# Az Európai Unió C 136E/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2012.136.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 136E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. május 11. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2012.136.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 136E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. május 11.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112011. január 18–20-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 108 E, 2011.4.7.ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2011. január 18., kedd |
| 2012/C 136E/01 | A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus végrehajtása: a cselekvési terv félidős felülvizsgálata és a következő lépésekAz Európai Parlament 2011. január 18-i állásfoglalása a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus végrehajtásáról: a cselekvési terv félidős értékelése és az előrelépés útjai (2010/2101(INI)) | 1 |
| 2012/C 136E/02 | A mezőgazdaság elismerése startégiai ágazatként az élelmezésbiztonság terénAz Európai Parlament 2011. január 18-i állásfoglalása az élelmezésbiztonsággal összefüggésben a mezőgazdaság stratégiai ágazatként történő elismeréséről (2010/2112(INI)) | 8 |
| | 2011. január 19., szerda |
| 2012/C 136E/03 | FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásokAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásokról | 16 |
| 2012/C 136E/04 | Az EK és a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodásAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása az EK és a csendes-óceáni államok közötti ideiglenes partnerségi megállapodásról | 19 |
| 2012/C 136E/05 | Nemzetközi örökbefogadás az Európai UnióbanAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása az Európai Unión belüli nemzetközi örökbefogadásról | 24 |
| 2012/C 136E/06 | Stabilizációs és társulási megállapodás az EK és Szerbia közöttAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása Szerbia európai integrációs folyamatáról | 27 |
| 2012/C 136E/07 | Az Alzheimer-kórra és más demenciákra irányuló európai kezdeményezésAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása az Alzheimer-kórra és más demenciákra irányuló európai kezdeményezésről (2010/2084(INI)) | 35 |
| 2012/C 136E/08 | AsztmainhalátorokAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása a Christoph Klein, német állampolgár által benyújtott 0473/2008. számú petícióról egy versenyjogi eset vonatkozásában a Bizottság intézkedéseinek elmulasztásáról és ennek az érintett vállalkozásra kifejtett káros hatásáról | 44 |
| 2012/C 136E/09 | A haiti helyzet egy évvel a földrengést követően: humanitárius segély és újjáépítésAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása a földrengés után egy évvel Haitin tapasztalható helyzetről: humanitárius segítségnyújtás és újjáépítés | 46 |
| 2012/C 136E/10 | A szólásszabadság megsértése és szexuális orientáción alapuló megkülönböztetés LitvániábanAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása a véleménynyilvánítás szabadságának megsértéséről, valamint a szexuális irányultság miatti hátrányos megkülönböztetésről Litvániában | 50 |
| | 2011. január 20., csütörtök |
| 2012/C 136E/11 | A keresztények helyzete a vallásszabadság tekintetébenAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása a keresztények helyzetéről a vallásszabadság összefüggésében | 53 |
| 2012/C 136E/12 | A fehéroroszországi helyzetAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása a fehéroroszországi helyzetről | 57 |
| 2012/C 136E/13 | 2009. évi jelentés a versenypolitikárólAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása a versenypolitikáról szóló 2009. évi jelentésről (2010/2137(INI)) | 60 |
| 2012/C 136E/14 | A távoli északra vonatkozó fenntartható uniós stratégiaAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása az Északi-sarkvidékre vonatkozó fenntartható uniós politikáról (2009/2214(INI)) | 71 |
| 2012/C 136E/15 | Uniós stratégia a Fekete-tengerértAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása az Európai Unió fekete-tengeri stratégiájáról (2010/2087(INI)) | 81 |
| 2012/C 136E/16 | Pakisztán: a pandzsábi kormányzó, Szalman Taszír meggyilkolásaAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása Pakisztánról, különös tekintettel Szalmán Tászír kormányzó meggyilkolására | 90 |
| 2012/C 136E/17 | Brazília: Cesare Battisti kiadatásaAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása Brazíliáról: Cesare Battisti kiadatása | 94 |
| 2012/C 136E/18 | Irán, különös tekintettel Nasrin Sotoudeh ügyéreAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása Iránról – Naszrin Szotudeh ügyéről | 95 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| 2012/C 136E/19 | Az EU és Líbia közötti keretmegállapodásAz Európai Parlament 2011. január 20-i ajánlása a Tanácshoz az EU és Líbia közötti keretmegállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokról (2010/2268(INI)) | 99 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112011. január 18–20-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 108 E, 2011.4.7.ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. január 18., kedd

2012/C 136E/01

A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus végrehajtása: a cselekvési terv félidős felülvizsgálata és a következő lépésekAz Európai Parlament 2011. január 18-i állásfoglalása a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus végrehajtásáról: a cselekvési terv félidős értékelése és az előrelépés útjai (2010/2101(INI))

1

2012/C 136E/02

A mezőgazdaság elismerése startégiai ágazatként az élelmezésbiztonság terénAz Európai Parlament 2011. január 18-i állásfoglalása az élelmezésbiztonsággal összefüggésben a mezőgazdaság stratégiai ágazatként történő elismeréséről (2010/2112(INI))

8

2011. január 19., szerda

2012/C 136E/03

FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásokAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásokról

16

2012/C 136E/04

Az EK és a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodásAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása az EK és a csendes-óceáni államok közötti ideiglenes partnerségi megállapodásról

19

2012/C 136E/05

Nemzetközi örökbefogadás az Európai UnióbanAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása az Európai Unión belüli nemzetközi örökbefogadásról

24

2012/C 136E/06

Stabilizációs és társulási megállapodás az EK és Szerbia közöttAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása Szerbia európai integrációs folyamatáról

27

2012/C 136E/07

Az Alzheimer-kórra és más demenciákra irányuló európai kezdeményezésAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása az Alzheimer-kórra és más demenciákra irányuló európai kezdeményezésről (2010/2084(INI))

35

2012/C 136E/08

AsztmainhalátorokAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása a Christoph Klein, német állampolgár által benyújtott 0473/2008. számú petícióról egy versenyjogi eset vonatkozásában a Bizottság intézkedéseinek elmulasztásáról és ennek az érintett vállalkozásra kifejtett káros hatásáról

44

2012/C 136E/09

A haiti helyzet egy évvel a földrengést követően: humanitárius segély és újjáépítésAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása a földrengés után egy évvel Haitin tapasztalható helyzetről: humanitárius segítségnyújtás és újjáépítés

46

2012/C 136E/10

A szólásszabadság megsértése és szexuális orientáción alapuló megkülönböztetés LitvániábanAz Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása a véleménynyilvánítás szabadságának megsértéséről, valamint a szexuális irányultság miatti hátrányos megkülönböztetésről Litvániában

50

2011. január 20., csütörtök

2012/C 136E/11

A keresztények helyzete a vallásszabadság tekintetébenAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása a keresztények helyzetéről a vallásszabadság összefüggésében

53

2012/C 136E/12

A fehéroroszországi helyzetAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása a fehéroroszországi helyzetről

57

2012/C 136E/13

2009. évi jelentés a versenypolitikárólAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása a versenypolitikáról szóló 2009. évi jelentésről (2010/2137(INI))

60

2012/C 136E/14

A távoli északra vonatkozó fenntartható uniós stratégiaAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása az Északi-sarkvidékre vonatkozó fenntartható uniós politikáról (2009/2214(INI))

71

2012/C 136E/15

Uniós stratégia a Fekete-tengerértAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása az Európai Unió fekete-tengeri stratégiájáról (2010/2087(INI))

81

2012/C 136E/16

Pakisztán: a pandzsábi kormányzó, Szalman Taszír meggyilkolásaAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása Pakisztánról, különös tekintettel Szalmán Tászír kormányzó meggyilkolására

90

2012/C 136E/17

Brazília: Cesare Battisti kiadatásaAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása Brazíliáról: Cesare Battisti kiadatása

94

2012/C 136E/18

Irán, különös tekintettel Nasrin Sotoudeh ügyéreAz Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása Iránról – Naszrin Szotudeh ügyéről

95

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2012/C 136E/19

Az EU és Líbia közötti keretmegállapodásAz Európai Parlament 2011. január 20-i ajánlása a Tanácshoz az EU és Líbia közötti keretmegállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokról (2010/2268(INI))

99

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2011. január 18., kedd |
| 2012/C 136E/20 | Részvénytársaságok egyesülése ***IAz Európai Parlament 2011. január 18-i jogalkotási állásfoglalása a részvénytársaságok egyesüléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról (COM(2010)0391 – C7-0209/2010 – 2008/0009(COD)) | 104 |
| P7_TC1-COD(2008)0009Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. január 18-án került elfogadásra a részvénytársaságok egyesüléséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikáció) | 105 |
| 2012/C 136E/21 | Az EK és Jordánia közötti euro-mediterrán megállapodáshoz Bulgária és Románia Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyv ***Az Európai Parlament 2011. január 18-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodáshoz a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (06903/2010 – C7-0384/2010 – 2007/0231(NLE)) | 105 |
| 2012/C 136E/22 | Az EK és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió közötti légiközlekedési megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. január 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió közötti, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (06646/2010 – C7-0103/2010 – 2008/0145(NLE)) | 106 |
| 2012/C 136E/23 | Az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek ***IIAz Európai Parlament 2011. január 18-i jogalkotási állásfoglalása az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó tanácsi álláspont – első olvasat (10753/3/2010 – C7-0267/2010 – 2008/0098(COD)) | 106 |
| P7_TC2-COD(2008)0098Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. január 18-án került elfogadásra az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 107 |
| | 2011. január 19., szerda |
| 2012/C 136E/24 | A határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok ***IIAz Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (11038/2/2010 – C7-0266/2010 – 2008/0142(COD)) | 108 |
| P7_TC2-COD(2008)0142Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2011. január 19-én került elfogadásra a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 109 |
| 2012/C 136E/25 | Az EU és Kamerun közötti, az erdészeti jogszabályokról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kameruni Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (12796/2010 – C7-0339/2010 – 2010/0217(NLE)) | 109 |
| 2012/C 136E/26 | FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (10028/2010 – C7-0170/2010 – 2010/0062(NLE)) | 110 |
| 2012/C 136E/27 | Az EK és a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05078/2010 – C7-0036/2010 – 2008/0250(NLE)) | 110 |
| 2012/C 136E/28 | Az EK és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló tervezetről (15619/1/2007 – C7-0341/2010 – 2007/0255(NLE)) | 111 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. január 18., kedd

2012/C 136E/20

Részvénytársaságok egyesülése ***IAz Európai Parlament 2011. január 18-i jogalkotási állásfoglalása a részvénytársaságok egyesüléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról (COM(2010)0391 – C7-0209/2010 – 2008/0009(COD))

104

P7_TC1-COD(2008)0009Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. január 18-án került elfogadásra a részvénytársaságok egyesüléséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikáció)

105

2012/C 136E/21

Az EK és Jordánia közötti euro-mediterrán megállapodáshoz Bulgária és Románia Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyv ***Az Európai Parlament 2011. január 18-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodáshoz a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (06903/2010 – C7-0384/2010 – 2007/0231(NLE))

105

2012/C 136E/22

Az EK és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió közötti légiközlekedési megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. január 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió közötti, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (06646/2010 – C7-0103/2010 – 2008/0145(NLE))

106

2012/C 136E/23

Az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek ***IIAz Európai Parlament 2011. január 18-i jogalkotási állásfoglalása az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó tanácsi álláspont – első olvasat (10753/3/2010 – C7-0267/2010 – 2008/0098(COD))

106

P7_TC2-COD(2008)0098Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. január 18-án került elfogadásra az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

107

2011. január 19., szerda

2012/C 136E/24

A határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok ***IIAz Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (11038/2/2010 – C7-0266/2010 – 2008/0142(COD))

108

P7_TC2-COD(2008)0142Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2011. január 19-én került elfogadásra a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

109

2012/C 136E/25

Az EU és Kamerun közötti, az erdészeti jogszabályokról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kameruni Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (12796/2010 – C7-0339/2010 – 2010/0217(NLE))

109

2012/C 136E/26

FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (10028/2010 – C7-0170/2010 – 2010/0062(NLE))

110

2012/C 136E/27

Az EK és a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05078/2010 – C7-0036/2010 – 2008/0250(NLE))

110

2012/C 136E/28

Az EK és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló tervezetről (15619/1/2007 – C7-0341/2010 – 2007/0255(NLE))

111

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2010–2011 2011. január 18–20-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 108 E, 2011.4.7. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. január 18., kedd

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/1

---

2011. január 18., keddA humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus végrehajtása: a cselekvési terv félidős felülvizsgálata és a következő lépések

P7_TA(2011)0005

Az Európai Parlament 2011. január 18-i állásfoglalása a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus végrehajtásáról: a cselekvési terv félidős értékelése és az előrelépés útjai (2010/2101(INI))

2012/C 136 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsa, az Európai Parlament és az Európai Bizottság elnökei által 2007. december 18-án aláírt humanitárius segélyről szóló európai konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsa, az Európai Parlament és az Európai Bizottság elnökei által 2007. december 18-án aláírt humanitárius segélyről szóló európai konszenzusra,

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak a konszenzus végrehajtására irányuló konkrét lépéseket tartalmazó cselekvési tervet létrehozó 2008. május 29-i munkadokumentumára (SEC(2008)1991), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak a konszenzus végrehajtására irányuló konkrét lépéseket tartalmazó cselekvési tervet létrehozó 2008. május 29-i munkadokumentumára (SEC(2008)1991),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) humanitárius segélyekkel foglalkozó 214. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) humanitárius segélyekkel foglalkozó 214. cikkére,

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Uniónak a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló, 2009. decemberben naprakésszé tett, 2005. december 23-i iránymutatásaira, valamint a Tanács 2009. december 8-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló, 2009. decemberben naprakésszé tett, 2005. december 23-i iránymutatásaira, valamint a Tanács 2009. december 8-i következtetéseire,

| — | tekintettel a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló, 2007. március 5-i 2007/162/EK, Euratom tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló, 2007. március 5-i 2007/162/EK, Euratom tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló, 2007. november 8-i 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló, 2007. november 8-i 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel a Tanács 2007. decemberi következtetéseire, amelyben felkérik a Bizottságot, hogy a lehető legjobban használja ki közösségi polgári védelmi mechanizmust és erősítse meg még jobban a tagállamok közötti együttműködést, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2007. decemberi következtetéseire, amelyben felkérik a Bizottságot, hogy a lehető legjobban használja ki közösségi polgári védelmi mechanizmust és erősítse meg még jobban a tagállamok közötti együttműködést,

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselő/az Európai Bizottság alelnöke és Kristalina Georgieva, az Európai Bizottság tagja által a Haitin bekövetkezett katasztrófára adott uniós válaszlépésekből levonandó tanulságokról készített közös dokumentumára; |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselő/az Európai Bizottság alelnöke és Kristalina Georgieva, az Európai Bizottság tagja által a Haitin bekövetkezett katasztrófára adott uniós válaszlépésekből levonandó tanulságokról készített közös dokumentumára;

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és Európai Parlamenthez intézett, 2003. szeptember 10-i„Európai Unió és ENSZ: a multilateralizmus választása” című közleményére (COM(2003)0526), amely az EU és az ENSZ közötti kapcsolatok általános erősítését és integrációját kéri a szisztematikus politikai párbeszéd keretében, az erre vonatkozó fokozott együttműködést, jobb irányítást és a válságok hatékonyabb megelőzését, valamint stratégiai partnerségeket sürget a Bizottság és az ENSZ egyes szervezetei között, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és Európai Parlamenthez intézett, 2003. szeptember 10-i„Európai Unió és ENSZ: a multilateralizmus választása” című közleményére (COM(2003)0526), amely az EU és az ENSZ közötti kapcsolatok általános erősítését és integrációját kéri a szisztematikus politikai párbeszéd keretében, az erre vonatkozó fokozott együttműködést, jobb irányítást és a válságok hatékonyabb megelőzését, valamint stratégiai partnerségeket sürget a Bizottság és az ENSZ egyes szervezetei között,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéséről szóló, 2008. március 5-i közleményére (COM(2008)0130) és az Európai Parlamentnek az Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéséről szóló, 2008. június 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéséről szóló, 2008. március 5-i közleményére (COM(2008)0130) és az Európai Parlamentnek az Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéséről szóló, 2008. június 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Uniós stratégia a katasztrófakockázatok csökkentésének támogatására a fejlődő országokban” című, 2009. február 23-i közleményére (COM(2009)0084), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Uniós stratégia a katasztrófakockázatok csökkentésének támogatására a fejlődő országokban” című, 2009. február 23-i közleményére (COM(2009)0084),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és Európai Parlamenthez intézett, „Humanitárius élelmiszersegély” című, 2010. március 31-i közleményére (COM(2010)0126), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és Európai Parlamenthez intézett, „Humanitárius élelmiszersegély” című, 2010. március 31-i közleményére (COM(2010)0126),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak a DG ECHO 2010-re szóló operatív stratégiájáról szóló munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak a DG ECHO 2010-re szóló operatív stratégiájáról szóló munkadokumentumára,

| — | tekintettel Michel Barnier „Az európai polgári védelmi erő: europe aid” címmel készített jelentésére, amelyet 2006 májusában tettek közzé, |
| --- | --- |

—

tekintettel Michel Barnier „Az európai polgári védelmi erő: europe aid” címmel készített jelentésére, amelyet 2006 májusában tettek közzé,

| — | tekintettel Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet az ENSZ Közgyűlése 1948. december 10-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet az ENSZ Közgyűlése 1948. december 10-én fogadott el,

| — | tekintettel az 1949-es Genfi Egyezményekre és azok 1977-ben elfogadott kiegészítő jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949-es Genfi Egyezményekre és azok 1977-ben elfogadott kiegészítő jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel a menekültek jogállásáról szóló, 1951 júliusában elfogadott egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek jogállásáról szóló, 1951 júliusában elfogadott egyezményre,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, és az ahhoz kapcsolódó, a gyermekek fegyveres konfliktusokban való részvételéről szóló, az ENSZ közgyűlése által 1989. november 20-án elfogadott fakultatív jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, és az ahhoz kapcsolódó, a gyermekek fegyveres konfliktusokban való részvételéről szóló, az ENSZ közgyűlése által 1989. november 20-án elfogadott fakultatív jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az 1999. április 13-án Londonban aláírt élelmiszersegély-egyezményre, amelynek keretében az Európai Közösség kötelezettséget vállalt arra, hogy reagál a fejlődő országokban felmerülő élelmezési vészhelyzetekre és egyéb élelmezési szükségletekre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1999. április 13-án Londonban aláírt élelmiszersegély-egyezményre, amelynek keretében az Európai Közösség kötelezettséget vállalt arra, hogy reagál a fejlődő országokban felmerülő élelmezési vészhelyzetekre és egyéb élelmezési szükségletekre (5),

| — | tekintettel a Nemzetközi Vöröskereszt és Vörös Félhold Mozgalom, valamint a nem kormányzati szervezetek katasztrófahelyzetekre való reagálás esetére 1994-ben elfogadott magatartási kódexre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Vöröskereszt és Vörös Félhold Mozgalom, valamint a nem kormányzati szervezetek katasztrófahelyzetekre való reagálás esetére 1994-ben elfogadott magatartási kódexre,

| — | tekintettel a humanitárius segélyezés 2003. június 17-én Stockholmban elfogadott elveire és helyes gyakorlatára (GHD), |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segélyezés 2003. június 17-én Stockholmban elfogadott elveire és helyes gyakorlatára (GHD),

| — | tekintettel a Globális Humanitárius Platform által 2007-ben jóváhagyott, az ENSZ és a humanitárius szervezetek közötti partnerségre vonatkozó elvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Globális Humanitárius Platform által 2007-ben jóváhagyott, az ENSZ és a humanitárius szervezetek közötti partnerségre vonatkozó elvekre,

| — | tekintettel az ENSZ 2006. november 27-én felülvizsgált, a katonai és polgári védelmi eszközök katasztrófa esetén történő használatáról szóló iránymutatásaira (oslói iránymutatások), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2006. november 27-én felülvizsgált, a katonai és polgári védelmi eszközök katasztrófa esetén történő használatáról szóló iránymutatásaira (oslói iránymutatások),

| — | tekintettel a katonai erőforrásoknak bonyolult vészhelyzetekben az ENSZ humanitárius műveletei támogatására történő bevetéséről és a polgári védelemről szóló, 2003. márciusi (MCDA) iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a katonai erőforrásoknak bonyolult vészhelyzetekben az ENSZ humanitárius műveletei támogatására történő bevetéséről és a polgári védelemről szóló, 2003. márciusi (MCDA) iránymutatásokra,

| — | tekintettel a 2005. január 18-tól22-ig Kobéban (hiogói prefektúra, Japán) megrendezett, a katasztrófák megelőzéséről szóló világkonferencián elfogadott hiogói cselekvési keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. január 18-tól22-ig Kobéban (hiogói prefektúra, Japán) megrendezett, a katasztrófák megelőzéséről szóló világkonferencián elfogadott hiogói cselekvési keretre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek gyorssegélyezéssel foglalkozó koordinátora és humanitárius ügyekért felelős főtitkárhelyettese 2005 augusztusában adott megbízása alapján készített, a humanitárius segítségnyújtást áttekintő tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek gyorssegélyezéssel foglalkozó koordinátora és humanitárius ügyekért felelős főtitkárhelyettese 2005 augusztusában adott megbízása alapján készített, a humanitárius segítségnyújtást áttekintő tanulmányra,

| — | tekintettel a DARA (Development Assistance Research Associates) által létrehozott „Humanitárius válaszadás 2010” mutatóra, amely azt elemzi és osztályozza, hogy a legnagyobb segélyező országok milyen módon reagálnak a katasztrófákkal, konfliktusokkal és vészhelyzetekkel sújtottak szükségleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a DARA (Development Assistance Research Associates) által létrehozott „Humanitárius válaszadás 2010” mutatóra, amely azt elemzi és osztályozza, hogy a legnagyobb segélyező országok milyen módon reagálnak a katasztrófákkal, konfliktusokkal és vészhelyzetekkel sújtottak szükségleteire,

| — | tekintettel a Vörös Kereszt és a Vörös Félhold 2007-ben Genfben rendezett 30. nemzetközi konferenciáján elfogadott, a katasztrófahelyzetek esetén a nemzetközi fellépésekben alkalmazandó jogszabályok, szabályok és alapelvek nemzetközi programjára (IDRL nemzetközi iránymutatások), és az ennek támogatása érdekében az Európai Unió tagállamai által tett közös kötelezettségvállalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vörös Kereszt és a Vörös Félhold 2007-ben Genfben rendezett 30. nemzetközi konferenciáján elfogadott, a katasztrófahelyzetek esetén a nemzetközi fellépésekben alkalmazandó jogszabályok, szabályok és alapelvek nemzetközi programjára (IDRL nemzetközi iránymutatások), és az ennek támogatása érdekében az Európai Unió tagállamai által tett közös kötelezettségvállalásra,

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzusról szóló, 2007. november 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzusról szóló, 2007. november 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a közelmúltbeli haiti földrengésről szóló, 2010. február 10-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közelmúltbeli haiti földrengésről szóló, 2010. február 10-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az EU gyorsreagálási képességének kialakításáról szóló, 2010. december 14-i ajánlására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU gyorsreagálási képességének kialakításáról szóló, 2010. december 14-i ajánlására (8),

| — | tekintettel a segélyszállító hajók elleni izraeli katonai műveletről és a Gázai övezet blokádjáról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyszállító hajók elleni izraeli katonai műveletről és a Gázai övezet blokádjáról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a szomáliai humanitárius válságról szóló állásfoglalásra irányuló, Oreste Rossi által az eljárási szabályzat 120. cikke alapján benyújtott javaslatra (B7-0489/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szomáliai humanitárius válságról szóló állásfoglalásra irányuló, Oreste Rossi által az eljárási szabályzat 120. cikke alapján benyújtott javaslatra (B7-0489/2010),

| — | tekintettel a harmadik országokban történő humanitárius segítségnyújtásról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országokban történő humanitárius segítségnyújtásról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0375/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0375/2010),

| A. | mivel a humanitárius segélyről szóló európai konszenzusban a humanitárius segítségnyújtás vonatkozásában megfogalmazott közös szemlélet az Európai Unió azon szándékát hangsúlyozza, hogy e területen szoros együttműködésre törekszik hatékonyságának optimalizálása érdekében, hogy meg kívánja védeni és elő kívánja mozdítani az emberiesség, a semlegesség, a pártatlanság, és a függetlenség alapvető humanitárius elveit, és határozottan szorgalmazni kívánja a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

A.

mivel a humanitárius segélyről szóló európai konszenzusban a humanitárius segítségnyújtás vonatkozásában megfogalmazott közös szemlélet az Európai Unió azon szándékát hangsúlyozza, hogy e területen szoros együttműködésre törekszik hatékonyságának optimalizálása érdekében, hogy meg kívánja védeni és elő kívánja mozdítani az emberiesség, a semlegesség, a pártatlanság, és a függetlenség alapvető humanitárius elveit, és határozottan szorgalmazni kívánja a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását,

| B. | mivel a konszenzusból következő kötelezettségek a tagállamokra és a Bizottságra is vonatkoznak, és mivel a cselekvési tervben felsorolt intézkedéseket a legtöbb esetben a Bizottságnak és a tagállamoknak összehangoltan kell végrehajtaniuk, |
| --- | --- |

B.

mivel a konszenzusból következő kötelezettségek a tagállamokra és a Bizottságra is vonatkoznak, és mivel a cselekvési tervben felsorolt intézkedéseket a legtöbb esetben a Bizottságnak és a tagállamoknak összehangoltan kell végrehajtaniuk,

| C. | mivel az elsősorban az emberi tevékenységek által okozott éghajlatváltozás hatásainak betudható természeti katasztrófák száma és intenzitása látványosan növekszik, és mivel a fejlett ipari országokat történelmi felelősség terheli; mivel egyre több összetett válság alakul ki, ami számos tényező, köztük a konfliktusok jellegének megváltozása, a rossz kormányzás és az instabil helyzetek következménye; a nemzetközi humanitárius jogot egyre súlyosabban megsértik, és a humanitárius terület beszűkült, |
| --- | --- |

C.

mivel az elsősorban az emberi tevékenységek által okozott éghajlatváltozás hatásainak betudható természeti katasztrófák száma és intenzitása látványosan növekszik, és mivel a fejlett ipari országokat történelmi felelősség terheli; mivel egyre több összetett válság alakul ki, ami számos tényező, köztük a konfliktusok jellegének megváltozása, a rossz kormányzás és az instabil helyzetek következménye; a nemzetközi humanitárius jogot egyre súlyosabban megsértik, és a humanitárius terület beszűkült,

| D. | mivel a segítségnyújtás egyre nehezebbé és veszélyesebbé válik, mivel a humanitárius segélyszervezetek személyzetének biztonsági helyzete egyre rosszabb, és mivel 2008-ban 122 olyan személyt öltek meg, aki humanitárius segélyszervezetben dolgozott, |
| --- | --- |

D.

mivel a segítségnyújtás egyre nehezebbé és veszélyesebbé válik, mivel a humanitárius segélyszervezetek személyzetének biztonsági helyzete egyre rosszabb, és mivel 2008-ban 122 olyan személyt öltek meg, aki humanitárius segélyszervezetben dolgozott,

| E. | mivel különös figyelmet kellene szentelni a legkiszolgáltatottabb helyzetű csoportoknak, köztük a nőknek, a gyermekeknek és a lakóhelyük elhagyására kényszerített személyeknek, és mivel a nemi alapú és szexuális indíttatású erőszak súlyosbodása hatalmas probléma a humanitárius helyzetekben, ahol a módszeres erőszakot esetenként háborús fegyverként alkalmazzák, |
| --- | --- |

E.

mivel különös figyelmet kellene szentelni a legkiszolgáltatottabb helyzetű csoportoknak, köztük a nőknek, a gyermekeknek és a lakóhelyük elhagyására kényszerített személyeknek, és mivel a nemi alapú és szexuális indíttatású erőszak súlyosbodása hatalmas probléma a humanitárius helyzetekben, ahol a módszeres erőszakot esetenként háborús fegyverként alkalmazzák,

| F. | mivel a humanitárius válságokban a válaszlépésekben részt vevő nem humanitárius szereplők száma egyre növekszik, és ez azt eredményezi, hogy nagy a veszélye a katonai és humanitárius szereplőkre háruló feladatok félreértelmezésének, és elmosódnak a semleges, pártatlan és független humanitárius segítségnyújtás határai, |
| --- | --- |

F.

mivel a humanitárius válságokban a válaszlépésekben részt vevő nem humanitárius szereplők száma egyre növekszik, és ez azt eredményezi, hogy nagy a veszélye a katonai és humanitárius szereplőkre háruló feladatok félreértelmezésének, és elmosódnak a semleges, pártatlan és független humanitárius segítségnyújtás határai,

| G. | mivel a Haitin és a Pakisztánban a közelmúltban bekövetkezett tragédiák ismételten rámutattak arra, hogy szükség van az Európai Unió rendelkezésére álló, katasztrófahelyzetek megoldására irányuló eszközök (humanitárius segély és a közösségi polgárvédelmi mechanizmusok) hatékonyság, gyorsaság együttműködés és láthatóság szempontjából történő megerősítésére, és mivel e katasztrófák újra rámutattak arra, hogy létre kell hozni az európai gyorsreagálási képességet, |
| --- | --- |

G.

mivel a Haitin és a Pakisztánban a közelmúltban bekövetkezett tragédiák ismételten rámutattak arra, hogy szükség van az Európai Unió rendelkezésére álló, katasztrófahelyzetek megoldására irányuló eszközök (humanitárius segély és a közösségi polgárvédelmi mechanizmusok) hatékonyság, gyorsaság együttműködés és láthatóság szempontjából történő megerősítésére, és mivel e katasztrófák újra rámutattak arra, hogy létre kell hozni az európai gyorsreagálási képességet,

| H. | mivel a globális humanitárius helyzet súlyosbodott, a humanitárius kihívások és szükségletek hatalmasak, és mivel a konszenzus és cselekvési terve végrehajtásának javítására, valamint a globális koordinálásra és a humanitárius segítségnyújtásban kapacitásuknak köszönhetően élen járó országok regionális felelősségét figyelembe véve a terhek megosztására irányuló munka elengedhetetlenül fontos, |
| --- | --- |

H.

mivel a globális humanitárius helyzet súlyosbodott, a humanitárius kihívások és szükségletek hatalmasak, és mivel a konszenzus és cselekvési terve végrehajtásának javítására, valamint a globális koordinálásra és a humanitárius segítségnyújtásban kapacitásuknak köszönhetően élen járó országok regionális felelősségét figyelembe véve a terhek megosztására irányuló munka elengedhetetlenül fontos,

| I. | mivel a Bizottság humanitárius katasztrófákra előirányzott költségvetését, és különösen az ECHO Főigazgatóság költségvetését az utóbbi öt évben nem csupán befagyasztották, hanem az elkülönített összeg reálértéke is némileg csökkent, |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság humanitárius katasztrófákra előirányzott költségvetését, és különösen az ECHO Főigazgatóság költségvetését az utóbbi öt évben nem csupán befagyasztották, hanem az elkülönített összeg reálértéke is némileg csökkent,

A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus és az ehhez kapcsolódó cselekvési terv

| 1. | sajnálja, hogy a humanitárius konszenzus a humanitárius partnereken kívül továbbra is kevéssé ismert, és kéri, hogy speciális képzéseket szervezzenek e témáról az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), a tagállami diplomaták és a katonai szereplők körében; |
| --- | --- |

1.

sajnálja, hogy a humanitárius konszenzus a humanitárius partnereken kívül továbbra is kevéssé ismert, és kéri, hogy speciális képzéseket szervezzenek e témáról az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), a tagállami diplomaták és a katonai szereplők körében;

| 2. | sajnálja, hogy a tagállamokat nem vonják be a konszenzus megvalósításába, és úgy véli, hogy a Tanácson belül a humanitárius segítségnyújtási és élelmiszer-segélyezési munkacsoport (COHAFA) szerepét meg kellene erősíteni a konszenzus megvalósításának jobb nyomon követése – például a konszenzus nemzeti humanitárius stratégiákba történő integrálásáról szóló ülések szervezésével vagy éves tevékenységi jelentések benyújtásával –, valamint a Tanács más munkacsoportjaival és a Politikai és Biztonsági Bizottsággal (PBB) szemben a humanitárius segítségnyújtás ügye melletti kiállásra vonatkozó mandátumának tevékenyebb teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy a tagállamokat nem vonják be a konszenzus megvalósításába, és úgy véli, hogy a Tanácson belül a humanitárius segítségnyújtási és élelmiszer-segélyezési munkacsoport (COHAFA) szerepét meg kellene erősíteni a konszenzus megvalósításának jobb nyomon követése – például a konszenzus nemzeti humanitárius stratégiákba történő integrálásáról szóló ülések szervezésével vagy éves tevékenységi jelentések benyújtásával –, valamint a Tanács más munkacsoportjaival és a Politikai és Biztonsági Bizottsággal (PBB) szemben a humanitárius segítségnyújtás ügye melletti kiállásra vonatkozó mandátumának tevékenyebb teljesítése érdekében;

| 3. | ösztönzi a harmadik országbeli uniós küldöttségeket a konszenzus és cselekvési programja terjesztésének és végrehajtásának elősegítésére a tagállami képviseletek körében; |
| --- | --- |

3.

ösztönzi a harmadik országbeli uniós küldöttségeket a konszenzus és cselekvési programja terjesztésének és végrehajtásának elősegítésére a tagállami képviseletek körében;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, vizsgálja meg a konszenzusból eredő kötelezettségek uniós nemzeti parlamentek általi végrehajtására alkalmazott bevált gyakorlatok évente sorra kerülő cseréjének lehetőségét; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, vizsgálja meg a konszenzusból eredő kötelezettségek uniós nemzeti parlamentek általi végrehajtására alkalmazott bevált gyakorlatok évente sorra kerülő cseréjének lehetőségét;

| 5. | javasolja, hogy mivel a beavatkozási területek száma megsokszorozódott, növeljék a humanitárius segélyezés finanszírozását, és kéri, hogy a költségvetési hatóság közvetlenül folyósítsa a vésztartalék összegének egy részét vagy egészét a DG ECHO kezdeti költségvetésének; hangsúlyozza a GNI 7 %-ára vonatkozó, 2015-re teljesítendő OECD/DAC-cél konkretizálásának fontosságát; |
| --- | --- |

5.

javasolja, hogy mivel a beavatkozási területek száma megsokszorozódott, növeljék a humanitárius segélyezés finanszírozását, és kéri, hogy a költségvetési hatóság közvetlenül folyósítsa a vésztartalék összegének egy részét vagy egészét a DG ECHO kezdeti költségvetésének; hangsúlyozza a GNI 7 %-ára vonatkozó, 2015-re teljesítendő OECD/DAC-cél konkretizálásának fontosságát;

| 6. | felszólít reális költségvetések készítésére, amelyekben a természeti katasztrófák vagy humanitárius intézkedések esetére az előző években bekövetkezett kiadások többszöri tapasztalata alapján különítik el az előirányzatokat; |
| --- | --- |

6.

felszólít reális költségvetések készítésére, amelyekben a természeti katasztrófák vagy humanitárius intézkedések esetére az előző években bekövetkezett kiadások többszöri tapasztalata alapján különítik el az előirányzatokat;

| 7. | további erőfeszítések megtételére szólít fel a természeti vagy más típusú katasztrófákat követő műveletek finanszírozásának felgyorsítása, valamint a költségvetési végrehajtásra vonatkozó döntéshozatali és engedélyezési eljárások egyszerűsítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a műveletek gyors kezdeti finanszírozásának biztosítása érdekében a Bizottság szolgálatainak szorosan együtt kell működniük az Európai Külügyi Szolgálattal; |
| --- | --- |

7.

további erőfeszítések megtételére szólít fel a természeti vagy más típusú katasztrófákat követő műveletek finanszírozásának felgyorsítása, valamint a költségvetési végrehajtásra vonatkozó döntéshozatali és engedélyezési eljárások egyszerűsítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a műveletek gyors kezdeti finanszírozásának biztosítása érdekében a Bizottság szolgálatainak szorosan együtt kell működniük az Európai Külügyi Szolgálattal;

| 8. | emlékeztet a kiegyensúlyozott, átfogó reagálás fenntartásának fontosságára, miközben külön figyelmet kell fordítani az „elfelejtett válságokra”; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet a kiegyensúlyozott, átfogó reagálás fenntartásának fontosságára, miközben külön figyelmet kell fordítani az „elfelejtett válságokra”;

| 9. | kéri a finanszírozás növelését és a képességek és a források fejlesztését annak érdekében, hogy a humanitárius segítségnyújtás és a polgári védelem kizárólag polgári feladat maradhasson; |
| --- | --- |

9.

kéri a finanszírozás növelését és a képességek és a források fejlesztését annak érdekében, hogy a humanitárius segítségnyújtás és a polgári védelem kizárólag polgári feladat maradhasson;

| 10. | támogatja a NOHA (a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos képzést biztosító egyetemek első, európai szintű hálózata) fontos szerepét, amelyet a legveszélyeztetettebb csoportok igényeinek megfelelve a világ humanitárius helyzetével kapcsolatos tudatosság növelésében és különösen az európai politika elősegítésében játszik fiatal európaiak oktatása és képzése révén; |
| --- | --- |

10.

támogatja a NOHA (a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos képzést biztosító egyetemek első, európai szintű hálózata) fontos szerepét, amelyet a legveszélyeztetettebb csoportok igényeinek megfelelve a világ humanitárius helyzetével kapcsolatos tudatosság növelésében és különösen az európai politika elősegítésében játszik fiatal európaiak oktatása és képzése révén;

Humanitárius elvek, nemzetközi humanitárius jog és a humanitárius térség védelme

| 11. | megerősíti a konszenzusban szereplő humanitárius elveket és célkitűzéseket; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió humanitárius segélye nem válságkezelési eszköz, és sajnálja, hogy egyre inkább politikai színezetet ölt a humanitárius segélyezés, valamint sajnálja ennek a humanitárius térség tiszteletben tartására gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

11.

megerősíti a konszenzusban szereplő humanitárius elveket és célkitűzéseket; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió humanitárius segélye nem válságkezelési eszköz, és sajnálja, hogy egyre inkább politikai színezetet ölt a humanitárius segélyezés, valamint sajnálja ennek a humanitárius térség tiszteletben tartására gyakorolt hatásait;

| 12. | úgy véli, hogy az Európai Unió Lisszaboni Szerződésben rögzített külső tevékenységeinek tiszteletben kell tartaniuk a humanitárius segítségnyújtásról szóló európai konszenzusban szereplő elveket és kötelezettségeket, továbbá úgy gondolja, hogy az Uniónak mint fő nemzetközi adományozónak politikai súlya és befolyása tükrében szüntelenül támogatnia kell a humanitárius elveket; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az Európai Unió Lisszaboni Szerződésben rögzített külső tevékenységeinek tiszteletben kell tartaniuk a humanitárius segítségnyújtásról szóló európai konszenzusban szereplő elveket és kötelezettségeket, továbbá úgy gondolja, hogy az Uniónak mint fő nemzetközi adományozónak politikai súlya és befolyása tükrében szüntelenül támogatnia kell a humanitárius elveket;

| 13. | felszólítja továbbá a katasztrófaelhárításban vagy a humanitárius műveletekben részt vevő katonai és polgári személyzetet és humanitárius dolgozókat, hogy a semlegesség, függetlenség és pártatlanság elvének megfelelően végezzék tevékenységüket; |
| --- | --- |

13.

felszólítja továbbá a katasztrófaelhárításban vagy a humanitárius műveletekben részt vevő katonai és polgári személyzetet és humanitárius dolgozókat, hogy a semlegesség, függetlenség és pártatlanság elvének megfelelően végezzék tevékenységüket;

| 14. | üdvözli a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló uniós iránymutatások 2009. decemberi felülvizsgálatát, és úgy véli, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak meghatározó politikai szerepet kell játszaniuk ezen iránymutatások végrehajtásában; reméli továbbá, hogy az EKSZ-nél külön képzést fognak tartani a nemzetközi humanitárius jogról; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló uniós iránymutatások 2009. decemberi felülvizsgálatát, és úgy véli, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak meghatározó politikai szerepet kell játszaniuk ezen iránymutatások végrehajtásában; reméli továbbá, hogy az EKSZ-nél külön képzést fognak tartani a nemzetközi humanitárius jogról;

| 15. | kéri, hogy a Bizottság gondoskodjon arról, hogy biztosítsanak további pénzeszközöket a nemzetközi humanitárius jog előmozdítására irányuló tevékenységekre, és annak helyi terjesztésére a fegyverviselők, a fiatalok, a politikai osztály és a civil társadalom körében; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy a Bizottság gondoskodjon arról, hogy biztosítsanak további pénzeszközöket a nemzetközi humanitárius jog előmozdítására irányuló tevékenységekre, és annak helyi terjesztésére a fegyverviselők, a fiatalok, a politikai osztály és a civil társadalom körében;

| 16. | emlékeztet arra, hogy a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos, 2003. júniusban elfogadott elvek és bevált gyakorlatok hangsúlyozzák, hogy a humanitárius válságokra adott nemzetközi válaszlépésekre vonatkozóan pénzügyi beszámolót kell készíteni, és a válaszlépéseket rendszeresen értékelni kell, ideértve az adományozók hatékonyságát is, továbbá hangsúlyozza, hogy az értékelésekről széles körű konzultációkat kell folytatni, különösen a humanitárius terület szereplőivel; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos, 2003. júniusban elfogadott elvek és bevált gyakorlatok hangsúlyozzák, hogy a humanitárius válságokra adott nemzetközi válaszlépésekre vonatkozóan pénzügyi beszámolót kell készíteni, és a válaszlépéseket rendszeresen értékelni kell, ideértve az adományozók hatékonyságát is, továbbá hangsúlyozza, hogy az értékelésekről széles körű konzultációkat kell folytatni, különösen a humanitárius terület szereplőivel;

Közös keret a segélynyújtásra

A segély minősége

| 17. | emlékeztet arra, hogy a segítségnyújtásnak kizárólag az azonosított szükségleten és a veszélyeztetettség mértékén kell alapulnia, és hogy a segítség minőségét és mennyiségét mindenekelőtt a kezdeti felmérés határozza meg, amely még tökéletesítésre szorul, mindenekelőtt a veszélyeztetettséggel kapcsolatos kritériumok alkalmazásának tekintetében, különösen ami a nőket, a gyerekeket és a fogyatékkal élőket illeti; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a segítségnyújtásnak kizárólag az azonosított szükségleten és a veszélyeztetettség mértékén kell alapulnia, és hogy a segítség minőségét és mennyiségét mindenekelőtt a kezdeti felmérés határozza meg, amely még tökéletesítésre szorul, mindenekelőtt a veszélyeztetettséggel kapcsolatos kritériumok alkalmazásának tekintetében, különösen ami a nőket, a gyerekeket és a fogyatékkal élőket illeti;

| 18. | emlékeztet arra, hogy a kedvezményezettek valódi és állandó bevonása a segélyek kezelésébe – ha lehet, a segélyek kezelésében való részvételük – a humanitárius válaszlépések minőségének egyik alapfeltétele, különösen az elhúzódó válságok esetében; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy a kedvezményezettek valódi és állandó bevonása a segélyek kezelésébe – ha lehet, a segélyek kezelésében való részvételük – a humanitárius válaszlépések minőségének egyik alapfeltétele, különösen az elhúzódó válságok esetében;

| 19. | kitart amellett, hogy a természeti vagy ember okozta katasztrófák esetén az EU részéről érkező segítség célja a helyi gazdaság támogatása legyen, többek között – amennyire csak lehetséges – a helyben vagy a régióban termelt élelmiszerek vásárlása révén, valamint azáltal, hogy biztosítják a gazdálkodók számára a szükséges eszközöket; |
| --- | --- |

19.

kitart amellett, hogy a természeti vagy ember okozta katasztrófák esetén az EU részéről érkező segítség célja a helyi gazdaság támogatása legyen, többek között – amennyire csak lehetséges – a helyben vagy a régióban termelt élelmiszerek vásárlása révén, valamint azáltal, hogy biztosítják a gazdálkodók számára a szükséges eszközöket;

| 20. | felhív a különböző szereplők által alkalmazott módszerek összehangolására, és ösztönzi az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalát (OCHA) a közös módszertani keret meghatározására irányuló munkája folytatására, amely külön hangsúlyt fektet a hatékony és gyors beavatkozásra, és amennyire lehetséges, folyamatosan bevonja a helyi szereplőket, köztük a nem állami szereplőket is; |
| --- | --- |

20.

felhív a különböző szereplők által alkalmazott módszerek összehangolására, és ösztönzi az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalát (OCHA) a közös módszertani keret meghatározására irányuló munkája folytatására, amely külön hangsúlyt fektet a hatékony és gyors beavatkozásra, és amennyire lehetséges, folyamatosan bevonja a helyi szereplőket, köztük a nem állami szereplőket is;

| 21. | erőteljesen támogatja a Bizottság munkájának folytatását az ágazati területeken, úgymint az élelmezés, a védelem, a nemek közötti egyenlőség és a szexuális erőszak területén, valamint a menekültekkel, a hazatérőkkel és az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekkel kapcsolatban, és felhív a nemek közötti egyenlőség dimenziójának és a reproduktív egészség kérdésének szisztematikus integrálására az elsősegélyt nyújtó egészségügyi szolgáltatások terén adott humanitárius válaszlépésekbe; |
| --- | --- |

21.

erőteljesen támogatja a Bizottság munkájának folytatását az ágazati területeken, úgymint az élelmezés, a védelem, a nemek közötti egyenlőség és a szexuális erőszak területén, valamint a menekültekkel, a hazatérőkkel és az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekkel kapcsolatban, és felhív a nemek közötti egyenlőség dimenziójának és a reproduktív egészség kérdésének szisztematikus integrálására az elsősegélyt nyújtó egészségügyi szolgáltatások terén adott humanitárius válaszlépésekbe;

| 22. | felszólítja a Tanácsot, hogy részletesen dolgozza ki, hogyan teljesíthető a Barnier-jelentés arra vonatkozó ajánlása, hogy Európa legkülső régióit használják – nem kizárólagos jelleggel – támogató bázisként azzal a céllal, hogy a létfontosságú termékek és logisztika előzetes odatelepítése révén az Európai Unió területén kívül biztosítandó, sürgős humanitárius beavatkozás esetén meg lehessen könnyíteni a rendelkezésre álló európai emberi és anyagi erőforrások bevetését; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Tanácsot, hogy részletesen dolgozza ki, hogyan teljesíthető a Barnier-jelentés arra vonatkozó ajánlása, hogy Európa legkülső régióit használják – nem kizárólagos jelleggel – támogató bázisként azzal a céllal, hogy a létfontosságú termékek és logisztika előzetes odatelepítése révén az Európai Unió területén kívül biztosítandó, sürgős humanitárius beavatkozás esetén meg lehessen könnyíteni a rendelkezésre álló európai emberi és anyagi erőforrások bevetését;

| 23. | bátorítja a Bizottságot, hogy továbbra is foglalkozzon a humanitárius segítségnyújtásnak a segélyben részesített területeken kifejtett lehetséges negatív hatásával – különösen a gazdasági és társadalmi struktúrák esetleges destabilizálódásával és a természeti környezetre gyakorolt hatással –, és felszólítja, hogy dolgozzon ki megfelelő stratégiákat, hogy e hatásokat már a projekttervezés szakaszában figyelembe lehessen venni; |
| --- | --- |

23.

bátorítja a Bizottságot, hogy továbbra is foglalkozzon a humanitárius segítségnyújtásnak a segélyben részesített területeken kifejtett lehetséges negatív hatásával – különösen a gazdasági és társadalmi struktúrák esetleges destabilizálódásával és a természeti környezetre gyakorolt hatással –, és felszólítja, hogy dolgozzon ki megfelelő stratégiákat, hogy e hatásokat már a projekttervezés szakaszában figyelembe lehessen venni;

A partnerség sokszínűsége és minősége

| 24. | felhív a nemzetközi humanitárius programok finanszírozásában és végrehajtásában tevékenyen részt vevő szervezetek - ENSZ, Nemzetközi Vöröskereszt és Vörös Félhold Mozgalom és nem kormányzati szervezetek - sokféleségének tiszteletben tartására, valamint ösztönzi a helyi szereplők képességeinek fokozását célzó erőfeszítéseket; felszólít az összes érintett szereplő megfelelő koordinálására és a köztük zajló információcserére; |
| --- | --- |

24.

felhív a nemzetközi humanitárius programok finanszírozásában és végrehajtásában tevékenyen részt vevő szervezetek - ENSZ, Nemzetközi Vöröskereszt és Vörös Félhold Mozgalom és nem kormányzati szervezetek - sokféleségének tiszteletben tartására, valamint ösztönzi a helyi szereplők képességeinek fokozását célzó erőfeszítéseket; felszólít az összes érintett szereplő megfelelő koordinálására és a köztük zajló információcserére;

| 25. | felszólítja valamennyi kormányszervet, hogy tartsák tiszteletben a nem kormányzati szervezetek jelentős szerepét a források magánadományokból történő növelésében; |
| --- | --- |

25.

felszólítja valamennyi kormányszervet, hogy tartsák tiszteletben a nem kormányzati szervezetek jelentős szerepét a források magánadományokból történő növelésében;

| 26. | támogatja az ENSZ szintjén a humanitárius reformok folytatását, és felhív a humanitárius koordinátorok rendszerének megerősítésére, a nagyobb átláthatóságra, a kedvezményezettek szempontjainak fokozottabb figyelembevételére, az összevont pénzeszközök (pooled funds) használatának nagyobb rugalmasságára és bizonyos javításokra a klaszter-megközelítésben (ágazati felelősség) és az ENSZ-főképviselő ajánlásai alapján, valamint megerősítve az átláthatósági és elszámoltathatósági elveket, elsősorban a helyi struktúrákkal és a nem állami szereplőkkel való koordináció, az ágazatok közötti aspektusok figyelembevétele és a klaszterek közötti koordináció szintjén; |
| --- | --- |

26.

támogatja az ENSZ szintjén a humanitárius reformok folytatását, és felhív a humanitárius koordinátorok rendszerének megerősítésére, a nagyobb átláthatóságra, a kedvezményezettek szempontjainak fokozottabb figyelembevételére, az összevont pénzeszközök (pooled funds) használatának nagyobb rugalmasságára és bizonyos javításokra a klaszter-megközelítésben (ágazati felelősség) és az ENSZ-főképviselő ajánlásai alapján, valamint megerősítve az átláthatósági és elszámoltathatósági elveket, elsősorban a helyi struktúrákkal és a nem állami szereplőkkel való koordináció, az ágazatok közötti aspektusok figyelembevétele és a klaszterek közötti koordináció szintjén;

Az együttműködés koordinálása nemzetközi és európai szinten

| 27. | megerősíti, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete, különösen az OCHA központi szerepet játszik a nemzetközi humanitárius fellépések összehangolásában; |
| --- | --- |

27.

megerősíti, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete, különösen az OCHA központi szerepet játszik a nemzetközi humanitárius fellépések összehangolásában;

| 28. | üdvözli azokat a kezdeményezéseket, amelyek nagyobb koherenciát kívánnak biztosítani a válságokra adott válaszok különböző európai eszközei számára, valamint üdvözli a humanitárius segélyezés és a polgári védelem egyetlen főigazgatóságon belüli egyesítését; ugyanakkor sürgeti, hogy ezek mandátumait, szerepeit és forrásait egyértelműen különítsék el; |
| --- | --- |

28.

üdvözli azokat a kezdeményezéseket, amelyek nagyobb koherenciát kívánnak biztosítani a válságokra adott válaszok különböző európai eszközei számára, valamint üdvözli a humanitárius segélyezés és a polgári védelem egyetlen főigazgatóságon belüli egyesítését; ugyanakkor sürgeti, hogy ezek mandátumait, szerepeit és forrásait egyértelműen különítsék el;

| 29. | kéri, hogy a Tanács és a Bizottság pontos és átlátható szabályokat alkosson meg az EKSZ és Bizottság közötti együttműködés és koordináció területén az Európai Unió területén kívül bekövetkező súlyos válsághelyzetek esetére, és tevékenyen munkálkodjon az EU jelenlétének láthatóságán, ami a helyszíneken felhasznált forrásokat és képességeket illeti; |
| --- | --- |

29.

kéri, hogy a Tanács és a Bizottság pontos és átlátható szabályokat alkosson meg az EKSZ és Bizottság közötti együttműködés és koordináció területén az Európai Unió területén kívül bekövetkező súlyos válsághelyzetek esetére, és tevékenyen munkálkodjon az EU jelenlétének láthatóságán, ami a helyszíneken felhasznált forrásokat és képességeket illeti;

| 30. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió külső gyermekjogi stratégiájának Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és különösen annak 3., 16., 18., 23., 25., 26. és 29. cikkében, továbbá a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményben és fakultatív jegyzőkönyveiben meghatározott értékeken kell alapulnia; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió külső gyermekjogi stratégiájának Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és különösen annak 3., 16., 18., 23., 25., 26. és 29. cikkében, továbbá a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményben és fakultatív jegyzőkönyveiben meghatározott értékeken kell alapulnia;

A polgári védelem, valamint katonai eszközök és képességek igénybevétele

| 31. | megerősíti, hogy a katonai és a humanitárius szereplők mandátumait – különösen a természeti katasztrófáktól és fegyveres konfliktusoktól sújtott térségekben – továbbra is jól el kell különíteni egymástól, valamint hogy alapvető fontosságú, hogy a katonai eszközök és erőforrások használatára kizárólag rendkívül korlátozott esetekben és végszükség esetén kerüljön sor, csupán a humanitárius segélyezési művelet támogatásaként, az ENSZ iránymutatásaival összhangban (MCDA iránymutatások és oslói iránymutatások) (10); |
| --- | --- |

31.

megerősíti, hogy a katonai és a humanitárius szereplők mandátumait – különösen a természeti katasztrófáktól és fegyveres konfliktusoktól sújtott térségekben – továbbra is jól el kell különíteni egymástól, valamint hogy alapvető fontosságú, hogy a katonai eszközök és erőforrások használatára kizárólag rendkívül korlátozott esetekben és végszükség esetén kerüljön sor, csupán a humanitárius segélyezési művelet támogatásaként, az ENSZ iránymutatásaival összhangban (MCDA iránymutatások és oslói iránymutatások) (10);

| 32. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a humanitárius segítségnyújtást és a polgári védelmet tisztán polgári feladatnak kell tekinteni, és ennek megfelelően kell végrehajtani; |
| --- | --- |

32.

emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a humanitárius segítségnyújtást és a polgári védelmet tisztán polgári feladatnak kell tekinteni, és ennek megfelelően kell végrehajtani;

| 33. | kéri a Bizottságot, hogy indítson az Európai Unió külpolitikáján belül a humanitárius segélyezés speciális jellegére irányuló figyelemfelhívó kampányokat, és kéri, hogy a tagállamok győződjenek meg arról, hogy fegyveres erőik tiszteletben tartják és alkalmazzák az ENSZ iránymutatásait; úgy véli továbbá, hogy a katonai és humanitárius szereplők között párbeszédre van szükség a kölcsönös megértés elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

33.

kéri a Bizottságot, hogy indítson az Európai Unió külpolitikáján belül a humanitárius segélyezés speciális jellegére irányuló figyelemfelhívó kampányokat, és kéri, hogy a tagállamok győződjenek meg arról, hogy fegyveres erőik tiszteletben tartják és alkalmazzák az ENSZ iránymutatásait; úgy véli továbbá, hogy a katonai és humanitárius szereplők között párbeszédre van szükség a kölcsönös megértés elősegítése érdekében;

| 34. | megerősíti, hogy a humanitárius válságok során a polgári védelmi eszközök igénybevételének a szükségleten kell alapulnia, és a humanitárius segély kiegészítéseként azzal koherensnek kell lennie, valamint megerősíti, hogy természeti katasztrófák esetén ezek az eszközök bizonyos fokig hozzájárulhatnak a humanitárius fellépésekhez, ha alkalmazásuk megfelel az Ügynökségközi Állandó Bizottság (IASC) vonatkozó elveinek; |
| --- | --- |

34.

megerősíti, hogy a humanitárius válságok során a polgári védelmi eszközök igénybevételének a szükségleten kell alapulnia, és a humanitárius segély kiegészítéseként azzal koherensnek kell lennie, valamint megerősíti, hogy természeti katasztrófák esetén ezek az eszközök bizonyos fokig hozzájárulhatnak a humanitárius fellépésekhez, ha alkalmazásuk megfelel az Ügynökségközi Állandó Bizottság (IASC) vonatkozó elveinek;

| 35. | kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő nagyratörő jogalkotási javaslatokat az európai polgári védelmi erő létrehozásáról, amelyek a polgári védelem jelenlegi közösségi mechanizmusának optimalizálására, valamint a meglévő nemzeti eszközök kölcsönössé tételére épülnek, és ily módon nem gerjesztenek jelentős többletköltségeket, és az előkészítő kezdeményezések keretében kipróbált és ellenőrzött rendszereken alapulnak; a polgári védelmi erők finanszírozását a humanitárius vészhelyzetek finanszírozásán felül kell biztosítani; |
| --- | --- |

35.

kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő nagyratörő jogalkotási javaslatokat az európai polgári védelmi erő létrehozásáról, amelyek a polgári védelem jelenlegi közösségi mechanizmusának optimalizálására, valamint a meglévő nemzeti eszközök kölcsönössé tételére épülnek, és ily módon nem gerjesztenek jelentős többletköltségeket, és az előkészítő kezdeményezések keretében kipróbált és ellenőrzött rendszereken alapulnak; a polgári védelmi erők finanszírozását a humanitárius vészhelyzetek finanszírozásán felül kell biztosítani;

| 36. | úgy véli, hogy az európai polgári védelmi erő keretében néhány tagállam vállalhatná, hogy önkéntes alapon előre meghatározott, alapvető polgári védelmi modulokat bocsát rendelkezésre, amelyek készen állnának az azonnali beavatkozásra a megfigyelési és tájékoztatási központ (MIC) által koordinált uniós műveletek keretében, továbbá úgy véli, hogy a nemzeti szinten nagyrészt már létező modulok legtöbbje a tagállamok ellenőrzése alatt maradna, és készenléti alapon történő bevetésük alkotná az Unión kívül vagy belül bekövetkező katasztrófákra reagáló uniós polgári védelem magját; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy az európai polgári védelmi erő keretében néhány tagállam vállalhatná, hogy önkéntes alapon előre meghatározott, alapvető polgári védelmi modulokat bocsát rendelkezésre, amelyek készen állnának az azonnali beavatkozásra a megfigyelési és tájékoztatási központ (MIC) által koordinált uniós műveletek keretében, továbbá úgy véli, hogy a nemzeti szinten nagyrészt már létező modulok legtöbbje a tagállamok ellenőrzése alatt maradna, és készenléti alapon történő bevetésük alkotná az Unión kívül vagy belül bekövetkező katasztrófákra reagáló uniós polgári védelem magját;

A segély folyamatossága

Katasztrófakockázatok csökkentése és éghajlatváltozás

| 37. | üdvözli, hogy 2009 februárjában új európai stratégiát fogadtak el a katasztrófakockázatok csökkentésének támogatására a fejlődő országokban; ezzel összefüggésben sürgeti, hogy a Bizottság a kedvezményezett országok nemzeti kormányaival, a helyi hatóságokkal és a civil társadalmi szervezetekkel együtt dolgozzon ki a katasztrófamegelőzés és a reagálás kezelésének kapacitására vonatkozó programokat, és felhív e stratégia gyors végrehajtására; |
| --- | --- |

37.

üdvözli, hogy 2009 februárjában új európai stratégiát fogadtak el a katasztrófakockázatok csökkentésének támogatására a fejlődő országokban; ezzel összefüggésben sürgeti, hogy a Bizottság a kedvezményezett országok nemzeti kormányaival, a helyi hatóságokkal és a civil társadalmi szervezetekkel együtt dolgozzon ki a katasztrófamegelőzés és a reagálás kezelésének kapacitására vonatkozó programokat, és felhív e stratégia gyors végrehajtására;

| 38. | kéri, hogy tegyenek jelentős erőfeszítéseket a katasztrófakockázatok dimenziójának a fejlesztési támogatásra és a humanitárius segélyre vonatkozó politikákba történő szisztematikusabb integrálása érdekében; |
| --- | --- |

38.

kéri, hogy tegyenek jelentős erőfeszítéseket a katasztrófakockázatok dimenziójának a fejlesztési támogatásra és a humanitárius segélyre vonatkozó politikákba történő szisztematikusabb integrálása érdekében;

| 39. | javasolja, hogy jelentős mértékben növeljék az e dimenzióra elkülönített összegeket, és hangsúlyozza, hogy fontos a kisléptékű finanszírozások fenntartása a kontextust tiszteletben tartó megközelítés, valamint a projektek helyi tulajdonosi szerkezetének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

39.

javasolja, hogy jelentős mértékben növeljék az e dimenzióra elkülönített összegeket, és hangsúlyozza, hogy fontos a kisléptékű finanszírozások fenntartása a kontextust tiszteletben tartó megközelítés, valamint a projektek helyi tulajdonosi szerkezetének biztosítása érdekében;

| 40. | kéri, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással összefüggő menetrendet jobban hangolják össze a katasztrófakockázatokkal kapcsolatos tevékenységekkel; |
| --- | --- |

40.

kéri, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással összefüggő menetrendet jobban hangolják össze a katasztrófakockázatokkal kapcsolatos tevékenységekkel;

A segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolása

| 41. | sajnálja, hogy az azonnali segély, a rehabilitáció és a fejlesztés közötti kapcsolat terén a konkrét előrelépések továbbra is korlátozottak az elmúlt években tett számos politikai vállalás megsokszorozódása ellenére; |
| --- | --- |

41.

sajnálja, hogy az azonnali segély, a rehabilitáció és a fejlesztés közötti kapcsolat terén a konkrét előrelépések továbbra is korlátozottak az elmúlt években tett számos politikai vállalás megsokszorozódása ellenére;

| 42. | hangsúlyozza a vészhelyzeti szakaszból a fejlesztési szakaszba történő, megfelelően időzített átmenet fontosságát, amely egyedi kritériumokon és a szükségletek alapos felmérésén alapul; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza a vészhelyzeti szakaszból a fejlesztési szakaszba történő, megfelelően időzített átmenet fontosságát, amely egyedi kritériumokon és a szükségletek alapos felmérésén alapul;

| 43. | kéri a források növelését a segítségnyújtás folyamatossága érdekében és a meglévő pénzügyi eszközök rugalmasságára és kiegészítő jellegére való összpontosítást a vészhelyzeti szakaszból a fejlesztési szakaszba való átmenet során; |
| --- | --- |

43.

kéri a források növelését a segítségnyújtás folyamatossága érdekében és a meglévő pénzügyi eszközök rugalmasságára és kiegészítő jellegére való összpontosítást a vészhelyzeti szakaszból a fejlesztési szakaszba való átmenet során;

| 44. | szót emel amellett, hogy javítsák a humanitárius szervezetek és a fejlesztési ügynökségek közötti párbeszédet és koordinációt a beavatkozások helyszínén és a megfelelő szolgálatoknál az európai intézmények és a tagállamok szintjén; |
| --- | --- |

44.

szót emel amellett, hogy javítsák a humanitárius szervezetek és a fejlesztési ügynökségek közötti párbeszédet és koordinációt a beavatkozások helyszínén és a megfelelő szolgálatoknál az európai intézmények és a tagállamok szintjén;

*

* *

| 45. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalának (OCHA). |
| --- | --- |

45.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalának (OCHA).

---

(1)  HL L 163., 1996.7.2., 1. o.

(2)  HL L 71., 2007.3.10., 9. o.

(3)  HL L 314., 2007.12.1., 9. o.

(4)  HL C 286. E, 2009.11.27., 15. o.

(5)  HL L 163., 2000.7.4., 37. o.

(6)  HL C 282. E, 2008.11.6., 273. o.

(7)  HL C 341. E, 2010.12.16., 5. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0465.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0235.

(10)  MCDA iránymutatások: A katonai erőforrásoknak bonyolult vészhelyzetekben az ENSZ humanitárius műveletei támogatására történő bevetéséről és a polgári védelemről szóló iránymutatások; 2003. március. Oslói iránymutatások: Iránymutatások a külföldi katonai és polgári védelmi eszközök katasztrófasegélyezés esetén történő alkalmazásáról; 2007. november.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/8

---

2011. január 18., keddA mezőgazdaság elismerése startégiai ágazatként az élelmezésbiztonság terén

P7_TA(2011)0006

Az Európai Parlament 2011. január 18-i állásfoglalása az élelmezésbiztonsággal összefüggésben a mezőgazdaság stratégiai ágazatként történő elismeréséről (2010/2112(INI))

2012/C 136 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről szóló 2010. július 8-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről szóló 2010. július 8-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a közös agrárpolitikáról és a globális élelmezésbiztonságról szóló 2009. január 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitikáról és a globális élelmezésbiztonságról szóló 2009. január 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az EU mezőgazdaságáról és az éghajlatváltozásról szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU mezőgazdaságáról és az éghajlatváltozásról szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a gazdálkodók igazságos jövedelméről és az élelmiszer-ellátási lánc hatékonyabb európai működéséről szóló 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdálkodók igazságos jövedelméről és az élelmiszer-ellátási lánc hatékonyabb európai működéséről szóló 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (SEC(2010)1058), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (SEC(2010)1058),

| — | tekintettel az Európai Unióban és a fejlődő országokban az élelmiszerárak emelkedéséről szóló 2008. május 22-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban és a fejlődő országokban az élelmiszerárak emelkedéséről szóló 2008. május 22-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai kerete” című bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai kerete” című bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az ENSZ millenniumi céljaira, amelyek magukban foglalják, hogy 2015-re az 1990-ben mért szintekhez képest a felére csökkenjen a világ éhező népességének aránya, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ millenniumi céljaira, amelyek magukban foglalják, hogy 2015-re az 1990-ben mért szintekhez képest a felére csökkenjen a világ éhező népességének aránya,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0376/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0376/2010),

| A. | mivel a közös agrárpolitikának (KAP) létrejötte óta alapvető célkitűzése volt, hogy Európa polgárai számára gondoskodjon az élelmezésbiztonságról, és ésszerű árakon nyújtson egészséges és kiváló minőségű élelmiszereket a fogyasztók számára, valamint megóvja a gazdaságok jövedelmét, és ezek ma is az Európai Unió fő célkitűzései közé tartoznak, |
| --- | --- |

A.

mivel a közös agrárpolitikának (KAP) létrejötte óta alapvető célkitűzése volt, hogy Európa polgárai számára gondoskodjon az élelmezésbiztonságról, és ésszerű árakon nyújtson egészséges és kiváló minőségű élelmiszereket a fogyasztók számára, valamint megóvja a gazdaságok jövedelmét, és ezek ma is az Európai Unió fő célkitűzései közé tartoznak,

| B. | mivel az élelmiszer- és nyersanyagárak legutóbbi ingadozásai komoly aggodalmat keltettek az európai és globális élelmiszer-ellátási lánc működését illetően, és mivel az élelmiszerárak emelkedése a lakosság legkiszolgáltatottabb részét sújtotta leginkább, |
| --- | --- |

B.

mivel az élelmiszer- és nyersanyagárak legutóbbi ingadozásai komoly aggodalmat keltettek az európai és globális élelmiszer-ellátási lánc működését illetően, és mivel az élelmiszerárak emelkedése a lakosság legkiszolgáltatottabb részét sújtotta leginkább,

| C. | mivel a mezőgazdaságban az árak ingadozása állandó jellegű, tekintve, hogy az árak aránytalanul reagálnak a termelés szintjében bekövetkező kismértékű változásokra, nagyon gyakran a spekuláció eredményeként, |
| --- | --- |

C.

mivel a mezőgazdaságban az árak ingadozása állandó jellegű, tekintve, hogy az árak aránytalanul reagálnak a termelés szintjében bekövetkező kismértékű változásokra, nagyon gyakran a spekuláció eredményeként,

| D. | mivel a világ élelmezésbiztonságával foglalkozó bizottság közelmúltban, a FAO által megrendezett gyűlésén az EU rávilágított a szélsőséges áringadozások problémájára, és az új magas szintű szakértői testületet felkértek, hogy készítsen jelentést az áringadozásokra vonatkozó okokról és intézkedésekről, |
| --- | --- |

D.

mivel a világ élelmezésbiztonságával foglalkozó bizottság közelmúltban, a FAO által megrendezett gyűlésén az EU rávilágított a szélsőséges áringadozások problémájára, és az új magas szintű szakértői testületet felkértek, hogy készítsen jelentést az áringadozásokra vonatkozó okokról és intézkedésekről,

| E. | mivel az éghajlati és egyéb események azt eredményezhetik, hogy az országok protekcionista politikákat folytatnak, amint azt az Oroszország és Ukrajna által a búzára vonatkozóan nemrégiben elrendelt kiviteli tilalom is szemlélteti; e két ország együttesen a világ búzamennyiségének mintegy 30 %-át exportálja, |
| --- | --- |

E.

mivel az éghajlati és egyéb események azt eredményezhetik, hogy az országok protekcionista politikákat folytatnak, amint azt az Oroszország és Ukrajna által a búzára vonatkozóan nemrégiben elrendelt kiviteli tilalom is szemlélteti; e két ország együttesen a világ búzamennyiségének mintegy 30 %-át exportálja,

| F. | mivel a világ élelmiszer-termelését rendszeresen alááshatja egy sor tényező, beleértve a kártevőket és a betegségeket, a természeti erőforrások hozzáférhetőségét és a természeti katasztrófákat, amint azt 2010-ben a hosszan tartó oroszországi aszály és tűzvészek, valamint a súlyos pakisztáni áradások esete is példázza, |
| --- | --- |

F.

mivel a világ élelmiszer-termelését rendszeresen alááshatja egy sor tényező, beleértve a kártevőket és a betegségeket, a természeti erőforrások hozzáférhetőségét és a természeti katasztrófákat, amint azt 2010-ben a hosszan tartó oroszországi aszály és tűzvészek, valamint a súlyos pakisztáni áradások esete is példázza,

| G. | mivel az éghajlatváltozás eredményeképpen egyre gyakoribbak lesznek az efféle természeti katasztrófák, aláásva az élelmezésbiztonságot, |
| --- | --- |

G.

mivel az éghajlatváltozás eredményeképpen egyre gyakoribbak lesznek az efféle természeti katasztrófák, aláásva az élelmezésbiztonságot,

| H. | mivel a kihívás abban áll, hogy „kevesebből többet” kell termelni, hangsúlyt fektetve a fenntartható termelésre a természeti erőforrásokra nehezedő nyomás miatt, |
| --- | --- |

H.

mivel a kihívás abban áll, hogy „kevesebből többet” kell termelni, hangsúlyt fektetve a fenntartható termelésre a természeti erőforrásokra nehezedő nyomás miatt,

| I. | mivel az EU a mezőgazdasági termékek legnagyobb nettó importőre, és túlzott mértékben támaszkodik a fehérje, az olajtartalmú termékek és a kukorica behozatalára az állattenyésztési ágazata számára, valamint a gyümölcs- és zöldségbehozatalra, nem utolsósorban azért, mert termelőink nem használhatják ugyanazokat a termelési módszereket ezeknél a termékeknél, |
| --- | --- |

I.

mivel az EU a mezőgazdasági termékek legnagyobb nettó importőre, és túlzott mértékben támaszkodik a fehérje, az olajtartalmú termékek és a kukorica behozatalára az állattenyésztési ágazata számára, valamint a gyümölcs- és zöldségbehozatalra, nem utolsósorban azért, mert termelőink nem használhatják ugyanazokat a termelési módszereket ezeknél a termékeknél,

| J. | mivel a FAO szerint a világ népességének 7-ről 9,1 milliárd főt elérő becsült emelkedése 2050-ig az élelmiszer-ellátás 70 %-os növekedését teszi majd szükségessé, |
| --- | --- |

J.

mivel a FAO szerint a világ népességének 7-ről 9,1 milliárd főt elérő becsült emelkedése 2050-ig az élelmiszer-ellátás 70 %-os növekedését teszi majd szükségessé,

| K. | mivel az Európai Unióban még mindig előfordul a szegénység és az éhezés; mivel az EU-ban 79 millióan még mindig a szegénységi küszöb (az adott személy országában az átlagjövedelem 60 %-a) alatt élnek; és mivel az elmúlt télen 16 millió uniós polgár részesült élelmiszersegélyben adományok révén, |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unióban még mindig előfordul a szegénység és az éhezés; mivel az EU-ban 79 millióan még mindig a szegénységi küszöb (az adott személy országában az átlagjövedelem 60 %-a) alatt élnek; és mivel az elmúlt télen 16 millió uniós polgár részesült élelmiszersegélyben adományok révén,

| L. | mivel az élelmezésbiztonság nemcsak az élelmiszerek hozzáférhetőségét jelenti, hanem a FAO szerint az élelemhez való jogot és az egészséges táplálékhoz való hozzáférést mindenki számára; mivel azzal, hogy Európa egyre versenyképesebbé válik, hozzájárulhat a globális élelmezésbiztonsághoz, |
| --- | --- |

L.

mivel az élelmezésbiztonság nemcsak az élelmiszerek hozzáférhetőségét jelenti, hanem a FAO szerint az élelemhez való jogot és az egészséges táplálékhoz való hozzáférést mindenki számára; mivel azzal, hogy Európa egyre versenyképesebbé válik, hozzájárulhat a globális élelmezésbiztonsághoz,

| M. | mivel a társadalom legszegényebb tagjai számára a globális gazdasági és pénzügyi válság hatásai tovább súlyosbították az élelmezésbiztonság hiányát, |
| --- | --- |

M.

mivel a társadalom legszegényebb tagjai számára a globális gazdasági és pénzügyi válság hatásai tovább súlyosbították az élelmezésbiztonság hiányát,

| N. | mivel egy évtizednyi stagnálás után 2009-ben a mezőgazdasági termelők jövedelme drámaian csökkent, nagyrészt a nehéz piaci körülmények és a termelés növekvő költségei következtében; mivel a mezőgazdaságban dolgozók jövedelme jelentősen alacsonyabb (munkaegységenként hozzávetőlegesen 40 %-kal) a gazdaság egyéb területein dolgozókénál, és a vidéki térségekben az egy főre jutó jövedelem jelentősen alacsonyabb (körülbelül 50 %-kal) mint a városi térségekben, |
| --- | --- |

N.

mivel egy évtizednyi stagnálás után 2009-ben a mezőgazdasági termelők jövedelme drámaian csökkent, nagyrészt a nehéz piaci körülmények és a termelés növekvő költségei következtében; mivel a mezőgazdaságban dolgozók jövedelme jelentősen alacsonyabb (munkaegységenként hozzávetőlegesen 40 %-kal) a gazdaság egyéb területein dolgozókénál, és a vidéki térségekben az egy főre jutó jövedelem jelentősen alacsonyabb (körülbelül 50 %-kal) mint a városi térségekben,

| O. | mivel a mezőgazdasági termelők egyre csökkenő részét kapják meg az élelmiszer-ellátási lánc által generált többletértéknek, míg az élelmiszeripar részesedése nőtt; mivel egy jól működő élelmiszer-ellátási lánc szükséges előfeltétele annak, hogy a mezőgazdasági termelők termékeikért cserébe méltányos bevételhez jussanak, |
| --- | --- |

O.

mivel a mezőgazdasági termelők egyre csökkenő részét kapják meg az élelmiszer-ellátási lánc által generált többletértéknek, míg az élelmiszeripar részesedése nőtt; mivel egy jól működő élelmiszer-ellátási lánc szükséges előfeltétele annak, hogy a mezőgazdasági termelők termékeikért cserébe méltányos bevételhez jussanak,

| P. | mivel az egész élelmiszer-termelési, -ellátási és -fogyasztási láncban az EU-ban termelt élelmiszerek akár 50 %-a kárba vész, |
| --- | --- |

P.

mivel az egész élelmiszer-termelési, -ellátási és -fogyasztási láncban az EU-ban termelt élelmiszerek akár 50 %-a kárba vész,

| Q. | mivel az EU-ban a mezőgazdasági termelők csupán 7 %-a 35 év alatti, |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU-ban a mezőgazdasági termelők csupán 7 %-a 35 év alatti,

| R. | mivel az élelmezésbiztonság központi kérdés Európa számára, és uniós szinten összehangolást és koordinációt igényel a különböző ágazati politikák, nevezetesen a KAP, az energiapolitika, a kutatási programok, a fejlesztési és kereskedelempolitikák és a pénzügyi szabályozás között, |
| --- | --- |

R.

mivel az élelmezésbiztonság központi kérdés Európa számára, és uniós szinten összehangolást és koordinációt igényel a különböző ágazati politikák, nevezetesen a KAP, az energiapolitika, a kutatási programok, a fejlesztési és kereskedelempolitikák és a pénzügyi szabályozás között,

| 1. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban egy szilárd KAP által biztosított erős és fenntartható mezőgazdasági ágazat és a virágzó és fenntartható vidéki környezet létfontosságú alkotóelemek az élelmezésbiztonsággal kapcsolatos kihívásnak való megfelelés tekintetében; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban egy szilárd KAP által biztosított erős és fenntartható mezőgazdasági ágazat és a virágzó és fenntartható vidéki környezet létfontosságú alkotóelemek az élelmezésbiztonsággal kapcsolatos kihívásnak való megfelelés tekintetében;

| 2. | megerősíti, hogy a mezőgazdasági és élelmiszer-termelés tekintetében az uniós normák világviszonylatban a legszigorúbbak, nagy hangsúlyt helyezve az élelmiszer-biztonságra és -minőségre, valamint a mezőgazdaság környezeti fenntarthatóságára; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy a mezőgazdasági és élelmiszer-termelés tekintetében az uniós normák világviszonylatban a legszigorúbbak, nagy hangsúlyt helyezve az élelmiszer-biztonságra és -minőségre, valamint a mezőgazdaság környezeti fenntarthatóságára;

| 3. | azt a nézetet vallja, hogy a mezőgazdasági termelés minden formáját hasznosítanunk kell annak érdekében, hogy Európát és a harmadik országokat el tudjuk látni élelemmel; |
| --- | --- |

3.

azt a nézetet vallja, hogy a mezőgazdasági termelés minden formáját hasznosítanunk kell annak érdekében, hogy Európát és a harmadik országokat el tudjuk látni élelemmel;

Élelmezésbiztonság Európában és a világban

| 4. | úgy véli, hogy az élelmezésbiztonsághoz való jog alapvető emberi jog, és akkor valósul meg, ha fizikai és gazdasági értelemben minden ember mindenkor megfelelő, (egészségügyi szempontból) biztonságos és tápláló élelmiszerhez jut hozzá az aktív és egészséges életvitelt fedező napi táplálkozási szükségleteinek és preferenciáinak kielégítéséhez; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az élelmezésbiztonsághoz való jog alapvető emberi jog, és akkor valósul meg, ha fizikai és gazdasági értelemben minden ember mindenkor megfelelő, (egészségügyi szempontból) biztonságos és tápláló élelmiszerhez jut hozzá az aktív és egészséges életvitelt fedező napi táplálkozási szükségleteinek és preferenciáinak kielégítéséhez;

| 5. | megerősíti, hogy az Uniónak kötelessége polgárainak élelmezése, és ebben a tekintetben a mezőgazdasági tevékenység folytatása az Unióban kulcsfontosságú; felhívja a figyelmet a mezőgazdasági jövedelmeknek a termelési költségek és az áringadozás növekedése miatti csökkenésére az EU-ban, ami negatív következményekkel jár a gazdálkodók azon képességére, hogy fenntartsák a termelést; kiemeli azokat a költségeket, amelyeket az európai mezőgazdasági termelőknek viselniük kell a világon a legmagasabb szintű élelmiszer-biztonsági, környezetvédelmi, állatjólléti és munkaügyi normák betartása miatt; hangsúlyozza, hogy a gazdálkodókat kompenzálni kell ezekért a további költségekért és a társadalom közjavakkal történő ellátásáért; kiemeli, hogy a harmadik országokból az Unió területére érkező élelmiszereknek ugyanezeknek a szigorú normáknak kell megfelelniük, hogy az európai termelők a versenyképesség szempontjából ne kerüljenek hátrányos helyzetbe; |
| --- | --- |

5.

megerősíti, hogy az Uniónak kötelessége polgárainak élelmezése, és ebben a tekintetben a mezőgazdasági tevékenység folytatása az Unióban kulcsfontosságú; felhívja a figyelmet a mezőgazdasági jövedelmeknek a termelési költségek és az áringadozás növekedése miatti csökkenésére az EU-ban, ami negatív következményekkel jár a gazdálkodók azon képességére, hogy fenntartsák a termelést; kiemeli azokat a költségeket, amelyeket az európai mezőgazdasági termelőknek viselniük kell a világon a legmagasabb szintű élelmiszer-biztonsági, környezetvédelmi, állatjólléti és munkaügyi normák betartása miatt; hangsúlyozza, hogy a gazdálkodókat kompenzálni kell ezekért a további költségekért és a társadalom közjavakkal történő ellátásáért; kiemeli, hogy a harmadik országokból az Unió területére érkező élelmiszereknek ugyanezeknek a szigorú normáknak kell megfelelniük, hogy az európai termelők a versenyképesség szempontjából ne kerüljenek hátrányos helyzetbe;

| 6. | elismeri, hogy a megfelelő élelmiszer-ellátás biztosítása az élelmezésbiztonság létfontosságú része, elismeri továbbá, hogy az élelmiszerhez való hozzáféréshez és az élelem megfizethetőségéhez figyelmet kell fordítani a megfelelő életszínvonal biztosítására, különösen az elegendő gazdasági forrással nem rendelkezők számára, akik gyakran gyermekek, idősek, migránsok, menekültek és munkanélküliek; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy a megfelelő élelmiszer-ellátás biztosítása az élelmezésbiztonság létfontosságú része, elismeri továbbá, hogy az élelmiszerhez való hozzáféréshez és az élelem megfizethetőségéhez figyelmet kell fordítani a megfelelő életszínvonal biztosítására, különösen az elegendő gazdasági forrással nem rendelkezők számára, akik gyakran gyermekek, idősek, migránsok, menekültek és munkanélküliek;

| 7. | támogatja az „Élelmezésbiztonság – Táplálkozás – Minőség – Közelség – Innováció – Produktivitás” elvet; úgy véli, hogy ennek eléréséhez a jövőbeli KAP-nak figyelembe kell vennie azt a lakossági elvárást, miszerint az agrár- és élelmiszer-politika szerepét egyaránt be kell töltenie, nyilvános információt nyújtva az egészséges étrenddel kapcsolatban; |
| --- | --- |

7.

támogatja az „Élelmezésbiztonság – Táplálkozás – Minőség – Közelség – Innováció – Produktivitás” elvet; úgy véli, hogy ennek eléréséhez a jövőbeli KAP-nak figyelembe kell vennie azt a lakossági elvárást, miszerint az agrár- és élelmiszer-politika szerepét egyaránt be kell töltenie, nyilvános információt nyújtva az egészséges étrenddel kapcsolatban;

| 8. | úgy véli, hogy az EU-nak jobb feltételeket kell teremtenie a táplálkozást támogató programok, mint az iskolatej és iskolagyümölcs program tagállamokban történő végrehajtásához, valamint jobban kell támogatnia az oktatást és a táplálkozással, illetve a termékek eredetével kapcsolatos figyelemfelkeltést, tekintve, hogy az étrendről hozott tájékozott döntések megelőzhetik a betegségeket, és csökkenthetik az európai szociális kiadásokkal kapcsolatos komoly terhet; több, étrendet támogató programra is felhív, amelyek adminisztratív terhét csökkenteni kell, és kéri e programok költségvetésének növelését; felkéri a Bizottságot, hogy mérje fel e programok gyakorlati vonatkozásait; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az EU-nak jobb feltételeket kell teremtenie a táplálkozást támogató programok, mint az iskolatej és iskolagyümölcs program tagállamokban történő végrehajtásához, valamint jobban kell támogatnia az oktatást és a táplálkozással, illetve a termékek eredetével kapcsolatos figyelemfelkeltést, tekintve, hogy az étrendről hozott tájékozott döntések megelőzhetik a betegségeket, és csökkenthetik az európai szociális kiadásokkal kapcsolatos komoly terhet; több, étrendet támogató programra is felhív, amelyek adminisztratív terhét csökkenteni kell, és kéri e programok költségvetésének növelését; felkéri a Bizottságot, hogy mérje fel e programok gyakorlati vonatkozásait;

| 9. | újólag megerősíti a leginkább elesetteket célzó uniós program iránti támogatását; emlékeztet arra, hogy gazdálkodói törvénye révén az USA jelentős támogatást fordít a kiegészítő élelmezést segítő programra, amely számottevő bevételt teremt az ágazat és általában véve a gazdaság számára, azon felül, hogy fedezi a legszegényebb lakosok élelmiszer-szükségleteinek egy részét; |
| --- | --- |

9.

