakvéleménye alapján – amely a bizottság 11. ülésszakáról szóló jelentésben (a FAO 890. sz. jelentése) szerepel – ajánlást fogadott el egy halászati korlátozás alá vont terület kijelöléséről az Oroszlán-öbölben. Helyénvaló ezt az intézkedést erőkifejtés-gazdálkodási rendszer révén végrehajtani.

| (11) | Néhány halászfelszerelés szelektivitása a Földközi-tengeren folytatott vegyes halászatban nem léphet túl egy bizonyos szintet, és a halászati erőkifejtés ellenőrzése és korlátozása mellett az olyan területeken, ahol fontos halállományok kifejlett egyedei csoportosulnak, létfontosságú a halászati erőkifejtést korlátozni annak érdekében, hogy a szaporodási képesség károsodásának kockázata alacsony legyen, és így lehetővé váljon az állományok fenntartható kiaknázása. Ezért a SAC által vizsgált területen a halászati erőkifejtést ajánlatos először a korábbi szintekre korlátozni és megakadályozni ezen szint bárminemű növekedését. |
| --- | --- |

(11)

Néhány halászfelszerelés szelektivitása a Földközi-tengeren folytatott vegyes halászatban nem léphet túl egy bizonyos szintet, és a halászati erőkifejtés ellenőrzése és korlátozása mellett az olyan területeken, ahol fontos halállományok kifejlett egyedei csoportosulnak, létfontosságú a halászati erőkifejtést korlátozni annak érdekében, hogy a szaporodási képesség károsodásának kockázata alacsony legyen, és így lehetővé váljon az állományok fenntartható kiaknázása. Ezért a SAC által vizsgált területen a halászati erőkifejtést ajánlatos először a korábbi szintekre korlátozni és megakadályozni ezen szint bárminemű növekedését.

| (12) | A gazdálkodási intézkedések alapjául szolgáló szakvéleménynek a halászflotta kapacitására és tevékenységére, a kiaknázott erőforrások biológiai állapotára és a halászatok társadalmi és gazdasági helyzetére vonatkozó adatok tudományos felhasználásán kell alapulnia; ezen adatokat időben össze kell gyűjteni és be kell nyújtani annak érdekében, hogy a GFCM kisegítő testületei elkészíthessék szakvéleményüket. |
| --- | --- |

(12)

A gazdálkodási intézkedések alapjául szolgáló szakvéleménynek a halászflotta kapacitására és tevékenységére, a kiaknázott erőforrások biológiai állapotára és a halászatok társadalmi és gazdasági helyzetére vonatkozó adatok tudományos felhasználásán kell alapulnia; ezen adatokat időben össze kell gyűjteni és be kell nyújtani annak érdekében, hogy a GFCM kisegítő testületei elkészíthessék szakvéleményüket.

| (13) | 2008-as éves ülésszakán a GFCM a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: jogellenes halászat) felszámolása érdekében ajánlást fogadott el a kikötő szerinti államok által meghozott intézkedések regionális rendszeréről. A jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendelet (6) általában átveszi ezen ajánlás tartalmát és 2010. január 1-jétől
  alkalmazandó
  , mindamellett néhány szempontra – úgymint a kikötői ellenőrzések gyakorisága, hatálya és az azokra vonatkozó eljárás – ki kell térni ebben a rendeletben az intézkedésnek a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület sajátosságaihoz való igazítása érdekében. [11. Módosítás] |
| --- | --- |

(13)

2008-as éves ülésszakán a GFCM a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: jogellenes halászat) felszámolása érdekében ajánlást fogadott el a kikötő szerinti államok által meghozott intézkedések regionális rendszeréről. A jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendelet (6) általában átveszi ezen ajánlás tartalmát és 2010. január 1-jétől
  alkalmazandó
  , mindamellett néhány szempontra – úgymint a kikötői ellenőrzések gyakorisága, hatálya és az azokra vonatkozó eljárás – ki kell térni ebben a rendeletben az intézkedésnek a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület sajátosságaihoz való igazítása érdekében. [11. Módosítás]

| (14) | ▐ E rendelet
  egységes
  végrehajtási
  feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási hatásköröket kap. Ezeket a végrehajtási hatásköröket, amelyeket e rendelet felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül kell alkalmazni, és amelyek nem alkalmazandók e rendeletnek a kikötő szerinti államok által hozott intézkedésekre és a kikötő szerinti államok hatóságai által végzett ellenőrzési eljárásokra vonatkozó rendelkezéseire, a Bizottság végrehajtási hatásköreinek
  gyakorlására vonatkozó
  tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
  megállapításáról szóló,
  2011. február 16-i 182/2011/EU rendelettel

   (7) összhangban kell
  alkalmazni. [47. Módosítás] |
| --- | --- |

(14)

▐ E rendelet
  egységes
  végrehajtási
  feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási hatásköröket kap. Ezeket a végrehajtási hatásköröket, amelyeket e rendelet felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül kell alkalmazni, és amelyek nem alkalmazandók e rendeletnek a kikötő szerinti államok által hozott intézkedésekre és a kikötő szerinti államok hatóságai által végzett ellenőrzési eljárásokra vonatkozó rendelkezéseire, a Bizottság végrehajtási hatásköreinek
  gyakorlására vonatkozó
  tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
  megállapításáról szóló,
  2011. február 16-i 182/2011/EU rendelettel

   (7) összhangban kell
  alkalmazni. [47. Módosítás]

| (15) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon, az uniós jogba már átültetett védelmi, ellenőrzési és végrehajtási GFCM-intézkedések jövőbeni módosításainak uniós jogba való belefoglalása tekintetében, amelyek e rendelet egyértelműen meghatározott, nem alapvető elemei közé tartoznak, és amelyek az Európai Unióra és tagállamaira nézve kötelező erővel bírnak a GFCM-megállapodás rendelkezéseinek értelmében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. [13. Módosítás] |
| --- | --- |

(15)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon, az uniós jogba már átültetett védelmi, ellenőrzési és végrehajtási GFCM-intézkedések jövőbeni módosításainak uniós jogba való belefoglalása tekintetében, amelyek e rendelet egyértelműen meghatározott, nem alapvető elemei közé tartoznak, és amelyek az Európai Unióra és tagállamaira nézve kötelező erővel bírnak a GFCM-megállapodás rendelkezéseinek értelmében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. [13. Módosítás]

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza a halászati és akvakultúra-termékek tekintetében a védelemre, kezelésre, kiaknázásra, nyomon követésre, forgalmazásra és a végrehajtásra vonatkozóan a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (a továbbiakban: GFCM) által meghatározott intézkedések
  Unió
  általi alkalmazásának szabályait. [14. Módosítás]

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet
  az uniós
  halászhajók és a tagállamok állampolgárai által a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott valamennyi kereskedelmi halászati és akvakultúrával kapcsolatos tevékenységre alkalmazandó. [15. Módosítás]

Ezt a rendeletet az 1967/2006/EK rendelet sérelme nélkül kell alkalmazni.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve e rendelet rendelkezései nem alkalmazandók a kizárólag tudományos kutatási célú, a lobogó szerinti tagállam engedélyével és annak felügyelete alatt folytatott olyan halászati műveletekre, amelyekről előre tájékoztatták a Bizottságot és azt a tagállamot, amelynek vizein a kutatást végzik. A tudományos kutatások céljából halászati műveleteket folytató tagállamok az említett halászati műveletekből származó fogásokról tájékoztatják a Bizottságot, a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottságot (HTMGB) és azt a tagállamot, amelynek vizein a kutatást végzik.

3. cikk

Fogalommeghatározások

A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendelet (8) 3. cikkében és az 1967/2006/EK rendelet 2. cikkében megállapított fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:

a)   „GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület”: a 98/416/EK tanácsi határozat II. mellékletében említett Földközi-tenger, Fekete-tenger és a kapcsolódó vizek;

b)   „halászati erőkifejtés”: egy halászhajó kilowattban és bruttó űrtartalomban kifejezett kapacitásának és a tengeren töltött napok számának a szorzata;

c)   „tengeren töltött nap”: olyan naptári nap, amelyen a hajó a kikötőn kívül tartózkodik,függetlenül attól, hogy a hajó az adott napon mennyi időt tölt egy területen.

II.   CÍM

TECHNIKAI INTÉZKEDÉSEK

I.   fejezet

Halászati korlátozás alá vont területek

I.   szakasz

Halászati korlátozás alá vont terület az Oroszlán-öbölben

4. cikk

Halászati korlátozás alá vont terület kijelölése

Az Oroszlán-öböl keleti részén ki kell jelölni egy, a következő földrajzi koordinátákat összekötő vonalak által határolt, halászati korlátozás alá vont területet:

| | é. sz. 42°40′, k. h. 4°20′ |
| --- | --- |

é. sz. 42°40′, k. h. 4°20′

| | é. sz. 42°40′, k. h. 5°00′ |
| --- | --- |

é. sz. 42°40′, k. h. 5°00′

| | é. sz. 43°00′, k. h. 4°20′ |
| --- | --- |

é. sz. 43°00′, k. h. 4°20′

| | é. sz. 43°00′, k. h. 5°00′. |
| --- | --- |

é. sz. 43°00′, k. h. 5°00′.

5. cikk

Halászati erőkifejtés

A 4. cikkben említett halászati korlátozás alá vont területen a vonóhálós, fenék- és vízközi horogsoros, valamint fenékvonóhálós halászhajók tengerfenéken élő állományokra vonatkozó halászati erőkifejtése nem haladhatja meg az egyes tagállamok által az adott területen 2008-ban alkalmazott halászati erőkifejtési szintet.

6. cikk

Halászati nyilvántartás

A tagállamok legkésőbb ... (9) elektronikus úton benyújtják a Bizottságnak a lobogójuk alatt közlekedő azon hajók jegyzékét, amelyek a nyilvántartás szerint a 2008. évben a 4. cikkben említett területen és az I. mellékletben meghatározott 7-es jelű GFCM földrajzi alterületen halásztak. A jegyzéknek tartalmaznia kell a hajó nevét, a közösségi halászflotta-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet (10) I. melléklete szerint meghatározott halászflotta-nyilvántartási számát, azt az időszakot, amelynek során a hajó a 4. cikkben említett területen halászatra volt jogosult, valamint az egyes hajók által a 2008. évben a 7-es jelű földrajzi alterületen, azon belül is a 4. cikkben említett területen töltött napok számát. [16. Módosítás]

7. cikk

Engedéllyel rendelkező hajók

(1)   A 4. cikkben említett területen halászatra jogosult hajók részére tagállamuk a különleges halászati engedélyekre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1627/94/EK tanácsi rendeletnek (11) megfelelően különleges halászati engedélyt ad ki.

(2)   Azon halászhajók részére, amelyek 2008. december 31. előtt a nyilvántartás szerint nem folytattak halászati tevékenységet a 4. cikkben említett területen, nem engedélyezhető halászat az adott területen.

(3)   A tagállamok legkésőbb
  ...

