----

----

II Parengiamieji aktai

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

423-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m sausio 18–19 d.

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl

Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl 2007-2013 m. Kovos su smurtu (Daphne) ir informacijos apie narkotikus ir jų prevencijos programos pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą sudarymo

Pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą dėl 2007-2013 m. Pagrindinių teisių ir pilietybės specialios programos pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą sudarymo

Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl 2007-2013 m. Civilinės teisenos specialios programos pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą sudarymo

COM(2005) 122 final — 2005/0037 (COD) — 2005/0038 (CNS) — 2005/0040 (COD)

(2006/C 69/01)

2005 m. liepos 19 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl 2007-2013 m. Kovos su smurtu (Daphne) ir informacijos apie narkotikus ir jų prevencijos programos pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą sudarymo,

Pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą dėl 2007-2013 m. Pagrindinių teisių ir pilietybės specialios programos pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą sudarymo,

Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl 2007-2013 m. Civilinės teisenos specialios programos pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą sudarymo

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. gruodžio 8 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Brenda King.

423-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m sausio 18–19 d. (2006 m. sausio 19 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 122 nariams balsavus už, 2 — prieš ir 2 susilaikius.

1.   Įvadas

2.   Bendros pastabos

3.   Konkrečios pastabos dėl finansų ir programų

3.1   Finansiniai ištekliai

Komisijos pasiūlymo tekste trūksta nuoseklumo nurodant finansinius išteklius, ir tai matyti toliau pateikiamoje lentelėje. Komisija paaiškino, kad skaičiai — teisingi, tačiau pateikiami skirtingai. Komitetas pažymi, kad tekste šis skirtumas neišaiškintas. Be to, teksto anglų kalba 38 puslapyje yra padaryta klaida. EESRK manymu, finansiniai ištekliai turėtų būti nurodomi nuosekliai ir aiškiai. Netikslumus reikia ištaisyti, nes tikslumas ir nuoseklumas yra ne mažiau svarbūs nei supaprastinimas ir skaidrumas, kuriuos Komisija nurodo esant savo pasiūlymo tikslais.

3.2   Bendroji pagrindinių teisių ir teisingumo programa

3.3   Kova su smurtu, informacija apie narkotikus ir jų prevencija

3.4   Pagrindinės teisės ir pilietybė

3.5   Konkrečios programos — baudžiamoji ir civilinė teisena

2006 m. sausio 19 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Hagos programos: dešimt prioritetų ateinantiems penkeriems metams – Partnerystė Europos atsinaujinimo vardan laisvės, saugumo ir teisingumo srityje (COM(2005) 184 final – pranešėjas Luis Miguel Pariza Castańos) (OL C 28, 2006 2 3).

(2)OL C 294, 2005 11 25, (pranešėja An Le Nouail-Marličre).

(3)OL C 294, 2005 11 25, (pranešėjas Miguel Įngel Cabra de Luna).

(4)OL C 294, 2005 11 25, (pranešėja Brenda King).

(5)  THF pranešime Netolerancija musulmonams ir jų diskriminacija Europos Sąjungoje – įvykiai po Rugsėjo 11-osios kalbama apie įvykius vienuolikoje ES valstybių narių: Austrijoje, Belgijoje, Danijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Italijoje, Nyderlanduose, Ispanijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Tvaraus žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės vystymo ir dėl klimato kaitos keliamų problemų

(2006/C 69/02)

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2005 m. vasario 10 d., nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl Žemės ūkio, miškininkystės bei žuvininkystės tvaraus vystymo ir klimato kaitos keliamų problemų.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 9 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Seppo Kallio.