újólag megerősíti a leginkább elesetteket célzó uniós program iránti támogatását; emlékeztet arra, hogy gazdálkodói törvénye révén az USA jelentős támogatást fordít a kiegészítő élelmezést segítő programra, amely számottevő bevételt teremt az ágazat és általában véve a gazdaság számára, azon felül, hogy fedezi a legszegényebb lakosok élelmiszer-szükségleteinek egy részét;

| 10. | tisztában van azzal, hogy az éghajlatváltozás komoly kihívás elé állítja az élelmezésbiztonság elérését, különösen az éghajlati események – például aszályok, áradások, tűzvészek és viharok – gyakoriságának és mértékének növekedésével; kiemeli a vízhiány egyre növekvő kihívását. és hatását az élelmiszer-termelésre; hangsúlyozza, hogy a vízgazdálkodási és éghajlatváltozási kérdésekkel sürgősen foglalkozni kell; |
| --- | --- |

10.

tisztában van azzal, hogy az éghajlatváltozás komoly kihívás elé állítja az élelmezésbiztonság elérését, különösen az éghajlati események – például aszályok, áradások, tűzvészek és viharok – gyakoriságának és mértékének növekedésével; kiemeli a vízhiány egyre növekvő kihívását. és hatását az élelmiszer-termelésre; hangsúlyozza, hogy a vízgazdálkodási és éghajlatváltozási kérdésekkel sürgősen foglalkozni kell;

| 11. | emlékeztet arra, hogy az energiabiztonság és az élelmezésbiztonság nagyon szorosan kapcsolódnak egymáshoz; elismeri, hogy az energiaköltségek kulcsfontosságú tényezők a leginkább olajfüggő mezőgazdaság jövedelmezőségi szintjének megállapításában; ösztönzi az olyan intézkedéseket, melyek a mezőgazdasági termelőket fokozott energiahatékonyságra és alternatív energiaforrások kifejlesztésére serkentik; emlékeztet, hogy a kutatásfejlesztés és a tanácsadási szolgáltatások következetesebb támogatása szükséges; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy az energiabiztonság és az élelmezésbiztonság nagyon szorosan kapcsolódnak egymáshoz; elismeri, hogy az energiaköltségek kulcsfontosságú tényezők a leginkább olajfüggő mezőgazdaság jövedelmezőségi szintjének megállapításában; ösztönzi az olyan intézkedéseket, melyek a mezőgazdasági termelőket fokozott energiahatékonyságra és alternatív energiaforrások kifejlesztésére serkentik; emlékeztet, hogy a kutatásfejlesztés és a tanácsadási szolgáltatások következetesebb támogatása szükséges;

| 12. | úgy véli azonban, hogy a megújuló energiaforrások fejlesztésére és a 2020-ra kitűzött célok teljesítésére irányuló fokozott törekvésnek figyelembe kell vennie az élelmiszer-termelésre és -ellátásra gyakorolt hatást; hangsúlyozza az élelmiszerrel/üzemanyaggal kapcsolatos kihívásnak való megfelelés kényes egyensúlyát; |
| --- | --- |

12.

úgy véli azonban, hogy a megújuló energiaforrások fejlesztésére és a 2020-ra kitűzött célok teljesítésére irányuló fokozott törekvésnek figyelembe kell vennie az élelmiszer-termelésre és -ellátásra gyakorolt hatást; hangsúlyozza az élelmiszerrel/üzemanyaggal kapcsolatos kihívásnak való megfelelés kényes egyensúlyát;

| 13. | megállapítja, hogy milyen mértékben függünk a fehérje és az olajtartalmú termékek harmadik országokból történő behozatalától, ami az árak felfutása esetén kedvezőtlen következményekkel jár az élelmiszeriparra és a mezőgazdaságra, különösen az állattenyésztési ágazatra nézve; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy milyen mértékben függünk a fehérje és az olajtartalmú termékek harmadik országokból történő behozatalától, ami az árak felfutása esetén kedvezőtlen következményekkel jár az élelmiszeriparra és a mezőgazdaságra, különösen az állattenyésztési ágazatra nézve;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon technikai megoldást a genetikailag nem módosított anyagok alacsony importhányadának problémájára, és javasoljon egy gyorsabb jóváhagyási eljárást az Unión belül egy géntechnológiával módosított új takarmányvariáns behozatalára vonatkozóan, azt követően, hogy az biztonságosnak minősült; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon technikai megoldást a genetikailag nem módosított anyagok alacsony importhányadának problémájára, és javasoljon egy gyorsabb jóváhagyási eljárást az Unión belül egy géntechnológiával módosított új takarmányvariáns behozatalára vonatkozóan, azt követően, hogy az biztonságosnak minősült;

| 15. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az átláthatóság európai szintű növelése érdekében biztosítsanak hozzáférést a nyilvánosság számára az élelmezésbiztonsági ellenőrzések eredményeire vonatkozó információkhoz; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az átláthatóság európai szintű növelése érdekében biztosítsanak hozzáférést a nyilvánosság számára az élelmezésbiztonsági ellenőrzések eredményeire vonatkozó információkhoz;

| 16. | aggodalmának ad hangot a földfoglalás jelenségének megjelenésével, és annak az élelmezésbiztonságra, a mezőgazdaságra és a mezőgazdasági termelők jövőjére gyakorolt hatásaival kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot e helyzet kivizsgálására a földbirtoklásra és a természeti erőforrásokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

16.

aggodalmának ad hangot a földfoglalás jelenségének megjelenésével, és annak az élelmezésbiztonságra, a mezőgazdaságra és a mezőgazdasági termelők jövőjére gyakorolt hatásaival kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot e helyzet kivizsgálására a földbirtoklásra és a természeti erőforrásokra vonatkozóan;

| 17. | megjegyzi, hogy a takarmányok magas költségei miatt az állattenyésztéssel foglalkozó gazdaságok helyzete az Unióban sokat romlott; ezért a piac stabilizálása és a válság elhárítása érdekében az egységes közös piacszervezésről szóló 1234/2007/EK rendeletben szereplő eszközök célzott használatára szólít fel; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a takarmányok magas költségei miatt az állattenyésztéssel foglalkozó gazdaságok helyzete az Unióban sokat romlott; ezért a piac stabilizálása és a válság elhárítása érdekében az egységes közös piacszervezésről szóló 1234/2007/EK rendeletben szereplő eszközök célzott használatára szólít fel;

| 18. | úgy véli, hogy az új tagállamok termelékenységnövelése révén megnő a rendelkezésre álló termőterület, lehetőséget biztosítva a fehérje és az olajtartalmú termékek Unióban történő termelésének növelésére; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az új tagállamok termelékenységnövelése révén megnő a rendelkezésre álló termőterület, lehetőséget biztosítva a fehérje és az olajtartalmú termékek Unióban történő termelésének növelésére;

| 19. | megjegyzi, hogy az élelmezésbiztonságot nem lehet garantálni, ha nincs szabad hozzáférés az élelmiszerekkel és a mezőgazdasággal kapcsolatos genetikai forrásokhoz; elismeri, hogy az élelmiszer- és mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai erőforrásokról szóló nemzetközi szerződés fontos eszköz a mezőgazdasági biodiverzitás megőrzésére, elkerülhetővé téve az éghajlatváltozás következményeit; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy az élelmezésbiztonságot nem lehet garantálni, ha nincs szabad hozzáférés az élelmiszerekkel és a mezőgazdasággal kapcsolatos genetikai forrásokhoz; elismeri, hogy az élelmiszer- és mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai erőforrásokról szóló nemzetközi szerződés fontos eszköz a mezőgazdasági biodiverzitás megőrzésére, elkerülhetővé téve az éghajlatváltozás következményeit;

| 20. | megerősíti, hogy az energianövények fenntartható termesztéséhez nyújtott jelenleg tervezett ösztönzők semmi esetre sem veszélyeztethetik az állampolgárok élelmezésének biztonságát; |
| --- | --- |

20.

megerősíti, hogy az energianövények fenntartható termesztéséhez nyújtott jelenleg tervezett ösztönzők semmi esetre sem veszélyeztethetik az állampolgárok élelmezésének biztonságát;

| 21. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó konkrét mezőgazdasági intézkedéseket tartalmazó programokat; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó konkrét mezőgazdasági intézkedéseket tartalmazó programokat;

| 22. | hangsúlyozza, hogy tájékoztató kampányt kell indítani a fogyasztók számára a gazdálkodók és a mezőgazdasági ágazat által a környezetvédelem és az élelmezésbiztonság terén tett erőfeszítésekről; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy tájékoztató kampányt kell indítani a fogyasztók számára a gazdálkodók és a mezőgazdasági ágazat által a környezetvédelem és az élelmezésbiztonság terén tett erőfeszítésekről;

Mezőgazdaság, pénzügyi piacok és áringadozás

| 23. | úgy véli, hogy a pénzügyi és mezőgazdasági piacok napjainkban minden eddiginél szorosabban összefonódnak; azon a véleményen van, hogy az európai válasz önmagában már nem elegendő, és Európának a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel együtt kell fellépnie az áringadozás és az élelmezésbiztonság kérdéseiben; támogatja a G20-elnökség által ezügyben tett intézkedéseket; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a pénzügyi és mezőgazdasági piacok napjainkban minden eddiginél szorosabban összefonódnak; azon a véleményen van, hogy az európai válasz önmagában már nem elegendő, és Európának a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel együtt kell fellépnie az áringadozás és az élelmezésbiztonság kérdéseiben; támogatja a G20-elnökség által ezügyben tett intézkedéseket;

| 24. | kiemeli a piacok és árak szélsőséges ingadozása idején a gazdálkodók előtt álló problémákat; felhívja a figyelmet azon nehézségekre, amelyekkel a gazdálkodók a szélsőséges ingadozások idején néznek szembe, amikor előre szeretnének tervezni; sürgeti a Bizottságot, hogy sürgősen vezessen be állandó és erőteljes intézkedéseket a mezőgazdasági piaci ingadozások kezelésére; úgy véli, hogy ez kulcsfontosságú tényező lesz az Európai Unióban folytatott termelés fenntartásának biztosítása tekintetében; |
| --- | --- |

24.

kiemeli a piacok és árak szélsőséges ingadozása idején a gazdálkodók előtt álló problémákat; felhívja a figyelmet azon nehézségekre, amelyekkel a gazdálkodók a szélsőséges ingadozások idején néznek szembe, amikor előre szeretnének tervezni; sürgeti a Bizottságot, hogy sürgősen vezessen be állandó és erőteljes intézkedéseket a mezőgazdasági piaci ingadozások kezelésére; úgy véli, hogy ez kulcsfontosságú tényező lesz az Európai Unióban folytatott termelés fenntartásának biztosítása tekintetében;

| 25. | megállapítja, hogy az elsődleges mezőgazdasági termékek pénzügyi piacainak árindexe sosem volt még ennyire ingatag; példaként hozza fel a búzára vonatkozó szerződéses árak közelmúltbeli emelkedését, amelyek két hónap alatt 70 %-kal nőttek, míg ezek kereskedelmének volumene több mint kétszeresére nőtt a párizsi árutőzsdén; |
| --- | --- |

25.

megállapítja, hogy az elsődleges mezőgazdasági termékek pénzügyi piacainak árindexe sosem volt még ennyire ingatag; példaként hozza fel a búzára vonatkozó szerződéses árak közelmúltbeli emelkedését, amelyek két hónap alatt 70 %-kal nőttek, míg ezek kereskedelmének volumene több mint kétszeresére nőtt a párizsi árutőzsdén;

| 26. | kiemeli, hogy ezeket az eseményeket csak részben okozzák olyan alapvető piaci tényezők, mint a kínálat és a kereslet, és azok nagymértékben spekuláció eredményei; megállapítja, hogy a spekulatív magatartás okozta a közelmúltbeli áremelkedések akár 50 %-át; egyetért az ENSZ élelmiszerhez való joggal foglalkozó különleges előadójának következtetéseivel a nagy intézményi befektetők, mint például a fedezeti alapok, nyugdíjalapok és befektetési bankok – amelyek egyike sem érdekelt általában véve a mezőgazdasági piacokban – azon szerepét illetően, amelyet a származékos piacokon lebonyolított ügyleteik révén az áruk árindexének befolyásolása terén töltenek be; |
| --- | --- |

26.

kiemeli, hogy ezeket az eseményeket csak részben okozzák olyan alapvető piaci tényezők, mint a kínálat és a kereslet, és azok nagymértékben spekuláció eredményei; megállapítja, hogy a spekulatív magatartás okozta a közelmúltbeli áremelkedések akár 50 %-át; egyetért az ENSZ élelmiszerhez való joggal foglalkozó különleges előadójának következtetéseivel a nagy intézményi befektetők, mint például a fedezeti alapok, nyugdíjalapok és befektetési bankok – amelyek egyike sem érdekelt általában véve a mezőgazdasági piacokban – azon szerepét illetően, amelyet a származékos piacokon lebonyolított ügyleteik révén az áruk árindexének befolyásolása terén töltenek be;

| 27. | ebben az összefüggésben támogatja a pénzügyi eszközökről szóló hatályos jogszabályok felülvizsgálatát, amelyeknek átláthatóbb kereskedelmet; emlékeztet arra, hogy a pénzügyi eszközöknek a gazdaságot kell szolgálniuk, és segíteniük kell a mezőgazdasági termelést a súlyos válságok és éghajlati események leküzdésében; ugyanakkor nem engedhető meg, hogy a spekuláció veszélyeztesse az egyébként eredményes mezőgazdasági üzemeket; |
| --- | --- |

27.

ebben az összefüggésben támogatja a pénzügyi eszközökről szóló hatályos jogszabályok felülvizsgálatát, amelyeknek átláthatóbb kereskedelmet; emlékeztet arra, hogy a pénzügyi eszközöknek a gazdaságot kell szolgálniuk, és segíteniük kell a mezőgazdasági termelést a súlyos válságok és éghajlati események leküzdésében; ugyanakkor nem engedhető meg, hogy a spekuláció veszélyeztesse az egyébként eredményes mezőgazdasági üzemeket;

| 28. | üdvözli a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot; kéri, hogy hozzanak létre biztonsági hálókat a szélsőséges áringadozások ellen, amelyek gyorsreagálási eszközként rendelkezésre állnának válságok idején; kéri, hogy koordinálják a jogszabályokat az EU és a harmadik országok, mint például az Egyesült Államok között, annak érdekében, hogy a spekulánsok ne húzzanak méltánytalanul hasznot a szabályozási rendszerek közötti különbségekből; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot; kéri, hogy hozzanak létre biztonsági hálókat a szélsőséges áringadozások ellen, amelyek gyorsreagálási eszközként rendelkezésre állnának válságok idején; kéri, hogy koordinálják a jogszabályokat az EU és a harmadik országok, mint például az Egyesült Államok között, annak érdekében, hogy a spekulánsok ne húzzanak méltánytalanul hasznot a szabályozási rendszerek közötti különbségekből;

| 29. | támogatja a határozottabb európai fellépést a spekuláció problémájának kezelésére, beleértve a szabályozók és felügyeleti szervek spekuláció visszaszorítására irányuló megbízatását is; úgy véli, hogy az árualapú származtatott ügyletek eltérnek a többi pénzügyi derivatívától, és az előbbiekkel kizárólag olyan kereskedőknek kellene foglalkozniuk, akiknek jogos érdekük fűződik a mezőgazdasági áruk kockázatokkal szembeni védelméhez, valamint a személyek olyan egyéb kategóriáinak, akik közvetlen kapcsolatban állnak a tényleges mezőgazdasági termeléssel; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az élelmiszerekkel kapcsolatos árualapú származtatott ügyleteket – amennyire lehetséges – a mezőgazdasági piacokhoz közvetlenül kapcsolódó befektetőkre korlátozza; |
| --- | --- |

29.

támogatja a határozottabb európai fellépést a spekuláció problémájának kezelésére, beleértve a szabályozók és felügyeleti szervek spekuláció visszaszorítására irányuló megbízatását is; úgy véli, hogy az árualapú származtatott ügyletek eltérnek a többi pénzügyi derivatívától, és az előbbiekkel kizárólag olyan kereskedőknek kellene foglalkozniuk, akiknek jogos érdekük fűződik a mezőgazdasági áruk kockázatokkal szembeni védelméhez, valamint a személyek olyan egyéb kategóriáinak, akik közvetlen kapcsolatban állnak a tényleges mezőgazdasági termeléssel; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az élelmiszerekkel kapcsolatos árualapú származtatott ügyleteket – amennyire lehetséges – a mezőgazdasági piacokhoz közvetlenül kapcsolódó befektetőkre korlátozza;

| 30. | aggodalmát fejezi ki a gabonakereskedelemben létrejött nagymértékű koncentráció miatt, amelynek révén az érintett cégek képesek befolyásolni a piaci árakat; megjegyzi, hogy ez az árak volatilitásának növekedéséhez vezethet, mivel a gabonakereskedő cégek spekulatív ügyleteik miatt a nagymértékű áringadozásban érdekeltek; véleménye szerint ez is azt mutatja, hogy szükség van intervenciós készletekre, vagy más biztonsági hálóra az árak stabilitásának biztosítása, valamint a gazdák és a fogyasztók érdekeinek megvédése érdekében; |
| --- | --- |

30.

aggodalmát fejezi ki a gabonakereskedelemben létrejött nagymértékű koncentráció miatt, amelynek révén az érintett cégek képesek befolyásolni a piaci árakat; megjegyzi, hogy ez az árak volatilitásának növekedéséhez vezethet, mivel a gabonakereskedő cégek spekulatív ügyleteik miatt a nagymértékű áringadozásban érdekeltek; véleménye szerint ez is azt mutatja, hogy szükség van intervenciós készletekre, vagy más biztonsági hálóra az árak stabilitásának biztosítása, valamint a gazdák és a fogyasztók érdekeinek megvédése érdekében;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a nagymértékű áringadozások ellen nem lehet intervenciós, illetve stratégiai készletek nélkül hatékonyan fellépni; ezért úgy véli, hogy a jövőbeni KAP-ban meg kell erősíteni a piaci intervenciós eszközök szerepét; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a nagymértékű áringadozások ellen nem lehet intervenciós, illetve stratégiai készletek nélkül hatékonyan fellépni; ezért úgy véli, hogy a jövőbeni KAP-ban meg kell erősíteni a piaci intervenciós eszközök szerepét;

| 32. | hangsúlyozza, hogy növelni kell az átláthatóságot és a méltányosságot az élelmiszer-ellátási láncon belül, annak érdekében, hogy a gazdálkodók méltányos jövedelemben részesüljenek, valamint hogy az élelmiszer-ellátási láncon belül tisztességes haszon és árak keletkezzenek, a mezőgazdasági ágazat pedig életképes legyen, és biztosítsa az élelmezésbiztonságot; sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő kézzelfogható és hatékony javaslatokat e probléma kezelésére; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy növelni kell az átláthatóságot és a méltányosságot az élelmiszer-ellátási láncon belül, annak érdekében, hogy a gazdálkodók méltányos jövedelemben részesüljenek, valamint hogy az élelmiszer-ellátási láncon belül tisztességes haszon és árak keletkezzenek, a mezőgazdasági ágazat pedig életképes legyen, és biztosítsa az élelmezésbiztonságot; sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő kézzelfogható és hatékony javaslatokat e probléma kezelésére;

| 33. | rámutat arra, hogy az alacsony jövedelmű, élelmiszer-hiányos országok (LIFDC) az áringadozásokkal szembesülve még inkább sebezhetővé válhatnak; |
| --- | --- |

33.

rámutat arra, hogy az alacsony jövedelmű, élelmiszer-hiányos országok (LIFDC) az áringadozásokkal szembesülve még inkább sebezhetővé válhatnak;

Globális élelmiszerkészletek a globális élelmezésbiztonságért

| 34. | megállapítja, hogy a jelenlegi teljes globális élelmiszer-ellátás nem elégtelen, és sokakat inkább a hozzáférhetőség hiánya és a magas árak fosztanak meg az élelmezésbiztonságtól; |
| --- | --- |

34.

megállapítja, hogy a jelenlegi teljes globális élelmiszer-ellátás nem elégtelen, és sokakat inkább a hozzáférhetőség hiánya és a magas árak fosztanak meg az élelmezésbiztonságtól;

| 35. | megjegyzi azonban, hogy a globális élelmiszerkészletek sokkal korlátozottabbak, mint korábban, tekintve, hogy azok a 2007-es élelmiszerválság során 12 hétre elegendő, rekordszinten alacsony globális élelmiszertartalék-mennyiségre csökkentek; rámutat, hogy a világ élelmiszer-termelése egyre inkább ki van téve az éghajlatváltozással összefüggő szélsőséges időjárásnak, az urbanizáció eredményeképpen a földterületekre nehezedő nyomás fokozódásának, a kártevők és betegségek száma emelkedésének, ami hirtelen és megjósolhatatlan élelmiszerhiányt okozhat; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi azonban, hogy a globális élelmiszerkészletek sokkal korlátozottabbak, mint korábban, tekintve, hogy azok a 2007-es élelmiszerválság során 12 hétre elegendő, rekordszinten alacsony globális élelmiszertartalék-mennyiségre csökkentek; rámutat, hogy a világ élelmiszer-termelése egyre inkább ki van téve az éghajlatváltozással összefüggő szélsőséges időjárásnak, az urbanizáció eredményeképpen a földterületekre nehezedő nyomás fokozódásának, a kártevők és betegségek száma emelkedésének, ami hirtelen és megjósolhatatlan élelmiszerhiányt okozhat;

| 36. | következésképpen úgy véli, hogy az élelmiszerkészletek (az éhség mérséklésére szolgáló sürgősségi készletek, valamint a nyersanyagárak szabályozására használt készletek) célzott globális rendszere hasznosnak bizonyulna, árcsúcsok esetén segítve a világkereskedelmet, kivédve az ismételten előforduló protekcionizmust és enyhítve a világ élelmiszerpiacaira háruló nyomást; úgy véli, hogy e készleteket az Egyesült Nemzetek vagy a FAO égisze alatt működő közös szervnek kell kezelnie, és teljes mértékben kamatoztatnia kell a FAO és az ENSZ világélelmezési programja által összegyűjtött tapasztalatokat; felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen tanulmányozza e cél elérésének leghatékonyabb módját, és erről tájékoztassa a Parlamentet; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet a célzott globális élelmiszerkészletek említett rendszerének előmozdításában; |
| --- | --- |

36.

következésképpen úgy véli, hogy az élelmiszerkészletek (az éhség mérséklésére szolgáló sürgősségi készletek, valamint a nyersanyagárak szabályozására használt készletek) célzott globális rendszere hasznosnak bizonyulna, árcsúcsok esetén segítve a világkereskedelmet, kivédve az ismételten előforduló protekcionizmust és enyhítve a világ élelmiszerpiacaira háruló nyomást; úgy véli, hogy e készleteket az Egyesült Nemzetek vagy a FAO égisze alatt működő közös szervnek kell kezelnie, és teljes mértékben kamatoztatnia kell a FAO és az ENSZ világélelmezési programja által összegyűjtött tapasztalatokat; felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen tanulmányozza e cél elérésének leghatékonyabb módját, és erről tájékoztassa a Parlamentet; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet a célzott globális élelmiszerkészletek említett rendszerének előmozdításában;

| 37. | emlékeztet arra, hogy az EU eddig segélyekkel és pénzzel válaszolt, egyebek mellett az élelmezésfinanszírozási eszköz révén; szeretné, ha jelentések készülnének az említett eszköz hatékonyságáról, beleértve az okok és a tünetek elleni küzdelem terén elért előrehaladást, és felhívja a Bizottságot, hogy elemezze a világon az éhezés leküzdésének elősegítésére irányuló eszköz bevezetésének lehetőségét; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy az EU eddig segélyekkel és pénzzel válaszolt, egyebek mellett az élelmezésfinanszírozási eszköz révén; szeretné, ha jelentések készülnének az említett eszköz hatékonyságáról, beleértve az okok és a tünetek elleni küzdelem terén elért előrehaladást, és felhívja a Bizottságot, hogy elemezze a világon az éhezés leküzdésének elősegítésére irányuló eszköz bevezetésének lehetőségét;

| 38. | ismételten hangsúlyozza a mezőgazdaság fejlesztésének jelentőségét a fejlődő világban és annak fontosságát, hogy az EU tengerentúli fejlesztési támogatásának (ODA) egy megfelelő részét a mezőgazdasági ágazatra fordítsák; sajnálja, hogy a 80-as évek óta drámaian csökkent a mezőgazdaságra fordított fejlesztési támogatás szintje, és üdvözli, hogy felismerték e trend megfordításának szükségességét; felhívja a Bizottságot, hogy fejlesztési támogatásai keretében biztosítson elsőbbséget a mezőgazdaságnak, beleértve a gazdálkodók piaci hozzáférésének támogatását is; |
| --- | --- |

38.

ismételten hangsúlyozza a mezőgazdaság fejlesztésének jelentőségét a fejlődő világban és annak fontosságát, hogy az EU tengerentúli fejlesztési támogatásának (ODA) egy megfelelő részét a mezőgazdasági ágazatra fordítsák; sajnálja, hogy a 80-as évek óta drámaian csökkent a mezőgazdaságra fordított fejlesztési támogatás szintje, és üdvözli, hogy felismerték e trend megfordításának szükségességét; felhívja a Bizottságot, hogy fejlesztési támogatásai keretében biztosítson elsőbbséget a mezőgazdaságnak, beleértve a gazdálkodók piaci hozzáférésének támogatását is;

| 39. | sajnálatát fejezi ki az Egyesült Nemzetek millenniumi fejlesztési célokkal (MFC) foglalkozó 2010-es csúcstalálkozójának következtetései miatt, amelyben kiemelik, hogy a fejlett országok távol állnak a hivatalos fejlesztési támogatásra vonatkozó kötelezettségvállalások teljesítésétől; |
| --- | --- |

39.

sajnálatát fejezi ki az Egyesült Nemzetek millenniumi fejlesztési célokkal (MFC) foglalkozó 2010-es csúcstalálkozójának következtetései miatt, amelyben kiemelik, hogy a fejlett országok távol állnak a hivatalos fejlesztési támogatásra vonatkozó kötelezettségvállalások teljesítésétől;

| 40. | üdvözli a Világbanknak az Egyesült Nemzetek millenniumi fejlesztési célokkal foglalkozó 2010-es csúcstalálkozója keretén belül tett kezdeményezését, mely szerint a jövedelmek, a foglalkoztatás és az élelmezésbiztonság ösztönzése érdekében – főként az alacsony jövedelmű térségekben – növeli a mezőgazdasági ágazat számára biztosított támogatást; |
| --- | --- |

40.

üdvözli a Világbanknak az Egyesült Nemzetek millenniumi fejlesztési célokkal foglalkozó 2010-es csúcstalálkozója keretén belül tett kezdeményezését, mely szerint a jövedelmek, a foglalkoztatás és az élelmezésbiztonság ösztönzése érdekében – főként az alacsony jövedelmű térségekben – növeli a mezőgazdasági ágazat számára biztosított támogatást;

A kihívásokra történő válaszadást szolgáló új KAP

| 41. | újólag megerősíti a KAP 2013 utáni jövőjéről szóló jelentésében kifejtett álláspontját; ismételten megerősíti az erős mezőgazdasági és vidékfejlesztési politika iránti elkötelezettségét, amely mindenki számára gondoskodik az élelmezésbiztonságról, fenntartja Európa vidéki térségeinek életképességét, versenyképesebbé teszi a mezőgazdaságot, biztosítja a mezőgazdasági termelés fenntartását szerte az EU-ban, támogatja az innovációt, a versenyképességet és a foglalkoztatást, és szerepet játszik a legfontosabb globális kihívások, mint például az éghajlatváltozás elleni küzdelemben;hangsúlyozza a KAP további egyszerűsítésének és bürokratikus jellege csökkentésének fontosságát, annak érdekében, hogy mérséklődjenek a kedvezményezettek megvalósítási költségei; |
| --- | --- |

41.

újólag megerősíti a KAP 2013 utáni jövőjéről szóló jelentésében kifejtett álláspontját; ismételten megerősíti az erős mezőgazdasági és vidékfejlesztési politika iránti elkötelezettségét, amely mindenki számára gondoskodik az élelmezésbiztonságról, fenntartja Európa vidéki térségeinek életképességét, versenyképesebbé teszi a mezőgazdaságot, biztosítja a mezőgazdasági termelés fenntartását szerte az EU-ban, támogatja az innovációt, a versenyképességet és a foglalkoztatást, és szerepet játszik a legfontosabb globális kihívások, mint például az éghajlatváltozás elleni küzdelemben;hangsúlyozza a KAP további egyszerűsítésének és bürokratikus jellege csökkentésének fontosságát, annak érdekében, hogy mérséklődjenek a kedvezményezettek megvalósítási költségei;

| 42. | hangsúlyozza a fiatal mezőgazdasági termelőknek a jövőbeli KAP-ban betöltendő szerepét; rámutat arra, hogy az európai mezőgazdasági termelőknek csupán 7 %-a 35 évnél fiatalabb, ugyanakkor az elkövetkező 10 évben nem kevesebb mint 4,5 millió mezőgazdasági termelő vonul nyugdíjba; támogatja a fiatal termelők számára kedvező olyan támogató intézkedéseket, mint az indulási támogatások, a kölcsönökhöz nyújtott kamattámogatások és egyéb ösztönzők, amelyeket a tagállamok a vidékfejlesztési költségvetésükből hajtottak végre; újólag megerősíti a fiatalokat célzó csereprogrammal kapcsolatos költségvetés-módosításának lényegét, és szeretné, ha ezt kísérleti projektként végrehajtanák; felszólít valamennyi olyan adminisztratív korlát felszámolására, amely megakadályozza, hogy a fiatalok gazdálkodással foglalkozzanak; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza a fiatal mezőgazdasági termelőknek a jövőbeli KAP-ban betöltendő szerepét; rámutat arra, hogy az európai mezőgazdasági termelőknek csupán 7 %-a 35 évnél fiatalabb, ugyanakkor az elkövetkező 10 évben nem kevesebb mint 4,5 millió mezőgazdasági termelő vonul nyugdíjba; támogatja a fiatal termelők számára kedvező olyan támogató intézkedéseket, mint az indulási támogatások, a kölcsönökhöz nyújtott kamattámogatások és egyéb ösztönzők, amelyeket a tagállamok a vidékfejlesztési költségvetésükből hajtottak végre; újólag megerősíti a fiatalokat célzó csereprogrammal kapcsolatos költségvetés-módosításának lényegét, és szeretné, ha ezt kísérleti projektként végrehajtanák; felszólít valamennyi olyan adminisztratív korlát felszámolására, amely megakadályozza, hogy a fiatalok gazdálkodással foglalkozzanak;

| 43. | úgy véli, hogy a kutatás és a fejlesztés kulcsfontosságú annak tekintetében, hogy megfeleljünk az élelmezésbiztonság terén jelentkező azon kihívásnak, hogy a termelést kevesebb erőforrás felhasználása mellett növeljük; hangsúlyozza a szakmai képzés előmozdításának, az oktatáshoz és a tudásátadáshoz való hozzáférésnek és a bevált gyakorlatok cseréjének fontosságát a mezőgazdasági ágazatban; ismételten hangsúlyozza, hogy összehangolt megközelítésre van szükség a KAP és a többi politika között, hogy könnyebben hozzá lehessen férni a kutatási és fejlesztési eredményekhez a mezőgazdaságban; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a kutatás és a fejlesztés kulcsfontosságú annak tekintetében, hogy megfeleljünk az élelmezésbiztonság terén jelentkező azon kihívásnak, hogy a termelést kevesebb erőforrás felhasználása mellett növeljük; hangsúlyozza a szakmai képzés előmozdításának, az oktatáshoz és a tudásátadáshoz való hozzáférésnek és a bevált gyakorlatok cseréjének fontosságát a mezőgazdasági ágazatban; ismételten hangsúlyozza, hogy összehangolt megközelítésre van szükség a KAP és a többi politika között, hogy könnyebben hozzá lehessen férni a kutatási és fejlesztési eredményekhez a mezőgazdaságban;

| 44. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a termelékenység javítása érdekében teljes mértékben használják ki a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram által a kutatás és a technológiai innováció terén kínált lehetőségeket, tiszteletben tartva az energiahatékonysági és fenntarthatósági szempontokat; |
| --- | --- |

44.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a termelékenység javítása érdekében teljes mértékben használják ki a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram által a kutatás és a technológiai innováció terén kínált lehetőségeket, tiszteletben tartva az energiahatékonysági és fenntarthatósági szempontokat;

| 45. | megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás és az urbanizáció következtében a mezőgazdasági termelésre alkalmas terület minden évben csökken; |
| --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás és az urbanizáció következtében a mezőgazdasági termelésre alkalmas terület minden évben csökken;

| 46. | hangsúlyozni kívánja különösen az európai mezőgazdaság sokféleségének és a különböző mezőgazdasági modellek (beleértve az EU vidéki területein munkahelyeket teremtő kistermelés) együttes jelenléte biztosításának, valamint az élelmiszerek (beleértve a kistermelői és nem ipari termékeket a rövid ellátási láncokban) és a táplálkozás Európa-szerte mutatkozó sokféleségének és minőségének fontosságát a vidéki területek fejlődésének előmozdítása, valamint a regionális élelmiszer- és borágazat örökségének megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozni kívánja különösen az európai mezőgazdaság sokféleségének és a különböző mezőgazdasági modellek (beleértve az EU vidéki területein munkahelyeket teremtő kistermelés) együttes jelenléte biztosításának, valamint az élelmiszerek (beleértve a kistermelői és nem ipari termékeket a rövid ellátási láncokban) és a táplálkozás Európa-szerte mutatkozó sokféleségének és minőségének fontosságát a vidéki területek fejlődésének előmozdítása, valamint a regionális élelmiszer- és borágazat örökségének megőrzése érdekében;

| 47. | megállapítja, hogy a hagyományos helyi mezőgazdasági eljárások, a családi, a kisüzemi és a biogazdálkodás értékes hozzájárulást tehetnek az élelmezésbiztonsághoz, mivel az egyes régiókban hosszú idők alatt célzottan kifejlesztett módszerek révén gyakran a föld hasznosításának hatékony módját jelentik, és lehetővé teszik, hogy szoros kapcsolat alakuljon ki egy termék és annak származási régiója között, amely a termék minőségének és eredetiségének szimbóluma; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a mezőgazdaság ezen típusai egymás mellett létezhessenek a fenntartható modern gazdaságokkal, így ötvözve a magas termelékenységet a fenntartható földhasználattal; |
| --- | --- |

47.

megállapítja, hogy a hagyományos helyi mezőgazdasági eljárások, a családi, a kisüzemi és a biogazdálkodás értékes hozzájárulást tehetnek az élelmezésbiztonsághoz, mivel az egyes régiókban hosszú idők alatt célzottan kifejlesztett módszerek révén gyakran a föld hasznosításának hatékony módját jelentik, és lehetővé teszik, hogy szoros kapcsolat alakuljon ki egy termék és annak származási régiója között, amely a termék minőségének és eredetiségének szimbóluma; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a mezőgazdaság ezen típusai egymás mellett létezhessenek a fenntartható modern gazdaságokkal, így ötvözve a magas termelékenységet a fenntartható földhasználattal;

| 48. | hangsúlyozza továbbá, hogy a mezőgazdasági területek túlzott elaprózódása egyes tagállamokban akadályozza a mezőgazdasági termelékenységet, és hogy lépéseket kell tenni a kis mezőgazdasági üzemek összeolvasztására; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza továbbá, hogy a mezőgazdasági területek túlzott elaprózódása egyes tagállamokban akadályozza a mezőgazdasági termelékenységet, és hogy lépéseket kell tenni a kis mezőgazdasági üzemek összeolvasztására;

| 49. | hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani az EU mezőgazdaságának sokféleségét, megjegyzi, hogy hogy ha a helyi piacokat friss és helyben előállított mezőgazdasági árukkal látják el, az környezeti szempontból fenntarthatóbb, és elősegíti a kialakult gazdálkodó közösségek támogatását; kiemeli a mezőgazdaság jelentőségét a kedvezőtlen helyzetű térségekben; felhívja a Bizottságot, hogy a KAP-ra irányuló jövőbeli javaslatai keretében foglalkozzon a sokszínű európai mezőgazdasági modellel, és többek között fontolja meg különleges pénzügyi ösztönzők és azonosítási rendszerek létrehozásának lehetőségét is; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani az EU mezőgazdaságának sokféleségét, megjegyzi, hogy hogy ha a helyi piacokat friss és helyben előállított mezőgazdasági árukkal látják el, az környezeti szempontból fenntarthatóbb, és elősegíti a kialakult gazdálkodó közösségek támogatását; kiemeli a mezőgazdaság jelentőségét a kedvezőtlen helyzetű térségekben; felhívja a Bizottságot, hogy a KAP-ra irányuló jövőbeli javaslatai keretében foglalkozzon a sokszínű európai mezőgazdasági modellel, és többek között fontolja meg különleges pénzügyi ösztönzők és azonosítási rendszerek létrehozásának lehetőségét is;

| 50. | hangsúlyozza egy tiszteségesebb KAP megvalósítását, amely biztosítja a mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatások kiegyensúlyozott elosztását mind a tagállamokon belül, mind azok között, valamint az erősebb területi kohéziót és az exporttámogatások fokozatos megszüntetését, párhuzamosan az exporttámogatások valamennyi formájának fokozatos megszüntetésével az EU kereskedelmi partnerei által, illetve megegyező hatású szabályozás előírásával valamennyi exportintézkedés tekintetében; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza egy tiszteségesebb KAP megvalósítását, amely biztosítja a mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatások kiegyensúlyozott elosztását mind a tagállamokon belül, mind azok között, valamint az erősebb területi kohéziót és az exporttámogatások fokozatos megszüntetését, párhuzamosan az exporttámogatások valamennyi formájának fokozatos megszüntetésével az EU kereskedelmi partnerei által, illetve megegyező hatású szabályozás előírásával valamennyi exportintézkedés tekintetében;

| 51. | elismeri, hogy a KAP reformjai jelentős mértékben csökkentették az uniós mezőgazdasági termelés fejlődő országokra gyakorolt hatását, minthogy az exporttámogatások majdnem teljesen megszűntek; felhívja az EU-t, hogy ismerje el a fejlődő országok mezőgazdasági ágazatai támogatásának jelentőségét, különösen azáltal, hogy biztosítja a mezőgazdaság előtérbe helyezését a fejlődő országokban és az EU tengerentúli fejlesztési támogatási költségvetésében; |
| --- | --- |

51.

elismeri, hogy a KAP reformjai jelentős mértékben csökkentették az uniós mezőgazdasági termelés fejlődő országokra gyakorolt hatását, minthogy az exporttámogatások majdnem teljesen megszűntek; felhívja az EU-t, hogy ismerje el a fejlődő országok mezőgazdasági ágazatai támogatásának jelentőségét, különösen azáltal, hogy biztosítja a mezőgazdaság előtérbe helyezését a fejlődő országokban és az EU tengerentúli fejlesztési támogatási költségvetésében;

*

* *

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

52.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0286.

(2)  HL C 46. E, 2010.2.24., 10. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0131.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0302.

(5)  HL C 279. E, 2009.11.19., 71. o.

---

2011. január 19., szerda

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/16

---

2011. január 19., szerdaFLEGT önkéntes partnerségi megállapodások

P7_TA(2011)0008

Az Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásokról

2012/C 136 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kongói Köztársaságra vonatkozó tanácsi határozatra irányuló tervezetre (10028/2010) és a Kamerunra vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatra (12796/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Köztársaságra vonatkozó tanácsi határozatra irányuló tervezetre (10028/2010) és a Kamerunra vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatra (12796/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra irányuló tervezetre (FLEGT) (07636/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra irányuló tervezetre (FLEGT) (07636/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió és Kamerun közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra irányuló tervezetre (FLEGT) (13187/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Kamerun közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra irányuló tervezetre (FLEGT) (13187/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) és v) pontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0170/2010 és C7-0339/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) és v) pontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0170/2010 és C7-0339/2010),

| — | tekintettel az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlés által 2007. szeptember 13-án elfogadott 61/295. sz. ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlés által 2007. szeptember 13-án elfogadott 61/295. sz. ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel a fát és a fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fát és a fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a cancúni megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a cancúni megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti (2), valamint az Európai Unió és a Kameruni Köztársaság (3) közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetekről kialakított, 2011. január 19-i álláspontjaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti (2), valamint az Európai Unió és a Kameruni Köztársaság (3) közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetekről kialakított, 2011. január 19-i álláspontjaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikke (5) bekezdésére és 110. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikke (5) bekezdésére és 110. cikke (2) bekezdésére,

| 1. | üdvözli a Kongói Köztársasággal és Kamerunnal kötendő önkéntes partnerségi megállapodásokat; úgy véli, hogy ezen önkéntes partnerségi megállapodások tárgyalási folyamatából helyes gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokat lehetne készíteni, és azokat a fakitermelő országokkal az önkéntes partnerségi megállapodások megkötése érdekében folytatott tárgyalások során mintaként lehetne felhasználni; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Kongói Köztársasággal és Kamerunnal kötendő önkéntes partnerségi megállapodásokat; úgy véli, hogy ezen önkéntes partnerségi megállapodások tárgyalási folyamatából helyes gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokat lehetne készíteni, és azokat a fakitermelő országokkal az önkéntes partnerségi megállapodások megkötése érdekében folytatott tárgyalások során mintaként lehetne felhasználni;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az EU és az uniós piacra trópusi fatermékeket szállító országok egyaránt felelősséggel tartoznak az illegális fakitermelés és az abból eredő kereskedelem felszámolásáért, valamint az erdészeti erőforrások globális megőrzésére és fenntartható használatára irányuló erőfeszítések fokozásáért; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az EU és az uniós piacra trópusi fatermékeket szállító országok egyaránt felelősséggel tartoznak az illegális fakitermelés és az abból eredő kereskedelem felszámolásáért, valamint az erdészeti erőforrások globális megőrzésére és fenntartható használatára irányuló erőfeszítések fokozásáért;

| 3. | ebben a tekintetben üdvözli az érintett felek elkötelezettségét az erdőgazdálkodás javítását és az érvényben lévő jogszabályok szükséges módosítását illetően annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az erdészeti ágazatban folyó tevékenységek átláthatóságát, az őslakosok jogainak tiszteletben tartását és az ártalmas környezeti hatások elkerülését; üdvözli továbbá a kapacitásépítés támogatására irányuló uniós elkötelezettséget, amely magában foglalja különösen a fa és a fatermékek nyomon követhetőségének és legalitásának ellenőrzésére szolgáló rendszerek felállítását a fakitermelő országokban; |
| --- | --- |

3.

ebben a tekintetben üdvözli az érintett felek elkötelezettségét az erdőgazdálkodás javítását és az érvényben lévő jogszabályok szükséges módosítását illetően annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az erdészeti ágazatban folyó tevékenységek átláthatóságát, az őslakosok jogainak tiszteletben tartását és az ártalmas környezeti hatások elkerülését; üdvözli továbbá a kapacitásépítés támogatására irányuló uniós elkötelezettséget, amely magában foglalja különösen a fa és a fatermékek nyomon követhetőségének és legalitásának ellenőrzésére szolgáló rendszerek felállítását a fakitermelő országokban;

Az erdők biológiai sokfélesége, éghajlat és fenntartható fejlődés

| 4. | emlékeztet arra, hogy az önkéntes partnerségi megállapodások célja az, hogy közös erőfeszítéssel leállítsa az illegálisan kitermelt fával és az ilyen fából készült termékekkel folytatott kereskedelmet, és világszerte hozzájáruljon az erdőirtás és az erdőpusztulás, az ezzel kapcsolatos szén-dioxid-kibocsátás és a biológiai sokféleségben bekövetkező veszteség megállításához, ugyanakkor elősegítse a fenntartható gazdasági növekedést, a fenntartható fejlődést, a fenntartható élelmezést, valamint az őshonos és helyi lakosok tiszteletét; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy az önkéntes partnerségi megállapodások célja az, hogy közös erőfeszítéssel leállítsa az illegálisan kitermelt fával és az ilyen fából készült termékekkel folytatott kereskedelmet, és világszerte hozzájáruljon az erdőirtás és az erdőpusztulás, az ezzel kapcsolatos szén-dioxid-kibocsátás és a biológiai sokféleségben bekövetkező veszteség megállításához, ugyanakkor elősegítse a fenntartható gazdasági növekedést, a fenntartható fejlődést, a fenntartható élelmezést, valamint az őshonos és helyi lakosok tiszteletét;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a trópusi erdők és egyéb, biológiai sokféleségben és szénkészletekben gazdag erdők nagyfokú kitermelése nem tartható fenn, és a globális környezet rombolását eredményező további erdőpusztuláshoz és erdőkihaláshoz vezethet; rámutat az önkéntes partnerségi megállapodásokban rejlő belső ellentmondásra, amennyiben azok a jelentős területű természetes erdőkkel rendelkező országok esetében ösztönzik a fakereskedelmet, és ezzel az EU alááshatja az éghajlatváltozás elleni fellépésre, a biológiai sokféleség megőrzésére és fenntartható felhasználására, a szegénység csökkentésére és az erdőirtás megfékezésére irányuló globális célkitűzését; ezért felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós politika következetes legyen, és hogy az önkéntes partnerségi megállapodások által támogatott fellépések hatékonyan járuljanak hozzá az önkéntes partnerségi megállapodások részes felei által vállalt nemzetközi kötelezettségek teljesítéséhez; sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy részletesen számoljanak be az önkéntes partnerségi megállapodásokba foglalandó további olyan kezdeményezésekről, amelyek célja az erdőirtás és a természetes erdők pusztulásának megfékezése, valamint védelmük előmozdítása; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a trópusi erdők és egyéb, biológiai sokféleségben és szénkészletekben gazdag erdők nagyfokú kitermelése nem tartható fenn, és a globális környezet rombolását eredményező további erdőpusztuláshoz és erdőkihaláshoz vezethet; rámutat az önkéntes partnerségi megállapodásokban rejlő belső ellentmondásra, amennyiben azok a jelentős területű természetes erdőkkel rendelkező országok esetében ösztönzik a fakereskedelmet, és ezzel az EU alááshatja az éghajlatváltozás elleni fellépésre, a biológiai sokféleség megőrzésére és fenntartható felhasználására, a szegénység csökkentésére és az erdőirtás megfékezésére irányuló globális célkitűzését; ezért felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós politika következetes legyen, és hogy az önkéntes partnerségi megállapodások által támogatott fellépések hatékonyan járuljanak hozzá az önkéntes partnerségi megállapodások részes felei által vállalt nemzetközi kötelezettségek teljesítéséhez; sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy részletesen számoljanak be az önkéntes partnerségi megállapodásokba foglalandó további olyan kezdeményezésekről, amelyek célja az erdőirtás és a természetes erdők pusztulásának megfékezése, valamint védelmük előmozdítása;

| 6. | emlékeztet arra, hogy bár az erdők azon ország kizárólagos tulajdonai, ahol elhelyezkednek, az erdei környezet az emberiség közös öröksége, és mint ilyent, védeni kell és fenn kell tartani, illetve ahol lehet, vissza kell állítani, azzal a végső céllal, hogy fenntartsuk a globális biodiverzitást és az ökoszisztémák működését, védjük az éghajlati rendszert és biztosítsuk az őslakosok és az erdőktől függő közösségek jogainak tiszteletben tartását; felhívja ezért az afrikai és harmadik országbeli partnerkormányokat, hogy dolgozzanak ki olyan földhasználati és forrásgazdálkodási terveket, amelyek teljesítik ezeket a célkitűzéseket, és jelöljék meg, hogy hol és milyen mértékű segítségre van szükségük külföldi partnereiktől és a nemzetközi szervezetektől e célok megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy bár az erdők azon ország kizárólagos tulajdonai, ahol elhelyezkednek, az erdei környezet az emberiség közös öröksége, és mint ilyent, védeni kell és fenn kell tartani, illetve ahol lehet, vissza kell állítani, azzal a végső céllal, hogy fenntartsuk a globális biodiverzitást és az ökoszisztémák működését, védjük az éghajlati rendszert és biztosítsuk az őslakosok és az erdőktől függő közösségek jogainak tiszteletben tartását; felhívja ezért az afrikai és harmadik országbeli partnerkormányokat, hogy dolgozzanak ki olyan földhasználati és forrásgazdálkodási terveket, amelyek teljesítik ezeket a célkitűzéseket, és jelöljék meg, hogy hol és milyen mértékű segítségre van szükségük külföldi partnereiktől és a nemzetközi szervezetektől e célok megvalósítása érdekében;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy mindezek tükrében fordítson kiemelt figyelmet annak biztosítására, hogy az önkéntes partnerségi megállapodások ne ösztönözzék az ipari fakitermelés kiterjedését érintetlen erdőterületekre, továbbá működjön együtt a Kameruni Köztársaság és a Kongói Köztársaság, illetve a jövőben önkéntes partnerségi megállapodásokat aláíró országok kormányaival a kereskedelmi célú fakitermelés a vadon élő növényekre és állatokra gyakorolt közvetlen és közvetett negatív hatásainak nyomon követése és felszámolása céljából; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy mindezek tükrében fordítson kiemelt figyelmet annak biztosítására, hogy az önkéntes partnerségi megállapodások ne ösztönözzék az ipari fakitermelés kiterjedését érintetlen erdőterületekre, továbbá működjön együtt a Kameruni Köztársaság és a Kongói Köztársaság, illetve a jövőben önkéntes partnerségi megállapodásokat aláíró országok kormányaival a kereskedelmi célú fakitermelés a vadon élő növényekre és állatokra gyakorolt közvetlen és közvetett negatív hatásainak nyomon követése és felszámolása céljából;

Tárgyalási folyamat

| 8. | üdvözli az önkéntes, átlátható, részvételre ösztönző, valamint egyetértésre irányuló megközelítést, amely révén a megállapodások megszülettek; javasolja, hogy ez a megközelítés váljon a más fakitermelő partnerországokkal megkötött önkéntes partnerségi megállapodások (VPA) normájává; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az önkéntes, átlátható, részvételre ösztönző, valamint egyetértésre irányuló megközelítést, amely révén a megállapodások megszülettek; javasolja, hogy ez a megközelítés váljon a más fakitermelő partnerországokkal megkötött önkéntes partnerségi megállapodások (VPA) normájává;

| 9. | hangsúlyozza a független nemzeti civil társadalmi szervezetek, valamint a független külső megfigyelők létfontosságú szerepét a megállapodások minden érintett fél általi megfelelő végrehajtásának ellenőrzését illetően, például a nemzeti érdekelt feleknek a végrehajtási folyamat ellenőrzésére létrehozott vegyes bizottságokba történő bevonása iránti elkötelezettsége által; hangsúlyozza, hogy a civil társadalmi szervezeteket fel kell hatalmazni arra, hogy független ellenőrzést végezzenek a jogalkalmazást, valamint az erdészeti ágazat irányítási reformjainak végrehajtását illetően; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a független nemzeti civil társadalmi szervezetek, valamint a független külső megfigyelők létfontosságú szerepét a megállapodások minden érintett fél általi megfelelő végrehajtásának ellenőrzését illetően, például a nemzeti érdekelt feleknek a végrehajtási folyamat ellenőrzésére létrehozott vegyes bizottságokba történő bevonása iránti elkötelezettsége által; hangsúlyozza, hogy a civil társadalmi szervezeteket fel kell hatalmazni arra, hogy független ellenőrzést végezzenek a jogalkalmazást, valamint az erdészeti ágazat irányítási reformjainak végrehajtását illetően;

| 10. | felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre egy mechanizmust, amely biztosítaná az önkéntes partnerségi megállapodásoknak a kivitelezési szakasz különböző fázisaiban történő hatékony és időszerű teljesítését, garantálva különösen a helyi érdekeltek kapacitásainak megerősítését, valamint a helyi közösségeknek és őslakos népességeknek a kivitelezési szakaszban történő közvetlen bevonását, annak érdekében, hogy az önkéntes partnerségi megállapodásokat követően bevezetendő reformok széles körben elfogadásra kerüljenek, valamint az Unióba érkező importok teljes ellenőrzésen essenek át; |
| --- | --- |

10.

felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre egy mechanizmust, amely biztosítaná az önkéntes partnerségi megállapodásoknak a kivitelezési szakasz különböző fázisaiban történő hatékony és időszerű teljesítését, garantálva különösen a helyi érdekeltek kapacitásainak megerősítését, valamint a helyi közösségeknek és őslakos népességeknek a kivitelezési szakaszban történő közvetlen bevonását, annak érdekében, hogy az önkéntes partnerségi megállapodásokat követően bevezetendő reformok széles körben elfogadásra kerüljenek, valamint az Unióba érkező importok teljes ellenőrzésen essenek át;

FLEGT-engedélyek és jogi keretek

| 11. | emlékeztet az erdészeti ágazatot irányító jogszabályi és szabályozási keret felülvizsgálatának szükségére annak érdekében, hogy az önkéntes partnerségi megállapodások megfeleljenek a FLEGT cselekvési terv célkitűzéseinek, továbbá, hogy végrehajtásuk révén hozzájáruljanak az önkéntes partnerségi megállapodások részes feleit kötelező környezeti és szociális megállapodásokhoz és nemzetközi egyezményekhez; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet az erdészeti ágazatot irányító jogszabályi és szabályozási keret felülvizsgálatának szükségére annak érdekében, hogy az önkéntes partnerségi megállapodások megfeleljenek a FLEGT cselekvési terv célkitűzéseinek, továbbá, hogy végrehajtásuk révén hozzájáruljanak az önkéntes partnerségi megállapodások részes feleit kötelező környezeti és szociális megállapodásokhoz és nemzetközi egyezményekhez;

| 12. | emlékeztet arra, hogy az önkéntes partnerségi megállapodások egyik célkitűzése a társadalmi igazságosság javítása, valamint a helyi őslakos közösségek jogainak még inkább tiszteletben tartása, így tehát az átláthatóság elve és az egyenlő feltételek melletti részvétel is; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy az önkéntes partnerségi megállapodások egyik célkitűzése a társadalmi igazságosság javítása, valamint a helyi őslakos közösségek jogainak még inkább tiszteletben tartása, így tehát az átláthatóság elve és az egyenlő feltételek melletti részvétel is;

| 13. | emlékezet arra, hogy a jogszabályok javítására a FLEGT-engedélyek kiadását megelőzően kell sort keríteni; |
| --- | --- |

13.

emlékezet arra, hogy a jogszabályok javítására a FLEGT-engedélyek kiadását megelőzően kell sort keríteni;

A megállapodások végrehajtása és a helyi lakosság jogai közötti viszony

| 14. | felkéri a Bizottságot, hogy bármelyik önkéntes partnerségi megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon belül nyújtson be jelentést az arra irányuló intézkedésekről, hogy az érintett felek és a civil társadalom – beleértve a helyi és őslakos közösségeket – közötti, a tárgyalások keretében elindított párbeszéd a megvalósítás ideje alatt is folytatódik és fennmarad; azt a nézetet vallja, hogy ennek a jelentésnek ki kell térnie az önkéntes partnerségi megállapodások következményeinek és tényleges eredményeinek értékelésére is az EU és az aláíró országok környezetvédelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó nemzetközi vállalásaival összefüggésben, különös tekintettel az erőforrások és a biológiai sokféleség megőrzésére és fenntartható kezelésére; |
| --- | --- |

14.

felkéri a Bizottságot, hogy bármelyik önkéntes partnerségi megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon belül nyújtson be jelentést az arra irányuló intézkedésekről, hogy az érintett felek és a civil társadalom – beleértve a helyi és őslakos közösségeket – közötti, a tárgyalások keretében elindított párbeszéd a megvalósítás ideje alatt is folytatódik és fennmarad; azt a nézetet vallja, hogy ennek a jelentésnek ki kell térnie az önkéntes partnerségi megállapodások következményeinek és tényleges eredményeinek értékelésére is az EU és az aláíró országok környezetvédelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó nemzetközi vállalásaival összefüggésben, különös tekintettel az erőforrások és a biológiai sokféleség megőrzésére és fenntartható kezelésére;

| 15. | felkéri a megállapodó feleket annak biztosítására, hogy a civil társadalom, a helyi lakosság és az őslakos közösségek szabadon és magabiztosan részt vegyenek az önkéntes partnerségi megállapodások alkalmazásában és végrehajtásában; azon a véleményen van, hogy a megállapodás végrehajtására irányuló közös bizottságnak biztosítania kell a civil társadalom, a helyi lakosság és az őslakos közösségek érdekeit képviselő szervezetek számára a panasztétel jogát, és amennyiben az sikertelen, biztosítsa a fellebbezés jogát; |
| --- | --- |

15.

felkéri a megállapodó feleket annak biztosítására, hogy a civil társadalom, a helyi lakosság és az őslakos közösségek szabadon és magabiztosan részt vegyenek az önkéntes partnerségi megállapodások alkalmazásában és végrehajtásában; azon a véleményen van, hogy a megállapodás végrehajtására irányuló közös bizottságnak biztosítania kell a civil társadalom, a helyi lakosság és az őslakos közösségek érdekeit képviselő szervezetek számára a panasztétel jogát, és amennyiben az sikertelen, biztosítsa a fellebbezés jogát;

| 16. | felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az emberi jogok jelenlegi helyzetét valamennyi, az önkéntes partnerségi megállapodások szempontjából potenciális partner országokban alaposan ismerik, továbbá javasolja, hogy a Bizottság ne kössön megállapodást olyan országokkal, amelyek nem rendelkeznek az alapvető emberi és társadalmi jogok védelmét biztosító jogi kerettel; megerősíti a nyílt párbeszéd, a szólásszabadság – amely magába foglalja vallásszabadsághoz való jogot –, valamint a sajtószabadság szükségét minden, az önkéntes partnerségi megállapodások szempontjából érdekelt országban, hogy minden esetleges panaszra fény derüljön; |
| --- | --- |

16.

felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az emberi jogok jelenlegi helyzetét valamennyi, az önkéntes partnerségi megállapodások szempontjából potenciális partner országokban alaposan ismerik, továbbá javasolja, hogy a Bizottság ne kössön megállapodást olyan országokkal, amelyek nem rendelkeznek az alapvető emberi és társadalmi jogok védelmét biztosító jogi kerettel; megerősíti a nyílt párbeszéd, a szólásszabadság – amely magába foglalja vallásszabadsághoz való jogot –, valamint a sajtószabadság szükségét minden, az önkéntes partnerségi megállapodások szempontjából érdekelt országban, hogy minden esetleges panaszra fény derüljön;

| 17. | felkéri a Bizottságot rendszeres, az elért haladásról szóló jelentés készítésére és bemutatására a Parlamentnek a jelenlegi és jövőbeli önkéntes partnerségi megállapodások különböző rendelkezéseinek végrehajtásáról; |
| --- | --- |

17.

felkéri a Bizottságot rendszeres, az elért haladásról szóló jelentés készítésére és bemutatására a Parlamentnek a jelenlegi és jövőbeli önkéntes partnerségi megállapodások különböző rendelkezéseinek végrehajtásáról;

| 18. | arra számít, hogy az elkövetkező években több, a műszaki és emberi erőforrások fejlesztésére specifikus és kiegészítő támogatást igénylő önkéntes partnerségi megállapodást írnak majd alá; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzák meg, mely alapokat fogják majd felhasználni e megállapodások tárgyalásának és végrehajtásának támogatásához; |
| --- | --- |

18.

arra számít, hogy az elkövetkező években több, a műszaki és emberi erőforrások fejlesztésére specifikus és kiegészítő támogatást igénylő önkéntes partnerségi megállapodást írnak majd alá; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzák meg, mely alapokat fogják majd felhasználni e megállapodások tárgyalásának és végrehajtásának támogatásához;

Az Európai Parlament szerepe

| 19. | felhívja a Bizottságot, tegyen jelentést a Parlamentnek a jelenleg futó és jövőbeli önkéntes partnerségi megállapodások tárgyalása és végrehajtása kapcsán elért előrehaladásról, továbbá tájékoztassa időben a Parlamentet a megállapodás végrehajtására irányuló közös bizottság munkájáról, a megállapodás független ellenőrének kiküldetési és ellenőrzési jelentéseiről, a megállapodás végrehajtásának értékeléséről készített jelentésekről – beleértve a megállapodás társadalmi, gazdasági és környezeti hatásainak értékeléseit –, valamint a koncessziókkal rendelkező vállalatok nevének teljes listájáról; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, tegyen jelentést a Parlamentnek a jelenleg futó és jövőbeli önkéntes partnerségi megállapodások tárgyalása és végrehajtása kapcsán elért előrehaladásról, továbbá tájékoztassa időben a Parlamentet a megállapodás végrehajtására irányuló közös bizottság munkájáról, a megállapodás független ellenőrének kiküldetési és ellenőrzési jelentéseiről, a megállapodás végrehajtásának értékeléséről készített jelentésekről – beleértve a megállapodás társadalmi, gazdasági és környezeti hatásainak értékeléseit –, valamint a koncessziókkal rendelkező vállalatok nevének teljes listájáról;

*

* *

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az önkéntes partnerségi megállapodások szempontjából érdekelt országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az önkéntes partnerségi megállapodások szempontjából érdekelt országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 295., 2010.11.12., 23. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0010.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0009.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/19

---

2011. január 19., szerdaAz EK és a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás

P7_TA(2011)0011

Az Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása az EK és a csendes-óceáni államok közötti ideiglenes partnerségi megállapodásról

2012/C 136 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Cancúnban tartott ötödik miniszteri konferenciájáról szóló, 2003. szeptember 25-i (1), a WTO Általános Tanácsának 2004. augusztus 1-jei határozatát követően a dohai forduló értékeléséről szóló, 2005. május 12-i (2), a Kereskedelmi Világszervezet hongkongi hatodik miniszteri konferenciájának előkészületeiről szóló, 2005. december 1-jei (3), a gazdasági partnerségi megállapodások fejlődésre gyakorolt hatásairól szóló, 2006. március 23-i (4), a WTO hongkongi miniszterelnöki konferenciáját követő dohai forduló értékeléséről szóló, 2006. április 4-i (5), a kereskedelemről és a szegénységről (a kereskedelmi politikák meghatározása a kereskedelemnek a szegénység enyhítéséhez való legnagyobb mértékű hozzájárulása érdekében) szóló 2006. június 1-jei (6), a Dohai Fejlesztési Menetrendről szóló tárgyalások felfüggesztéséről szóló 2006. szeptember 7-i (7), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló 2007. május 23-i (8), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló 2007. december 12-i (9), az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint a 964/2007/EK és az 1100/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2008. június 5-i (10) álláspontjára és az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás megkötéséről szóló 2009. március 25-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Cancúnban tartott ötödik miniszteri konferenciájáról szóló, 2003. szeptember 25-i (1), a WTO Általános Tanácsának 2004. augusztus 1-jei határozatát követően a dohai forduló értékeléséről szóló, 2005. május 12-i (2), a Kereskedelmi Világszervezet hongkongi hatodik miniszteri konferenciájának előkészületeiről szóló, 2005. december 1-jei (3), a gazdasági partnerségi megállapodások fejlődésre gyakorolt hatásairól szóló, 2006. március 23-i (4), a WTO hongkongi miniszterelnöki konferenciáját követő dohai forduló értékeléséről szóló, 2006. április 4-i (5), a kereskedelemről és a szegénységről (a kereskedelmi politikák meghatározása a kereskedelemnek a szegénység enyhítéséhez való legnagyobb mértékű hozzájárulása érdekében) szóló 2006. június 1-jei (6), a Dohai Fejlesztési Menetrendről szóló tárgyalások felfüggesztéséről szóló 2006. szeptember 7-i (7), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló 2007. május 23-i (8), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló 2007. december 12-i (9), az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint a 964/2007/EK és az 1100/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2008. június 5-i (10) álláspontjára és az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás megkötéséről szóló 2009. március 25-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok között megkötött átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok között megkötött átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok (AKCS), másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt partnerségi megállapodásra (Cotonou-i megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok (AKCS), másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt partnerségi megállapodásra (Cotonou-i megállapodás),

| — | tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1528/2007/EK tanácsi rendeletre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1528/2007/EK tanácsi rendeletre (12),

| — | tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló 2007. október 23-i bizottsági közleményre (COM(2007)0635), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló 2007. október 23-i bizottsági közleményre (COM(2007)0635),

| — | tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), és különösen annak XXIV. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), és különösen annak XXIV. cikkére,

| — | tekintettel a WTO miniszteri konferenciája negyedik ülésének 2001. november 14-én, Dohában elfogadott miniszteri nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO miniszteri konferenciája negyedik ülésének 2001. november 14-én, Dohában elfogadott miniszteri nyilatkozatára,

| — | tekintettel a WTO miniszteri konferenciája hatodik ülésén, 2005. december 18-án Hongkongban elfogadott miniszteri nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO miniszteri konferenciája hatodik ülésén, 2005. december 18-án Hongkongban elfogadott miniszteri nyilatkozatra,

| — | tekintettel a kereskedelemösztönző támogatással foglalkozó munkacsoportnak a WTO Általános Tanácsa által 2006. október 10-én elfogadott jelentésére és ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelemösztönző támogatással foglalkozó munkacsoportnak a WTO Általános Tanácsa által 2006. október 10-én elfogadott jelentésére és ajánlásaira,