   (12) közlik a Bizottsággal a következőkkel kapcsolatos, 2008. december 31-én hatályos nemzeti jogszabályokat: [17. Módosítás]

| a) | a napi halászati tevékenység hajónként engedélyezett maximális időtartama, |
| --- | --- |

a)

a napi halászati tevékenység hajónként engedélyezett maximális időtartama,

| b) | egy hajó által hetente a tengeren és a kikötőn kívül tölthető napok maximális száma és |
| --- | --- |

b)

egy hajó által hetente a tengeren és a kikötőn kívül tölthető napok maximális száma és

| c) | a lajstromozás szerinti kikötő elhagyásának és az oda való visszatérésnek a halászhajóik tekintetében kötelező jelleggel megállapított ütemezése. |
| --- | --- |

c)

a lajstromozás szerinti kikötő elhagyásának és az oda való visszatérésnek a halászhajóik tekintetében kötelező jelleggel megállapított ütemezése.

8. cikk

Az érzékeny élőhelyek védelme

A tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikkben említett területet megóvják minden egyéb olyan emberi tevékenység hatásaival szemben, amely veszélyezteti a területet mint az ívó halak csoportosulási területét jellemző sajátosságok megőrzését.

9. cikk

Tájékoztatás

A tagállamok minden év január 31-ig elektronikus úton jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a 4. cikkben említett területen folytatott halászati tevékenységekről.

II.   szakasz

Az érzékeny mélytengeri élőhelyek védelme érdekében halászati korlátozás alá vont területek

10. cikk

Halászati korlátozás alá vont területek kijelölése

Tilos kotróhálós és fenékvonóhálós halászatot folytatni a következő területeken:

| a) | A „Lophelia korallzátony Capo Santa Maria di Leuca térségében” elnevezésű, mélytengeri halászati korlátozás hatálya alá tartozó terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:






  — | é. sz. 39° 27,72′, k. h. 18° 10,74′ |
| --- | --- | --- |

a)

A „Lophelia korallzátony Capo Santa Maria di Leuca térségében” elnevezésű, mélytengeri halászati korlátozás hatálya alá tartozó terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:

—

é. sz. 39° 27,72′, k. h. 18° 10,74′

| — | é. sz. 39° 27,80′, k. h. 18° 26,68′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 39° 27,80′, k. h. 18° 26,68′

| — | é. sz. 39° 11,16′, k. h. 18° 32,58′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 39° 11,16′, k. h. 18° 32,58′

| — | é. sz. 39° 11,16′, k. h. 18° 04,28′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 39° 11,16′, k. h. 18° 04,28′.

| b) | A „Nílus-delta területén található hideg szénhidrogén-források” elnevezésű, mélytengeri halászati korlátozás hatálya alá tartozó terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:






  — | é. sz. 31° 30,00′, k. h. 33° 10,00′ |
| --- | --- | --- |

b)

A „Nílus-delta területén található hideg szénhidrogén-források” elnevezésű, mélytengeri halászati korlátozás hatálya alá tartozó terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:

—

é. sz. 31° 30,00′, k. h. 33° 10,00′

| — | é. sz. 31° 30,00′, k. h. 34° 00,00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 31° 30,00′, k. h. 34° 00,00′

| — | é. sz. 32° 00,00′, k. h. 34° 00,00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 32° 00,00′, k. h. 34° 00,00′

| — | é. sz. 32° 00,00′, k. h. 33° 10,00′; |
| --- | --- |

—

é. sz. 32° 00,00′, k. h. 33° 10,00′;

| c) | Az „Eratoszthenész-fenékhegy” elnevezésű, mélytengeri halászati korlátozás hatálya alá tartozó terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:






  — | é. sz. 33° 00,00′, k. h. 32° 00,00′ |
| --- | --- | --- |

c)

Az „Eratoszthenész-fenékhegy” elnevezésű, mélytengeri halászati korlátozás hatálya alá tartozó terület, amelyet a következő koordinátákat összekötő vonalak határolnak:

—

é. sz. 33° 00,00′, k. h. 32° 00,00′

| — | é. sz. 33° 00,00′, k. h. 33° 00,00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 33° 00,00′, k. h. 33° 00,00′

| — | é. sz. 34° 00,00′, k. h. 33° 00,00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 34° 00,00′, k. h. 33° 00,00′

| — | é. sz. 34° 00,00′, k. h. 32° 00,00′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 34° 00,00′, k. h. 32° 00,00′.

11. cikk

Az érzékeny élőhelyek védelme

A tagállamok
  felhívják hatáskörrel rendelkező hatóságaikat, hogy biztosítsák
  a 10. cikkben említett területek érzékeny mélytengeri élőhelyeinek védelmét ▐ különösen ▐ minden olyan ▐ hatással szemben, amely veszélyezteti az ezen élőhelyeket megkülönböztető jellegzetességek megőrzését. [18. Módosítás]

II.   fejezet

Halászati tilalmi időszak megállapítása a halcsoportosulást előidéző eszközöket használó aranymakréla-halászatra vonatkozóan

12. cikk

Halászati tilalmi időszak

(1)   Tilos a közönséges aranymakréla (Coryphaena hippurus) halcsoportosulást előidéző eszközökkel folytatott halászata az adott év január 1-jétől augusztus 14-ig.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben egy tagállam igazolni tudja, hogy a kedvezőtlen időjárás miatt a lobogója alatt közlekedő halászhajók nem tudták kihasználni a rendes halászati napokat, az adott tagállam átviheti a halcsoportosulást előidéző eszközökkel halászatot folytató hajói által elvesztett napokat a következő év január 31-ig. Ebben az esetben az év vége előtt a tagállamok az átvinni kívánt napok számára vonatkozóan kérelmet nyújtanak be a Bizottsághoz.

(3)   Az (1) és (2) bekezdést az 1967/2006/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében említett igazgatási övezetre is alkalmazni kell.

(4)   A (2) bekezdésben említett kérelemnek a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a vonatkozó meteorológiai információkat is tartalmazó jelentés a szóban forgó halászati tevékenység megszüntetésének körülményeiről; |
| --- | --- |

a)

a vonatkozó meteorológiai információkat is tartalmazó jelentés a szóban forgó halászati tevékenység megszüntetésének körülményeiről;

| b) | a hajó neve és
  uniós
  halászflotta-nyilvántartási száma. [19. Módosítás] |
| --- | --- |

b)

a hajó neve és
  uniós
  halászflotta-nyilvántartási száma. [19. Módosítás]

(5)   A Bizottság a (2) bekezdésben említett kérelmekről a kérelem kézhezvételétől számított 6 héten belül hoz határozatot, amelyről írásban értesíti a tagállamot.

(6)   A Bizottság tájékoztatja a GFCM ügyvezető titkárát az (5) bekezdésnek megfelelően meghozott határozatokról. A tagállamok az adott év november 1-jéig megküldik a Bizottságnak a (2) bekezdésben említett, az előző évben elvesztett napok átviteléről szóló jelentést.

13. cikk

Különleges halászati engedély

A közönséges aranymakréla halászatára jogosult halászhajók részére az 1627/94/EK rendeletnek megfelelően különleges halászati engedélyt kell kiadni, és azokat fel kell venni az érintett tagállam által a Bizottság rendelkezésére bocsátott, a hajók nevét és
  uniós
  halászflotta-nyilvántartási számát tartalmazó jegyzékbe. Az 1627/94/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésétől eltérően azoknak a hajóknak, amelyek teljes hossza rövidebb, mint 10 méter, különleges halászati engedéllyel kell rendelkezniük. [20. Módosítás]

Ezt a követelményt az 1967/2006/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében említett igazgatási övezetre is alkalmazni kell.

14. cikk

Adatgyűjtés

A halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról szóló, 2008. február 25-i 199/2008/EK tanácsi rendelet (13) sérelme nélkül a tagállamok létrehozzák a fogási és halászati erőkifejtési adatok összegyűjtésének és kezelésének megfelelő rendszerét.

A tagállamok az I. mellékletben foglaltak értelmében minden évben január 15-ig jelentést tesznek a Bizottságnak a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület valamennyi földrajzi alterületén az előző év során a közönséges aranymakréla halászatában részt vevő, a lobogójuk alatt közlekedő halászhajók számáról, és az ezek által kirakodott és átrakodott közönséges aranymakréla összmennyiségéről.

A Bizottság a tagállamoktól beérkezett információkat továbbítja a GFCM ügyvezető titkárának.

III.   fejezet

Halászfelszerelés <BR> ▐ <BR>[21., 22., 23., 24. és 25. Módosítás]

15. cikk

A Fekete-tengeren alkalmazott legkisebb szembőség

(1)   A Fekete-tengeren a tengerfenéken élő állományok kiaknázása céljából folytatott fenékvonós halászati tevékenység során használt hálók legkisebb szembősége 40 mm; tilos 40 mm-nél kisebb szembőségű hálókat használni vagy a fedélzeten tartani.

(2)   Az (1) bekezdésben említett hálót 2012. január 31-ig a zsákvégnél 40 mm-es szembőségű, négyzetes szemű hálónak vagy – a hajótulajdonos kellően indokolt kérésére – 50 mm-es, rombuszos szemű hálónak kell felváltania, amelynek engedélyezett méretszelektivitása megegyezik a zsákvégnél 40 mm-es szembőségű, négyzetes szemű hálók méretszelektivitásával, vagy annál nagyobb.

(3)   Azok a tagállamok, amelyek halászhajói a Fekete-tengeren a tengerfenéken élő állományok kiaknázása céljából fenékvonós halászatot folytatnak, első alkalommal
  2011
  . október 1-jéig, majd ezt követően hathavonta benyújtják a Bizottságnak a zsákvégnél legalább 40 mm-es szembőségű, négyzetes szemű hálóval vagy a legalább 50 mm-es, rombuszos szemű hálóval felszerelt halászhajók jegyzékét, valamint ezeknek a teljes nemzeti fenékvonóhálós halászflottájukhoz viszonyított arányát. [26. Módosítás]

(4)   A Bizottság a (2) bekezdésben említett információkat továbbítja a GFCM ügyvezető titkárának.

16. cikk

Kotróhálók és vonóhálók használata

Tilos 1 000 méternél mélyebben kotróhálós és vonóhálós halászatot folytatni.

III.   CÍM

ELLENŐRZŐ INTÉZKEDÉSEK

I.   fejezet

Hajólajstrom

17. cikk

Az engedéllyel rendelkező hajók lajstroma

(1)   A tagállamok a szokásos informatikai csatornán keresztül
  minden év
  december 1-jéig megküldik a Bizottságnak azon, 15 métert meghaladó teljes hosszú, a lobogójuk alatt közlekedő és a területükön lajstromba vett hajók naprakésszé tett jegyzékét, amelyek részére a halászati engedély kiadásával engedélyezik a halászatot a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen. [27. Módosítás]

(2)   Az (1) bekezdésben említett jegyzék tartalmazza az alábbi információkat:

| a) | a hajó
  uniós
  halászflotta-nyilvántartási száma és külső jelzései a 26/2004/EK rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint; [28. Módosítás] |
| --- | --- |

a)

a hajó
  uniós
  halászflotta-nyilvántartási száma és külső jelzései a 26/2004/EK rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint; [28. Módosítás]

| b) | az engedélyezett halászati és/vagy átrakodási időszak; |
| --- | --- |

b)

az engedélyezett halászati és/vagy átrakodási időszak;

| c) | az alkalmazott halászfelszerelés. |
| --- | --- |

c)

az alkalmazott halászfelszerelés.