423-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. sausio 18 — 19 d. (sausio 18 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę, 96 nariams balsavus už, 14 — prieš ir 13 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Pokyčiai ir prisitaikymo poreikis ES žemės ūkyje kaip atsakas į klimato kaitos procesą

3.   Būtinybė prisitaikyti žuvininkystės sektoriuje

4.   Ilgalaikių strategijų poreikis miškininkystės sektoriuje

5.   Išvados ir rekomendacijos

2006 m. sausio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos ataskaitos Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl alkoholiui ir alkoholiniams gėrimams taikomų akcizo tarifų (pateikta pagal Tarybos direktyvos 92/84/EEB dėl alkoholiui ir alkoholiniams gėrimams taikomų akcizo tarifų suderinimo 8 straipsnį)

COM(2004) 223 final

(2006/C 69/03)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos Bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2004 m. gegužės 27 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos ataskaitos Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl alkoholiui ir alkoholiniams gėrimams taikomų akcizo tarifų (pateikta pagal Tarybos direktyvos 92/84/EEB dėl alkoholiui ir alkoholiniams gėrimams taikomų akcizo tarifų suderinimo 8 straipsnį)

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 8 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Wilkinson.

423-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. sausio 18-19 d. (2006 m. sausio 18 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 81 nariui balsavus už, 33 - prieš ir 15 susilaikius.

1.   Išvadų ir rekomendacijų santrauka

2.   Pagrįstumas

3.   Bendrosios pastabos

4.   Vidaus rinka

5.   Minimalūs tarifai

6.   Svarbiausi sutarties tikslai. Sveikata

7.   Galimi sprendimai

2006 m. sausio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Komisijos pranešimas Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl alkoholiui ir alkoholiniams gėrimams taikomų akcizo tarifų (pateiktas pagal Tarybos direktyvos 92/84/EEB dėl alkoholiui ir alkoholiniams gėrimams taikomų akcizo tarifų suderinimo 8 straipsnį) COM(2004) 223 final.

(2)  Tarybos direktyva 92/84/EEB dėl alkoholiui ir alkoholiniams gėrimams taikomų akcizo tarifų suderinimo: OL L 316, 1992 m. spalio 31 d.

(3)  Tarybos direktyva 92/83/EEB dėl akcizo, taikomo alkoholiui ir alkoholiniams gėrimams, struktūros suderinimo: OL L 316, 1992 m. spalio 31 d. Numatyta svarstyti, ar tikslinga leisti taikyti skirtingus akcizo tarifus neputojantiems ir putojantiems vynams, ar būtina atnaujinti kombinuotosios nomenklatūros kodus ir ar verta skirtingai klasifikuoti kai kuriuos analogiškus produktus.

(4)  Jų bendra vertė penkiolikos ES šalių BVP 2001 m. viršijo 25 milijardus eurų; šių pajamų dalis BVP procentais buvo aukščiausia Suomijoje (0,96 %), o žemiausia Italijoje (0,06 %).

(5)  Akcizo tarifų dydžiai svyruoja pagal proporciją nuo 1 valstybėje narėje, kuri taiko mažiausius mokesčius iki 15, 9 valstybėje narėje, taikančioje didžiausius mokesčius (alui ir „tarpiniams produktams“) ir nuo 1 iki 9, 2 alkoholiniams gėrimams. Analogiško palyginimo vynams (putojantiems ir neputojantiems) neįmanoma nustatyti, kadangi 15 iš 25 valstybių narių jie iš viso neapmokestinami, o dar dviejose valstybėse narėse jiems taikomas minimalus mokestis (apytikriai 2 euro centai).

(6)  Akcizo mokestis yra mokestis, mokamas už tokias prekes pirkimo šalyje.

(7)  EB Teisingumo Teismas nusprendė, kad vynas ir alus tam tikra prasme yra tolygūs (žr. C-170/78 ir C-166/98 bylas).

(8)  Gal – „gryno alkoholio litras“; remiamasi alkoholio kiekiu produkte alui, vynui ir tarpiniams produktams jį nustatant pagal alkoholio laipsnius, kurie paprastai nurodomi produktus parduodant.

(9)  Kiekvienu atveju pirmiausia tai buvo atitinkamų valstybių narių piliečių, kurie naudojasi savo teise pirkti kitų valstybių narių vidaus rinkoje,veiklos rezultatas.