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatára, amely a millenniumi fejlesztési célokat mint a nemzetközi közösség által a szegénység felszámolása érdekében közösen kialakított kritériumokat határozza meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatára, amely a millenniumi fejlesztési célokat mint a nemzetközi közösség által a szegénység felszámolása érdekében közösen kialakított kritériumokat határozza meg,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2007. november 22-én a ruandai Kigaliban elfogadott Kigali Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2007. november 22-én a ruandai Kigaliban elfogadott Kigali Nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Fidzsi-szigeteki helyzetről szóló, 2006. december 14-i állásfoglalására (13), amely határozottan elítélte a fidzsi fegyveres erők hatalomátvételét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fidzsi-szigeteki helyzetről szóló, 2006. december 14-i állásfoglalására (13), amely határozottan elítélte a fidzsi fegyveres erők hatalomátvételét,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Tanácsának 103 ajánlást tartalmazó jegyzékére, amelyet az egyetemes időszakos felülvizsgálattal foglalkozó csoport 2010. március 23-i jelentésében tettek közzé, és tekintettel a Fidzsi-szigetek kormányától kapott 2010. június 10-i hivatalos válaszra, amely kijelenti, hogy a régóta kért és többször elhalasztott általános választásokat 2014-re írták ki, és hogy ez a dátum nem képezi egyezkedés tárgyát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Tanácsának 103 ajánlást tartalmazó jegyzékére, amelyet az egyetemes időszakos felülvizsgálattal foglalkozó csoport 2010. március 23-i jelentésében tettek közzé, és tekintettel a Fidzsi-szigetek kormányától kapott 2010. június 10-i hivatalos válaszra, amely kijelenti, hogy a régóta kért és többször elhalasztott általános választásokat 2014-re írták ki, és hogy ez a dátum nem képezi egyezkedés tárgyát,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás megkötésére vonatkozó, a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett, 2010. december 16-i kérdésekre (O-0212/2010 – B7–0807/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás megkötésére vonatkozó, a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett, 2010. december 16-i kérdésekre (O-0212/2010 – B7–0807/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikke (5) bekezdésére és 110. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikke (5) bekezdésére és 110. cikke (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EU-nak az AKCS-országokkal meglévő kereskedelmi kapcsolata – amely az utóbbinak nem kölcsönös alapon biztosított preferenciális hozzáférést az EU piacaihoz – 2008. január 1-jétől már nem felel meg a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályainak, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-nak az AKCS-országokkal meglévő kereskedelmi kapcsolata – amely az utóbbinak nem kölcsönös alapon biztosított preferenciális hozzáférést az EU piacaihoz – 2008. január 1-jétől már nem felel meg a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályainak,

| B. | mivel a gazdasági partnerségi megállapodások olyan, a WTO-val összeegyeztethető megállapodások, amelyek célja a regionális integráció támogatása és az AKCS-gazdaságok világgazdaságba történő fokozatos integrálásának előmozdítása, ekként mozdítva elő ezen országokban a fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődést, hozzájárulva a szegénység felszámolására irányuló általános erőfeszítéshez, |
| --- | --- |

B.

mivel a gazdasági partnerségi megállapodások olyan, a WTO-val összeegyeztethető megállapodások, amelyek célja a regionális integráció támogatása és az AKCS-gazdaságok világgazdaságba történő fokozatos integrálásának előmozdítása, ekként mozdítva elő ezen országokban a fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődést, hozzájárulva a szegénység felszámolására irányuló általános erőfeszítéshez,

| C. | mivel a GPM-eket egy olyan hosszú távú kapcsolat kialakítására kell használni, amelynek keretében a kereskedelem támogatja a fejlődést, |
| --- | --- |

C.

mivel a GPM-eket egy olyan hosszú távú kapcsolat kialakítására kell használni, amelynek keretében a kereskedelem támogatja a fejlődést,

| D. | mivel az egymást követő loméi egyezmények szerinti, cukorról szóló jegyzőkönyv és a Cotonou-i Megállapodás kiszámítható jövedelmet biztosított a mezőgazdasági ágazatban korlátozott diverzifikálási potenciállal bíró, kis csendes-óceáni szigeteknek, |
| --- | --- |

D.

mivel az egymást követő loméi egyezmények szerinti, cukorról szóló jegyzőkönyv és a Cotonou-i Megállapodás kiszámítható jövedelmet biztosított a mezőgazdasági ágazatban korlátozott diverzifikálási potenciállal bíró, kis csendes-óceáni szigeteknek,

| E. | mivel az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodások olyan árukereskedelmi megállapodások, amelyek az AKCS-országok és az EU közötti kereskedelem megszakadásának megelőzésére irányulnak. |
| --- | --- |

E.

mivel az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodások olyan árukereskedelmi megállapodások, amelyek az AKCS-országok és az EU közötti kereskedelem megszakadásának megelőzésére irányulnak.

| F. | mivel a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság azt jelenti, hogy a fejlődő világ számára a kereskedelempolitika fontosabb, mint korábban bármikor, |
| --- | --- |

F.

mivel a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság azt jelenti, hogy a fejlődő világ számára a kereskedelempolitika fontosabb, mint korábban bármikor,

| G. | mivel a csendes-óceáni AKCS-országok közül eddig csak Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigeteki Köztársaság írt alá átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást 2009 végén; mivel valamennyi többi csendes-óceáni AKCS-országra kiterjed vagy az EU piacához vám- és kvótamentes hozzáférést kínáló „fegyveren kívül mindent” kezdeményezés, vagy pedig az EU általános preferenciális rendszere, |
| --- | --- |

G.

mivel a csendes-óceáni AKCS-országok közül eddig csak Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigeteki Köztársaság írt alá átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást 2009 végén; mivel valamennyi többi csendes-óceáni AKCS-országra kiterjed vagy az EU piacához vám- és kvótamentes hozzáférést kínáló „fegyveren kívül mindent” kezdeményezés, vagy pedig az EU általános preferenciális rendszere,

| H. | mivel Pápua Új-Guinea esetében a megállapodást 2009. december 20-a óta ideiglenes jelleggel alkalmazzák; mivel a Fidzsi-szigeteki Köztársaság esetében a megállapodás alkalmazása a Fidzsi-szigeteki Köztársaság általi, ideiglenes alkalmazásra vagy ratifikálásra vonatkozó értesítésig függőben van, |
| --- | --- |

H.

mivel Pápua Új-Guinea esetében a megállapodást 2009. december 20-a óta ideiglenes jelleggel alkalmazzák; mivel a Fidzsi-szigeteki Köztársaság esetében a megállapodás alkalmazása a Fidzsi-szigeteki Köztársaság általi, ideiglenes alkalmazásra vagy ratifikálásra vonatkozó értesítésig függőben van,

| I. | mivel az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló tárgyalások mind a 14 csendes-óceáni AKCS-országgal folyamatban vannak, |
| --- | --- |

I.

mivel az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló tárgyalások mind a 14 csendes-óceáni AKCS-országgal folyamatban vannak,

| J. | mivel az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás az árukereskedelmi megállapodás minden fontos rendelkezését magában foglalja, |
| --- | --- |

J.

mivel az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás az árukereskedelmi megállapodás minden fontos rendelkezését magában foglalja,

| K. | mivel a megállapodásban foglalt kötelezettségvállalásoknak az érintett országokra és a csendes-óceáni régióra gyakorolt hatásai igen jelentősek lehetnek, |
| --- | --- |

K.

mivel a megállapodásban foglalt kötelezettségvállalásoknak az érintett országokra és a csendes-óceáni régióra gyakorolt hatásai igen jelentősek lehetnek,

| L. | mivel az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás befolyásolni fogja Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigeteki Köztársaság, valamint más kereskedelmi partnerek közötti a jövőben megkötendő megállapodások alkalmazási körét és tartalmát, illetve a régió helyzetét az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalásokon, |
| --- | --- |

L.

mivel az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás befolyásolni fogja Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigeteki Köztársaság, valamint más kereskedelmi partnerek közötti a jövőben megkötendő megállapodások alkalmazási körét és tartalmát, illetve a régió helyzetét az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalásokon,

| M. | mivel az Európai Unió és a csendes-óceáni országok gazdasága között korlátozott verseny van, és mivel az európai uniós export többségét olyan termékek alkotják, amelyeket a csendes-óceáni országok nem termelnek, de szükségük van azokra közvetlen fogyasztás vagy a hazai ipar ellátása céljából, |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Unió és a csendes-óceáni országok gazdasága között korlátozott verseny van, és mivel az európai uniós export többségét olyan termékek alkotják, amelyeket a csendes-óceáni országok nem termelnek, de szükségük van azokra közvetlen fogyasztás vagy a hazai ipar ellátása céljából,

| N. | mivel az export jövőbeni növelése szempontjából a halászatban és a halászattal kapcsolatos tevékenységekben és iparágakban rejlenek a legnagyobb lehetőségek, feltéve, hogy a halászatot környezeti szempontból fenntartható módon végzik, |
| --- | --- |

N.

mivel az export jövőbeni növelése szempontjából a halászatban és a halászattal kapcsolatos tevékenységekben és iparágakban rejlenek a legnagyobb lehetőségek, feltéve, hogy a halászatot környezeti szempontból fenntartható módon végzik,

| O. | mivel az új kereskedelmi szabályokat azzal a céllal kell kialakítani, hogy támogassák a hazai iparágak fejlesztését, valamint védelmet nyújtsanak a források kimerülésével és az éghajlatváltozással szemben, és mivel ezekhez a szabályokhoz a kereskedelmi vonatkozású segítségnyújtás fokozottabb támogatásának kell társulnia, |
| --- | --- |

O.

mivel az új kereskedelmi szabályokat azzal a céllal kell kialakítani, hogy támogassák a hazai iparágak fejlesztését, valamint védelmet nyújtsanak a források kimerülésével és az éghajlatváltozással szemben, és mivel ezekhez a szabályokhoz a kereskedelmi vonatkozású segítségnyújtás fokozottabb támogatásának kell társulnia,

| P. | mivel a kereskedelemösztönző támogatás a fejlődő országok azon kapacitásait hivatott megerősíteni, hogy az új kereskedelmi lehetőségek előnyeit kihasználják, |
| --- | --- |

P.

mivel a kereskedelemösztönző támogatás a fejlődő országok azon kapacitásait hivatott megerősíteni, hogy az új kereskedelmi lehetőségek előnyeit kihasználják,

| Q. | mivel az EU és az AKCS-országok között tárgyalások folytak új, jobb és rugalmasabb származási szabályok elfogadásáról, amelyek megfelelő, a megállapodás céljával maradéktalanul összhangban álló és valamennyi érintett ország korlátozott kapacitási szintjét kellőképpen tekintetbe vevő végrehajtás esetén jelentős előnyökkel járnak majd, |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU és az AKCS-országok között tárgyalások folytak új, jobb és rugalmasabb származási szabályok elfogadásáról, amelyek megfelelő, a megállapodás céljával maradéktalanul összhangban álló és valamennyi érintett ország korlátozott kapacitási szintjét kellőképpen tekintetbe vevő végrehajtás esetén jelentős előnyökkel járnak majd,

| R. | mivel az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásban foglalt származási szabályoktól való eltérés a termelési lánc egészére kiterjed, a nyersanyag-kitermeléstől a feldolgozáson át a kereskedelemig és az exportig, |
| --- | --- |

R.

mivel az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásban foglalt származási szabályoktól való eltérés a termelési lánc egészére kiterjed, a nyersanyag-kitermeléstől a feldolgozáson át a kereskedelemig és az exportig,

| S. | mivel a tonhaltermékek iránti jelentős kereslet miatt ezek a termékek sajátos tulajdonságokkal rendelkeznek, többek között gyorsan reagálnak az árváltozásokra, emiatt ezeket „érzékeny termékként” sorolták be a nemzetközi piacon, amely körülményt minden kereskedelmi tárgyalás során figyelembe kell venni, |
| --- | --- |

S.

mivel a tonhaltermékek iránti jelentős kereslet miatt ezek a termékek sajátos tulajdonságokkal rendelkeznek, többek között gyorsan reagálnak az árváltozásokra, emiatt ezeket „érzékeny termékként” sorolták be a nemzetközi piacon, amely körülményt minden kereskedelmi tárgyalás során figyelembe kell venni,

| T. | mivel a csendes-óceáni regionális halászati szervezet, a WCPFC (Nyugat- és Közép-Csendes-óceáni Halászati Bizottság), a térség halászati erőforrásainak fenntarthatóságának megőrzéséért felelős nemzetközi szervezet adatai szerint a harmadik országok – különösen Kína –, amelyek ipari makroprojektekbe fektetnek be Pápua Új-Guineában az új származási szabályok létrehozása óta, hatványozottan bővítették, és bővítik továbbra is halászati kapacitásukat a térségben, ami a halállomány túlhalászásának veszélyét hordozza magában, |
| --- | --- |

T.

mivel a csendes-óceáni regionális halászati szervezet, a WCPFC (Nyugat- és Közép-Csendes-óceáni Halászati Bizottság), a térség halászati erőforrásainak fenntarthatóságának megőrzéséért felelős nemzetközi szervezet adatai szerint a harmadik országok – különösen Kína –, amelyek ipari makroprojektekbe fektetnek be Pápua Új-Guineában az új származási szabályok létrehozása óta, hatványozottan bővítették, és bővítik továbbra is halászati kapacitásukat a térségben, ami a halállomány túlhalászásának veszélyét hordozza magában,

| 1. | úgy véli, hogy az e térség és az EU közötti kereskedelmi kapcsolatoknak elő kell segíteniük és fokozniuk kell a kereskedelmet, a fenntartható fejlődést és a regionális integrációt, egyidejűleg előmozdítva a gazdasági diverzifikációt és a szegénység mérséklését; hangsúlyozza, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásnak hozzá kell járulnia a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az e térség és az EU közötti kereskedelmi kapcsolatoknak elő kell segíteniük és fokozniuk kell a kereskedelmet, a fenntartható fejlődést és a regionális integrációt, egyidejűleg előmozdítva a gazdasági diverzifikációt és a szegénység mérséklését; hangsúlyozza, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásnak hozzá kell járulnia a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról Pápua Új-Guineával és a Fidzsi-szigetekkel folytatott tárgyalások kedvező lezárása azt mutatja, hogy az Európai Uniónak komoly érdeke fűződik a csendes-óceáni államokkal kialakított szoros, magas szintű gazdasági kapcsolatok további fenntartásához; reméli, hogy ez az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás – amely ma még két országra korlátozódik – elvezethet a csendes-óceáni térség más országaira is kiterjedő, szélesebb körű megállapodáshoz; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról Pápua Új-Guineával és a Fidzsi-szigetekkel folytatott tárgyalások kedvező lezárása azt mutatja, hogy az Európai Uniónak komoly érdeke fűződik a csendes-óceáni államokkal kialakított szoros, magas szintű gazdasági kapcsolatok további fenntartásához; reméli, hogy ez az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás – amely ma még két országra korlátozódik – elvezethet a csendes-óceáni térség más országaira is kiterjedő, szélesebb körű megállapodáshoz;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás célja a piac nyitva tartása Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigeteki Köztársaság exportjai számára, és az átfogóbb gazdasági partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások lehetővé tétele, amennyiben az érintett államok úgy kívánják; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás célja a piac nyitva tartása Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigeteki Köztársaság exportjai számára, és az átfogóbb gazdasági partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások lehetővé tétele, amennyiben az érintett államok úgy kívánják;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a csendes-óceáni térség országai közül eddig csupán Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigeteki Köztársaság – az Európai Unióba számottevő kivitelt egyáltalán végrehajtó két csendes-óceáni AKCS-ország – írta alá a megállapodást, a regionális csoportosulás más tagjai pedig elutasították az aláírását, mivel az EU-val folytatott árukereskedelmük kisebb mértékű; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a csendes-óceáni térség országai közül eddig csupán Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigeteki Köztársaság – az Európai Unióba számottevő kivitelt egyáltalán végrehajtó két csendes-óceáni AKCS-ország – írta alá a megállapodást, a regionális csoportosulás más tagjai pedig elutasították az aláírását, mivel az EU-val folytatott árukereskedelmük kisebb mértékű;

| 5. | emlékeztet arra, hogy miközben az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás a folyamat első lépésének tekinthető, jogi értelemben ez egy teljes mértékben független nemzetközi megállapodás, amelynek nem automatikus következménye az átfogó gazdasági partnerségi megállapodás létrejötte, vagy az, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás eredeti aláírói az átfogó gazdasági partnerségi megállapodást is alá fogják írni; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy miközben az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás a folyamat első lépésének tekinthető, jogi értelemben ez egy teljes mértékben független nemzetközi megállapodás, amelynek nem automatikus következménye az átfogó gazdasági partnerségi megállapodás létrejötte, vagy az, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás eredeti aláírói az átfogó gazdasági partnerségi megállapodást is alá fogják írni;

| 6. | emlékezteti az uniós intézményeket és kormányokat arra, hogy sem a gazdasági partnerségi megállapodás megkötése, sem annak felmondása nem vezethet olyan helyzethez, amelyben egy AKCS-ország kedvezőtlenebb pozícióban találja magát ahhoz képest, amilyenben a Cotonou-i megállapodás kereskedelmi rendelkezései szerint volt; |
| --- | --- |

6.

emlékezteti az uniós intézményeket és kormányokat arra, hogy sem a gazdasági partnerségi megállapodás megkötése, sem annak felmondása nem vezethet olyan helyzethez, amelyben egy AKCS-ország kedvezőtlenebb pozícióban találja magát ahhoz képest, amilyenben a Cotonou-i megállapodás kereskedelmi rendelkezései szerint volt;

| 7. | hangsúlyozza, hogy ha a Parlament esetleg hozzájárulna egy átmeneti gazdasági partnerségi megállapodáshoz, ez nem befolyásolja az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásra vonatkozó álláspontját, mivel a megállapodás-kötési folyamat két különböző nemzetközi megállapodáshoz kapcsolódik; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy ha a Parlament esetleg hozzájárulna egy átmeneti gazdasági partnerségi megállapodáshoz, ez nem befolyásolja az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásra vonatkozó álláspontját, mivel a megállapodás-kötési folyamat két különböző nemzetközi megállapodáshoz kapcsolódik;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a valódi regionális piac létrehozása teremti meg az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás – és ehhez hasonlóan bármilyen jövőbeli teljes gazdasági partnerségi megállapodás – sikeres végrehajtásának legfőbb alapját, és hogy a regionális integráció alapvető fontosságú a csendes-óceáni államok társadalmi és gazdasági fejlődése szempontjából; úgy véli, hogy ezt a végrehajtás összefüggésrendszerében tekintetbe kell venni; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a valódi regionális piac létrehozása teremti meg az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás – és ehhez hasonlóan bármilyen jövőbeli teljes gazdasági partnerségi megállapodás – sikeres végrehajtásának legfőbb alapját, és hogy a regionális integráció alapvető fontosságú a csendes-óceáni államok társadalmi és gazdasági fejlődése szempontjából; úgy véli, hogy ezt a végrehajtás összefüggésrendszerében tekintetbe kell venni;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a halászati termékek származási szabályaira vonatkozó különös rendelkezések célja a parti halfeldolgozási kapacitás fejlesztése a csendes-óceáni AKCS-országokban, a helyi munkahelyteremtés ösztönzése és a helyi bevételek biztosítása céljából; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a halászati termékek származási szabályaira vonatkozó különös rendelkezések célja a parti halfeldolgozási kapacitás fejlesztése a csendes-óceáni AKCS-országokban, a helyi munkahelyteremtés ösztönzése és a helyi bevételek biztosítása céljából;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás Pápua Új-Guineában olyan ipari beruházásokhoz vezetett, mint a Madangi-öbölben található PMIZ (Pacific Marine Industrial Zone – csendes-óceáni tengeri ipari övezet), amely a tervek szerint két éven belül több mint 400 000 tonna tonhalkonzervet fog előállítani; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás Pápua Új-Guineában olyan ipari beruházásokhoz vezetett, mint a Madangi-öbölben található PMIZ (Pacific Marine Industrial Zone – csendes-óceáni tengeri ipari övezet), amely a tervek szerint két éven belül több mint 400 000 tonna tonhalkonzervet fog előállítani;

| 11. | aggodalmát és nyugtalanságát fejezi ki ezzel összefüggésben bizonyos intézkedések, például a környezetvédelmi törvény pápua új-guineai hatóságok által a közelmúltban eszközölt módosítását, amely így az ilyen projektek esetében gyakorlatilag eltekint a környezeti jelentés benyújtásától, és megnehezíti az érvelést; |
| --- | --- |

11.

aggodalmát és nyugtalanságát fejezi ki ezzel összefüggésben bizonyos intézkedések, például a környezetvédelmi törvény pápua új-guineai hatóságok által a közelmúltban eszközölt módosítását, amely így az ilyen projektek esetében gyakorlatilag eltekint a környezeti jelentés benyújtásától, és megnehezíti az érvelést;

| 12. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a halászati ágazat a csendes-óceáni régióban a nők foglalkoztatásának legfontosabb területe; úgy véli hogy a Bizottságnak technikai, politikai és pénzügyi segítséget kell biztosítania annak érdekében, hogy javítsa a nők munkavállalási lehetőségeit a csendes-óceáni államokban; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a halászati ágazat a csendes-óceáni régióban a nők foglalkoztatásának legfontosabb területe; úgy véli hogy a Bizottságnak technikai, politikai és pénzügyi segítséget kell biztosítania annak érdekében, hogy javítsa a nők munkavállalási lehetőségeit a csendes-óceáni államokban;

| 13. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a WCPFC adatai szerint a harmadik országok növelték halászati kapacitásukat a Csendes-óceán e térségében, továbbá a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (IUU), valamint a túlhalászás ezzel járó kockázatát, ami veszélyezteti a helyi halászati ipar fenntartható fejlődését; |
| --- | --- |

13.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a WCPFC adatai szerint a harmadik országok növelték halászati kapacitásukat a Csendes-óceán e térségében, továbbá a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (IUU), valamint a túlhalászás ezzel járó kockázatát, ami veszélyezteti a helyi halászati ipar fenntartható fejlődését;

| 14. | hangsúlyozza, hogy bár Pápua Új-Guineára és a Fidzsi-szigetekre korlátozott halászati kapacitás, ennélfogva a teljes egészében onnan származó hal korlátozott kínálata és a parti feldolgozási kapacitás korlátozott volta jellemző, a feldolgozott halászati termékekre vonatkozó származási szabályoktól való eltérés – amellyel Pápua Új-Guinea ténylegesen él – ezt az országot a különböző forrásokból (közöttük a Fülöp-szigetekről, Thaiföldről, Kínából, az Egyesült Államokból, Ausztráliából stb.) származó nagy mennyiségű tonhal feldolgozásának igazi fellegvárává tette; felhívja a figyelmet arra, hogy a származási szabályoktól való eltérés destabilizáló hatást gyakorolhat az EU halfeldolgozó- és konzerviparára; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy bár Pápua Új-Guineára és a Fidzsi-szigetekre korlátozott halászati kapacitás, ennélfogva a teljes egészében onnan származó hal korlátozott kínálata és a parti feldolgozási kapacitás korlátozott volta jellemző, a feldolgozott halászati termékekre vonatkozó származási szabályoktól való eltérés – amellyel Pápua Új-Guinea ténylegesen él – ezt az országot a különböző forrásokból (közöttük a Fülöp-szigetekről, Thaiföldről, Kínából, az Egyesült Államokból, Ausztráliából stb.) származó nagy mennyiségű tonhal feldolgozásának igazi fellegvárává tette; felhívja a figyelmet arra, hogy a származási szabályoktól való eltérés destabilizáló hatást gyakorolhat az EU halfeldolgozó- és konzerviparára;

| 15. | kéri a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül terjesszen a Parlament elé jelentést a csendes-óceáni halászati ágazat ezen különös sajátosságaira és a halállományok csendes-óceáni kezelésére vonatkozóan, beleértve a fenntartható fejlődésre irányuló gyakorlatokat is; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul indítsa el az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodáshoz csatolt II. jegyzőkönyv 6. cikke (6) bekezdésének d) pontjában előírt konzultációkat, és rendelje el a származási szabályokra vonatkozó kivételes rendelkezések felfüggesztését abban az esetben, ha az értékelő jelentés az EU halfeldolgozó- és konzerviparát illetően destabilizáló hatást mutat ki; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül terjesszen a Parlament elé jelentést a csendes-óceáni halászati ágazat ezen különös sajátosságaira és a halállományok csendes-óceáni kezelésére vonatkozóan, beleértve a fenntartható fejlődésre irányuló gyakorlatokat is; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul indítsa el az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodáshoz csatolt II. jegyzőkönyv 6. cikke (6) bekezdésének d) pontjában előírt konzultációkat, és rendelje el a származási szabályokra vonatkozó kivételes rendelkezések felfüggesztését abban az esetben, ha az értékelő jelentés az EU halfeldolgozó- és konzerviparát illetően destabilizáló hatást mutat ki;

| 16. | rámutat, hogy egy ilyen, a különös származási szabályok alkalmazására vonatkozó jelentést 2011 folyamán, azaz a 2007/1528/EK rendeletben előírt szabályok elfogadásáról Pápua Új-Guinea számára küldött értesítéstől számított harmadik évet követően el kell készíteni, és hogy abban meg kell vizsgálni a globális forrásokra vonatkozó szabályoktól való eltérés Pápua Új-Guinea népességére, különösen a tengerpart mentén élő közösségekre gyakorolt gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi hatásait; kéri ezzel összefüggésben, hogy haladéktalanul adjanak tájékoztatást e jelentés referenciafeltételeiről és arról, hogy valamennyi érdekelt szereplőt és érintett felet tájékoztattak-e a jelentés elkészítéséről, ideértve a Pápua Új-Guineában működő civil társadalmi szervezeteket is; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy egy ilyen, a különös származási szabályok alkalmazására vonatkozó jelentést 2011 folyamán, azaz a 2007/1528/EK rendeletben előírt szabályok elfogadásáról Pápua Új-Guinea számára küldött értesítéstől számított harmadik évet követően el kell készíteni, és hogy abban meg kell vizsgálni a globális forrásokra vonatkozó szabályoktól való eltérés Pápua Új-Guinea népességére, különösen a tengerpart mentén élő közösségekre gyakorolt gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi hatásait; kéri ezzel összefüggésben, hogy haladéktalanul adjanak tájékoztatást e jelentés referenciafeltételeiről és arról, hogy valamennyi érdekelt szereplőt és érintett felet tájékoztattak-e a jelentés elkészítéséről, ideértve a Pápua Új-Guineában működő civil társadalmi szervezeteket is;

| 17. | arra biztatja a Fidzsi-szigeteki Köztársaságot, hogy vegye át a nemzetközi közösség ajánlásait, és hajtsa végre a felelősségteljes kormányzásra irányuló gyakorlatokat; úgy véli, hogy ezeknek a lépéseknek a Fidzsi-szigetek cukorágazata számára történő pénzügyi segítségnyújtás elindítását kell eredményezniük; elismeri, hogy erre a pénzre rendkívül nagy szükség van a cukorágazat támogatása érdekében, mivel az a Fidzsi-szigeteken a munkahelyek egyik legfontosabb forrása; |
| --- | --- |

17.

arra biztatja a Fidzsi-szigeteki Köztársaságot, hogy vegye át a nemzetközi közösség ajánlásait, és hajtsa végre a felelősségteljes kormányzásra irányuló gyakorlatokat; úgy véli, hogy ezeknek a lépéseknek a Fidzsi-szigetek cukorágazata számára történő pénzügyi segítségnyújtás elindítását kell eredményezniük; elismeri, hogy erre a pénzre rendkívül nagy szükség van a cukorágazat támogatása érdekében, mivel az a Fidzsi-szigeteken a munkahelyek egyik legfontosabb forrása;

| 18. | hangsúlyozza, hogy bármely regionális átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás feltételéül kellene szabni, hogy a Fidzsi-szigeteki Köztársaságban működő valamennyi mérvadó politikai csoportosulás jóváhagyja a demokratikus választásokra vonatkozó ütemtervet; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy bármely regionális átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás feltételéül kellene szabni, hogy a Fidzsi-szigeteki Köztársaságban működő valamennyi mérvadó politikai csoportosulás jóváhagyja a demokratikus választásokra vonatkozó ütemtervet;

| 19. | rugalmas, aszimmetrikus és pragmatikus megközelítést ajánl az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásra vonatkozó jelenlegi tárgyalásokhoz; ragaszkodik ahhoz, hogy a fejlesztési együttműködésről szóló fejezetet beillesszék az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásba; |
| --- | --- |

19.

rugalmas, aszimmetrikus és pragmatikus megközelítést ajánl az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásra vonatkozó jelenlegi tárgyalásokhoz; ragaszkodik ahhoz, hogy a fejlesztési együttműködésről szóló fejezetet beillesszék az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásba;

| 20. | rámutat arra, hogy a megállapodás hatással lehet a csendes-óceáni régió és legközelebbi és legnagyobb kereskedelmi partnerei (Ausztrália és Új-Zéland) közötti kapcsolatokra is, és el kell kerülni, hogy a jelenlegi megállapodás rendelkezései megakadályozzák az azokkal az országokkal kötendő jövőbeli kereskedelmi megállapodásokat; |
| --- | --- |

20.

rámutat arra, hogy a megállapodás hatással lehet a csendes-óceáni régió és legközelebbi és legnagyobb kereskedelmi partnerei (Ausztrália és Új-Zéland) közötti kapcsolatokra is, és el kell kerülni, hogy a jelenlegi megállapodás rendelkezései megakadályozzák az azokkal az országokkal kötendő jövőbeli kereskedelmi megállapodásokat;

| 21. | emlékeztet arra, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásnak nemcsak szerkezetében és tartalmában, hanem végrehajtásának módjában és szellemében is támogatnia kell a csendes-óceáni államok fejlesztési célkitűzéseit, politikáit és prioritásait; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásnak nemcsak szerkezetében és tartalmában, hanem végrehajtásának módjában és szellemében is támogatnia kell a csendes-óceáni államok fejlesztési célkitűzéseit, politikáit és prioritásait;

| 22. | emlékeztet a kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó uniós stratégia 2007 októberében történt elfogadására, amelyben kötelezettséget vállaltak a kereskedelemmel kapcsolatos összes uniós támogatásnak 2010-ig évi kétmilliárd euróra történő növelésére (1 milliárd EUR a Közösségtől és 1 milliárd EUR a tagállamoktól); ragaszkodik ahhoz, hogy a csendes-óceáni régió megfelelő és méltányos részt kapjon ebből a támogatásból; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet a kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó uniós stratégia 2007 októberében történt elfogadására, amelyben kötelezettséget vállaltak a kereskedelemmel kapcsolatos összes uniós támogatásnak 2010-ig évi kétmilliárd euróra történő növelésére (1 milliárd EUR a Közösségtől és 1 milliárd EUR a tagállamoktól); ragaszkodik ahhoz, hogy a csendes-óceáni régió megfelelő és méltányos részt kapjon ebből a támogatásból;

| 23. | felszólít a kereskedelmet célzó támogatási források csendes-óceáni régióra eső részének korai meghatározására és biztosítására; hangsúlyozza, hogy e pénzeszközöknek többletforrásokat és nem pusztán az Európai Fejlesztési Alap szerinti finanszírozás átcsomagolását kell jelenteniük, összhangban kell állniuk Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigeteki Köztársaság – valamint a szélesebb értelemben vett csendes-óceáni térség – prioritásaival, valamint hogy kifizetésüknek időben, előre jelezhető módon, valamint a nemzeti és regionális stratégiai fejlesztési tervekre vonatkozó végrehajtási menetrendekkel összhangban kell történniük; |
| --- | --- |

23.

felszólít a kereskedelmet célzó támogatási források csendes-óceáni régióra eső részének korai meghatározására és biztosítására; hangsúlyozza, hogy e pénzeszközöknek többletforrásokat és nem pusztán az Európai Fejlesztési Alap szerinti finanszírozás átcsomagolását kell jelenteniük, összhangban kell állniuk Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigeteki Köztársaság – valamint a szélesebb értelemben vett csendes-óceáni térség – prioritásaival, valamint hogy kifizetésüknek időben, előre jelezhető módon, valamint a nemzeti és regionális stratégiai fejlesztési tervekre vonatkozó végrehajtási menetrendekkel összhangban kell történniük;

| 24. | felszólítja a Bizottságot – tekintettel a Tanács által a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásaival (TRIPS) és a gyógyszerekhez való hozzáféréssel kapcsolatban, 2007 szeptemberében tett kötelezettségvállalásokra –, hogy a gazdasági partnerségi megállapodás keretében ne folytasson tárgyalásokat azokról a gyógyszerészettel kapcsolatos „TRIPS plusz” rendelkezésekről, amelyek a közegészséget és a gyógyszerekhez való hozzáférést érintik, tartózkodjon a Szabadalmi Együttműködési Szerződés és a Szabadalmi Jogi Szerződés betartására vagy az azokban foglalt kötelezettségek elfogadására irányuló követelésektől, tartózkodjon a 2004/48/EK irányelv (14) feltételeinek alkalmazásától, és a gazdasági partnerségi megállapodásba ne vegyen fel olyan szabályokat, mint például a nem eredeti adatbázis-védelem; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot – tekintettel a Tanács által a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásaival (TRIPS) és a gyógyszerekhez való hozzáféréssel kapcsolatban, 2007 szeptemberében tett kötelezettségvállalásokra –, hogy a gazdasági partnerségi megállapodás keretében ne folytasson tárgyalásokat azokról a gyógyszerészettel kapcsolatos „TRIPS plusz” rendelkezésekről, amelyek a közegészséget és a gyógyszerekhez való hozzáférést érintik, tartózkodjon a Szabadalmi Együttműködési Szerződés és a Szabadalmi Jogi Szerződés betartására vagy az azokban foglalt kötelezettségek elfogadására irányuló követelésektől, tartózkodjon a 2004/48/EK irányelv (14) feltételeinek alkalmazásától, és a gazdasági partnerségi megállapodásba ne vegyen fel olyan szabályokat, mint például a nem eredeti adatbázis-védelem;

| 25. | hangsúlyozza, hogy továbbra is támogatja az EU és a csendes-óceáni államok közötti átfogó gazdasági partnerségi megállapodás megkötését; egyetért abban, hogy többek között a következő kulcsfontosságú kérdéseket kell megvitatni:






  a) | szellemi tulajdonjogok, a hagyományos tudásra és a nyugati technológiai termékekre egyaránt vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy továbbra is támogatja az EU és a csendes-óceáni államok közötti átfogó gazdasági partnerségi megállapodás megkötését; egyetért abban, hogy többek között a következő kulcsfontosságú kérdéseket kell megvitatni:

a)

szellemi tulajdonjogok, a hagyományos tudásra és a nyugati technológiai termékekre egyaránt vonatkozóan;

| b) | a csendes-óceáni államok szükségleteinek megfelelő időben az európai vállalkozók előtt megnyitott kormányzati beszerzések átláthatósága; |
| --- | --- |

b)

a csendes-óceáni államok szükségleteinek megfelelő időben az európai vállalkozók előtt megnyitott kormányzati beszerzések átláthatósága;

| c) | munkavállalói vízumok biztosítása a csendes-óceáni szigetek állampolgárainak legalább 24 hónapra, hogy „gondozóként” vagy hasonló szakmákban dolgozhassanak; |
| --- | --- |

c)

munkavállalói vízumok biztosítása a csendes-óceáni szigetek állampolgárainak legalább 24 hónapra, hogy „gondozóként” vagy hasonló szakmákban dolgozhassanak;

| 26. | kéri ugyanakkor, hogy a Bizottság folytassa a munkát egy átfogóbb megállapodás érdekében, és keressen elérhető, működőképes, a piacokhoz a WTO-szabályokkal összhangban hozzáférést biztosító lehetséges alternatívákat, kreatív módon kihasználva a szabályok által kínált minden rugalmas lehetőséget – beleértve a mentességeket is – azon országok számára, amelyek nem kívánják sem az átmeneti és az átfogó gazdasági partnerségi megállapodást egyaránt, sem pedig ezek egyikét aláírni; |
| --- | --- |

26.

kéri ugyanakkor, hogy a Bizottság folytassa a munkát egy átfogóbb megállapodás érdekében, és keressen elérhető, működőképes, a piacokhoz a WTO-szabályokkal összhangban hozzáférést biztosító lehetséges alternatívákat, kreatív módon kihasználva a szabályok által kínált minden rugalmas lehetőséget – beleértve a mentességeket is – azon országok számára, amelyek nem kívánják sem az átmeneti és az átfogó gazdasági partnerségi megállapodást egyaránt, sem pedig ezek egyikét aláírni;

| 27. | az a véleménye, hogy az átfogó gazdasági partnerségi megállapodás keretében parlamenti bizottságot kell felállítani a megállapodás végrehajtásának nyomon követésére, és hogy e bizottság összetételét az EP részéről a CARIFORUM-EU parlamenti vegyes bizottság összetételének megfelelően kell kialakítani; |
| --- | --- |

27.

az a véleménye, hogy az átfogó gazdasági partnerségi megállapodás keretében parlamenti bizottságot kell felállítani a megállapodás végrehajtásának nyomon követésére, és hogy e bizottság összetételét az EP részéről a CARIFORUM-EU parlamenti vegyes bizottság összetételének megfelelően kell kialakítani;

| 28. | hangsúlyozza, hogy mind az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásnak, mind az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásnak felülvizsgálati záradékot is tartalmaznia kell, amely a végrehajtás gazdasági, szociális és környezeti hatására, valamint költségeire és egyéb következményeire is kiterjedő átfogó hatásvizsgálatot irányoz elő, amelyet a megállapodás aláírását követően három-öt évvel kell elvégezni; hangsúlyozza, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás – és ezt követően az átfogó gazdasági partnerségi megállapodás – felülvizsgálati záradékának tartalmaznia kell azt a rendelkezést, hogy a fent említett hatásvizsgálat alapján minden aláíró fél jogosult a fent említett záradékhoz folyamodni; kéri, hogy az Európai Parlamentet és a csendes-óceáni államok parlamentjeit vonják be a megállapodás bárminemű felülvizsgálatába; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy mind az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásnak, mind az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásnak felülvizsgálati záradékot is tartalmaznia kell, amely a végrehajtás gazdasági, szociális és környezeti hatására, valamint költségeire és egyéb következményeire is kiterjedő átfogó hatásvizsgálatot irányoz elő, amelyet a megállapodás aláírását követően három-öt évvel kell elvégezni; hangsúlyozza, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás – és ezt követően az átfogó gazdasági partnerségi megállapodás – felülvizsgálati záradékának tartalmaznia kell azt a rendelkezést, hogy a fent említett hatásvizsgálat alapján minden aláíró fél jogosult a fent említett záradékhoz folyamodni; kéri, hogy az Európai Parlamentet és a csendes-óceáni államok parlamentjeit vonják be a megállapodás bárminemű felülvizsgálatába;

| 29. | támogatja ezzel összefüggésben az Európai Bizottság annak biztosítására irányuló kötelezettségvállalását, hogy a származási szabályoktól való általános eltérés kivételt képez, és nem válik bevett szokássá a jövőbeli gazdasági partnerségi megállapodások esetében; |
| --- | --- |

29.

támogatja ezzel összefüggésben az Európai Bizottság annak biztosítására irányuló kötelezettségvállalását, hogy a származási szabályoktól való általános eltérés kivételt képez, és nem válik bevett szokássá a jövőbeli gazdasági partnerségi megállapodások esetében;

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az tagállamok és az AKCS-országok kormányának és parlamentjének, az AKCS–EU Tanácsnak és az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek. |
| --- | --- |

30.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az tagállamok és az AKCS-országok kormányának és parlamentjének, az AKCS–EU Tanácsnak és az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek.

---

(1)  HL C 77. E, 2004.3.26., 393. o.

(2)  HL C 92. E, 2006.4.20., 397. o.

(3)  HL C 285 E., 2006.11.22., 126. o.

(4)  HL C 292. E, 2006.12.1., 121. o.

(5)  HL C 293. E, 2006.12.2., 155. o.

(6)  HL C 298. E, 2006.12.8., 261. o.

(7)  HL C 305. E, 2006.12.14., 244. o.

(8)  HL C 102. E, 2008.4.24., 301. o.

(9)  HL C 323. E, 2008.12.18., 361. o.

(10)  HL C 285. E, 2009.11.26., 126. o.

(11)  HL C 117. E, 2010.5.6., 118. o.

(12)  HL L 348., 2007.12.31., 1. o.

(13)  HL C 317. E, 2006.12.23., 898. o.

(14)  HL L 157., 2004.4.30., 45. o.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/24

---

2011. január 19., szerdaNemzetközi örökbefogadás az Európai Unióban

P7_TA(2011)0013

Az Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása az Európai Unión belüli nemzetközi örökbefogadásról

2012/C 136 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a gyermekek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1989. november 20-án elfogadott ENSZ-egyezményre, és különösen annak 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1989. november 20-án elfogadott ENSZ-egyezményre, és különösen annak 21. cikkére,

| — | tekintettel a gyermekek örökbefogadásáról szóló 1967-es európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek örökbefogadásáról szóló 1967-es európai egyezményre,

| — | tekintettel a gyermekek védelméről és az országok közötti örökbefogadás vonatkozásában történő együttműködésről szóló (1993. május 29-én, Hágában aláírt) egyezményre, valamint a gyermekek jogainak gyakorlásáról szóló, 1996. január 25-én elfogadott európai egyezményre (Európai szerződések sorozat, 160. szám), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek védelméről és az országok közötti örökbefogadás vonatkozásában történő együttműködésről szóló (1993. május 29-én, Hágában aláírt) egyezményre, valamint a gyermekek jogainak gyakorlásáról szóló, 1996. január 25-én elfogadott európai egyezményre (Európai szerződések sorozat, 160. szám),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 24. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 24. cikkére,

| — | tekintettel az EU-Szerződés 3. cikkének (3) és (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Szerződés 3. cikkének (3) és (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a kiskorúak örökbefogadása tekintetében a jogalkotás és a tagállamok közötti együttműködés javításáról szóló, 1996. december 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiskorúak örökbefogadása tekintetében a jogalkotás és a tagállamok közötti együttműködés javításáról szóló, 1996. december 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „Az EU gyermekjogi stratégiája felé” című, 2008. január 16-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU gyermekjogi stratégiája felé” című, 2008. január 16-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és a 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és a 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel alapvető fontosságú minden gyermek jóléte és a gyermekek érdekeinek megóvása, és mivel a gyermekek jogainak védelme az Európai Unió célkitűzései között szerepel, |
| --- | --- |

A.

mivel alapvető fontosságú minden gyermek jóléte és a gyermekek érdekeinek megóvása, és mivel a gyermekek jogainak védelme az Európai Unió célkitűzései között szerepel,

| B. | mivel az örökbefogadás kérdése a tagállamok hatáskörébe tartozik, amelyek a gyermekek érdekeinek figyelembevételével hajtják végre a vonatkozó eljárásokat, |
| --- | --- |

B.

mivel az örökbefogadás kérdése a tagállamok hatáskörébe tartozik, amelyek a gyermekek érdekeinek figyelembevételével hajtják végre a vonatkozó eljárásokat,

| C. | mivel már léteznek a gyermekvédelemmel és a szülői felelősséggel foglalkozó egyezmények, úgymint különösen a kiskorúak örökbefogadásáról szóló 1967-es európai egyezmény, amelynek célja a tagállamok törvényeinek egymáshoz közelítése abban az esetben, amikor az örökbefogadás a gyermek másik országba költöztetésével jár, illetve a gyermekek védelméről és az országok közötti örökbefogadás vonatkozásában történő együttműködésről szóló 1993-as egyezmény (Hágai Egyezmény), |
| --- | --- |

C.

mivel már léteznek a gyermekvédelemmel és a szülői felelősséggel foglalkozó egyezmények, úgymint különösen a kiskorúak örökbefogadásáról szóló 1967-es európai egyezmény, amelynek célja a tagállamok törvényeinek egymáshoz közelítése abban az esetben, amikor az örökbefogadás a gyermek másik országba költöztetésével jár, illetve a gyermekek védelméről és az országok közötti örökbefogadás vonatkozásában történő együttműködésről szóló 1993-as egyezmény (Hágai Egyezmény),

| D. | mivel valamennyi uniós tagállam aláírta a Hágai Egyezményt, |
| --- | --- |

D.

mivel valamennyi uniós tagállam aláírta a Hágai Egyezményt,

| E. | mivel a Hágai Egyezménynek köszönhetően jelentős előrelépések történtek, |
| --- | --- |

E.

mivel a Hágai Egyezménynek köszönhetően jelentős előrelépések történtek,

| F. | mivel a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és a Hágai Egyezmény szerint a család a társadalom alapvető egysége, az esetek túlnyomó többségében a gyermekek fejlődésének és jólétének természetes közege, valamint a gyermekek gondozására választott elsődleges színtér, |
| --- | --- |

F.

mivel a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és a Hágai Egyezmény szerint a család a társadalom alapvető egysége, az esetek túlnyomó többségében a gyermekek fejlődésének és jólétének természetes közege, valamint a gyermekek gondozására választott elsődleges színtér,

| G. | mivel amennyiben a gyermekek gondozása nem oldható meg elsődlegesen a családon belül, az örökbefogadás jelentheti az egyik természetes másodlagos lehetőséget, az intézményekben történő elhelyezésnek pedig a legvégső esetben alkalmazott megoldásként kell szolgálnia, |
| --- | --- |

G.

mivel amennyiben a gyermekek gondozása nem oldható meg elsődlegesen a családon belül, az örökbefogadás jelentheti az egyik természetes másodlagos lehetőséget, az intézményekben történő elhelyezésnek pedig a legvégső esetben alkalmazott megoldásként kell szolgálnia,

| H. | mivel Európában jelentős a bizonytalan gyermekkor, és különösképpen az elhagyott és intézményben elhelyezett gyermekek problémája, melyet a lehető legkomolyabban kell kezelni, |
| --- | --- |

H.

mivel Európában jelentős a bizonytalan gyermekkor, és különösképpen az elhagyott és intézményben elhelyezett gyermekek problémája, melyet a lehető legkomolyabban kell kezelni,

| I. | mivel az EU-ban továbbra is problémát okoz a gyermekek jogainak megsértése, a gyermekek elleni erőszak, valamint az örökbefogadás, prostitúció, illegális munka, kényszerházasság, utcai koldulás céljából vagy egyéb más illegális célból végzett gyermekkereskedelem, |
| --- | --- |

I.

mivel az EU-ban továbbra is problémát okoz a gyermekek jogainak megsértése, a gyermekek elleni erőszak, valamint az örökbefogadás, prostitúció, illegális munka, kényszerházasság, utcai koldulás céljából vagy egyéb más illegális célból végzett gyermekkereskedelem,

| J. | mivel fontos a gyermekek családhoz való jogának védelme, és annak biztosítása, hogy a gyermekek ne kényszerüljenek hosszú időre árvaházakba, |
| --- | --- |

J.

mivel fontos a gyermekek családhoz való jogának védelme, és annak biztosítása, hogy a gyermekek ne kényszerüljenek hosszú időre árvaházakba,

| K. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével kötelező érvényűvé vált az Európai Unió Alapjogi Chartája; mivel a Charta 24. cikke értelmében a „gyermekeknek joguk van a jólétükhöz szükséges védelemhez és gondoskodáshoz”; továbbá, mivel a Lisszaboni Szerződés 3. cikke kimondja, hogy az Unió célkitűzései között szerepel „a gyermekek jogainak védelme”, |
| --- | --- |

K.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével kötelező érvényűvé vált az Európai Unió Alapjogi Chartája; mivel a Charta 24. cikke értelmében a „gyermekeknek joguk van a jólétükhöz szükséges védelemhez és gondoskodáshoz”; továbbá, mivel a Lisszaboni Szerződés 3. cikke kimondja, hogy az Unió célkitűzései között szerepel „a gyermekek jogainak védelme”,

| 1. | felszólít arra, hogy a nemzetközi egyezményeknek megfelelően tanulmányozzák a nemzetközi örökbefogadással kapcsolatos stratégiák uniós szintű összehangolását a tájékoztatási szolgáltatások, az országok közötti örökbefogadás előkészítése, a nemzetközi örökbefogadásra vonatkozó kérelmek feldolgozása, valamint az örökbefogadást követő szolgáltatások tekintetében nyújtott segítség elmélyítése érdekében, figyelembe véve, hogy a gyermekek jogainak védelmével foglalkozó összes nemzetközi egyezmény elismeri az árva vagy elhagyott gyermekek családhoz és védelemhez való jogát; |
| --- | --- |

1.

felszólít arra, hogy a nemzetközi egyezményeknek megfelelően tanulmányozzák a nemzetközi örökbefogadással kapcsolatos stratégiák uniós szintű összehangolását a tájékoztatási szolgáltatások, az országok közötti örökbefogadás előkészítése, a nemzetközi örökbefogadásra vonatkozó kérelmek feldolgozása, valamint az örökbefogadást követő szolgáltatások tekintetében nyújtott segítség elmélyítése érdekében, figyelembe véve, hogy a gyermekek jogainak védelmével foglalkozó összes nemzetközi egyezmény elismeri az árva vagy elhagyott gyermekek családhoz és védelemhez való jogát;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy uniós szinten vegye figyelembe a nemzeti rendszerek működését; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy uniós szinten vegye figyelembe a nemzeti rendszerek működését;

| 3. | úgy véli, hogy ahol csak lehetséges, a gyermek érdekében prioritásként kell kezelni a gyermek származása szerinti országban történő örökbefogadást, alternatív megoldásnak tekintve a családi gondozást (például nevelőcsaládok, bentlakás), vagy a nemzetközi örökbefogadási eljárás során talált családhoz való elhelyezést, a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal és a nemzetközi megállapodásokkal összhangban, és hogy az intézményeknél történő elhelyezés csak átmeneti megoldásként alkalmazható; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy ahol csak lehetséges, a gyermek érdekében prioritásként kell kezelni a gyermek származása szerinti országban történő örökbefogadást, alternatív megoldásnak tekintve a családi gondozást (például nevelőcsaládok, bentlakás), vagy a nemzetközi örökbefogadási eljárás során talált családhoz való elhelyezést, a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal és a nemzetközi megállapodásokkal összhangban, és hogy az intézményeknél történő elhelyezés csak átmeneti megoldásként alkalmazható;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a gyermekek jogainak hosszú távú védelme tekintetében a nemzetközi örökbefogadást kérelmező család származási helye szerinti nemzeti szabályozást kell alkalmazni; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a gyermekek jogainak hosszú távú védelme tekintetében a nemzetközi örökbefogadást kérelmező család származási helye szerinti nemzeti szabályozást kell alkalmazni;

| 5. | sürgeti, hogy a tagállamok és a Bizottság – a Hágai Konferenciával, az Európa Tanáccsal és a gyermekvédelmi szervezetekkel együttműködésben – hozzanak létre egy, az átláthatóságot, valamint a gyermekek elhagyása és örökbefogadása – beleértve a nemzetközi örökbefogadást – terén megfigyelhető trend hatékony nyomon követését biztosító keretet, és hangolják össze tevékenységeiket az örökbeadás céljából végzett gyermekkereskedelem megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

5.

sürgeti, hogy a tagállamok és a Bizottság – a Hágai Konferenciával, az Európa Tanáccsal és a gyermekvédelmi szervezetekkel együttműködésben – hozzanak létre egy, az átláthatóságot, valamint a gyermekek elhagyása és örökbefogadása – beleértve a nemzetközi örökbefogadást – terén megfigyelhető trend hatékony nyomon követését biztosító keretet, és hangolják össze tevékenységeiket az örökbeadás céljából végzett gyermekkereskedelem megelőzése érdekében;

| 6. | felszólítja az uniós intézményeket, hogy töltsenek be aktívabb szerepet a Hágai Konferenciában, és gyakoroljanak nyomást a Konferenciára a nemzetközi örökbefogadási eljárások javítása, egyszerűsítése és előmozdítása, valamint a szükségtelen bürokrácia megszüntetése érdekében, elkötelezve magukat a harmadik országokból származó gyermekek jogainak megóvására; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az uniós intézményeket, hogy töltsenek be aktívabb szerepet a Hágai Konferenciában, és gyakoroljanak nyomást a Konferenciára a nemzetközi örökbefogadási eljárások javítása, egyszerűsítése és előmozdítása, valamint a szükségtelen bürokrácia megszüntetése érdekében, elkötelezve magukat a harmadik országokból származó gyermekek jogainak megóvására;

| 7. | felszólítja az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy készítsenek időszaki jelentéseket a gyermekek származása szerinti tagállam számára a nemzetközi örökbefogadás keretében örökbefogadott gyermekek fejlődéséről; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy készítsenek időszaki jelentéseket a gyermekek származása szerinti tagállam számára a nemzetközi örökbefogadás keretében örökbefogadott gyermekek fejlődéséről;

| 8. | felszólítja a tagállamokat, hogy ismerjék el a pszichológiai, érzelmi, fizikai és szociális/nevelési következményeit annak, amikor egy gyermeket eltávolítanak a származási helyétől, és biztosítsanak megfelelő segítséget az örökbefogadó szülők és az örökbefogadott gyermek számára; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a tagállamokat, hogy ismerjék el a pszichológiai, érzelmi, fizikai és szociális/nevelési következményeit annak, amikor egy gyermeket eltávolítanak a származási helyétől, és biztosítsanak megfelelő segítséget az örökbefogadó szülők és az örökbefogadott gyermek számára;

| 9. | sürgeti a tagállamokat, hogy fordítsanak különleges figyelmet a sajátos igényű, például orvosi gondozást igénylő vagy fogyatékkal élő gyermekekre; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a tagállamokat, hogy fordítsanak különleges figyelmet a sajátos igényű, például orvosi gondozást igénylő vagy fogyatékkal élő gyermekekre;

| 10. | elismeri, hogy az eljárási biztosítékok és az örökbefogadással kapcsolatos dokumentumok, többek között a születési anyakönyvi kivonat megfelelő ellenőrzése segíti a gyermek védelmét azon jogsértésekkel szemben, amelyek a gyermek korával vagy személyazonosságával kapcsolatos kételyek miatt következnek be; úgy véli, hogy egy megbízható anyakönyvi nyilvántartás gátat szabhat az örökbeadás céljából végzett gyermekkereskedelemnek, és felszólít az örökbefogadáshoz szükséges dokumentumok kölcsönös elismerését elősegítő jogi megoldások vizsgálatára; |
| --- | --- |

10.

elismeri, hogy az eljárási biztosítékok és az örökbefogadással kapcsolatos dokumentumok, többek között a születési anyakönyvi kivonat megfelelő ellenőrzése segíti a gyermek védelmét azon jogsértésekkel szemben, amelyek a gyermek korával vagy személyazonosságával kapcsolatos kételyek miatt következnek be; úgy véli, hogy egy megbízható anyakönyvi nyilvántartás gátat szabhat az örökbeadás céljából végzett gyermekkereskedelemnek, és felszólít az örökbefogadáshoz szükséges dokumentumok kölcsönös elismerését elősegítő jogi megoldások vizsgálatára;

| 11. | felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy vállaljanak aktív szerepet az örökbeadás céljából végzett gyermekkereskedelem elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy vállaljanak aktív szerepet az örökbeadás céljából végzett gyermekkereskedelem elleni küzdelemben;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Hágai Konferenciának, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Hágai Konferenciának, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 20, 1997.1.20., 176. o.

(2)  HL C 41 E, 2009.2.19., 24. o.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/27

---

2011. január 19., szerdaStabilizációs és társulási megállapodás az EK és Szerbia között

P7_TA(2011)0014

Az Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása Szerbia európai integrációs folyamatáról

2012/C 136 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodásra, amelynek a tagállamok és az Európai Parlament általi ratifikációja jelenleg zajlik, valamint az Európai Közösség és a Szerb Köztársaság között létrejött, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló, 2010. február 1-jén hatályba lépett ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodásra, amelynek a tagállamok és az Európai Parlament általi ratifikációja jelenleg zajlik, valamint az Európai Közösség és a Szerb Köztársaság között létrejött, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló, 2010. február 1-jén hatályba lépett ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel a Tanács 2010. október 25-i következtetéseire, melyben felkéri a Bizottságot, hogy készítse el véleményét Szerbia európai uniós tagság iránti kérelméről, valamint tekintettel a Tanács 2010. június 14-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. október 25-i következtetéseire, melyben felkéri a Bizottságot, hogy készítse el véleményét Szerbia európai uniós tagság iránti kérelméről, valamint tekintettel a Tanács 2010. június 14-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244-es számú határozatára (1999), a Nemzetközi Bíróság 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i határozatára (1), amely elismerte a vélemény tartalmát és üdvözölte az Unió készségét a Belgrád és Pristina közötti párbeszéd elősegítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244-es számú határozatára (1999), a Nemzetközi Bíróság 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i határozatára (1), amely elismerte a vélemény tartalmát és üdvözölte az Unió készségét a Belgrád és Pristina közötti párbeszéd elősegítésére,

| — | tekintettel a Szerbiával létrejött Európai Partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint a 2006/56/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 18-i 2008/213/EK tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerbiával létrejött Európai Partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint a 2006/56/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 18-i 2008/213/EK tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a Szerbia által elért eredményekről szóló 2009. évi bizottsági jelentésre (3) és a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2010-2011-ben” című, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerbia által elért eredményekről szóló 2009. évi bizottsági jelentésre (3) és a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2010-2011-ben” című, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (4),

| — | tekintettel az EU–Szerbia Parlamentközi Közgyűlés 2010. október 4–5-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Szerbia Parlamentközi Közgyűlés 2010. október 4–5-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU és Szerbia között létrejött, 2007. november 8-i visszafogadási megállapodásra (5) és a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. november 30-i 1244/2009/EK tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Szerbia között létrejött, 2007. november 8-i visszafogadási megállapodásra (5) és a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. november 30-i 1244/2009/EK tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel az Európai Unió és Szerbia közötti kapcsolatokra vonatkozóan 2007. október 25-én a Tanácshoz intézett ajánlására (7), valamint a Bizottságnak a nyugat-balkáni országokra, Izlandra és Törökországra vonatkozó 2009-es bővítési stratégiai dokumentumáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Szerbia közötti kapcsolatokra vonatkozóan 2007. október 25-én a Tanácshoz intézett ajánlására (7), valamint a Bizottságnak a nyugat-balkáni országokra, Izlandra és Törökországra vonatkozó 2009-es bővítési stratégiai dokumentumáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék főügyészének az ENSZ Biztonsági Tanácsához benyújtott, 2010. június 18-i és 2010. december 6-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék főügyészének az ENSZ Biztonsági Tanácsához benyújtott, 2010. június 18-i és 2010. december 6-i jelentésére,

| — | tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2010. szeptember 8-i nyilatkozatára az ENSZ következő lépéséről a Koszovóval kapcsolatos tanácsadói vélemény kapcsán, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2010. szeptember 8-i nyilatkozatára az ENSZ következő lépéséről a Koszovóval kapcsolatos tanácsadói vélemény kapcsán,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i, szaloniki ülése után kiadott elnökségi következtetésekben kötelezettséget vállaltak arra, hogy valamennyi nyugat-balkáni ország csatlakozhat az Európai Unióhoz, miután teljesíti a megállapított feltételeket, és ezt a kötelezettségvállalást az Európai Tanács által 2006. december 14–15-én jóváhagyott megújított bővítési konszenzusban és a Tanács Szerbiáról szóló, 2010. október 25-i következtetéseiben megismételték, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i, szaloniki ülése után kiadott elnökségi következtetésekben kötelezettséget vállaltak arra, hogy valamennyi nyugat-balkáni ország csatlakozhat az Európai Unióhoz, miután teljesíti a megállapított feltételeket, és ezt a kötelezettségvállalást az Európai Tanács által 2006. december 14–15-én jóváhagyott megújított bővítési konszenzusban és a Tanács Szerbiáról szóló, 2010. október 25-i következtetéseiben megismételték,

| B. | mivel a nyugat-balkáni országok Unióba való integrációjának üteme egyedi és az egyes országok egyéni eredményeitől függ, különös tekintettel azon elhatározásukra, hogy megfeleljenek minden követelménynek, eleget tegyenek minden kötelezettségnek, végrehajtsák a reformokat és elfogadják az EU-tagsághoz szükséges intézkedéseket, |
| --- | --- |

B.

mivel a nyugat-balkáni országok Unióba való integrációjának üteme egyedi és az egyes országok egyéni eredményeitől függ, különös tekintettel azon elhatározásukra, hogy megfeleljenek minden követelménynek, eleget tegyenek minden kötelezettségnek, végrehajtsák a reformokat és elfogadják az EU-tagsághoz szükséges intézkedéseket,

| C. | mivel a regionális együttműködés és a jószomszédi viszony konstruktív megközelítése a stabilizációs és társulási folyamat kulcsfontosságú eleme; mivel meghatározó szerepet játszanak abban az átalakulási folyamatban, melynek során a Nyugat-Balkán olyan területté válik, melyre a stabilitás és a fenntartható fejlődés jellemző, |
| --- | --- |

C.

mivel a regionális együttműködés és a jószomszédi viszony konstruktív megközelítése a stabilizációs és társulási folyamat kulcsfontosságú eleme; mivel meghatározó szerepet játszanak abban az átalakulási folyamatban, melynek során a Nyugat-Balkán olyan területté válik, melyre a stabilitás és a fenntartható fejlődés jellemző,

| D. | mivel Szerbia olyan helyzetben van, hogy a térség biztonságának és stabilitásának biztosításában fontos szerepet tölthet be, |
| --- | --- |

D.

mivel Szerbia olyan helyzetben van, hogy a térség biztonságának és stabilitásának biztosításában fontos szerepet tölthet be,

| E. | mivel az Európai Unió is olyan elvekre épül, mint a megbékélés, a kompromisszum és a békés egymás mellett élés; mivel a régió népei közötti kapcsolatok javítása érdekében az uniós politika céljai a Nyugat-Balkánon is hasonlóak; mivel e politikával összhangban az EU elítéli azokat a háborús bűnöket, amelyeket a volt Jugoszláviában követtek el, és támogatja a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék és a háborús bűncselekményekkel foglalkozó helyi különleges bírói tanácsok munkáját, valamint az igazságszolgáltatás és elszámoltathatóság biztosításáért tett erőfeszítéseiket, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió is olyan elvekre épül, mint a megbékélés, a kompromisszum és a békés egymás mellett élés; mivel a régió népei közötti kapcsolatok javítása érdekében az uniós politika céljai a Nyugat-Balkánon is hasonlóak; mivel e politikával összhangban az EU elítéli azokat a háborús bűnöket, amelyeket a volt Jugoszláviában követtek el, és támogatja a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék és a háborús bűncselekményekkel foglalkozó helyi különleges bírói tanácsok munkáját, valamint az igazságszolgáltatás és elszámoltathatóság biztosításáért tett erőfeszítéseiket,

| 1. | megerősíti, hogy Szerbia jövője az Európai Unión belül van, és arra bátorítja az országot, hogy folytassa ezirányú erőfeszítéseit; elismerését fejezi ki Szerbiának a reformfolyamatban elért előrelépések miatt; üdvözli a Tanács által 2010. június 14-én elfogadott határozatot, miszerint megnyitják a Szerbiával kötött stabilizációs és társulási megállapodás ratifikációs eljárását, valamint hogy a megállapodást tizenegy tagállam már ratifikálta; felhívja a többi tagállamot, hogy mielőbb kerítsenek sort a ratifikációs eljárásra; |
| --- | --- |

1.

megerősíti, hogy Szerbia jövője az Európai Unión belül van, és arra bátorítja az országot, hogy folytassa ezirányú erőfeszítéseit; elismerését fejezi ki Szerbiának a reformfolyamatban elért előrelépések miatt; üdvözli a Tanács által 2010. június 14-én elfogadott határozatot, miszerint megnyitják a Szerbiával kötött stabilizációs és társulási megállapodás ratifikációs eljárását, valamint hogy a megállapodást tizenegy tagállam már ratifikálta; felhívja a többi tagállamot, hogy mielőbb kerítsenek sort a ratifikációs eljárásra;

| 2. | üdvözli, hogy Szerbia 2009. december 22-én benyújtotta európai uniós tagság iránti kérelmét, valamint a Miniszterek Tanácsának 2010. október 25-én hozott határozatát, amelyben felkérik a Bizottságot, hogy vizsgálja meg Szerbiának az Európai Unióhoz való csatlakozása iránti kérelmét; úgy véli, hogy a Tanács határozata pozitív üzenetet küld Szerbia felé, és arra ösztönzi, hogy a koppenhágai kritériumok teljesítése érdekében gyorsítsa fel a szükséges reformokat; hangsúlyozza, hogy a Tanács határozata jelentősen hozzájárul a Nyugat-Balkán stabilitásához; felkéri a Bizottságot az e tárgyra vonatkozó véleményének elkészítésére az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkében szabályozott eljárás alapján; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy Szerbia 2009. december 22-én benyújtotta európai uniós tagság iránti kérelmét, valamint a Miniszterek Tanácsának 2010. október 25-én hozott határozatát, amelyben felkérik a Bizottságot, hogy vizsgálja meg Szerbiának az Európai Unióhoz való csatlakozása iránti kérelmét; úgy véli, hogy a Tanács határozata pozitív üzenetet küld Szerbia felé, és arra ösztönzi, hogy a koppenhágai kritériumok teljesítése érdekében gyorsítsa fel a szükséges reformokat; hangsúlyozza, hogy a Tanács határozata jelentősen hozzájárul a Nyugat-Balkán stabilitásához; felkéri a Bizottságot az e tárgyra vonatkozó véleményének elkészítésére az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkében szabályozott eljárás alapján;

| 3. | üdvözli a vízumrendszer liberalizálásáról szóló tanácsi határozatot, amely lehetővé teszi a szerb állampolgárok számára, hogy 2009. december 19-től vízummentesen utazhassanak a schengeni térségbe; üdvözli a szerb kormány azon határozatát, hogy lehetővé teszi az uniós állampolgárok számára a személyi igazolvánnyal való beutazást Szerbiába, és kéri, hogy további kezdeményezések szülessenek a nyugat-balkáni térségben az emberek közötti kapcsolatok megkönnyítésére és az itt élők mobilitásának elősegítésére; felszólítja a szerbiai hatóságokat megfelelő intézkedések meghozatalára és arra, hogy tegyenek meg mindent a vízummentes rendszerrel való visszaélések korlátozására, különösen annak biztosítására, hogy a szerb állampolgárokat megfelelően tájékoztassák a vízummentes rendszerből adódó jogaikról és kötelezettségeikről; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a vízumrendszer liberalizálásáról szóló tanácsi határozatot, amely lehetővé teszi a szerb állampolgárok számára, hogy 2009. december 19-től vízummentesen utazhassanak a schengeni térségbe; üdvözli a szerb kormány azon határozatát, hogy lehetővé teszi az uniós állampolgárok számára a személyi igazolvánnyal való beutazást Szerbiába, és kéri, hogy további kezdeményezések szülessenek a nyugat-balkáni térségben az emberek közötti kapcsolatok megkönnyítésére és az itt élők mobilitásának elősegítésére; felszólítja a szerbiai hatóságokat megfelelő intézkedések meghozatalára és arra, hogy tegyenek meg mindent a vízummentes rendszerrel való visszaélések korlátozására, különösen annak biztosítására, hogy a szerb állampolgárokat megfelelően tájékoztassák a vízummentes rendszerből adódó jogaikról és kötelezettségeikről;

| 4. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az IPA-támogatás jól működik Szerbiában; arra ösztönzi mind a kormányt, mind az Európai Uniót, hogy tegyék egyszerűbbé az IPA-finanszírozáshoz kapcsolódó adminisztratív eljárásokat azzal a céllal, hogy kisebb és nem központosított kedvezményezettek is könnyebben hozzáférhessenek; hangsúlyozza, hogy az EU pénzügyi keretének esedékes felülvizsgálatakor az előcsatlakozási támogatás megfelelő szintjét meg kell tartani; |
| --- | --- |

4.

megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az IPA-támogatás jól működik Szerbiában; arra ösztönzi mind a kormányt, mind az Európai Uniót, hogy tegyék egyszerűbbé az IPA-finanszírozáshoz kapcsolódó adminisztratív eljárásokat azzal a céllal, hogy kisebb és nem központosított kedvezményezettek is könnyebben hozzáférhessenek; hangsúlyozza, hogy az EU pénzügyi keretének esedékes felülvizsgálatakor az előcsatlakozási támogatás megfelelő szintjét meg kell tartani;

| 5. | üdvözli a Nemzetközi Bíróságnak az ENSZ Közgyűlése által 2010. szeptember 9-én közfelkiáltással elfogadott tanácsadói véleményéről szóló közös EU–Szerbia állásfoglalást, amely vélemény a Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjára vonatkozik; üdvözli a szerb kormány arra való hajlandóságát, hogy az ENSZ keretében megújítsa a Koszovóval folytatott párbeszédet, és kéri, hogy a tárgyalásokat haladéktalanul kezdjék meg; felszólítja Szerbiát, hogy alakítson ki párbeszédet Koszovóval anélkül, hogy új tárgyalásokra tenne utalást Koszovó státuszára vonatkozóan; bízik abban, hogy fokozatos, lépésről lépésre történő megközelítést lehet alkalmazni, Koszovó valamennyi lakosát szolgálva; hangsúlyozza, hogy a tárgyalások sikeréhez mindkét fél részéről elkötelezettség és kompromisszumkészség szükséges, tekintettel közös európai jövőjükre, és közös érdekükre, hogy hosszú távú békét és stabilitást hozzanak létre a térségben, ezzel javítva az emberek jólétét; hangsúlyozza, hogy e folyamat megkönnyítésének képessége próba elé állítja az EU hitelességét és az egész térségre érvényes politikai elképzeléseit; emlékeztet arra, hogy a jószomszédi kapcsolatok képezik az egyik legfontosabb feltételét annak, hogy valamennyi nyugat-balkáni ország előrelépéseket tegyen az uniós tagság felé; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a Nemzetközi Bíróságnak az ENSZ Közgyűlése által 2010. szeptember 9-én közfelkiáltással elfogadott tanácsadói véleményéről szóló közös EU–Szerbia állásfoglalást, amely vélemény a Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjára vonatkozik; üdvözli a szerb kormány arra való hajlandóságát, hogy az ENSZ keretében megújítsa a Koszovóval folytatott párbeszédet, és kéri, hogy a tárgyalásokat haladéktalanul kezdjék meg; felszólítja Szerbiát, hogy alakítson ki párbeszédet Koszovóval anélkül, hogy új tárgyalásokra tenne utalást Koszovó státuszára vonatkozóan; bízik abban, hogy fokozatos, lépésről lépésre történő megközelítést lehet alkalmazni, Koszovó valamennyi lakosát szolgálva; hangsúlyozza, hogy a tárgyalások sikeréhez mindkét fél részéről elkötelezettség és kompromisszumkészség szükséges, tekintettel közös európai jövőjükre, és közös érdekükre, hogy hosszú távú békét és stabilitást hozzanak létre a térségben, ezzel javítva az emberek jólétét; hangsúlyozza, hogy e folyamat megkönnyítésének képessége próba elé állítja az EU hitelességét és az egész térségre érvényes politikai elképzeléseit; emlékeztet arra, hogy a jószomszédi kapcsolatok képezik az egyik legfontosabb feltételét annak, hogy valamennyi nyugat-balkáni ország előrelépéseket tegyen az uniós tagság felé;

| 6. | üdvözli az EULEX-szel való jobb együttműködést, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ennek érdekében további erőfeszítésekre van szükség, különösen az információcsere javítását illetően; felszólítja a szerb hatóságokat, hogy a jogállamiság Észak-Koszovóban történő megteremtésére irányuló erőfeszítései kapcsán könnyítsék meg az EULEX koszovói szerbekkel való együttműködését; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az EULEX-szel való jobb együttműködést, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ennek érdekében további erőfeszítésekre van szükség, különösen az információcsere javítását illetően; felszólítja a szerb hatóságokat, hogy a jogállamiság Észak-Koszovóban történő megteremtésére irányuló erőfeszítései kapcsán könnyítsék meg az EULEX koszovói szerbekkel való együttműködését;

| 7. | sürgeti a szerb kormányt, hogy számolja fel azokat a párhuzamos struktúrákat Koszovóban, amelyek aláássák a decentralizációs folyamatot, és megakadályozzák a szerb közösségnek a koszovói intézményekbe való teljes integrációját; e tekintetben felszólítja a szerb hatóságokat arra, hogy vállaljanak konstruktív szerepet a szerbiai többnemzetiségű körzetek önkormányzati intézményeinek létrehozásában és működtetésében, az Ibar folyó északi és déli partján egyaránt; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a szerb kormányt, hogy számolja fel azokat a párhuzamos struktúrákat Koszovóban, amelyek aláássák a decentralizációs folyamatot, és megakadályozzák a szerb közösségnek a koszovói intézményekbe való teljes integrációját; e tekintetben felszólítja a szerb hatóságokat arra, hogy vállaljanak konstruktív szerepet a szerbiai többnemzetiségű körzetek önkormányzati intézményeinek létrehozásában és működtetésében, az Ibar folyó északi és déli partján egyaránt;

| 8. | felszólítja a szerb hatóságokat, hogy álljanak hozzá konstruktívan a közelgő koszovói általános választásokhoz; rámutat, hogy mind Szerbia, mind a többi szomszédos ország érdeke, hogy Koszovóban stabil és többnemzetiségű intézmények legyenek; e tekintetben nélkülözhetetlen elem a koszovói szerbek részvétele a választási folyamatban, melynek célja a koszovói szerb közösség perifériára szorulásának megakadályozása; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a szerb hatóságokat, hogy álljanak hozzá konstruktívan a közelgő koszovói általános választásokhoz; rámutat, hogy mind Szerbia, mind a többi szomszédos ország érdeke, hogy Koszovóban stabil és többnemzetiségű intézmények legyenek; e tekintetben nélkülözhetetlen elem a koszovói szerbek részvétele a választási folyamatban, melynek célja a koszovói szerb közösség perifériára szorulásának megakadályozása;

| 9. | tudomásul veszi Szerbia és Koszovó azon erőfeszítéseit, hogy a koszovói események során eltűnt személyekkel foglalkozó munkacsoporton keresztül felkutassák az 1998–1999-es konfliktus idején eltűnt személyeket; hangsúlyozza e kérdés megoldásának jelentőségét az 1998–1999-es konfliktussal kapcsolatos előrelépés szempontjából; rámutat továbbá, hogy körülbelül 1 862 személy sorsa még mindig ismeretlen, és felszólítja Szerbiát és Koszovót, hogy minden lehetséges módon működjenek együtt egymással, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságával, az EULEX-szel és más szervezetekkel e személyek felkutatása terén; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi Szerbia és Koszovó azon erőfeszítéseit, hogy a koszovói események során eltűnt személyekkel foglalkozó munkacsoporton keresztül felkutassák az 1998–1999-es konfliktus idején eltűnt személyeket; hangsúlyozza e kérdés megoldásának jelentőségét az 1998–1999-es konfliktussal kapcsolatos előrelépés szempontjából; rámutat továbbá, hogy körülbelül 1 862 személy sorsa még mindig ismeretlen, és felszólítja Szerbiát és Koszovót, hogy minden lehetséges módon működjenek együtt egymással, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságával, az EULEX-szel és más szervezetekkel e személyek felkutatása terén;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a regionális együttműködés fejlesztése továbbra is alapvető prioritás az EU számára, és annak célja a megbékélés, a jószomszédi viszony és az emberek közötti kapcsolatok erősítésének elősegítése a Nyugat-Balkánon; ezért kéri Szerbiát, hogy tanúsítson konstruktív hozzáállást a befogadóbb regionális együttműködés irányában, lehetővé téve Koszovó regionális fórumokon való képviseletének gyakorlati és fenntartható megoldását; ezért üdvözli az EU és a Nyugat-Balkán közötti magas szintű találkozó 2010. június 2-i, szarajevói megtartását; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a regionális együttműködés fejlesztése továbbra is alapvető prioritás az EU számára, és annak célja a megbékélés, a jószomszédi viszony és az emberek közötti kapcsolatok erősítésének elősegítése a Nyugat-Balkánon; ezért kéri Szerbiát, hogy tanúsítson konstruktív hozzáállást a befogadóbb regionális együttműködés irányában, lehetővé téve Koszovó regionális fórumokon való képviseletének gyakorlati és fenntartható megoldását; ezért üdvözli az EU és a Nyugat-Balkán közötti magas szintű találkozó 2010. június 2-i, szarajevói megtartását;

| 11. | emlékeztet arra, hogy a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel való teljes körű együttműködés alapvető feltétele annak, hogy Szerbia előrelépéseket tegyen az uniós tagság irányába; megjegyzi, hogy Szerbia továbbra is megfelelően válaszol a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék támogatásra irányuló kérelmeire, és kéri a szerb kormányt, hogy továbbra is szorosan működjön együtt a büntetőtörvényszékkel, beleértve minden kért dokumentum gyors továbbítását és a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszéktől visszautalt ügyek időben történő lezárását; rámutat azonban a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék főügyészének legutóbbi értékelésére, amely szerint Szerbia erőfeszítései a fennmaradó két szökevény elfogására továbbra is problémákat vetnek fel; hangsúlyozza, hogy az tekinthető a teljes körű együttműködés legmeggyőzőbb bizonyítékának, ha a szökevényeket elfogják és Hágának kiadják, és módszeresebb erőfeszítésekre szólít fel letartóztatásuk érdekében, hogy a törvényszék végre elvégezhesse feladatát; sürgeti különösen a jelenlegi megközelítés újraértékelését a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék ajánlásaival összhangban; hangsúlyozza, hogy Szerbia csak abban az esetben kaphat tagjelölti jogállást és/vagy kezdheti el a csatlakozási tárgyalásokat az EU-val, ha a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék főügyészének hivatala úgy értékeli, hogy Szerbia felajánlotta teljes körű együttműködését; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel való teljes körű együttműködés alapvető feltétele annak, hogy Szerbia előrelépéseket tegyen az uniós tagság irányába; megjegyzi, hogy Szerbia továbbra is megfelelően válaszol a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék támogatásra irányuló kérelmeire, és kéri a szerb kormányt, hogy továbbra is szorosan működjön együtt a büntetőtörvényszékkel, beleértve minden kért dokumentum gyors továbbítását és a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszéktől visszautalt ügyek időben történő lezárását; rámutat azonban a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék főügyészének legutóbbi értékelésére, amely szerint Szerbia erőfeszítései a fennmaradó két szökevény elfogására továbbra is problémákat vetnek fel; hangsúlyozza, hogy az tekinthető a teljes körű együttműködés legmeggyőzőbb bizonyítékának, ha a szökevényeket elfogják és Hágának kiadják, és módszeresebb erőfeszítésekre szólít fel letartóztatásuk érdekében, hogy a törvényszék végre elvégezhesse feladatát; sürgeti különösen a jelenlegi megközelítés újraértékelését a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék ajánlásaival összhangban; hangsúlyozza, hogy Szerbia csak abban az esetben kaphat tagjelölti jogállást és/vagy kezdheti el a csatlakozási tárgyalásokat az EU-val, ha a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék főügyészének hivatala úgy értékeli, hogy Szerbia felajánlotta teljes körű együttműködését;

| 12. | üdvözli a szerb parlament által a szrebrenyicai mészárlásról elfogadott állásfoglalást, amely jelentős lépés a közelmúltbeli rémtettekkel kapcsolatos tudatosság fokozása és a regionális megbékélés felé; elismerését fejezi ki Tadić elnök azon döntése miatt, hogy ebbe az irányba mutató további lépésként részt vett a szrebrenyicai mészárlás 15. évfordulóján tartott megemlékezésen, valamint amiatt, hogy látogatást tett Vukováron az 1991-es ovčarai mészárlás áldozataira emlékezve, és bocsánatot kérve tőlük, amivel új lendületet adott a Szerbia és Horvátország közötti jószomszédi kapcsolatok alakulásának; üdvözli a háborús bűnökkel foglalkozó különleges ügyész elkötelezettségét és hivatalának szakmaiságát, ideértve azt is, hogy a Perućac-tónál történt eseményekkel kapcsolatos vizsgálat esetében gyorsan reagált; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a szerb parlament által a szrebrenyicai mészárlásról elfogadott állásfoglalást, amely jelentős lépés a közelmúltbeli rémtettekkel kapcsolatos tudatosság fokozása és a regionális megbékélés felé; elismerését fejezi ki Tadić elnök azon döntése miatt, hogy ebbe az irányba mutató további lépésként részt vett a szrebrenyicai mészárlás 15. évfordulóján tartott megemlékezésen, valamint amiatt, hogy látogatást tett Vukováron az 1991-es ovčarai mészárlás áldozataira emlékezve, és bocsánatot kérve tőlük, amivel új lendületet adott a Szerbia és Horvátország közötti jószomszédi kapcsolatok alakulásának; üdvözli a háborús bűnökkel foglalkozó különleges ügyész elkötelezettségét és hivatalának szakmaiságát, ideértve azt is, hogy a Perućac-tónál történt eseményekkel kapcsolatos vizsgálat esetében gyorsan reagált;

| 13. | tudomásul veszi az igazságszolgáltatási rendszer reformját, és további lendületes erőfeszítéseket kér a bírák függetlenségének és pártatlanságának biztosítása, valamint a bírósági munka hatékonyságának fokozása érdekében; üdvözli a bírák kinevezésének megújítására vonatkozó eljárás elindítására irányuló politikai döntést, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy erre átlátható módon kell sort keríteni, biztosítva a határozatok elleni hatékony fellebbezéshez való jogot azon bírák számára, akiknek kinevezését nem újították meg, és óva int e folyamat politizálása ellen; felhívja a figyelmet a vonatkozó jogszabályok elfogadásában tapasztalható késedelmekre, és felkéri a kormányt, hogy a fennmaradó törvénytervezeteket mielőbb továbbítsa a parlamentnek; az igazságszolgáltatás terén teljes átláthatóságra szólít fel; ezenfelül kéri, hogy különítsenek el további pénzügyi és igazgatási erőforrásokat a bíróságok – köztük az alkotmánybíróság – számára működésük javítása és az ügyhátralék felszámolása érdekében; ennek kapcsán véleménye szerint prioritásként kell kezelni a tulajdon visszaszolgáltatását korábbi tulajdonosaiknak; hangsúlyozza, hogy az ártatlanság vélelme a jogállamiságot biztosító egyik központi jogi eszköz; felszólítja a hatóságokat és különösen a végrehajtó hatalmi ágat, hogy szigorúan tartsa magát ehhez az elvhez; |
| --- | --- |