(3)   A Bizottság a naprakésszé tett jegyzéket
  minden év
  január 1-jéig megküldi a GFCM ügyvezető titkárának annak érdekében, hogy az említett hajókat felvehessék a GFCM által a 15 métert meghaladó teljes hosszú és a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen halászatra jogosult hajókról vezetett lajstromba („GFCM-lajstrom”). [29. Módosítás]

(4)   Az (1) bekezdésben említett jegyzék bármilyen változásáról ugyanezen eljárás szerint értesíteni kell a Bizottságot, amely azt a hajó által a halászati tevékenység GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen való megkezdését legalább 10 munkanappal megelőzően továbbítja a GFCM ügyvezető titkárának.

(5)   Az (1) bekezdésben említett jegyzékben nem szereplő, 15 métert meghaladó teljes hosszú
  uniós
  halászhajók a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen halat vagy kagylót nem halászhatnak, nem tarthatnak a fedélzeten, nem rakodhatnak át és nem rakodhatnak ki. [30. Módosítás]

(6)   A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak a következők biztosítására:

| a) | kizárólag csak a lobogójuk alatt közlekedő, az (1) bekezdésben említett jegyzékben szereplő és az általuk kiadott halászati engedélyt a fedélzeten tartó hajók folytathassanak halászati tevékenységet a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen, a halászati engedélyben meghatározott feltételeknek megfelelően; [31. Módosítás] |
| --- | --- |

a)

kizárólag csak a lobogójuk alatt közlekedő, az (1) bekezdésben említett jegyzékben szereplő és az általuk kiadott halászati engedélyt a fedélzeten tartó hajók folytathassanak halászati tevékenységet a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen, a halászati engedélyben meghatározott feltételeknek megfelelően; [31. Módosítás]

| b) | ne legyen kiállítható halászati engedély azon hajók számára, amelyek a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen vagy máshol jogellenes halászatot folytattak, kivéve, ha az új tulajdonos megfelelő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy az előző tulajdonosok és üzemeltetők már semmilyen jogi, haszonélvezeti vagy pénzügyi érdekkel nem rendelkeznek a hajóik tekintetében, és semmilyen ellenőrzést nem gyakorolnak a hajóik felett, illetve hogy hajóik nem vesznek részt jogellenes halászatban és nem is hozhatók azzal összefüggésbe; [32. Módosítás] |
| --- | --- |

b)

ne legyen kiállítható halászati engedély azon hajók számára, amelyek a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen vagy máshol jogellenes halászatot folytattak, kivéve, ha az új tulajdonos megfelelő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy az előző tulajdonosok és üzemeltetők már semmilyen jogi, haszonélvezeti vagy pénzügyi érdekkel nem rendelkeznek a hajóik tekintetében, és semmilyen ellenőrzést nem gyakorolnak a hajóik felett, illetve hogy hajóik nem vesznek részt jogellenes halászatban és nem is hozhatók azzal összefüggésbe; [32. Módosítás]

| c) | amennyire lehetséges, nemzeti jogszabályaik tiltsák az (1) bekezdésben említett jegyzékben szereplő, a lobogójuk alatt közlekedő hajók tulajdonosai és üzemeltetői számára, hogy részt vegyenek a GFCM-lajstromban nem szereplő hajók által a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységben, illetve hogy összefüggésbe hozhatók legyenek azzal; |
| --- | --- |

c)

amennyire lehetséges, nemzeti jogszabályaik tiltsák az (1) bekezdésben említett jegyzékben szereplő, a lobogójuk alatt közlekedő hajók tulajdonosai és üzemeltetői számára, hogy részt vegyenek a GFCM-lajstromban nem szereplő hajók által a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységben, illetve hogy összefüggésbe hozhatók legyenek azzal;

| d) | amennyire lehetséges, nemzeti jogszabályaik követeljék meg, hogy a lobogójuk alatt közlekedő, az (1) bekezdésben említett jegyzékben szereplő hajók tulajdonosai a lobogó szerinti tagállam állampolgárai vagy jogi személyei legyenek; |
| --- | --- |

d)

amennyire lehetséges, nemzeti jogszabályaik követeljék meg, hogy a lobogójuk alatt közlekedő, az (1) bekezdésben említett jegyzékben szereplő hajók tulajdonosai a lobogó szerinti tagállam állampolgárai vagy jogi személyei legyenek;

| e) | hajóik feleljenek meg valamennyi vonatkozó védelmi és gazdálkodási GFCM-intézkedésnek. |
| --- | --- |

e)

hajóik feleljenek meg valamennyi vonatkozó védelmi és gazdálkodási GFCM-intézkedésnek.

(7)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak megtiltása érdekében, hogy a 15 métert meghaladó teljes hosszú, a GFCM-lajstromban nem szereplő hajók a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen halat vagy kagylót halásszanak, és az itt fogott halat vagy kagylót a fedélzeten tartsák, átrakodják vagy kirakodják.

(8)   A tagállamok haladéktalanul továbbítanak a Bizottságnak minden olyan információt, amelynek alapján nagy valószínűséggel feltételezhető, hogy a 15 métert meghaladó teljes hosszú, a GFCM-lajstromban nem szereplő hajók a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen halat vagy kagylót halásznak, illetve rakodnak át.

II.   fejezet

A kikötő szerinti állam által végrehajtott intézkedések

18. cikk

Hatály

Ez a fejezet a harmadik országok halászhajóira vonatkozik.

19. cikk

Előzetes értesítés

Az 1005/2008/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésétől ▐ eltérve, az előzetes értesítést legalább 72 órával a kikötőbe érkezés becsült időpontját megelőzően kell megküldeni. [33. Módosítás]

20. cikk

Kikötői ellenőrzések

(1)   Az 1005/2008/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően a tagállamok kijelölt kikötőikben évente a kirakodási és átrakodási műveletek legalább 15 %-ára kiterjedő ellenőrzést végeznek.

(2)   Az 1005/2008/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően minden esetben ellenőrzést kell folytatni a valamely tagállam kikötőjébe előzetes engedély nélkül belépő halászhajók tekintetében.

21. cikk

Ellenőrzési eljárás

A kikötői ellenőrzéseknek az 1005/2008/EK rendelet 10. cikkében előírt követelményeken túlmenően meg kell felelniük az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeknek.

22. cikk

Kikötőhasználat megtagadása

(1)   A tagállamok valamely harmadik ország hajója számára nem engedélyezik kikötőjükben a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen fogott halászati termékek kirakodását, átrakodását vagy feldolgozását, továbbá megtagadják a kikötői szolgáltatásokhoz való hozzáférést – ideértve többek között az üzemanyag-felvételi és készletfelvételi szolgáltatásokat –, kivéve az Egyesült Nemzetek Szervezete Tengerjogi Egyezményének 18. cikke szerinti vis maior vagy vész esetén az ilyen helyzet helyrehozásához elengedhetetlenül szükséges szolgáltatásokat, ha; [34. Módosítás]

| a) | a hajó nem
  felel meg e rendelet követelményeinek
  ; vagy [35. Módosítás] |
| --- | --- |

a)

a hajó nem
  felel meg e rendelet követelményeinek
  ; vagy [35. Módosítás]

| b) | a hajó szerepel valamely regionális halászati gazdálkodási szervezet azon hajókról nyilvántartott jegyzékében, amelyek jogellenes halászatot folytattak, vagy támogatták azt; vagy |
| --- | --- |

b)

a hajó szerepel valamely regionális halászati gazdálkodási szervezet azon hajókról nyilvántartott jegyzékében, amelyek jogellenes halászatot folytattak, vagy támogatták azt; vagy

| c) | a hajó nem rendelkezik a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen halászati vagy halászattal kapcsolatos tevékenység folytatására feljogosító érvényes engedéllyel. |
| --- | --- |

c)

a hajó nem rendelkezik a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó területen halászati vagy halászattal kapcsolatos tevékenység folytatására feljogosító érvényes engedéllyel.

(2)   Az (1) bekezdést az 1005/2008/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének és 37. cikke (5) és (6) bekezdésének a kikötőhasználat megtagadására vonatkozó rendelkezései mellett kell alkalmazni.

(3)   Amennyiben egy tagállam az (1) és (2) bekezdéssel összhangban kikötőjének használatát megtagadta, erről haladéktalanul értesíti a hajó parancsnokát, a lobogó szerinti államot, a Bizottságot és a GFCM ügyvezető titkárát.

(4)   Amennyiben az (1) és (2) bekezdésben említett megtagadásra alapot adó feltételek már nem állnak fenn, a tagállam a megtagadást visszavonja, és erről értesíti a (3) bekezdés szerint kiadott értesítés címzettjeit.

IV.   CÍM

EGYÜTTMŰKÖDÉS, TÁJÉKOZTATÁS ÉS JELENTÉSTÉTEL

23. cikk

Együttműködés és tájékoztatás

(1)   A Bizottság és a tagállamok együttműködnek és információt cserélnek a GFCM ügyvezető titkárával, különösen az alábbiak révén:

| a) | információk lekérése a fontos adatbázisokból, és információk szolgáltatása az ilyen adatbázisok részére; |
| --- | --- |

a)

információk lekérése a fontos adatbázisokból, és információk szolgáltatása az ilyen adatbázisok részére;

| b) | együttműködésre való felkérés és együttműködés biztosítása e rendelet hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

b)

együttműködésre való felkérés és együttműködés biztosítása e rendelet hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti halászati információs rendszerük lehetővé tegye közöttük és a GFCM titkársága között a III. címben említett, a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzésekre vonatkozó információk közvetlen elektronikus cseréjét, kellő figyelemmel a megfelelő titoktartási követelményekre.

(3)   A tagállamok intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy elektronikus úton megosszák az információkat az illetékes nemzeti szervekkel, és koordinálják az említett szerveknek
  a III. cím II. fejezetében
  megállapított intézkedések végrehajtására irányuló tevékenységeit. [36. Módosítás]

(4)   A tagállamok e rendelet céljából összeállítják a kapcsolattartó pontok jegyzékét, amelyet elektronikus úton haladéktalanul továbbítanak a Bizottságnak, a GFCM ügyvezető titkárának és a GFCM-megállapodás szerződő feleinek.

24. cikk

A statisztikai mátrixok jelentése

(1)   A tagállamok minden évben május 1-jéig benyújtják a GFCM ügyvezető titkárának a III. melléklet szerinti, a GFCM statisztikai mátrixában foglalt Task 1.1-re, 1.2-re, 1.3-ra, 1.4-re és 1.5-re vonatkozó adatokat.

▐ [37. Módosítás]

(2)   A Task 1.3-ra és 1.5-re vonatkozó adatokat első alkalommal 2011. február 1-jéig kell benyújtani.

(3)   Az (1) bekezdésben említett adatok benyújtásához a tagállamok a GFCM adatbeviteli rendszerét vagy a GFCM titkársága által meghatározott és az alábbi weboldalon közzétett megfelelő adatküldési szabványt és protokollt használják: http://www.gfcm.org/gfcm/topic/16164.

(4)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikk alapján benyújtott adatokról.