(10)  Danija, Estija, Suomija, Airija ir Švedija.

(11)  2005 m. balandžio 12 d. 2651-osios sesijos išvados.

(12)  Tame pačiame posėdyje Ekonomikos ir finansų taryba paprašė Komisijos parengti pasiūlymus dėl šiuo metu taikomų minimalių tarifų padidinimo atsižvelgiant į infliaciją. Tai privers daugelį valstybių narių padidinti tarifus, kuriuos jos taiko kai kuriems alkoholiniams gėrimams. (Išsamesnė informacija 1 priede). Komisija pripažįsta, kad kai kurios VN gali turėti sunkumų nustatydamos didesnius tarifus ir joms gali reikėti taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas ir (arba) pereinamuosius laikotarpius.

(13)  Europos projektas dėl alkoholio ir kitų narkotikų vartojimo mokyklose tyrimo (European School Survey Project on Alcohol and Other Drugs – ESPAD) – 2003 m. pranešimas.

(14)  Nutukimas Europoje – pilietinės visuomenės partnerių vaidmuo ir atsakomybė (nuomonė savo iniciatyva), OL C 24, 2006 1 31.

(15)  SANCO GD šiuo metu rengia pasiūlymą dėl strategijos alkoholio atžvilgiu. Labai tikėtina, kad šie tyrimai užtruks ilgai.

(16)  BRO: bendras rinkos organizavimas

(17)  Panašiai akcizas gali būti netaikomas alui (tos pačios direktyvos 6 straipsnis) ir kitiems fermentiniams gėrimams) 14 straipsnis).

(18)  Smulkiais vyno gamintojais laikomi asmenys, vidutiniškai pagaminantys mažiau kaip 1 000 hl vyno per metus.

(19)  „atv“ reiškia alkoholio kiekį tūrio vienete ir procentais nurodo, kokį tiriamo produkto kiekį sudaro alkoholis.

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

PRIEDAS

Atmesti pakeitimai

Šie pakeitimai, už kuriuos balsavo tik ketvirtadalis narių, debatų metu buvo atmesti:

7.5 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Kokie bus rezultatai BRO (1) lygiu, ypač poveikis bendram vyno rinkos organizavimui, turi būti nuodugniai ištirta; ES vyno sektorius jau dabar susiduria su dideliais sunkumais (pavyzdžiui, daugelyje valstybių narių sumažėjo vyno vartojimas ir padidėjo importuotų vynų dalis rinkoje). Su panašiais sunkumais gali susidurtiia ir kitų kategorijų fermentuotų alkoholinių gėrimų sektoriai. Be to, dėl įrodytos nuosaikaus šių gėrimų vartojimo ir jų naudos sveikatai tarpusavio sąsajos, šią klasifikacinę grupę vertėtų suskirstyti į kategorijas (fermentuotų ir distiliuotų). Valstybės narės kiekvienoje šioje kategorijoje galėtų nustatyti minimalų akcizą pagal alkoholio kiekį, nepaisant to alkoholio pavidalo.“

Paaiškinimas

Dėl to, kad yra žemės ūkio kilmės ir yra vartojamas kaip maisto produktas, ir dėl naudos sveikatai, jeigu yra vartojamas saikingai, turėtume paremti visą fermentuotų gėrimų sektorių, kurioje vyno, alaus ir sidro vartojimo būdai yra labai panašūs. Tačiau būtų nelogiška nustatyti vieną bendrą bazinės normos modelį neatsižvelgiant į gėrimo rūšį ar gamybos būdą ir nustatyti išimtį vienam šių gėrimų — vynui — pagal aplinkybes, kurios taikomos ir kitiems fermentuotiems gėrimams (sidrui ir alui), kaip nurodyta 2005 m. gruodžio 19 d. priimtoje nuomonėje.