13.

tudomásul veszi az igazságszolgáltatási rendszer reformját, és további lendületes erőfeszítéseket kér a bírák függetlenségének és pártatlanságának biztosítása, valamint a bírósági munka hatékonyságának fokozása érdekében; üdvözli a bírák kinevezésének megújítására vonatkozó eljárás elindítására irányuló politikai döntést, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy erre átlátható módon kell sort keríteni, biztosítva a határozatok elleni hatékony fellebbezéshez való jogot azon bírák számára, akiknek kinevezését nem újították meg, és óva int e folyamat politizálása ellen; felhívja a figyelmet a vonatkozó jogszabályok elfogadásában tapasztalható késedelmekre, és felkéri a kormányt, hogy a fennmaradó törvénytervezeteket mielőbb továbbítsa a parlamentnek; az igazságszolgáltatás terén teljes átláthatóságra szólít fel; ezenfelül kéri, hogy különítsenek el további pénzügyi és igazgatási erőforrásokat a bíróságok – köztük az alkotmánybíróság – számára működésük javítása és az ügyhátralék felszámolása érdekében; ennek kapcsán véleménye szerint prioritásként kell kezelni a tulajdon visszaszolgáltatását korábbi tulajdonosaiknak; hangsúlyozza, hogy az ártatlanság vélelme a jogállamiságot biztosító egyik központi jogi eszköz; felszólítja a hatóságokat és különösen a végrehajtó hatalmi ágat, hogy szigorúan tartsa magát ehhez az elvhez;

| 14. | emlékeztet arra, hogy a hatóságok elsődleges prioritásának a jogállamiság fenntartására irányuló erőfeszítéseknek kell lennie; üdvözli a korrupció elleni küzdelem terén elért előrelépéseket, amelyek többek között a közelmúltban indított nagy fajsúlyú büntetőeljárásokban és a megfelelő jogi keret létrehozásában öltöttek testet, valamint a korrupcióellenes ügynökség tevékenységeinek 2010. januári elindítását, ám hangsúlyozza, hogy a korrupció továbbra is elterjedt az országban, és további erőfeszítéseket kér annak felszámolására; kiemeli a csempészetnek és egyéb illegális tevékenységeknek, valamint negatív következményeinek a bűnözői hálózatok fennmaradásában játszott szerepét; felhívja a figyelmet a két hivatal egyidejű betöltésének gyakorlatára, amely komoly összeférhetetlenségi kockázatokat rejt magában, és amelyet kiemelt kérdésként kell kezelni; ezért aggodalmát fejezi ki a korrupcióellenes ügynökségről szóló törvény közelmúltbeli módosításai miatt, amelyek a várttal ellentétes irányba mutatnak, és megállapítja, hogy az ügynökség e rendelkezés alkotmányosságával kapcsolatban az alkotmánybírósághoz fordult; felhívja a hatóságokat, hogy adjanak meg minden szükséges politikai és igazgatási támogatást a korrupcióellenes ügynökség számára, és hangsúlyozza, hogy a korrupció ezen ügynökség által feltárt eseteit mihamarabb ki kell vizsgálni; kéri a politikai pártok finanszírozásáról szóló törvény módosításainak elfogadását a pártfinanszírozás teljes mértékű átláthatóságának és hatékony ellenőrzési rendszerének biztosítása érdekében; arra biztatja a hatóságokat, hogy fogadjanak el olyan jogszabályokat, amelyek hatékony védelmet biztosítanak a visszaélések leleplezői számára; hangsúlyozza a vagyoni kárpótlás mint az igazságszolgáltatás fontos lépésének jelentőségét; hangsúlyozza a kialakított eljárások szigorú betartásának jelentőségét a társadalom által az igazságszolgáltatás pártatlanságába vetett bizalom megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a hatóságok elsődleges prioritásának a jogállamiság fenntartására irányuló erőfeszítéseknek kell lennie; üdvözli a korrupció elleni küzdelem terén elért előrelépéseket, amelyek többek között a közelmúltban indított nagy fajsúlyú büntetőeljárásokban és a megfelelő jogi keret létrehozásában öltöttek testet, valamint a korrupcióellenes ügynökség tevékenységeinek 2010. januári elindítását, ám hangsúlyozza, hogy a korrupció továbbra is elterjedt az országban, és további erőfeszítéseket kér annak felszámolására; kiemeli a csempészetnek és egyéb illegális tevékenységeknek, valamint negatív következményeinek a bűnözői hálózatok fennmaradásában játszott szerepét; felhívja a figyelmet a két hivatal egyidejű betöltésének gyakorlatára, amely komoly összeférhetetlenségi kockázatokat rejt magában, és amelyet kiemelt kérdésként kell kezelni; ezért aggodalmát fejezi ki a korrupcióellenes ügynökségről szóló törvény közelmúltbeli módosításai miatt, amelyek a várttal ellentétes irányba mutatnak, és megállapítja, hogy az ügynökség e rendelkezés alkotmányosságával kapcsolatban az alkotmánybírósághoz fordult; felhívja a hatóságokat, hogy adjanak meg minden szükséges politikai és igazgatási támogatást a korrupcióellenes ügynökség számára, és hangsúlyozza, hogy a korrupció ezen ügynökség által feltárt eseteit mihamarabb ki kell vizsgálni; kéri a politikai pártok finanszírozásáról szóló törvény módosításainak elfogadását a pártfinanszírozás teljes mértékű átláthatóságának és hatékony ellenőrzési rendszerének biztosítása érdekében; arra biztatja a hatóságokat, hogy fogadjanak el olyan jogszabályokat, amelyek hatékony védelmet biztosítanak a visszaélések leleplezői számára; hangsúlyozza a vagyoni kárpótlás mint az igazságszolgáltatás fontos lépésének jelentőségét; hangsúlyozza a kialakított eljárások szigorú betartásának jelentőségét a társadalom által az igazságszolgáltatás pártatlanságába vetett bizalom megerősítése érdekében;

| 15. | üdvözli a közigazgatás reformja területén elért előrelépéseket; hangsúlyozza, hogy nagyobb erőfeszítéseket kell tenni a független közszolgálat létrehozása érdekében, ennek érdekében érdemeken alapuló előmeneteli rendszer és hatékony humánerőforrás-menedzsment bevezetésére hív fel, ideértve a szakmai alapú és átlátható felvételi eljárásokat is, és ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet arra a káros gyakorlatra, hogy gyakran politikai összeköttetések alapján, a köztisztviselőkről szóló törvénnyel nem összeegyeztethető módon vesznek fel alkalmazottakat; felhívja a figyelmet arra, hogy a közigazgatásban, a bíróságokon és az állami tulajdonú vállalatoknál a nemzeti kisebbségek alulreprezentáltak; felhívja a figyelmet a nemzeti és helyi szintű igazgatás kapacitásépítésének folyamatos szükségességére, ezenkívül az európai uniós integráció terén a közigazgatás kapacitásainak és összehangolásának további megerősítésére szólít fel, és felhívja a Bizottságot, hogy más adományozókkal összehangolt módon továbbra is támogassa a hatóságokat e téren; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a közigazgatás reformja területén elért előrelépéseket; hangsúlyozza, hogy nagyobb erőfeszítéseket kell tenni a független közszolgálat létrehozása érdekében, ennek érdekében érdemeken alapuló előmeneteli rendszer és hatékony humánerőforrás-menedzsment bevezetésére hív fel, ideértve a szakmai alapú és átlátható felvételi eljárásokat is, és ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet arra a káros gyakorlatra, hogy gyakran politikai összeköttetések alapján, a köztisztviselőkről szóló törvénnyel nem összeegyeztethető módon vesznek fel alkalmazottakat; felhívja a figyelmet arra, hogy a közigazgatásban, a bíróságokon és az állami tulajdonú vállalatoknál a nemzeti kisebbségek alulreprezentáltak; felhívja a figyelmet a nemzeti és helyi szintű igazgatás kapacitásépítésének folyamatos szükségességére, ezenkívül az európai uniós integráció terén a közigazgatás kapacitásainak és összehangolásának további megerősítésére szólít fel, és felhívja a Bizottságot, hogy más adományozókkal összehangolt módon továbbra is támogassa a hatóságokat e téren;

| 16. | üdvözli a rendőrségi reform, valamint a szomszédos és az európai uniós országokkal folytatott rendőrségi együttműködés fokozása területén elért haladást; különösképpen üdvözli a Horvátországgal, Montenegróval és Bosznia-Hercegovinával elért rendőrségi együttműködési megállapodást; üdvözli az Europollal való együttműködésre vonatkozó menetrend aláírását, melynek célja az ezen európai uniós bűnüldöző ügynökséggel való operatív megállapodás megkötése; hangsúlyozza azonban, hogy a személyes és minősített adatok védelméhez kapcsolódó területeken erőfeszítésekre van szükség a menetrend jelentette kihívások leküzdésére, amely kulcsfontosságú elem az Eurojusttal való együttműködési megállapodás aláírása tekintetében is; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a rendőrségi reform, valamint a szomszédos és az európai uniós országokkal folytatott rendőrségi együttműködés fokozása területén elért haladást; különösképpen üdvözli a Horvátországgal, Montenegróval és Bosznia-Hercegovinával elért rendőrségi együttműködési megállapodást; üdvözli az Europollal való együttműködésre vonatkozó menetrend aláírását, melynek célja az ezen európai uniós bűnüldöző ügynökséggel való operatív megállapodás megkötése; hangsúlyozza azonban, hogy a személyes és minősített adatok védelméhez kapcsolódó területeken erőfeszítésekre van szükség a menetrend jelentette kihívások leküzdésére, amely kulcsfontosságú elem az Eurojusttal való együttműködési megállapodás aláírása tekintetében is;

| 17. | felhívja a figyelmet azon esetekre, amikor a rendőrség nem megfelelően jár el, többek között amikor egy rendőr túllépi hatáskörét vagy erőszakot alkalmaz a polgárokkal szemben, és további lendületes erőfeszítéseket kér az elkövetők megbüntetése érdekében; üdvözli e tekintetben a rendőrség független felügyeleti hatóságokkal való együttműködését és megállapításaik végrehajtását; úgy véli, hogy minden kisebbséggel kapcsolatos munka terén kiemelt fontosságot élvez a rendőri erők és más bűnüldöző szervek semlegessége, és felszólítja a hatóságokat, hogy javítsák az ennek tudatosítására irányuló képzést; üdvözli a nők rendőri állományban képviselt arányának növelését célzó erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet azon esetekre, amikor a rendőrség nem megfelelően jár el, többek között amikor egy rendőr túllépi hatáskörét vagy erőszakot alkalmaz a polgárokkal szemben, és további lendületes erőfeszítéseket kér az elkövetők megbüntetése érdekében; üdvözli e tekintetben a rendőrség független felügyeleti hatóságokkal való együttműködését és megállapításaik végrehajtását; úgy véli, hogy minden kisebbséggel kapcsolatos munka terén kiemelt fontosságot élvez a rendőri erők és más bűnüldöző szervek semlegessége, és felszólítja a hatóságokat, hogy javítsák az ennek tudatosítására irányuló képzést; üdvözli a nők rendőri állományban képviselt arányának növelését célzó erőfeszítéseket;

| 18. | üdvözli a biztonsági szolgálatok múltbéli tevékenységei gyászos örökségének felszámolása érdekében ez idáig tett erőfeszítéseket; e tekintetben rámutat arra, hogy további reformokra van szükség a biztonsági ágazat terén, különös tekintettel a biztonsági szolgálatok átvilágítására, valamint fokozott parlamenti felügyeletére és ellenőrzésére; emlékezteti a hatóságokat, hogy a sikeres régiós megbékéléshez szükséges a titkosszolgálati archívumok nyilvánosság számára történő megnyitása, különösen a második világháború során és később elkövetett atrocitások tekintetében; felhívja a figyelmet a magánélethez fűződő jogok védelmének elégtelenségére, és további reformokra szólít fel e tekintetben; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a biztonsági szolgálatok múltbéli tevékenységei gyászos örökségének felszámolása érdekében ez idáig tett erőfeszítéseket; e tekintetben rámutat arra, hogy további reformokra van szükség a biztonsági ágazat terén, különös tekintettel a biztonsági szolgálatok átvilágítására, valamint fokozott parlamenti felügyeletére és ellenőrzésére; emlékezteti a hatóságokat, hogy a sikeres régiós megbékéléshez szükséges a titkosszolgálati archívumok nyilvánosság számára történő megnyitása, különösen a második világháború során és később elkövetett atrocitások tekintetében; felhívja a figyelmet a magánélethez fűződő jogok védelmének elégtelenségére, és további reformokra szólít fel e tekintetben;

| 19. | üdvözli a rendőrség és az ügyészség közötti koordináció növelését, ami eredményeket hoz az EU és Szerbia számára közös kihívást jelentő szervezett bűnözés és kábítószer-csempészet elleni küzdelem területén; tudomásul veszi a latin-amerikai országokkal aláírt együttműködési memorandumokat, amelyek célja a tengeren túli kábítószer-kereskedelem hatékonyabb kezelése; további erőfeszítéseket kér a belső rendőrségi és igazságszolgáltatási képességek javítása érdekében, hangsúlyozva, hogy az EU számára továbbra is aggasztó a Szerbiából kiinduló, illetve azon átmenő kábítószer-csempészet; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a rendőrség és az ügyészség közötti koordináció növelését, ami eredményeket hoz az EU és Szerbia számára közös kihívást jelentő szervezett bűnözés és kábítószer-csempészet elleni küzdelem területén; tudomásul veszi a latin-amerikai országokkal aláírt együttműködési memorandumokat, amelyek célja a tengeren túli kábítószer-kereskedelem hatékonyabb kezelése; további erőfeszítéseket kér a belső rendőrségi és igazságszolgáltatási képességek javítása érdekében, hangsúlyozva, hogy az EU számára továbbra is aggasztó a Szerbiából kiinduló, illetve azon átmenő kábítószer-csempészet;

| 20. | emlékeztet a megfelelően működő parlament mint a demokratikus rendszer kulcsfontosságú intézményének jelentőségére, és üdvözli a nemzetgyűlésről szóló új törvény elfogadásával bevezetett eljárási újításokat; a „biankó mandátumok” alkotmányellenes gyakorlatának haladéktalan megszüntetésére szólít fel, amely lehetővé teszi a politikai pártok számára, hogy ellenőrizzék a parlamenti képviselők tevékenységét; felszólít emellett a parlamenti helyek önkényes elosztásának leállítására; felszólítja a politikai pártokat, hogy a lehető leghamarabb, de mindenképpen még a jelenlegi parlamenti ciklus során vezessenek be megfelelő, az európai demokratikus normákkal összhangban álló rendelkezéseket; üdvözli az új parlament eljárási szabályzatának elfogadását, kéri a kormányzati tevékenységek felügyeletének megerősítését és ennek érdekében javasolja a közmeghallgatások formális beillesztését az eljárási szabályzatba; üdvözli, hogy az eljárási szabályzatba első alkalommal kerültek be olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a független testületek felügyeletét, ugyanakkor fenntartásait fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a parlament beavatkozhat e testületek munkájába; kéri, hogy készítsenek új rendelkezéseket a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban, amelyek jogi keretet határoznak meg e testületek számára, hogy függetlenül végezhessék munkájukat; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet a megfelelően működő parlament mint a demokratikus rendszer kulcsfontosságú intézményének jelentőségére, és üdvözli a nemzetgyűlésről szóló új törvény elfogadásával bevezetett eljárási újításokat; a „biankó mandátumok” alkotmányellenes gyakorlatának haladéktalan megszüntetésére szólít fel, amely lehetővé teszi a politikai pártok számára, hogy ellenőrizzék a parlamenti képviselők tevékenységét; felszólít emellett a parlamenti helyek önkényes elosztásának leállítására; felszólítja a politikai pártokat, hogy a lehető leghamarabb, de mindenképpen még a jelenlegi parlamenti ciklus során vezessenek be megfelelő, az európai demokratikus normákkal összhangban álló rendelkezéseket; üdvözli az új parlament eljárási szabályzatának elfogadását, kéri a kormányzati tevékenységek felügyeletének megerősítését és ennek érdekében javasolja a közmeghallgatások formális beillesztését az eljárási szabályzatba; üdvözli, hogy az eljárási szabályzatba első alkalommal kerültek be olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a független testületek felügyeletét, ugyanakkor fenntartásait fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a parlament beavatkozhat e testületek munkájába; kéri, hogy készítsenek új rendelkezéseket a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban, amelyek jogi keretet határoznak meg e testületek számára, hogy függetlenül végezhessék munkájukat;

| 21. | elismerését fejezi ki az ombudsman által az állami intézmények megfelelő működésével kapcsolatos állampolgári jogok védelme terén végzett munka tekintetében, beleértve a gyermekek és a kisebbségek jogainak támogatása terén állami és tartományi szinten végzett tevékenységet; kéri az állami hatóságokat, hogy könnyítsék meg ezen erőfeszítéseket, és biztosítsák az ombudsman ajánlásainak megfelelő nyomon követését; üdvözli, hogy három helyi ombudsmani irodát hoztak létre Preševo, Bujanovac és Medvedja városában; |
| --- | --- |

21.

elismerését fejezi ki az ombudsman által az állami intézmények megfelelő működésével kapcsolatos állampolgári jogok védelme terén végzett munka tekintetében, beleértve a gyermekek és a kisebbségek jogainak támogatása terén állami és tartományi szinten végzett tevékenységet; kéri az állami hatóságokat, hogy könnyítsék meg ezen erőfeszítéseket, és biztosítsák az ombudsman ajánlásainak megfelelő nyomon követését; üdvözli, hogy három helyi ombudsmani irodát hoztak létre Preševo, Bujanovac és Medvedja városában;

| 22. | emlékeztet arra, hogy az erős és független média rendkívüli jelentőséggel bír a demokrácia szempontjából, és kéri, hogy tegyenek lépéseket politikai nyomástól és egyéb befolyástól való függetlenségének biztosítása érdekében; üdvözli a szerb kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy jogi keretet hozzon létre a szólásszabadság biztosítására, azonban aggodalmát fejezi ki a média területén való ellenőrzési és beavatkozási kísérletek miatt; aggodalmának ad hangot a „Večernje novosti” napilap privatizációját övező polémia miatt, és felhívja a kormányt, hogy valamennyi külföldi és hazai befektető számára biztosítsa az egyenlő bánásmódot; elítéli a szerb újságírók elleni támadásokat és fenyegetéseket, és felhívja a hatóságokat, hogy ezen eseteket teljes körűen vizsgálják ki, és az elkövetőket állítsák bíróság elé; felhívja a figyelmet a médiaágazatban fennálló tulajdonkoncentrációra és az átláthatóság hiányára; felhívja a figyelmet a személyes adatok közzétételének eseteire, és kiemeli, hogy szükség van az újságírók önszabályozására, és be kell tartani az etikai kódexet; megjegyzi, hogy az internet-hozzáférés továbbra is alacsony, elismeri az internet szerepét a média szabadsága tekintetében, és sürgeti a hatóságokat, hogy tegyenek határozott lépéseket e területen; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy az erős és független média rendkívüli jelentőséggel bír a demokrácia szempontjából, és kéri, hogy tegyenek lépéseket politikai nyomástól és egyéb befolyástól való függetlenségének biztosítása érdekében; üdvözli a szerb kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy jogi keretet hozzon létre a szólásszabadság biztosítására, azonban aggodalmát fejezi ki a média területén való ellenőrzési és beavatkozási kísérletek miatt; aggodalmának ad hangot a „Večernje novosti” napilap privatizációját övező polémia miatt, és felhívja a kormányt, hogy valamennyi külföldi és hazai befektető számára biztosítsa az egyenlő bánásmódot; elítéli a szerb újságírók elleni támadásokat és fenyegetéseket, és felhívja a hatóságokat, hogy ezen eseteket teljes körűen vizsgálják ki, és az elkövetőket állítsák bíróság elé; felhívja a figyelmet a médiaágazatban fennálló tulajdonkoncentrációra és az átláthatóság hiányára; felhívja a figyelmet a személyes adatok közzétételének eseteire, és kiemeli, hogy szükség van az újságírók önszabályozására, és be kell tartani az etikai kódexet; megjegyzi, hogy az internet-hozzáférés továbbra is alacsony, elismeri az internet szerepét a média szabadsága tekintetében, és sürgeti a hatóságokat, hogy tegyenek határozott lépéseket e területen;

| 23. | hangsúlyozza a decentralizációs folyamat jelentőségét, amely javítja az állam működését azáltal, hogy az államot közelebb hozza a polgárokhoz, miközben egyúttal tiszteletben tartja a térségi autonómiához és a helyi önkormányzathoz fűződő jogukat; ezzel kapcsolatban üdvözli a kisebbségi nemzeti tanácsokról szóló törvény elfogadását, amely a nemzeti kisebbségi tanácsok hatásköreit és megválasztását a nemzetközi normáknak megfelelően szabályozza; elismeri a Vajdaság statútuma és a hatásköreiről szóló törvény elfogadása révén a 2006. novemberi alkotmány végrehajtása terén elért előrelépést; kéri a hatáskör-átruházási folyamat folytatását a közpénzekről szóló törvény és a Vajdaság és a helyi önkormányzatok közvagyonáról szóló törvény elfogadása révén, amelyek lehetővé teszik a Vajdaság számára, hogy az új statútum szerinti hatásköreit elkezdhesse gyakorolni; ezenfelül kéri, hogy tegyenek további politikai erőfeszítéseket a Preševo-völgyi albán kisebbség helyi igazgatásra irányuló törekvéseinek kezelésére azáltal, hogy a preševói, bujanovaci és medvedjai önkormányzatok koordinációs testületével egyeztetve sürgősen megfelelő forrásokat biztosítanak számukra; ugyanakkor hangsúlyozza az albán kisebbség képviselőinek alapvető felelősségét, és sürgeti őket, hogy szorítsák vissza a szélsőséges nacionalista és szeparatista retorikát, amely éles ellentétben áll az alapvető európai értékekkel; hasonlóképpen hangsúlyozza a szerbek bevonásának fontosságát e helyi önkormányzati szervekbe; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a decentralizációs folyamat jelentőségét, amely javítja az állam működését azáltal, hogy az államot közelebb hozza a polgárokhoz, miközben egyúttal tiszteletben tartja a térségi autonómiához és a helyi önkormányzathoz fűződő jogukat; ezzel kapcsolatban üdvözli a kisebbségi nemzeti tanácsokról szóló törvény elfogadását, amely a nemzeti kisebbségi tanácsok hatásköreit és megválasztását a nemzetközi normáknak megfelelően szabályozza; elismeri a Vajdaság statútuma és a hatásköreiről szóló törvény elfogadása révén a 2006. novemberi alkotmány végrehajtása terén elért előrelépést; kéri a hatáskör-átruházási folyamat folytatását a közpénzekről szóló törvény és a Vajdaság és a helyi önkormányzatok közvagyonáról szóló törvény elfogadása révén, amelyek lehetővé teszik a Vajdaság számára, hogy az új statútum szerinti hatásköreit elkezdhesse gyakorolni; ezenfelül kéri, hogy tegyenek további politikai erőfeszítéseket a Preševo-völgyi albán kisebbség helyi igazgatásra irányuló törekvéseinek kezelésére azáltal, hogy a preševói, bujanovaci és medvedjai önkormányzatok koordinációs testületével egyeztetve sürgősen megfelelő forrásokat biztosítanak számukra; ugyanakkor hangsúlyozza az albán kisebbség képviselőinek alapvető felelősségét, és sürgeti őket, hogy szorítsák vissza a szélsőséges nacionalista és szeparatista retorikát, amely éles ellentétben áll az alapvető európai értékekkel; hasonlóképpen hangsúlyozza a szerbek bevonásának fontosságát e helyi önkormányzati szervekbe;

| 24. | üdvözli Szerbia erőfeszítéseit a kisebbségek védelme terén; hangsúlyozza azonban, hogy a kisebbségi nyelveken az információhoz és az oktatáshoz való hozzáférést továbbra is javítani kell, különösen a bosnyák, a bolgár, a bunyevác és a román kisebbség tekintetében; |
| --- | --- |

24.

üdvözli Szerbia erőfeszítéseit a kisebbségek védelme terén; hangsúlyozza azonban, hogy a kisebbségi nyelveken az információhoz és az oktatáshoz való hozzáférést továbbra is javítani kell, különösen a bosnyák, a bolgár, a bunyevác és a román kisebbség tekintetében;

| 25. | üdvözli a nemzeti kisebbségi tanácsok többségének létrehozatalát, ami a kisebbségek számára lehetővé teszi, hogy az oktatás, a kultúra, a kisebbségi nyelvhasználat és a nyilvános tájékoztatás területén döntéseket hozzanak; megjegyzi, hogy fontos e kisebbségi önkormányzati szervek hatásköreinek teljes körű gyakorlása, és hogy a nemzeti kisebbségi tanácsokról szóló törvénynek megfelelő költségvetési támogatást kell biztosítania; megállapítja, hogy az előkészítési folyamat során és a tanácsok létrehozására vonatkozó jogi követelmények tekintetében tapasztalt szabálytalanságokkal kapcsolatban panaszokat nyújtottak be, valamint megemlíti a nemzeti tanácsoknak biztosított hatáskörök egyes minisztériumok és helyi önkormányzatok általi megsértésére vonatkozó panaszokat, és felhívja a hatóságokat, hogy ezekre reagáljanak; aggodalmának ad hangot a bosnyák nemzeti tanács megalakításával kapcsolatban, és kéri a folyamat szabályokkal összhangban történő mielőbbi lezárását, lehetővé téve a bosnyákok e tanácsban való jogszerű képviseletét; aggodalommal szemléli a Sandžak régióban fokozódó feszültségeket, amelyek többek között a közelmúltbeli erőszakos incidensekben nyilvánultak meg, és határozottan kéri, hogy a politikai vitákat a demokratikus intézmények keretén belül, párbeszéd révén oldják meg; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a nemzeti kisebbségi tanácsok többségének létrehozatalát, ami a kisebbségek számára lehetővé teszi, hogy az oktatás, a kultúra, a kisebbségi nyelvhasználat és a nyilvános tájékoztatás területén döntéseket hozzanak; megjegyzi, hogy fontos e kisebbségi önkormányzati szervek hatásköreinek teljes körű gyakorlása, és hogy a nemzeti kisebbségi tanácsokról szóló törvénynek megfelelő költségvetési támogatást kell biztosítania; megállapítja, hogy az előkészítési folyamat során és a tanácsok létrehozására vonatkozó jogi követelmények tekintetében tapasztalt szabálytalanságokkal kapcsolatban panaszokat nyújtottak be, valamint megemlíti a nemzeti tanácsoknak biztosított hatáskörök egyes minisztériumok és helyi önkormányzatok általi megsértésére vonatkozó panaszokat, és felhívja a hatóságokat, hogy ezekre reagáljanak; aggodalmának ad hangot a bosnyák nemzeti tanács megalakításával kapcsolatban, és kéri a folyamat szabályokkal összhangban történő mielőbbi lezárását, lehetővé téve a bosnyákok e tanácsban való jogszerű képviseletét; aggodalommal szemléli a Sandžak régióban fokozódó feszültségeket, amelyek többek között a közelmúltbeli erőszakos incidensekben nyilvánultak meg, és határozottan kéri, hogy a politikai vitákat a demokratikus intézmények keretén belül, párbeszéd révén oldják meg;

| 26. | üdvözli a nemek közötti egyenlőség terén elért haladást, különösen a nemek közti egyenlőségről szóló törvény és a nők helyzetének javítását és a nemek közti egyenlőséget célzó nemzeti cselekvési terv elfogadását; emlékeztet azonban, hogy ezen intézkedések végrehajtása még függőben van, és hogy a nőket továbbra is hátrányos megkülönböztetés sújtja, többek között a munkaerőpiacon is; felhívja ezért a szerbiai hatóságokat, hogy azonnal ültessék át a gyakorlatba a nemek közötti egyenlőséget célzó új jogi keretet, és foglalkozzanak a nemi alapú megkülönböztetés tágabb kérdéskörével, például a családon belüli erőszak Szerbiában tapasztalható fokozódásával is; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a nemek közötti egyenlőség terén elért haladást, különösen a nemek közti egyenlőségről szóló törvény és a nők helyzetének javítását és a nemek közti egyenlőséget célzó nemzeti cselekvési terv elfogadását; emlékeztet azonban, hogy ezen intézkedések végrehajtása még függőben van, és hogy a nőket továbbra is hátrányos megkülönböztetés sújtja, többek között a munkaerőpiacon is; felhívja ezért a szerbiai hatóságokat, hogy azonnal ültessék át a gyakorlatba a nemek közötti egyenlőséget célzó új jogi keretet, és foglalkozzanak a nemi alapú megkülönböztetés tágabb kérdéskörével, például a családon belüli erőszak Szerbiában tapasztalható fokozódásával is;

| 27. | kéri, hogy tegyenek további lépéseket a megkülönböztetés elleni törvény teljes körű végrehajtása érdekében, és üdvözli az e téren elért előrelépéseket, különösen az egyenlőségvédelmi biztosi hivatal létrehozását, amely fontos lépés a valamennyi szerb állampolgárral szembeni egyenlő bánásmód biztosítása felé; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy tegyenek további lépéseket a megkülönböztetés elleni törvény teljes körű végrehajtása érdekében, és üdvözli az e téren elért előrelépéseket, különösen az egyenlőségvédelmi biztosi hivatal létrehozását, amely fontos lépés a valamennyi szerb állampolgárral szembeni egyenlő bánásmód biztosítása felé;

| 28. | emlékeztet arra, hogy a szólásszabadság és a gyülekezési szabadság alapvető európai értékek, és üdvözli, hogy Belgrádban 2010. október 10-én sor került a Gay Pride felvonulásra; ezt az eseményt a nyitott, toleráns és sokszínű társadalom létrehozása irányába tett jelentős lépésként értékeli, és a kormány arra vonatkozóan tett kötelezettségvállalásaként tekint rá, hogy biztosítja a toleranciára és a társadalom kiszolgáltatott kisebbségeinek védelmére vonatkozó európai uniós normák érvényesülését; megelégedettségének ad hangot a felvonulás résztvevőinek védelmét szolgáló megfelelő biztonsági intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet arra, hogy a szólásszabadság és a gyülekezési szabadság alapvető európai értékek, és üdvözli, hogy Belgrádban 2010. október 10-én sor került a Gay Pride felvonulásra; ezt az eseményt a nyitott, toleráns és sokszínű társadalom létrehozása irányába tett jelentős lépésként értékeli, és a kormány arra vonatkozóan tett kötelezettségvállalásaként tekint rá, hogy biztosítja a toleranciára és a társadalom kiszolgáltatott kisebbségeinek védelmére vonatkozó európai uniós normák érvényesülését; megelégedettségének ad hangot a felvonulás résztvevőinek védelmét szolgáló megfelelő biztonsági intézkedések tekintetében;

| 29. | mindazonáltal sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a felvonulás idején erőszakos összecsapásokra került sor, amelyekben jelentős számú/sok ember – főként rendőr – megsérült; felhívja a figyelmet arra, hogy az érintett szélsőségesek bizonyos politikai pártok és egyházi vezetők közvetett támogatását bírták; kéri a hatóságokat a jogrend biztosítására azáltal, hogy bíróság elé állítják az erőszakos cselekmények elkövetőit, akik megzavarták a felvonulást, valamint ténylegesen betiltják azokat a szélsőséges szervezeteket, amelyekhez az elkövetők tartoznak; megállapítja, hogy ezek a szervezetek a múltban – konkrétan 2008. február 17-én és számos sporteseményen – is részt vettek súlyos erőszakos cselekményekben; tudomásul veszi ezzel kapcsolatban, hogy számos ilyen ügy már az Alkotmánybíróság előtt van; megfelelő intézkedések elfogadására szólít fel a szélsőségek és a radikalizmus valamennyi formája elleni hatékony társadalmi fellépés érdekében; |
| --- | --- |

29.

mindazonáltal sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a felvonulás idején erőszakos összecsapásokra került sor, amelyekben jelentős számú/sok ember – főként rendőr – megsérült; felhívja a figyelmet arra, hogy az érintett szélsőségesek bizonyos politikai pártok és egyházi vezetők közvetett támogatását bírták; kéri a hatóságokat a jogrend biztosítására azáltal, hogy bíróság elé állítják az erőszakos cselekmények elkövetőit, akik megzavarták a felvonulást, valamint ténylegesen betiltják azokat a szélsőséges szervezeteket, amelyekhez az elkövetők tartoznak; megállapítja, hogy ezek a szervezetek a múltban – konkrétan 2008. február 17-én és számos sporteseményen – is részt vettek súlyos erőszakos cselekményekben; tudomásul veszi ezzel kapcsolatban, hogy számos ilyen ügy már az Alkotmánybíróság előtt van; megfelelő intézkedések elfogadására szólít fel a szélsőségek és a radikalizmus valamennyi formája elleni hatékony társadalmi fellépés érdekében;

| 30. | hangsúlyozza, hogy számos roma még mindig mélyszegénységben él, ami különösen negatívan befolyásolja a fiatal romák boldogulási esélyeit; hangsúlyozza továbbá, hogy hátrányos megkülönböztetésnek vannak kitéve a munkaerőpiacon, csak 5 %-uk rendelkezik állandó munkahellyel; felhívja a hatóságokat, hogy tegyenek sürgős lépéseket a romák helyzetét illetően, biztosítva számukra a személyi igazolványt, továbbá hogy javítsák a megfelelő lakhatáshoz, a munkaerőpiachoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésüket; felhívja a figyelmet a roma lakossággal szembeni folyamatos megkülönböztetésre és a közelmúltbeli erőszakos cselekményekre, továbbá a romák szerb hatóságok általi erőszakos kitelepítéseire; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy számos roma még mindig mélyszegénységben él, ami különösen negatívan befolyásolja a fiatal romák boldogulási esélyeit; hangsúlyozza továbbá, hogy hátrányos megkülönböztetésnek vannak kitéve a munkaerőpiacon, csak 5 %-uk rendelkezik állandó munkahellyel; felhívja a hatóságokat, hogy tegyenek sürgős lépéseket a romák helyzetét illetően, biztosítva számukra a személyi igazolványt, továbbá hogy javítsák a megfelelő lakhatáshoz, a munkaerőpiachoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésüket; felhívja a figyelmet a roma lakossággal szembeni folyamatos megkülönböztetésre és a közelmúltbeli erőszakos cselekményekre, továbbá a romák szerb hatóságok általi erőszakos kitelepítéseire;

| 31. | rámutat arra, hogy Európában Szerbiában található a legtöbb menekült és otthonát elhagyni kényszerült személy; hangsúlyozza nehéz helyzetüket, ami lakhatásukat és szegénységüket illeti, és felszólítja a szerb hatóságokat, hogy vizsgálják felül a menekültekre vonatkozó nemzeti stratégiát; üdvözli Szerbia azon kezdeményezését, hogy újjáélessze a menekültügyi probléma tartós megoldására irányuló regionális folyamatokat, és felszólítja a szarajevói nyilatkozatot aláíró országokat, hogy e téren érjenek el jelentősebb eredményeket; ezzel összefüggésben rámutat a szerb és a horvát elnök közös kötelezettségvállalására, hogy felderítik az eltűnt személyek sorsát, és megoldást találnak a menekültekkel és a visszatérésükkel kapcsolatos problémákra; felszólítja a Bizottságot, hogy használja ki a régió európai uniós tagjelölt és lehetséges tagjelölt országai feletti politikai befolyását annak biztosítására, hogy elhárítsák a menekültek visszatérése előtti akadályokat; hangsúlyozza emellett, hogy az EU-országokkal kötött visszafogadási megállapodások eredményeképpen akár 150 000 hazatelepülő is várható, és hogy visszailleszkedésük sikeréhez alapos előkészületekre lesz szükség, különösen a helyi hatóságok szintjén; hangsúlyozza, hogy a civil társadalmi szervezetek fontos szerepet töltenek be e folyamatban; |
| --- | --- |

31.

rámutat arra, hogy Európában Szerbiában található a legtöbb menekült és otthonát elhagyni kényszerült személy; hangsúlyozza nehéz helyzetüket, ami lakhatásukat és szegénységüket illeti, és felszólítja a szerb hatóságokat, hogy vizsgálják felül a menekültekre vonatkozó nemzeti stratégiát; üdvözli Szerbia azon kezdeményezését, hogy újjáélessze a menekültügyi probléma tartós megoldására irányuló regionális folyamatokat, és felszólítja a szarajevói nyilatkozatot aláíró országokat, hogy e téren érjenek el jelentősebb eredményeket; ezzel összefüggésben rámutat a szerb és a horvát elnök közös kötelezettségvállalására, hogy felderítik az eltűnt személyek sorsát, és megoldást találnak a menekültekkel és a visszatérésükkel kapcsolatos problémákra; felszólítja a Bizottságot, hogy használja ki a régió európai uniós tagjelölt és lehetséges tagjelölt országai feletti politikai befolyását annak biztosítására, hogy elhárítsák a menekültek visszatérése előtti akadályokat; hangsúlyozza emellett, hogy az EU-országokkal kötött visszafogadási megállapodások eredményeképpen akár 150 000 hazatelepülő is várható, és hogy visszailleszkedésük sikeréhez alapos előkészületekre lesz szükség, különösen a helyi hatóságok szintjén; hangsúlyozza, hogy a civil társadalmi szervezetek fontos szerepet töltenek be e folyamatban;

| 32. | üdvözli a katonai szféra reformjait – különösen a szerb hadsereg hivatásos hadsereggé alakítását, amely 2011. január 1-jén lépett hatályba –, amelyek a hadsereg korszerűsítése és a katonaság feletti civil ellenőrzés erősítése irányában tett fontos lépések; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a katonai szféra reformjait – különösen a szerb hadsereg hivatásos hadsereggé alakítását, amely 2011. január 1-jén lépett hatályba –, amelyek a hadsereg korszerűsítése és a katonaság feletti civil ellenőrzés erősítése irányában tett fontos lépések;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a civil társadalom fontos szerepet tölt be a politikai prioritások meghatározásában; hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetekkel való párbeszéd jelentőségét és a civil társadalom szereplőinek alapvető szerepét a társadalmi és politikai kérdések kapcsán folytatott regionális együttműködés fokozásában; üdvözli, hogy a 2009-ben elfogadott új egyesülési törvény tisztázza az NGO-k jogállását és hogy javult a szerbiai közigazgatás és a civil társadalom közötti együttműködés; tudomásul veszi a civil társadalommal való konzultációra irányuló kormányzati erőfeszítéseket; felhívja a hatóságokat, hogy tegyenek további lépéseket a civil társadalom szereplői részvételének hivatalossá tételére és erősítésére a politikaformálási folyamatban és a hatóságok tevékenységének ellenőrzésében; hangsúlyozza, hogy támogatni és oltalmazni kell a polgári jogok védelmezőit, különösen az LMBT-aktivistákat, a háborús bűnökkel foglalkozókat és a Szerbia és Koszovó közötti kapcsolatok javításán tevékenykedőket; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a civil társadalom fontos szerepet tölt be a politikai prioritások meghatározásában; hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetekkel való párbeszéd jelentőségét és a civil társadalom szereplőinek alapvető szerepét a társadalmi és politikai kérdések kapcsán folytatott regionális együttműködés fokozásában; üdvözli, hogy a 2009-ben elfogadott új egyesülési törvény tisztázza az NGO-k jogállását és hogy javult a szerbiai közigazgatás és a civil társadalom közötti együttműködés; tudomásul veszi a civil társadalommal való konzultációra irányuló kormányzati erőfeszítéseket; felhívja a hatóságokat, hogy tegyenek további lépéseket a civil társadalom szereplői részvételének hivatalossá tételére és erősítésére a politikaformálási folyamatban és a hatóságok tevékenységének ellenőrzésében; hangsúlyozza, hogy támogatni és oltalmazni kell a polgári jogok védelmezőit, különösen az LMBT-aktivistákat, a háborús bűnökkel foglalkozókat és a Szerbia és Koszovó közötti kapcsolatok javításán tevékenykedőket;

| 34. | támogatásáról biztosítja a RECOM-kezdeményezést (Regional Commission for Truth Seeking and Truth Telling about War Crimes and Other Serious Violations of Human Rights in the former Yugoslavia – A volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket és az emberi jogok megsértésének más súlyos eseteit vizsgáló regionális tényfeltáró bizottság) a tudatosság fokozása és a békefolyamat folytatása érdekében a Nyugat-Balkánon, és felhívja Szerbia és más érintett országok hatóságait is, hogy támogassák azt; |
| --- | --- |

34.

támogatásáról biztosítja a RECOM-kezdeményezést (Regional Commission for Truth Seeking and Truth Telling about War Crimes and Other Serious Violations of Human Rights in the former Yugoslavia – A volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket és az emberi jogok megsértésének más súlyos eseteit vizsgáló regionális tényfeltáró bizottság) a tudatosság fokozása és a békefolyamat folytatása érdekében a Nyugat-Balkánon, és felhívja Szerbia és más érintett országok hatóságait is, hogy támogassák azt;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az oktatási rendszer az ország ifjúsága és a jövőbeli gazdasági kilátások szempontjából rendkívüli jelentőséggel bír; hangsúlyozza, hogy a társadalmi és gazdasági fejlődés egyik legfőbb feltétele a korszerű és színvonalas oktatás, amely magasan képzett munkavállalók nemzedékeit termeli ki; fájlalja az országban és elsősorban a fiatalok körében tapasztalható nagyfokú munkanélküliséget és az egyetemi végzettségűek alacsony arányát; felhívja a hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a bolognai folyamat rendelkezéseit, és a szerb oktatási rendszert hozzák összhangba az európai normákkal; üdvözli a tudomány és a kutatás területén tapasztalt haladást, azonban hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség, ha Szerbia csatlakozni kíván az Európai Kutatási Térséghez; felhívja továbbá a hatóságokat, hogy fokozzák a nemzeti kutatási kapacitásokba történő befektetéseket, hogy a szerbiai kutatási standardok és kapacitások ne maradjanak el az európaiaktól; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az oktatási rendszer az ország ifjúsága és a jövőbeli gazdasági kilátások szempontjából rendkívüli jelentőséggel bír; hangsúlyozza, hogy a társadalmi és gazdasági fejlődés egyik legfőbb feltétele a korszerű és színvonalas oktatás, amely magasan képzett munkavállalók nemzedékeit termeli ki; fájlalja az országban és elsősorban a fiatalok körében tapasztalható nagyfokú munkanélküliséget és az egyetemi végzettségűek alacsony arányát; felhívja a hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a bolognai folyamat rendelkezéseit, és a szerb oktatási rendszert hozzák összhangba az európai normákkal; üdvözli a tudomány és a kutatás területén tapasztalt haladást, azonban hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség, ha Szerbia csatlakozni kíván az Európai Kutatási Térséghez; felhívja továbbá a hatóságokat, hogy fokozzák a nemzeti kutatási kapacitásokba történő befektetéseket, hogy a szerbiai kutatási standardok és kapacitások ne maradjanak el az európaiaktól;

| 36. | tudomásul veszi a kibővített általános kollektív szerződést, melyet a szerb kormány 2008 novemberében írt alá a szakszervezetekkel és a munkaadói szervezetekkel; arra buzdítja a szerb kormányt, hogy vessen véget a szerződés jelenlegi felfüggesztésének; hangsúlyozza, hogy az alkotmányos garanciák ellenére a szakszervezeti jogok továbbra is korlátozottak, és felhívja a szerbiai hatóságokat, hogy erősítsék a munkavállalók és szakszervezetek jogait; aggodalmát fejezi ki a társadalmi párbeszéd gyengesége és a társadalmi partnerekkel való rendszertelen konzultáció miatt; elismeri, hogy a Szociális és Gazdasági Tanács gyakrabban ülésezett és hogy valamennyi szakosodott testület működik, azonban aggódik a korlátozott kapacitások miatt; további lépésekre szólít fel a Szociális és Gazdasági Tanács megerősítése érdekében, hogy az aktív szerepet vállalhasson a társadalmi párbeszéd megerősítésében, és aktív konzultációs szerepet tölthessen be a jogalkotás során; |
| --- | --- |

36.

tudomásul veszi a kibővített általános kollektív szerződést, melyet a szerb kormány 2008 novemberében írt alá a szakszervezetekkel és a munkaadói szervezetekkel; arra buzdítja a szerb kormányt, hogy vessen véget a szerződés jelenlegi felfüggesztésének; hangsúlyozza, hogy az alkotmányos garanciák ellenére a szakszervezeti jogok továbbra is korlátozottak, és felhívja a szerbiai hatóságokat, hogy erősítsék a munkavállalók és szakszervezetek jogait; aggodalmát fejezi ki a társadalmi párbeszéd gyengesége és a társadalmi partnerekkel való rendszertelen konzultáció miatt; elismeri, hogy a Szociális és Gazdasági Tanács gyakrabban ülésezett és hogy valamennyi szakosodott testület működik, azonban aggódik a korlátozott kapacitások miatt; további lépésekre szólít fel a Szociális és Gazdasági Tanács megerősítése érdekében, hogy az aktív szerepet vállalhasson a társadalmi párbeszéd megerősítésében, és aktív konzultációs szerepet tölthessen be a jogalkotás során;

| 37. | felhívja a figyelmet a büntetés-végrehajtási rendszer nehéz helyzetére, és kéri, hogy tegyenek lépéseket a börtönök túlzsúfoltságának orvoslására, a mostoha fogva tartási körülmények javítására, valamint a fogva tartottak számára megfelelő rehabilitációs programok és képzés biztosítására; |
| --- | --- |

37.

felhívja a figyelmet a büntetés-végrehajtási rendszer nehéz helyzetére, és kéri, hogy tegyenek lépéseket a börtönök túlzsúfoltságának orvoslására, a mostoha fogva tartási körülmények javítására, valamint a fogva tartottak számára megfelelő rehabilitációs programok és képzés biztosítására;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi válságnak súlyos következményei vannak az országra nézve; megállapítja, hogy az IMF-fel kötött készenléti megállapodást az ország makrogazdasági politikájának pozitív értékelése nyomán a közelmúltban felülvizsgálták, és üdvözli a régió integrációjának előmozdítása és gazdaságának helyreállítása érdekében létrehozott Nyugat-Balkáni Beruházási Keretet, mely hiteleket biztosít az elsőbbséget élvező infrastrukturális projektek számára; a keret bővítésére szólít fel, hogy az tartalmazza a kis- és középvállalkozások támogatását is, és kéri Szerbiát, hogy használja ki a fenti új pénzügyi források nyújtotta előnyöket és az IPA támogatás keretében meglévő lehetőségeket azért is, hogy hatékonyabban lehessen megóvni a társadalom sérülékeny csoportjait a válság hatásaitól; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi válságnak súlyos következményei vannak az országra nézve; megállapítja, hogy az IMF-fel kötött készenléti megállapodást az ország makrogazdasági politikájának pozitív értékelése nyomán a közelmúltban felülvizsgálták, és üdvözli a régió integrációjának előmozdítása és gazdaságának helyreállítása érdekében létrehozott Nyugat-Balkáni Beruházási Keretet, mely hiteleket biztosít az elsőbbséget élvező infrastrukturális projektek számára; a keret bővítésére szólít fel, hogy az tartalmazza a kis- és középvállalkozások támogatását is, és kéri Szerbiát, hogy használja ki a fenti új pénzügyi források nyújtotta előnyöket és az IPA támogatás keretében meglévő lehetőségeket azért is, hogy hatékonyabban lehessen megóvni a társadalom sérülékeny csoportjait a válság hatásaitól;

| 39. | emlékeztet, hogy a monopóliumok jelentősen gátolják a piacgazdaság teljes körű működésének kialakulását; ezért felhívja a kormányt, hogy felszámolásuk révén tegyen aktív lépéseket a hatékony versenypolitika kialakítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a kis- és középvállalkozások piacra lépése előtt tornyosuló akadályok továbbra is nagyobbak a kívánatosnál; üdvözli a piaci szabályozók létrehozását számos területen, és bízik abban, hogy a hatóságok biztosítják majd függetlenségüket, hogy e testületek ne kerüljenek az általuk szabályozottak „hatalmába”; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet, hogy a monopóliumok jelentősen gátolják a piacgazdaság teljes körű működésének kialakulását; ezért felhívja a kormányt, hogy felszámolásuk révén tegyen aktív lépéseket a hatékony versenypolitika kialakítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a kis- és középvállalkozások piacra lépése előtt tornyosuló akadályok továbbra is nagyobbak a kívánatosnál; üdvözli a piaci szabályozók létrehozását számos területen, és bízik abban, hogy a hatóságok biztosítják majd függetlenségüket, hogy e testületek ne kerüljenek az általuk szabályozottak „hatalmába”;

| 40. | megjegyzi továbbá, hogy az ország nemzeti és gazdasági statisztikái további javítást igényelnek, és felhívja a hatóságokat azok fejlesztésére; |
| --- | --- |

40.

megjegyzi továbbá, hogy az ország nemzeti és gazdasági statisztikái további javítást igényelnek, és felhívja a hatóságokat azok fejlesztésére;

| 41. | felhívja a szerbiai hatóságokat és politikai mozgalmakat, hogy kötelezzék el magukat határozottabban a foglalkoztatási és társadalmi kohéziós politikák mellett, és alakítsanak ki olyan környezetet, amely kedvez a demokrácia, a jogállamiság és a szabad piacgazdaság fejlődésének, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának; |
| --- | --- |

41.

felhívja a szerbiai hatóságokat és politikai mozgalmakat, hogy kötelezzék el magukat határozottabban a foglalkoztatási és társadalmi kohéziós politikák mellett, és alakítsanak ki olyan környezetet, amely kedvez a demokrácia, a jogállamiság és a szabad piacgazdaság fejlődésének, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának;

| 42. | kéri, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a fenntartható tömegközlekedési hálózatok kialakítása és a közúti infrastruktúra javítása – többek között a X. közlekedési folyosó mielőbbi befejezése – érdekében Szerbiában és a Nyugat-Balkán egészén, ugyanakkora jelentőséget tulajdonítva a vasúti és a belföldi vízi közlekedésnek is; hangsúlyozza az integrált szállítási rendszer jelentőségét mind a szerb régiók gazdasági fejlődése, mint pedig a regionális kereskedelem szintjének növekedése szempontjából; különös érdeklődést mutat a (többek között a közlekedéssel, energiával és az információs társadalommal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó) Duna-stratégia iránt a kapcsolatok és a kommunikációs rendszerek javítása, a környezet megóvása, a környezeti kockázatok megelőzése és a társadalmi-gazdasági fejlődés erősítése érdekében; |
| --- | --- |

42.

kéri, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a fenntartható tömegközlekedési hálózatok kialakítása és a közúti infrastruktúra javítása – többek között a X. közlekedési folyosó mielőbbi befejezése – érdekében Szerbiában és a Nyugat-Balkán egészén, ugyanakkora jelentőséget tulajdonítva a vasúti és a belföldi vízi közlekedésnek is; hangsúlyozza az integrált szállítási rendszer jelentőségét mind a szerb régiók gazdasági fejlődése, mint pedig a regionális kereskedelem szintjének növekedése szempontjából; különös érdeklődést mutat a (többek között a közlekedéssel, energiával és az információs társadalommal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó) Duna-stratégia iránt a kapcsolatok és a kommunikációs rendszerek javítása, a környezet megóvása, a környezeti kockázatok megelőzése és a társadalmi-gazdasági fejlődés erősítése érdekében;

| 43. | ennek kapcsán sajnálatának ad hangot a tömegközlekedés, különösen a vasúthálózat alacsony színvonala miatt; kéri a szerb kormányt, használja fel maradéktalanul az előcsatlakozási támogatási eszköz által rendelkezésre bocsátott alapokat a vasúthálózat fejlesztésére, korszerűsítésére és a szomszédos országokkal való összeköttetetések javítására a személyszállítás és a teherfuvarozás céljaira egyaránt; |
| --- | --- |

43.

ennek kapcsán sajnálatának ad hangot a tömegközlekedés, különösen a vasúthálózat alacsony színvonala miatt; kéri a szerb kormányt, használja fel maradéktalanul az előcsatlakozási támogatási eszköz által rendelkezésre bocsátott alapokat a vasúthálózat fejlesztésére, korszerűsítésére és a szomszédos országokkal való összeköttetetések javítására a személyszállítás és a teherfuvarozás céljaira egyaránt;

| 44. | dicséri Szerbia megfelelő előrelépését a környezetvédelem terén; intenzívebb erőfeszítésekre buzdít azonban a megújuló energiák és az energiahatékonyság területén, és megjegyzi, hogy át kell ültetni a megújuló energiák terén megvalósult főbb vívmányokat, és még el kell fogadni az energiahatékonyságra vonatkozó jogi szabályozás keretét; |
| --- | --- |

44.

dicséri Szerbia megfelelő előrelépését a környezetvédelem terén; intenzívebb erőfeszítésekre buzdít azonban a megújuló energiák és az energiahatékonyság területén, és megjegyzi, hogy át kell ültetni a megújuló energiák terén megvalósult főbb vívmányokat, és még el kell fogadni az energiahatékonyságra vonatkozó jogi szabályozás keretét;

| 45. | üdvözli, hogy a Vegyianyag-ügynökség elfogadott egy szabálykönyvet, mely korlátozza vagy megtiltja az emberi egészségre és a környezetre veszélyes vegyi anyagok gyártását, és a vegyipari ágazatot közelíti az uniós szabályokhoz; sajnálja azonban, hogy egyes fejlett technológiát és azzal kapcsolatos befektetéseket igénylő rendelkezések alkalmazása késedelmet szenvedett, mivel az iparág képviselői szerint pénzügyi veszteséget okoznának és az üzleti tevékenység felszámolásához vezetnének Szerbiában; a 2009-es zöld jogszabálycsomag azonnali és teljes körű végrehajtására szólít fel; |
| --- | --- |

45.

üdvözli, hogy a Vegyianyag-ügynökség elfogadott egy szabálykönyvet, mely korlátozza vagy megtiltja az emberi egészségre és a környezetre veszélyes vegyi anyagok gyártását, és a vegyipari ágazatot közelíti az uniós szabályokhoz; sajnálja azonban, hogy egyes fejlett technológiát és azzal kapcsolatos befektetéseket igénylő rendelkezések alkalmazása késedelmet szenvedett, mivel az iparág képviselői szerint pénzügyi veszteséget okoznának és az üzleti tevékenység felszámolásához vezetnének Szerbiában; a 2009-es zöld jogszabálycsomag azonnali és teljes körű végrehajtására szólít fel;

| 46. | üdvözli a Montenegróval és Horvátországgal kötött megállapodásokat, melyek lehetővé teszik ezen országok szervezett bűncselekményekben részt vevő állampolgárainak kiadását, valamint a Szerbia és Horvátország közötti határ megállapítására vonatkozóan előirányzott tárgyalásokat; arra ösztönzi a szerb kormányt, hogy többi szomszédjával is kössön hasonló megállapodásokat, és üdvözli az e téren Szerbia és Montenegró által tett lépéseket; ösztönzi Szerbiát, hogy a balkáni régió nemzetközi szervezett bűnözése elleni hatékony fellépés érdekében továbbra is ossza meg értesüléseit és bizonyítékait szomszédos országaival a határon átnyúló bűnszervezetekről, különösen a kábítószer-kereskedelemben részt vevőkről; |
| --- | --- |

46.

üdvözli a Montenegróval és Horvátországgal kötött megállapodásokat, melyek lehetővé teszik ezen országok szervezett bűncselekményekben részt vevő állampolgárainak kiadását, valamint a Szerbia és Horvátország közötti határ megállapítására vonatkozóan előirányzott tárgyalásokat; arra ösztönzi a szerb kormányt, hogy többi szomszédjával is kössön hasonló megállapodásokat, és üdvözli az e téren Szerbia és Montenegró által tett lépéseket; ösztönzi Szerbiát, hogy a balkáni régió nemzetközi szervezett bűnözése elleni hatékony fellépés érdekében továbbra is ossza meg értesüléseit és bizonyítékait szomszédos országaival a határon átnyúló bűnszervezetekről, különösen a kábítószer-kereskedelemben részt vevőkről;

| 47. | hangsúlyozza, hogy Szerbia az egész Nyugat-Balkán stabilitásában fontos szerepet játszik, különös tekintettel Bosznia-Hercegovina stabilitására és kohéziójára; ezzel összefüggésben felszólítja a szerb hatóságokat, hogy tevékenyen támogassanak minden olyan szükséges alkotmányos változtatást, amely elősegítené, hogy a bosznia-hercegovinai állami intézmények nagyszabású reformokat hajthassanak végre az európai integrációs folyamat során; külön felszólítja Belgrádot, hogy támogassa a boszniai intézmények konszolidációját, valamint megerősítését és korszerűsítését; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy Szerbia az egész Nyugat-Balkán stabilitásában fontos szerepet játszik, különös tekintettel Bosznia-Hercegovina stabilitására és kohéziójára; ezzel összefüggésben felszólítja a szerb hatóságokat, hogy tevékenyen támogassanak minden olyan szükséges alkotmányos változtatást, amely elősegítené, hogy a bosznia-hercegovinai állami intézmények nagyszabású reformokat hajthassanak végre az európai integrációs folyamat során; külön felszólítja Belgrádot, hogy támogassa a boszniai intézmények konszolidációját, valamint megerősítését és korszerűsítését;

| 48. | felhívja a szerb hatóságokat, hogy folytassák jogszabályaik összehangolását az EU környezetvédelmi jogszabályaival és előírásaival, és hajtsák végre az elfogadott jogszabályokat; |
| --- | --- |

48.

felhívja a szerb hatóságokat, hogy folytassák jogszabályaik összehangolását az EU környezetvédelmi jogszabályaival és előírásaival, és hajtsák végre az elfogadott jogszabályokat;

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Szerbia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

49.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Szerbia kormányának és parlamentjének.

---

(1)  A/RES/64/298.

(2)  HL L 80., 2008.3.19., 46. o.

(3)  SEC(2010)1330.

(4)  COM(2010)0660.

(5)  HL L 334., 2007.12.19., 46. o.

(6)  HL L 336., 2009.12. 18., 1. o.

(7)  HL C 263. E, 2008.10.16., 626. o.