V.   CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

25. cikk

Végrehajtási aktusok [48. Módosítás]

E rendelet
  egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében
  a
  Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el. E végrehajtási aktusokat – amelyek e rendelet 27. cikkének sérelme nélkül alkalmazandók, és nem alkalmazandók a rendelet azon rendelkezéseire, amelyek a kikötő szerinti államok által végrehajtott, II. fejezetben foglalt intézkedésekre, valamint a kikötő szerinti államok hatóságai által végzett, II. mellékletben foglalt ellenőrzési eljárásokra vonatkoznak – a
  26. cikk (2) bekezdésében
  említett vizsgálati
  eljárásnak megfelelően kell elfogadni. [49. Módosítás]

26. cikk

Bizottsági eljárás [50. Módosítás]

(1)   A Bizottságot
  a 2371/2002/EK tanácsi rendelet 30. cikkének (1) bekezdése által létrehozott
  Halászati és Akvakultúra-ágazati
  Bizottság
  segíti.
  Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti bizottságnak tekintendő. [51. Módosítás]

(2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor
  a 182/2011/EU rendelet 5
  . cikkét kell alkalmazni. ▐ [52. Módosítás]

▐ [40. Módosítás]

27. cikk

Felhatalmazás

Szükség esetén a rendszer meglévő rendelkezései Unióra nézve kötelezővé váló módosításainak az uniós jogszabályokba történő átültetése érdekében a Bizottság a 28. cikknek megfelelően és a 29. és 30. cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén az alábbiak tekintetében módosíthatja e rendelet rendelkezéseit:

| — | a halászati korlátozás alá vont, a 4., 5., 6., 7., 8. és 9. cikkben megjelölt terület az Oroszlán-öbölben; |
| --- | --- |

—

a halászati korlátozás alá vont, a 4., 5., 6., 7., 8. és 9. cikkben megjelölt terület az Oroszlán-öbölben;

| — | az érzékeny mélytengeri élőhelyek védelme érdekében halászati korlátozás alá vont, a II. cím I. fejezete II. szakaszának 10. és 11. cikkében megjelölt területek; |
| --- | --- |

—

az érzékeny mélytengeri élőhelyek védelme érdekében halászati korlátozás alá vont, a II. cím I. fejezete II. szakaszának 10. és 11. cikkében megjelölt területek;

| — | a II. cím II. fejezetének 12. és 13. cikkében említett halászati tilalmi időszak megállapítása a halcsoportosulást előidéző eszközöket használó aranymakréla-halászatra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

a II. cím II. fejezetének 12. és 13. cikkében említett halászati tilalmi időszak megállapítása a halcsoportosulást előidéző eszközöket használó aranymakréla-halászatra vonatkozóan;

| — | a GFCM ügyvezető titkárának a 15. cikk (4) bekezdése szerint továbbított információk; |
| --- | --- |

—

a GFCM ügyvezető titkárának a 15. cikk (4) bekezdése szerint továbbított információk;

| — | a 17. cikk értelmében engedéllyel rendelkező hajók lajstroma; |
| --- | --- |

—

a 17. cikk értelmében engedéllyel rendelkező hajók lajstroma;

| — | a 23. és 24. cikkben említett együttműködés, tájékoztatás és jelentéstétel; |
| --- | --- |

—

a 23. és 24. cikkben említett együttműködés, tájékoztatás és jelentéstétel;

| — | a GFCM földrajzi alterületek I. melléklet szerinti táblázata, térképe és földrajzi koordinátái; |
| --- | --- |

—

a GFCM földrajzi alterületek I. melléklet szerinti táblázata, térképe és földrajzi koordinátái;

| — | a III. mellékletben szereplő GFCM statisztikai mátrixok; |
| --- | --- |

—

a III. mellékletben szereplő GFCM statisztikai mátrixok;

[41. Módosítás]

28. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság az ...

   (14)

  -t követő három éves időtartamra szóló felhatalmazást kap a 27. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb hat hónappal a három éves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem vonja vissza a felhatalmazást a 29. cikknek megfelelően, akkor az automatikusan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(2)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 29. és a 30. cikk határozza meg.

[42. Módosítás]

29. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 27. cikkben említett felhatalmazást.

(2)
     
  A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról és milyen lehetséges indokok alapján kíván határozni.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

[43. Módosítás]

30. cikk

Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen

(1)
     
  Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(2)
     
  Ha az (1) bekezdésben említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az időtartam letelte előtt hatályba léphet.

(3)
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett időtartamon belül kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.

[44. Módosítás]

31. cikk

Az 1967/2006/EK rendelet módosítása

Az 1967/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| a) | a 4. cikkben a (3) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

a)

a 4. cikkben a (3) bekezdést el kell hagyni;

| b) | a 9. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  A (4) bekezdésben említettektől eltérő vontatott hálók esetében a legkisebb szembőség:










  a) | a zsákvégnél 40 mm-es szembőségű négyzetes szemű háló, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a 9. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  A (4) bekezdésben említettektől eltérő vontatott hálók esetében a legkisebb szembőség:

a)

a zsákvégnél 40 mm-es szembőségű négyzetes szemű háló, vagy

| b) | a hajótulajdonos kellően indokolt kérésére 50 mm-es, rombusz-szemű háló, amelynek engedélyezett méretszelektivitása megegyezik az a) pontban említett hálók méretszelektivitásával, vagy annál nagyobb. |
| --- | --- |

b)

a hajótulajdonos kellően indokolt kérésére 50 mm-es, rombusz-szemű háló, amelynek engedélyezett méretszelektivitása megegyezik az a) pontban említett hálók méretszelektivitásával, vagy annál nagyobb.

A halászhajók a két hálófajta közül csak az egyiknek a használatára és fedélzeten való tartására kapnak engedélyt.

A Bizottság e bekezdés végrehajtásáról 2012. június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelynek alapján – a tagállamoktól 2011. december 31-ig beérkezett információkra is tekintettel – szükség esetén megfelelő kiigazításokat javasol.”;

| c) | a 24. cikket el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

a 24. cikket el kell hagyni;

| d) | a 27. cikkben az (1) és (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

a 27. cikkben az (1) és (4) bekezdést el kell hagyni.

▐ [46. Módosítás]

32. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 354., 2010.12.28., 71. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. március 8-i álláspontja.

2

(3)  HL L 190., 1998.7.4., 34. o.

3

(4)  A 43/2009/EK tanácsi rendelet 28–31. cikke, a 40/2008/EK tanácsi rendelet 29–31. cikke, a 41/2007/EK tanácsi rendelet 26–27. cikke és az 51/2006/EK tanácsi rendelet III. melléklete.

4

(5)  HL L 409., 2006.12.30., 11. o.

5

(6)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

6

286

(7)  

  HL L 55., 2011.02.28., 13. o.

7

HL L 55., 2011.02.28., 13. o.

(8)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

8

(9)  
  Az e rendelet hatálybalépését követő 20 munkanapon belül
  .

9

Az e rendelet hatálybalépését követő 20 munkanapon belül

(10)  HL L 5., 2004.1.9., 25. o.

10

(11)  HL L 171., 1994.7.6., 7. o.

11

(12)  
  E rendelet hatálybalépését követő 20 munkanapon belül.

12

E rendelet hatálybalépését követő 20 munkanapon belül.

(13)  HL L 60., 2008.3.5., 1. o.

13

(14)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

14

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

---

2011. március 8., keddI. MELLÉKLET

A)   A GFCM földrajzi alterületek táblázata

| FAO ALTERÜLET | FAO STATISZTIKAI KÖRZET | Földrajzi alterület |
| --- | --- | --- |
| NYUGATI RÉSZ | 1.1 | BALEÁR-SZIGETEK | 1 | Az Alborán-tenger északi része |
| 2 | Alborán-sziget |
| 3 | Az Alborán-tenger déli része |
| 4 | Algéria |
| 5 | Baleár-szigetek |
| 6 | Észak-Spanyolország |
| 11.1 | Szardínia (nyugati része) |
| 1.2 | OROSZLÁN-ÖBÖL | 7 | Oroszlán-öböl |
| 1.3 | SZARDÍNIA | 8 | Korzika |
| 9 | A Ligur-tenger, valamint a Tirrén-tenger északi része |
| 10 | A Tirrén-tenger déli része |
| 11.2 | Szardínia (keleti része) |
| 12 | Észak-Tunézia |
| KÖZÉPSŐ RÉSZ | 2.1 | ADRIAI-TENGER | 17 | Az Adriai-tenger északi része |
| 18 | Az Adriai-tenger déli része (részben) |
| 2.2 | JÓN-TENGER | 13 | Hammameti-öböl |
| 14 | Gabèsi-öböl |
| 15 | Málta |
| 16 | Dél-Szicília |
| 18 | Az Adriai-tenger déli része (részben) |
| 19 | A Jón-tenger nyugati része |
| 20 | A Jón-tenger keleti része |
| 21 | A Jón-tenger déli része |
| KELETI RÉSZ | 3.1 | ÉGEI-TENGER | 22 | Égei-tenger |
| 23 | Kréta |
| 3.2 | LEVANTEI MEDENCE | 24 | A Levantei-medence északi része |
| 25 | Ciprus |
| 26 | A Levantei-medence déli része |
| 27 | Levantei-medence |
| FEKETE-TENGER | 4.1 | MÁRVÁNY-TENGER | 28 | Márvány-tenger |
| 4.2 | FEKETE-TENGER | 29 | Fekete-tenger |
| 4.3 | AZOVI-TENGER | 30 | Azovi-tenger |

FAO ALTERÜLET

FAO STATISZTIKAI KÖRZET

Földrajzi alterület

NYUGATI RÉSZ

1.1

BALEÁR-SZIGETEK

1

Az Alborán-tenger északi része

2

Alborán-sziget

3

Az Alborán-tenger déli része

4

Algéria

5

Baleár-szigetek

6

Észak-Spanyolország

11.1

Szardínia (nyugati része)

1.2

OROSZLÁN-ÖBÖL

7

Oroszlán-öböl

1.3

SZARDÍNIA

8

Korzika

9

A Ligur-tenger, valamint a Tirrén-tenger északi része

10

A Tirrén-tenger déli része

11.2

Szardínia (keleti része)

12

Észak-Tunézia

KÖZÉPSŐ RÉSZ

2.1

ADRIAI-TENGER

17

Az Adriai-tenger északi része

18

Az Adriai-tenger déli része (részben)

2.2

JÓN-TENGER

13

Hammameti-öböl

14

Gabèsi-öböl

15

Málta

16

Dél-Szicília

18

Az Adriai-tenger déli része (részben)

19

A Jón-tenger nyugati része

20

A Jón-tenger keleti része

21

A Jón-tenger déli része

KELETI RÉSZ

3.1

ÉGEI-TENGER

22

Égei-tenger

23

Kréta

3.2

LEVANTEI MEDENCE

24

A Levantei-medence északi része

25

Ciprus

26

A Levantei-medence déli része

27

Levantei-medence

FEKETE-TENGER

4.1

MÁRVÁNY-TENGER

28

Márvány-tenger

4.2

FEKETE-TENGER

29

Fekete-tenger

4.3

AZOVI-TENGER

30

Azovi-tenger

B)   A GFCM földrajzi alterületek térképe (GFCM, 2009)