Balsavimo rezultatai:

Už: 46

Prieš: 50

Susilaikė: 23

7.5.1 punktas

Tekstą pakeisti taip:

„Papildant pirmesnį punktą pabrėžtina, kad vynų gamyba yra ūkininkams svarbi papildoma veikla, ir kad vyno arba sidro gamyba mažais kiekiais ir rankiniu būdu yra sudėtinė Europos kultūros dalis. Neatsižvelgiant į vyno kiekį, kurį vynininkai tiekia kooperatyvams arba didmenininkams, daugelis jų gamina vyną savo šeimos poreikiams patenkinti, o jo perteklių parduoda vietoje nedideliam privačių asmenų skaičiui. Ta pati pastaba gali būti taikoma ir smulkiems sidro arba alaus gamintojams, kurių produkcija skirta asmeniniam arba aplinkinių vartojimui. Tai reiškia, kad kiekvienoje susijusioje šalyje turėtų būti kontroliuojamas tūkstančių smulkiųjų gamintojų apmokestinimas: atsižvelgiant į veikiausiai nedideles įplaukas, o visų pirma dėl ekonominės naštos, kuri tektų ES nepriklausančių sparčiai augančios ekonomikos šalių konkurencijos jau paveiktiemsvynininkystės sektoriams, valstybės narės patirtų nepakeliamas išlaidas. Todėl vynuišiems gėrimams neturėtų būti taikomas žemiau pateiktas pagrindimas, o turi būti paliekamas iki šiol galiojantis suteikta galimybė jiems visiems taikyti„nulinį tarifą“.“

Paaiškinimas

Motyvai, kurie buvo išdėstyti kalbant apie šį punktą, gali būti taikomi ir kitų rankiniu būdu gaminamų produktų, kuriuos reglamentuoja Direktyvos 92/83/CE ir 92/84/CE, gamybai sudarant galimybę taikyti sumažintus akcizo tarifus. Pateikti argumentai neatrodo pakankami, kad išimtis būtų taikoma tik visam vyno sektoriui, o tai reikštų pasirūpinti tik dalimi alkoholinių gėrimų sektoriaus; kad būtų išvengta Direktyvos 92/84/CE diskriminacinio poveikio, išimtis turėtų būti taikoma visiems panašaus pobūdžio produktams.

Balsavimo rezultatai:

Už: 52

Prieš: 65

Susilaikė: 8

7.11 punktas

Balsavimo rezultatai:

Už: 35

Prieš: 75

Susilaikė: 12

----

(1)  BRO: bendras rinkos organizavimas

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl duomenų, tvarkomų teikiant viešąsias elektroninių ryšių paslaugas, saugojimo ir iš dalies pakeičiančios Direktyvą 2002/58/EB

COM(2005) 438 final — 2005/0182 (COD)

(2006/C 69/04)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2005 m. lapkričio 16 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl duomenų, tvarkomų teikiant viešąsias elektroninių ryšių paslaugas, saugojimo ir iš dalies pakeičiančios Direktyvą 2002/58/EB

2005 m. rugsėjo 27 d. Komiteto biuras nurodė Transporto, energetikos ir infrastruktūros skyriui organizuoti Komiteto darbą šiuo klausimu. Pranešėju paskirtas Bernardo Hernández Bataller.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 423-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. sausio 18 ir 19 d. (2005 m. sausio 18 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Bernardo Hernández Bataller ir priėmė šią nuomonę 94 nariams balsavus už, 17 — prieš ir 17 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

2.   Paaiškinimai

2.1   Pagrindas

2.2   Komisijos pasiūlymas

2.3   Bendros pastabos

2.4   Konkrečios pastabos

2006 m. sausio 19 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, 1995 11 23).

(2)  2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (OL L 201, 2002 7 31).

(3)  Nuomonė priimta plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2001 m. sausio 24 ir 25 d. Pranešėjas Goran Lagerholm (OL C 123, 2001 4 25).

(4)  Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija, pasirašyta 1950 m. lapkričio 4 d. Romoje.

(5)  Žr. paskutinįjį Vokietijos Konstitucinio Teismo sprendimą, kuriuo vadinamoji „Europos garantija“ paskelbta nekonstitucine, neatsižvelgiant į tai, kad kovojant su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu ji yra daug svarbesnis, nei čia aptariamas klausimas.