(8)  HL C 285. E, 2010.10.21., 47. o.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/35

---

2011. január 19., szerdaAz Alzheimer-kórra és más demenciákra irányuló európai kezdeményezés

P7_TA(2011)0016

Az Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása az Alzheimer-kórra és más demenciákra irányuló európai kezdeményezésről (2010/2084(INI))

2012/C 136 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 168. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. cikkére,

| — | tekintettel a kutatási tevékenységek közös programozása révén a degeneratív idegrendszeri betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló intézkedésekről szóló tanácsi ajánlásra, valamint az életkorral összefüggésbe hozható degeneratív idegrendszeri betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló közegészségügyi stratégiákról szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kutatási tevékenységek közös programozása révén a degeneratív idegrendszeri betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló intézkedésekről szóló tanácsi ajánlásra, valamint az életkorral összefüggésbe hozható degeneratív idegrendszeri betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló közegészségügyi stratégiákról szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Alzheimer Europe által koordinált és az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság által finanszírozott, a 2006–2008 közötti időszakra vonatkozó EuroCoDe (a demencia területén folytatott európai együttműködésre irányuló) uniós projekt megállapításaira, valamint a 2009-es Alzheimer-világjelentésre, melyet a Nemzetközi Alzheimer Társaság (ADI) adott ki 2010. szeptember 21-én a nemzetközi Alzheimer-nap kapcsán, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alzheimer Europe által koordinált és az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság által finanszírozott, a 2006–2008 közötti időszakra vonatkozó EuroCoDe (a demencia területén folytatott európai együttműködésre irányuló) uniós projekt megállapításaira, valamint a 2009-es Alzheimer-világjelentésre, melyet a Nemzetközi Alzheimer Társaság (ADI) adott ki 2010. szeptember 21-én a nemzetközi Alzheimer-nap kapcsán,

| — | tekintettel az Alzheimer Europe által koordinált és a Bizottság által finanszírozott EuroCoDe (a demencia területén folytatott európai együttműködésre irányuló) európai projekt megállapításaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alzheimer Europe által koordinált és a Bizottság által finanszírozott EuroCoDe (a demencia területén folytatott európai együttműködésre irányuló) európai projekt megállapításaira,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Alzheimer-kórra és más demenciákra irányuló európai kezdeményezésről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményére (COM(2009)0380 végleges), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Alzheimer-kórra és más demenciákra irányuló európai kezdeményezésről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményére (COM(2009)0380 végleges),

| — | tekintettel az idegrendszeri betegségek tüneti kezelésére és jobb megértésére irányuló intenzívebb kutatások szükségességét hangsúlyozó, „Együtt az egészségért: európai uniós stratégiai megközelítés, 2008–2013” című bizottsági fehér könyv alapján meghatározott, az öregedő európai lakosság egészségi állapotának javítására irányuló uniós stratégiai célkitűzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az idegrendszeri betegségek tüneti kezelésére és jobb megértésére irányuló intenzívebb kutatások szükségességét hangsúlyozó, „Együtt az egészségért: európai uniós stratégiai megközelítés, 2008–2013” című bizottsági fehér könyv alapján meghatározott, az öregedő európai lakosság egészségi állapotának javítására irányuló uniós stratégiai célkitűzésre,

| — | tekintettel az idősek hosszú távú gondozásáról szóló, 2010. szeptember 9-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az idősek hosszú távú gondozásáról szóló, 2010. szeptember 9-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a nők idősödő társadalomban betöltött szerepéről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők idősödő társadalomban betöltött szerepéről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0366/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0366/2010),

| A. | mivel becslések szerint a világban 2010-re 35,6 millió lesz a demencia valamely formájában szenvedők száma, és mivel az előrejelzések szerint ez a szám 20 évente csaknem megkétszereződik, 2030-ra elérve akár a 65,7 milliót (a Nemzetközi Alzheimer Társaság 2010-es jelentése); és mivel az Alzheimer-kórban szenvedők számát a korai diagnózis nehézségei miatt alábecsülik, |
| --- | --- |

A.

mivel becslések szerint a világban 2010-re 35,6 millió lesz a demencia valamely formájában szenvedők száma, és mivel az előrejelzések szerint ez a szám 20 évente csaknem megkétszereződik, 2030-ra elérve akár a 65,7 milliót (a Nemzetközi Alzheimer Társaság 2010-es jelentése); és mivel az Alzheimer-kórban szenvedők számát a korai diagnózis nehézségei miatt alábecsülik,

| B. | mivel a demenciában szenvedő európaiak számát 9,9 millióra becsülik, és az esetek túlnyomó többségéért az Alzheimer-kór tehető felelőssé (a Nemzetközi Alzheimer Társaság 2010-es jelentése); mivel a degeneratív idegrendszeri betegségek ugyan minden életkorban előfordulhatnak, de az időseket érintő fogyatékosságok egyik legfőbb okát alkotják, és mivel az e betegségekben szenvedő emberek száma 2020-ra – a nyugdíjas korúak hosszabb várható élettartama és beszűkült társadalmi életvitele miatt – várhatóan drasztikusan emelkedni fog; mivel az érintett népesség száma csaknem megháromszorozódik, ha a demenciában szenvedők nem nyilvántartott tömegét is figyelembe vesszük, |
| --- | --- |

B.

mivel a demenciában szenvedő európaiak számát 9,9 millióra becsülik, és az esetek túlnyomó többségéért az Alzheimer-kór tehető felelőssé (a Nemzetközi Alzheimer Társaság 2010-es jelentése); mivel a degeneratív idegrendszeri betegségek ugyan minden életkorban előfordulhatnak, de az időseket érintő fogyatékosságok egyik legfőbb okát alkotják, és mivel az e betegségekben szenvedő emberek száma 2020-ra – a nyugdíjas korúak hosszabb várható élettartama és beszűkült társadalmi életvitele miatt – várhatóan drasztikusan emelkedni fog; mivel az érintett népesség száma csaknem megháromszorozódik, ha a demenciában szenvedők nem nyilvántartott tömegét is figyelembe vesszük,

| C. | mivel a 2009-es Alzheimer világjelentés szerint a demenciában szenvedő emberek teljes számának 28 %-át Európa adja, amivel Ázsia (35 %) mögött a második helyen áll, miközben a világ régiói közül Nyugat-Európában a legmagasabb (19 %) az e betegségben szenvedők aránya, |
| --- | --- |

C.

mivel a 2009-es Alzheimer világjelentés szerint a demenciában szenvedő emberek teljes számának 28 %-át Európa adja, amivel Ázsia (35 %) mögött a második helyen áll, miközben a világ régiói közül Nyugat-Európában a legmagasabb (19 %) az e betegségben szenvedők aránya,

| D. | mivel Európa népessége elöregszik, és a legtöbb európai országban a 80 év felettiek korcsoportja növekszik a leggyorsabban; mivel a nyugdíjas korú és az aktív népesség aránya az utóbbi hátrányára változik, és mivel ennek következtében az elkövetkezendő évtizedekben várhatóan a demencia jelenti majd a nemzeti szociális és egészségügyi ellátórendszerek – azon belül az informális és a hosszú távú ellátást biztosító létesítmények – fenntartható működése előtt álló egyik legnagyobb kihívást, |
| --- | --- |

D.

mivel Európa népessége elöregszik, és a legtöbb európai országban a 80 év felettiek korcsoportja növekszik a leggyorsabban; mivel a nyugdíjas korú és az aktív népesség aránya az utóbbi hátrányára változik, és mivel ennek következtében az elkövetkezendő évtizedekben várhatóan a demencia jelenti majd a nemzeti szociális és egészségügyi ellátórendszerek – azon belül az informális és a hosszú távú ellátást biztosító létesítmények – fenntartható működése előtt álló egyik legnagyobb kihívást,

| E. | mivel bizonyos becslések (a Nemzetközi Alzheimer Társaság 2010-es jelentése) szerint az Alzheimer-kór közvetlen orvosi és szociális ellátásának összköltsége Európában 135,04 milliárd dollárt tesz ki, |
| --- | --- |

E.

mivel bizonyos becslések (a Nemzetközi Alzheimer Társaság 2010-es jelentése) szerint az Alzheimer-kór közvetlen orvosi és szociális ellátásának összköltsége Európában 135,04 milliárd dollárt tesz ki,

| F. | mivel a betegség korai felismerése hozzájárulhat az egészségügyi költségek mérsékléséhez Európában, |
| --- | --- |

F.

mivel a betegség korai felismerése hozzájárulhat az egészségügyi költségek mérsékléséhez Európában,

| G. | mivel az Európai Uniónak jelenleg nem áll rendelkezésére kellőképpen pontos statisztika a demenciáról – és különösen a degeneratív idegrendszeri betegségekről –, és mivel a becslések között az alapul vett tanulmánytól függően akár háromszoros eltérés is lehet; mivel ezért alapvető fontosságú, hogy közös és szigorúan meghatározott mutatók alapján európai szintű epidemiológiai felmérések készüljenek, |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Uniónak jelenleg nem áll rendelkezésére kellőképpen pontos statisztika a demenciáról – és különösen a degeneratív idegrendszeri betegségekről –, és mivel a becslések között az alapul vett tanulmánytól függően akár háromszoros eltérés is lehet; mivel ezért alapvető fontosságú, hogy közös és szigorúan meghatározott mutatók alapján európai szintű epidemiológiai felmérések készüljenek,

| H. | mivel a demencia következményei a társadalomra és a gazdaságra is kihatnak, és a tagállamok valamennyi egészségügyi rendszerét érintik, |
| --- | --- |

H.

mivel a demencia következményei a társadalomra és a gazdaságra is kihatnak, és a tagállamok valamennyi egészségügyi rendszerét érintik,

| I. | mivel ahhoz, hogy előre láthassuk az Alzheimer-kór és a demencia egyéb formáinak gazdasági és társadalmi hatásait, be kell ruházni a tudományos kutatásokba és az ellátási rendszerek hatékonyságába, |
| --- | --- |

I.

mivel ahhoz, hogy előre láthassuk az Alzheimer-kór és a demencia egyéb formáinak gazdasági és társadalmi hatásait, be kell ruházni a tudományos kutatásokba és az ellátási rendszerek hatékonyságába,

| J. | mivel e téren a kutatási erőfeszítések nagy részét a tagállamok teszik viszonylag alacsony nemzetek közötti koordináció keretében, ami széttagoltsághoz, illetve az ismeretek és a legjobb gyakorlat tagállamok közötti korlátozott megosztásához vezet, és mivel Európában az Alzheimer-kórral kapcsolatos kutatás nem tud lépést tartani az egyéb betegségekre irányuló kutatásokkal, |
| --- | --- |

J.

mivel e téren a kutatási erőfeszítések nagy részét a tagállamok teszik viszonylag alacsony nemzetek közötti koordináció keretében, ami széttagoltsághoz, illetve az ismeretek és a legjobb gyakorlat tagállamok közötti korlátozott megosztásához vezet, és mivel Európában az Alzheimer-kórral kapcsolatos kutatás nem tud lépést tartani az egyéb betegségekre irányuló kutatásokkal,

| K. | mivel az Alzheimer Europe közelmúltbeli megállapításai szerint az Unióban az Alzheimer-kórt sokszor nem ismerik fel, valamint a tagállamok között egyenlőtlenségek állnak fenn a megelőzés, a kezeléshez való hozzáférés és a megfelelő szolgáltatások nyújtása tekintetében, |
| --- | --- |

K.

mivel az Alzheimer Europe közelmúltbeli megállapításai szerint az Unióban az Alzheimer-kórt sokszor nem ismerik fel, valamint a tagállamok között egyenlőtlenségek állnak fenn a megelőzés, a kezeléshez való hozzáférés és a megfelelő szolgáltatások nyújtása tekintetében,

| L. | mivel a legújabb kutatási eredmények alapján az Alzheimer-kór kialakulásában jelentős szerepet játszhat az étrend, vagyis a demenciának az egyénre szabott beavatkozásokon keresztüli megelőzését kiemelten kell kezelni, és különös figyelmet kell szentelni az olyan megelőzési tényezőknek, mint az egészséges táplálkozás, a fizikai és szellemi aktivitás előmozdítása, valamint a szív- és érrendszeri kockázati tényezők – például a cukorbetegség, a magas koleszterinszint, a magas vérnyomás és a dohányzás – féken tartása, |
| --- | --- |

L.

mivel a legújabb kutatási eredmények alapján az Alzheimer-kór kialakulásában jelentős szerepet játszhat az étrend, vagyis a demenciának az egyénre szabott beavatkozásokon keresztüli megelőzését kiemelten kell kezelni, és különös figyelmet kell szentelni az olyan megelőzési tényezőknek, mint az egészséges táplálkozás, a fizikai és szellemi aktivitás előmozdítása, valamint a szív- és érrendszeri kockázati tényezők – például a cukorbetegség, a magas koleszterinszint, a magas vérnyomás és a dohányzás – féken tartása,

| M. | mivel egyre szélesebb körben elismerik, hogy a degeneratív idegrendszeri betegségeknek az európai népességre gyakorolt hatása olyan jelentős, hogy azt egyetlen tagállam sem képes egyedül kezelni; mivel ebből kifolyólag a tagállamokban és az Európai Unióban jelentős mértékben fokozni kell az Alzheimer-kór okaira, megelőzésére és kezelésére irányuló innovatív és multidiszciplináris klinikai kutatási tevékenységek terén való együttműködést és koordinációt, az információk megosztását és az ágazat számára rendelkezésre álló források szintjét, az európai társadalmak számára alapvető kihívássá vált degeneratív idegrendszeri betegségek – különösen az Alzheimer-kór – leküzdése érdekében, |
| --- | --- |

M.

mivel egyre szélesebb körben elismerik, hogy a degeneratív idegrendszeri betegségeknek az európai népességre gyakorolt hatása olyan jelentős, hogy azt egyetlen tagállam sem képes egyedül kezelni; mivel ebből kifolyólag a tagállamokban és az Európai Unióban jelentős mértékben fokozni kell az Alzheimer-kór okaira, megelőzésére és kezelésére irányuló innovatív és multidiszciplináris klinikai kutatási tevékenységek terén való együttműködést és koordinációt, az információk megosztását és az ágazat számára rendelkezésre álló források szintjét, az európai társadalmak számára alapvető kihívássá vált degeneratív idegrendszeri betegségek – különösen az Alzheimer-kór – leküzdése érdekében,

| N. | mivel ennek az európai kezdeményezésnek nem az a célja, hogy felváltsa az Alzheimer-kór és a demencia egyéb formáinak leküzdésére irányuló, már létező nemzeti terveket, hanem inkább az e területtel kapcsolatos európai kutatás hatékonyabb koordinálására kellene használni, |
| --- | --- |

N.

mivel ennek az európai kezdeményezésnek nem az a célja, hogy felváltsa az Alzheimer-kór és a demencia egyéb formáinak leküzdésére irányuló, már létező nemzeti terveket, hanem inkább az e területtel kapcsolatos európai kutatás hatékonyabb koordinálására kellene használni,

| O. | mivel a demencia nem csupán magukat a betegeket sújtó pusztító betegség, hanem – jó minőségű megfelelő ellátás hiányában – egyben igen súlyos teherré is válhat a betegek rokonai és gondozói számára, tekintettel azokra az érzelmi, fizikai és pénzügyi nehézségekre, amelyekkel a demencia bármely formája által érintettek rokonainak és barátainak szembe kell nézniük; mivel minden beteg családjában átlagosan három fő viseli e terhet, e becslés szerint a demencia valamilyen formában mintegy 19 millió európait érint közvetlenül, |
| --- | --- |

O.

mivel a demencia nem csupán magukat a betegeket sújtó pusztító betegség, hanem – jó minőségű megfelelő ellátás hiányában – egyben igen súlyos teherré is válhat a betegek rokonai és gondozói számára, tekintettel azokra az érzelmi, fizikai és pénzügyi nehézségekre, amelyekkel a demencia bármely formája által érintettek rokonainak és barátainak szembe kell nézniük; mivel minden beteg családjában átlagosan három fő viseli e terhet, e becslés szerint a demencia valamilyen formában mintegy 19 millió európait érint közvetlenül,

| P. | mivel az Alzheimer-kórban szenvedők számára biztosított intézményi ellátás kapacitáshiánnyal küzd, és ez a hiány a jövőben csak súlyosbodni fog; mivel nincsen elegendő számú, az Alzheimer-kórban szenvedők gondozását végző egészségügyi szakember és szociális munkás, és ez a hiány a jövőben fokozódni fog; mivel ugyanakkor egyértelmű, hogy az ilyen betegek számára az a legjobb megoldás, ha lehetővé tesszük számukra, hogy megszokott otthoni környezetükben maradhassanak, |
| --- | --- |

P.

mivel az Alzheimer-kórban szenvedők számára biztosított intézményi ellátás kapacitáshiánnyal küzd, és ez a hiány a jövőben csak súlyosbodni fog; mivel nincsen elegendő számú, az Alzheimer-kórban szenvedők gondozását végző egészségügyi szakember és szociális munkás, és ez a hiány a jövőben fokozódni fog; mivel ugyanakkor egyértelmű, hogy az ilyen betegek számára az a legjobb megoldás, ha lehetővé tesszük számukra, hogy megszokott otthoni környezetükben maradhassanak,

| Q. | mivel a demenciában szenvedőkkel és a gondozók támogatásával kapcsolatban az Európai Uniónak és a tagállamoknak hármas célkitűzés megvalósítására kell törekedniük: minőségi ellátást kell nyújtaniuk a betegek számára, gondoskodniuk kell arról, hogy a gondozók az igényeikhez igazítva pihenőidőszakokat vehessenek igénybe, valamint biztosítaniuk kell, hogy a betegeket vagy otthon, vagy magas színvonalú, innovatív gondozási intézményben ápolhassák, |
| --- | --- |

Q.

mivel a demenciában szenvedőkkel és a gondozók támogatásával kapcsolatban az Európai Uniónak és a tagállamoknak hármas célkitűzés megvalósítására kell törekedniük: minőségi ellátást kell nyújtaniuk a betegek számára, gondoskodniuk kell arról, hogy a gondozók az igényeikhez igazítva pihenőidőszakokat vehessenek igénybe, valamint biztosítaniuk kell, hogy a betegeket vagy otthon, vagy magas színvonalú, innovatív gondozási intézményben ápolhassák,

| R. | mivel a modern távorvosi szolgáltatások rendkívül hatékony segítséget nyújthatnak az Alzheimer-kórban szenvedők és gondozóik számára, és ezzel javíthatják a betegek életminőségét megszokott környezetükben, így az intézményi ellátás kiváló alternatíváját jelenthetik, |
| --- | --- |

R.

mivel a modern távorvosi szolgáltatások rendkívül hatékony segítséget nyújthatnak az Alzheimer-kórban szenvedők és gondozóik számára, és ezzel javíthatják a betegek életminőségét megszokott környezetükben, így az intézményi ellátás kiváló alternatíváját jelenthetik,

| S. | mivel az Alzheimer-kórhoz megbélyegzés fűződik, a betegséggel és az érintett betegekkel kapcsolatos magatartásformák folytán pedig a betegek, családjuk és hozzátartozóik magukra maradnak; mivel a probléma általános megközelítése továbbra is helytelen, aminek következtében a betegek és hozzátartozóik sorsa a társadalmi kirekesztődés; mivel ezért szükség van a demenciához kapcsolódó megbélyegzés, előítéletek és megkülönböztetés jobb megértésére, mint ahogy annak kutatására is, hogy miképpen előzhető meg a társadalmi kirekesztés, valamint hogyan lehet ösztönözni olyan magatartásformákra, amelyek révén bármiféle fellépés során megőrizhető a demenciában szenvedők méltósága és ember volta, |
| --- | --- |

S.

mivel az Alzheimer-kórhoz megbélyegzés fűződik, a betegséggel és az érintett betegekkel kapcsolatos magatartásformák folytán pedig a betegek, családjuk és hozzátartozóik magukra maradnak; mivel a probléma általános megközelítése továbbra is helytelen, aminek következtében a betegek és hozzátartozóik sorsa a társadalmi kirekesztődés; mivel ezért szükség van a demenciához kapcsolódó megbélyegzés, előítéletek és megkülönböztetés jobb megértésére, mint ahogy annak kutatására is, hogy miképpen előzhető meg a társadalmi kirekesztés, valamint hogyan lehet ösztönözni olyan magatartásformákra, amelyek révén bármiféle fellépés során megőrizhető a demenciában szenvedők méltósága és ember volta,

| T. | mivel a betegek életminőségének javítása gyakran összefügg a betegek hozzátartozóinak érzelmi életével, |
| --- | --- |

T.

mivel a betegek életminőségének javítása gyakran összefügg a betegek hozzátartozóinak érzelmi életével,

| U. | mivel a segítő csoportok megfelelő alkalmat biztosítanak a közös gondolkodásra annak érdekében, hogy a betegek hozzátartozói megoszthassák egymással „tudatos felelősségüket”, |
| --- | --- |

U.

mivel a segítő csoportok megfelelő alkalmat biztosítanak a közös gondolkodásra annak érdekében, hogy a betegek hozzátartozói megoszthassák egymással „tudatos felelősségüket”,

| V. | mivel az Alzheimer-kórt és a demencia egyéb formáit nem szabad az öregedéssel járó normális problémának tekinteni, és ezzel megvonni a betegektől a megfelelő kezeléshez, orvosi segítséghez és szakellátáshoz való jogukat, |
| --- | --- |

V.

mivel az Alzheimer-kórt és a demencia egyéb formáit nem szabad az öregedéssel járó normális problémának tekinteni, és ezzel megvonni a betegektől a megfelelő kezeléshez, orvosi segítséghez és szakellátáshoz való jogukat,

| W. | mivel, bár az Alzheimer-kór társadalmi ismertsége és a vele kapcsolatos tudományos ismeretek jelentősen bővültek, különösen arra vonatkozóan, hogy a betegség nem csupán klinikai demencia, hanem korai demenciás rohamok formájában is jelentkezhet, a terápiás lehetőségek még mindig a szimptomatikus gyógyszeres kezelésre korlátozódnak, mivel jelenleg szembetűnő különbségek tapasztalhatók a tagállamok között – sőt a tagállamokon belül is –, illetve hiányosságok vannak a szakemberek képzése és minősítése terén, a diagnosztizáláshoz és a kutatáshoz szükséges felszerelés nem áll rendelkezésre, az Alzheimer-kór megállapítására pedig gyakran csak a betegség megjelenése után több évvel kerül sor, aminek következtében háttérbe szorulnak a betegség lassítására alkalmas kezelési módok, |
| --- | --- |

W.

mivel, bár az Alzheimer-kór társadalmi ismertsége és a vele kapcsolatos tudományos ismeretek jelentősen bővültek, különösen arra vonatkozóan, hogy a betegség nem csupán klinikai demencia, hanem korai demenciás rohamok formájában is jelentkezhet, a terápiás lehetőségek még mindig a szimptomatikus gyógyszeres kezelésre korlátozódnak, mivel jelenleg szembetűnő különbségek tapasztalhatók a tagállamok között – sőt a tagállamokon belül is –, illetve hiányosságok vannak a szakemberek képzése és minősítése terén, a diagnosztizáláshoz és a kutatáshoz szükséges felszerelés nem áll rendelkezésre, az Alzheimer-kór megállapítására pedig gyakran csak a betegség megjelenése után több évvel kerül sor, aminek következtében háttérbe szorulnak a betegség lassítására alkalmas kezelési módok,

| X. | mivel az Alzheimer-kór megbízható biológiai markereinek alkalmazásában a közelmúltban bekövetkezett előrelépés ösztönözte az Alzheimer-kórt klinikai entitásként körülíró új kritériumok kidolgozását, amelyek alapján a kór nem csak egy, az emlékezetet és az észlelést befolyásoló szakaszból áll, hanem van egy korábbi szakasza is, |
| --- | --- |

X.

mivel az Alzheimer-kór megbízható biológiai markereinek alkalmazásában a közelmúltban bekövetkezett előrelépés ösztönözte az Alzheimer-kórt klinikai entitásként körülíró új kritériumok kidolgozását, amelyek alapján a kór nem csak egy, az emlékezetet és az észlelést befolyásoló szakaszból áll, hanem van egy korábbi szakasza is,

| Y. | mivel az Alzheimer-kór és a demencia egyéb formái nemcsak az időseket, hanem a fiatalokat is érinthetik; mivel javítani kell a fiatal betegeknek a diagnosztikai eszközökhöz, a kutatáshoz és az ellátáshoz, a támogatáshoz és a szálláshoz való hozzáférését, |
| --- | --- |

Y.

mivel az Alzheimer-kór és a demencia egyéb formái nemcsak az időseket, hanem a fiatalokat is érinthetik; mivel javítani kell a fiatal betegeknek a diagnosztikai eszközökhöz, a kutatáshoz és az ellátáshoz, a támogatáshoz és a szálláshoz való hozzáférését,

| Z. | mivel a lakosság és a szakma Alzheimer-kórral kapcsolatos tájékozottságának nemzeti és európai szintű növelése képessé teszi a lakosságot a betegség korai tüneteinek felismerésére, a korai diagnosztizálás lehetőségeinek megtalálására, valamint arra, hogy már a betegség korai szakaszában hozzáférhessen a kezeléshez és a szolgáltatásokhoz, |
| --- | --- |

Z.

mivel a lakosság és a szakma Alzheimer-kórral kapcsolatos tájékozottságának nemzeti és európai szintű növelése képessé teszi a lakosságot a betegség korai tüneteinek felismerésére, a korai diagnosztizálás lehetőségeinek megtalálására, valamint arra, hogy már a betegség korai szakaszában hozzáférhessen a kezeléshez és a szolgáltatásokhoz,

| AA. | mivel az Alzheimer-kór demenciát megelőző szakaszára való jobb odafigyelés hozzájárulhat olyan megfelelő terápiás beavatkozások kidolgozásához, amelyek lehetővé teszik a betegség lefolyásának lassítását, és ezzel késleltethetik a betegnek az Alzheimer-kór súlyos, vagyis a leginkább egészségkárosító szakaszába történő eljutását, |
| --- | --- |

AA.

mivel az Alzheimer-kór demenciát megelőző szakaszára való jobb odafigyelés hozzájárulhat olyan megfelelő terápiás beavatkozások kidolgozásához, amelyek lehetővé teszik a betegség lefolyásának lassítását, és ezzel késleltethetik a betegnek az Alzheimer-kór súlyos, vagyis a leginkább egészségkárosító szakaszába történő eljutását,

| AB. | mivel (a csupán tüneti kezelésre alkalmas gyógyszerek helyett) a hatékony betegségmódosító szerek kifejlesztése az Alzheimer-kórban szenvedő betegek kritikus és eddig ki nem elégített igénye, |
| --- | --- |

AB.

mivel (a csupán tüneti kezelésre alkalmas gyógyszerek helyett) a hatékony betegségmódosító szerek kifejlesztése az Alzheimer-kórban szenvedő betegek kritikus és eddig ki nem elégített igénye,

| AC. | mivel továbbá a demenciás esetek majdnem 70 %-ában felállított Alzheimer-diagnózis nem veszi teljes mértékben figyelembe a betegekben előforduló agykárosodások sokféleségét, valamint azt, hogy a fiatal és az idős betegek nem ugyanazt a patológiás és klinikai képet mutatják, |
| --- | --- |

AC.

mivel továbbá a demenciás esetek majdnem 70 %-ában felállított Alzheimer-diagnózis nem veszi teljes mértékben figyelembe a betegekben előforduló agykárosodások sokféleségét, valamint azt, hogy a fiatal és az idős betegek nem ugyanazt a patológiás és klinikai képet mutatják,

| 1. | felhívja a Tanácsot, hogy nyilvánítsa a demenciát uniós egészségügyi prioritásnak, és határozottan sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki konkrét nemzeti terveket és stratégiákat az Alzheimer-kórra vonatkozóan a demencia szociális és egészségügyi következményeinek kezelése, a demenciában szenvedők és családjuk számára szolgáltatások és támogatás biztosítása céljából, ahogyan ezt számos olyan tagállam már megtette, ahol az Alzheimer-kórra és a hasonló betegségekre vonatkozó, 2008-ban indított terv lehetővé tette az egészségügyi és a szociális ellátás koordinálását, valamint e betegségek nemzeti szintű klinikai vizsgálatát és alapkutatását; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Tanácsot, hogy nyilvánítsa a demenciát uniós egészségügyi prioritásnak, és határozottan sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki konkrét nemzeti terveket és stratégiákat az Alzheimer-kórra vonatkozóan a demencia szociális és egészségügyi következményeinek kezelése, a demenciában szenvedők és családjuk számára szolgáltatások és támogatás biztosítása céljából, ahogyan ezt számos olyan tagállam már megtette, ahol az Alzheimer-kórra és a hasonló betegségekre vonatkozó, 2008-ban indított terv lehetővé tette az egészségügyi és a szociális ellátás koordinálását, valamint e betegségek nemzeti szintű klinikai vizsgálatát és alapkutatását;

| 2. | üdvözli a tagállamok által támogatott közös uniós programozási kezdeményezést, melynek célja az Alzheimer-kórral és az egyéb degeneratív idegrendszeri betegségekkel kapcsolatos kutatás fellendítése, és bátorítja az Európai Bizottságot, hogy továbbra is indítson fellépéseket az Alzheimer-kór és egyéb degeneratív idegrendszeri betegségek kezelése előtt álló egészségügyi, társadalmi, technológiai és környezeti kihívások leküzdésére; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a tagállamok által támogatott közös uniós programozási kezdeményezést, melynek célja az Alzheimer-kórral és az egyéb degeneratív idegrendszeri betegségekkel kapcsolatos kutatás fellendítése, és bátorítja az Európai Bizottságot, hogy továbbra is indítson fellépéseket az Alzheimer-kór és egyéb degeneratív idegrendszeri betegségek kezelése előtt álló egészségügyi, társadalmi, technológiai és környezeti kihívások leküzdésére;

| 3. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az egészségügyi megelőzési politikával kapcsolatos jövőbeli fellépések kidolgozása során vegyék figyelembe a demencia fogalmát, különösen annak a szív- és érrendszeri panaszokkal, a szellemi egészséggel, a testmozgással, az egészségügyi oktatással és az új technológiákkal való összefüggései kapcsán; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az egészségügyi megelőzési politikával kapcsolatos jövőbeli fellépések kidolgozása során vegyék figyelembe a demencia fogalmát, különösen annak a szív- és érrendszeri panaszokkal, a szellemi egészséggel, a testmozgással, az egészségügyi oktatással és az új technológiákkal való összefüggései kapcsán;

| 4. | felszólítja a tagállamokat, hogy az „egészséges életmód a szellemi egészségért” koncepciójának népszerűsítésén keresztül nyújtsanak az életmóddal kapcsolatos tájékoztatást az uniós polgárok számára, melynek célja az Alzheimer-kór és a demencia egyéb formái kialakulásának késleltetése vagy megelőzése; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a tagállamokat, hogy az „egészséges életmód a szellemi egészségért” koncepciójának népszerűsítésén keresztül nyújtsanak az életmóddal kapcsolatos tájékoztatást az uniós polgárok számára, melynek célja az Alzheimer-kór és a demencia egyéb formái kialakulásának késleltetése vagy megelőzése;

| 5. | javasolja a Tanácsnak és a Bizottságnak, hogy fontolják meg a szellemi egészség európai évének meghirdetését – a szeptember 21-i Alzheimer-világnap kiegészítéseképpen – annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet az aggyal kapcsolatos időskori megbetegedésekre és e betegségek korai tüneteinek felismerési és azonosítási lehetőségeire, és ennek keretében szervezzenek olyan tájékoztatási kampányokat, amelyek e betegségek megelőzésével, valamint az agyi érkatasztrófák kezelésével foglalkoznak; ezen európai évnek továbbá elő kell mozdítania a bevált gyakorlatok európai országok közötti cseréjét; |
| --- | --- |

5.

javasolja a Tanácsnak és a Bizottságnak, hogy fontolják meg a szellemi egészség európai évének meghirdetését – a szeptember 21-i Alzheimer-világnap kiegészítéseképpen – annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet az aggyal kapcsolatos időskori megbetegedésekre és e betegségek korai tüneteinek felismerési és azonosítási lehetőségeire, és ennek keretében szervezzenek olyan tájékoztatási kampányokat, amelyek e betegségek megelőzésével, valamint az agyi érkatasztrófák kezelésével foglalkoznak; ezen európai évnek továbbá elő kell mozdítania a bevált gyakorlatok európai országok közötti cseréjét;

| 6. | rámutat arra, hogy a) az egyre öregedő társadalom és b) az államháztartásokra és a magánszféra termelékenységére nehezedő, az elöregedő népességre fordított kiadások emelkedése miatti, egyre növekvő nyomás strukturális problémát fog jelenteni a tagállamok számára; az Európai Uniónak ezért hosszú távú stratégiájába be kell építenie a megelőzés elvének határozott támogatására irányuló politikát (egyrészt az orvosi gyakorlatban, másrészt az egészségesebb életmód előmozdításában); az egészségügyi mutatók hozzá fognak járulni a gazdasági mutatók jelentős javulásához; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy a) az egyre öregedő társadalom és b) az államháztartásokra és a magánszféra termelékenységére nehezedő, az elöregedő népességre fordított kiadások emelkedése miatti, egyre növekvő nyomás strukturális problémát fog jelenteni a tagállamok számára; az Európai Uniónak ezért hosszú távú stratégiájába be kell építenie a megelőzés elvének határozott támogatására irányuló politikát (egyrészt az orvosi gyakorlatban, másrészt az egészségesebb életmód előmozdításában); az egészségügyi mutatók hozzá fognak járulni a gazdasági mutatók jelentős javulásához;

| 7. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy ismerjék el a betegképviseleti szervezetek szerepét a degeneratív idegrendszeri betegségek területén, valamint vonják be őket a tájékoztatási és megelőzési kampányokba, a demenciabetegek számára biztosított támogatási intézkedésekbe, valamint a kutatási programok előkészítésébe; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy ismerjék el a betegképviseleti szervezetek szerepét a degeneratív idegrendszeri betegségek területén, valamint vonják be őket a tájékoztatási és megelőzési kampányokba, a demenciabetegek számára biztosított támogatási intézkedésekbe, valamint a kutatási programok előkészítésébe;

| 8. | javasolja, hogy a Bizottság fontolja meg az „ápolók napja” bevezetését, melynek célja, hogy Európa-szerte felhívja a figyelmet a hivatásos és nem hivatásos ápolók kiemelkedő szerepére és elismertesse azt; |
| --- | --- |

8.

javasolja, hogy a Bizottság fontolja meg az „ápolók napja” bevezetését, melynek célja, hogy Európa-szerte felhívja a figyelmet a hivatásos és nem hivatásos ápolók kiemelkedő szerepére és elismertesse azt;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az Alzheimer-kór megelőzését vagy lefolyásának lassítását célzó hatékony beavatkozások felfedezése rendkívül sürgős; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az Alzheimer-kór megelőzését vagy lefolyásának lassítását célzó hatékony beavatkozások felfedezése rendkívül sürgős;

| 10. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket az uniós lakosság demenciával kapcsolatos tájékozottságának növelése érdekében, ezzel megkönnyítve a demencia korai tüneteinek felismerését, és így a korai diagnózist és az azzal járó kezelést és megfelelő támogatást; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket az uniós lakosság demenciával kapcsolatos tájékozottságának növelése érdekében, ezzel megkönnyítve a demencia korai tüneteinek felismerését, és így a korai diagnózist és az azzal járó kezelést és megfelelő támogatást;

| 11. | hangsúlyozza a megelőzés elsőrendű fontosságát, valamint azt, hogy a hatékony beavatkozások érdekében fontos a korai diagnosztizálás; hangsúlyozza, hogy a közvetlen kutatás, a rehabilitáció és a fellépés érdekében szükség van – különösen a tünetmentes és a cselekvőképesség elvesztését megelőző időszakok tekintetében – epidemiológiai és klinikai adatokra, és felhívja a tagállamokat ezek javítására; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza a megelőzés elsőrendű fontosságát, valamint azt, hogy a hatékony beavatkozások érdekében fontos a korai diagnosztizálás; hangsúlyozza, hogy a közvetlen kutatás, a rehabilitáció és a fellépés érdekében szükség van – különösen a tünetmentes és a cselekvőképesség elvesztését megelőző időszakok tekintetében – epidemiológiai és klinikai adatokra, és felhívja a tagállamokat ezek javítására;

| 12. | rámutat, hogy jelenleg az Alzheimer-kór megelőzésére nincs külön politika, és ezért felhív egy olyan, többek között uniós szintű politika kidolgozására, amely a betegek fizikai és szellemi aktivitásának megőrzését szolgáló környezet kialakításának szükségességén, valamint „Az étrend, a testmozgás és az egészség európai cselekvési programja” által ajánlott étrend elérhetőségén, továbbá mind az aktív, mind a passzív dohányzás csökkentésére irányuló összes politika népszerűsítésén alapszik; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy jelenleg az Alzheimer-kór megelőzésére nincs külön politika, és ezért felhív egy olyan, többek között uniós szintű politika kidolgozására, amely a betegek fizikai és szellemi aktivitásának megőrzését szolgáló környezet kialakításának szükségességén, valamint „Az étrend, a testmozgás és az egészség európai cselekvési programja” által ajánlott étrend elérhetőségén, továbbá mind az aktív, mind a passzív dohányzás csökkentésére irányuló összes politika népszerűsítésén alapszik;

| 13. | meggyőződése, hogy az Alzheimer-kór meghatározására szolgáló új kritériumok kidolgozásával foglalkozó nemzetközi munkacsoport által nemrégiben javasolt korai diagnosztikai vizsgálatok, a kockázati tényezők kutatatása és a korai diagnózis kritériumainak meghatározása alapvető fontosságúak; |
| --- | --- |

13.

meggyőződése, hogy az Alzheimer-kór meghatározására szolgáló új kritériumok kidolgozásával foglalkozó nemzetközi munkacsoport által nemrégiben javasolt korai diagnosztikai vizsgálatok, a kockázati tényezők kutatatása és a korai diagnózis kritériumainak meghatározása alapvető fontosságúak;

| 14. | ösztönzi a tagállamokat, hogy vállaljanak aktív szerepet a korai diagnózis új kritériumainak megállapítására szolgáló közös protokollok meghatározásában, kidolgozásában és végrehajtásában, hogy a demencia és a demenciát megelőző állapot kezelésére szolgáló újabb és újabb terápiák kidolgozása érdekében határozzanak meg a betegség előrehaladásának mérésére szolgáló biológiai markereket, valamint hogy állapodjanak meg egy közös kutatási menetrendben a degeneratív idegrendszeri betegségek terén, és ezáltal csökkentsék a diagnózis és a kezelés terén fennálló, tagállamok közötti és tagállamokon belüli egyenlőtlenségeket; hangsúlyozza, hogy a betegségmarkerek értékelésére szolgáló szabványosított operatív eljárások kulcsfontosságúak lesznek a gyógyszerek felfedezése és az Alzheimer-kórban szenvedők hatékonyabb, technológiailag támogatott ellátásának fejlesztése szempontjából; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi a tagállamokat, hogy vállaljanak aktív szerepet a korai diagnózis új kritériumainak megállapítására szolgáló közös protokollok meghatározásában, kidolgozásában és végrehajtásában, hogy a demencia és a demenciát megelőző állapot kezelésére szolgáló újabb és újabb terápiák kidolgozása érdekében határozzanak meg a betegség előrehaladásának mérésére szolgáló biológiai markereket, valamint hogy állapodjanak meg egy közös kutatási menetrendben a degeneratív idegrendszeri betegségek terén, és ezáltal csökkentsék a diagnózis és a kezelés terén fennálló, tagállamok közötti és tagállamokon belüli egyenlőtlenségeket; hangsúlyozza, hogy a betegségmarkerek értékelésére szolgáló szabványosított operatív eljárások kulcsfontosságúak lesznek a gyógyszerek felfedezése és az Alzheimer-kórban szenvedők hatékonyabb, technológiailag támogatott ellátásának fejlesztése szempontjából;

| 15. | ösztönzi a tagállamokat annak biztosítására, hogy az Alzheimer-kór kialakulásának lassítására szolgáló gyógyszerek eljussanak az összes, és nem csak a súlyos Alzheimer-kórral diagnosztizált beteghez; |
| --- | --- |

15.

ösztönzi a tagállamokat annak biztosítására, hogy az Alzheimer-kór kialakulásának lassítására szolgáló gyógyszerek eljussanak az összes, és nem csak a súlyos Alzheimer-kórral diagnosztizált beteghez;

| 16. | ösztönzi a Bizottságot, hogy készítsen a korai felismerés közös eszközeinek kifejlesztésére és megvalósítására szolgáló útmutatót, amely a beteg emlékezeti állapotának multidiszciplináris felmérésén alapul, valamint dolgozzon ki a betegeknek és családjuknak a betegség kialakulásának kezeléséhez szükséges lehető legjobb keretet nyújtó, személyre szabott értesítő és információs rendszert; |
| --- | --- |

16.

ösztönzi a Bizottságot, hogy készítsen a korai felismerés közös eszközeinek kifejlesztésére és megvalósítására szolgáló útmutatót, amely a beteg emlékezeti állapotának multidiszciplináris felmérésén alapul, valamint dolgozzon ki a betegeknek és családjuknak a betegség kialakulásának kezeléséhez szükséges lehető legjobb keretet nyújtó, személyre szabott értesítő és információs rendszert;

| 17. | ösztönzi a tagállamokat, hogy országszerte hozzanak létre szakosodott központokat, és lássák el azokat megfelelő orvosi műszerekkel (többek között MRI-készülékekkel, amelyek jelentősége a demencia kutatásában vitathatatlan); |
| --- | --- |

17.

ösztönzi a tagállamokat, hogy országszerte hozzanak létre szakosodott központokat, és lássák el azokat megfelelő orvosi műszerekkel (többek között MRI-készülékekkel, amelyek jelentősége a demencia kutatásában vitathatatlan);

| 18. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a kutatási cselekvési tervek kidolgozásakor vegyék figyelembe a demencia és az Alzheimer-kór gyors terjedését és hatásait; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a kutatási cselekvési tervek kidolgozásakor vegyék figyelembe a demencia és az Alzheimer-kór gyors terjedését és hatásait;

| 19. | sürgeti a tagállamokat, hogy a demenciával és az Alzheimer-kórral – és többek között a megelőzéssel – kapcsolatos kutatások terén a támogatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében dolgozzanak ki e betegségek társadalomra gyakorolt gazdasági hatását arányosan kezelő politikákat; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a tagállamokat, hogy a demenciával és az Alzheimer-kórral – és többek között a megelőzéssel – kapcsolatos kutatások terén a támogatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében dolgozzanak ki e betegségek társadalomra gyakorolt gazdasági hatását arányosan kezelő politikákat;

| 20. | hangsúlyozza a multidiszciplináris megközelítés alkalmazásának fontosságát arra vonatkozóan, hogy az európai kutatás terén megvalósított együttműködés és koordináció milyen módon javíthatja az ismereteket, a diagnózist, a kezelést, a megelőzést, valamint a betegek, családjuk és gondozóik jólétére vonatkozó szociális kutatásokat; úgy véli, hogy az új diagnosztikai kritériumok validálásával kapcsolatos kutatás, a korai szűrővizsgálatok fejlesztése, valamint a betegségnek a demenciát megelőző fázistól az előrehaladott szakaszokig való kifejlődésében szerepet játszó kockázati tényezők azonosítása alapvető fontosságú; javasolja, hogy a betegek képviselőit, az egészségügyi szervezeteket és az egészségügyi szolgáltatásokat nyújtó szervezeteket vonják be a folyamatba; mindezek fényében valódi hozzáadott értéknek tekinti a nemzetek közötti együttműködés keretében végzett nagyléptékű epidemiológiai és klinikai tanulmányokat; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a multidiszciplináris megközelítés alkalmazásának fontosságát arra vonatkozóan, hogy az európai kutatás terén megvalósított együttműködés és koordináció milyen módon javíthatja az ismereteket, a diagnózist, a kezelést, a megelőzést, valamint a betegek, családjuk és gondozóik jólétére vonatkozó szociális kutatásokat; úgy véli, hogy az új diagnosztikai kritériumok validálásával kapcsolatos kutatás, a korai szűrővizsgálatok fejlesztése, valamint a betegségnek a demenciát megelőző fázistól az előrehaladott szakaszokig való kifejlődésében szerepet játszó kockázati tényezők azonosítása alapvető fontosságú; javasolja, hogy a betegek képviselőit, az egészségügyi szervezeteket és az egészségügyi szolgáltatásokat nyújtó szervezeteket vonják be a folyamatba; mindezek fényében valódi hozzáadott értéknek tekinti a nemzetek közötti együttműködés keretében végzett nagyléptékű epidemiológiai és klinikai tanulmányokat;

| 21. | rámutat a degeneratív idegrendszeri betegségeket kutató 34 projekt összesen 159 millió eurós európai uniós támogatásának jelentőségére; mindazonáltal alapvető fontosságúnak tartja, hogy a közelgő nyolcadik kutatási és fejlesztési keretprogram figyelmet szenteljen a kutatások, és különösen az Alzheimer-kórra vonatkozó kutatások elaprózódásának, és néhány nagyobb projektre összpontosítson, köztük a még kevéssé felderített gyógyszer nélküli, viselkedés- és kognitív terápiákra; |
| --- | --- |

21.

rámutat a degeneratív idegrendszeri betegségeket kutató 34 projekt összesen 159 millió eurós európai uniós támogatásának jelentőségére; mindazonáltal alapvető fontosságúnak tartja, hogy a közelgő nyolcadik kutatási és fejlesztési keretprogram figyelmet szenteljen a kutatások, és különösen az Alzheimer-kórra vonatkozó kutatások elaprózódásának, és néhány nagyobb projektre összpontosítson, köztük a még kevéssé felderített gyógyszer nélküli, viselkedés- és kognitív terápiákra;

| 22. | úgy véli, hogy a korai diagnosztikai vizsgálatok, valamint a rizikófaktorokra és a korai diagnózis kritériumaira vonatkozó kutatások alapvető fontosságúak; mindezek fényében valódi hozzáadott értéknek tekinti a nemzetek közötti együttműködés keretében végzett nagyléptékű epidemiológiai és klinikai tanulmányokat; hasonló jelentőségűnek tartja az európai egészségvizsgálati felmérést, amely kognitív funkciókat vizsgáló modulja révén képes lesz értékes adatokkal szolgálni a korai stádiumú kognitív problémákkal küzdő személyek számáról; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a korai diagnosztikai vizsgálatok, valamint a rizikófaktorokra és a korai diagnózis kritériumaira vonatkozó kutatások alapvető fontosságúak; mindezek fényében valódi hozzáadott értéknek tekinti a nemzetek közötti együttműködés keretében végzett nagyléptékű epidemiológiai és klinikai tanulmányokat; hasonló jelentőségűnek tartja az európai egészségvizsgálati felmérést, amely kognitív funkciókat vizsgáló modulja révén képes lesz értékes adatokkal szolgálni a korai stádiumú kognitív problémákkal küzdő személyek számáról;

| 23. | felhívja az Európai Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az orvostudományi és társadalomkutatásokban, valamint az egészségügyi, foglalkozatás- és szociális politikákban vegyék figyelembe a kétszer annyi beteget és a gondozók aránytalanul nagy számát kitevő nők speciális igényeit; |
| --- | --- |

23.

felhívja az Európai Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az orvostudományi és társadalomkutatásokban, valamint az egészségügyi, foglalkozatás- és szociális politikákban vegyék figyelembe a kétszer annyi beteget és a gondozók aránytalanul nagy számát kitevő nők speciális igényeit;

| 24. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki hosszú távú, a társadalmi és demográfiai trendeket előrejelző és kezelni képes politikákat és cselekvési terveket a gondozás és a megelőzés terén, valamint összpontosítsanak a betegeket gondozó családoknak nyújtandó támogatásra, ezzel is szociális védelmet nyújtva a demenciában szenvedő, sérülékeny személyeknek; |
| --- | --- |

24.

felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki hosszú távú, a társadalmi és demográfiai trendeket előrejelző és kezelni képes politikákat és cselekvési terveket a gondozás és a megelőzés terén, valamint összpontosítsanak a betegeket gondozó családoknak nyújtandó támogatásra, ezzel is szociális védelmet nyújtva a demenciában szenvedő, sérülékeny személyeknek;

| 25. | hangsúlyozza az egészséges életmód – többek között a szellemi és társadalmi aktivitás megőrzése, a megfelelő táplálkozás és a testmozgás – népszerűsítésének jelentőségét az Alzheimer-kór megelőzésében; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza az egészséges életmód – többek között a szellemi és társadalmi aktivitás megőrzése, a megfelelő táplálkozás és a testmozgás – népszerűsítésének jelentőségét az Alzheimer-kór megelőzésében;

| 26. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a degeneratív idegrendszeri betegségek – ideértve azok gondozási szükségleteit is – és különösen az Alzheimer-kór területére vonatkozó, közép- és hosszú távú kutatási szükségleteket és célkitűzéseket megállapító stratégiai kutatási terveket; e cselekvési terveknek a fiatal kutatókban rejlő lehetőségek fejlesztésére, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerségen alapuló innovatív kutatási irányok támogatására kell összpontosítaniuk; javasolja az egyes kutatási területekre összpontosító kiválósági központok létrehozásának támogatását, valamint a betegek, a gondozási szervezetek és az állami és magán egészségügyi szolgáltatók képviselőinek bevonását; |
| --- | --- |

26.

felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a degeneratív idegrendszeri betegségek – ideértve azok gondozási szükségleteit is – és különösen az Alzheimer-kór területére vonatkozó, közép- és hosszú távú kutatási szükségleteket és célkitűzéseket megállapító stratégiai kutatási terveket; e cselekvési terveknek a fiatal kutatókban rejlő lehetőségek fejlesztésére, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerségen alapuló innovatív kutatási irányok támogatására kell összpontosítaniuk; javasolja az egyes kutatási területekre összpontosító kiválósági központok létrehozásának támogatását, valamint a betegek, a gondozási szervezetek és az állami és magán egészségügyi szolgáltatók képviselőinek bevonását;

| 27. | felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal olyan lehetséges bizottsági kezdeményezések felderítése érdekében, amelyek segítséget jelenthetnek a tagállamoknak a közös kutatási menetrend kidolgozásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

27.

felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal olyan lehetséges bizottsági kezdeményezések felderítése érdekében, amelyek segítséget jelenthetnek a tagállamoknak a közös kutatási menetrend kidolgozásában és végrehajtásában;

| 28. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki az Alzheimer-kórban és egyéb, demenciával járó megbetegedésekben szenvedő betegek és családjuk jólétének és életminőségének javítására irányuló cselekvési terveket; |
| --- | --- |

28.

felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki az Alzheimer-kórban és egyéb, demenciával járó megbetegedésekben szenvedő betegek és családjuk jólétének és életminőségének javítására irányuló cselekvési terveket;

| 29. | felhívja az uniós intézményeket, hogy a lehető legnagyobb mértékben támogassák az Alzheimer Europe által működtetett, a legjobb gyakorlatok és kutatási eredmények a betegek és gondozóik körében történő terjesztésének hasznos eszközeként működő demenciakutatási megfigyelőközpontot; |
| --- | --- |

29.

felhívja az uniós intézményeket, hogy a lehető legnagyobb mértékben támogassák az Alzheimer Europe által működtetett, a legjobb gyakorlatok és kutatási eredmények a betegek és gondozóik körében történő terjesztésének hasznos eszközeként működő demenciakutatási megfigyelőközpontot;

| 30. | rámutat az öregedés és a demencia, valamint a demencia és az időskori depresszió, illetve a nemenkénti eltérések és a demencia különböző fajtái közötti kapcsolatra vonatkozó kutatások jelentőségére; arra buzdítja a tagállamokat, hogy ösztönözzenek a betegek döntéseire és perspektíváira hangsúlyt helyező kutatási programokat, és fogalmazzanak meg a méltóság és a társadalmi befogadás alapvető elvén nyugvó ajánlásokat, ezzel is előmozdítva a demenciában szenvedők autonómiáját és önrendelkezését; |
| --- | --- |

30.

rámutat az öregedés és a demencia, valamint a demencia és az időskori depresszió, illetve a nemenkénti eltérések és a demencia különböző fajtái közötti kapcsolatra vonatkozó kutatások jelentőségére; arra buzdítja a tagállamokat, hogy ösztönözzenek a betegek döntéseire és perspektíváira hangsúlyt helyező kutatási programokat, és fogalmazzanak meg a méltóság és a társadalmi befogadás alapvető elvén nyugvó ajánlásokat, ezzel is előmozdítva a demenciában szenvedők autonómiáját és önrendelkezését;

| 31. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat az Alzheimer-kórban szenvedő betegek kezelésére, az elért eredményekkel kapcsolatos információk megosztására és az ehhez szükséges hálózatok fenntartására; |
| --- | --- |

31.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat az Alzheimer-kórban szenvedő betegek kezelésére, az elért eredményekkel kapcsolatos információk megosztására és az ehhez szükséges hálózatok fenntartására;

| 32. | hangsúlyozza a betegek és idősek otthoni ellátásának fontosságát, valamint a nonprofit és önkéntes szervezetek létfontosságú hozzájárulását az Alzheimer-kórban és az öregedéssel összefüggésben kialakuló egyéb betegségekben szenvedők gondozásához; ösztönzi a tagállamokat, hogy lépjenek partnerségre e szervezetekkel, és támogassák tevékenységüket; felhívja a tagállamokat, hogy ezen túlmenően ismerjék el és díjazzák az e betegségekben szenvedők rokonai által nem hivatalos csatornákon keresztül nyújtott segítséget; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a betegek és idősek otthoni ellátásának fontosságát, valamint a nonprofit és önkéntes szervezetek létfontosságú hozzájárulását az Alzheimer-kórban és az öregedéssel összefüggésben kialakuló egyéb betegségekben szenvedők gondozásához; ösztönzi a tagállamokat, hogy lépjenek partnerségre e szervezetekkel, és támogassák tevékenységüket; felhívja a tagállamokat, hogy ezen túlmenően ismerjék el és díjazzák az e betegségekben szenvedők rokonai által nem hivatalos csatornákon keresztül nyújtott segítséget;

| 33. | hangsúlyozza, hogy olyan fellépésekre van szükség, amelyek a kialakult Alzheimer-kór nem csupán gyógyszeres kezelésére, hanem az Alzheimer-kór kialakulásának esélyeit csökkentő megelőző intézkedésekre – étrend, táplálkozás – is összpontosítanak; felhív az étrend és a táplálkozás az Alzheimer-kór kialakulására gyakorolt hatásának széleskörű kutatására, valamint a betegség kialakulásának megelőzésére vonatkozó, többek között táplálkozási tanácsok kidolgozására, és azok tájékoztató kampányok révén történő terjesztésére; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy olyan fellépésekre van szükség, amelyek a kialakult Alzheimer-kór nem csupán gyógyszeres kezelésére, hanem az Alzheimer-kór kialakulásának esélyeit csökkentő megelőző intézkedésekre – étrend, táplálkozás – is összpontosítanak; felhív az étrend és a táplálkozás az Alzheimer-kór kialakulására gyakorolt hatásának széleskörű kutatására, valamint a betegség kialakulásának megelőzésére vonatkozó, többek között táplálkozási tanácsok kidolgozására, és azok tájékoztató kampányok révén történő terjesztésére;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az egészséggazdaság, valamint a társadalom- és humán tudományok terén végzett kutatások és a nem gyógyszer alapú megközelítések is szükségesek a demencia pszichológiai és társadalmi vetületeinek megértéséhez; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az egészséggazdaság, valamint a társadalom- és humán tudományok terén végzett kutatások és a nem gyógyszer alapú megközelítések is szükségesek a demencia pszichológiai és társadalmi vetületeinek megértéséhez;

| 35. | úgy véli, hogy az emlékezetzavarok korai tünetei felismerésének a munkahelyi egészségvédelem egyik központi elemének kellene lennie; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy az emlékezetzavarok korai tünetei felismerésének a munkahelyi egészségvédelem egyik központi elemének kellene lennie;

| 36. | sürgeti a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra biztonsági normák előírását az idősek gondozásával foglalkozó intézmények, a róluk gondoskodó közösségek és az otthoni gondozást végzők számára; |
| --- | --- |

36.

sürgeti a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra biztonsági normák előírását az idősek gondozásával foglalkozó intézmények, a róluk gondoskodó közösségek és az otthoni gondozást végzők számára;

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy a rendelkezésre álló források hozzáértő és hatékony felhasználásának biztosítása érdekében a kutatóintézetekkel közösen fogalmazzon meg iránymutatásokat az Alzheimer-kórban szenvedő betegekkel bármilyen minőségben (orvosi és paramedikális hivatások) foglalkozó alkalmazottak és a beteget ápoló családtagok képzésére vonatkozóan; rámutat, hogy az emlékezetzavarokban szenvedő személyek gondozását végző szakképzett személyzet iránti igény gyors ütemben nő; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot, hogy a rendelkezésre álló források hozzáértő és hatékony felhasználásának biztosítása érdekében a kutatóintézetekkel közösen fogalmazzon meg iránymutatásokat az Alzheimer-kórban szenvedő betegekkel bármilyen minőségben (orvosi és paramedikális hivatások) foglalkozó alkalmazottak és a beteget ápoló családtagok képzésére vonatkozóan; rámutat, hogy az emlékezetzavarokban szenvedő személyek gondozását végző szakképzett személyzet iránti igény gyors ütemben nő;

| 38. | felhívja a tagállamokat, hogy gondolkozzanak el a „Menetrend új munkahelyek teremtésére” és az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű EU 2020-as stratégiák által az Alzheimer-kórban és a demencia egyéb formáiban szenvedő betegeket gondozó személyzet kapacitásának felduzzasztására kínált lehetőségen; úgy véli, hogy az egyre inkább elöregedő lakosság gondozásának megoldása érdekében Európa-szerte ösztönözni kell ezen új szakterületet; |
| --- | --- |

38.

felhívja a tagállamokat, hogy gondolkozzanak el a „Menetrend új munkahelyek teremtésére” és az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű EU 2020-as stratégiák által az Alzheimer-kórban és a demencia egyéb formáiban szenvedő betegeket gondozó személyzet kapacitásának felduzzasztására kínált lehetőségen; úgy véli, hogy az egyre inkább elöregedő lakosság gondozásának megoldása érdekében Európa-szerte ösztönözni kell ezen új szakterületet;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy használja fel az Európa 2020 stratégiában az „innovációs unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezés, valamint és a 2011 elején beindítandó, az aktív és egészséges öregedéssel foglalkozó tervezett kísérleti partnerség forrásait a demencia kezelésére Európában; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy használja fel az Európa 2020 stratégiában az „innovációs unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezés, valamint és a 2011 elején beindítandó, az aktív és egészséges öregedéssel foglalkozó tervezett kísérleti partnerség forrásait a demencia kezelésére Európában;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a képalkotásban és a biomarkerek kutatása terén elért közelmúltbeli eredmények az Alzheimer-kór molekuláris szintű háttérfolyamatainak és a betegség korai ismérveinek felismerése előtt nyitják meg az utat például egy olyan, jelenleg tanulmányozás alatt álló marker segítségével, amely tehetővé teszi az amiloid plakkok a betegséggel kapcsolatban felmerülő két sérülés egyikének – az agyban történő megjelenítését; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a képalkotásban és a biomarkerek kutatása terén elért közelmúltbeli eredmények az Alzheimer-kór molekuláris szintű háttérfolyamatainak és a betegség korai ismérveinek felismerése előtt nyitják meg az utat például egy olyan, jelenleg tanulmányozás alatt álló marker segítségével, amely tehetővé teszi az amiloid plakkok a betegséggel kapcsolatban felmerülő két sérülés egyikének – az agyban történő megjelenítését;

| 41. | elismeri, hogy a családoknak, a gondozóknak és a közösségeknek életbevágó szerepük van abban, hogy a beteg körülményeihez képest a legjobban éljen, és felkéri a tagállamokat, hogy támogassa az ilyen családokat, gondozókat és közösségeket; |
| --- | --- |

41.

elismeri, hogy a családoknak, a gondozóknak és a közösségeknek életbevágó szerepük van abban, hogy a beteg körülményeihez képest a legjobban éljen, és felkéri a tagállamokat, hogy támogassa az ilyen családokat, gondozókat és közösségeket;

| 42. | hangsúlyozza a betegek és családjaik számára biztosított pszichológiai támogatás fontosságát; hangsúlyozza az öregedésre vonatkozó pszichoszociális megközelítés és az orvosi és orvosbiológiai kutatás terén elért eredmények összekapcsolásának fontosságát; megerősíti, hogy a demencia pszichológiai, gazdasági és társadalmi vetületeinek megértése és a meglévő technológiák (e-egészség, ikt, segédtechnológiák stb.) használatának népszerűsítése érdekében szükség van az egészségfinanszírozás, valamint a társadalom- és humántudományok terén végzett kutatásokra és a nem gyógyszer alapú megközelítésre; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza a betegek és családjaik számára biztosított pszichológiai támogatás fontosságát; hangsúlyozza az öregedésre vonatkozó pszichoszociális megközelítés és az orvosi és orvosbiológiai kutatás terén elért eredmények összekapcsolásának fontosságát; megerősíti, hogy a demencia pszichológiai, gazdasági és társadalmi vetületeinek megértése és a meglévő technológiák (e-egészség, ikt, segédtechnológiák stb.) használatának népszerűsítése érdekében szükség van az egészségfinanszírozás, valamint a társadalom- és humántudományok terén végzett kutatásokra és a nem gyógyszer alapú megközelítésre;

| 43. | javasolja, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg, hogy a demenciában szenvedő személyek jogainak védelmére – többek között az előzetes rendelkezésekre (élő végrendelet) és a gyámsági rendszerek kérdésére – irányuló uniós kezdeményezéseket hogyan lehetne kiterjeszteni; |
| --- | --- |

43.

javasolja, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg, hogy a demenciában szenvedő személyek jogainak védelmére – többek között az előzetes rendelkezésekre (élő végrendelet) és a gyámsági rendszerek kérdésére – irányuló uniós kezdeményezéseket hogyan lehetne kiterjeszteni;

| 44. | ösztönzi a tagállamokat, hogy az Alzheimer-kórban szenvedők támogatására irányuló cselekvési terveikben vegyék fontolóra az antipszichotikus gyógyszerek használatának csökkentését, mivel bár ezeket a gyógyszereket gyakran használják a demencia hatásainak csökkentésére, hatékonyságuk bizonyítottan korlátozott, és évről évre halálesetek is kapcsolódnak használatukhoz; |
| --- | --- |

44.

ösztönzi a tagállamokat, hogy az Alzheimer-kórban szenvedők támogatására irányuló cselekvési terveikben vegyék fontolóra az antipszichotikus gyógyszerek használatának csökkentését, mivel bár ezeket a gyógyszereket gyakran használják a demencia hatásainak csökkentésére, hatékonyságuk bizonyítottan korlátozott, és évről évre halálesetek is kapcsolódnak használatukhoz;

| 45. | hangsúlyozza, hogy az Alzheimer-kórban szenvedők méltóságát fenn kell tartani, és megbélyegzésüknek és hátrányos megkülönböztetésüknek véget kell vetni; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az Alzheimer-kórban szenvedők méltóságát fenn kell tartani, és megbélyegzésüknek és hátrányos megkülönböztetésüknek véget kell vetni;

| 46. | ösztönzi a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy dolgozzanak ki új szakpolitikai ösztönzőket az Alzheimer-kórban szenvedő betegek még kielégítetlen szükségleteinek kielégítésére irányuló innovatív terápiákra és diagnosztikai vizsgálatokra vonatkozó információk terjesztésének megkönnyítése és piacra jutási stratégiájuk előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

46.

ösztönzi a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy dolgozzanak ki új szakpolitikai ösztönzőket az Alzheimer-kórban szenvedő betegek még kielégítetlen szükségleteinek kielégítésére irányuló innovatív terápiákra és diagnosztikai vizsgálatokra vonatkozó információk terjesztésének megkönnyítése és piacra jutási stratégiájuk előmozdítása érdekében;

| 47. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a lefedettség maximalizálásának és az egyenlő hozzáférés és az egyenlőség biztosításának alapelve mentén az integrált közösségi és otthoni szolgáltatásnyújtás fejlesztésének előmozdítása érdekében fejlesszenek ki egészségügyi és szociális szolgáltatásokat a demenciában szenvedők számára, korra, nemre, etnikai hovatartozásra, egészségi állapotra, fogyatékosságra és a lakóhely jellegére (vidéki/városi) vonatkozó megkötés nélkül; ösztönzi a tagállamokat, hogy lépjenek fel a népesség egészségét egyenlőtlen arányban befolyásoló, elkerülhető tényezők ellen; ösztönzi az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egészségügyben fennálló egyenlőtlenségekről gyűjtsenek további adatokat; |
| --- | --- |

47.

ösztönzi a tagállamokat, hogy a lefedettség maximalizálásának és az egyenlő hozzáférés és az egyenlőség biztosításának alapelve mentén az integrált közösségi és otthoni szolgáltatásnyújtás fejlesztésének előmozdítása érdekében fejlesszenek ki egészségügyi és szociális szolgáltatásokat a demenciában szenvedők számára, korra, nemre, etnikai hovatartozásra, egészségi állapotra, fogyatékosságra és a lakóhely jellegére (vidéki/városi) vonatkozó megkötés nélkül; ösztönzi a tagállamokat, hogy lépjenek fel a népesség egészségét egyenlőtlen arányban befolyásoló, elkerülhető tényezők ellen; ösztönzi az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egészségügyben fennálló egyenlőtlenségekről gyűjtsenek további adatokat;

| 48. | felhívja a tagállamokat, hogy ne feledkezzenek meg a demencia kialakulását lassító megelőző kezelésekről, valamint biztosítsák a megfizethető és minőségi ellátáshoz való hozzáférést a betegek számára; felhívja a tagállamok figyelmét arra, hogy e szolgáltatásokat fenn kell tartani az Európán átvonuló költségvetési konszolidáció ellenére is; |
| --- | --- |

48.

felhívja a tagállamokat, hogy ne feledkezzenek meg a demencia kialakulását lassító megelőző kezelésekről, valamint biztosítsák a megfizethető és minőségi ellátáshoz való hozzáférést a betegek számára; felhívja a tagállamok figyelmét arra, hogy e szolgáltatásokat fenn kell tartani az Európán átvonuló költségvetési konszolidáció ellenére is;

| 49. | felhívja a tagállamokat egymással kapcsolatban lévő referenciaközpontok európai hálózatának felállítására, ahol a demencia és Alzheimer-kór diagnosztizálásának, kezelésének és gondozásának szakértelme koncentrálódik, és amelyeken keresztül az információk és adatok a tagországok között cserélhetők és értékelhetők; |
| --- | --- |

49.

felhívja a tagállamokat egymással kapcsolatban lévő referenciaközpontok európai hálózatának felállítására, ahol a demencia és Alzheimer-kór diagnosztizálásának, kezelésének és gondozásának szakértelme koncentrálódik, és amelyeken keresztül az információk és adatok a tagországok között cserélhetők és értékelhetők;

| 50. | ösztönzi a tagállamokat, hogy az otthoni ellátásnak a többfunkciós és szakosodott otthoni gondozási és ápolási szolgáltatások, az otthonok automatizálása és az új információs és kommunikációs technikák fokozottabb igénybevételén keresztüli megkönnyítése érdekében dolgozzanak ki a diagnózis felállítását követően egyetlen kapcsolattartó személy által koordinált, személyre szabott megoldásokat a több szakma és tudományág közreműködését igénylő gondozás és segítségnyújtás lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

50.

ösztönzi a tagállamokat, hogy az otthoni ellátásnak a többfunkciós és szakosodott otthoni gondozási és ápolási szolgáltatások, az otthonok automatizálása és az új információs és kommunikációs technikák fokozottabb igénybevételén keresztüli megkönnyítése érdekében dolgozzanak ki a diagnózis felállítását követően egyetlen kapcsolattartó személy által koordinált, személyre szabott megoldásokat a több szakma és tudományág közreműködését igénylő gondozás és segítségnyújtás lehetővé tétele érdekében;

| 51. | felhívja a tagállamokat, hogy a gondozók életének megkönnyítése érdekében bocsássanak rendelkezésükre sokféle, innovatív és kiváló minőségű szolgáltatást, úgymint lakhatási lehetőséget és ideiglenes fogadóközpontokat, továbbá például megfelelő orvosi és pszichológiai ellátás vagy szociális támogatás biztosításán keresztül kísérjék figyelemmel a gondozók egészségi állapotát; |
| --- | --- |

51.

felhívja a tagállamokat, hogy a gondozók életének megkönnyítése érdekében bocsássanak rendelkezésükre sokféle, innovatív és kiváló minőségű szolgáltatást, úgymint lakhatási lehetőséget és ideiglenes fogadóközpontokat, továbbá például megfelelő orvosi és pszichológiai ellátás vagy szociális támogatás biztosításán keresztül kísérjék figyelemmel a gondozók egészségi állapotát;

| 52. | felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a kutatást, javítsák a diagnosztikai eszközökhöz való hozzáférést, és igazítsák a gondozást és a támogatási szolgáltatásokat a fiatal betegek igényeihez; |
| --- | --- |

52.

felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a kutatást, javítsák a diagnosztikai eszközökhöz való hozzáférést, és igazítsák a gondozást és a támogatási szolgáltatásokat a fiatal betegek igényeihez;

| 53. | ösztönzi a tagállamokat, hogy bevezetésüket követően mihamarabb biztosítsanak hozzáférést a betegek számára a bizonyítottan hatásos új gyógymódokhoz; |
| --- | --- |

53.

ösztönzi a tagállamokat, hogy bevezetésüket követően mihamarabb biztosítsanak hozzáférést a betegek számára a bizonyítottan hatásos új gyógymódokhoz;

| 54. | sürgeti a tagállamokat, hogy az Alzheimer-kór tüneteinek könnyebb felismerése, valamint a betegség és kezelése jobb megértése érdekében fokozzák a demenciával kapcsolatos tudatosságfokozást mind a nyilvánosság, mind a szakmabeliek (képesített vagy betanított egészségügyi dolgozók, szakpolitikai döntéshozók), mind a média körében a különböző összetevőket, úgymint a diagnózist, a gyógymódokat és a beteg gondozását illetően; |
| --- | --- |

54.

sürgeti a tagállamokat, hogy az Alzheimer-kór tüneteinek könnyebb felismerése, valamint a betegség és kezelése jobb megértése érdekében fokozzák a demenciával kapcsolatos tudatosságfokozást mind a nyilvánosság, mind a szakmabeliek (képesített vagy betanított egészségügyi dolgozók, szakpolitikai döntéshozók), mind a média körében a különböző összetevőket, úgymint a diagnózist, a gyógymódokat és a beteg gondozását illetően;

| 55. | emlékezteti a Bizottságot a 2006-os Bowis-jelentésre, amely arra szólítja fel a munkaadókat, hogy a kötelező munkahelyi egészségvédelem részeként dolgozzanak ki a munkahelyi szellemi egészség védelmét szolgáló politikákat azzal a szándékkal, hogy a mentális zavarokkal küzdő személyek a lehető leghatékonyabban illeszkedjenek be a munkaerőpiacra, valamint hogy ezeket a politikákat hozzák nyilvánosságra, és azok végrehajtását a hatályos egészségvédelmi és biztonsági előírások keretében ellenőrizzék; emlékezteti a Bizottságot, hogy a Parlament még mindig vár e politikák nyilvánosságra hozatalára; |
| --- | --- |

55.

emlékezteti a Bizottságot a 2006-os Bowis-jelentésre, amely arra szólítja fel a munkaadókat, hogy a kötelező munkahelyi egészségvédelem részeként dolgozzanak ki a munkahelyi szellemi egészség védelmét szolgáló politikákat azzal a szándékkal, hogy a mentális zavarokkal küzdő személyek a lehető leghatékonyabban illeszkedjenek be a munkaerőpiacra, valamint hogy ezeket a politikákat hozzák nyilvánosságra, és azok végrehajtását a hatályos egészségvédelmi és biztonsági előírások keretében ellenőrizzék; emlékezteti a Bizottságot, hogy a Parlament még mindig vár e politikák nyilvánosságra hozatalára;

| 56. | hangsúlyozza, hogy az Alzheimer-kór és a demencia egyéb kórképeinek kezelése kapcsán felmerülő költségek igen magasak, és ezért olyan megoldást kell találni, amely figyelembe veszi a közvetlen orvosi költségeket (ideértve az egészségügyi ellátórendszer költségeit, a szakorvosi ellátás, a gyógyszerek, a vizsgálatok és a rendszeres szűrővizsgálatok költségeit), a közvetlen szociális költségeket (ideértve az orvosi ellátáson kívüli hivatalos gondozás költségeit, úgymint a közösségi szolgáltatásokat, az otthoni gondozást, élelmezést, szállítást, illetve a beteg olyan idősek otthonában történő elhelyezését, ahol orvosi ellátás is rendelkezésre áll), valamint a nem hivatalos költségeket (ideértve a csökkent munkaképességből, a korengedményes nyugdíjba vonulásból, a betegszabadságból vagy az elhalálozásból eredő költségeket); |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy az Alzheimer-kór és a demencia egyéb kórképeinek kezelése kapcsán felmerülő költségek igen magasak, és ezért olyan megoldást kell találni, amely figyelembe veszi a közvetlen orvosi költségeket (ideértve az egészségügyi ellátórendszer költségeit, a szakorvosi ellátás, a gyógyszerek, a vizsgálatok és a rendszeres szűrővizsgálatok költségeit), a közvetlen szociális költségeket (ideértve az orvosi ellátáson kívüli hivatalos gondozás költségeit, úgymint a közösségi szolgáltatásokat, az otthoni gondozást, élelmezést, szállítást, illetve a beteg olyan idősek otthonában történő elhelyezését, ahol orvosi ellátás is rendelkezésre áll), valamint a nem hivatalos költségeket (ideértve a csökkent munkaképességből, a korengedményes nyugdíjba vonulásból, a betegszabadságból vagy az elhalálozásból eredő költségeket);

| 57. | ösztönzi a tagállamokat, hogy alakítsanak ki a lakosság egészét és bizonyos csoportokat, pl. iskolásokat, egészségügyi szakembereket és szociális munkásokat célzó tájékoztató kampányokat, vessék össze és cseréljék ki tapasztalataikat a beteget ápoló családtagok, a betegképviseleti szervezetek és nem kormányzati szervezetek számára biztosított támogató intézkedésekről, támogassák az önkéntes munkavállalók képzésével és szervezésével, illetve az otthoni és napközi ellátóhelyeken tevékenykedő jogi, pszichológiai és egészségügyi asszisztensekkel kapcsolatos tájékoztató brosúrák – többek között az interneten történő – közzétételét és terjesztését, és ösztönözzék Alzheimer-betegszervezetek létrejöttét, illetve hozzanak létre ilyen szervezeteket az érintettek közti tapasztalatcsere lehetővé tétele érdekében; rámutat arra, hogy az összes tudatosságfokozó és oktatási célú kampányban fel kell hívni a figyelmet a demencia tüneteinek felismerésére való képességre; |
| --- | --- |

57.

ösztönzi a tagállamokat, hogy alakítsanak ki a lakosság egészét és bizonyos csoportokat, pl. iskolásokat, egészségügyi szakembereket és szociális munkásokat célzó tájékoztató kampányokat, vessék össze és cseréljék ki tapasztalataikat a beteget ápoló családtagok, a betegképviseleti szervezetek és nem kormányzati szervezetek számára biztosított támogató intézkedésekről, támogassák az önkéntes munkavállalók képzésével és szervezésével, illetve az otthoni és napközi ellátóhelyeken tevékenykedő jogi, pszichológiai és egészségügyi asszisztensekkel kapcsolatos tájékoztató brosúrák – többek között az interneten történő – közzétételét és terjesztését, és ösztönözzék Alzheimer-betegszervezetek létrejöttét, illetve hozzanak létre ilyen szervezeteket az érintettek közti tapasztalatcsere lehetővé tétele érdekében; rámutat arra, hogy az összes tudatosságfokozó és oktatási célú kampányban fel kell hívni a figyelmet a demencia tüneteinek felismerésére való képességre;

| 58. | ösztönzi a tagállamokat, hogy népszerűsítsék az önkéntes és térítésmentes emlékezetvizsgálatokat a népesség azon csoportjai számára, amelyeknél a tudományos kutatások szerint nagy a kockázata az Alzheimer-kór vagy egyéb demenciás betegségek kialakulásának; |
| --- | --- |

58.

ösztönzi a tagállamokat, hogy népszerűsítsék az önkéntes és térítésmentes emlékezetvizsgálatokat a népesség azon csoportjai számára, amelyeknél a tudományos kutatások szerint nagy a kockázata az Alzheimer-kór vagy egyéb demenciás betegségek kialakulásának;

| 59. | ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az emberi méltóság tiszteletben tartásának biztosítása érdekében mozdítsák elő a betegek igényeinek figyelembe vételét és a betegekhez való etikus hozzáállást, valamint a degeneratív idegrendszeri betegségekben szenvedők jogi státuszát illetően hozzanak létre olyan jogi keretet, amely védi a betegeket, és rendelkezik a szabadságtól való megfosztás esetéről; |
| --- | --- |

59.

ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az emberi méltóság tiszteletben tartásának biztosítása érdekében mozdítsák elő a betegek igényeinek figyelembe vételét és a betegekhez való etikus hozzáállást, valamint a degeneratív idegrendszeri betegségekben szenvedők jogi státuszát illetően hozzanak létre olyan jogi keretet, amely védi a betegeket, és rendelkezik a szabadságtól való megfosztás esetéről;

| 60. | felhív az Alzheimer-betegszervezetek mint elsődleges partnerek elismerésére, és bevonásukra szólít fel 1) a megelőzésre vonatkozó ajánlások és a legjobb gyakorlatok meghatározásába, és azok terjesztésébe a hétköznapi emberek körében, 2) a demenciában szenvedők és gondozóik által olyannyira igényelt információk és támogatás nyújtásába, 3) a demenciában szenvedők és gondozóik igényeinek a döntéshozók előtti képviseletébe, és 4) a holisztikus megközelítés érdekében partnerség kialakításába az orvosi szakmával; rámutat, hogy ennek érdekében az uniós intézményeknek fel kell deríteniük az európai közegészségügyi programban az európai Alzheimer-szervezetek alapvető és rendszeres finanszírozását illetően rejlő lehetőségeket, és ösztönözniük kell a tagállamokat, hogy nemzeti szinten is támogassák az Alzheimer-betegszervezeteket; |
| --- | --- |

60.

felhív az Alzheimer-betegszervezetek mint elsődleges partnerek elismerésére, és bevonásukra szólít fel 1) a megelőzésre vonatkozó ajánlások és a legjobb gyakorlatok meghatározásába, és azok terjesztésébe a hétköznapi emberek körében, 2) a demenciában szenvedők és gondozóik által olyannyira igényelt információk és támogatás nyújtásába, 3) a demenciában szenvedők és gondozóik igényeinek a döntéshozók előtti képviseletébe, és 4) a holisztikus megközelítés érdekében partnerség kialakításába az orvosi szakmával; rámutat, hogy ennek érdekében az uniós intézményeknek fel kell deríteniük az európai közegészségügyi programban az európai Alzheimer-szervezetek alapvető és rendszeres finanszírozását illetően rejlő lehetőségeket, és ösztönözniük kell a tagállamokat, hogy nemzeti szinten is támogassák az Alzheimer-betegszervezeteket;

| 61. | ösztönzi a tagállamokat, hogy az intézményekben foglalkoztatott egészségügyi dolgozók, a kórházban ápolt betegek hozzátartozói, a beteget otthon ápoló hozzátartozók és az otthoni ellátásban dolgozó egészségügyi dolgozók számára hozzon létre segítő csoportokat; |
| --- | --- |

61.