Image

C)   A GFCM földrajzi alterületek földrajzi koordinátái (GFCM, 2009)

| F. ALT. | HATÁROK |
| --- | --- |
| 1 | Partvonal
  é. sz. 36° ny. h. 5° 36′
  é. sz. 36° ny. h. 3° 20′
  é. sz. 36° 05′ ny. h. 3° 20′
  é. sz. 36° 05′ ny. h. 2° 40′
  é. sz. 36° ny. h. 2° 40′
  é. sz. 36° ny. h. 1° 30′
  é. sz. 36° 30′ ny. h. 1° 30′
  é. sz. 36° 30′ ny. h. 1°
  é. sz. 37° 36′ ny. h. 1° |
| 2 | é. sz. 36° 05′ ny. h. 3° 20′
  é. sz. 36° 05′ ny. h. 2° 40′
  é. sz. 35° 45′ ny. h. 3° 20′
  é. sz. 35° 45′ ny. h. 2° 40′ |
| 3 | Partvonal
  é. sz. 36° ny. h. 5° 36′
  é. sz. 35° 49′ ny. h. 5° 36′
  é. sz. 36° ny. h. 3° 20′
  é. sz. 35° 45′ ny. h. 3° 20′
  é. sz. 35° 45′ ny. h. 2° 40′
  é. sz. 36° ny. h. 2° 40′
  é. sz. 36° ny. h. 1° 13′
  Marokkó és Algéria határa |
| 4 | Partvonal
  é. sz. 36° ny. h. 2° 13′
  é. sz. 36° ny. h. 1° 30′
  é. sz. 36° 30′ ny. h. 1° 30′
  é. sz. 36° 30′ ny. h. 1°
  é. sz. 37° ny. h. 1°
  é. sz. 37° k. h. 0° 30′
  é. sz. 38° k. h. 0° 30′
  é. sz. 38° k. h. 8° 35′
  Algéria és Tunézia határa
  Marokkó és Algéria határa |
| 5 | é. sz. 38° k. h. 0° 30′
  é. sz. 39° 30′ k. h. 0° 30′
  é. sz. 39° 30′ ny. h. 1° 30′
  é. sz. 40° k. h. 1° 30′
  é. sz. 40° k. h. 2°
  é. sz. 40° 30′ k. h. 2°
  é. sz. 40° 30′ k. h. 6°
  é. sz. 38° k. h. 6° |
| 6 | Partvonal
  é. sz. 37° 36′ ny. h. 1°
  é. sz. 37° ny. h. 1°
  é. sz. 37° k. h. 0° 30′
  é. sz. 39° 30′ k. h. 0° 30′
  é. sz. 39° 30′ ny. h. 1° 30′
  é. sz. 40° k. h. 1° 30′
  é. sz. 40° k. h. 2°
  é. sz. 40° 30′ k. h. 2°
  é. sz. 40° 30′ k. h. 6°
  é. sz. 41° 47′ k. h. 6°
  é. sz. 42° 26′ k. h. 3° 09′ |
| 7 | Partvonal
  é. sz. 42° 26′ k. h. 3° 09′
  é. sz. 41° 20′ k. h. 8°
  Franciaország és Olaszország határa |
| 8 | é. sz. 43° 15′ k. h. 7° 38′
  é. sz. 43° 15′ k. h. 9° 45′
  é. sz. 41° 18′ k. h. 9° 45′
  é. sz. 41° 20′ k. h. 8°
  é. sz. 41° 18′ k. h. 8° |
| 9 | Partvonal
  Franciaország és Olaszország határa
  é. sz. 43° 15′ k. h. 7° 38′
  é. sz. 43° 15′ k. h. 9° 45′
  é. sz. 41° 18′ k. h. 9° 45′
  é. sz. 41° 18′ k. h. 13° |
| 10 | Partvonal (beleértve Észak-Szicíliát is)
  é. sz. 41° 18′ k. h. 13°
  é. sz. 41° 18′ k. h. 11°
  é. sz. 38° k. h. 11°
  é. sz. 38° k. h. 12° 30′ |
| 11 | é. sz. 41° 47′ k. h. 6°
  é. sz. 41° 18′ k. h. 6°
  é. sz. 41° 18′ k. h. 11°
  é. sz. 38° 30′ k. h. 11°
  é. sz. 38° 30′ k. h. 8° 30′
  é. sz. 38° k. h. 8° 30′
  é. sz. 38° k. h. 6° |
| 12 | Partvonal
  Algéria és Tunézia határa
  é. sz. 38° k. h. 8° 30′
  é. sz. 38° 30′ k. h. 8° 30′
  é. sz. 38° 30′ k. h. 11°
  é. sz. 38° k. h. 11°
  é. sz. 37° k. h. 12°
  é. sz. 37° k. h. 11° 04′ |
| 13 | Partvonal
  é. sz. 37° k. h. 11° 04′
  é. sz. 37° k. h. 12°
  é. sz. 35° k. h. 13° 30′
  é. sz. 35° k. h. 11° |
| 14 | Partvonal
  é. sz. 35° k. h. 11°
  é. sz. 35° k. h. 15° 18′
  Tunézia és Líbia határa |
| 15 | é. sz. 36° 30′ k. h. 13° 30′
  é. sz. 35° k. h. 13° 30′
  é. sz. 35° k. h. 15° 18′
  é. sz. 36° 30′ k. h. 15° 18′ |
| 16 | Partvonal
  é. sz. 38° k. h. 12° 30′
  é. sz. 38° k. h. 11°
  é. sz. 37° k. h. 12°
  é. sz. 35° k. h. 13° 30′
  é. sz. 36° 30′ k. h. 13° 30′
  é. sz. 36° 30′ k. h. 15° 18′
  é. sz. 37° k. h. 15° 18′ |
| 17 | Partvonal
  é. sz. 41° 55′ k. h. 15° 08′
  Horvátország és Montenegró határa |
| 18 | Partvonal (mindkét oldal)
  é. sz. 41° 55′ k. h. 15° 08′
  é. sz. 40° 04′ k. h. 18° 29′
  Horvátország és Montenegró határa
  Albánia és Görögország határa |
| 19 | Partvonal (beleértve Kelet-Szicíliát is)
  é. sz. 40° 04′ k. h. 18° 29′
  é. sz. 37° k. h. 15° 18′
  é. sz. 35° k. h. 15° 18′
  é. sz. 35° k. h. 19° 10′
  é. sz. 39° 58′ k. h. 19° 10′ |
| 20 | Partvonal
  Albánia és Görögország határa
  é. sz. 39° 58′ k. h. 19° 10′
  é. sz. 35° k. h. 19° 10′
  é. sz. 35° k. h. 23°
  é. sz. 36° 30′ k. h. 23° |
| 21 | Partvonal
  Tunézia és Líbia határa
  é. sz. 35° k. h. 15° 18′
  é. sz. 35° k. h. 23°
  é. sz. 34° k. h. 23°
  é. sz. 34° k. h. 25° 09′
  Líbia és Egyiptom határa |
| 22 | Partvonal
  é. sz. 36° 30′ k. h. 23°
  é. sz. 36° k. h. 23°
  é. sz. 36° k. h. 26° 30′
  é. sz. 34° k. h. 26° 30′
  é. sz. 34° k. h. 29°
  é. sz. 36° 43′ k. h. 29° |
| 23 | é. sz. 36° k. h. 23°
  é. sz. 36° k. h. 26° 30′
  é. sz. 34° k. h. 26° 30′
  é. sz. 34° k. h. 23° |
| 24 | Partvonal
  é. sz. 36° 43′ k. h. 29°
  é. sz. 34° k. h. 29°
  é. sz. 34° k. h. 32°
  é. sz. 35° 47′ k. h. 32°
  é. sz. 35° 47′ k. h. 35°
  Törökország és Szíria határa |
| 25 | é. sz. 35° 47′ k. h. 32°
  é. sz. 34° k. h. 32°
  é. sz. 34° k. h. 35°
  é. sz. 35° 47′ k. h. 35° |
| 26 | Partvonal
  Líbia és Egyiptom határa
  é. sz. 34° k. h. 25° 09′
  é. sz. 34° k. h. 34° 13′
  Egyiptom és a Gázai övezet határa |
| 27 | Partvonal
  Egyiptom és a Gázai övezet határa
  é. sz. 34° k. h. 34° 13′
  é. sz. 34° k. h. 35°
  é. sz. 35° 47′ k. h. 35°
  Törökország és Szíria határa |
| 28 | |
| 29 | |
| 30 | |

F. ALT.

HATÁROK

1

Partvonal

é. sz. 36° ny. h. 5° 36′

é. sz. 36° ny. h. 3° 20′

é. sz. 36° 05′ ny. h. 3° 20′

é. sz. 36° 05′ ny. h. 2° 40′

é. sz. 36° ny. h. 2° 40′

é. sz. 36° ny. h. 1° 30′

é. sz. 36° 30′ ny. h. 1° 30′

é. sz. 36° 30′ ny. h. 1°

é. sz. 37° 36′ ny. h. 1°

2

é. sz. 36° 05′ ny. h. 3° 20′

é. sz. 36° 05′ ny. h. 2° 40′

é. sz. 35° 45′ ny. h. 3° 20′

é. sz. 35° 45′ ny. h. 2° 40′

3

Partvonal

é. sz. 36° ny. h. 5° 36′

é. sz. 35° 49′ ny. h. 5° 36′

é. sz. 36° ny. h. 3° 20′

é. sz. 35° 45′ ny. h. 3° 20′

é. sz. 35° 45′ ny. h. 2° 40′

é. sz. 36° ny. h. 2° 40′

é. sz. 36° ny. h. 1° 13′

Marokkó és Algéria határa

4

Partvonal

é. sz. 36° ny. h. 2° 13′

é. sz. 36° ny. h. 1° 30′

é. sz. 36° 30′ ny. h. 1° 30′

é. sz. 36° 30′ ny. h. 1°

é. sz. 37° ny. h. 1°

é. sz. 37° k. h. 0° 30′

é. sz. 38° k. h. 0° 30′

é. sz. 38° k. h. 8° 35′

Algéria és Tunézia határa

Marokkó és Algéria határa

5

é. sz. 38° k. h. 0° 30′

é. sz. 39° 30′ k. h. 0° 30′

é. sz. 39° 30′ ny. h. 1° 30′

é. sz. 40° k. h. 1° 30′

é. sz. 40° k. h. 2°

é. sz. 40° 30′ k. h. 2°

é. sz. 40° 30′ k. h. 6°

é. sz. 38° k. h. 6°

6

Partvonal

é. sz. 37° 36′ ny. h. 1°

é. sz. 37° ny. h. 1°

é. sz. 37° k. h. 0° 30′

é. sz. 39° 30′ k. h. 0° 30′

é. sz. 39° 30′ ny. h. 1° 30′

é. sz. 40° k. h. 1° 30′

é. sz. 40° k. h. 2°

é. sz. 40° 30′ k. h. 2°

é. sz. 40° 30′ k. h. 6°

é. sz. 41° 47′ k. h. 6°

é. sz. 42° 26′ k. h. 3° 09′

7

Partvonal

é. sz. 42° 26′ k. h. 3° 09′

é. sz. 41° 20′ k. h. 8°

Franciaország és Olaszország határa

8

é. sz. 43° 15′ k. h. 7° 38′

é. sz. 43° 15′ k. h. 9° 45′

é. sz. 41° 18′ k. h. 9° 45′

é. sz. 41° 20′ k. h. 8°

é. sz. 41° 18′ k. h. 8°

9

Partvonal

Franciaország és Olaszország határa

é. sz. 43° 15′ k. h. 7° 38′

é. sz. 43° 15′ k. h. 9° 45′

é. sz. 41° 18′ k. h. 9° 45′

é. sz. 41° 18′ k. h. 13°

10

Partvonal (beleértve Észak-Szicíliát is)