(6)  EŽTT sprendimas bylose AMANN (2000), KOPP (1998), HALFORD (1997) ir MALONE (1984).

(7)  ES sutarties 6 straipsnio 1 dalis: „Europos Sąjunga yra grindžiama laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principais, t. y. principais, kurie valstybėms narėms yra bendri.“

(8)  Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalis: „Sąjunga gerbia pagrindines teises, kurias užtikrina 1950 m. lapkričio 4 d. Romoje pasirašyta Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija ir kurios kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų kaip bendri Bendrijos teisės principai.“

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

PRIEDAS

Už šiuos pasiūlytus pakeitimus balsavo daugiau kaip ketvirtadalis narių, bet diskusijų metu jie buvo atmesti:

1.5 punktas

Išbraukti.

„Papildomas išlaidas, kurias operatoriai patiria saugodami ir perduodami pasiūlyme minimus duomenis, reikėtų laikyti mokesčiais, kuriuos už savo rinkos dalį turėtų mokėti paslaugų teikėjai vien už buvimą veikiančioje rinkoje, o ne iš valstybės piniginės, t.y. visi piliečiai.“

Paaiškinimas

Savaime aišku.

2.4.11 punktas

Iš dalies pakeisti:

„Kelia nuostabą pPasiūlymo 10 straipsnios, kurio nuostatos numato „papildomas išlaidas“, patirtas operatoriams vykdant savo pareigas saugoti ir perduoti duomenis., ir tai, kad, Komisijaosmanymu,siūlo, kad jos turi būtųi padengiamos iš valstybės lėšų, nes, kaip teigiama pasiūlymo 13 konstatuojamoje dalyje, „nauda, susijusi su visuomenės saugumu, paprastai turi poveikio visuomenei“.“

Paaiškinimas

Savaime aišku.

2.4.12 punktas

Pakeisti:

„Komitetas šiuo klausimu visiškai nesutinka su Komisija ir mano, kad toks tvirtinimas, švelniai tariant, yra netikslus. Kiekviena valstybė narė pati nustato tokių išlaidų kompensavimo dydį ir būdą, atsižvelgdama į savo kriterijus, aplinkybes ir saugumo poreikius, nors, kaip pripažįsta Komisija (5 konstatuojamoji dalis), daugelyje valstybių narių iki šiol nėra tai reglamentuojančių teisės aktų.“

„Šis pasiūlymas lems dideles pramonės išlaidas. Šiuo metu įmonės kuria, apdirba ir saugo duomenis sąskaitų pateikimui, prekybai ir kitais teisėtais tikslais. Papildomi reikalavimai (papildomos informacijos rūšys, ilgesni saugojimo laikotarpiai) lemtų papildomas sąnaudas, kurias reikėtų padengti. Kadangi už saugumą atsako, taigi ir finansuoja, valstybė, valstybės narės turėtų padengi duomenų saugojimo sąnaudas kompensuodamos jas informacijos ir komunikacijos technologijų įmonėms.“

Paaiškinimas

Savaime aišku.

2.4.13 punktas

Pakeisti:

Komisijos pateikti kriterijai kelia abejonių:

„Loginis pasiūlymo pagrindas — Europai būtinas vienodas požiūris į duomenų saugojimą kaip priemonę kovai su nusikalstamumu ir terorizmu. Jeigu kai kurios Europos šalys apmoka sąskaitas už kovą su nusikalstamumu, o kitos šalys nusprendžia nemažą finansinę prievolę užkrauti duomenų valdytojams, Europos telekomunikacijų rinka greitai patirs didelius rinkos iškraipymus.Taigi Komitetas šiuo klausimu pritaria Komisijai.“

Paaiškinimas

Savaime aišku.

2.4.14 punktas

Išbraukti.