ösztönzi a tagállamokat, hogy az intézményekben foglalkoztatott egészségügyi dolgozók, a kórházban ápolt betegek hozzátartozói, a beteget otthon ápoló hozzátartozók és az otthoni ellátásban dolgozó egészségügyi dolgozók számára hozzon létre segítő csoportokat;

| 62. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európai Parlamenttel együttműködésben segítsék elő a demenciában szenvedő személyek autonómiáját, továbbá az egészségügy terén életbe léptetendő cselekvési terven keresztül mozdítsák elő a betegek méltóságának tiszteletben tartását és társadalmi befogadásukat, valamint nyújtsanak tájékoztatást a sérülékeny személyek jogainak tiszteletben tartásával és a demens betegekkel szembeni visszaélések elleni fellépéssel kapcsolatos legjobb gyakorlatokról; |
| --- | --- |

62.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európai Parlamenttel együttműködésben segítsék elő a demenciában szenvedő személyek autonómiáját, továbbá az egészségügy terén életbe léptetendő cselekvési terven keresztül mozdítsák elő a betegek méltóságának tiszteletben tartását és társadalmi befogadásukat, valamint nyújtsanak tájékoztatást a sérülékeny személyek jogainak tiszteletben tartásával és a demens betegekkel szembeni visszaélések elleni fellépéssel kapcsolatos legjobb gyakorlatokról;

| 63. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a kutatási projektek végrehajtásával kapcsolatban mozdítsák elő az állami, valamint az állami és magántulajdonban lévő intézetek közötti partnerséget, így állítva csatasorba a magán és az állami intézetek eszközeit, erőforrásait és tapasztalatát az Alzheimer-kór és a demencia egyéb formái ellen; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a kutatási projektek végrehajtásával kapcsolatban mozdítsák elő az állami, valamint az állami és magántulajdonban lévő intézetek közötti partnerséget, így állítva csatasorba a magán és az állami intézetek eszközeit, erőforrásait és tapasztalatát az Alzheimer-kór és a demencia egyéb formái ellen;

| 64. | rámutat, hogy még sokat kell tenni annak érdekében, hogy javítani lehessen az Alzheimer-kórban és hasonló megbetegedésekben szenvedők hozzáférését a tesztelés alatt lévő kezelésekhez, és hogy így biztosítani lehessen az új molekulák hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy a gyógyszerekkel végzett klinikai vizsgálatokról szóló, 2001/20/EK irányelv legközelebbi felülvizsgálata során foglalkozni kell ezzel a problémával; |
| --- | --- |

64.

rámutat, hogy még sokat kell tenni annak érdekében, hogy javítani lehessen az Alzheimer-kórban és hasonló megbetegedésekben szenvedők hozzáférését a tesztelés alatt lévő kezelésekhez, és hogy így biztosítani lehessen az új molekulák hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy a gyógyszerekkel végzett klinikai vizsgálatokról szóló, 2001/20/EK irányelv legközelebbi felülvizsgálata során foglalkozni kell ezzel a problémával;

| 65. | felhívja a tagállamokat, hogy az Alzheimer-kórnak az emlékezetre és a szellemi képességekre gyakorolt romboló hatása tükrében dolgozzanak ki olyan országos stratégiákat, amelyek keretében a betegek részére folyósított pénzügyi segélyért felelős hatóságok arra is felhatalmazást kapnak, hogy a segély felhasználást nyomon követve megbizonyosodjanak annak kizárólag a betegek érdekében történő felhasználásáról; |
| --- | --- |

65.

felhívja a tagállamokat, hogy az Alzheimer-kórnak az emlékezetre és a szellemi képességekre gyakorolt romboló hatása tükrében dolgozzanak ki olyan országos stratégiákat, amelyek keretében a betegek részére folyósított pénzügyi segélyért felelős hatóságok arra is felhatalmazást kapnak, hogy a segély felhasználást nyomon követve megbizonyosodjanak annak kizárólag a betegek érdekében történő felhasználásáról;

| 66. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

66.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0313.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0306.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/44

---

2011. január 19., szerdaAsztmainhalátorok

P7_TA(2011)0017

Az Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása a Christoph Klein, német állampolgár által benyújtott 0473/2008. számú petícióról egy versenyjogi eset vonatkozásában a Bizottság intézkedéseinek elmulasztásáról és ennek az érintett vállalkozásra kifejtett káros hatásáról

2012/C 136 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2010. november 10-én Christoph Klein, német állampolgár által benyújtott 0473/2008. számú petícióra egy versenyjogi eset vonatkozásában a Bizottság intézkedéseinek elmulasztásáról és ennek az érintett vállalkozásra kifejtett káros hatásáról (O-0182/2010 – B7-0666/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. november 10-én Christoph Klein, német állampolgár által benyújtott 0473/2008. számú petícióra egy versenyjogi eset vonatkozásában a Bizottság intézkedéseinek elmulasztásáról és ennek az érintett vállalkozásra kifejtett káros hatásáról (O-0182/2010 – B7-0666/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 227. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 227. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére és 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére és 115. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 201. és 202. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 201. és 202. cikkére,

| A. | mivel ebben az ügyben az alkalmazandó jogi keret az orvostechnikai eszközökről szóló 93/42/EGK tanácsi irányelv (1), amely kimondja, hogy az I. osztályba tartozó orvostechnikai eszközök gyártói az eszközt kijelölt szervezet vagy hatóság közbeavatkozása nélkül forgalomba hozhatják, és a gyártónak kell bizonyítania, hogy a készülék megfelel az irányelv rendelkezéseinek, |
| --- | --- |

A.

mivel ebben az ügyben az alkalmazandó jogi keret az orvostechnikai eszközökről szóló 93/42/EGK tanácsi irányelv (1), amely kimondja, hogy az I. osztályba tartozó orvostechnikai eszközök gyártói az eszközt kijelölt szervezet vagy hatóság közbeavatkozása nélkül forgalomba hozhatják, és a gyártónak kell bizonyítania, hogy a készülék megfelel az irányelv rendelkezéseinek,

| B. | mivel e követelmények teljesítésének biztosítása érdekében a tagállamok kötelesek piacfelügyeletet végezni, és megtenni a szükséges intézkedéseket, amelyek kiterjednek a 8. cikk szerinti védzáradéki eljárásra, valamint a 18. cikk szerinti, a hibásan feltüntetett CE-jelölések esetében alkalmazott intézkedésekre, |
| --- | --- |

B.

mivel e követelmények teljesítésének biztosítása érdekében a tagállamok kötelesek piacfelügyeletet végezni, és megtenni a szükséges intézkedéseket, amelyek kiterjednek a 8. cikk szerinti védzáradéki eljárásra, valamint a 18. cikk szerinti, a hibásan feltüntetett CE-jelölések esetében alkalmazott intézkedésekre,

| C. | mivel az érintett gyártó bizonyította az illetékes tagállami hatóságnak, hogy készüléke teljesítette a CE-jelölést viselő, I. osztályba tartozó orvosi készülék és termék piaci forgalmazásához szükséges összes jogi követelményt, |
| --- | --- |

C.

mivel az érintett gyártó bizonyította az illetékes tagállami hatóságnak, hogy készüléke teljesítette a CE-jelölést viselő, I. osztályba tartozó orvosi készülék és termék piaci forgalmazásához szükséges összes jogi követelményt,

| D. | mivel amikor egy tagállam megteszi a szükséges ideiglenes intézkedéseket egy készülék forgalomból való kivonására vagy forgalomba hozatalának, illetve üzembe vételének betiltására, illetve korlátozására, illetékes hatóságán keresztül késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot bármely ilyen intézkedéséről, döntése indokolásával együtt, |
| --- | --- |

D.

mivel amikor egy tagállam megteszi a szükséges ideiglenes intézkedéseket egy készülék forgalomból való kivonására vagy forgalomba hozatalának, illetve üzembe vételének betiltására, illetve korlátozására, illetékes hatóságán keresztül késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot bármely ilyen intézkedéséről, döntése indokolásával együtt,

| E. | mivel a német hatóságok 1996 óta hangoztatják biztonsággal kapcsolatos aggodalmaikat a kérdéses készülék (inhalálókészülék) kapcsán, és tájékoztatták erről a Bizottságot védzáradéki eljárás indítása és lefolytatása érdekében, de a Bizottság nem konzultált a gyártóval, és nem hozott döntést az ügyben; továbbá mivel ezért továbbra is függőben van az ügyre vonatkozó határozathozatal, és a petíció benyújtója számára nem áll rendelkezésre jogorvoslati lehetőség, |
| --- | --- |

E.

mivel a német hatóságok 1996 óta hangoztatják biztonsággal kapcsolatos aggodalmaikat a kérdéses készülék (inhalálókészülék) kapcsán, és tájékoztatták erről a Bizottságot védzáradéki eljárás indítása és lefolytatása érdekében, de a Bizottság nem konzultált a gyártóval, és nem hozott döntést az ügyben; továbbá mivel ezért továbbra is függőben van az ügyre vonatkozó határozathozatal, és a petíció benyújtója számára nem áll rendelkezésre jogorvoslati lehetőség,

| F. | mivel Szász-Anhalt tartomány hatóságai a készülék értékesítését 1997-ben a bajor hatóságok felszólítására betiltották, |
| --- | --- |

F.

mivel Szász-Anhalt tartomány hatóságai a készülék értékesítését 1997-ben a bajor hatóságok felszólítására betiltották,

| G. | mivel a vállalat az értékesítésre vonatkozó 1997. évi első tilalom hatálybalépéséig termékeit jogszerűen árusította, és az illetékes hatóság szerint eleget tett a 93/42/EGK tanácsi irányelv valamennyi rendelkezésének, |
| --- | --- |

G.

mivel a vállalat az értékesítésre vonatkozó 1997. évi első tilalom hatálybalépéséig termékeit jogszerűen árusította, és az illetékes hatóság szerint eleget tett a 93/42/EGK tanácsi irányelv valamennyi rendelkezésének,

| H. | mivel a gyártó 2003-ban a készüléket új néven forgalomba hozta, a felső-bajorországi hatóságok pedig 2005-ben az orvosi készülékekre vonatkozó német törvény alapján – a Bizottság értesítése nélkül – elrendelték a készülék kivonását a kereskedelemből, |
| --- | --- |

H.

mivel a gyártó 2003-ban a készüléket új néven forgalomba hozta, a felső-bajorországi hatóságok pedig 2005-ben az orvosi készülékekre vonatkozó német törvény alapján – a Bizottság értesítése nélkül – elrendelték a készülék kivonását a kereskedelemből,

| I. | mivel a gyártó 2006-ban tájékoztatta a Bizottságot a második értékesítési tilalomról, azzal a szándékkal, hogy a Bizottság indítson jogsértési eljárást Németország ellen a 93/42/EGK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének megsértése miatt, |
| --- | --- |

I.

mivel a gyártó 2006-ban tájékoztatta a Bizottságot a második értékesítési tilalomról, azzal a szándékkal, hogy a Bizottság indítson jogsértési eljárást Németország ellen a 93/42/EGK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének megsértése miatt,

| J. | mivel a Bizottság szerint az amellett szóló bizonyítékok, hogy az inhalálókészülék megfelel a 93/42/EGK irányelvben rögzített alapvető követelményeknek, elégtelenek voltak, továbbá úgy döntött, hogy nincs szükség a termék biztonságosságának ismételt vizsgálatára, mert az eset – a 8. cikk helyett – az irányelv 18. cikkének hatálya alá tartozik, |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság szerint az amellett szóló bizonyítékok, hogy az inhalálókészülék megfelel a 93/42/EGK irányelvben rögzített alapvető követelményeknek, elégtelenek voltak, továbbá úgy döntött, hogy nincs szükség a termék biztonságosságának ismételt vizsgálatára, mert az eset – a 8. cikk helyett – az irányelv 18. cikkének hatálya alá tartozik,

| K. | mivel a gyártó 2008-ban petícióval fordult az Európai Parlamenthez, amelyben azt állította, hogy a Bizottság az ügy kezelése során megszegte az irányelv szerinti kötelességét, és nem teljesítette a szerződések őreként rá háruló feladatát, |
| --- | --- |

K.

mivel a gyártó 2008-ban petícióval fordult az Európai Parlamenthez, amelyben azt állította, hogy a Bizottság az ügy kezelése során megszegte az irányelv szerinti kötelességét, és nem teljesítette a szerződések őreként rá háruló feladatát,

| 1. | véleménye szerint a Bizottságtól a Petíciós Bizottsághoz érkezett válasz nem ad kielégítő feleletet sem a petíció benyújtója, sem a bizottság tagjai által felvetett kérdésekre, sem pedig a Jogi Bizottság véleményében foglalt kifogásokra; |
| --- | --- |

1.

véleménye szerint a Bizottságtól a Petíciós Bizottsághoz érkezett válasz nem ad kielégítő feleletet sem a petíció benyújtója, sem a bizottság tagjai által felvetett kérdésekre, sem pedig a Jogi Bizottság véleményében foglalt kifogásokra;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegye meg a szükséges lépéseket az 1997-ben a 93/42/EGK irányelv 8. cikkének védzáradéka címén elindított és még mindig függőben lévő eljárás befejezése érdekében; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegye meg a szükséges lépéseket az 1997-ben a 93/42/EGK irányelv 8. cikkének védzáradéka címén elindított és még mindig függőben lévő eljárás befejezése érdekében;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy adjon sürgős választ a petíció benyújtójának jogosan felvetett kifogásaira, aki 13 éve szenvedi el ezt a tűrhetetlen helyzetet, amelynek következtében jelentős pénzügyi veszteséget halmozott fel, illetve tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a petíció benyújtója érvényesíthesse jogait; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy adjon sürgős választ a petíció benyújtójának jogosan felvetett kifogásaira, aki 13 éve szenvedi el ezt a tűrhetetlen helyzetet, amelynek következtében jelentős pénzügyi veszteséget halmozott fel, illetve tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a petíció benyújtója érvényesíthesse jogait;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a német szövetségi kormánynak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a német szövetségi kormánynak.

---

(1)  HL L 169., 1993.7.12., 1. o.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/46

---

2011. január 19., szerdaA haiti helyzet egy évvel a földrengést követően: humanitárius segély és újjáépítés

P7_TA(2011)0018

Az Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása a földrengés után egy évvel Haitin tapasztalható helyzetről: humanitárius segítségnyújtás és újjáépítés

2012/C 136 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2010. március 31-én New Yorkban megrendezett, „Úton Haiti új jövője felé” elnevezésű nemzetközi adományozói konferenciára és az Európai Parlament Fejlesztési Bizottsága New Yorkba delegált küldöttségének jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. március 31-én New Yorkban megrendezett, „Úton Haiti új jövője felé” elnevezésű nemzetközi adományozói konferenciára és az Európai Parlament Fejlesztési Bizottsága New Yorkba delegált küldöttségének jelentésére,

| — | tekintettel a Haiti nemzeti rehabilitációjára és fejlődésére, valamint a jövő nagy kihívásaira vonatkozó, 2010. márciusi cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Haiti nemzeti rehabilitációjára és fejlődésére, valamint a jövő nagy kihívásaira vonatkozó, 2010. márciusi cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2010. január 18-i brüsszeli különleges ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2010. január 18-i brüsszeli különleges ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének a Haiti földrengéssel kapcsolatos, 2010. január 19-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének a Haiti földrengéssel kapcsolatos, 2010. január 19-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2010. január 25-i montreali miniszteri előkészítő konferencia következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. január 25-i montreali miniszteri előkészítő konferencia következtetéseire,

| — | tekintettel a 2007 decemberében a három európai intézmény által aláírt, a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007 decemberében a három európai intézmény által aláírt, a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzusra,

| — | tekintettel a közelmúltbeli haiti földrengésről szóló, 2010. február 10-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közelmúltbeli haiti földrengésről szóló, 2010. február 10-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament Fejlesztési Bizottsága haiti kiküldetéséről (2010. június 25–27.) szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Fejlesztési Bizottsága haiti kiküldetéséről (2010. június 25–27.) szóló jelentésére,

| — | tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. augusztus 30-i, a Haitin és a Dominikai Köztársaságban tett tényfeltáró látogatásról szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. augusztus 30-i, a Haitin és a Dominikai Köztársaságban tett tényfeltáró látogatásról szóló jelentésére,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, és Kristalina Georgievának, a Bizottság tagjának a haiti katasztrófára adott uniós válasz tanulságairól szóló, 2010. júniusi közös dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, és Kristalina Georgievának, a Bizottság tagjának a haiti katasztrófára adott uniós válasz tanulságairól szóló, 2010. júniusi közös dokumentumára,

| — | tekintettel a Bizottság 2010. október 26-i, a vészhelyzetek idején tanúsított európai katasztrófaelhárítási képességről szóló közleményére (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. október 26-i, a vészhelyzetek idején tanúsított európai katasztrófaelhárítási képességről szóló közleményére (COM(2010)0600),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Haiti Stabilizációs Missziójára (MINUSTAH), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Haiti Stabilizációs Missziójára (MINUSTAH),

| — | tekintettel Michael Barnier „Az európai polgári védelmi erő: Europe aid” című, 2006 májusában közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Michael Barnier „Az európai polgári védelmi erő: Europe aid” című, 2006 májusában közzétett jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a 2010. január 12-én Haitiben bekövetkezett, a Richter-skála szerinti 7,3-as erősségű földrengésnek 222 750 halálos áldozata volt, mintegy 3 millió embert érintett és 1,7 millióan maradtak fedél nélkül, akik közül még mindig több mint 1 millióan vannak szervezetlen, ideiglenesnek szánt táborokban, míg az emberi jogi csoportok e táborokra jellemző „rettenetes” életkörülményekre mutatnak rá, nevezetesen a nők ellen elkövetett „erőszak és szexuális bűncselekmények” veszélye, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2010. január 12-én Haitiben bekövetkezett, a Richter-skála szerinti 7,3-as erősségű földrengésnek 222 750 halálos áldozata volt, mintegy 3 millió embert érintett és 1,7 millióan maradtak fedél nélkül, akik közül még mindig több mint 1 millióan vannak szervezetlen, ideiglenesnek szánt táborokban, míg az emberi jogi csoportok e táborokra jellemző „rettenetes” életkörülményekre mutatnak rá, nevezetesen a nők ellen elkövetett „erőszak és szexuális bűncselekmények” veszélye,

| B. | mivel 2,5 és 3,3 millió között van azoknak az embereknek a száma, akiknek nem biztosított az alapvető élelmezés egy olyan országban, ahol a népesség 60 %-a él vidéki területeken, és 80 %-a teljes szegénységben él, |
| --- | --- |

B.

mivel 2,5 és 3,3 millió között van azoknak az embereknek a száma, akiknek nem biztosított az alapvető élelmezés egy olyan országban, ahol a népesség 60 %-a él vidéki területeken, és 80 %-a teljes szegénységben él,

| C. | mivel egy évvel a földrengést követően Haitiben még mindig káosz uralkodik és vészhelyzet van, és alig kezdtek hozzá az újjáépítéshez, |
| --- | --- |

C.

mivel egy évvel a földrengést követően Haitiben még mindig káosz uralkodik és vészhelyzet van, és alig kezdtek hozzá az újjáépítéshez,

| D. | mivel a több évtizedre visszanyúló szegénység, környezetromlás, természeti katasztrófákkal szembeni kiszolgáltatottság, erőszak, a politikai stabilitás hiánya és diktatúra következtében Haiti Amerika legszegényebb országa, ahol a katasztrófa előtt a 12 millió haiti lakos többsége megélhetését kevesebb mint napi két dollárból biztosította; és mivel a földrengés által okozott károk még inkább visszavetették az állam azon képességét, hogy biztosítsa az alapvető közszolgáltatásokat és hathatósan reagáljon a segítségnyújtási és újjáépítési erőfeszítésekre, |
| --- | --- |

D.

mivel a több évtizedre visszanyúló szegénység, környezetromlás, természeti katasztrófákkal szembeni kiszolgáltatottság, erőszak, a politikai stabilitás hiánya és diktatúra következtében Haiti Amerika legszegényebb országa, ahol a katasztrófa előtt a 12 millió haiti lakos többsége megélhetését kevesebb mint napi két dollárból biztosította; és mivel a földrengés által okozott károk még inkább visszavetették az állam azon képességét, hogy biztosítsa az alapvető közszolgáltatásokat és hathatósan reagáljon a segítségnyújtási és újjáépítési erőfeszítésekre,

| E. | mivel Haiti újjáépítése érdekében a 2010. március 31-én New Yorkban tartott nemzetközi adományozói konferencián ígért 10 milliárd dollárból ez idáig csupán 1,2 milliárd dollárt folyósítottak (18 hónapos és 3 éves határidővel), |
| --- | --- |

E.

mivel Haiti újjáépítése érdekében a 2010. március 31-én New Yorkban tartott nemzetközi adományozói konferencián ígért 10 milliárd dollárból ez idáig csupán 1,2 milliárd dollárt folyósítottak (18 hónapos és 3 éves határidővel),

| F. | mivel a közelmúltban történt haiti tragédia bebizonyította, hogy az Unió katasztrófaelhárító eszközeit (humanitárius segítségnyújtás és közösségi polgári védelmi mechanizmus) hatékonyság, gyorsaság, együttműködés és láthatóság terén meg kell erősíteni, |
| --- | --- |

F.

mivel a közelmúltban történt haiti tragédia bebizonyította, hogy az Unió katasztrófaelhárító eszközeit (humanitárius segítségnyújtás és közösségi polgári védelmi mechanizmus) hatékonyság, gyorsaság, együttműködés és láthatóság terén meg kell erősíteni,

| G. | mivel Haiti javaslatára létrehozták az ország újjáépítéséért felelős ideiglenes bizottságot (CIRH) a források koordinálása és hatékony rendelkezésre bocsátása, valamint a Haiti fejlesztését célzó cselekvési terv végrehajtása érdekében; és mivel legfőbb adományozóként az Európai Bizottság tagja ennek az ideiglenes bizottságnak és szavazati joggal is rendelkezik, |
| --- | --- |

G.

mivel Haiti javaslatára létrehozták az ország újjáépítéséért felelős ideiglenes bizottságot (CIRH) a források koordinálása és hatékony rendelkezésre bocsátása, valamint a Haiti fejlesztését célzó cselekvési terv végrehajtása érdekében; és mivel legfőbb adományozóként az Európai Bizottság tagja ennek az ideiglenes bizottságnak és szavazati joggal is rendelkezik,

| H. | mivel az ország újjáépítésében a törmelék elhordása jelenti a legnagyobb kihívást – eddig a romoknak csupán egy kis hányadát sikerült eltakarítani – és a mostani ütemben haladva legalább hat év kell a milliónyi köbméternyi törmelék eltávolításához, |
| --- | --- |

H.

mivel az ország újjáépítésében a törmelék elhordása jelenti a legnagyobb kihívást – eddig a romoknak csupán egy kis hányadát sikerült eltakarítani – és a mostani ütemben haladva legalább hat év kell a milliónyi köbméternyi törmelék eltávolításához,

| I. | mivel a 2010. október 19-én kitört kolerajárványnak eddig 3 000 halálos áldozata volt és 150 000-en betegedtek meg; mivel a járvány terjedése az állam nyilvánvaló strukturális hiányosságairól, valamint a nemzetközi segítségnyújtás és a Minustah korlátairól tanúskodik, és mivel a választások után bekövetkezett jelenlegi politikai válság kihat a kolera ellen való fellépésre, |
| --- | --- |

I.

mivel a 2010. október 19-én kitört kolerajárványnak eddig 3 000 halálos áldozata volt és 150 000-en betegedtek meg; mivel a járvány terjedése az állam nyilvánvaló strukturális hiányosságairól, valamint a nemzetközi segítségnyújtás és a Minustah korlátairól tanúskodik, és mivel a választások után bekövetkezett jelenlegi politikai válság kihat a kolera ellen való fellépésre,

| J. | mivel a kolerajárvány elleni küzdelemre igényelt 174 millió dollárból az ENSZ-hez még csak 44 millió dollár érkezett, |
| --- | --- |

J.

mivel a kolerajárvány elleni küzdelemre igényelt 174 millió dollárból az ENSZ-hez még csak 44 millió dollár érkezett,

| K. | mivel a WHO becslése szerint, ha nem sikerül a járványt megszüntetni, az elkövetkező 12 hónapban 400 000 új megbetegedéssel kell számolni, |
| --- | --- |

K.

mivel a WHO becslése szerint, ha nem sikerül a járványt megszüntetni, az elkövetkező 12 hónapban 400 000 új megbetegedéssel kell számolni,

| L. | mivel a 2010. november 28-án megrendezett választásokat – amelyek ideiglenes eredményeit december elején hirdették ki – követően erőszakos megmozdulások zajlottak Haitiben, és számos csalásról érkezett bejelentés; és mivel a nemzetközi közösségnek az ország újjáépítéséhez nélkülözhetetlen tiszta szavazás biztosítása érdekében támogatnia kellene az átlátható és legitim választási eljárást; és mivel a polgári lakosság védelme elsőbbséget kell, hogy élvezzen, |
| --- | --- |

L.

mivel a 2010. november 28-án megrendezett választásokat – amelyek ideiglenes eredményeit december elején hirdették ki – követően erőszakos megmozdulások zajlottak Haitiben, és számos csalásról érkezett bejelentés; és mivel a nemzetközi közösségnek az ország újjáépítéséhez nélkülözhetetlen tiszta szavazás biztosítása érdekében támogatnia kellene az átlátható és legitim választási eljárást; és mivel a polgári lakosság védelme elsőbbséget kell, hogy élvezzen,

| 1. | ismételten kifejezésre juttatja szolidaritását Haiti népével, a földrengés és a kolera áldozataival és hangsúlyozza, hogy az újjáépítésnek a haiti lakosság és a civil társadalom konzultációja és bevonása mellett kell megvalósulnia; |
| --- | --- |

1.

ismételten kifejezésre juttatja szolidaritását Haiti népével, a földrengés és a kolera áldozataival és hangsúlyozza, hogy az újjáépítésnek a haiti lakosság és a civil társadalom konzultációja és bevonása mellett kell megvalósulnia;

| 2. | kéri, hogy a nemzetközi közösség – beleértve az Európai Uniót – vállaljon határozott és hosszú távú kötelezettséget a New York-i nemzetközi adományozói konferencián tett ígéretek megvalósításáért és cselekedjen haladéktalanul; szintén hangsúlyozza, hogy a Haiti újjáépítéséhez nyújtott valamennyi humanitárius segély és támogatás adomány, és nem adósságot eredményező kölcsön formájában történik; |
| --- | --- |

2.

kéri, hogy a nemzetközi közösség – beleértve az Európai Uniót – vállaljon határozott és hosszú távú kötelezettséget a New York-i nemzetközi adományozói konferencián tett ígéretek megvalósításáért és cselekedjen haladéktalanul; szintén hangsúlyozza, hogy a Haiti újjáépítéséhez nyújtott valamennyi humanitárius segély és támogatás adomány, és nem adósságot eredményező kölcsön formájában történik;

| 3. | emlékeztet a nemzetközi közösség erőteljes mozgósítására a Haitin pusztító földrengést követően és a Haiti újjáépítését támogató tényleges politikai akaratra, vagyis arra, hogy a múlt hibáiból tanulva végre az országban tapasztalható szegénység mögött húzódó okokat kell célba venni; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet a nemzetközi közösség erőteljes mozgósítására a Haitin pusztító földrengést követően és a Haiti újjáépítését támogató tényleges politikai akaratra, vagyis arra, hogy a múlt hibáiból tanulva végre az országban tapasztalható szegénység mögött húzódó okokat kell célba venni;

| 4. | sajnálatosnak tartja a Haitiben bekövetkezett katasztrófa méretét, amelynek hatásai még egy évvel a földrengést követően is érzékelhetőek; üdvözli az Európai Bizottság által Haiti számára biztosított humanitárius segély nagyságát (mintegy 120 millió euró, ebből 12 milliót irányoztak elő a kolera elleni küzdelemre) és az Európai Unió tagállamainak közel 200 millió eurós segélyét, valamint a nemzetközi együttműködésért, humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztos, illetve a DG ECHO munkatársainak és szakértőinek elkötelezettségét; |
| --- | --- |

4.

sajnálatosnak tartja a Haitiben bekövetkezett katasztrófa méretét, amelynek hatásai még egy évvel a földrengést követően is érzékelhetőek; üdvözli az Európai Bizottság által Haiti számára biztosított humanitárius segély nagyságát (mintegy 120 millió euró, ebből 12 milliót irányoztak elő a kolera elleni küzdelemre) és az Európai Unió tagállamainak közel 200 millió eurós segélyét, valamint a nemzetközi együttműködésért, humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztos, illetve a DG ECHO munkatársainak és szakértőinek elkötelezettségét;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a klaszterek létrehozása révén lehetővé vált a humanitárius műveletek helyszíni koordinációja, azonban a humanitárius szereplők sokfélesége és a nagyvárosi térségből következő igen összetett vészhelyzet miatt e módszer korlátai is jelentkeztek; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a klaszterek létrehozása révén lehetővé vált a humanitárius műveletek helyszíni koordinációja, azonban a humanitárius szereplők sokfélesége és a nagyvárosi térségből következő igen összetett vészhelyzet miatt e módszer korlátai is jelentkeztek;

| 6. | üdvözli a humanitárius szervezetek és a tagállamok (Vöröskereszt, nem kormányzati szervezetek, ENSZ) által végzett erőfeszítéseket és munkát, és ragaszkodik a humanitárius beavatkozások nem látható hatásainak, valamint annak kommunikálásához, hogy a helyzetet kézben tartották és ellátták a sebesülteket, továbbá az emberek számára ivóvizet, élelmet, valamint átmeneti menedéket biztosítottak; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a humanitárius szervezetek és a tagállamok (Vöröskereszt, nem kormányzati szervezetek, ENSZ) által végzett erőfeszítéseket és munkát, és ragaszkodik a humanitárius beavatkozások nem látható hatásainak, valamint annak kommunikálásához, hogy a helyzetet kézben tartották és ellátták a sebesülteket, továbbá az emberek számára ivóvizet, élelmet, valamint átmeneti menedéket biztosítottak;

| 7. | megállapítja, hogy a kolerajárvány következtében nyilvánvalóvá vált, hogy az állam szinte teljességgel tehetetlen egy könnyen megelőzhető és gyógyítható betegséggel szemben, valamint megmutatkoztak a nemzetközi segítségnyújtási rendszer korlátai egy olyan országban, amely jelentős humanitárius segítségben részesül (12 000 nem kormányzati szerv részéről); hangsúlyozza, hogy a humanitárius szereplők nem takargathatják tovább az állam gyengeségeit vagy nem léphetnek fel helyette, továbbá, hogy a hosszú távú fejlődés érdekében sürgős cselekvésre van szükség, főként az egészségügyi ellátáshoz és az ivóvízhez való hozzáférés és a higiénia érdekében; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy a kolerajárvány következtében nyilvánvalóvá vált, hogy az állam szinte teljességgel tehetetlen egy könnyen megelőzhető és gyógyítható betegséggel szemben, valamint megmutatkoztak a nemzetközi segítségnyújtási rendszer korlátai egy olyan országban, amely jelentős humanitárius segítségben részesül (12 000 nem kormányzati szerv részéről); hangsúlyozza, hogy a humanitárius szereplők nem takargathatják tovább az állam gyengeségeit vagy nem léphetnek fel helyette, továbbá, hogy a hosszú távú fejlődés érdekében sürgős cselekvésre van szükség, főként az egészségügyi ellátáshoz és az ivóvízhez való hozzáférés és a higiénia érdekében;

| 8. | örömmel tölti el a Bizottság és a tagállamok által a Haiti újjáépítése érdekében rendezett nemzetközi adományozói konferencián együttesen tett 1,2 milliárd eurós kötelezettségvállalás, melyből 460 millió eurót tesz ki a Bizottság nem humanitárius célokra szolgáló segélye; ismételten kéri, hogy az Európai Unió legfőbb adományozóként töltsön be vezető politikai szerepet az újjáépítésben; |
| --- | --- |

8.

örömmel tölti el a Bizottság és a tagállamok által a Haiti újjáépítése érdekében rendezett nemzetközi adományozói konferencián együttesen tett 1,2 milliárd eurós kötelezettségvállalás, melyből 460 millió eurót tesz ki a Bizottság nem humanitárius célokra szolgáló segélye; ismételten kéri, hogy az Európai Unió legfőbb adományozóként töltsön be vezető politikai szerepet az újjáépítésben;

| 9. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Haiti újjáépítése érdekében mozgósított forrásaik ütemezése és a Bizottságnál megmaradt források – a New Yorkban bejelentett 460 millió euróból még 169 millió áll rendelkezésre – ütemezésének félidős értékelése során, közös fellépésük részeként a vidéki infrastruktúrák fejlesztésén és a kistermelők támogatásán keresztül vegyék fel a helyi élelmiszertermelést és az élelmezésbiztonságot a Haiti újjáépítése terén tett erőfeszítések közé; felszólít a Bizottság által 2010 márciusában bejelentett, az élelmezésbiztonság új cselekvési keretrendszerének végrehajtására; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Haiti újjáépítése érdekében mozgósított forrásaik ütemezése és a Bizottságnál megmaradt források – a New Yorkban bejelentett 460 millió euróból még 169 millió áll rendelkezésre – ütemezésének félidős értékelése során, közös fellépésük részeként a vidéki infrastruktúrák fejlesztésén és a kistermelők támogatásán keresztül vegyék fel a helyi élelmiszertermelést és az élelmezésbiztonságot a Haiti újjáépítése terén tett erőfeszítések közé; felszólít a Bizottság által 2010 márciusában bejelentett, az élelmezésbiztonság új cselekvési keretrendszerének végrehajtására;

| 10. | sajnálatosnak tartja, hogy a Haiti újjáépítéséért felelős ideiglenes bizottság – amelynek központi szerepet kell betöltenie az újjáépítés koordinálásában – későn kezdte meg munkáját; sajnálja, hogy nincsenek információk a bizottság működésére és hatékonyságára vonatkozóan, és kéri a Bizottságot, hogy az ideiglenes bizottság tagjaként lépjen közbe a testület mandátuma végrehajtásának felgyorsítása és működésének felülvizsgálata érdekében, továbbá nyújtson be az Európai Parlament elé egy jelentést az ideiglenes bizottság tevékenységéről, a New York-i konferencián ígért és az újjáépítéshez ténylegesen rendelkezésre bocsátott források és pénzeszközök felhasználásáról; |
| --- | --- |

10.

sajnálatosnak tartja, hogy a Haiti újjáépítéséért felelős ideiglenes bizottság – amelynek központi szerepet kell betöltenie az újjáépítés koordinálásában – későn kezdte meg munkáját; sajnálja, hogy nincsenek információk a bizottság működésére és hatékonyságára vonatkozóan, és kéri a Bizottságot, hogy az ideiglenes bizottság tagjaként lépjen közbe a testület mandátuma végrehajtásának felgyorsítása és működésének felülvizsgálata érdekében, továbbá nyújtson be az Európai Parlament elé egy jelentést az ideiglenes bizottság tevékenységéről, a New York-i konferencián ígért és az újjáépítéshez ténylegesen rendelkezésre bocsátott források és pénzeszközök felhasználásáról;

| 11. | elismeri, hogy az újjáépítés központi irányító struktúráját képező ideiglenes bizottság csak a haiti állami kapacitások visszaállítása és az átlátható és legitim választások útján megválasztott, megújult vezetői réteg, valamint e gigászi probléma megoldásához elengedhetetlen döntések meghozatalát vállaló igazi politikai akarat által működhet hatékonyan; |
| --- | --- |

11.

elismeri, hogy az újjáépítés központi irányító struktúráját képező ideiglenes bizottság csak a haiti állami kapacitások visszaállítása és az átlátható és legitim választások útján megválasztott, megújult vezetői réteg, valamint e gigászi probléma megoldásához elengedhetetlen döntések meghozatalát vállaló igazi politikai akarat által működhet hatékonyan;

| 12. | nyomatékosan kéri a haiti kormányt, hogy folytassa és valósítsa meg a nemzeti újjáépítési tervben tett kötelezettségvállalásait az állami hatalom megerősítése, a helyi kormányzás hatékonyabbá tétele, a helyi és nemzeti intézmények kapacitásainak megerősítése, valamint a politikai, gazdasági és intézményi decentralizáció koncepciójának integrálása érdekében; |
| --- | --- |

12.

nyomatékosan kéri a haiti kormányt, hogy folytassa és valósítsa meg a nemzeti újjáépítési tervben tett kötelezettségvállalásait az állami hatalom megerősítése, a helyi kormányzás hatékonyabbá tétele, a helyi és nemzeti intézmények kapacitásainak megerősítése, valamint a politikai, gazdasági és intézményi decentralizáció koncepciójának integrálása érdekében;

| 13. | úgy véli, hogy növelni kellene a helyi hatóságok és a civil társadalom képviselőinek támogatását és a döntéshozói folyamatba való bevonását; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy növelni kellene a helyi hatóságok és a civil társadalom képviselőinek támogatását és a döntéshozói folyamatba való bevonását;

| 14. | sajnálatát fejezi ki, amiért a fővárost elborító többtonnányi törmelék elhordásához a haiti embereknek csak lapátok, csákányok és talicskák állnak rendelkezésükre, ami a helyzet súlyához mérve nevetségesnek tűnik; kiemeli, hogy Haiti újjáépítéséhez elengedhetetlen a törmelék eltávolítása; sajnálatosnak tartja, hogy a romok eltakarítására gyakorlatilag nem szabadítottak fel forrásokat; és felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson pénzügyi segítséget és technikai támogatást a törmelék eltávolításához; |
| --- | --- |

14.

sajnálatát fejezi ki, amiért a fővárost elborító többtonnányi törmelék elhordásához a haiti embereknek csak lapátok, csákányok és talicskák állnak rendelkezésükre, ami a helyzet súlyához mérve nevetségesnek tűnik; kiemeli, hogy Haiti újjáépítéséhez elengedhetetlen a törmelék eltávolítása; sajnálatosnak tartja, hogy a romok eltakarítására gyakorlatilag nem szabadítottak fel forrásokat; és felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson pénzügyi segítséget és technikai támogatást a törmelék eltávolításához;

| 15. | felhívja az ENSZ-t, hogy vizsgálja felül a Minustah megbízatását különös figyelmet fordítva a biztonsági kérdésekre, és aggodalmát fejezi ki hatékonysága miatt az utóbbi események – kolerajárvány és választások – vonatkozásában; |
| --- | --- |

15.

felhívja az ENSZ-t, hogy vizsgálja felül a Minustah megbízatását különös figyelmet fordítva a biztonsági kérdésekre, és aggodalmát fejezi ki hatékonysága miatt az utóbbi események – kolerajárvány és választások – vonatkozásában;

| 16. | sajnálatosnak tartja a Haitiben a lakhatás terén fennálló súlyos válságot; hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló földterületek és a fölbirtoklási rendszer hiányában, valamint azáltal, hogy a diaszpóra számos földparcellát lefoglalt, nehézségekbe ütközik a hajléktalanok elhelyezése, akik döntő többségben főként a fővárosban, Port-au-Prince-ben létesített szükségtáborokban élnek, és a haiti hatóságok részéről olyan voluntarista intézkedések meghozására irányuló politikai akaratra apellál, mint a kisajátítás; |
| --- | --- |

16.

sajnálatosnak tartja a Haitiben a lakhatás terén fennálló súlyos válságot; hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló földterületek és a fölbirtoklási rendszer hiányában, valamint azáltal, hogy a diaszpóra számos földparcellát lefoglalt, nehézségekbe ütközik a hajléktalanok elhelyezése, akik döntő többségben főként a fővárosban, Port-au-Prince-ben létesített szükségtáborokban élnek, és a haiti hatóságok részéről olyan voluntarista intézkedések meghozására irányuló politikai akaratra apellál, mint a kisajátítás;

| 17. | növekvő aggodalommal tölti el a legsebezhetőbb személyek – nevezetesen a nők és a gyermekek – földrengést követően kialakult helyzete, és ami 800 000 gyermeket sújtott, akik ki voltak téve az erőszak, a szexuális visszaélés, az emberkereskedelem, a kizsákmányolás és a magukra maradás veszélyének, és kéri az Európai Uniót (Bizottságot), hogy határozottan kötelezze el magát aziránt, hogy a gyermekek számára visszaállítsák a védelmet nyújtó, biztonságos élethez szükséges kereteket, valamint támogassa a haiti szociális védelmi rendszer létrehozásához szükséges folyamatot és az oktatási reformot; és javasolja az életkörülmények és a biztonság javítását a táborokban; |
| --- | --- |

17.

növekvő aggodalommal tölti el a legsebezhetőbb személyek – nevezetesen a nők és a gyermekek – földrengést követően kialakult helyzete, és ami 800 000 gyermeket sújtott, akik ki voltak téve az erőszak, a szexuális visszaélés, az emberkereskedelem, a kizsákmányolás és a magukra maradás veszélyének, és kéri az Európai Uniót (Bizottságot), hogy határozottan kötelezze el magát aziránt, hogy a gyermekek számára visszaállítsák a védelmet nyújtó, biztonságos élethez szükséges kereteket, valamint támogassa a haiti szociális védelmi rendszer létrehozásához szükséges folyamatot és az oktatási reformot; és javasolja az életkörülmények és a biztonság javítását a táborokban;

| 18. | kéri az Európai Uniót, hogy a sziget kormányával együttműködve fogalmazzon meg a gyermekek jogait védő globális jogszabályokat annak érdekében, hogy végrehajtsák a nemzeti jogban a Haiti által ratifikált, a gyermekek jogaira, az emberi jogokra, a rabszolgaság felszámolására és a gyermekek jogainak védelmére vonatkozó számos nemzetközi eszközből adódó kötelezettségeket; |
| --- | --- |

18.

kéri az Európai Uniót, hogy a sziget kormányával együttműködve fogalmazzon meg a gyermekek jogait védő globális jogszabályokat annak érdekében, hogy végrehajtsák a nemzeti jogban a Haiti által ratifikált, a gyermekek jogaira, az emberi jogokra, a rabszolgaság felszámolására és a gyermekek jogainak védelmére vonatkozó számos nemzetközi eszközből adódó kötelezettségeket;

| 19. | rendkívül fontosnak tartja a családjuktól elszakított gyermekek azonosítására, nyilvántartásba vételére és családjuk felkutatására vonatkozó folyamat végrehajtásának támogatását, továbbá a különleges határőrizet kialakítását az embercsempészet és az illegális örökbefogadás megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

19.

rendkívül fontosnak tartja a családjuktól elszakított gyermekek azonosítására, nyilvántartásba vételére és családjuk felkutatására vonatkozó folyamat végrehajtásának támogatását, továbbá a különleges határőrizet kialakítását az embercsempészet és az illegális örökbefogadás megakadályozása érdekében;

| 20. | alapvető fontosságúnak és az ország újjáépítéséhez elengedhetetlennek tartja a haiti állam a demokrácia működtetéséhez és az ország megfelelő kormányzásához szükséges képességének azonnali kialakítását, valamint a haiti civil társadalom és lakosság bevonását; |
| --- | --- |

20.

alapvető fontosságúnak és az ország újjáépítéséhez elengedhetetlennek tartja a haiti állam a demokrácia működtetéséhez és az ország megfelelő kormányzásához szükséges képességének azonnali kialakítását, valamint a haiti civil társadalom és lakosság bevonását;

| 21. | komoly aggodalmának ad hangot az erősen vitatott és a külföldi megfigyelői küldöttségek által óvatosan jóváhagyott elnöki választások eredménye következtében kialakult jelenlegi politikai válság miatt: az Amerikai Államok Szervezete által küldött szakértők jelenleg újraszámolják a szavazatokat és a 2011. január 13-án, csütörtökön benyújtott jelentésükben azt javasolták, hogy bizonyított csalások miatt a kormányzó hatalom jelöltje, Jude Célestin helyébe Michel Martelly kerüljön; |
| --- | --- |

21.

komoly aggodalmának ad hangot az erősen vitatott és a külföldi megfigyelői küldöttségek által óvatosan jóváhagyott elnöki választások eredménye következtében kialakult jelenlegi politikai válság miatt: az Amerikai Államok Szervezete által küldött szakértők jelenleg újraszámolják a szavazatokat és a 2011. január 13-án, csütörtökön benyújtott jelentésükben azt javasolták, hogy bizonyított csalások miatt a kormányzó hatalom jelöltje, Jude Célestin helyébe Michel Martelly kerüljön;

| 22. | kéri az Európai Uniót, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt a legitim és átlátható választási folyamat erőteljes támogatása, valamint annak érdekében, hogy a februárra halasztott második forduló rendben menjen végbe, hogy Haiti ne süllyedjen egy még mélyebb válságba; úgy véli, hogy csak egy választott, legitim elnök és a legitim parlamenti képviselők tudják meghozni a szükséges döntéseket, továbbá hogy az újjáépítéshez stabilitásra és megfelelő politikai akaratra van szükség; |
| --- | --- |

22.

kéri az Európai Uniót, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt a legitim és átlátható választási folyamat erőteljes támogatása, valamint annak érdekében, hogy a februárra halasztott második forduló rendben menjen végbe, hogy Haiti ne süllyedjen egy még mélyebb válságba; úgy véli, hogy csak egy választott, legitim elnök és a legitim parlamenti képviselők tudják meghozni a szükséges döntéseket, továbbá hogy az újjáépítéshez stabilitásra és megfelelő politikai akaratra van szükség;

| 23. | sürgeti a nemzetközi közösséget és az Európai Uniót, hogy szorosan működjön együtt a jövőbeli haiti hatóságokkal és nyújtson segítséget számukra a teljes újjáépítési folyamat során és intézményeik és az állami kapacitások megszervezésében, amelyek elvezetnek a valamennyi szinten való új egyensúly, a teljesen működőképes demokrácia felé; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a nemzetközi közösséget és az Európai Uniót, hogy szorosan működjön együtt a jövőbeli haiti hatóságokkal és nyújtson segítséget számukra a teljes újjáépítési folyamat során és intézményeik és az állami kapacitások megszervezésében, amelyek elvezetnek a valamennyi szinten való új egyensúly, a teljesen működőképes demokrácia felé;

| 24. | kiemeli a haiti diszpóra által küldött és a haiti lakossághoz – sürgős szükségleteikre gyorsan felhasználható – közvetítők nélkül kifizetett pénzek alkotta tőkeáramlás döntő fontosságát; felkéri a tagállamokat és a haiti kormányt, hogy könnyítsék meg az ilyen átutalásokat, és tegyenek lépéseket azok költségeinek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

24.

kiemeli a haiti diszpóra által küldött és a haiti lakossághoz – sürgős szükségleteikre gyorsan felhasználható – közvetítők nélkül kifizetett pénzek alkotta tőkeáramlás döntő fontosságát; felkéri a tagállamokat és a haiti kormányt, hogy könnyítsék meg az ilyen átutalásokat, és tegyenek lépéseket azok költségeinek csökkentése érdekében;

| 25. | nyomatékosan kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy helyezzék prioritásaik elejére Haiti helyreállítását és rehabilitációját; hangsúlyozza, hogy itt az ideje Haiti megsegítésének, hogy egy gazdaságilag és politikailag erős és autonóm országgá válhasson; és kéri a nemzetközi közösséget, hogy használja ezt az alkalmat a haiti szegénység mélyen gyökerező okainak egyszer és mindenkorra történő elhárítására; |
| --- | --- |

25.

nyomatékosan kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy helyezzék prioritásaik elejére Haiti helyreállítását és rehabilitációját; hangsúlyozza, hogy itt az ideje Haiti megsegítésének, hogy egy gazdaságilag és politikailag erős és autonóm országgá válhasson; és kéri a nemzetközi közösséget, hogy használja ezt az alkalmat a haiti szegénység mélyen gyökerező okainak egyszer és mindenkorra történő elhárítására;

| 26. | kéri a Bizottságot, hogy a humanitárius segítségnyújtásról szóló európai konszenzus szellemében a kormánnyal, a helyi szervezetekkel és a civil társadalommal együttműködve tegyenek jelentős erőfeszítéseket a katasztrófákra való felkészülés és a katasztrófaveszély-csökkentés, a sürgősségi segítségnyújtás és a hosszú távú fejlődés fázisába integrálása érdekében; |
| --- | --- |

26.

kéri a Bizottságot, hogy a humanitárius segítségnyújtásról szóló európai konszenzus szellemében a kormánnyal, a helyi szervezetekkel és a civil társadalommal együttműködve tegyenek jelentős erőfeszítéseket a katasztrófákra való felkészülés és a katasztrófaveszély-csökkentés, a sürgősségi segítségnyújtás és a hosszú távú fejlődés fázisába integrálása érdekében;

| 27. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő javaslatokat egy, az európai polgári védelmi mechanizmuson alapuló európai polgári védelmi erő felállítására; |
| --- | --- |

27.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő javaslatokat egy, az európai polgári védelmi mechanizmuson alapuló európai polgári védelmi erő felállítására;

| 28. | megállapítja, hogy Haitin évtizedek óta jelen vannak a humanitárius segélyszervezetek, továbbá hogy a sürgősségi segítségnyújtás, a rehabilitáció és a fejlesztés közötti kapcsolatnak nagy jelentősége van ebben a válságban; külön kiemeli azt a tényt, hogy rendkívül fontos, hogy az ENSZ maradjon valamennyi civil és katonai művelet koordinációjának vezetője mind a biztonság és a humanitárius segély visszaállítása, mind az újjáépítés és fejlesztés terén; |
| --- | --- |

28.

megállapítja, hogy Haitin évtizedek óta jelen vannak a humanitárius segélyszervezetek, továbbá hogy a sürgősségi segítségnyújtás, a rehabilitáció és a fejlesztés közötti kapcsolatnak nagy jelentősége van ebben a válságban; külön kiemeli azt a tényt, hogy rendkívül fontos, hogy az ENSZ maradjon valamennyi civil és katonai művelet koordinációjának vezetője mind a biztonság és a humanitárius segély visszaállítása, mind az újjáépítés és fejlesztés terén;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak, Haiti elnökének és kormányának, az ENSZ humanitárius ügyekért és gyorssegélyekért felelős főtitkár-helyettesének, a Világbanknak és a Nemzetközi Valutaalapnak. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak, Haiti elnökének és kormányának, az ENSZ humanitárius ügyekért és gyorssegélyekért felelős főtitkár-helyettesének, a Világbanknak és a Nemzetközi Valutaalapnak.

---

(1)  HL C 341. E, 2010.12.16., 5. o.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/50

---

2011. január 19., szerdaA szólásszabadság megsértése és szexuális orientáción alapuló megkülönböztetés Litvániában

P7_TA(2011)0019

Az Európai Parlament 2011. január 19-i állásfoglalása a véleménynyilvánítás szabadságának megsértéséről, valamint a szexuális irányultság miatti hátrányos megkülönböztetésről Litvániában

2012/C 136 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogokat és alapvető szabadságokat biztosító és a hátrányos megkülönböztetést tiltó nemzetközi eszközökre, nevezetesen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokat és alapvető szabadságokat biztosító és a hátrányos megkülönböztetést tiltó nemzetközi eszközökre, nevezetesen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 6. és 7. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikkére, amelyben az EU, illetve annak tagállamai kötelezettséget vállalnak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmére, és amelyek európai eszközöket biztosítanak a hátrányos megkülönböztetés és az emberi jogok megsértése elleni küzdelemhez, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 6. és 7. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikkére, amelyben az EU, illetve annak tagállamai kötelezettséget vállalnak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmére, és amelyek európai eszközöket biztosítanak a hátrányos megkülönböztetés és az emberi jogok megsértése elleni küzdelemhez,

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 11. cikkére, amely garantálja a véleménynyilvánítás szabadságát, illetve 21. cikkére, amely tiltja a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 11. cikkére, amely garantálja a véleménynyilvánítás szabadságát, illetve 21. cikkére, amely tiltja a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést,

| — | tekintettel a Litván Köztársaság közigazgatási szabálysértésekről szóló (XIP-2595 sz.) törvényének módosítástervezeteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Litván Köztársaság közigazgatási szabálysértésekről szóló (XIP-2595 sz.) törvényének módosítástervezeteire,

| — | tekintettel a Litván Köztársaság Igazságügyi Minisztériumának (11-30-01 sz.) véleménytervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Litván Köztársaság Igazságügyi Minisztériumának (11-30-01 sz.) véleménytervezetére,

| — | tekintettel az Európai Unió azon tevékenységeire, amelyekkel küzd a szexuális irányultságon és homofóbián alapuló megkülönböztetés ellen, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió azon tevékenységeire, amelyekkel küzd a szexuális irányultságon és homofóbián alapuló megkülönböztetés ellen,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2010. novemberi, „Homofóbia, transzfóbia, valamint szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2010. novemberi, „Homofóbia, transzfóbia, valamint szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés” című jelentésére,

| — | tekintettel a kiskorúakat a nyilvános információk káros hatásaitól védő litván törvényről szóló, 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiskorúakat a nyilvános információk káros hatásaitól védő litván törvényről szóló, 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a homofóbiáról, a kiskorúak védelméről és az antidiszkriminációs politikákról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a homofóbia európai helyzetéről szóló állásfoglalásaira (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a homofóbiáról, a kiskorúak védelméről és az antidiszkriminációs politikákról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a homofóbia európai helyzetéről szóló állásfoglalásaira (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 2010. december 16-án a litván parlament, a Seimas elhalasztotta a szavazást arról a jogszabálytervezetről, amely módosítaná a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvényt abból a célból, hogy 2 000 és 10 000 litván litas (580–2 900 euró) közötti összegnek megfelelő bírsággal büntetni rendelje a „homoszexuális kapcsolatok nyilvános népszerűsítését”, mivel a módosításokat még vizsgálták meg az illetékes parlamenti bizottságok és a litván nemzeti hatóságok általi felülvizsgálata még mindig tart, |
| --- | --- |

A.

mivel 2010. december 16-án a litván parlament, a Seimas elhalasztotta a szavazást arról a jogszabálytervezetről, amely módosítaná a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvényt abból a célból, hogy 2 000 és 10 000 litván litas (580–2 900 euró) közötti összegnek megfelelő bírsággal büntetni rendelje a „homoszexuális kapcsolatok nyilvános népszerűsítését”, mivel a módosításokat még vizsgálták meg az illetékes parlamenti bizottságok és a litván nemzeti hatóságok általi felülvizsgálata még mindig tart,

| B. | mivel 2010. december 8-án a Seimas Oktatási, Tudományos és Kulturális Bizottsága törölte a szexuális irányultságot azon jegyzékből, amely az oktatási törvény esélyegyenlőségi rendelkezései szerint védelmet érdemlő területeket tartalmazza (5. cikk (1) bekezdés), |
| --- | --- |

B.

mivel 2010. december 8-án a Seimas Oktatási, Tudományos és Kulturális Bizottsága törölte a szexuális irányultságot azon jegyzékből, amely az oktatási törvény esélyegyenlőségi rendelkezései szerint védelmet érdemlő területeket tartalmazza (5. cikk (1) bekezdés),

| C. | mivel a közigazgatási szabálysértések törvényének módosítástervezetei ellentétesek a Litván Köztársaság alkotmányának 25. cikkével, amely kimondja, hogy „az ember nem akadályozható abban, hogy információk és eszmék után kutasson, ilyeneket kapjon vagy terjesszen”, illetve annak 29. cikkével, amely kimondja, hogy „minden ember egyenlő a törvény, a bíróságok és egyéb állami intézmények, valamint tisztviselők előtt. Az emberi jogok nem korlátozhatók, nem biztosítható senkinek előjog neme, faji, nemzeti hovatartozása, nyelve, származása, társadalmi státusa, hite, meggyőződése vagy nézetei alapján”, |
| --- | --- |

C.

mivel a közigazgatási szabálysértések törvényének módosítástervezetei ellentétesek a Litván Köztársaság alkotmányának 25. cikkével, amely kimondja, hogy „az ember nem akadályozható abban, hogy információk és eszmék után kutasson, ilyeneket kapjon vagy terjesszen”, illetve annak 29. cikkével, amely kimondja, hogy „minden ember egyenlő a törvény, a bíróságok és egyéb állami intézmények, valamint tisztviselők előtt. Az emberi jogok nem korlátozhatók, nem biztosítható senkinek előjog neme, faji, nemzeti hovatartozása, nyelve, származása, társadalmi státusa, hite, meggyőződése vagy nézetei alapján”,

| D. | mivel a Litván Köztársaság Igazságügyi Minisztériuma kifejezte véleményét, miszerint a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvény módosítástervezetei ellentétesek Litvánia alkotmánya, az Európai Unió Alapjogi Chartája, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya alapján fennálló kötelezettségekkel, |
| --- | --- |

D.

mivel a Litván Köztársaság Igazságügyi Minisztériuma kifejezte véleményét, miszerint a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvény módosítástervezetei ellentétesek Litvánia alkotmánya, az Európai Unió Alapjogi Chartája, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya alapján fennálló kötelezettségekkel,

| E. | mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2010. novemberi, „Homofóbia, transzfóbia, valamint szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés” című legutóbbi, 2010. novemberi jelentése azt a következtetést vonja le, hogy „A módosítások potenciálisan kriminalizálhatják a homoszexualitás szinte minden nyilvános kifejezését vagy ábrázolását, illetve az azokról szóló információkat”, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2010. novemberi, „Homofóbia, transzfóbia, valamint szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés” című legutóbbi, 2010. novemberi jelentése azt a következtetést vonja le, hogy „A módosítások potenciálisan kriminalizálhatják a homoszexualitás szinte minden nyilvános kifejezését vagy ábrázolását, illetve az azokról szóló információkat”,

| F. | mivel 2009. júniusában a Seimas elsöprő többséggel szavazott amellett, hogy módosítsák a „kiskorúak nyilvános információk hátrányos hatásaival szembeni védelméről szóló törvényt”, amely megtiltja, hogy a kiskorúak hozzáférjenek a homoszexualitásról szóló információkhoz, |
| --- | --- |

F.

mivel 2009. júniusában a Seimas elsöprő többséggel szavazott amellett, hogy módosítsák a „kiskorúak nyilvános információk hátrányos hatásaival szembeni védelméről szóló törvényt”, amely megtiltja, hogy a kiskorúak hozzáférjenek a homoszexualitásról szóló információkhoz,

| G. | mivel a reklámtörvényben szereplő „szexuális irányultság kifejezése vagy népszerűsítése” megfogalmazás jelentése továbbra sem világos, |
| --- | --- |

G.

mivel a reklámtörvényben szereplő „szexuális irányultság kifejezése vagy népszerűsítése” megfogalmazás jelentése továbbra sem világos,

| H. | mivel ezt az állásfoglalást egy sor olyan aggodalomra okot adó esemény váltotta ki, mint például a kiskorúak nyilvános információk hátrányos hatásaival szembeni védelméről szóló törvény elfogadása, a helyi hatóságoknak az egyenlőségi vagy melegfelvonulások megtartásának tilalmára irányuló kísérletei, valamint a vezető politikusok és parlamenti képviselők által használt lázító, illetve fenyegető nyelvezet és gyűlöletbeszéd, |
| --- | --- |

H.

mivel ezt az állásfoglalást egy sor olyan aggodalomra okot adó esemény váltotta ki, mint például a kiskorúak nyilvános információk hátrányos hatásaival szembeni védelméről szóló törvény elfogadása, a helyi hatóságoknak az egyenlőségi vagy melegfelvonulások megtartásának tilalmára irányuló kísérletei, valamint a vezető politikusok és parlamenti képviselők által használt lázító, illetve fenyegető nyelvezet és gyűlöletbeszéd,

| I. | mivel a Bizottság alelnöke, Vivian Reding, az Európai Unió főképviselője, Cathrine Ashton, az Európai Tanács elnöke, Herman van Rompuy és az Európai Parlament elnöke, Jerzy Buzek 2010. május 17-én, a homofóbia elleni világnapon egyhangúlag elítélte a szexuális irányultságon alapuló homofóbia és a diszkrimináció minden fajtáját, |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság alelnöke, Vivian Reding, az Európai Unió főképviselője, Cathrine Ashton, az Európai Tanács elnöke, Herman van Rompuy és az Európai Parlament elnöke, Jerzy Buzek 2010. május 17-én, a homofóbia elleni világnapon egyhangúlag elítélte a szexuális irányultságon alapuló homofóbia és a diszkrimináció minden fajtáját,

| J. | mivel az Egészségügyi Világszervezet 1990-ben megszüntette a homoszexualitás mentális betegségként való besorolását, mivel nincs olyan hiteles kutatás, amely igazolná, hogy a gyermekek és fiatalok szexualitásról való oktatása érintheti szexuális irányultságukat, és mivel a szexuális sokszínűségről szóló oktatás ösztönzi a toleranciát és a másság elfogadását, |
| --- | --- |

J.

mivel az Egészségügyi Világszervezet 1990-ben megszüntette a homoszexualitás mentális betegségként való besorolását, mivel nincs olyan hiteles kutatás, amely igazolná, hogy a gyermekek és fiatalok szexualitásról való oktatása érintheti szexuális irányultságukat, és mivel a szexuális sokszínűségről szóló oktatás ösztönzi a toleranciát és a másság elfogadását,

| 1. | fenntartja azon értékeket és elveket, amelyeken az Unió alapul, különösen az emberi jogok tiszteletben tartását, köztük minden kisebbség jogait; |
| --- | --- |

1.

fenntartja azon értékeket és elveket, amelyeken az Unió alapul, különösen az emberi jogok tiszteletben tartását, köztük minden kisebbség jogait;

| 2. | megerősíti, hogy az uniós intézmények és a tagállamok kötelezettséggel tartoznak annak biztosítására, hogy az Európai Unióban a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül tiszteletben tartsák, védelemben részesítsék és előmozdítsák az emberi jogokat, ahogy arról rendelkezik az Emberi Jogok Európai Egyezménye, az Európai Unió Alapjogi Chartájaés az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az uniós intézmények és a tagállamok kötelezettséggel tartoznak annak biztosítására, hogy az Európai Unióban a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül tiszteletben tartsák, védelemben részesítsék és előmozdítsák az emberi jogokat, ahogy arról rendelkezik az Emberi Jogok Európai Egyezménye, az Európai Unió Alapjogi Chartájaés az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke;

| 3. | felszólítja a Seimast, hogy utasítsa el a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvényt, vegye fel a szexuális irányultságot az oktatásról szóló törvényben a védett területek jegyzékébe, tegye lehetővé, hogy a kiskorúak szabadon hozzáférjenek a szexuális irányultságról szóló információkhoz, valamint tisztázza a reklámtörvényben szereplő tilalom jelentését; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Seimast, hogy utasítsa el a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvényt, vegye fel a szexuális irányultságot az oktatásról szóló törvényben a védett területek jegyzékébe, tegye lehetővé, hogy a kiskorúak szabadon hozzáférjenek a szexuális irányultságról szóló információkhoz, valamint tisztázza a reklámtörvényben szereplő tilalom jelentését;

| 4. | rámutat arra, hogy a javasolt módosításokról még nem szavazott a litván parlament plenáris ülése, és hogy azoknak a litván nemzeti hatóságok általi felülvizsgálata még mindig tart; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a javasolt módosításokról még nem szavazott a litván parlament plenáris ülése, és hogy azoknak a litván nemzeti hatóságok általi felülvizsgálata még mindig tart;

| 5. | elismeri Dalia Grybauskaitė, a Litván Köztársaság elnöke által számos alkalommal elfoglalt szilárd álláspontot, amely elítéli a homofób jogszabálytervezetet, mert az káros a litván polgárokra, valamint Litvánia megítélésére, illetve felszólítja az elnököt, hogy vétózza meg a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvények módosításait, amennyiben azokat jóváhagyják; |
| --- | --- |

5.

elismeri Dalia Grybauskaitė, a Litván Köztársaság elnöke által számos alkalommal elfoglalt szilárd álláspontot, amely elítéli a homofób jogszabálytervezetet, mert az káros a litván polgárokra, valamint Litvánia megítélésére, illetve felszólítja az elnököt, hogy vétózza meg a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvények módosításait, amennyiben azokat jóváhagyják;

| 6. | üdvözli, hogy a közelmúltban a homofóbiát bűncselekmény elkövetésekor súlyosbító körülménynek minősítették; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a közelmúltban a homofóbiát bűncselekmény elkövetésekor súlyosbító körülménynek minősítették;

| 7. | elítéli a Bizottság által eddig hozott kétoldalú intézkedést; felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvény javasolt módosításainak jogi értékelését, valamint bocsásson ki uniós útitervet a homofóbia és a szexuális irányultságon alapuló diszkrimináció elleni konkrét intézkedésekről; |
| --- | --- |

7.

elítéli a Bizottság által eddig hozott kétoldalú intézkedést; felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvény javasolt módosításainak jogi értékelését, valamint bocsásson ki uniós útitervet a homofóbia és a szexuális irányultságon alapuló diszkrimináció elleni konkrét intézkedésekről;

| 8. | üdvözli a litván hatóságok azon tervét, miszerint felülvizsgálják azon javasolt módosításokat, amelyeket az európai jogba ütközőnek tekintettek, nevezetesen a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés elvével kapcsolatban; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a litván hatóságok azon tervét, miszerint felülvizsgálják azon javasolt módosításokat, amelyeket az európai jogba ütközőnek tekintettek, nevezetesen a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés elvével kapcsolatban;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, a Litván Köztársaság és Parlament elnökének, az EU Alapjogi Ügynökségének, valamint az Európa Tanács emberi jogi biztosának. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, a Litván Köztársaság és Parlament elnökének, az EU Alapjogi Ügynökségének, valamint az Európa Tanács emberi jogi biztosának.

---

(1)  HL C 224. E, 2010.8.19., 18. o.

(2)  HL C 287. E, 2006.11.24., 179. o., HL C 300. E, 2006.12.9., 491. o., HL C 74. E, 2008.3.20., 776. o.

---

2011. január 20., csütörtök

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/53

---

2011. január 20., csütörtökA keresztények helyzete a vallásszabadság tekintetében

P7_TA(2011)0021

Az Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása a keresztények helyzetéről a vallásszabadság összefüggésében

2012/C 136 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira és különösen a keresztény közösségek és más vallási közösségek létét veszélyeztető súlyos eseményekről szóló 2007. november 15-i (1), a keresztény közösségek elleni támadásokról szóló 2010. január 21-i (2), a nigériai Jos városában elkövetett tömeges kegyetlenkedésekről szóló 2010. május 6-i (3), a vallásszabadság pakisztáni helyzetéről szóló 2010. május 20-i (4) és az Irakról, a halálbüntetésről (beleértve Tárik Azíz ügyét) és a keresztény közösségek elleni támadásokról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira és különösen a keresztény közösségek és más vallási közösségek létét veszélyeztető súlyos eseményekről szóló 2007. november 15-i (1), a keresztény közösségek elleni támadásokról szóló 2010. január 21-i (2), a nigériai Jos városában elkövetett tömeges kegyetlenkedésekről szóló 2010. május 6-i (3), a vallásszabadság pakisztáni helyzetéről szóló 2010. május 20-i (4) és az Irakról, a halálbüntetésről (beleértve Tárik Azíz ügyét) és a keresztény közösségek elleni támadásokról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az emberi jogok nemzetközi helyzetéről szóló éves jelentésekre és a világ vallási kisebbségeiről szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2009. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok nemzetközi helyzetéről szóló éves jelentésekre és a világ vallási kisebbségeiről szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2009. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére,

| — | tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ-nek a vallás és a meggyőződés szabadságával foglalkozó különmegbízottjának jelentéseire, különösen a 2009. december 29-i, a 2010. február 16-i és a 2010. július 29-i jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-nek a vallás és a meggyőződés szabadságával foglalkozó különmegbízottjának jelentéseire, különösen a 2009. december 29-i, a 2010. február 16-i és a 2010. július 29-i jelentéseire,

| — | tekintettel az 1950-ben elfogadott Emberi Jogok Európai Egyezményének 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1950-ben elfogadott Emberi Jogok Európai Egyezményének 9. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 3. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 3. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 17. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 17. cikkére,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének szóvivője által kiadott nyilatkozatra azt követően, hogy 2011. január 1-jén az egyiptomi Alexandriában egy kopt templom hívei ellen támadást követtek el, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének szóvivője által kiadott nyilatkozatra azt követően, hogy 2011. január 1-jén az egyiptomi Alexandriában egy kopt templom hívei ellen támadást követtek el,

| — | tekintettel Jerzy Buzeknek, az Európai Parlament elnökének az egyiptomi templomban történt halálos robbantásról szóló 2011. január 1-jei nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Jerzy Buzeknek, az Európai Parlament elnökének az egyiptomi templomban történt halálos robbantásról szóló 2011. január 1-jei nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió több alkalommal is kifejezte a vallásszabadság, a lelkiismereti szabadság és a gondolatszabadság melletti elkötelezettségét, és hangsúlyozta, hogy a kormányok kötelessége e szabadságjogok világszerte történő biztosítása; mivel az emberi jogok, a demokrácia és a polgári szabadságjogok fejlesztése jelenti azt a közös alapot, amelyre az Európai Unió a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatait építi, és amelyről az EU és a harmadik országok közötti megállapodásokban szereplő demokráciazáradék rendelkezik, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió több alkalommal is kifejezte a vallásszabadság, a lelkiismereti szabadság és a gondolatszabadság melletti elkötelezettségét, és hangsúlyozta, hogy a kormányok kötelessége e szabadságjogok világszerte történő biztosítása; mivel az emberi jogok, a demokrácia és a polgári szabadságjogok fejlesztése jelenti azt a közös alapot, amelyre az Európai Unió a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatait építi, és amelyről az EU és a harmadik országok közötti megállapodásokban szereplő demokráciazáradék rendelkezik,

| B. | mivel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikke kimondja, hogy mindenkinek joga van a gondolat-, lelkiismereti és vallásszabadsághoz; mivel ez a jog magában foglalja annak szabadságát, hogy az ember egy valláshoz vagy meggyőződéshez szabad akaratából csatlakozzon, valamint a vallásnak vagy meggyőződésnek mind egyénileg, mind együttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben, istentisztelet, oktatás és szertartások végzése útján való kifejezésre juttatását, |
| --- | --- |

B.

mivel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikke kimondja, hogy mindenkinek joga van a gondolat-, lelkiismereti és vallásszabadsághoz; mivel ez a jog magában foglalja annak szabadságát, hogy az ember egy valláshoz vagy meggyőződéshez szabad akaratából csatlakozzon, valamint a vallásnak vagy meggyőződésnek mind egyénileg, mind együttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben, istentisztelet, oktatás és szertartások végzése útján való kifejezésre juttatását,

| C. | mivel a gondolat-, lelkiismereti, és vallásszabadság a vallások követőire, az ateistákra, szabadgondolkodókra és a meggyőződés nélküli emberekre egyaránt érvényes, |
| --- | --- |

C.

mivel a gondolat-, lelkiismereti, és vallásszabadság a vallások követőire, az ateistákra, szabadgondolkodókra és a meggyőződés nélküli emberekre egyaránt érvényes,

| D. | mivel a keresztény közösségek elleni támadások, valamint az istenkáromlás vádjával indított bírósági perek és az ilyen indoklással kiszabott, gyakran nőket érintő halálos ítéletek száma 2010-ben világszerte megnövekedett; mivel a vallásszabadsággal kapcsolatos, utóbbi évekre vonatkozó statisztikák szerint a vallási indíttatású erőszakos cselekmények többsége keresztények ellen irányult, amint az az „Aid to the Church in Need” (Segítségnyújtás a Rászorult Egyház számára) szervezet által készített, „Vallásszabadság a világban” című 2009. évi jelentésében is szerepel; mivel bizonyos esetekben a keresztény közösségek olyan helyzetben vannak, amely veszélyezteti fennmaradásukat, és eltűnésük az adott ország vallási öröksége egy fontos részének elvesztéséhez vezetne, |
| --- | --- |

D.

mivel a keresztény közösségek elleni támadások, valamint az istenkáromlás vádjával indított bírósági perek és az ilyen indoklással kiszabott, gyakran nőket érintő halálos ítéletek száma 2010-ben világszerte megnövekedett; mivel a vallásszabadsággal kapcsolatos, utóbbi évekre vonatkozó statisztikák szerint a vallási indíttatású erőszakos cselekmények többsége keresztények ellen irányult, amint az az „Aid to the Church in Need” (Segítségnyújtás a Rászorult Egyház számára) szervezet által készített, „Vallásszabadság a világban” című 2009. évi jelentésében is szerepel; mivel bizonyos esetekben a keresztény közösségek olyan helyzetben vannak, amely veszélyezteti fennmaradásukat, és eltűnésük az adott ország vallási öröksége egy fontos részének elvesztéséhez vezetne,

| E. | mivel 2011. január 11-én, a nigériai keresztény közösség ellen brutális merényletek során ismét ártatlan emberek életét oltották ki; mivel 2010. december 24-én támadások történtek több templom ellen a nigériai Maiduguriban, majd 2010. december 25-én bombatámadások pusztítottak Jos városában, amelyek 38 polgári személy életét követelték és több tucat sebesültet hagytak maguk mögött; mivel 2010. december 21-én a nigériai Turuban karddal és késsel felfegyverkezett férfiak megtámadták a falu keresztény lakóit, közülük hármat megöltek, kettőt pedig megsebesítettek; mivel 2010. december 3-án a nigériai Jos városában elkövetett támadás során hét keresztényt, köztük nőket és gyermekeket holtan találtak, négyen pedig megsebesültek, |
| --- | --- |

E.

mivel 2011. január 11-én, a nigériai keresztény közösség ellen brutális merényletek során ismét ártatlan emberek életét oltották ki; mivel 2010. december 24-én támadások történtek több templom ellen a nigériai Maiduguriban, majd 2010. december 25-én bombatámadások pusztítottak Jos városában, amelyek 38 polgári személy életét követelték és több tucat sebesültet hagytak maguk mögött; mivel 2010. december 21-én a nigériai Turuban karddal és késsel felfegyverkezett férfiak megtámadták a falu keresztény lakóit, közülük hármat megöltek, kettőt pedig megsebesítettek; mivel 2010. december 3-án a nigériai Jos városában elkövetett támadás során hét keresztényt, köztük nőket és gyermekeket holtan találtak, négyen pedig megsebesültek,

| F. | mivel Szalman Taszír, Pandzsáb tartomány kormányzójának 2011. január 4-én történt meggyilkolása, illetve a pakisztáni Asia Noreen ügye a nemzetközi közösség tiltakozását váltotta ki, |
| --- | --- |

F.

mivel Szalman Taszír, Pandzsáb tartomány kormányzójának 2011. január 4-én történt meggyilkolása, illetve a pakisztáni Asia Noreen ügye a nemzetközi közösség tiltakozását váltotta ki,

| G. | mivel egy 2011. január 1-én Alexandriában kopt keresztények ellen elkövetett terrormerénylet ártatlan civilek életét követelte, illetve sokan megsebesültek, |
| --- | --- |

G.

mivel egy 2011. január 1-én Alexandriában kopt keresztények ellen elkövetett terrormerénylet ártatlan civilek életét követelte, illetve sokan megsebesültek,

| H. | mivel 2010. december 25-én, karácsony napján a Fülöp-szigeteki Suluban bombát robbantottak egy kápolnában, amelynek során 11 ember, köztük egy pap és egy 9 éves kislány megsebesült, |
| --- | --- |

H.

mivel 2010. december 25-én, karácsony napján a Fülöp-szigeteki Suluban bombát robbantottak egy kápolnában, amelynek során 11 ember, köztük egy pap és egy 9 éves kislány megsebesült,

| I. | mivel 2010. december 25-én az észak-ciprusi Rizokarpasoa és Ayia Triada falvakban a karácsonyi ünnepi szentmisét erőszakkal félbeszakították, |
| --- | --- |

I.

mivel 2010. december 25-én az észak-ciprusi Rizokarpasoa és Ayia Triada falvakban a karácsonyi ünnepi szentmisét erőszakkal félbeszakították,

| J. | mivel a Bagdadban élő keresztény otthonok ellen sorozatban elkövetett összehangolt bombatámadások során az asszír keresztény családok elleni 2010. december 30-i dzsihád terrortámadások legalább két halottat és 14 sebesültet okoztak; mivel 2010. december 27-én az iraki Dudzsahilban egy útszéli bomba megölt egy asszír keresztény nőt, férjét pedig megsebesítette; mivel 2010. november 22-én két iraki keresztényt gyilkoltak meg Moszul városában; mivel 2010. november 10-én egy, a keresztény területekre irányított támadássorozat következtében ártatlan civilek vesztették életüket Bagdadban; mivel 2010. november 1-jén a Szabadító Miasszonyunk szír katolikus templomban elkövetett mészárlásban 52 ember vesztette életét, köztük nők és gyermekek, |
| --- | --- |

J.

mivel a Bagdadban élő keresztény otthonok ellen sorozatban elkövetett összehangolt bombatámadások során az asszír keresztény családok elleni 2010. december 30-i dzsihád terrortámadások legalább két halottat és 14 sebesültet okoztak; mivel 2010. december 27-én az iraki Dudzsahilban egy útszéli bomba megölt egy asszír keresztény nőt, férjét pedig megsebesítette; mivel 2010. november 22-én két iraki keresztényt gyilkoltak meg Moszul városában; mivel 2010. november 10-én egy, a keresztény területekre irányított támadássorozat következtében ártatlan civilek vesztették életüket Bagdadban; mivel 2010. november 1-jén a Szabadító Miasszonyunk szír katolikus templomban elkövetett mészárlásban 52 ember vesztette életét, köztük nők és gyermekek,

| K. | mivel az iráni kormány az Iszlám Köztársaságban fokozta a keresztények elleni hadjáratát, amelynek során az elmúlt hónapban több mint száz embert tartóztattak le, sokukat az ország elhagyására kényszerítettek, illetve bűnvádi eljárás és esetleg halálbüntetés elé is néznek, |
| --- | --- |

K.

mivel az iráni kormány az Iszlám Köztársaságban fokozta a keresztények elleni hadjáratát, amelynek során az elmúlt hónapban több mint száz embert tartóztattak le, sokukat az ország elhagyására kényszerítettek, illetve bűnvádi eljárás és esetleg halálbüntetés elé is néznek,

| L. | mivel Vietnamban is erősen elnyomják a katolikus egyház és más vallások tevékenységét, ahogy azt a vietnami hegyi közösségek súlyos helyzete is mutatja; mivel azonban a vietnami rendszer változtatott a Nguyen Van Ly atya esetével kapcsolatos álláspontján, melynek következtében üdvözlendő, hogy az atyát szabadon bocsátották, |
| --- | --- |

L.

mivel Vietnamban is erősen elnyomják a katolikus egyház és más vallások tevékenységét, ahogy azt a vietnami hegyi közösségek súlyos helyzete is mutatja; mivel azonban a vietnami rendszer változtatott a Nguyen Van Ly atya esetével kapcsolatos álláspontján, melynek következtében üdvözlendő, hogy az atyát szabadon bocsátották,

| M. | mivel az erőszakos iszlám szélsőségesek által elkövetett támadások egyben ezen államok jelenlegi kormányzati rendszere ellen is irányulnak annak érdekében, hogy békétlenséget szítsanak és polgárháborút robbantsanak ki a különböző vallási csoportok között, |
| --- | --- |

M.

mivel az erőszakos iszlám szélsőségesek által elkövetett támadások egyben ezen államok jelenlegi kormányzati rendszere ellen is irányulnak annak érdekében, hogy békétlenséget szítsanak és polgárháborút robbantsanak ki a különböző vallási csoportok között,

| N. | mivel a világ többi részéhez hasonlóan Európa sem mentes a vallásszabadság megsértésének eseteitől, a vallási kisebbségekhez tartozók ellen meggyőződésük miatt elkövetett merényletektől és a vallási okokra visszavezethető megkülönböztetéstől, |
| --- | --- |

N.

mivel a világ többi részéhez hasonlóan Európa sem mentes a vallásszabadság megsértésének eseteitől, a vallási kisebbségekhez tartozók ellen meggyőződésük miatt elkövetett merényletektől és a vallási okokra visszavezethető megkülönböztetéstől,

| O. | mivel a népek közötti béke és kölcsönös megértés elősegítéséhez elengedhetetlen a közösségek közötti párbeszéd, |
| --- | --- |

O.