é. sz. 41° 18′ k. h. 13°

é. sz. 41° 18′ k. h. 11°

é. sz. 38° k. h. 11°

é. sz. 38° k. h. 12° 30′

11

é. sz. 41° 47′ k. h. 6°

é. sz. 41° 18′ k. h. 6°

é. sz. 41° 18′ k. h. 11°

é. sz. 38° 30′ k. h. 11°

é. sz. 38° 30′ k. h. 8° 30′

é. sz. 38° k. h. 8° 30′

é. sz. 38° k. h. 6°

12

Partvonal

Algéria és Tunézia határa

é. sz. 38° k. h. 8° 30′

é. sz. 38° 30′ k. h. 8° 30′

é. sz. 38° 30′ k. h. 11°

é. sz. 38° k. h. 11°

é. sz. 37° k. h. 12°

é. sz. 37° k. h. 11° 04′

13

Partvonal

é. sz. 37° k. h. 11° 04′

é. sz. 37° k. h. 12°

é. sz. 35° k. h. 13° 30′

é. sz. 35° k. h. 11°

14

Partvonal

é. sz. 35° k. h. 11°

é. sz. 35° k. h. 15° 18′

Tunézia és Líbia határa

15

é. sz. 36° 30′ k. h. 13° 30′

é. sz. 35° k. h. 13° 30′

é. sz. 35° k. h. 15° 18′

é. sz. 36° 30′ k. h. 15° 18′

16

Partvonal

é. sz. 38° k. h. 12° 30′

é. sz. 38° k. h. 11°

é. sz. 37° k. h. 12°

é. sz. 35° k. h. 13° 30′

é. sz. 36° 30′ k. h. 13° 30′

é. sz. 36° 30′ k. h. 15° 18′

é. sz. 37° k. h. 15° 18′

17

Partvonal

é. sz. 41° 55′ k. h. 15° 08′

Horvátország és Montenegró határa

18

Partvonal (mindkét oldal)

é. sz. 41° 55′ k. h. 15° 08′

é. sz. 40° 04′ k. h. 18° 29′

Horvátország és Montenegró határa

Albánia és Görögország határa

19

Partvonal (beleértve Kelet-Szicíliát is)

é. sz. 40° 04′ k. h. 18° 29′

é. sz. 37° k. h. 15° 18′

é. sz. 35° k. h. 15° 18′

é. sz. 35° k. h. 19° 10′

é. sz. 39° 58′ k. h. 19° 10′

20

Partvonal

Albánia és Görögország határa

é. sz. 39° 58′ k. h. 19° 10′

é. sz. 35° k. h. 19° 10′

é. sz. 35° k. h. 23°

é. sz. 36° 30′ k. h. 23°

21

Partvonal

Tunézia és Líbia határa

é. sz. 35° k. h. 15° 18′

é. sz. 35° k. h. 23°

é. sz. 34° k. h. 23°

é. sz. 34° k. h. 25° 09′

Líbia és Egyiptom határa

22

Partvonal

é. sz. 36° 30′ k. h. 23°

é. sz. 36° k. h. 23°

é. sz. 36° k. h. 26° 30′

é. sz. 34° k. h. 26° 30′

é. sz. 34° k. h. 29°

é. sz. 36° 43′ k. h. 29°

23

é. sz. 36° k. h. 23°

é. sz. 36° k. h. 26° 30′

é. sz. 34° k. h. 26° 30′

é. sz. 34° k. h. 23°

24

Partvonal

é. sz. 36° 43′ k. h. 29°

é. sz. 34° k. h. 29°

é. sz. 34° k. h. 32°

é. sz. 35° 47′ k. h. 32°

é. sz. 35° 47′ k. h. 35°

Törökország és Szíria határa

25

é. sz. 35° 47′ k. h. 32°

é. sz. 34° k. h. 32°

é. sz. 34° k. h. 35°

é. sz. 35° 47′ k. h. 35°

26

Partvonal

Líbia és Egyiptom határa

é. sz. 34° k. h. 25° 09′

é. sz. 34° k. h. 34° 13′

Egyiptom és a Gázai övezet határa

27

Partvonal

Egyiptom és a Gázai övezet határa

é. sz. 34° k. h. 34° 13′

é. sz. 34° k. h. 35°

é. sz. 35° 47′ k. h. 35°

Törökország és Szíria határa

28

29

30

---

2011. március 8., keddII. MELLÉKLET

A kikötő szerinti illetékes állam hatósága által a hajók tekintetében végzett ellenőrzési eljárások

(1)   A hajó azonosítása

A kikötői ellenőrzést végző személy(ek):

| a) | ha szükséges, a lobogó szerinti állammal való megfelelő kapcsolatfelvétellel vagy a nemzetközi hajólajstromok segítségével ellenőrzi(k), hogy a fedélzeten tartott hivatalos iratok érvényesek-e; |
| --- | --- |

a)

ha szükséges, a lobogó szerinti állammal való megfelelő kapcsolatfelvétellel vagy a nemzetközi hajólajstromok segítségével ellenőrzi(k), hogy a fedélzeten tartott hivatalos iratok érvényesek-e;

| b) | ha szükséges, gondoskodik (gondoskodnak) az iratok hivatalos fordításának elkészíttetéséről; |
| --- | --- |

b)

ha szükséges, gondoskodik (gondoskodnak) az iratok hivatalos fordításának elkészíttetéséről;

| c) | meggyőződik (meggyőződnek) róla, hogy a hajó neve, lobogója, külső azonosító száma és jelzése (és ha van ilyen, a hajó azonosítását szolgáló Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) szám), valamint nemzetközi rádióhívójele pontos; |
| --- | --- |

c)

meggyőződik (meggyőződnek) róla, hogy a hajó neve, lobogója, külső azonosító száma és jelzése (és ha van ilyen, a hajó azonosítását szolgáló Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) szám), valamint nemzetközi rádióhívójele pontos;

| d) | amennyire lehetséges, megvizsgálja (megvizsgálják), hogy változott-e a hajó neve és/vagy lobogója, és ha igen, feljegyzi(k) annak korábbi nevét (neveit) és lobogóját (lobogóit); |
| --- | --- |

d)

amennyire lehetséges, megvizsgálja (megvizsgálják), hogy változott-e a hajó neve és/vagy lobogója, és ha igen, feljegyzi(k) annak korábbi nevét (neveit) és lobogóját (lobogóit);

| e) | feljegyzi(k) a lajstromozás szerinti kikötőt, a tulajdonos (ha eltér a tulajdonostól, az üzemeltető és haszonélvező), a hajóügynök és a hajóparancsnok nevét és címét, beleértve a vállalat vagy bejegyzett tulajdonos egyedi azonosítóját, ha van ilyen; és |
| --- | --- |

e)

feljegyzi(k) a lajstromozás szerinti kikötőt, a tulajdonos (ha eltér a tulajdonostól, az üzemeltető és haszonélvező), a hajóügynök és a hajóparancsnok nevét és címét, beleértve a vállalat vagy bejegyzett tulajdonos egyedi azonosítóját, ha van ilyen; és

| f) | ha az előző öt év során a hajónak más tulajdonosa(i) is volt(ak), feljegyzi(k) a korábbi tulajdonos(ok) nevét (neveit) és címét (címeit). |
| --- | --- |

f)

ha az előző öt év során a hajónak más tulajdonosa(i) is volt(ak), feljegyzi(k) a korábbi tulajdonos(ok) nevét (neveit) és címét (címeit).

(2)   Engedély(ek)

A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) ellenőrzi(k), hogy a halászati engedély, vagy a hal és halászati termékek szállítására feljogosító engedély(ek) megegyezik (megegyeznek)-e az (1) pont szerint megszerzett információkkal, valamint a területek, fajok és halászeszközök tekintetében megvizsgálja (megvizsgálják) az engedély(ek) érvényességi idejét és alkalmazásuk módját.

(3)   Egyéb iratok

A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) minden vonatkozó iratot átvizsgál(nak), beleértve az elektronikus dokumentumokat is. Vonatkozó irat lehet a hajónapló, különösen a halászati napló, valamint a személyzeti jegyzék, a rakodási terv és, ha van ilyen, a halraktárak rajza vagy leírása. Az ilyen raktárakat vagy helyiségeket ellenőrizhetik annak igazolása érdekében, hogy méretük és kialakításuk megegyezik-e ezekkel a rajzokkal vagy leírásokkal, és hogy a rakodást a rakodási tervnek megfelelően hajtják-e végre. Adott esetben ezek az iratok magukban foglalják a valamely regionális halászati gazdálkodási szervezet által kiállított fogási dokumentumokat vagy kereskedelmi okmányokat is.

(4)   Halászeszközök

| a) | A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) ellenőrzi(k), hogy a fedélzeten tartott halászeszközök megfelelnek-e az engedély(ek)ben meghatározott feltételeknek. Az eszközök ellenőrzése kiterjedhet annak vizsgálatára is, hogy az olyan jellemzők, mint például a szembőség (és egyéb lehetséges eszközök), a hálók hossza, a horgok mérete, teljesítik-e a vonatkozó szabályozás előírásait, és hogy az eszközök azonosító jelzései megfelelnek-e azoknak, amelyekre a hajónak engedélye van. |
| --- | --- |

a)

A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) ellenőrzi(k), hogy a fedélzeten tartott halászeszközök megfelelnek-e az engedély(ek)ben meghatározott feltételeknek. Az eszközök ellenőrzése kiterjedhet annak vizsgálatára is, hogy az olyan jellemzők, mint például a szembőség (és egyéb lehetséges eszközök), a hálók hossza, a horgok mérete, teljesítik-e a vonatkozó szabályozás előírásait, és hogy az eszközök azonosító jelzései megfelelnek-e azoknak, amelyekre a hajónak engedélye van.

| b) | A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) átkutathatja (átkutathatják) a hajót a nem látható helyen tárolt halászeszközök, illetve az egyébként tiltott halászeszközök után. |
| --- | --- |

b)

A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) átkutathatja (átkutathatják) a hajót a nem látható helyen tárolt halászeszközök, illetve az egyébként tiltott halászeszközök után.