„Atsižvelgiant į visa, kas pasakyta, ir darant prielaidą, kad pasiūlymas dėl direktyvos bus priimtas, tokios išlaidos turėtų būti laikomos mokesčiu, kurį turės mokėti paslaugų teikėjai, o ne iš valstybės piniginės, t.y. visi piliečiai, vien dėl to, kad jie yra veikiančios rinkos dalis. Komitetas mano, jog šis pasiūlymas kompensuoti papildomas išlaidas yra netinkamas ir turi būti atsiimtas.“

Paaiškinimas

Savaime aišku.

Balsavimo rezultatai (dėl visų pakeitimų)

balsavo už: 53

balsavo prieš: 54

susilaikė: 15

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro

COM(2005) 399 final — 2005/0166(COD)

(2006/C 69/05)

2006 m. sausio 18 d. Taryba, vadovaudamasi Europos Bendrijos sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 14 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Jan Olsson

Savo 423-joje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. sausio 18–19 d. (2006 m. sausio 18 d. posėdis), Komitetas, 33 nariams balsavus už, 1- prieš, priėmė šią nuomonę:

1.   Įžanga

2.   Bendros pastabos

3.   Specialiosios pastabos dėl keleto reglamento straipsnių

3.1   5 straipsnis — Europos narkotikų ir narkomanijos informacijos tinklas

Europinį tinklą sudaro nacionalinės susižinojimo tarnybos, kurios yra dalyvaujančių šalių bei Narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro jungiamoji grandis. Nacionalinių valstybių lygmeniu jos renka ir analizuoja svarbią informaciją, susijusią su narkotikais ir narkomanija, taip pat apie priemones bei strategiją, susijusias su šiais dalykais. Už atliktą darbą susižinojimo tarnyba dar gauna ES metinę finansinę pagalbą, kurią reglamentuoja Susitarimas dėl finansinės pagalbos („grant agreement for action“)

Komitetas mano, kad stebėjimo centras savo veiklos gairėse ir sutartyse su valstybėmis narėmis įpareigotų susižinojimo tarnybas bendradarbiauti su valstybių narių organizacijomis, įskaitant NVO, dirbančiomis narkotinių medžiagų srityje.

Tai reikėtų aiškiai pabrėžti 5 straipsnio 2 dalies a punkte, o trečią sakinį pakeisti taip: „Nacionalinės valstybės lygmeniu jos kaupia ir analizuoja, pasitelkdamos ekspertus ir atitinkamas organizacijas, svarbią informaciją apie narkotikus ir narkomaniją bei su tuo susijusią strategiją ir priemones.“

3.2   20 straipsnis — Bendradarbiavimas su kitomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis organizacijomis arba įstaigomis

Reglamente numatyta, kad stebėjimo centras privalo dėti didžiules pastangas, siekdamas plėtoti glaudų bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis ir kitomis, visų pirma europinėmis vyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, dirbančiomis narkotinių medžiagų srityje. Toks bendradarbiavimas turėtų būti plėtojamas sudarant susitarimus su atsakingosiomis institucijomis ir organizacijomis, šiuo klausimu Komisija dar turėtų išsakyti savo nuomonę. Be to, tarptautinėms organizacijoms reikėtų pasiūlyti dalyvauti stebėtojų teisėmis Valdymo tarybos veikloje.

Siekiant užtikrinti, kad šios organizacijos sistemingai ir reguliariai dalyvautų minėtoje veikloje, Komitetas siūlo įsteigti vieną bendradarbiavimo organą, kurio veikla bus grindžiama reglamentu. Tai galima įrašyti 20 straipsnyje pateikiant šį papildymą: „Stebėjimo centras įkuria susižinojimo grupę siekiant derinti bendradarbiavimą; jai priklauso organizacijų, dirbančių narkotikų prevencijos srityje, atstovai.“

2006 m. sausio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centro. Pagrindinis pranešėjas Olsson, OL C 120, 2005 05 20.

(2)  COM(2005) 399 final, 9 straipsnis

(3)  COM(2005) 59 final. ir COM(2002) 718 final.

----