mivel a népek közötti béke és kölcsönös megértés elősegítéséhez elengedhetetlen a közösségek közötti párbeszéd,

| 1. | elítéli a keresztény közösségek ellen több országban a közelmúltban elkövetett támadásokat, és együttérzését fejezi ki az áldozatok családjainak; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy megsokszorozódtak a keresztény közösségekkel szembeni vallási türelmetlenség, elnyomás és erőszakos cselekmények megnyilvánulásai, különösen Afrika, Ázsia és a Közel-Kelet országaiban; |
| --- | --- |

1.

elítéli a keresztény közösségek ellen több országban a közelmúltban elkövetett támadásokat, és együttérzését fejezi ki az áldozatok családjainak; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy megsokszorozódtak a keresztény közösségekkel szembeni vallási türelmetlenség, elnyomás és erőszakos cselekmények megnyilvánulásai, különösen Afrika, Ázsia és a Közel-Kelet országaiban;

| 2. | üdvözli az érintett országok hatóságainak erőfeszítéseit, hogy azonosítsák a keresztény közösségek elleni támadások kitervelőit és végrehajtóit; felszólítja a kormányokat, hogy állítsák bíróság elé és vonják megfelelő büntetőeljárás alá ezen bűncselekmények elkövetőit és a támadásokért, valamint a keresztények, más vallási vagy egyéb kisebbségek tagjai ellen elkövetett egyéb erőszakos cselekményekért felelős valamennyi személyt; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az érintett országok hatóságainak erőfeszítéseit, hogy azonosítsák a keresztény közösségek elleni támadások kitervelőit és végrehajtóit; felszólítja a kormányokat, hogy állítsák bíróság elé és vonják megfelelő büntetőeljárás alá ezen bűncselekmények elkövetőit és a támadásokért, valamint a keresztények, más vallási vagy egyéb kisebbségek tagjai ellen elkövetett egyéb erőszakos cselekményekért felelős valamennyi személyt;

| 3. | határozottan elítéli a keresztények és más vallási közösséghez tartozók ellen elkövetett bármilyen erőszakos cselekményt, illetve a vallásos emberek, hitüket elhagyók és nem hívők elleni, a valláson vagy meggyőződésen alapuló hátrányos megkülönböztetés és intolerancia minden formáját; ismételten hangsúlyozza, hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadságához és a vallásszabadsághoz való jog alapvető emberi jog; |
| --- | --- |

3.

határozottan elítéli a keresztények és más vallási közösséghez tartozók ellen elkövetett bármilyen erőszakos cselekményt, illetve a vallásos emberek, hitüket elhagyók és nem hívők elleni, a valláson vagy meggyőződésen alapuló hátrányos megkülönböztetés és intolerancia minden formáját; ismételten hangsúlyozza, hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadságához és a vallásszabadsághoz való jog alapvető emberi jog;

| 4. | aggodalommal tölti el, hogy az utóbbi években a keresztények különböző, főként a közel-keleti országokból tömegesen elvándorolnak; |
| --- | --- |

4.

aggodalommal tölti el, hogy az utóbbi években a keresztények különböző, főként a közel-keleti országokból tömegesen elvándorolnak;

| 5. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a néhai Szalman Taszír kormányzó által nyilvánosan is bírált istenkáromlásról szóló pakisztáni törvényt még mindig a különböző vallások, például a halálra ítélt ötgyermekes keresztény anya, Asia Noreen üldözésére használják fel, valamint amiatt, hogy a pakisztáni társadalom széles tömegei Szalman Taszír kormányzó gyilkosát hősként ünneplik; |
| --- | --- |

5.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a néhai Szalman Taszír kormányzó által nyilvánosan is bírált istenkáromlásról szóló pakisztáni törvényt még mindig a különböző vallások, például a halálra ítélt ötgyermekes keresztény anya, Asia Noreen üldözésére használják fel, valamint amiatt, hogy a pakisztáni társadalom széles tömegei Szalman Taszír kormányzó gyilkosát hősként ünneplik;

| 6. | üdvözli az egyiptomi közvélemény reakcióját, amely határozottan elítélte a terrorista cselekményt, és hamar megértette, hogy a támadás célja az egyiptomi keresztények és muzulmánok közötti, hagyományosan mély kötelékek megbontása; üdvözli az egyiptomi kopt keresztények és muzulmánok közös, a támadás elleni tiltakozásul tartott demonstrációját; üdvözli, hogy Hoszni Mubarak, egyiptomi elnök, II. Abdullah, Jordánia királya, az Al-Azhar nagy imámja és az egyiptomi főmufti nyilvánosan elítélte a támadást; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az egyiptomi közvélemény reakcióját, amely határozottan elítélte a terrorista cselekményt, és hamar megértette, hogy a támadás célja az egyiptomi keresztények és muzulmánok közötti, hagyományosan mély kötelékek megbontása; üdvözli az egyiptomi kopt keresztények és muzulmánok közös, a támadás elleni tiltakozásul tartott demonstrációját; üdvözli, hogy Hoszni Mubarak, egyiptomi elnök, II. Abdullah, Jordánia királya, az Al-Azhar nagy imámja és az egyiptomi főmufti nyilvánosan elítélte a támadást;

| 7. | elítéli, hogy a török hatóságok erőszakkal félbeszakították a Ciprus északi részén megmaradt 300 keresztény által karácsony napján tartott szentmisét; |
| --- | --- |

7.

elítéli, hogy a török hatóságok erőszakkal félbeszakították a Ciprus északi részén megmaradt 300 keresztény által karácsony napján tartott szentmisét;

| 8. | komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a terrorcselekmények elkövetői a világ számos részén visszaélnek a vallási meggyőződéssel; elítéli a vallás eszközként való alkalmazását különböző politikai konfliktushelyzetekben; |
| --- | --- |

8.

komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a terrorcselekmények elkövetői a világ számos részén visszaélnek a vallási meggyőződéssel; elítéli a vallás eszközként való alkalmazását különböző politikai konfliktushelyzetekben;

| 9. | sürgeti azon államok hatóságait, ahol riasztóan magas a felekezetek elleni támadások száma, hogy lépjenek föl valamennyi vallási felekezet rendes és nyilvános vallásgyakorlásának biztosítása érdekében, fokozzák erőfeszítéseiket az országukban létező felekezetek megbízható és hatékony védelmének és e felekezetek tagjai személyes biztonságának és testi épségének biztosítására, és ennek révén tartsák be nemzetközileg vállalt kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

9.

sürgeti azon államok hatóságait, ahol riasztóan magas a felekezetek elleni támadások száma, hogy lépjenek föl valamennyi vallási felekezet rendes és nyilvános vallásgyakorlásának biztosítása érdekében, fokozzák erőfeszítéseiket az országukban létező felekezetek megbízható és hatékony védelmének és e felekezetek tagjai személyes biztonságának és testi épségének biztosítására, és ennek révén tartsák be nemzetközileg vállalt kötelezettségeiket;

| 10. | ismételten hangsúlyozza, hogy az emberi jogok és a polgári szabadságjogok – ideértve a vallás és a meggyőződés szabadságát – tiszteletben tartása az Európai Unió alapelve és alapvető célja, és ez a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatainak közös alapját képezi; |
| --- | --- |

10.

ismételten hangsúlyozza, hogy az emberi jogok és a polgári szabadságjogok – ideértve a vallás és a meggyőződés szabadságát – tiszteletben tartása az Európai Unió alapelve és alapvető célja, és ez a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatainak közös alapját képezi;

| 11. | kéri a Tanácsot, a Bizottságot és az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét/az Európai Bizottság alelnökét, hogy a harmadik országokkal kötött megállapodásokban, a velük folytatott együttműködés során és az emberi jogi jelentésekben fordítsanak fokozott figyelmet a vallás és a meggyőződés szabadságának és a vallási közösségek – köztük a keresztények – helyzetének kérdésére; |
| --- | --- |

11.

kéri a Tanácsot, a Bizottságot és az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét/az Európai Bizottság alelnökét, hogy a harmadik országokkal kötött megállapodásokban, a velük folytatott együttműködés során és az emberi jogi jelentésekben fordítsanak fokozott figyelmet a vallás és a meggyőződés szabadságának és a vallási közösségek – köztük a keresztények – helyzetének kérdésére;

| 12. | felszólít, hogy a Külpolitikai Ügyek Tanácsának következő, 2011. január 31-én tartandó ülésén vitassák meg a keresztények üldözésének, valamint a vallás- és lelkiismereti szabadság kérdését. Az erről folytatott megbeszélésnek konkrét eredményekhez kell vezetnie, elsősorban a biztonság érdekében alkalmazható eszközök, valamint a világ bármely pontján veszélyeztetett keresztény közösségek tekintetében; |
| --- | --- |

12.

felszólít, hogy a Külpolitikai Ügyek Tanácsának következő, 2011. január 31-én tartandó ülésén vitassák meg a keresztények üldözésének, valamint a vallás- és lelkiismereti szabadság kérdését. Az erről folytatott megbeszélésnek konkrét eredményekhez kell vezetnie, elsősorban a biztonság érdekében alkalmazható eszközök, valamint a világ bármely pontján veszélyeztetett keresztény közösségek tekintetében;

| 13. | kéri az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét/az Európai Bizottság alelnökét, hogy sürgősen alakítson ki a vallásszabadsághoz való emberi jog megerősítésére vonatkozó uniós stratégiát, amely magában foglalna intézkedéseket azon államokkal szemben, amelyek tudatosan nem gondoskodnak a vallási felekezetek védelméről; |
| --- | --- |

13.

kéri az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét/az Európai Bizottság alelnökét, hogy sürgősen alakítson ki a vallásszabadsághoz való emberi jog megerősítésére vonatkozó uniós stratégiát, amely magában foglalna intézkedéseket azon államokkal szemben, amelyek tudatosan nem gondoskodnak a vallási felekezetek védelméről;

| 14. | kéri a főképviselőt a közelmúltbeli eseményekre tekintettel, és mivel egyre sürgetőbb a kulturális és vallási fejlemények alakulásának elemzése és megértése iránti igény a nemzetközi kapcsolatokban és a jelenlegi társadalmakban, hogy az Európai Külügyi Szolgálat emberi jogokkal foglalkozó igazgatóságán belül hozzon létre egy állandó egységet, amely ellenőrzi a vallásszabadságra és a kapcsolódó jogokra vonatkozó kormányzati és társadalmi megszorítások helyzetét, és amely évente jelentést tesz a Parlamentnek; |
| --- | --- |

14.

kéri a főképviselőt a közelmúltbeli eseményekre tekintettel, és mivel egyre sürgetőbb a kulturális és vallási fejlemények alakulásának elemzése és megértése iránti igény a nemzetközi kapcsolatokban és a jelenlegi társadalmakban, hogy az Európai Külügyi Szolgálat emberi jogokkal foglalkozó igazgatóságán belül hozzon létre egy állandó egységet, amely ellenőrzi a vallásszabadságra és a kapcsolódó jogokra vonatkozó kormányzati és társadalmi megszorítások helyzetét, és amely évente jelentést tesz a Parlamentnek;

| 15. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét/az Európai Bizottság alelnökét és a Parlamentet, hogy éves emberi jogi jelentésük tartalmazzon egy, a vallásszabadság kérdésével foglalkozó fejezetet; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét/az Európai Bizottság alelnökét és a Parlamentet, hogy éves emberi jogi jelentésük tartalmazzon egy, a vallásszabadság kérdésével foglalkozó fejezetet;

| 16. | sürgeti az uniós intézményeket, hogy teljesítsék az EUMSz. 17. cikke alapján rájuk háruló, az egyházakkal, vallási, filozófiai és nem felekezeti szervezetekkel való nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet előíró kötelezettségüket annak biztosítása érdekében, hogy a keresztények és más vallási közösségek üldözésének ügyével kiemelten foglalkozzanak, és azt rendszeresen megvitassák; |
| --- | --- |

16.

sürgeti az uniós intézményeket, hogy teljesítsék az EUMSz. 17. cikke alapján rájuk háruló, az egyházakkal, vallási, filozófiai és nem felekezeti szervezetekkel való nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet előíró kötelezettségüket annak biztosítása érdekében, hogy a keresztények és más vallási közösségek üldözésének ügyével kiemelten foglalkozzanak, és azt rendszeresen megvitassák;

| 17. | valamennyi európai vallási közösség vezetését kéri, hogy valamennyi vallási felekezet egyenlő módon való tiszteletben tartásának elve alapján ítéljék el a keresztény közösségek és más vallási csoportok elleni támadásokat; |
| --- | --- |

17.

valamennyi európai vallási közösség vezetését kéri, hogy valamennyi vallási felekezet egyenlő módon való tiszteletben tartásának elve alapján ítéljék el a keresztény közösségek és más vallási csoportok elleni támadásokat;

| 18. | ismételten megerősíti, hogy támogat minden olyan kezdeményezést, amely előmozdítja a vallási és egyéb közösségek közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet; minden vallási hatóságot arra hív fel, hogy támogassák a toleranciát, és tegyenek kezdeményezéseket a gyűlölet és a szélsőséges és erőszakos radikalizálódás ellen; |
| --- | --- |

18.

ismételten megerősíti, hogy támogat minden olyan kezdeményezést, amely előmozdítja a vallási és egyéb közösségek közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet; minden vallási hatóságot arra hív fel, hogy támogassák a toleranciát, és tegyenek kezdeményezéseket a gyűlölet és a szélsőséges és erőszakos radikalizálódás ellen;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Egyiptom kormányának és parlamentjének, Irán kormányának és parlamentjének, Irak kormányának és parlamentjének, valamint Nigéria kormányának és parlamentjének, Pakisztán kormányának és parlamentjének, Fülöp-szigetek kormányának és parlamentjének, Vietnam kormányának és parlamentjének és az Iszlám Konferencia Szervezetének. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Egyiptom kormányának és parlamentjének, Irán kormányának és parlamentjének, Irak kormányának és parlamentjének, valamint Nigéria kormányának és parlamentjének, Pakisztán kormányának és parlamentjének, Fülöp-szigetek kormányának és parlamentjének, Vietnam kormányának és parlamentjének és az Iszlám Konferencia Szervezetének.

---

(1)  HL C 282. E, 2008.11.6., 474. o.

(2)  HL C 305. E, 2010.11.11., 7. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0157.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0194.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0448.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/57

---

2011. január 20., csütörtökA fehéroroszországi helyzet

P7_TA(2011)0022

Az Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása a fehéroroszországi helyzetről

2012/C 136 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a fehéroroszországi helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2009. december 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fehéroroszországi helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2009. december 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az egyes fehéroroszországi tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010. október 25-i 2010/639/KKBP tanácsi határozatra (2), amely 2011. október 31-ig meghosszabbítja a korlátozó intézkedéseket és a felfüggesztést egyaránt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes fehéroroszországi tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010. október 25-i 2010/639/KKBP tanácsi határozatra (2), amely 2011. október 31-ig meghosszabbítja a korlátozó intézkedéseket és a felfüggesztést egyaránt,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2010. október 25-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2010. október 25-i következtetéseire,

| — | tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (EBESZ/ODIHR) és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének a fehéroroszországi elnökválasztásról kiadott 2010. december 20-i előzetes megállapításaira és következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (EBESZ/ODIHR) és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének a fehéroroszországi elnökválasztásról kiadott 2010. december 20-i előzetes megállapításaira és következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 110. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 110. cikkére,

| A. | mivel a keleti partnerségi csúcstalálkozóról kiadott prágai nyilatkozat megerősíti a partnerek, köztük Fehéroroszország elkötelezettségét a nemzetközi jog elvei és az alapvető értékek – többek között a demokrácia, a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása – iránt, |
| --- | --- |

A.

mivel a keleti partnerségi csúcstalálkozóról kiadott prágai nyilatkozat megerősíti a partnerek, köztük Fehéroroszország elkötelezettségét a nemzetközi jog elvei és az alapvető értékek – többek között a demokrácia, a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása – iránt,

| B. | mivel a Tanács 2010. október 25-én felszólította a fehérorosz hatóságokat annak biztosítására, hogy az (elnök)választást a demokratikus választásokra vonatkozó nemzetközi normáknak és előírásoknak, illetve a Fehéroroszország által az EBESZ és az ENSZ felé vállalt kötelezettségeknek megfelelően bonyolítsák le, |
| --- | --- |

B.

mivel a Tanács 2010. október 25-én felszólította a fehérorosz hatóságokat annak biztosítására, hogy az (elnök)választást a demokratikus választásokra vonatkozó nemzetközi normáknak és előírásoknak, illetve a Fehéroroszország által az EBESZ és az ENSZ felé vállalt kötelezettségeknek megfelelően bonyolítsák le,

| C. | mivel Fehéroroszország kötelezettséget vállalt arra, hogy figyelembe veszi az EBESZ és a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (ODIHR) ajánlásait az ország választási jogszabályainak olyan irányú javításával kapcsolatban, hogy azok összhangba kerüljenek a demokratikus választásokra vonatkozó nemzetközi normákkal, és hogy a javasolt módosításokról konzultációt folytat az EBESZ-szel, mivel a fehérorosz nemzetgyűlés az EBESZ-szel való előzetes konzultáció nélkül fogadta el a választási kódex reformját, |
| --- | --- |

C.

mivel Fehéroroszország kötelezettséget vállalt arra, hogy figyelembe veszi az EBESZ és a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (ODIHR) ajánlásait az ország választási jogszabályainak olyan irányú javításával kapcsolatban, hogy azok összhangba kerüljenek a demokratikus választásokra vonatkozó nemzetközi normákkal, és hogy a javasolt módosításokról konzultációt folytat az EBESZ-szel, mivel a fehérorosz nemzetgyűlés az EBESZ-szel való előzetes konzultáció nélkül fogadta el a választási kódex reformját,

| D. | mivel a Tanács megerősítette, hogy továbbra is készen áll arra, hogy – a Fehéroroszország által a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság terén megvalósítandó további eredményekre figyelemmel – elmélyítse a Fehéroroszországgal fennálló kapcsolatait és segítse az országot e célkitűzések elérésében; mivel a Tanács – a Fehéroroszországban e területeken elért eredményekre is figyelemmel – készen állt lépéseket tenni a Fehéroroszországgal fennálló szerződéses jogviszonyok magasabb szintre emelése érdekében, |
| --- | --- |

D.

mivel a Tanács megerősítette, hogy továbbra is készen áll arra, hogy – a Fehéroroszország által a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság terén megvalósítandó további eredményekre figyelemmel – elmélyítse a Fehéroroszországgal fennálló kapcsolatait és segítse az országot e célkitűzések elérésében; mivel a Tanács – a Fehéroroszországban e területeken elért eredményekre is figyelemmel – készen állt lépéseket tenni a Fehéroroszországgal fennálló szerződéses jogviszonyok magasabb szintre emelése érdekében,

| E. | mivel a Tanács – a Fehéroroszországban bekövetkezett fejlemények értékelését követően – úgy határozott, hogy 2011. október 31-ig meghosszabbítja az egyes fehéroroszországi tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedések hatályát, ugyanezen időpontig azonban felfüggeszti az Unióba történő beutazással kapcsolatos korlátozások alkalmazását, |
| --- | --- |

E.

mivel a Tanács – a Fehéroroszországban bekövetkezett fejlemények értékelését követően – úgy határozott, hogy 2011. október 31-ig meghosszabbítja az egyes fehéroroszországi tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedések hatályát, ugyanezen időpontig azonban felfüggeszti az Unióba történő beutazással kapcsolatos korlátozások alkalmazását,

| F. | mivel az EBESZ Parlamenti Közgyűlése és az EBESZ/ODIHR által a Fehéroroszországban tartott elnökválasztással kapcsolatban tett első megállapítások és következtetések szerint a választásokat megelőző időszakban történt néhány előrelépés, ezeket azonban elhomályosították a szavazás napján tapasztalt súlyos szabálytalanságok és a 2010. december 19-én éjszaka kitört erőszakhullám, |
| --- | --- |

F.

mivel az EBESZ Parlamenti Közgyűlése és az EBESZ/ODIHR által a Fehéroroszországban tartott elnökválasztással kapcsolatban tett első megállapítások és következtetések szerint a választásokat megelőző időszakban történt néhány előrelépés, ezeket azonban elhomályosították a szavazás napján tapasztalt súlyos szabálytalanságok és a 2010. december 19-én éjszaka kitört erőszakhullám,

| G. | mivel több mint 700 embert vettek őrizetbe a 2010. december 19-én Minszkben tartott demonstráción való részvételük miatt, akiknek a többségét rövid közigazgatási büntetés után már szabadon engedték, míg 24 ellenzéki aktivistát és újságírót, köztük hat elnökjelöltet erőszakos támadásokkal és fegyveres ellenállással kísért „tömeges rendzavarás szervezésével” vádolnak, ami akár 15 éves börtönbüntetést is maga után vonhat; mivel további 14 személyt szintén elítélhetnek a közeljövőben, |
| --- | --- |

G.

mivel több mint 700 embert vettek őrizetbe a 2010. december 19-én Minszkben tartott demonstráción való részvételük miatt, akiknek a többségét rövid közigazgatási büntetés után már szabadon engedték, míg 24 ellenzéki aktivistát és újságírót, köztük hat elnökjelöltet erőszakos támadásokkal és fegyveres ellenállással kísért „tömeges rendzavarás szervezésével” vádolnak, ami akár 15 éves börtönbüntetést is maga után vonhat; mivel további 14 személyt szintén elítélhetnek a közeljövőben,

| H. | mivel a 2010. december 19-i tüntetéssel szemben tanúsított rendőri fellépést és a demokratikus ellenzékkel, a szabad médiumokkal és a civil társadalommal szemben foganatosított további hatósági intézkedéseket az Európai Parlament elnöke, az EU főképviselője és az ENSZ főtitkára is elítélte, |
| --- | --- |

H.

mivel a 2010. december 19-i tüntetéssel szemben tanúsított rendőri fellépést és a demokratikus ellenzékkel, a szabad médiumokkal és a civil társadalommal szemben foganatosított további hatósági intézkedéseket az Európai Parlament elnöke, az EU főképviselője és az ENSZ főtitkára is elítélte,

| I. | mivel a tiltakozókat, a politikai ellenzéket és családtagjaikat képviselő ügyvédek engedélyük elvesztését vagy az ügyvédi kamarából való kizárásukat kockáztatják, |
| --- | --- |

I.

mivel a tiltakozókat, a politikai ellenzéket és családtagjaikat képviselő ügyvédek engedélyük elvesztését vagy az ügyvédi kamarából való kizárásukat kockáztatják,

| 1. | az EBESZ Parlamenti Közgyűlése és az EBESZ/ODIHR első következtetéseinek megállapításai alapján úgy ítéli meg, hogy a 2010. december 19-i elnökválasztás nem felelt meg a szabad, tisztességes és átlátható választások nemzetközi normáinak; úgy véli, hogy ez a szavazás a demokratikus átmenet újabb elmulasztott lehetősége volt Fehéroroszországban, és az EBESZ/ODIHR által bejelentett számos súlyos szabálytalanságra tekintettel új, az EBESZ-normáknak megfelelően szabad és demokratikus körülmények között megtartandó választások kiírását kéri; |
| --- | --- |

1.

az EBESZ Parlamenti Közgyűlése és az EBESZ/ODIHR első következtetéseinek megállapításai alapján úgy ítéli meg, hogy a 2010. december 19-i elnökválasztás nem felelt meg a szabad, tisztességes és átlátható választások nemzetközi normáinak; úgy véli, hogy ez a szavazás a demokratikus átmenet újabb elmulasztott lehetősége volt Fehéroroszországban, és az EBESZ/ODIHR által bejelentett számos súlyos szabálytalanságra tekintettel új, az EBESZ-normáknak megfelelően szabad és demokratikus körülmények között megtartandó választások kiírását kéri;

| 2. | elítéli a rendőri és titkosszolgálati szervek brutális fellépését a választások napján a tiltakozókkal szemben, és külön is hangot ad felháborodásának az Uladzimjer Nyakljajev elleni brutális agresszió miatt – mindkét eset példa az alapvető demokratikus elvek, azaz a gyülekezési és szólásszabadság, illetve az emberi jogok súlyos megsértésére, továbbá aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a fehérorosz hatóságok megkísérlik Danyil Szannyikov – Andrej Szannyikov elnökjelölt és Irina Halip oknyomozó újságíró hároméves kisfia – állami felügyelet alá helyezését, akinek szülei a 2010. december 19-i választások óta börtönben vannak; különösen aggódik a 30 napja éhségsztrájkot folytató Mikalay Statkevich egészsége miatt; |
| --- | --- |

2.

elítéli a rendőri és titkosszolgálati szervek brutális fellépését a választások napján a tiltakozókkal szemben, és külön is hangot ad felháborodásának az Uladzimjer Nyakljajev elleni brutális agresszió miatt – mindkét eset példa az alapvető demokratikus elvek, azaz a gyülekezési és szólásszabadság, illetve az emberi jogok súlyos megsértésére, továbbá aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a fehérorosz hatóságok megkísérlik Danyil Szannyikov – Andrej Szannyikov elnökjelölt és Irina Halip oknyomozó újságíró hároméves kisfia – állami felügyelet alá helyezését, akinek szülei a 2010. december 19-i választások óta börtönben vannak; különösen aggódik a 30 napja éhségsztrájkot folytató Mikalay Statkevich egészsége miatt;

| 3. | határozottan elítéli, hogy letartóztattak és fogva tartanak békés tüntetőket és szinte valamennyi elnökjelöltet (például U. Niakliayeut, A. Sannikovot, M. Statkevichet és A. Michalevichet); a demokratikus ellenzék vezetőit (például P. Sevyarynetset, A. Lebedkot), valamint nagyszámú civil aktivistát, újságírót, oktatót és diákot ellen, akikre akár 15 évnyi börtönbüntetést is kiszabhatnak; független és pártatlan, az EBESZ égisze folytatandó nemzetközi vizsgálatot követel az események kapcsán; kéri a politikai indíttatású vádak azonnali ejtését; |
| --- | --- |

3.

határozottan elítéli, hogy letartóztattak és fogva tartanak békés tüntetőket és szinte valamennyi elnökjelöltet (például U. Niakliayeut, A. Sannikovot, M. Statkevichet és A. Michalevichet); a demokratikus ellenzék vezetőit (például P. Sevyarynetset, A. Lebedkot), valamint nagyszámú civil aktivistát, újságírót, oktatót és diákot ellen, akikre akár 15 évnyi börtönbüntetést is kiszabhatnak; független és pártatlan, az EBESZ égisze folytatandó nemzetközi vizsgálatot követel az események kapcsán; kéri a politikai indíttatású vádak azonnali ejtését;

| 4. | elítéli a megtorlást és sürgeti a fehérorosz hatóságokat, hogy haladéktalanul hagyjanak fel a civil aktivistákkal szemben folytatott zaklatás, megfélemlítés és fenyegetés valamennyi formájával, ideértve a magánlakásokban, valamint a független média és a civil szervezetek irodáiban szervezett razziákkal, házkutatásokkal és lefoglalásokkal, továbbá az egyetemekről és a munkahelyekről történő eltávolításokkal; |
| --- | --- |

4.

elítéli a megtorlást és sürgeti a fehérorosz hatóságokat, hogy haladéktalanul hagyjanak fel a civil aktivistákkal szemben folytatott zaklatás, megfélemlítés és fenyegetés valamennyi formájával, ideértve a magánlakásokban, valamint a független média és a civil szervezetek irodáiban szervezett razziákkal, házkutatásokkal és lefoglalásokkal, továbbá az egyetemekről és a munkahelyekről történő eltávolításokkal;

| 5. | kéri a választások napján, illetve a későbbiekben letartóztatott valamennyi személy, valamint az Amnesty International által elismerten lelkiismereti okokból fogva tartottak azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását; felszólítja a fehérorosz hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a fogvatartottak számára, hogy családtagjaik meglátogathassák őket, illetve hogy akadálytalanul juthassanak jogi tanácsadáshoz és orvosi ellátáshoz; |
| --- | --- |

5.

kéri a választások napján, illetve a későbbiekben letartóztatott valamennyi személy, valamint az Amnesty International által elismerten lelkiismereti okokból fogva tartottak azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását; felszólítja a fehérorosz hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a fogvatartottak számára, hogy családtagjaik meglátogathassák őket, illetve hogy akadálytalanul juthassanak jogi tanácsadáshoz és orvosi ellátáshoz;

| 6. | sajnálatát fejezi ki a fehérorosz hatóságok azon döntése miatt, hogy véget vetettek az EBESZ fehéroroszországi irodája működésének, és felhívja e hatóságokat, hogy döntésüket vonják vissza; |
| --- | --- |

6.

sajnálatát fejezi ki a fehérorosz hatóságok azon döntése miatt, hogy véget vetettek az EBESZ fehéroroszországi irodája működésének, és felhívja e hatóságokat, hogy döntésüket vonják vissza;

| 7. | elítéli, hogy a választások napján Fehéroroszországban számos fontos internetes honlapot – köztük hálózati kapcsolattartásra szolgáló, illetve ellenzéki weblapokat – blokkoltak; hangsúlyozza, hogy a médiára vonatkozó jelenlegi fehéroroszországi szabályozás nem illeszkedik a nemzetközi normákhoz, ezért felhívja a fehérorosz hatóságokat a szabályozás felülvizsgálatára és módosítására; |
| --- | --- |

7.

elítéli, hogy a választások napján Fehéroroszországban számos fontos internetes honlapot – köztük hálózati kapcsolattartásra szolgáló, illetve ellenzéki weblapokat – blokkoltak; hangsúlyozza, hogy a médiára vonatkozó jelenlegi fehéroroszországi szabályozás nem illeszkedik a nemzetközi normákhoz, ezért felhívja a fehérorosz hatóságokat a szabályozás felülvizsgálatára és módosítására;

| 8. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az Unió főképviselőjét, hogy vizsgálják felül az EU Fehéroroszországgal kapcsolatos politikáját, ennek keretében megfontolva a célzott gazdasági szankciók bevezetését és az IMF-kölcsönök útján nyújtott különféle makroszintű pénzügyi támogatások, valamint az EKB és az EBRD programjai keretében megvalósuló kölcsönügyeletek befagyasztását; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika fő irányát és a Fehéroroszország számára biztosított nemzeti támogatást oly módon kell megváltoztatni, hogy a civil társadalom megfelelő támogatásban részesüljön; megismétli annak fontosságát, hogy hatékony módon kell élni a demokrácia és az emberi jogok európai eszközével (EIDHR); |
| --- | --- |

8.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az Unió főképviselőjét, hogy vizsgálják felül az EU Fehéroroszországgal kapcsolatos politikáját, ennek keretében megfontolva a célzott gazdasági szankciók bevezetését és az IMF-kölcsönök útján nyújtott különféle makroszintű pénzügyi támogatások, valamint az EKB és az EBRD programjai keretében megvalósuló kölcsönügyeletek befagyasztását; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika fő irányát és a Fehéroroszország számára biztosított nemzeti támogatást oly módon kell megváltoztatni, hogy a civil társadalom megfelelő támogatásban részesüljön; megismétli annak fontosságát, hogy hatékony módon kell élni a demokrácia és az emberi jogok európai eszközével (EIDHR);

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy minden lehetséges pénzügyi és politikai eszközzel támogassa a fehérorosz civil társadalom, a független média (benne a TV Belsat, az Európai Rádió, a Radio Racja és más orgánumok) és a fehéroroszországi nem kormányzati szervezetek arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsák a demokráciát és szembeszálljanak a fennálló rezsimmel; úgy véli, hogy el kell mélyíteni és elő kell segíteni a fehérorosz nem kormányzati szervezetek és a nem kormányzati szervezetek nemzetközi közössége közötti kapcsolatokat; egyidejűleg felhívja a Bizottságot, hogy állítsa le a jelenlegi együttműködést a fehérorosz állami médiával és vonja vissza a neki juttatott támogatást; a Bizottságnak emellett finanszíroznia kellene az Uladzimir Niakliayeu által írt, a fehérorosz hatóságok által a közelmúltban elkobzott és elégetett verseskötetek újbóli kiadását és terjesztését |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy minden lehetséges pénzügyi és politikai eszközzel támogassa a fehérorosz civil társadalom, a független média (benne a TV Belsat, az Európai Rádió, a Radio Racja és más orgánumok) és a fehéroroszországi nem kormányzati szervezetek arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsák a demokráciát és szembeszálljanak a fennálló rezsimmel; úgy véli, hogy el kell mélyíteni és elő kell segíteni a fehérorosz nem kormányzati szervezetek és a nem kormányzati szervezetek nemzetközi közössége közötti kapcsolatokat; egyidejűleg felhívja a Bizottságot, hogy állítsa le a jelenlegi együttműködést a fehérorosz állami médiával és vonja vissza a neki juttatott támogatást; a Bizottságnak emellett finanszíroznia kellene az Uladzimir Niakliayeu által írt, a fehérorosz hatóságok által a közelmúltban elkobzott és elégetett verseskötetek újbóli kiadását és terjesztését

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki mechanizmust azon nem kormányzati szervezetek bejegyzésére, amelyeket Fehéroroszországban politikai okokból nem jegyeznek be, ekképpen biztosítva számukra annak lehetőségét, hogy haszonélvezői lehessenek az uniós programoknak; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki mechanizmust azon nem kormányzati szervezetek bejegyzésére, amelyeket Fehéroroszországban politikai okokból nem jegyeznek be, ekképpen biztosítva számukra annak lehetőségét, hogy haszonélvezői lehessenek az uniós programoknak;

| 11. | sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa és növelje a litvániai Vilniusban (Vilnius, 2011. február 3. és 4.) működő Európai Bölcsészettudományi Egyetem pénzügyi támogatását, illetve növelje az azon fehérorosz diákoknak juttatott ösztöndíjak számát, akiket állampolgári tevékenységük miatt zaklatnak és kitiltanak az egyetemekről, továbbá járuljon hozzá a „Szolidaritás Fehéroroszországgal” adományozói konferenciához (Varsó, 2011. február 2.), illetve a rá következő vilniusi konferenciához; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa és növelje a litvániai Vilniusban (Vilnius, 2011. február 3. és 4.) működő Európai Bölcsészettudományi Egyetem pénzügyi támogatását, illetve növelje az azon fehérorosz diákoknak juttatott ösztöndíjak számát, akiket állampolgári tevékenységük miatt zaklatnak és kitiltanak az egyetemekről, továbbá járuljon hozzá a „Szolidaritás Fehéroroszországgal” adományozói konferenciához (Varsó, 2011. február 2.), illetve a rá következő vilniusi konferenciához;

| 12. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az Unió főképviselőjét, hogy haladéktalanul léptessék újra hatályba a vezető fehérorosz tisztségviselőkre vonatkozó vízumkorlátozást, kiterjesztve azt azon állami tisztviselőkre és az igazságügyi és biztonsági szervek azon tagjaira, akik felelőssé tehetők a választási csalásokért, a választásokat követő brutális fellépésért és ellenzékiek letartóztatásáért, és fagyasszák be ezek javait; hangsúlyozza, hogy a szankcióknak legalább addig hatályban kell maradniuk, amíg valamennyi politikai foglyot és letartóztatottat szabadon nem engedik, és az ellenük emelt vádakat vissza nem vonják; üdvözli a lengyel kormány által mutatott jó példát, amely a maga részéről utazási korlátozásokat vezetett be a minszki rezsim képviselőivel szemben, ezzel egyidőben pedig egyszerűsítette az Európai Unióba való belépést a fehérorosz állampolgárok számára; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az Unió főképviselőjét, hogy haladéktalanul léptessék újra hatályba a vezető fehérorosz tisztségviselőkre vonatkozó vízumkorlátozást, kiterjesztve azt azon állami tisztviselőkre és az igazságügyi és biztonsági szervek azon tagjaira, akik felelőssé tehetők a választási csalásokért, a választásokat követő brutális fellépésért és ellenzékiek letartóztatásáért, és fagyasszák be ezek javait; hangsúlyozza, hogy a szankcióknak legalább addig hatályban kell maradniuk, amíg valamennyi politikai foglyot és letartóztatottat szabadon nem engedik, és az ellenük emelt vádakat vissza nem vonják; üdvözli a lengyel kormány által mutatott jó példát, amely a maga részéről utazási korlátozásokat vezetett be a minszki rezsim képviselőivel szemben, ezzel egyidőben pedig egyszerűsítette az Európai Unióba való belépést a fehérorosz állampolgárok számára;

| 13. | felszólítja a Tanácsot, hogy fontolja meg annak lehetőségét, hogy legkésőbb a keleti partnerség Budapesten megrendezendő csúcstalálkozóján felfüggessze Fehéroroszország részvételét a keleti partnerség tevékenységeiben, amennyiben nem születik kielégítő magyarázat és nem következik be jelentős javulás a fehérorosz helyzetet illetően; e felfüggesztő intézkedés nem vonatkozik a nem kormányzati szervezetekre és a civil társadalomra; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Tanácsot, hogy fontolja meg annak lehetőségét, hogy legkésőbb a keleti partnerség Budapesten megrendezendő csúcstalálkozóján felfüggessze Fehéroroszország részvételét a keleti partnerség tevékenységeiben, amennyiben nem születik kielégítő magyarázat és nem következik be jelentős javulás a fehérorosz helyzetet illetően; e felfüggesztő intézkedés nem vonatkozik a nem kormányzati szervezetekre és a civil társadalomra;

| 14. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy – az emberek közötti kapcsolatok bővítése érdekében – gyorsítsák fel a munkát a vízumkönnyítésre és a visszafogadási megállapodásokra irányuló tárgyalásokra vonatkozó iránymutatások tekintetében (kivéve a diplomata-útlevelek kérdését); |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy – az emberek közötti kapcsolatok bővítése érdekében – gyorsítsák fel a munkát a vízumkönnyítésre és a visszafogadási megállapodásokra irányuló tárgyalásokra vonatkozó iránymutatások tekintetében (kivéve a diplomata-útlevelek kérdését);

| 15. | elvárja, hogy az uniós tagállamok ne gyengítsék az uniós fellépést azzal, hogy kétoldalú kezdeményezésekbe bocsátkoznak a fehérorosz rezsimmel, ami aláásná az európai külpolitika hitelét és hatékonyságát; |
| --- | --- |

15.

elvárja, hogy az uniós tagállamok ne gyengítsék az uniós fellépést azzal, hogy kétoldalú kezdeményezésekbe bocsátkoznak a fehérorosz rezsimmel, ami aláásná az európai külpolitika hitelét és hatékonyságát;

| 16. | úgy vélekedik, hogy az olyan sportesemények, mint a 2014-ben megrendezendő jéghoki-világbajnokság, mindaddig nem tarthatók meg Fehéroroszországban, amíg az országban politikai okokból tartanak fogva embereket; |
| --- | --- |

16.

úgy vélekedik, hogy az olyan sportesemények, mint a 2014-ben megrendezendő jéghoki-világbajnokság, mindaddig nem tarthatók meg Fehéroroszországban, amíg az országban politikai okokból tartanak fogva embereket;

| 17. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Orosz Föderáció a maga részéről elismerte a választások eredményét és az elnyomó intézkedéseket „belügynek” tartja; javasolja, hogy az Európai Bizottság folytasson párbeszédet, konzultációkat és politikai koordinációt Fehéroroszország azon nem EU-tag szomszédaival, amelyek hagyományosan különleges kapcsolatban vannak Fehéroroszországgal és az EU partnerei is egyben, nevezetesen Oroszországgal és Ukrajnával, annak érdekében, hogy maximalizálja a Fehéroroszországgal kapcsolatos uniós politika eredményességét, valamint hogy hozzájáruljon a Fehéroroszországban tapasztalható demokratikus deficittel és az emberi jogok megsértésével szembeni reakciók megfelelő kiegyensúlyozásához, Fehéroroszország nemzetközi elszigetelődésének elkerülése mellett; |
| --- | --- |

17.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Orosz Föderáció a maga részéről elismerte a választások eredményét és az elnyomó intézkedéseket „belügynek” tartja; javasolja, hogy az Európai Bizottság folytasson párbeszédet, konzultációkat és politikai koordinációt Fehéroroszország azon nem EU-tag szomszédaival, amelyek hagyományosan különleges kapcsolatban vannak Fehéroroszországgal és az EU partnerei is egyben, nevezetesen Oroszországgal és Ukrajnával, annak érdekében, hogy maximalizálja a Fehéroroszországgal kapcsolatos uniós politika eredményességét, valamint hogy hozzájáruljon a Fehéroroszországban tapasztalható demokratikus deficittel és az emberi jogok megsértésével szembeni reakciók megfelelő kiegyensúlyozásához, Fehéroroszország nemzetközi elszigetelődésének elkerülése mellett;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU főképviselőjének, a tagállamok kormányának, Fehéroroszország elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az Európa Tanács és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU főképviselőjének, a tagállamok kormányának, Fehéroroszország elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az Európa Tanács és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének.

---

(1)  HL C 286. E, 2010.10.22., 16. o.

(2)  HL L 280., 2010.10.26., 18. o.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/60

---

2011. január 20., csütörtök2009. évi jelentés a versenypolitikáról

P7_TA(2011)0023

Az Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása a versenypolitikáról szóló 2009. évi jelentésről (2010/2137(INI))

2012/C 136 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a versenypolitikáról szóló 2009. évi bizottsági jelentésre (COM(2010)0282) és a versenypolitikáról szóló 2009. évi bizottsági jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0666), |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenypolitikáról szóló 2009. évi bizottsági jelentésre (COM(2010)0282) és a versenypolitikáról szóló 2009. évi bizottsági jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0666),

| — | tekintettel a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendeletre (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendeletre (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (2),

| — | tekintettel az „Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása” című, 2008. október 13-i bizottsági közleményre (3) (a bankokról szóló közlemény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása” című, 2008. október 13-i bizottsági közleményre (3) (a bankokról szóló közlemény),

| — | tekintettel „A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok” című, 2008. december 5-i bizottsági közleményre (4) (a feltőkésítési közlemény), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok” című, 2008. december 5-i bizottsági közleményre (4) (a feltőkésítési közlemény),

| — | tekintettel az értékvesztett eszközöknek a közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló, 2009. február 25-i bizottsági közleményre (5) (az értékvesztett eszközökről szóló közlemény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az értékvesztett eszközöknek a közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló, 2009. február 25-i bizottsági közleményre (5) (az értékvesztett eszközökről szóló közlemény),

| — | tekintettel az „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című, 2009. július 23-i bizottsági közleményre (6) (a szerkezetátalakítási közlemény), mely négy utóbbi közlemény a továbbiakban együtt: „a pénzügyi ágazatról szóló négy közlemény”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című, 2009. július 23-i bizottsági közleményre (6) (a szerkezetátalakítási közlemény), mely négy utóbbi közlemény a továbbiakban együtt: „a pénzügyi ágazatról szóló négy közlemény”,

| — | tekintettel az „Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című, 2008. december 17-i bizottsági közleményre (7) (az ideiglenes keretrendszer), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című, 2008. december 17-i bizottsági közleményre (7) (az ideiglenes keretrendszer),

| — | tekintettel az „Iránymutatás az EK-Szerződés 82. cikkének az erőfölényben lévő vállalkozások versenykorlátozó visszaélő magatartására történő alkalmazásával kapcsolatos bizottsági jogérvényesítési prioritásokról” című, 2009. február 9-i bizottsági közleményre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iránymutatás az EK-Szerződés 82. cikkének az erőfölényben lévő vállalkozások versenykorlátozó visszaélő magatartására történő alkalmazásával kapcsolatos bizottsági jogérvényesítési prioritásokról” című, 2009. február 9-i bizottsági közleményre (8),

| — | tekintettel az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexéről szóló bizottsági közleményre (9), az állami támogatások bizonyos típusainak kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló bizottsági közleményre (10) és az állami támogatásra vonatkozó jogszabályok nemzeti bíróságok általi végrehajtásáról szóló bizottsági közleményre (11) (egyszerűsítési csomag), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexéről szóló bizottsági közleményre (9), az állami támogatások bizonyos típusainak kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló bizottsági közleményre (10) és az állami támogatásra vonatkozó jogszabályok nemzeti bíróságok általi végrehajtásáról szóló bizottsági közleményre (11) (egyszerűsítési csomag),

| — | tekintettel a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatásra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatásra (12),

| — | tekintettel a 2009. tavaszi (COM(2009)0164), a 2009. őszi (COM(2009)0661) és a 2010. tavaszi (COM(2010)0255) állami támogatási értesítőre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. tavaszi (COM(2009)0164), a 2009. őszi (COM(2009)0661) és a 2010. tavaszi (COM(2010)0255) állami támogatási értesítőre,

| — | tekintettel a versenypolitikára vonatkozó 2006. és 2007. évi jelentésről szóló, 2009. március 10-i állásfoglalására (13), valamint a versenypolitikára vonatkozó 2008. évi jelentésről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenypolitikára vonatkozó 2006. és 2007. évi jelentésről szóló, 2009. március 10-i állásfoglalására (13), valamint a versenypolitikára vonatkozó 2008. évi jelentésről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az európai élelmiszerárakról szóló, 2009. március 26-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai élelmiszerárakról szóló, 2009. március 26-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az Európai Unióban működő nagy élelmiszer-áruházak hatalmi visszaéléseinek vizsgálatáról és jogorvoslásáról szóló, 2008. február 19-i nyilatkozatára (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban működő nagy élelmiszer-áruházak hatalmi visszaéléseinek vizsgálatáról és jogorvoslásáról szóló, 2008. február 19-i nyilatkozatára (16),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0374/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0374/2010),

| A. | mivel az elmúlt két év pénzügyi és gazdasági válságának rendkívüli körülményei rendkívüli intézkedéseket tettek szükségessé; mivel a Bizottság erőfeszítései segítették a pénzpiacok stabilizálását, ugyanakkor megvédték az egységes piac integritását; |
| --- | --- |

A.

mivel az elmúlt két év pénzügyi és gazdasági válságának rendkívüli körülményei rendkívüli intézkedéseket tettek szükségessé; mivel a Bizottság erőfeszítései segítették a pénzpiacok stabilizálását, ugyanakkor megvédték az egységes piac integritását;

| B. | mivel válság idején a piacok megfelelő működéséhez elengedhetetlen a pénzügyi stabilitás biztosítása, a hiteláramlás helyreállítása, valamint a pénzügyi rendszer átalakítása, és ezért a versenyszabályokat rugalmasan, de szigorúan kell alkalmazni; |
| --- | --- |

B.

mivel válság idején a piacok megfelelő működéséhez elengedhetetlen a pénzügyi stabilitás biztosítása, a hiteláramlás helyreállítása, valamint a pénzügyi rendszer átalakítása, és ezért a versenyszabályokat rugalmasan, de szigorúan kell alkalmazni;

| C. | mivel a protekcionizmus és a versenyszabályok érvényesítésének elmulasztása csak elmélyíti és elnyújtja a válságot; |
| --- | --- |

C.

mivel a protekcionizmus és a versenyszabályok érvényesítésének elmulasztása csak elmélyíti és elnyújtja a válságot;

| D. | mivel a versenypolitika alapvető eszköz ahhoz, hogy az EU dinamikus, hatékony és innovatív belső piaccal rendelkezzen, és hogy világviszonylatban versenyképes lehessen, valamint hogy leküzdje a pénzügyi válságot; |
| --- | --- |

D.

mivel a versenypolitika alapvető eszköz ahhoz, hogy az EU dinamikus, hatékony és innovatív belső piaccal rendelkezzen, és hogy világviszonylatban versenyképes lehessen, valamint hogy leküzdje a pénzügyi válságot;

| E. | mivel sok tagállam súlyosbodó költségvetési hiánya és egyre növekvő államadóssága évekre visszavetheti a gazdasági fellendülést és növekedést; |
| --- | --- |

E.

mivel sok tagállam súlyosbodó költségvetési hiánya és egyre növekvő államadóssága évekre visszavetheti a gazdasági fellendülést és növekedést;

| F. | mivel a pénzügyi válságra adott válaszként a tagállamok kormányai jelentős összegű állami támogatást nyújtottak, például kezességvállalási programok, feltőkésítési programok, valamint a bankfinanszírozás likviditási támogatásának kiegészítő formái révén; mivel ezek az intézkedések jelentős finanszírozási forrást nyújtottak a bankok számára, valamint a pénzügyi ágazatban általában tapasztalt kockázatok ellen is biztosítékul szolgáltak; |
| --- | --- |

F.

mivel a pénzügyi válságra adott válaszként a tagállamok kormányai jelentős összegű állami támogatást nyújtottak, például kezességvállalási programok, feltőkésítési programok, valamint a bankfinanszírozás likviditási támogatásának kiegészítő formái révén; mivel ezek az intézkedések jelentős finanszírozási forrást nyújtottak a bankok számára, valamint a pénzügyi ágazatban általában tapasztalt kockázatok ellen is biztosítékul szolgáltak;

| G. | mivel empirikus elemzésekből arra lehet következtetni, hogy ez az állami támogatás számos hatást és torzulást, például a magánkötvények vételi és eladási árfolyama közti különbség csökkenését okozták, amit a támogatás kiterjesztésének, valamint a jelenleg érvényben lévő különleges szabályok meghosszabbításának mérlegelésekor figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

G.

mivel empirikus elemzésekből arra lehet következtetni, hogy ez az állami támogatás számos hatást és torzulást, például a magánkötvények vételi és eladási árfolyama közti különbség csökkenését okozták, amit a támogatás kiterjesztésének, valamint a jelenleg érvényben lévő különleges szabályok meghosszabbításának mérlegelésekor figyelembe kell venni;

| H. | mivel az adóügyi kormányzás fontos szerepet játszik a versenynek kedvező körülmények fenntartása és a belső piac működésének javítása tekintetében; |
| --- | --- |

H.

mivel az adóügyi kormányzás fontos szerepet játszik a versenynek kedvező körülmények fenntartása és a belső piac működésének javítása tekintetében;

| I. | mivel az energiaágazatban, a mezőgazdasági termelésben és egyes egyéb szektorokban továbbra sem valósul meg a tökéletes verseny; |
| --- | --- |

I.

mivel az energiaágazatban, a mezőgazdasági termelésben és egyes egyéb szektorokban továbbra sem valósul meg a tökéletes verseny;

| J. | mivel a kkv-knak a szabad verseny által kínált feltételek közötti sikeres fejlődése a pénzügyi válság eredményes legyőzésének egyik legalapvetőbb előfeltétele, |
| --- | --- |

J.

mivel a kkv-knak a szabad verseny által kínált feltételek közötti sikeres fejlődése a pénzügyi válság eredményes legyőzésének egyik legalapvetőbb előfeltétele,

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli a versenypolitikáról szóló, 2009. évi jelentést; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a versenypolitikáról szóló, 2009. évi jelentést;

| 2. | örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság gyorsan reagált a válságra; gratulál a Bizottságnak a versenypolitikai intézkedések kivételes körülmények közötti hatékony alkalmazásához; |
| --- | --- |

2.

örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság gyorsan reagált a válságra; gratulál a Bizottságnak a versenypolitikai intézkedések kivételes körülmények közötti hatékony alkalmazásához;

| 3. | továbbra is támogatja, hogy a társjogalkotói szerepkör bevezetése révén a Parlament aktívabb szerepet vállaljon a versenypolitika formálásában; kéri, hogy a Parlamentet rendszeresen tájékoztassák az ezen a területen indított valamennyi kezdeményezésről; |
| --- | --- |

3.

továbbra is támogatja, hogy a társjogalkotói szerepkör bevezetése révén a Parlament aktívabb szerepet vállaljon a versenypolitika formálásában; kéri, hogy a Parlamentet rendszeresen tájékoztassák az ezen a területen indított valamennyi kezdeményezésről;

| 4. | ismét felkéri a Bizottságot, mint az egyetlen EU-szerte illetékes versenyhatóságot, hogy évente tegyen részletes jelentést a Parlamentnek a parlamenti ajánlások nyomon követéséről, és indokolja meg az azoktól történő esetleges eltéréseket; megjegyzi, hogy a Bizottságnak a Parlament 2008-as versenypolitikai jelentésére adott válasza mindössze a megtett intézkedéseket foglalja össze, de az intézkedések hatékonyságáról nem nyújt információt; |
| --- | --- |

4.

ismét felkéri a Bizottságot, mint az egyetlen EU-szerte illetékes versenyhatóságot, hogy évente tegyen részletes jelentést a Parlamentnek a parlamenti ajánlások nyomon követéséről, és indokolja meg az azoktól történő esetleges eltéréseket; megjegyzi, hogy a Bizottságnak a Parlament 2008-as versenypolitikai jelentésére adott válasza mindössze a megtett intézkedéseket foglalja össze, de az intézkedések hatékonyságáról nem nyújt információt;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a nyitott piacokat jellemző elvekre és a valamennyi ágazatban érvényesülő egyenlő versenyfeltételekre épülő uniós versenypolitika a sikeres belső piac alapköve, valamint a fenntartható és tudásalapú munkahelyek létesítésének előfeltétele; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a nyitott piacokat jellemző elvekre és a valamennyi ágazatban érvényesülő egyenlő versenyfeltételekre épülő uniós versenypolitika a sikeres belső piac alapköve, valamint a fenntartható és tudásalapú munkahelyek létesítésének előfeltétele;

| 6. | megerősíti az uniós politikák, valamint a növekedést és foglalkoztatást célzó EU 2020 stratégiában meghatározott prioritások összehangolására irányuló korábbi felhívásait; kiemeli, hogy ez a versenypolitika szempontjából különösen fontos; |
| --- | --- |

6.

megerősíti az uniós politikák, valamint a növekedést és foglalkoztatást célzó EU 2020 stratégiában meghatározott prioritások összehangolására irányuló korábbi felhívásait; kiemeli, hogy ez a versenypolitika szempontjából különösen fontos;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szolgáltatások kiemelkedő szerepet játszanak az állampolgárok alapvető szükségleteinek kielégítése tekintetében; felkéri a Bizottságot, hogy az uniós versenyszabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra történő alkalmazására irányuló munka elvégzése során vegye figyelembe a Lisszaboni Szerződés kínálta keretet és kéri, hogy tevékenyen részt vehessen az általános gazdasági érdekű szolgáltatások számára nyújtott állami támogatás szabályairól szóló nyílt konzultáció nyomon követésében; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szolgáltatások kiemelkedő szerepet játszanak az állampolgárok alapvető szükségleteinek kielégítése tekintetében; felkéri a Bizottságot, hogy az uniós versenyszabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra történő alkalmazására irányuló munka elvégzése során vegye figyelembe a Lisszaboni Szerződés kínálta keretet és kéri, hogy tevékenyen részt vehessen az általános gazdasági érdekű szolgáltatások számára nyújtott állami támogatás szabályairól szóló nyílt konzultáció nyomon követésében;

| 8. | hangsúlyozza, hogy egyértelmű, a kis- és középvállalkozások számára megfelelő segítséget nyújtó és hasznos versenyszabályokat kell megfogalmazni; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy egyértelmű, a kis- és középvállalkozások számára megfelelő segítséget nyújtó és hasznos versenyszabályokat kell megfogalmazni;

| 9. | kiemeli, hogy a kkv-k különösen fontosak az egész európai gazdaság számára; hangsúlyozza továbbá a kkv-k jelentős innovációs képességét, és újra kéri a Bizottságot, hogy jelentésében külön fejezetben foglalkozzon a kkv-knak biztosított méltányos és megkülönböztetésmentes versenyfeltételek témájával; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy a kkv-k különösen fontosak az egész európai gazdaság számára; hangsúlyozza továbbá a kkv-k jelentős innovációs képességét, és újra kéri a Bizottságot, hogy jelentésében külön fejezetben foglalkozzon a kkv-knak biztosított méltányos és megkülönböztetésmentes versenyfeltételek témájával;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy a versenypolitika fejlesztéséhez szükséges értékelések és tanulmányok során vegyen igénybe független, megbízható szakértőket; sürgeti a Bizottságot ezek eredményeinek közzétételére; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy a versenypolitika fejlesztéséhez szükséges értékelések és tanulmányok során vegyen igénybe független, megbízható szakértőket; sürgeti a Bizottságot ezek eredményeinek közzétételére;

| 11. | felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a belső piacra vonatkozó jövőbeli jogszabályok értelmében végrehajtsák az Európai Unió működéséről szóló szerződés 12. cikkét, amely előírja, hogy „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”; |
| --- | --- |

11.

felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a belső piacra vonatkozó jövőbeli jogszabályok értelmében végrehajtsák az Európai Unió működéséről szóló szerződés 12. cikkét, amely előírja, hogy „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy a versenypolitikáról készített éves jelentésében jobban emelje ki azokat az előnyöket, amelyeket a verseny a fogyasztók számára jelent; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, hogy a versenypolitikáról készített éves jelentésében jobban emelje ki azokat az előnyöket, amelyeket a verseny a fogyasztók számára jelent;

| 13. | érdeklődéssel fogadja az 1/2003/EK tanácsi rendelet működéséről szóló jelentést, melyet a Bizottság a rendelet hatálybalépése után 5 évvel terjesztett elő, és – miközben egyetért azzal, hogy a rendelet a versenyszabályok modernizálásának, valamint az Unió és a nemzeti hatóságok által végzett tevékenység összehangolásának alappillére – megjegyzi, hogy annak hatékonyabb végrehajtása érdekében közös nevezőre kell jutni a prioritások meghatározásával, a versenypolitika fejlesztésének fontos szempontjaival, valamint az együttműködési rendszerek működésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

13.

érdeklődéssel fogadja az 1/2003/EK tanácsi rendelet működéséről szóló jelentést, melyet a Bizottság a rendelet hatálybalépése után 5 évvel terjesztett elő, és – miközben egyetért azzal, hogy a rendelet a versenyszabályok modernizálásának, valamint az Unió és a nemzeti hatóságok által végzett tevékenység összehangolásának alappillére – megjegyzi, hogy annak hatékonyabb végrehajtása érdekében közös nevezőre kell jutni a prioritások meghatározásával, a versenypolitika fejlesztésének fontos szempontjaival, valamint az együttműködési rendszerek működésével kapcsolatban;

| 14. | hangsúlyozza, hogy szükség van a verseny- és fogyasztóvédelmi politikák közötti szinergia kialakítására, beleértve a versenyjogszabályok megsértésének áldozatai számára kialakított, a szabadon választható részvétel elvén alapuló európai kollektív jogorvoslati mechanizmust, a Parlament 2009. március 26-i állásfoglalásában megállapított feltételek figyelembevételével, amely kimondja, hogy kizárólag a valóban elszenvedett kárt kell megtéríteni az azonosított személyek köre vagy az általuk megnevezett személyek számára; felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje, miképp lehetne egy ilyen mechanizmust a meglévő nemzeti jogszabályok közé beilleszteni; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy szükség van a verseny- és fogyasztóvédelmi politikák közötti szinergia kialakítására, beleértve a versenyjogszabályok megsértésének áldozatai számára kialakított, a szabadon választható részvétel elvén alapuló európai kollektív jogorvoslati mechanizmust, a Parlament 2009. március 26-i állásfoglalásában megállapított feltételek figyelembevételével, amely kimondja, hogy kizárólag a valóban elszenvedett kárt kell megtéríteni az azonosított személyek köre vagy az általuk megnevezett személyek számára; felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje, miképp lehetne egy ilyen mechanizmust a meglévő nemzeti jogszabályok közé beilleszteni;

| 15. | emlékeztet 2007. április 25-i állásfoglalására az EK antitröszt szabályainak megsértésére épülő kártérítési keresetekről szóló zöld könyvről (17), és hangsúlyozza, hogy az ezzel kapcsolatos, függőben lévő jogalkotási javaslatba be kellene építeni az EK antitröszt szabályainak megsértésére épülő kártérítési keresetekről szóló fehér könyvre irányuló 2009. március 26-i parlamenti állásfoglalás (18) tartalmát; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak kellően szigorú jogszabályra irányuló javaslatot kell benyújtania az EU trösztellenes jogszabályainak megsértéséből eredő hatékony kártérítésre irányuló egyéni vagy csoportos kérelmek megkönnyítése érdekében; e jogszabálynak minden területre ki kell terjednie, el kell kerülnie az észak-amerikai rendszer túlkapásait, és azt a rendes jogalkotási eljárás (együttdöntés) alapján kell elfogadni; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet 2007. április 25-i állásfoglalására az EK antitröszt szabályainak megsértésére épülő kártérítési keresetekről szóló zöld könyvről (17), és hangsúlyozza, hogy az ezzel kapcsolatos, függőben lévő jogalkotási javaslatba be kellene építeni az EK antitröszt szabályainak megsértésére épülő kártérítési keresetekről szóló fehér könyvre irányuló 2009. március 26-i parlamenti állásfoglalás (18) tartalmát; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak kellően szigorú jogszabályra irányuló javaslatot kell benyújtania az EU trösztellenes jogszabályainak megsértéséből eredő hatékony kártérítésre irányuló egyéni vagy csoportos kérelmek megkönnyítése érdekében; e jogszabálynak minden területre ki kell terjednie, el kell kerülnie az észak-amerikai rendszer túlkapásait, és azt a rendes jogalkotási eljárás (együttdöntés) alapján kell elfogadni;

| 16. | hangsúlyozza, hogy támogatja a Bizottság arra vonatkozó kérését, hogy a 2011-es költségvetésben több erőforrást irányozzanak elő a bizottsági személyzet számára a versenypolitika területén; kéri, hogy tájékoztassák arról, hogy miként használták fel a további erőforrásokat; emlékeztet azon kérésére, hogy a Bizottság jelenlegi munkatársait a Bizottság legfontosabb feladatai elvégzésére helyezzék át; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy támogatja a Bizottság arra vonatkozó kérését, hogy a 2011-es költségvetésben több erőforrást irányozzanak elő a bizottsági személyzet számára a versenypolitika területén; kéri, hogy tájékoztassák arról, hogy miként használták fel a további erőforrásokat; emlékeztet azon kérésére, hogy a Bizottság jelenlegi munkatársait a Bizottság legfontosabb feladatai elvégzésére helyezzék át;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a sikeres versenypolitika megvalósítása, valamint a belső piac korlátok nélküli működése az Európai Unió fenntartható gazdasági növekedésének alapvető előfeltétele; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a sikeres versenypolitika megvalósítása, valamint a belső piac korlátok nélküli működése az Európai Unió fenntartható gazdasági növekedésének alapvető előfeltétele;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a költségvetési konszolidáció és a fenntartható fellendülés jelenlegi lendületét a tagállamoknak arra kellene felhasználniuk, hogy adózási szempontból egyenlőbb feltételeket teremtsenek; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a költségvetési konszolidáció és a fenntartható fellendülés jelenlegi lendületét a tagállamoknak arra kellene felhasználniuk, hogy adózási szempontból egyenlőbb feltételeket teremtsenek;

| 19. | úgy véli, hogy a versenypolitikának hozzá kellene járulnia a nyílt szabványok és az interoperabilitás ösztönzéséhez és használatához annak érdekében, hogy megakadályozza, hogy néhány piaci szereplő a fogyasztók és ügyfelek technológiai elszigetelődését okozza; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a versenypolitikának hozzá kellene járulnia a nyílt szabványok és az interoperabilitás ösztönzéséhez és használatához annak érdekében, hogy megakadályozza, hogy néhány piaci szereplő a fogyasztók és ügyfelek technológiai elszigetelődését okozza;

Középpontban: a versenypolitika, valamint a pénzügyi és gazdasági válság

| 20. | üdvözli a pénzügyi és gazdasági válságra válaszként létrehozott ideiglenes állami támogatás szabályait, nevezetesen a pénzügyi ágazatra vonatkozó négy közleményt és a többi ágazatra irányuló ideiglenes keretet; tudomásul veszi az állami támogatásra vonatkozó ideiglenes intézkedések alkalmazásának egy évvel történő meghosszabbítását; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a pénzügyi és gazdasági válságra válaszként létrehozott ideiglenes állami támogatás szabályait, nevezetesen a pénzügyi ágazatra vonatkozó négy közleményt és a többi ágazatra irányuló ideiglenes keretet; tudomásul veszi az állami támogatásra vonatkozó ideiglenes intézkedések alkalmazásának egy évvel történő meghosszabbítását;

| 21. | aggasztónak tartja, hogy az ideiglenes jellegű intézkedések végül talán mégsem annyira ideiglenesek; hangsúlyozza, hogy az ideiglenes intézkedéseket és felmentéseket a lehető leghamarabb meg kell szüntetni különösen a gépjárműágazat tekintetében; sürgeti a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a fokozatos megszüntetés azon feltételeit, melyeket ezen intézkedések esetleges meghosszabbítására vonatkozó döntés meghozatalakor használnak; |
| --- | --- |

21.

aggasztónak tartja, hogy az ideiglenes jellegű intézkedések végül talán mégsem annyira ideiglenesek; hangsúlyozza, hogy az ideiglenes intézkedéseket és felmentéseket a lehető leghamarabb meg kell szüntetni különösen a gépjárműágazat tekintetében; sürgeti a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a fokozatos megszüntetés azon feltételeit, melyeket ezen intézkedések esetleges meghosszabbítására vonatkozó döntés meghozatalakor használnak;

| 22. | felszólítja a Bizottságot annak újbóli mérlegelésére, hogy vajon a jelenlegi ideiglenes keret hatékonyan járul-e hozzá az egyenlő feltételek megteremtéséhez az Unióban, továbbá hogy vajon a keret tetszés szerinti alkalmazása e tekintetben optimális eredményhez vezet-e; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot annak újbóli mérlegelésére, hogy vajon a jelenlegi ideiglenes keret hatékonyan járul-e hozzá az egyenlő feltételek megteremtéséhez az Unióban, továbbá hogy vajon a keret tetszés szerinti alkalmazása e tekintetben optimális eredményhez vezet-e;

| 23. | sürgeti a Bizottságot, hogy készítse el a gazdasági és pénzügyi válságra adott válaszként elfogadott, az állami támogatásra vonatkozó ideiglenes intézkedések alkalmazása keretében hozott határozatok részletes értékelését, figyelembe véve azok hatáskörét, átláthatóságuk mértékét és az ezen a kereten alapuló különböző intézkedések következetességét, és csatolja ezt az értékelést a következő éves versenypolitikai jelentéshez; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a Bizottságot, hogy készítse el a gazdasági és pénzügyi válságra adott válaszként elfogadott, az állami támogatásra vonatkozó ideiglenes intézkedések alkalmazása keretében hozott határozatok részletes értékelését, figyelembe véve azok hatáskörét, átláthatóságuk mértékét és az ezen a kereten alapuló különböző intézkedések következetességét, és csatolja ezt az értékelést a következő éves versenypolitikai jelentéshez;

| 24. | megerősíti a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy 2010 folyamán adjon ki átfogó jelentést a „zöld fellendüléshez” és a környezetvédelemhez nyújtott állami támogatások hatékonyságáról; |
| --- | --- |

24.

megerősíti a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy 2010 folyamán adjon ki átfogó jelentést a „zöld fellendüléshez” és a környezetvédelemhez nyújtott állami támogatások hatékonyságáról;

| 25. | hangsúlyozza, hogy vissza kell állítani azon pénzintézetek versenyképességét, amelyek nem vették igénybe az állami támogatás ideiglenes szabályait; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy vissza kell állítani azon pénzintézetek versenyképességét, amelyek nem vették igénybe az állami támogatás ideiglenes szabályait;

| 26. | felkéri a Bizottságot, hogy amint a pénzügyi szektor ismét megerősödik, a belső piacon belüli tisztességes verseny érdekében biztosítsa, hogy a bankok visszafizessék az állami támogatásokat, valamint teremtsen egyenlő feltételeket a piacról való kivonulás tekintetében; |
| --- | --- |

26.

felkéri a Bizottságot, hogy amint a pénzügyi szektor ismét megerősödik, a belső piacon belüli tisztességes verseny érdekében biztosítsa, hogy a bankok visszafizessék az állami támogatásokat, valamint teremtsen egyenlő feltételeket a piacról való kivonulás tekintetében;

| 27. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a visszafizetés feltételeinek tagállamok közötti eltéréséhez vezető, feltehetően torzító hatásokhoz kapcsolódó, kötelező szerkezetátalakítási intézkedéseket; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a visszafizetés feltételeinek tagállamok közötti eltéréséhez vezető, feltehetően torzító hatásokhoz kapcsolódó, kötelező szerkezetátalakítási intézkedéseket;

| 28. | ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a banki ágazatban jelenleg zajló konszolidáció valójában növelte számos jelentősebb pénzintézet piaci részesedését, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse szoros figyelemmel az ágazatot annak érdekében, hogy segítse a versenyt az európai bankpiacokon, ideértve azokat az átszervezési terveket is, amelyek a bankok tevékenységének szétválasztását írják elő olyan esetekben, amikor lakossági betéteket használtak fel kockázatosabb befektetési banki tevékenységek keresztfinanszírozására; |
| --- | --- |

28.

ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a banki ágazatban jelenleg zajló konszolidáció valójában növelte számos jelentősebb pénzintézet piaci részesedését, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse szoros figyelemmel az ágazatot annak érdekében, hogy segítse a versenyt az európai bankpiacokon, ideértve azokat az átszervezési terveket is, amelyek a bankok tevékenységének szétválasztását írják elő olyan esetekben, amikor lakossági betéteket használtak fel kockázatosabb befektetési banki tevékenységek keresztfinanszírozására;

Az állami támogatásokra vonatkozó, a válságra adott válaszként elfogadott ideiglenes szabályok felülvizsgálata

| 29. | sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen olyan tanulmányt, amely bemutatja az állami támogatási intézkedéseknek a gazdaságra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

29.

sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen olyan tanulmányt, amely bemutatja az állami támogatási intézkedéseknek a gazdaságra gyakorolt hatását;

| 30. | sürgeti a Bizottságot, hogy bocsásson a Parlament rendelkezésére mélyreható elemzést az állami támogatásoknak a válság során a versenyre gyakorolt hatásairól; |
| --- | --- |

30.

sürgeti a Bizottságot, hogy bocsásson a Parlament rendelkezésére mélyreható elemzést az állami támogatásoknak a válság során a versenyre gyakorolt hatásairól;

| 31. | sürgeti a Bizottságot, hogy ezen átfogó hatásvizsgálat elvégzése után adott esetben alkalmazzon korrekciós intézkedéseket, hogy biztosítsa az egyenlő feltételeket az egységes piacon; |
| --- | --- |

31.

sürgeti a Bizottságot, hogy ezen átfogó hatásvizsgálat elvégzése után adott esetben alkalmazzon korrekciós intézkedéseket, hogy biztosítsa az egyenlő feltételeket az egységes piacon;

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen mélyreható elemzést az állami támogatás felülvizsgált, a válsággal összefüggésben elfogadott mechanizmusainak következményeiről az uniós versenyhelyzet és az egyenlő feltételek fenntartása, a pénzügyi reform és a munkahelyteremtés tekintetében; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen mélyreható elemzést az állami támogatás felülvizsgált, a válsággal összefüggésben elfogadott mechanizmusainak következményeiről az uniós versenyhelyzet és az egyenlő feltételek fenntartása, a pénzügyi reform és a munkahelyteremtés tekintetében;

| 33. | felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan működjenek együtt a Bizottsággal a pénzügyi és gazdasági válságra adott válaszként megállapított ideiglenes szabályok fejlesztésében és értékelésében oly módon, hogy azok megvalósításáról és hatékonyágáról aktuális és részletes jelentéseket nyújtanak be; sürgeti a Bizottságot, hogy végezzen felmérést ezek működéséről, valamint készítsen tanulmányt a harmadik országokban hozott intézkedéseknek az Európai Unióra gyakorolt hatásairól; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan működjenek együtt a Bizottsággal a pénzügyi és gazdasági válságra adott válaszként megállapított ideiglenes szabályok fejlesztésében és értékelésében oly módon, hogy azok megvalósításáról és hatékonyágáról aktuális és részletes jelentéseket nyújtanak be; sürgeti a Bizottságot, hogy végezzen felmérést ezek működéséről, valamint készítsen tanulmányt a harmadik országokban hozott intézkedéseknek az Európai Unióra gyakorolt hatásairól;

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy az állami támogatások jóváhagyása és a tőkekivonási intézkedések előírása során biztosítsa a maximális átláthatóságot, és szigorúan tartsa tiszteletben a megkülönböztetésmentesség elvét; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot, hogy az állami támogatások jóváhagyása és a tőkekivonási intézkedések előírása során biztosítsa a maximális átláthatóságot, és szigorúan tartsa tiszteletben a megkülönböztetésmentesség elvét;

| 35. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen az EKB által nyújtott likviditási támogatásnak a versenyre gyakorolt esetleges torzító hatásait vizsgáló tanulmányt; |
| --- | --- |

35.

kéri a Bizottságot, hogy készítsen az EKB által nyújtott likviditási támogatásnak a versenyre gyakorolt esetleges torzító hatásait vizsgáló tanulmányt;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse szoros figyelemmel az M3 pénzkínálat alakulását azon állami támogatások tekintetében, amelyeket a vállalatoknak a versenyt később torzító, nem szándékos túltőkésítésének megelőzése érdekében hagytak jóvá; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse szoros figyelemmel az M3 pénzkínálat alakulását azon állami támogatások tekintetében, amelyeket a vállalatoknak a versenyt később torzító, nem szándékos túltőkésítésének megelőzése érdekében hagytak jóvá;

Az állami támogatások ellenőrzése

| 37. | megjegyzi, hogy az állami támogatások politikája a versenypolitika szerves része, és az állami támogatások ellenőrzése tükrözi az egységes piacon tevékenykedő összes vállalkozásra vonatkozó egységes versenyfeltételek fenntartásának szükségességét; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy az állami támogatások politikája a versenypolitika szerves része, és az állami támogatások ellenőrzése tükrözi az egységes piacon tevékenykedő összes vállalkozásra vonatkozó egységes versenyfeltételek fenntartásának szükségességét;

| 38. | hangsúlyozza, hogy igen fontos az állami támogatások Bizottság általi gondos ellenőrzése annak érdekében, hogy ezeket a támogatási intézkedéseket ne használhassák a nemzeti ipar védelmére a belső piac és az európai fogyasztók érdekeit sértő módon; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy igen fontos az állami támogatások Bizottság általi gondos ellenőrzése annak érdekében, hogy ezeket a támogatási intézkedéseket ne használhassák a nemzeti ipar védelmére a belső piac és az európai fogyasztók érdekeit sértő módon;

| 39. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy az állami támogatás Szerződéssel való összeegyeztethetőségének mérlegelésekor megfelelő egyensúlyt találjanak az állami támogatás versenyre és közfinanszírozásra gyakorolt negatív hatásai és a közös érdekekkel kapcsolatos pozitív hatásai között; |
| --- | --- |

39.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy az állami támogatás Szerződéssel való összeegyeztethetőségének mérlegelésekor megfelelő egyensúlyt találjanak az állami támogatás versenyre és közfinanszírozásra gyakorolt negatív hatásai és a közös érdekekkel kapcsolatos pozitív hatásai között;

| 40. | kéri a tőkekivonás egyértelmű feltételeinek megállapítását, figyelembe véve a tőkekivonás középtávú hatását az érintett vállalkozásokra, nevezetesen a növekedéssel, az innovációval és a foglalkoztatással, valamint a globális piacon betöltött szerepük csökkenésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

40.

kéri a tőkekivonás egyértelmű feltételeinek megállapítását, figyelembe véve a tőkekivonás középtávú hatását az érintett vállalkozásokra, nevezetesen a növekedéssel, az innovációval és a foglalkoztatással, valamint a globális piacon betöltött szerepük csökkenésével kapcsolatban;

| 41. | sürgeti a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg a néhány tagállamban érvényben lévő adóügyi állami támogatási rendszereket, ezek átláthatóságát és méltányosságát; |
| --- | --- |

41.

sürgeti a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg a néhány tagállamban érvényben lévő adóügyi állami támogatási rendszereket, ezek átláthatóságát és méltányosságát;

| 42. | felszólítja a Bizottságot, hogy szervezze újjá és erősítse meg adóügyi állami támogatási részlegét; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot, hogy szervezze újjá és erősítse meg adóügyi állami támogatási részlegét;

| 43. | úgy véli, hogy ahhoz, hogy a Bizottság könnyebben azonosítani tudja a káros adóversenyt, elengedhetetlen, hogy a tagállamok teljes körűen végrehajtsák az adóigazgatásról szóló automatikus értesítésre irányuló határozatot, melyet a társasági adózás magatartási kódexével foglalkozó uniós munkacsoport hozott 2002-ben (11077/02. sz. tanácsi dokumentum); |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy ahhoz, hogy a Bizottság könnyebben azonosítani tudja a káros adóversenyt, elengedhetetlen, hogy a tagállamok teljes körűen végrehajtsák az adóigazgatásról szóló automatikus értesítésre irányuló határozatot, melyet a társasági adózás magatartási kódexével foglalkozó uniós munkacsoport hozott 2002-ben (11077/02. sz. tanácsi dokumentum);

| 44. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a jogtalan állami támogatások visszaszerzése továbbra is hosszú és nehézkes folyamat; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy szigorítsa az eljárásokat és gyakoroljon nyomást a – különösen a többszörösen érintett – tagállamokra; |
| --- | --- |

44.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy a jogtalan állami támogatások visszaszerzése továbbra is hosszú és nehézkes folyamat; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy szigorítsa az eljárásokat és gyakoroljon nyomást a – különösen a többszörösen érintett – tagállamokra;

| 45. | sürgeti a Bizottságot annak kivizsgálására, hogy az EU kibocsátási egységeinek (EUA) túlságosan bőkezű osztogatása milyen mértékben torzítja a versenyt egyes ágazatokban, mivel ezek az engedélyek, amelyek hatékonysága a gazdasági tevékenység lassulása következtében csökkent, bizonyos vállalatok számára váratlan nyereséget eredményeztek, ugyanakkor csökkentették e vállalatok hajlandóságát arra, hogy részt vegyenek az ökológiai szempontból hatékonyabb gazdaságra történő átállásban; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a Bizottságot annak kivizsgálására, hogy az EU kibocsátási egységeinek (EUA) túlságosan bőkezű osztogatása milyen mértékben torzítja a versenyt egyes ágazatokban, mivel ezek az engedélyek, amelyek hatékonysága a gazdasági tevékenység lassulása következtében csökkent, bizonyos vállalatok számára váratlan nyereséget eredményeztek, ugyanakkor csökkentették e vállalatok hajlandóságát arra, hogy részt vegyenek az ökológiai szempontból hatékonyabb gazdaságra történő átállásban;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az állami támogatásokat elsősorban az olyan, Unión belüli közös érdekek előmozdítása érdekében kell folyósítani, mint például a szélessávú hálózatok és az energiainfrastruktúrák kiépítése; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az állami támogatásokat elsősorban az olyan, Unión belüli közös érdekek előmozdítása érdekében kell folyósítani, mint például a szélessávú hálózatok és az energiainfrastruktúrák kiépítése;

| 47. | üdvözli a szélessávú alaphálózatok (ADSL-, kábel-, mobil-, vezeték nélküli vagy műholdas szélessávú szolgáltatások) céljára nyújtott állami támogatásokról és a nagyon nagy sebességű NGA-hálózatok (az üvegszál alapú, vagy a jelenlegi korszerű továbbfejlesztett kábelhálózatok) támogatásáról szóló, szélessávú hálózatokkal kapcsolatos iránymutatás elfogadását, és kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszék és mozdítsák elő a bevált gyakorlatokat, és fokozzák a versenyt; |
| --- | --- |

47.