(5)   Halak és halászati termékek

| a) | A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) a lehető legalaposabban megvizsgálja (megvizsgálják), hogy a fedélzeten tartott halat és halászati termékeket a vonatkozó engedély(ek)ben meghatározott feltételeknek megfelelően termelték-e ki. Ennek során a kikötői ellenőrzést végző személy(ek) megvizsgálja (megvizsgálják) a halászati naplót és a benyújtott jelentéseket, ideértve adott esetben a hajómegfigyelési rendszerrel (VMS) továbbított jelentéseket. |
| --- | --- |

a)

A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) a lehető legalaposabban megvizsgálja (megvizsgálják), hogy a fedélzeten tartott halat és halászati termékeket a vonatkozó engedély(ek)ben meghatározott feltételeknek megfelelően termelték-e ki. Ennek során a kikötői ellenőrzést végző személy(ek) megvizsgálja (megvizsgálják) a halászati naplót és a benyújtott jelentéseket, ideértve adott esetben a hajómegfigyelési rendszerrel (VMS) továbbított jelentéseket.

| b) | A fedélzeten tartott halmennyiségek és halfajok megállapítása érdekében a kikötői ellenőrzést végző személy(ek) megvizsgálhatja (megvizsgálhatják) a raktárban tárolt vagy a kirakodott halat. Ennek során a kikötői ellenőrzést végző személy(ek) felbonthatja (felbonthatják) azokat a kartondobozokat, amelyekbe a halat előzetesen becsomagolták, és a halat vagy kartondobozt elmozdíthatja (elmozdíthatják), hogy meggyőződjön (meggyőződjenek) a halraktár épségéről. |
| --- | --- |

b)

A fedélzeten tartott halmennyiségek és halfajok megállapítása érdekében a kikötői ellenőrzést végző személy(ek) megvizsgálhatja (megvizsgálhatják) a raktárban tárolt vagy a kirakodott halat. Ennek során a kikötői ellenőrzést végző személy(ek) felbonthatja (felbonthatják) azokat a kartondobozokat, amelyekbe a halat előzetesen becsomagolták, és a halat vagy kartondobozt elmozdíthatja (elmozdíthatják), hogy meggyőződjön (meggyőződjenek) a halraktár épségéről.

| c) | A kirakodó hajóknál a kikötői ellenőrzést végző személy(ek) ellenőrizheti(k) a kirakodott halfajokat és halmennyiséget. Az ellenőrzés kiterjedhet a termék típusára, az élősúlyra (a napló alapján megállapított mennyiség) és a feldolgozott súly élősúlyra való átszámítása során alkalmazott átváltási együtthatóra. A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) megvizsgálhatja (megvizsgálhatják) a fedélzeten tartott halmennyiséget is. |
| --- | --- |

c)

A kirakodó hajóknál a kikötői ellenőrzést végző személy(ek) ellenőrizheti(k) a kirakodott halfajokat és halmennyiséget. Az ellenőrzés kiterjedhet a termék típusára, az élősúlyra (a napló alapján megállapított mennyiség) és a feldolgozott súly élősúlyra való átszámítása során alkalmazott átváltási együtthatóra. A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) megvizsgálhatja (megvizsgálhatják) a fedélzeten tartott halmennyiséget is.

| d) | A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) megvizsgálhatja (megvizsgálhatják) a fedélzeten tartott összes fogás mennyiségét és összetételét, beleértve a mintavételt is. |
| --- | --- |

d)

A kikötői ellenőrzést végző személy(ek) megvizsgálhatja (megvizsgálhatják) a fedélzeten tartott összes fogás mennyiségét és összetételét, beleértve a mintavételt is.

(6)   Jogellenes halászat megállapítása

Az 1005/2008/EK rendelet 11. cikke alkalmazandó.

(7)   Jelentés

Az ellenőrzés befejeztével írásos jelentést kell készíteni, amelyet az ellenőrnek alá kell írnia, és annak egy példányát a hajó parancsnokának át kell adni.

(8)   A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzés eredményei

A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzés eredményei legalább az alábbi információkat foglalják magukban:

| 1. | Ellenőrzési referencia






  — | ellenőrző hatóság (az ellenőrző hatóság vagy a hatóság által kijelölt helyettes szerv megnevezése); |
| --- | --- | --- |

1.

Ellenőrzési referencia

—

ellenőrző hatóság (az ellenőrző hatóság vagy a hatóság által kijelölt helyettes szerv megnevezése);

| — | ellenőr neve; |
| --- | --- |

—

ellenőr neve;

| — | az ellenőrzés dátuma és időpontja; |
| --- | --- |

—

az ellenőrzés dátuma és időpontja;

| — | ellenőrzés helye szerinti kikötő (az a hely, ahol a hajót ellenőrizték); és |
| --- | --- |

—

ellenőrzés helye szerinti kikötő (az a hely, ahol a hajót ellenőrizték); és

| — | dátum (a jelentés elkészítésének dátuma). |
| --- | --- |

—

dátum (a jelentés elkészítésének dátuma).

| 2. | A hajó azonosító adatai






  — | a hajó neve; |
| --- | --- | --- |

2.

A hajó azonosító adatai

—

a hajó neve;

| — | a hajó típusa; |
| --- | --- |

—

a hajó típusa;

| — | a halászeszköz típusa; |
| --- | --- |

—

a halászeszköz típusa;

| — | külső azonosító szám (a hajó oldalán feltüntetett szám) és IMO-szám (ha van ilyen) vagy adott esetben egyéb szám; |
| --- | --- |

—

külső azonosító szám (a hajó oldalán feltüntetett szám) és IMO-szám (ha van ilyen) vagy adott esetben egyéb szám;

| — | nemzetközi rádióhívójel; |
| --- | --- |

—

nemzetközi rádióhívójel;

| — | MMSI-szám (Maritime Mobile Service Identity), ha van ilyen; |
| --- | --- |

—

MMSI-szám (Maritime Mobile Service Identity), ha van ilyen;

| — | lobogó szerinti állam (az az állam, ahol a hajót lajstromba vették); |
| --- | --- |

—

lobogó szerinti állam (az az állam, ahol a hajót lajstromba vették);

| — | előző név (nevek) és lobogó(k), ha volt ilyen; |
| --- | --- |

—

előző név (nevek) és lobogó(k), ha volt ilyen;

| — | anyakikötő (a hajó lajstrom szerinti kikötője) és előző anyakikötők; |
| --- | --- |

—

anyakikötő (a hajó lajstrom szerinti kikötője) és előző anyakikötők;

| — | a hajó tulajdonosa (a hajótulajdonos neve, címe, elérhetősége); |
| --- | --- |

—

a hajó tulajdonosa (a hajótulajdonos neve, címe, elérhetősége);

| — | a hajó haszonélvezeti jogával rendelkező személy, ha az a tulajdonostól eltérő személy (név, cím, elérhetőség); |
| --- | --- |

—

a hajó haszonélvezeti jogával rendelkező személy, ha az a tulajdonostól eltérő személy (név, cím, elérhetőség);

| — | a hajó annak használatáért felelős üzemeltetője, ha az a tulajdonostól eltérő személy (név, cím, elérhetőség); |
| --- | --- |

—

a hajó annak használatáért felelős üzemeltetője, ha az a tulajdonostól eltérő személy (név, cím, elérhetőség);

| — | hajóügynök (név, cím, elérhetőség); |
| --- | --- |

—

hajóügynök (név, cím, elérhetőség);

| — | előző tulajdonos(ok) neve(i) és címe(i), ha volt ilyen; |
| --- | --- |

—

előző tulajdonos(ok) neve(i) és címe(i), ha volt ilyen;

| — | a hajóparancsnok és a halászati parancsnok neve, állampolgársága és tengerészeti képesítései; |
| --- | --- |

—

a hajóparancsnok és a halászati parancsnok neve, állampolgársága és tengerészeti képesítései;

| — | személyzeti jegyzék. |
| --- | --- |

—

személyzeti jegyzék.

| 3. | Halászati engedélyek (jogosítványok)






  — | a hajó halászati engedélye, vagy halak és halászati termékek szállítására feljogosító engedélye(i); |
| --- | --- | --- |

3.

Halászati engedélyek (jogosítványok)

—

a hajó halászati engedélye, vagy halak és halászati termékek szállítására feljogosító engedélye(i);

| — | az engedély(eke)t kiállító állam(ok); |
| --- | --- |

—

az engedély(eke)t kiállító állam(ok);

| — | az engedély(ek) feltételei, beleértve a területeket és az érvényességi időt; |
| --- | --- |

—

az engedély(ek) feltételei, beleértve a területeket és az érvényességi időt;

| — | az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezet; |
| --- | --- |

—

az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezet;

| — | az engedély(ek) területi és tárgyi hatálya, valamint érvényességi ideje; |
| --- | --- |

—

az engedély(ek) területi és tárgyi hatálya, valamint érvényességi ideje;

| — | az engedélyezett kiosztások részletezése — kvóta, erőkifejtés és egyéb; |
| --- | --- |

—

az engedélyezett kiosztások részletezése — kvóta, erőkifejtés és egyéb;

| — | az engedélyezett halfajok, járulékos fogás és halászeszközök; és |
| --- | --- |

—

az engedélyezett halfajok, járulékos fogás és halászeszközök; és

| — | átrakodási nyilvántartások és dokumentumok (adott esetben). |
| --- | --- |

—

átrakodási nyilvántartások és dokumentumok (adott esetben).

| 4. | A halászati útra vonatkozó információk






  — | az adott halászati út kezdetének dátuma, időpontja, övezete és helye; |
| --- | --- | --- |

4.

A halászati útra vonatkozó információk

—

az adott halászati út kezdetének dátuma, időpontja, övezete és helye;

| — | felkeresett területek (az egyes területekre történő belépés és onnan való kilépés); |
| --- | --- |

—

felkeresett területek (az egyes területekre történő belépés és onnan való kilépés);

| — | a tengeren végzett átrakodási tevékenységek (dátum, halfajok, hely, átrakodott halmennyiség) |
| --- | --- |

—

a tengeren végzett átrakodási tevékenységek (dátum, halfajok, hely, átrakodott halmennyiség)

| — | utoljára felkeresett kikötő; |
| --- | --- |

—

utoljára felkeresett kikötő;

| — | az adott halászati út befejezésének dátuma és időpontja; és |
| --- | --- |

—

az adott halászati út befejezésének dátuma és időpontja; és

| — | felkeresni kívánt következő kikötő, adott esetben. |
| --- | --- |

—

felkeresni kívánt következő kikötő, adott esetben.

| 5. | A fogás ellenőrzésének eredményei






  — | kirakodás kezdete és vége (időpont és dátum); |
| --- | --- | --- |

5.

A fogás ellenőrzésének eredményei

—

kirakodás kezdete és vége (időpont és dátum);

| — | halfajok; |
| --- | --- |

—

halfajok;

| — | terméktípusok; |
| --- | --- |

—

terméktípusok;

| — | élősúly (a napló alapján meghatározott mennyiség); |
| --- | --- |

—

élősúly (a napló alapján meghatározott mennyiség);

| — | az alkalmazott átváltási együttható; |
| --- | --- |

—

az alkalmazott átváltási együttható;

| — | feldolgozott súly (fajonként és kiszerelésenként kirakodott mennyiségek); |
| --- | --- |

—

feldolgozott súly (fajonként és kiszerelésenként kirakodott mennyiségek);

| — | egyenértékű élősúly (az egyenértékű élősúlyban kirakodott mennyiségek, azaz „terméktömeg szorozva az átváltási együtthatóval”); |
| --- | --- |

—

egyenértékű élősúly (az egyenértékű élősúlyban kirakodott mennyiségek, azaz „terméktömeg szorozva az átváltási együtthatóval”);

| — | az ellenőrzött halak és halászati termékek rendeltetési helye; és |
| --- | --- |

—

az ellenőrzött halak és halászati termékek rendeltetési helye; és

| — | a fedélzeten tartott halmennyiség és halfajok, ha van ilyen. |
| --- | --- |

—

a fedélzeten tartott halmennyiség és halfajok, ha van ilyen.

| 6. | A halászeszközök ellenőrzésének eredményei






  — | az eszköztípusok részletezése. |
| --- | --- | --- |

6.

A halászeszközök ellenőrzésének eredményei

—

az eszköztípusok részletezése.

| 7. | Megállapítások






  — | Az ellenőrzés megállapításai, beleértve a feltételezett jogsértések meghatározását és a vonatkozó szabályokra és intézkedésekre való hivatkozást. Az ezzel kapcsolatos bizonyítékokat az ellenőrzési jelentéshez kell mellékelni. |
| --- | --- | --- |

7.

Megállapítások

—

Az ellenőrzés megállapításai, beleértve a feltételezett jogsértések meghatározását és a vonatkozó szabályokra és intézkedésekre való hivatkozást. Az ezzel kapcsolatos bizonyítékokat az ellenőrzési jelentéshez kell mellékelni.

---

2011. március 8., keddIII. MELLÉKLET

A)   A halászflották GFCM/SAC szerinti felosztása

| Kategória | < 6 méter | 6–12 méter | 12–24 méter | Több mint 24 méter |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Motor nélküli többfunkciós kisipari hajók |

Kategória

< 6 méter

6–12 méter

12–24 méter

Több mint 24 méter

1.

Motor nélküli többfunkciós kisipari hajók

A

| 2. | Motoros többfunkciós kisipari hajók |
| --- | --- |

2.

Motoros többfunkciós kisipari hajók

B

C

| 3. | Vonóhálós hajók |
| --- | --- |

3.

Vonóhálós hajók

D

E

F

| 4. | Erszényes kerítőhálós hajók |
| --- | --- |

4.

Erszényes kerítőhálós hajók

G

H

| 5. | Horogsoros hajók |
| --- | --- |

5.

Horogsoros hajók

I

| 6. | Nyílt tengeri vonóhálós hajók |
| --- | --- |

6.

Nyílt tengeri vonóhálós hajók

J

| 7. | Tonhalhalászhajók |
| --- | --- |

7.

Tonhalhalászhajók

K

| 8. | Kotróhajók |
| --- | --- |

8.

Kotróhajók

L

| 9. | Többfunkciós hajók |
| --- | --- |

9.

Többfunkciós hajók

M

A

| A | - | | - | minden olyan motor nélküli (szél- vagy egyéb meghajtású) hajó, amelynek hossza rövidebb mint 12 méter (teljes hossz). |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B | - | | - | minden olyan motoros hajó, amelynek hossza rövidebb mint 6 méter (teljes hossz). |
| C | - | | - | minden olyan motoros hajó, amelynek hossza 6 és 12 méter közé esik (teljes hossz), és az év során különböző halászeszközöket alkalmaz bármelyik ilyen eszköz egyértelmű dominanciája nélkül, vagy az ebben az osztályozásban nem szereplő halászeszközt alkalmaz. |
| D | - | | - | minden olyan hajó, amelynek hossza rövidebb mint 12 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át fenékvonóhálóval teljesíti. |
| E | - | | - | minden olyan hajó, amelynek hossza 12 és 24 méter közé esik (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át fenékvonóhálóval teljesíti. |
| F | - | | - | minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 24 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át fenékvonóhálóval teljesíti. |
| G | - | | - | minden olyan hajó, amelynek hossza 6 és 12 méter közé esik (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át erszényes kerítőhálóval teljesíti. |
| H | - | | - | minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 12 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át erszényes kerítőhálóval teljesíti, kivéve az év bármely szakában tonhalfogó kerítőhálót használó hajókat. |
| I | - | | - | minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 6 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át horogsorral teljesíti. |
| J | - | | - | minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 6 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át nyílt tengeri vonóhálóval teljesíti. |
| K | - | | - | minden olyan hajó, amely az év bármely szakában tonhalfogó kerítőhálót működtet. |
| L | - | | - | minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 6 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át kotróhálóval teljesíti. |
| M | - | | - | minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 12 méter (teljes hossz), és az év során különböző halászeszközöket alkalmaz bármelyik ilyen eszköz egyértelmű dominanciája nélkül, vagy az ebben az osztályozásban nem szereplő halászeszközt alkalmaz. |

-

-

minden olyan motor nélküli (szél- vagy egyéb meghajtású) hajó, amelynek hossza rövidebb mint 12 méter (teljes hossz).

B

-

-

minden olyan motoros hajó, amelynek hossza rövidebb mint 6 méter (teljes hossz).

C

-

-

minden olyan motoros hajó, amelynek hossza 6 és 12 méter közé esik (teljes hossz), és az év során különböző halászeszközöket alkalmaz bármelyik ilyen eszköz egyértelmű dominanciája nélkül, vagy az ebben az osztályozásban nem szereplő halászeszközt alkalmaz.

D

-

-

minden olyan hajó, amelynek hossza rövidebb mint 12 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át fenékvonóhálóval teljesíti.

E

-

-

minden olyan hajó, amelynek hossza 12 és 24 méter közé esik (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át fenékvonóhálóval teljesíti.

F

-

-

minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 24 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át fenékvonóhálóval teljesíti.

G

-

-

minden olyan hajó, amelynek hossza 6 és 12 méter közé esik (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át erszényes kerítőhálóval teljesíti.

H

-

-

minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 12 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át erszényes kerítőhálóval teljesíti, kivéve az év bármely szakában tonhalfogó kerítőhálót használó hajókat.

I

-

-

minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 6 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át horogsorral teljesíti.

J

-

-

minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 6 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át nyílt tengeri vonóhálóval teljesíti.

K

-

-

minden olyan hajó, amely az év bármely szakában tonhalfogó kerítőhálót működtet.

L

-

-

minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 6 méter (teljes hossz), és erőkifejtésének több mint 50 %-át kotróhálóval teljesíti.

M

-

-

minden olyan hajó, amelynek hossza több mint 12 méter (teljes hossz), és az év során különböző halászeszközöket alkalmaz bármelyik ilyen eszköz egyértelmű dominanciája nélkül, vagy az ebben az osztályozásban nem szereplő halászeszközt alkalmaz.

| : | Valamennyi cella felhasználható információgyűjtésre. A fenti táblázatban üresen hagyott cellák esetében nem valószínűsíthető jelentős populáció. Ha szükséges azonban, ajánlatos az „üres cellában” megadott információt összevonni az erre legmegfelelőbb szomszédos „kék cellával”. |
| --- | --- |

:

Valamennyi cella felhasználható információgyűjtésre. A fenti táblázatban üresen hagyott cellák esetében nem valószínűsíthető jelentős populáció. Ha szükséges azonban, ajánlatos az „üres cellában” megadott információt összevonni az erre legmegfelelőbb szomszédos „kék cellával”.

B)   A halászati erőkifejtés (1) mérésére vonatkozó táblázat

| Halászeszköz | Számok és méretek | Kapacitás | Tevékenység | Névleges erőkifejtés (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kotróháló (puhatestűek halászatához) | Nyitott hálónyílás, hálónyílás szélessége | bruttó űrtartalom | halászattal töltött idő | kotróhálóval kitermelt fenékfelület (3) |
| Vonóháló (ideértve a lepényhal halászatához használt kotróhálót) | Vonóháló típusa (nyílt tengeri, tengerfenéki)
  bruttó űrtartalom (BT) és/vagy bruttó regisztertonna (BRT)
  motor teljesítménye
  szembőség
  háló mérete (hálónyílás szélessége)
  sebesség | bruttó űrtartalom | halászattal töltött idő | bruttó űrtartalom*nap
  bruttó űrtartalom*óra
  kilowatt*nap |
| Erszényes kerítőháló | háló hossza és mélysége
  bruttó űrtartalom
  fényerősség
  csónakok száma | bruttó űrtartalom
  háló hossza és merítési mélysége | felkutatással töltött idő
  hálókivetés | bruttó űrtartalom * halászeszközök (2)

  háló hossza *
  halászeszközök |
| Hálók | háló típusa (pl. tükörháló, kopoltyúháló stb.)
  háló hossza (a szabályozás szerint)
  bruttó űrtartalom
  nettó felület
  szembőség | nettó hálóhossz és merítési mélység | halászattal töltött idő | nettó hosszúság * nap
  felület * nap |
| Horogsorok | horgok száma
  bruttó űrtartalom
  horogsorok száma
  horogjellemzők
  csali | horgok száma
  horogsoregységek száma | halászattal töltött idő | horgok száma * óra
  horgok száma * nap
  horogsoregységek száma * nap/óra |
| Csapdák | bruttó űrtartalom | csapdák száma | halászattal töltött idő | csapdák száma * nap |
| Erszényes kerítőhálók/halcsoportosulást előidéző eszközök | halcsoportosulást előidéző eszközök száma | | halászati utak száma | halcsoportosulást előidéző eszközök száma * halászati utak száma |

Halászeszköz

Számok és méretek

Kapacitás

Tevékenység

Névleges erőkifejtés (2)

Kotróháló (puhatestűek halászatához)

Nyitott hálónyílás, hálónyílás szélessége

bruttó űrtartalom

halászattal töltött idő

kotróhálóval kitermelt fenékfelület (3)

Vonóháló (ideértve a lepényhal halászatához használt kotróhálót)

Vonóháló típusa (nyílt tengeri, tengerfenéki)

bruttó űrtartalom (BT) és/vagy bruttó regisztertonna (BRT)

motor teljesítménye

szembőség

háló mérete (hálónyílás szélessége)

sebesség

bruttó űrtartalom

halászattal töltött idő

bruttó űrtartalom*nap

bruttó űrtartalom*óra

kilowatt*nap

Erszényes kerítőháló

háló hossza és mélysége

bruttó űrtartalom

fényerősség

csónakok száma

bruttó űrtartalom

háló hossza és merítési mélysége

felkutatással töltött idő

hálókivetés

bruttó űrtartalom * halászeszközök (2)

háló hossza *

halászeszközök

Hálók

háló típusa (pl. tükörháló, kopoltyúháló stb.)

háló hossza (a szabályozás szerint)

bruttó űrtartalom

nettó felület

szembőség

nettó hálóhossz és merítési mélység

halászattal töltött idő

nettó hosszúság * nap

felület * nap

Horogsorok

horgok száma

bruttó űrtartalom

horogsorok száma

horogjellemzők

csali

horgok száma

horogsoregységek száma

halászattal töltött idő

horgok száma * óra

horgok száma * nap

horogsoregységek száma * nap/óra

Csapdák

bruttó űrtartalom

csapdák száma

halászattal töltött idő

csapdák száma * nap

Erszényes kerítőhálók/halcsoportosulást előidéző eszközök

halcsoportosulást előidéző eszközök száma

halászati utak száma

halcsoportosulást előidéző eszközök száma * halászati utak száma

C)   GFCM Task 1 – operatív egységek

Image

---

(1)  A névleges erőkifejtésre vonatkozik.

(2)  Egy konkrét területre kell vonatkoznia (a terület nagyságának megadásával) a halászati intenzitás becslése érdekében (erőkifejtés · km–2), és az erőkifejtésnek a kitermelt állományokra kell vonatkoznia.

(3)  Az időbeli meghatározás nélküli erőkifejtéseket egy időszakra kell vonatkoztatni (pl. év).

---