üdvözli a szélessávú alaphálózatok (ADSL-, kábel-, mobil-, vezeték nélküli vagy műholdas szélessávú szolgáltatások) céljára nyújtott állami támogatásokról és a nagyon nagy sebességű NGA-hálózatok (az üvegszál alapú, vagy a jelenlegi korszerű továbbfejlesztett kábelhálózatok) támogatásáról szóló, szélessávú hálózatokkal kapcsolatos iránymutatás elfogadását, és kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszék és mozdítsák elő a bevált gyakorlatokat, és fokozzák a versenyt;

| 48. | felkéri a Bizottságot – tekintettel arra, hogy ki kell építeni minden fuvarozási mód belső piacát –, tegyen közzé jelentést, amely áttekinti a tömegközlekedés számára nyújtott valamennyi állami támogatást; |
| --- | --- |

48.

felkéri a Bizottságot – tekintettel arra, hogy ki kell építeni minden fuvarozási mód belső piacát –, tegyen közzé jelentést, amely áttekinti a tömegközlekedés számára nyújtott valamennyi állami támogatást;

| 49. | újólag hangsúlyozza, hogy támogatja a fuvarozás területén a környezetvédelemre nyújtott állami támogatásokra vonatkozó bizottsági iránymutatásokat az európai fuvarozási ágazat fenntarthatósága megerősítésének céljából; arra buzdítja a Bizottságot, hogy erősítse az ebben az ágazatban engedélyezett állami támogatások ösztönzőkön alapuló jellegét; |
| --- | --- |

49.

újólag hangsúlyozza, hogy támogatja a fuvarozás területén a környezetvédelemre nyújtott állami támogatásokra vonatkozó bizottsági iránymutatásokat az európai fuvarozási ágazat fenntarthatósága megerősítésének céljából; arra buzdítja a Bizottságot, hogy erősítse az ebben az ágazatban engedélyezett állami támogatások ösztönzőkön alapuló jellegét;

Trösztellenes szabályok

| 50. | üdvözli azt a határozott álláspontot, melyet a Bizottság az utóbbi években képvisel a versenyellenes magatartással szemben; |
| --- | --- |

50.

üdvözli azt a határozott álláspontot, melyet a Bizottság az utóbbi években képvisel a versenyellenes magatartással szemben;

| 51. | üdvözli a vertikális csoportmentesítési rendelet kiterjesztését, mivel az biztosítja a gyártók és a forgalmazók közötti egyensúlyt; rámutat ugyanakkor arra, hogy a Bizottságnak nem sikerült kellő mértékben figyelembe vennie az online értékesítéssel kapcsolatos különleges körülményeket, különös tekintettel a digitális menetrendre és a belső piacnak az e-kereskedelemre történő kiterjesztésére irányuló jelenlegi erőfeszítéseire; |
| --- | --- |

51.

üdvözli a vertikális csoportmentesítési rendelet kiterjesztését, mivel az biztosítja a gyártók és a forgalmazók közötti egyensúlyt; rámutat ugyanakkor arra, hogy a Bizottságnak nem sikerült kellő mértékben figyelembe vennie az online értékesítéssel kapcsolatos különleges körülményeket, különös tekintettel a digitális menetrendre és a belső piacnak az e-kereskedelemre történő kiterjesztésére irányuló jelenlegi erőfeszítéseire;

| 52. | rámutat különösen arra, hogy a Bizottság által jelenleg is folytatott piacfigyelő intézkedések fényében a trösztellenes jogszabályok értelmében vitatható a nemzetközi szinten működő, nagy forgalmazók általi közös beszerzések elfogadhatósága; |
| --- | --- |

52.

rámutat különösen arra, hogy a Bizottság által jelenleg is folytatott piacfigyelő intézkedések fényében a trösztellenes jogszabályok értelmében vitatható a nemzetközi szinten működő, nagy forgalmazók általi közös beszerzések elfogadhatósága;

| 53. | rámutat ugyanakkor, hogy a gyakorlatban nem példa nélküli az időbeli korlátozások figyelmen kívül hagyása a versenyzáradékokban, és felszólítja a Bizottságot, hogy szenteljen különös figyelmet az ilyen szabálytalan gyakorlatoknak; |
| --- | --- |

53.

rámutat ugyanakkor, hogy a gyakorlatban nem példa nélküli az időbeli korlátozások figyelmen kívül hagyása a versenyzáradékokban, és felszólítja a Bizottságot, hogy szenteljen különös figyelmet az ilyen szabálytalan gyakorlatoknak;

| 54. | kéri a Bizottságot, hogy a szellemi tulajdonjogok védelmének integrált szabályozási keretén belül vegye fontolóra a versenyjog alkalmazását a szellemi tulajdonjogokkal való visszaélés megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

54.

kéri a Bizottságot, hogy a szellemi tulajdonjogok védelmének integrált szabályozási keretén belül vegye fontolóra a versenyjog alkalmazását a szellemi tulajdonjogokkal való visszaélés megelőzése érdekében;

| 55. | sürgeti a Bizottságot, hogy – a belső piac megfelelő működésének és a versenyszabályok Unió-szerte történő egységes alkalmazásának biztosítása érdekében – fordítson kellő figyelmet a nemzeti bíróságoknak a versenyjogszabályok alkalmazásával kapcsolatos ítéleteire, valamint hogy ennek érdekében fogadja el az e célkitűzés megvalósításához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

55.

sürgeti a Bizottságot, hogy – a belső piac megfelelő működésének és a versenyszabályok Unió-szerte történő egységes alkalmazásának biztosítása érdekében – fordítson kellő figyelmet a nemzeti bíróságoknak a versenyjogszabályok alkalmazásával kapcsolatos ítéleteire, valamint hogy ennek érdekében fogadja el az e célkitűzés megvalósításához szükséges intézkedéseket;

| 56. | emlékeztet arra, hogy a kartellek a versenyjog megsértésének legsúlyosabb formái közé sorolhatóak; úgy véli, hogy a versenyjog efféle megsértése ellentétes az EU polgárainak érdekeivel, mivel így a fogyasztók nem élvezhetik az alacsonyabb árak előnyeit; |
| --- | --- |

56.

emlékeztet arra, hogy a kartellek a versenyjog megsértésének legsúlyosabb formái közé sorolhatóak; úgy véli, hogy a versenyjog efféle megsértése ellentétes az EU polgárainak érdekeivel, mivel így a fogyasztók nem élvezhetik az alacsonyabb árak előnyeit;

| 57. | ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezéseiben fokozottabban hangolja össze a versenyjogra és a fogyasztóvédelmi jogra vonatkozó megközelítését; |
| --- | --- |

57.

ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezéseiben fokozottabban hangolja össze a versenyjogra és a fogyasztóvédelmi jogra vonatkozó megközelítését;

| 58. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a magatartással kapcsolatos intézkedések versenyre gyakorolt hatását és azok ügyfelekre és fogyasztókra vonatkozó következményeit; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a magatartással kapcsolatos intézkedések versenyre gyakorolt hatását és azok ügyfelekre és fogyasztókra vonatkozó következményeit;

| 59. | sürgeti a bizottságot, hogy amennyiben az erőfölénnyel való esetleges visszaélések elemzése során kideríti, hogy nem történt erőfölénnyel való visszaélés, akkor vizsgálja meg közelebbről a gazdaság egyéb területeire gyakorolt hatásokat is; |
| --- | --- |

59.

sürgeti a bizottságot, hogy amennyiben az erőfölénnyel való esetleges visszaélések elemzése során kideríti, hogy nem történt erőfölénnyel való visszaélés, akkor vizsgálja meg közelebbről a gazdaság egyéb területeire gyakorolt hatásokat is;

| 60. | úgy véli, hogy az egyre magasabb bírságok egyetlen trösztellenes eszközként való használata túl merev lehet, nem utolsósorban tekintettel a fizetésképtelenség miatt bekövetkező esetleges munkahelymegszűnésekre is, és kifinomultabb eszközök széles skálájának kifejlesztésére szólít fel, többek között az egyéni felelősségre, a cégek átláthatóságára és elszámoltathatóságára, a rövidebb eljárásokra, a védelemhez és a tisztességes eljáráshoz való jogra, az engedménykérelmek hatékony működését biztosító mechanizmusokra (különösen az egyesült államokbeli árképzési folyamat okozta zavarok leküzdésére), vállalati megfelelési programokra és európai standardok kialakítására vonatkozóan; helyesli a „büntess és jutalmazz” elven alapuló megközelítést, amely büntetést ró ki és különösen az ismételt jogsértők esetében hatékony elrettentésre szolgál, ösztönzi ugyanakkor a szabályoknak való megfelelést; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy az egyre magasabb bírságok egyetlen trösztellenes eszközként való használata túl merev lehet, nem utolsósorban tekintettel a fizetésképtelenség miatt bekövetkező esetleges munkahelymegszűnésekre is, és kifinomultabb eszközök széles skálájának kifejlesztésére szólít fel, többek között az egyéni felelősségre, a cégek átláthatóságára és elszámoltathatóságára, a rövidebb eljárásokra, a védelemhez és a tisztességes eljáráshoz való jogra, az engedménykérelmek hatékony működését biztosító mechanizmusokra (különösen az egyesült államokbeli árképzési folyamat okozta zavarok leküzdésére), vállalati megfelelési programokra és európai standardok kialakítására vonatkozóan; helyesli a „büntess és jutalmazz” elven alapuló megközelítést, amely büntetést ró ki és különösen az ismételt jogsértők esetében hatékony elrettentésre szolgál, ösztönzi ugyanakkor a szabályoknak való megfelelést;

| 61. | ismételten kéri a Bizottságot, hogy adott esetben illessze be a bírságkiszámítás alapját és a bírságolás új elveit az 1/2003/EK rendeletbe; |
| --- | --- |

61.

ismételten kéri a Bizottságot, hogy adott esetben illessze be a bírságkiszámítás alapját és a bírságolás új elveit az 1/2003/EK rendeletbe;

| 62. | felkéri a Bizottságot, hogy indítson átfogó vizsgálatot a vasérc árképzésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

62.

felkéri a Bizottságot, hogy indítson átfogó vizsgálatot a vasérc árképzésére vonatkozóan;

Összefonódások ellenőrzése

| 63. | a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK rendelet hatálybalépése után öt évvel hangsúlyozza azon területek azonosításának jelentőségét, ahol csökkenthető a bürokrácia, és ahol tovább lehet közelíteni az alkalmazható nemzeti és az uniós szabályozást; |
| --- | --- |

63.

a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK rendelet hatálybalépése után öt évvel hangsúlyozza azon területek azonosításának jelentőségét, ahol csökkenthető a bürokrácia, és ahol tovább lehet közelíteni az alkalmazható nemzeti és az uniós szabályozást;

| 64. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági válság nem indokolja a vállalatok egyesülésének ellenőrzésére vonatkozó uniós politikák enyhítését; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági válság nem indokolja a vállalatok egyesülésének ellenőrzésére vonatkozó uniós politikák enyhítését;

| 65. | hangsúlyozza, hogy a versenyszabályok vállalatok egyesülésére való alkalmazását a teljes belső piac szempontjából kell értékelni; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy a versenyszabályok vállalatok egyesülésére való alkalmazását a teljes belső piac szempontjából kell értékelni;

Az ágazatokkal kapcsolatos fejlemények

| 66. | felszólítja a Bizottságot, hogy a 2008. júniusi Európai Tanács következtetéseit ((40) bekezdés) követően kövesse figyelemmel az árupiaci fejleményeket, és adott esetben számolja fel a spekulációt; |
| --- | --- |

66.

felszólítja a Bizottságot, hogy a 2008. júniusi Európai Tanács következtetéseit ((40) bekezdés) követően kövesse figyelemmel az árupiaci fejleményeket, és adott esetben számolja fel a spekulációt;

| 67. | elismeri, hogy a magas piaci koncentráció és az átláthatóság hiánya az árupiacokon számottevően hátráltathatja a versenyt, és kedvezőtlen hatással van az európai iparra; ezért kéri a Bizottságot, hogy elemezze az árupiacokat, többek között a vasérc és a Bizottság által meghatározott 14 kritikus nyersanyag piacát annak megállapítása érdekében, hogy milyen mértékben szükséges növelni az átláthatóságot és a versenyt ezeken a piacokon, mivel ezen áruk közül némelyik kiemelkedő jelentőséggel bír az ökológiai szempontból hatékony technológiák (fényelektromos panelek, lítiumion-akkumulátorok) beindításához; |
| --- | --- |

67.

elismeri, hogy a magas piaci koncentráció és az átláthatóság hiánya az árupiacokon számottevően hátráltathatja a versenyt, és kedvezőtlen hatással van az európai iparra; ezért kéri a Bizottságot, hogy elemezze az árupiacokat, többek között a vasérc és a Bizottság által meghatározott 14 kritikus nyersanyag piacát annak megállapítása érdekében, hogy milyen mértékben szükséges növelni az átláthatóságot és a versenyt ezeken a piacokon, mivel ezen áruk közül némelyik kiemelkedő jelentőséggel bír az ökológiai szempontból hatékony technológiák (fényelektromos panelek, lítiumion-akkumulátorok) beindításához;

| 68. | megerősíti, hogy az átláthatóság a pénzpiacok megfelelő működésének alapvető előfeltétele; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg mindent annak biztosítására, hogy a pénzpiaci adatokat az Unió versenyjogszabályainak történő teljes körű betartásával tegyék közzé, és ezzel kapcsolatban üdvözli az ISIN és a RIC értékpapír-azonosító kódokkal való visszaélések megelőzésére irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

68.

megerősíti, hogy az átláthatóság a pénzpiacok megfelelő működésének alapvető előfeltétele; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg mindent annak biztosítására, hogy a pénzpiaci adatokat az Unió versenyjogszabályainak történő teljes körű betartásával tegyék közzé, és ezzel kapcsolatban üdvözli az ISIN és a RIC értékpapír-azonosító kódokkal való visszaélések megelőzésére irányuló kezdeményezéseket;

| 69. | sürgeti a Bizottságot az egységes eurófizetési térség (SEPA) felügyeletére annak biztosítása érdekében, hogy a fizetési rendszer hozzáférhető, megkülönböztetésmentes, átlátható és hatékony legyen, és semmiképpen ne akadályozza a versenyt; felszólít a rendszer azon elemeinek szoros figyelemmel követésére, amelyek hatással vannak az Unió versenypolitikájára; |
| --- | --- |

69.

sürgeti a Bizottságot az egységes eurófizetési térség (SEPA) felügyeletére annak biztosítása érdekében, hogy a fizetési rendszer hozzáférhető, megkülönböztetésmentes, átlátható és hatékony legyen, és semmiképpen ne akadályozza a versenyt; felszólít a rendszer azon elemeinek szoros figyelemmel követésére, amelyek hatással vannak az Unió versenypolitikájára;

| 70. | kéri a Bizottságot, hogy folytassa a fizetőkártyák piacán megvalósuló hatékony verseny biztosítására irányuló erőfeszítéseit, a SEPA elveinek megfelelően, a határokon átnyúló kifizetések megkönnyítése, valamint a belső piacban rejlő lehetőségek maximalizálása érdekében; felszólít e piacok fejleményeinek rendszeres nyomon követésére, valamint arra, hogy az éves versenypolitikai jelentések tartalmazzanak mutatókat az ezzel kapcsolatos előrehaladásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

70.

kéri a Bizottságot, hogy folytassa a fizetőkártyák piacán megvalósuló hatékony verseny biztosítására irányuló erőfeszítéseit, a SEPA elveinek megfelelően, a határokon átnyúló kifizetések megkönnyítése, valamint a belső piacban rejlő lehetőségek maximalizálása érdekében; felszólít e piacok fejleményeinek rendszeres nyomon követésére, valamint arra, hogy az éves versenypolitikai jelentések tartalmazzanak mutatókat az ezzel kapcsolatos előrehaladásra vonatkozóan;

| 71. | úgy véli, hogy a versenyjog megsértése a fizetési kártyák piacán hátrányosan érinti a fogyasztókat; támogatja a Bizottságot abbéli erőfeszítésében, hogy harcol a fogyasztók számára magasabb termékárakat eredményező, szokatlanul magas, határon átnyúló multilaterális bankközi díjak ellen; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, hogy a versenyjog megsértése a fizetési kártyák piacán hátrányosan érinti a fogyasztókat; támogatja a Bizottságot abbéli erőfeszítésében, hogy harcol a fogyasztók számára magasabb termékárakat eredményező, szokatlanul magas, határon átnyúló multilaterális bankközi díjak ellen;

| 72. | sajnálja, hogy az EU energiafogyasztói továbbra is hátrányos helyzetben vannak a torz energiapiac miatt; hangsúlyozza, hogy az energiapiacokon megvalósuló hatékony verseny az innováció fokozódásához, biztosabb és megfizethetőbb energiaellátáshoz és a környezetre gyakorolt hatás csökkenéséhez vezet; megállapítja, hogy az energiaágazatban szűnni nem akaró akadályt jelent az összeköttetések elégtelensége, az üzemeltetők által a termelőknek biztosított energia kiosztására használt átviteli rendszerek átláthatóságának hiánya, valamint a szolgáltatások igénybevevőire vonatkozó kategóriák tagállamonként eltérő meghatározása; |
| --- | --- |

72.

sajnálja, hogy az EU energiafogyasztói továbbra is hátrányos helyzetben vannak a torz energiapiac miatt; hangsúlyozza, hogy az energiapiacokon megvalósuló hatékony verseny az innováció fokozódásához, biztosabb és megfizethetőbb energiaellátáshoz és a környezetre gyakorolt hatás csökkenéséhez vezet; megállapítja, hogy az energiaágazatban szűnni nem akaró akadályt jelent az összeköttetések elégtelensége, az üzemeltetők által a termelőknek biztosított energia kiosztására használt átviteli rendszerek átláthatóságának hiánya, valamint a szolgáltatások igénybevevőire vonatkozó kategóriák tagállamonként eltérő meghatározása;

| 73. | felkéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon energiaágazat harmadik liberalizációs csomagjának tagállamok általi végrehajtását, és értékelje annak eredményességét a működő belső piac létrehozása szempontjából; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy kezdeményezzen további vizsgálatot az energiaágazatban, amennyiben az értékelés kedvezőtlen eredménnyel zárul; |
| --- | --- |

73.

felkéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon energiaágazat harmadik liberalizációs csomagjának tagállamok általi végrehajtását, és értékelje annak eredményességét a működő belső piac létrehozása szempontjából; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy kezdeményezzen további vizsgálatot az energiaágazatban, amennyiben az értékelés kedvezőtlen eredménnyel zárul;

| 74. | hangsúlyozza az információs és kommunikációs technológiák kiemelt jelentőségét az innováció, a digitális gazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázása, valamint a tudásalapú társadalom kialakítása területén; úgy véli, hogy rendkívül fontos az interoperabilitás biztosítása, a hálózatok kialakításának megkönnyítése, valamint a piacok nyitottságának megőrzése annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők termékeik érdemei alapján versenyezhessenek; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza az információs és kommunikációs technológiák kiemelt jelentőségét az innováció, a digitális gazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázása, valamint a tudásalapú társadalom kialakítása területén; úgy véli, hogy rendkívül fontos az interoperabilitás biztosítása, a hálózatok kialakításának megkönnyítése, valamint a piacok nyitottságának megőrzése annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők termékeik érdemei alapján versenyezhessenek;

| 75. | emlékeztet arra, hogy a digitális konvergencia, valamint az interoperabilitás és a szabványok növekvő fontossága alapvető kérdések az IKT területén az egyre sűrűbb hálózatok által jellemzett globális környezetben; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy folyamatosan biztosítani kell a verseny szabadságát az IKT területén, tekintettel az új digitális termékek és szolgáltatások piaci megjelenésére; ezért kéri a Bizottságot, hogy ezeket a témaköröket foglalja bele a horizontális együttműködési megállapodásokkal kapcsolatos, közeljövőben kiadandó iránymutatásokba; |
| --- | --- |

75.

emlékeztet arra, hogy a digitális konvergencia, valamint az interoperabilitás és a szabványok növekvő fontossága alapvető kérdések az IKT területén az egyre sűrűbb hálózatok által jellemzett globális környezetben; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy folyamatosan biztosítani kell a verseny szabadságát az IKT területén, tekintettel az új digitális termékek és szolgáltatások piaci megjelenésére; ezért kéri a Bizottságot, hogy ezeket a témaköröket foglalja bele a horizontális együttműködési megállapodásokkal kapcsolatos, közeljövőben kiadandó iránymutatásokba;

| 76. | támogatja a Bizottság azon intézkedéseit, melyek bátorítják az elérhető árú, megfelelő szélessávú lefedettség biztosítását valamennyi európai állampolgár számára, és felszólítja a Bizottságot, hogy kettőzze meg erőfeszítéseit, és szabályozza a határokon átnyúló elektronikus kommunikáció roamingdíjait, illetve az ezzel kapcsolatos előrelépésekről számoljon be az éves versenypolitikai jelentésekben; |
| --- | --- |

76.

támogatja a Bizottság azon intézkedéseit, melyek bátorítják az elérhető árú, megfelelő szélessávú lefedettség biztosítását valamennyi európai állampolgár számára, és felszólítja a Bizottságot, hogy kettőzze meg erőfeszítéseit, és szabályozza a határokon átnyúló elektronikus kommunikáció roamingdíjait, illetve az ezzel kapcsolatos előrelépésekről számoljon be az éves versenypolitikai jelentésekben;

| 77. | hangsúlyozza, hogy a versenypolitika az utóbbi időben fontos szerepet játszik a digitális gazdaságban; kéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a digitális piacon folyó technológiai fejlődést, és szükség esetén gyorsan reagáljon a versenyszabályok szigorú érvényesítése révén a digitális platformok lehető legnagyobb mértékű nyitottságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy a versenypolitika az utóbbi időben fontos szerepet játszik a digitális gazdaságban; kéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a digitális piacon folyó technológiai fejlődést, és szükség esetén gyorsan reagáljon a versenyszabályok szigorú érvényesítése révén a digitális platformok lehető legnagyobb mértékű nyitottságának biztosítása érdekében;

| 78. | hangsúlyozza a belső digitális piac előmozdításának fontosságát; e tekintetben hangsúlyozza az online szolgáltatásokba vetett fogyasztói bizalom és az e szolgáltatásokhoz való hozzáférés előmozdításának fontosságát, kivált a fogyasztói jogok érvényesülésének javítása, a magánjellegű információk védelme és a határokon átnyúló online kereskedelem és online tranzakciók előtt még fennálló akadályok elhárítása révén; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza a belső digitális piac előmozdításának fontosságát; e tekintetben hangsúlyozza az online szolgáltatásokba vetett fogyasztói bizalom és az e szolgáltatásokhoz való hozzáférés előmozdításának fontosságát, kivált a fogyasztói jogok érvényesülésének javítása, a magánjellegű információk védelme és a határokon átnyúló online kereskedelem és online tranzakciók előtt még fennálló akadályok elhárítása révén;

| 79. | annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy a verseny torzulásának felszámolása érdekében a távközlési ágazaton belüli nemzeti szabályozó hatóságok kövessék a hívásvégződtetési díjakra vonatkozó ajánlásait; sürgeti a Bizottságot, hogy helyezzen kilátásba további intézkedéseket a várt eredmények – vagyis az alacsonyabb fogyasztói árak – elmaradása esetére; |
| --- | --- |

79.

annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy a verseny torzulásának felszámolása érdekében a távközlési ágazaton belüli nemzeti szabályozó hatóságok kövessék a hívásvégződtetési díjakra vonatkozó ajánlásait; sürgeti a Bizottságot, hogy helyezzen kilátásba további intézkedéseket a várt eredmények – vagyis az alacsonyabb fogyasztói árak – elmaradása esetére;

| 80. | tudomásul veszi a Közösségen belüli roamingdíjakról szóló 544/2009/EK rendeletet, amely 2010. július 1-jén hatályba lépett, előnyöket kínálva a fogyasztóknak a barangolásos beszédhívásokat és sms-szolgáltatásokat érintő árkedvezmények révén; ugyanakkor rámutat, hogy a roamingpiacokon még nem alakult ki kellő mértékű verseny, és továbbra is vannak szerkezeti problémák; kéri a Bizottságot, hogy 2011-es felülvizsgálatában vegye fontolóra az Unión belüli roamingdíjak teljes eltörlésének lehetőségét; |
| --- | --- |

80.

tudomásul veszi a Közösségen belüli roamingdíjakról szóló 544/2009/EK rendeletet, amely 2010. július 1-jén hatályba lépett, előnyöket kínálva a fogyasztóknak a barangolásos beszédhívásokat és sms-szolgáltatásokat érintő árkedvezmények révén; ugyanakkor rámutat, hogy a roamingpiacokon még nem alakult ki kellő mértékű verseny, és továbbra is vannak szerkezeti problémák; kéri a Bizottságot, hogy 2011-es felülvizsgálatában vegye fontolóra az Unión belüli roamingdíjak teljes eltörlésének lehetőségét;

| 81. | sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamokban az új, negyedik generációs mobilfrekvenciák árverését nem átláthatóan bonyolították le; arra bátorítja a Bizottságot, hogy továbbra is szorosan kövesse nyomon a tagállamok e téren folytatott tevékenységeit, és továbbra is követelje meg a tagállamoktól, hogy készítsenek mélyreható elemzést a frekvenciakiosztásra vonatkozó döntések versenyre gyakorolt hatásáról, és a módosított GSM-irányelvvel összhangban tegyék meg a megfelelő intézkedéseket a versenyellenes helyzetek kialakulásának megelőzése érdekében, egyenlő versenyfeltételeket biztosítva ezáltal a piaci szereplőknek és az újonnan piacra lépőknek; |
| --- | --- |

81.

sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamokban az új, negyedik generációs mobilfrekvenciák árverését nem átláthatóan bonyolították le; arra bátorítja a Bizottságot, hogy továbbra is szorosan kövesse nyomon a tagállamok e téren folytatott tevékenységeit, és továbbra is követelje meg a tagállamoktól, hogy készítsenek mélyreható elemzést a frekvenciakiosztásra vonatkozó döntések versenyre gyakorolt hatásáról, és a módosított GSM-irányelvvel összhangban tegyék meg a megfelelő intézkedéseket a versenyellenes helyzetek kialakulásának megelőzése érdekében, egyenlő versenyfeltételeket biztosítva ezáltal a piaci szereplőknek és az újonnan piacra lépőknek;

| 82. | tudomásul veszi az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló, 2009 júliusában kiadott felülvizsgált bizottsági közleményt, amely megerősíti a tagállamok hatáskörét a közszolgálati műsorszórás mibenlétének, finanszírozásának és szervezésének meghatározásában, ugyanakkor figyelmeztet arra, hogy továbbra is a Bizottság feladata a nyilvánvaló hibák kivizsgálása, és kéri a tagállamokat, hogy tartsák fenn a kínált digitális médiaszolgáltatások közötti egyensúlyt, biztosítsák a tisztességes versenyt, és ezzel őrizzék meg az online környezetben kialakult sokszínű médiajelenlétet; |
| --- | --- |

82.

tudomásul veszi az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló, 2009 júliusában kiadott felülvizsgált bizottsági közleményt, amely megerősíti a tagállamok hatáskörét a közszolgálati műsorszórás mibenlétének, finanszírozásának és szervezésének meghatározásában, ugyanakkor figyelmeztet arra, hogy továbbra is a Bizottság feladata a nyilvánvaló hibák kivizsgálása, és kéri a tagállamokat, hogy tartsák fenn a kínált digitális médiaszolgáltatások közötti egyensúlyt, biztosítsák a tisztességes versenyt, és ezzel őrizzék meg az online környezetben kialakult sokszínű médiajelenlétet;

| 83. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést az állami támogatás szabályainak postai ágazatra való alkalmazásával kapcsolatos vizsgálatairól és gyorsítsa fel azokat; |
| --- | --- |

83.

felkéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést az állami támogatás szabályainak postai ágazatra való alkalmazásával kapcsolatos vizsgálatairól és gyorsítsa fel azokat;

| 84. | hangsúlyozza a Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok közötti megerősített együttműködés szükségességét, hogy az élelmiszerpiacon közös versenykoncepciót lehessen kialakítani a folyamatos információcserére, a problémás területek korai felismerésére és a feladatoknak az európai versenyhálózat tagjai közötti hatékony felosztására alapozva, mivel az élelmiszerpiacok inkább nemzeti méretűek és különböző jogi, gazdasági és kulturális sajátosságokkal rendelkeznek; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza a Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok közötti megerősített együttműködés szükségességét, hogy az élelmiszerpiacon közös versenykoncepciót lehessen kialakítani a folyamatos információcserére, a problémás területek korai felismerésére és a feladatoknak az európai versenyhálózat tagjai közötti hatékony felosztására alapozva, mivel az élelmiszerpiacok inkább nemzeti méretűek és különböző jogi, gazdasági és kulturális sajátosságokkal rendelkeznek;

| 85. | hangsúlyozza, hogy ennek a megerősített együttműködésnek a versenyszabályok védelmével, felügyeletével és végrehajtásával kapcsolatos koherens megközelítés kialakítására kell irányulnia az élelmiszerpiacokon belüli igazságos verseny, valamint az élelmiszer-ellátási lánc optimális működésének a fogyasztók javára történő biztosítása végett; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza, hogy ennek a megerősített együttműködésnek a versenyszabályok védelmével, felügyeletével és végrehajtásával kapcsolatos koherens megközelítés kialakítására kell irányulnia az élelmiszerpiacokon belüli igazságos verseny, valamint az élelmiszer-ellátási lánc optimális működésének a fogyasztók javára történő biztosítása végett;

| 86. | úgy véli, hogy a Bizottságnak a jelenleg is folyó piacfigyelés fényében kritikusan kell vizsgálnia a nemzetközi szintű beszerzői csoportokat, mivel a beszerzői hatalmuk révén elért árelőnyök nem jutnak el a fogyasztóhoz alacsonyabb fogyasztói árak formájában; |
| --- | --- |

86.

úgy véli, hogy a Bizottságnak a jelenleg is folyó piacfigyelés fényében kritikusan kell vizsgálnia a nemzetközi szintű beszerzői csoportokat, mivel a beszerzői hatalmuk révén elért árelőnyök nem jutnak el a fogyasztóhoz alacsonyabb fogyasztói árak formájában;

| 87. | emlékeztet arra, hogy a 2009 októberében, a tejtermelőket sújtó válság következtében felállított magas szintű csoport benyújtotta ajánlásait, amelyek elsősorban a szerződéses viszonyokkal és a termelők alkupozíciójával foglalkoztak; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul lépjen fel a haladás elősegítése érdekében, az Unió versenypolitikai jogszabályainak tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

87.

emlékeztet arra, hogy a 2009 októberében, a tejtermelőket sújtó válság következtében felállított magas szintű csoport benyújtotta ajánlásait, amelyek elsősorban a szerződéses viszonyokkal és a termelők alkupozíciójával foglalkoztak; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul lépjen fel a haladás elősegítése érdekében, az Unió versenypolitikai jogszabályainak tiszteletben tartása mellett;

| 88. | sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti versenyhatóságokkal együttműködve, az átláthatóság és a fogyasztói ár alakulása tekintetében vizsgálja részletesebben az agráripari ágazatban folyó versenyt; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt, amelynek középpontjában a nagyobb élelmiszer-beszállítók és nagykereskedelmi forgalmazók élelmiszerpiac működésének befolyásolására alkalmas piaci ereje áll; |
| --- | --- |

88.

sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti versenyhatóságokkal együttműködve, az átláthatóság és a fogyasztói ár alakulása tekintetében vizsgálja részletesebben az agráripari ágazatban folyó versenyt; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt, amelynek középpontjában a nagyobb élelmiszer-beszállítók és nagykereskedelmi forgalmazók élelmiszerpiac működésének befolyásolására alkalmas piaci ereje áll;

| 89. | ebben az összefüggésben megismétli az ágazati vizsgálatoknak az online hirdetésekre, a keresőprogramokra és az élelmiszeriparra való kiterjesztésére vonatkozó korábbi kéréseit; kéri a médiabeli összefonódások kivizsgálását is, beleértve valamennyi tartalomközvetítő csatornát, így a nyomtatott sajtót, a televíziót, a rádiót és az internetet; kéri, hogy a Bizottság nyújtson be versenypolitikai elemzést a telekommunikáció és az autóipar helyzetéről; |
| --- | --- |

89.

ebben az összefüggésben megismétli az ágazati vizsgálatoknak az online hirdetésekre, a keresőprogramokra és az élelmiszeriparra való kiterjesztésére vonatkozó korábbi kéréseit; kéri a médiabeli összefonódások kivizsgálását is, beleértve valamennyi tartalomközvetítő csatornát, így a nyomtatott sajtót, a televíziót, a rádiót és az internetet; kéri, hogy a Bizottság nyújtson be versenypolitikai elemzést a telekommunikáció és az autóipar helyzetéről;

| 90. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelésben megvalósuló verseny az európai országok fogyasztói számára biztosított alacsonyabb árak előfeltétele, és sürgeti a Bizottságot, hogy a támogatás, az átláthatóság és a fogyasztói ár alakulása tekintetében vizsgálja részletesebben az agráripari ágazatban folyó versenyt; |
| --- | --- |

90.

úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelésben megvalósuló verseny az európai országok fogyasztói számára biztosított alacsonyabb árak előfeltétele, és sürgeti a Bizottságot, hogy a támogatás, az átláthatóság és a fogyasztói ár alakulása tekintetében vizsgálja részletesebben az agráripari ágazatban folyó versenyt;

| 91. | sajnálatosnak tartja, hogy a gyógyszeripari ágazaton belüli verseny javításában nem történt előrelépés, és felszólítja a Bizottságot, hogy törekedjék a gyógyszerek belső piacának teljes mértékű megvalósítására, például azáltal, hogy az Európai Gyógyszerügynökség (EMEA) nagyobb szerepet kapjon a központilag engedélyezett gyógyszerek kérdésében; kéri a Bizottságot, hogy küzdjön azon szabadalmi csoportok szisztematikus gyakorlatából származó esetleges visszaélések ellen, amelyek késleltetik a generikus gyógyszerek piacra jutását és korlátozzák a betegek hozzáférését a megfizethető gyógyszerekhez; sürgeti a Bizottságot, hogy alkalmazzon büntetőintézkedéseket a generikus gyógyszerekkel kapcsolatban alkalmazott félrevezető kampánnyal szemben; |
| --- | --- |

91.

sajnálatosnak tartja, hogy a gyógyszeripari ágazaton belüli verseny javításában nem történt előrelépés, és felszólítja a Bizottságot, hogy törekedjék a gyógyszerek belső piacának teljes mértékű megvalósítására, például azáltal, hogy az Európai Gyógyszerügynökség (EMEA) nagyobb szerepet kapjon a központilag engedélyezett gyógyszerek kérdésében; kéri a Bizottságot, hogy küzdjön azon szabadalmi csoportok szisztematikus gyakorlatából származó esetleges visszaélések ellen, amelyek késleltetik a generikus gyógyszerek piacra jutását és korlátozzák a betegek hozzáférését a megfizethető gyógyszerekhez; sürgeti a Bizottságot, hogy alkalmazzon büntetőintézkedéseket a generikus gyógyszerekkel kapcsolatban alkalmazott félrevezető kampánnyal szemben;

| 92. | úgy véli, hogy a verseny az egészségügyi ágazatban javíthatja az egészségügyi ellátás minőségét és ez az európai polgárok javára szolgálna; felszólítja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel az egészségügyi ágazat fejleményeit különös tekintettel a köz- és magánkórházak közötti versenyre; kéri a Bizottságot, hogy alaposabban vizsgálja meg azokat az eseteket, amelyekben magánkórházak panaszt emelnek a közkórházaknak odaítélt kereszttámogatások miatt azokban az országokban, amelyek liberalizálták az ágazatot; |
| --- | --- |

92.

úgy véli, hogy a verseny az egészségügyi ágazatban javíthatja az egészségügyi ellátás minőségét és ez az európai polgárok javára szolgálna; felszólítja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel az egészségügyi ágazat fejleményeit különös tekintettel a köz- és magánkórházak közötti versenyre; kéri a Bizottságot, hogy alaposabban vizsgálja meg azokat az eseteket, amelyekben magánkórházak panaszt emelnek a közkórházaknak odaítélt kereszttámogatások miatt azokban az országokban, amelyek liberalizálták az ágazatot;

| 93. | hangsúlyozza a fuvarozási módokon belüli és a fuvarozási módok közötti tisztességes verseny megteremtésének és ellenőrzésének szükségességét átlátható és egyértelmű árképzési struktúrák és árképzési politikák kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza a fuvarozási módokon belüli és a fuvarozási módok közötti tisztességes verseny megteremtésének és ellenőrzésének szükségességét átlátható és egyértelmű árképzési struktúrák és árképzési politikák kialakítása érdekében;

| 94. | felkéri a Bizottságot, hogy elemezze az elmúlt években többek között a gépjárműiparnak adott jelentős támogatásoknak a különféle szállítási módok közötti versenyre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

94.

felkéri a Bizottságot, hogy elemezze az elmúlt években többek között a gépjárműiparnak adott jelentős támogatásoknak a különféle szállítási módok közötti versenyre gyakorolt hatását;

| 95. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a résidő kiosztásának és hatékony felhasználásának átláthatóságát annak biztosítása érdekében, hogy valódi verseny legyen a légi közlekedési ágazatban; |
| --- | --- |

95.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a résidő kiosztásának és hatékony felhasználásának átláthatóságát annak biztosítása érdekében, hogy valódi verseny legyen a légi közlekedési ágazatban;

| 96. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen áttekintést azokról az esetekről, amikor a fapados légi fuvarozók állami támogatásban részesültek más fuvarozókkal szemben az egyes repülőterek használatakor számukra biztosított egyedi feltételek révén, a légitársaságok elindításához nyújtott támogatások keretében előírt három éven túl; |
| --- | --- |

96.

felkéri a Bizottságot, hogy készítsen áttekintést azokról az esetekről, amikor a fapados légi fuvarozók állami támogatásban részesültek más fuvarozókkal szemben az egyes repülőterek használatakor számukra biztosított egyedi feltételek révén, a légitársaságok elindításához nyújtott támogatások keretében előírt három éven túl;

| 97. | hangsúlyozza, hogy adott esetben szükség van arra, hogy korlátozzák a tartályhajók üzemeltetői tengeri konzorciumainak piaci részesedését és megosszák az üzemeltetési előnyöket – mind a tengeri, mind a szárazföldi szolgáltatások tekintetében – a tisztességes versenyről szóló általános uniós szabályoknak megfelelően és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló 906/2009/EK rendeletben megállapított feltételek szerint; hangsúlyozza továbbá, hogy biztosítani kell az operatív együttműködést a hajózási társaságok által közösen nyújtott vonalhajózási szolgáltatások tekintetében a hajózási szolgáltatások hatékonysága és minősége megőrzésének érdekében; |
| --- | --- |

97.

hangsúlyozza, hogy adott esetben szükség van arra, hogy korlátozzák a tartályhajók üzemeltetői tengeri konzorciumainak piaci részesedését és megosszák az üzemeltetési előnyöket – mind a tengeri, mind a szárazföldi szolgáltatások tekintetében – a tisztességes versenyről szóló általános uniós szabályoknak megfelelően és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló 906/2009/EK rendeletben megállapított feltételek szerint; hangsúlyozza továbbá, hogy biztosítani kell az operatív együttműködést a hajózási társaságok által közösen nyújtott vonalhajózási szolgáltatások tekintetében a hajózási szolgáltatások hatékonysága és minősége megőrzésének érdekében;

| 98. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a fuvarozás belső piacának kiépítését és biztosítsanak tisztességes versenyfeltételeket a fuvarozás terén, tiszteletben tartva ugyanakkor az Európai Unió más politikai célkitűzéseit, mint például a megfelelően működő fuvarozási és mobilitási szolgáltatásokra, a közszolgáltatások, biztonság és környezetvédelem terén meglévő politikai célkitűzésekre és a CO2-kibocsátás csökkentésére vonatkozó 2020-as európai uniós célértékekre és olajfüggőségre vonatkozó célkitűzéseket; |
| --- | --- |

98.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a fuvarozás belső piacának kiépítését és biztosítsanak tisztességes versenyfeltételeket a fuvarozás terén, tiszteletben tartva ugyanakkor az Európai Unió más politikai célkitűzéseit, mint például a megfelelően működő fuvarozási és mobilitási szolgáltatásokra, a közszolgáltatások, biztonság és környezetvédelem terén meglévő politikai célkitűzésekre és a CO2-kibocsátás csökkentésére vonatkozó 2020-as európai uniós célértékekre és olajfüggőségre vonatkozó célkitűzéseket;

| 99. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak egyenlő versenyfeltételeket mind a különféle fuvarozási módok, mind pedig az egyes módokon belül az állami és magántulajdonban lévő társaságok között; |
| --- | --- |

99.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak egyenlő versenyfeltételeket mind a különféle fuvarozási módok, mind pedig az egyes módokon belül az állami és magántulajdonban lévő társaságok között;

| 100. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson jobb átláthatóságot az állami és a magántulajdonban lévő vasúttársaságok közötti kapcsolat, beleértve azok közúti fuvarozási leányvállalatait is, valamint a pénzeszközök átutalása terén; |
| --- | --- |

100.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson jobb átláthatóságot az állami és a magántulajdonban lévő vasúttársaságok közötti kapcsolat, beleértve azok közúti fuvarozási leányvállalatait is, valamint a pénzeszközök átutalása terén;

| 101. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen áttekintést a különböző fuvarozási módokra vonatkozó adózás, illetékek, infrastrukturális finanszírozás és díjak, valamint héa-rendszerek, illetve ezeknek a fuvarozási módokon belüli és a fuvarozási módok közötti versenyre gyakorolt hatása tekintetében és az egyes tagállamokra vonatkozóan, továbbá szerepeltesse ebben az áttekintésben a kötelező és összegében korlátlan vasúti pályahasználati díj hatását a közúti infrastruktúra használatáért kivetett nem kötelező és összegében korlátozott díjhoz képest; |
| --- | --- |

101.

felkéri a Bizottságot, hogy készítsen áttekintést a különböző fuvarozási módokra vonatkozó adózás, illetékek, infrastrukturális finanszírozás és díjak, valamint héa-rendszerek, illetve ezeknek a fuvarozási módokon belüli és a fuvarozási módok közötti versenyre gyakorolt hatása tekintetében és az egyes tagállamokra vonatkozóan, továbbá szerepeltesse ebben az áttekintésben a kötelező és összegében korlátlan vasúti pályahasználati díj hatását a közúti infrastruktúra használatáért kivetett nem kötelező és összegében korlátozott díjhoz képest;

| 102. | felkéri a Bizottságot, hogy az utasok jogairól és a késések esetén járó visszatérítésről szóló jogszabályok felülvizsgálatakor biztosítsa a késések esetére szóló tisztességes, egyenlő kártérítési rendszerek bevezetését minden szállítási módra vonatkozóan és az üzemeltetők és az ügyfelek közötti vitákban döntőbíróként működő független testületek felállítását; |
| --- | --- |

102.

felkéri a Bizottságot, hogy az utasok jogairól és a késések esetén járó visszatérítésről szóló jogszabályok felülvizsgálatakor biztosítsa a késések esetére szóló tisztességes, egyenlő kártérítési rendszerek bevezetését minden szállítási módra vonatkozóan és az üzemeltetők és az ügyfelek közötti vitákban döntőbíróként működő független testületek felállítását;

| 103. | hangsúlyozza a tisztességtelen verseny elkerülésének fontosságát a liberalizált közúti fuvarozási ágazaton belül annak biztosításával, hogy a szociális, biztonsági és környezetvédelmi szabályokat megfelelően alkalmazzák, különös figyelmet szentelve e piac kabotázzsal és dömpinggel szembeni kiszolgáltatottá válásának; |
| --- | --- |

103.

hangsúlyozza a tisztességtelen verseny elkerülésének fontosságát a liberalizált közúti fuvarozási ágazaton belül annak biztosításával, hogy a szociális, biztonsági és környezetvédelmi szabályokat megfelelően alkalmazzák, különös figyelmet szentelve e piac kabotázzsal és dömpinggel szembeni kiszolgáltatottá válásának;

| 104. | kéri a Bizottságot, hogy az utasforgalmi nemzeti piacok liberalizációja által törekedjék az egységes vasúti piac teljes mértékű megvalósítására; felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az átmeneti időszakban javasoljon kölcsönösségi záradékot azon tagállamok számára, amelyek úgy határoznak, hogy előbb megnyitják piacaikat; |
| --- | --- |

104.

kéri a Bizottságot, hogy az utasforgalmi nemzeti piacok liberalizációja által törekedjék az egységes vasúti piac teljes mértékű megvalósítására; felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az átmeneti időszakban javasoljon kölcsönösségi záradékot azon tagállamok számára, amelyek úgy határoznak, hogy előbb megnyitják piacaikat;

| 105. | felhívja a Bizottság figyelmét a verseny abból eredő közvetett akadályaira, hogy a fuvarozási ágazatban különböznek a biztonsági, kölcsönös átjárhatósági és típus-jóváhagyási szabályok; |
| --- | --- |

105.

felhívja a Bizottság figyelmét a verseny abból eredő közvetett akadályaira, hogy a fuvarozási ágazatban különböznek a biztonsági, kölcsönös átjárhatósági és típus-jóváhagyási szabályok;

| 106. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy uniós és nemzeti szinten hozott döntések révén biztosítsák a versenyjogi szabályok következetes és egységes végrehajtását a vasúti ágazatban; különösen hangsúlyozza a vasútfelügyeletért felelős hatóságok (szabályozók) és a nemzeti és európai versenyhatóságok közötti következetesség szükségességét; |
| --- | --- |

106.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy uniós és nemzeti szinten hozott döntések révén biztosítsák a versenyjogi szabályok következetes és egységes végrehajtását a vasúti ágazatban; különösen hangsúlyozza a vasútfelügyeletért felelős hatóságok (szabályozók) és a nemzeti és európai versenyhatóságok közötti következetesség szükségességét;

| 107. | határozottan támogatja az uniós szabadalom, valamint a szabadalmakkal kapcsolatos vitás kérdések megoldását célzó uniós mechanizmus létrehozását annak érdekében, hogy kezelni lehessen a szabadalmakra vonatkozó jelenlegi rendelkezésekből adódó versenytorzulásokat; |
| --- | --- |

107.

határozottan támogatja az uniós szabadalom, valamint a szabadalmakkal kapcsolatos vitás kérdések megoldását célzó uniós mechanizmus létrehozását annak érdekében, hogy kezelni lehessen a szabadalmakra vonatkozó jelenlegi rendelkezésekből adódó versenytorzulásokat;

| 108. | hangsúlyozza, hogy a tudományos és technológiai innováció, a szabadalmak és a kulturális ágazatok jelentősen hozzájárulnak az európai gazdaság versenyképességéhez; ezért sürgeti a tagállamokat, hogy mielőbb találjanak megoldást a még megoldatlan problémákra az EU egységes szabadalmi rendszere tekintetében; ezért üdvözli az Európa 2020 stratégia Innovatív Unió elnevezésű kiemelt kezdeményezésében foglalt célkitűzést, miszerint 2014-ben sor kerül az első EU-szabadalmak kiadására; |
| --- | --- |

108.

hangsúlyozza, hogy a tudományos és technológiai innováció, a szabadalmak és a kulturális ágazatok jelentősen hozzájárulnak az európai gazdaság versenyképességéhez; ezért sürgeti a tagállamokat, hogy mielőbb találjanak megoldást a még megoldatlan problémákra az EU egységes szabadalmi rendszere tekintetében; ezért üdvözli az Európa 2020 stratégia Innovatív Unió elnevezésű kiemelt kezdeményezésében foglalt célkitűzést, miszerint 2014-ben sor kerül az első EU-szabadalmak kiadására;

| 109. | megerősíti, hogy az EU versenyképessége nagymértékben függ az innovációs képességtől, a kutatási és fejlesztési infrastruktúrától, valamint az innováció és a gyártási folyamat kapcsolatától; |
| --- | --- |

109.

megerősíti, hogy az EU versenyképessége nagymértékben függ az innovációs képességtől, a kutatási és fejlesztési infrastruktúrától, valamint az innováció és a gyártási folyamat kapcsolatától;

| 110. | hangsúlyozza a kutatásnak az európai versenyképesség javításában játszott alapvető szerepét; ezért kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a kutatásra és fejlesztésre irányuló beruházások tekintetében kitűzött 3 %-os cél elérését; |
| --- | --- |

110.

hangsúlyozza a kutatásnak az európai versenyképesség javításában játszott alapvető szerepét; ezért kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a kutatásra és fejlesztésre irányuló beruházások tekintetében kitűzött 3 %-os cél elérését;

*

* *

| 111. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

111.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

(2)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(3)  HL C 270., 2008.10.25., 8. o.

(4)  HL C 10., 2009.1.15., 2. o.

(5)  HL C 72., 2009.3.26., 1. o.

(6)  HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

(7)  HL C 16., 2009.1.22., 1. o.

(8)  HL C 45., 2009.2.24., 7. o.

(9)  HL C 136., 2009.6.16., 13. o.

(10)  HL C 136., 2009.6.16., 3. o.

(11)  HL C 85., 2009.4.9., 1. o.

(12)  HL C 82., 2008.4.1., 1. o.

(13)  HL C 87. E, 2010.4.1., 43. o.

(14)  HL C 349. E, 2010.12.22., 16. o.

(15)  HL C 117. E, 2010.5.6., 180. o.

(16)  HL C 184. E, 2009.8.6., 23. o.

(17)  HL C 74. E, 2008.3.20., 653. o.

(18)  HL C 117. E, 2010.5.6., 161. o.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/71 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/71

---

2011. január 20., csütörtökA távoli északra vonatkozó fenntartható uniós stratégia

P7_TA(2011)0024

Az Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása az Északi-sarkvidékre vonatkozó fenntartható uniós politikáról (2009/2214(INI))

2012/C 136 E/14

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-én aláírt és 1994. november 16. óta hatályban lévő Tengerjogi Egyezményére (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-én aláírt és 1994. november 16. óta hatályban lévő Tengerjogi Egyezményére (UNCLOS),

| — | tekintettel a kontinentális talapzatok határáért felelős ENSZ-bizottságra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kontinentális talapzatok határáért felelős ENSZ-bizottságra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére (UNFCCC) és a Biológiai Sokféleség Egyezményre (CBD), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére (UNFCCC) és a Biológiai Sokféleség Egyezményre (CBD),

| — | tekintettel az őslakos népek jogairól szóló 2007. szeptember 13-i ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakos népek jogairól szóló 2007. szeptember 13-i ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Sarkvidéki Tanács létrehozásáról szóló, 1996. szeptember 19-én aláírt nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Sarkvidéki Tanács létrehozásáról szóló, 1996. szeptember 19-én aláírt nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak negyedik részére, valamint az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak negyedik részére, valamint az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodásra,

| — | tekintettel a Barents euro-sarkvidéki régióban folytatott együttműködésről szóló, 1993. január 11-én Kirkenesben aláírt nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Barents euro-sarkvidéki régióban folytatott együttműködésről szóló, 1993. január 11-én Kirkenesben aláírt nyilatkozatra,

| — | tekintettel „Az Európai Unió és az Északi-sarkvidék” című 2008. november 20-i bizottsági közleményre (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió és az Északi-sarkvidék” című 2008. november 20-i bizottsági közleményre (COM(2008)0763),

| — | tekintettel az Északi-sarkvidék kormányzásáról szóló 2008. október 9-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi-sarkvidék kormányzásáról szóló 2008. október 9-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az északi-sarkvidéki kérdésekről szóló 2009. december 8-i (2), valamint az Európai Unió és az Északi-sarkvidék kapcsolatáról szóló 2008. december 8-i (3) tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az északi-sarkvidéki kérdésekről szóló 2009. december 8-i (2), valamint az Európai Unió és az Északi-sarkvidék kapcsolatáról szóló 2008. december 8-i (3) tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a 2008. május 28-án a Jeges-tengerről szóló konferencián elfogadott ilulissati nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. május 28-án a Jeges-tengerről szóló konferencián elfogadott ilulissati nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Amerikai Egyesült Államok, Dánia, Hollandia, Írország, Franciaország, Japán, Nagy-Britannia és a brit tengerentúli területek, Norvégia, Olaszország, valamint Svédország között 1920. február 9-én aláírt, a Spitzbergákról (Svalbard) szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Egyesült Államok, Dánia, Hollandia, Írország, Franciaország, Japán, Nagy-Britannia és a brit tengerentúli területek, Norvégia, Olaszország, valamint Svédország között 1920. február 9-én aláírt, a Spitzbergákról (Svalbard) szóló egyezményre,

| — | tekintettel az Északi Dimenzió politikájára és az annak körébe tartozó partnerségekre, valamint az EU és Oroszország közötti együttműködés közös térségeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi Dimenzió politikájára és az annak körébe tartozó partnerségekre, valamint az EU és Oroszország közötti együttműködés közös térségeire,

| — | tekintettel az EU és Grönland közötti, 2007 és 2012 közötti időszakra szóló partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Grönland közötti, 2007 és 2012 közötti időszakra szóló partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Unió ötödik, hatodik és hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió ötödik, hatodik és hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 1989. június 27-én elfogadott 169. sz. egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 1989. június 27-én elfogadott 169. sz. egyezményére,

| — | tekintettel a 2005 novemberében aláírt Északi Számi Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005 novemberében aláírt Északi Számi Egyezményre,

| — | tekintettel az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 2007. szeptember 13-án elfogadott 61/295. számú nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 2007. szeptember 13-án elfogadott 61/295. számú nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2007. szeptember 28-i 6/12. sz., a 2007. december 14-i 6/36. sz., a 2008. szeptember 24-i 9/7. sz., a 2009. október 1-jei 12/13. sz., valamint a 2010. október 5-i 15/7. sz. állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2007. szeptember 28-i 6/12. sz., a 2007. december 14-i 6/36. sz., a 2008. szeptember 24-i 9/7. sz., a 2009. október 1-jei 12/13. sz., valamint a 2010. október 5-i 15/7. sz. állásfoglalásra,

| — | tekintettel Finnországnak az Északi-sarkvidékre vonatkozó, 2010. június 4-én elfogadott stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Finnországnak az Északi-sarkvidékre vonatkozó, 2010. június 4-én elfogadott stratégiájára,

| — | tekintettel a svéd parlament külügyi bizottságának a COM(2008)0763 számú bizottsági közleményről nyilvánított véleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd parlament külügyi bizottságának a COM(2008)0763 számú bizottsági közleményről nyilvánított véleményére (4),

| — | tekintettel Dánia és Grönland 2008 májusában kidolgozott, „Az átalakuló Északi-sarkvidék” című közös stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Dánia és Grönland 2008 májusában kidolgozott, „Az átalakuló Északi-sarkvidék” című közös stratégiájára,

| — | tekintettel a norvég kormány Északi-sarkvidékre vonatkozó 2007-es stratégiájára és az azt követő 2009. márciusi intézkedésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a norvég kormány Északi-sarkvidékre vonatkozó 2007-es stratégiájára és az azt követő 2009. márciusi intézkedésekre,

| — | tekintettel a Nordregio által készített „Strong, Specific and Promising – Towards a Vision for the Northern Sparsely Populated Areas in 2020” című, 2009. évi 2. jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nordregio által készített „Strong, Specific and Promising – Towards a Vision for the Northern Sparsely Populated Areas in 2020” című, 2009. évi 2. jelentésre,

| — | tekintettel az Északi Miniszterek Tanácsa 2009–2011-re vonatkozó északi-sarkvidéki együttműködési programjára, a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács (BEAC) programjára és a Sarkvidéki Tanács elnökségi programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi Miniszterek Tanácsa 2009–2011-re vonatkozó északi-sarkvidéki együttműködési programjára, a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács (BEAC) programjára és a Sarkvidéki Tanács elnökségi programjára,

| — | tekintettel Kanada 2009. augusztusi északi stratégiájára, valamint az azt követő, Kanada sarkvidéki külpolitikájáról szóló 2010. augusztus 20-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Kanada 2009. augusztusi északi stratégiájára, valamint az azt követő, Kanada sarkvidéki külpolitikájáról szóló 2010. augusztus 20-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a sarkvidéki vízszennyezés megelőzését szolgáló törvény (Arctic Waters Pollution Prevention Act) módosítását célzó 2009. augusztusi kanadai törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a sarkvidéki vízszennyezés megelőzését szolgáló törvény (Arctic Waters Pollution Prevention Act) módosítását célzó 2009. augusztusi kanadai törvényre,

| — | tekintettel a 2008. szeptember 18-án elfogadott, az „Orosz Föderáció Északi-sarkvidékre irányuló, a 2020-ig tartó időszakra és az azt követő távlati tervekre vonatkozó állami politikájának alapjai” című dokumentumra és a 2009 májusában elfogadott, 2020-ig szóló orosz nemzetbiztonsági stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. szeptember 18-án elfogadott, az „Orosz Föderáció Északi-sarkvidékre irányuló, a 2020-ig tartó időszakra és az azt követő távlati tervekre vonatkozó állami politikájának alapjai” című dokumentumra és a 2009 májusában elfogadott, 2020-ig szóló orosz nemzetbiztonsági stratégiára,

| — | tekintettel a 2009. január 9-i amerikai Nemzetbiztonsági Elnöki Irányelvre és a Belbiztonsági Elnöki Irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. január 9-i amerikai Nemzetbiztonsági Elnöki Irányelvre és a Belbiztonsági Elnöki Irányelvre,

| — | tekintettel az Egyesült Államoknak a felelősségteljes sarkvidéki energiafejlesztésről szóló 2010-es törvényére (Responsible Arctic Energy Development Act), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államoknak a felelősségteljes sarkvidéki energiafejlesztésről szóló 2010-es törvényére (Responsible Arctic Energy Development Act),

| — | tekintettel az Egyesült Államoknak a sarkvidéki olajszennyezéssel kapcsolatos kutatásra és megelőzésre vonatkozó 2009-es törvényére (Arctic Oil Spill Research and Prevention Act), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államoknak a sarkvidéki olajszennyezéssel kapcsolatos kutatásra és megelőzésre vonatkozó 2009-es törvényére (Arctic Oil Spill Research and Prevention Act),

| — | tekintettel az Egyesült Államok a sarkvidéki tengerhajózás értékelésének megvalósítására vonatkozó 2009-es törvényére (Arctic Marine Shipping Assessment Implementation Act), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok a sarkvidéki tengerhajózás értékelésének megvalósítására vonatkozó 2009-es törvényére (Arctic Marine Shipping Assessment Implementation Act),

| — | tekintettel a 2008. novemberi monacói nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. novemberi monacói nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Északi Dimenzió 2009. szeptember 26-án Brüsszelben megrendezett első parlamenti fórumán elfogadott zárónyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi Dimenzió 2009. szeptember 26-án Brüsszelben megrendezett első parlamenti fórumán elfogadott zárónyilatkozatra,

| — | tekintettel az északi-sarkvidéki parlamenti képviselők 2010. szeptember 15-én megrendezett kilencedik konferenciáján elfogadott konferenciazáró nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az északi-sarkvidéki parlamenti képviselők 2010. szeptember 15-én megrendezett kilencedik konferenciáján elfogadott konferenciazáró nyilatkozatra,

| — | tekintettel a NATO új stratégiai koncepciójára, melyet az állam- és kormányfők 2010 novemberében a lisszaboni csúcstalálkozón fogadtak el, valamint annak az Északi-sarkvidék biztonsági kilátásait, különösen pedig a térség katonai vonatkozásait érintő következményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NATO új stratégiai koncepciójára, melyet az állam- és kormányfők 2010 novemberében a lisszaboni csúcstalálkozón fogadtak el, valamint annak az Északi-sarkvidék biztonsági kilátásait, különösen pedig a térség katonai vonatkozásait érintő következményeire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0377/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0377/2010),

| A. | mivel a bizottsági közlemény az első hivatalos lépés az Unió északi-sarkvidéki politikájának kialakítására vonatkozó európai parlamenti felhívás teljesítése irányában; mivel az északi-sarkvidéki kérdésekről szóló tanácsi következtetések további lépéseknek tekinthetők az Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó politikájának meghatározása irányába, |
| --- | --- |

A.

mivel a bizottsági közlemény az első hivatalos lépés az Unió északi-sarkvidéki politikájának kialakítására vonatkozó európai parlamenti felhívás teljesítése irányában; mivel az északi-sarkvidéki kérdésekről szóló tanácsi következtetések további lépéseknek tekinthetők az Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó politikájának meghatározása irányába,

| B. | mivel az Európai Parlament a Svájccal, Izlanddal és Norvégiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttsége révén mintegy két évtizede aktívan részt vesz az Északi-sarkvidék parlamenti képviselőinek állandó bizottságában, s e tevékenységének csúcspontjaként házigazdája volt az északi-sarki régió parlamenti képviselői számára 2010 szeptemberében Brüsszelben megrendezett konferenciának, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament a Svájccal, Izlanddal és Norvégiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttsége révén mintegy két évtizede aktívan részt vesz az Északi-sarkvidék parlamenti képviselőinek állandó bizottságában, s e tevékenységének csúcspontjaként házigazdája volt az északi-sarki régió parlamenti képviselői számára 2010 szeptemberében Brüsszelben megrendezett konferenciának,

| C. | mivel Dánia, Finnország és Svédország északi-sarkvidéki országok, és az utóbbi két ország részben az északi sarkkörön belül helyezkedik el; mivel az Unió egyetlen őslakos népe, a számi nép, Finnország és Svédország, valamint Norvégia és Oroszország sarkvidéki területein él, |
| --- | --- |

C.

mivel Dánia, Finnország és Svédország északi-sarkvidéki országok, és az utóbbi két ország részben az északi sarkkörön belül helyezkedik el; mivel az Unió egyetlen őslakos népe, a számi nép, Finnország és Svédország, valamint Norvégia és Oroszország sarkvidéki területein él,

| D. | mivel Izland csatlakozni kíván az Unióhoz, és emiatt az Uniónak geopolitikai szempontból fokozottabban tekintetbe kell vennie az Északi-sarkvidéket, |
| --- | --- |

D.

mivel Izland csatlakozni kíván az Unióhoz, és emiatt az Uniónak geopolitikai szempontból fokozottabban tekintetbe kell vennie az Északi-sarkvidéket,

| E. | mivel Norvégia az EGT-megállapodáson keresztül az EU megbízható társult partnere, |
| --- | --- |

E.

mivel Norvégia az EGT-megállapodáson keresztül az EU megbízható társult partnere,

| F. | mivel az EU már régóta foglalkozik az Északi-sarkvidékkel, hiszen Oroszországgal, Norvégiával és Izlanddal együtt részt vesz a Közös Északi Dimenzió elnevezésű kezdeményezésben és annak sarkvidéki elemében, továbbá a Barents-együttműködésben és a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács munkájában, ezenkívül részese a Kanadával, az Egyesült Államokkal és Oroszországgal fenntartott stratégiai partnerségeknek, és aktív eseti megfigyelői munkát végez a Sarkvidéki Tanácsban, |
| --- | --- |

F.

mivel az EU már régóta foglalkozik az Északi-sarkvidékkel, hiszen Oroszországgal, Norvégiával és Izlanddal együtt részt vesz a Közös Északi Dimenzió elnevezésű kezdeményezésben és annak sarkvidéki elemében, továbbá a Barents-együttműködésben és a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács munkájában, ezenkívül részese a Kanadával, az Egyesült Államokkal és Oroszországgal fenntartott stratégiai partnerségeknek, és aktív eseti megfigyelői munkát végez a Sarkvidéki Tanácsban,

| G. | mivel az Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó politikájának fokozatos kialakítását a már létező nemzetközi, többoldalú és kétoldalú jogi keretekre kellene alapozni, mint például a Tengerjogi Egyezményben (UNCLOS) lefektetett, minden területre kiterjedő szabályokra, valamint és az Északi-sarkvidék egyes jelentős kérdéseit már szabályozó számos ágazati, kétoldalú és többoldalú megállapodásra, |
| --- | --- |

G.

mivel az Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó politikájának fokozatos kialakítását a már létező nemzetközi, többoldalú és kétoldalú jogi keretekre kellene alapozni, mint például a Tengerjogi Egyezményben (UNCLOS) lefektetett, minden területre kiterjedő szabályokra, valamint és az Északi-sarkvidék egyes jelentős kérdéseit már szabályozó számos ágazati, kétoldalú és többoldalú megállapodásra,

| H. | mivel az EU és tagállamai jelentősen hozzájárulnak az északi-sarkvidéki kutatásokhoz, és mivel az uniós programok, ideértve a jelenlegi hetedik kutatási keretprogramot is, támogatják a régióban zajló nagyobb kutatási projekteket, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU és tagállamai jelentősen hozzájárulnak az északi-sarkvidéki kutatásokhoz, és mivel az uniós programok, ideértve a jelenlegi hetedik kutatási keretprogramot is, támogatják a régióban zajló nagyobb kutatási projekteket,

| I. | mivel a becslések szerint a Föld feltáratlan szénhidrogénkészletének közel egyötöde az Északi-sarkvidéken található, bár kiterjedtebb kutatásokra van szükség annak pontosabb megállapítására, hogy mennyi gáz és olaj található a régióban, valamint hogy gazdaságilag mennyire volna életképes e készletek kiaknázása, |
| --- | --- |

I.

mivel a becslések szerint a Föld feltáratlan szénhidrogénkészletének közel egyötöde az Északi-sarkvidéken található, bár kiterjedtebb kutatásokra van szükség annak pontosabb megállapítására, hogy mennyi gáz és olaj található a régióban, valamint hogy gazdaságilag mennyire volna életképes e készletek kiaknázása,

| J. | mivel erőteljes világszintű érdeklődés övezi az Északi-sarkvidék egyéb megújuló és nem megújuló energiaforrásait, pl. az ásványi anyagokat, az erdőket, a halállományt és a turisztikai célra kiaknázható ősi tájat, |
| --- | --- |

J.

mivel erőteljes világszintű érdeklődés övezi az Északi-sarkvidék egyéb megújuló és nem megújuló energiaforrásait, pl. az ásványi anyagokat, az erdőket, a halállományt és a turisztikai célra kiaknázható ősi tájat,

| K. | mivel az olyan nem északi-sarkvidéki államok, mint például Kína fokozódó érdeklődése az Északi-sarkvidék iránt azt jelzi, hogy az Északi-sarkvidék geopolitikai megítélése nagymértékben megváltozott, és ezt jól szemlélteti az, hogy Kína elkezdte építtetni első saját jégtörőjét, számos állam pénzeszközöket különít el sarkkutatás céljára, és nem utolsósorban hogy Dél-Korea, Kína, Olaszország, az EU, Japán és Szingapúr állandó megfigyelői státuszra pályázik a Sarkvidéki Tanácsban, |
| --- | --- |

K.

mivel az olyan nem északi-sarkvidéki államok, mint például Kína fokozódó érdeklődése az Északi-sarkvidék iránt azt jelzi, hogy az Északi-sarkvidék geopolitikai megítélése nagymértékben megváltozott, és ezt jól szemlélteti az, hogy Kína elkezdte építtetni első saját jégtörőjét, számos állam pénzeszközöket különít el sarkkutatás céljára, és nem utolsósorban hogy Dél-Korea, Kína, Olaszország, az EU, Japán és Szingapúr állandó megfigyelői státuszra pályázik a Sarkvidéki Tanácsban,

| L. | mivel Grönland közelmúltban elnyert, jelentős politikai területeket – ideértve a környezetvédelmi jogalkotást és az erőforrásokat is – érintő önrendelkezési joga, valamint az EU és Grönland közötti partnerségi megállapodás legutóbbi aktualizálása megnövelte az érdeklődést a Grönlandon és kontinentális talapzatán található erőforrások felkutatása és kiaknázása iránt, |
| --- | --- |

L.

mivel Grönland közelmúltban elnyert, jelentős politikai területeket – ideértve a környezetvédelmi jogalkotást és az erőforrásokat is – érintő önrendelkezési joga, valamint az EU és Grönland közötti partnerségi megállapodás legutóbbi aktualizálása megnövelte az érdeklődést a Grönlandon és kontinentális talapzatán található erőforrások felkutatása és kiaknázása iránt,

| M. | mivel az elsősorban az Északi-sarkvidéken kívüli területek által előidézett éghajlatváltozás, valamint a világgazdaság globalizációja hatással lesz erre a régióra is; mivel a tengeri jég visszahúzódásának, a potenciálisan jelenlévő erőforrásoknak és az új technológiák lehetséges alkalmazásának nagy valószínűséggel előre nem látható környezeti következményei és hatásai lesznek a bolygó más pontjain is, valamint megnövekszik a hajóforgalom, különösen Európa, Ázsia és Észak-Amerika között, fokozódik a természeti erőforrások, nevezetesen a földgáz, a kőolaj és egyéb ásványi anyagok, illetve az egyéb jellegű természeti erőforrások, például a halak kutatása és kiaknázása, valamint a tengeri genetikai erőforrások hasznosítása, fokozódik a bányászat és a fakitermelés, illetve az idegenforgalom és a kutatás; mivel ezek a hatások új kihívásokat jelentenek, de egyben új lehetőségeket is kínálnak az Északi-sarkvidéken és máshol, |
| --- | --- |

M.

mivel az elsősorban az Északi-sarkvidéken kívüli területek által előidézett éghajlatváltozás, valamint a világgazdaság globalizációja hatással lesz erre a régióra is; mivel a tengeri jég visszahúzódásának, a potenciálisan jelenlévő erőforrásoknak és az új technológiák lehetséges alkalmazásának nagy valószínűséggel előre nem látható környezeti következményei és hatásai lesznek a bolygó más pontjain is, valamint megnövekszik a hajóforgalom, különösen Európa, Ázsia és Észak-Amerika között, fokozódik a természeti erőforrások, nevezetesen a földgáz, a kőolaj és egyéb ásványi anyagok, illetve az egyéb jellegű természeti erőforrások, például a halak kutatása és kiaknázása, valamint a tengeri genetikai erőforrások hasznosítása, fokozódik a bányászat és a fakitermelés, illetve az idegenforgalom és a kutatás; mivel ezek a hatások új kihívásokat jelentenek, de egyben új lehetőségeket is kínálnak az Északi-sarkvidéken és máshol,

| N. | mivel az éghajlatváltozás kezelése nyomon követés, illetve a mérséklésre és az alkalmazkodásra irányuló módszerek alkalmazása révén történik; mivel a természetes erőforrások használata és az új infrastruktúrák felépítése terén megvalósítandó fenntartható fejlődés előmozdítása céljából stratégiai tervezési eljárásokat alkalmaznak, |
| --- | --- |

N.

mivel az éghajlatváltozás kezelése nyomon követés, illetve a mérséklésre és az alkalmazkodásra irányuló módszerek alkalmazása révén történik; mivel a természetes erőforrások használata és az új infrastruktúrák felépítése terén megvalósítandó fenntartható fejlődés előmozdítása céljából stratégiai tervezési eljárásokat alkalmaznak,

Az EU és az Északi-sarkvidék

| 1. | emlékeztet arra, hogy három uniós tagállam – Dánia, Finnország és Svédország – egyben sarkvidéki állam is; elismeri, hogy az Uniónak még nincsen jeges-tengeri partszakasza; megerősíti az Unió és egyéb harmadik országok mint érdekelt felek jogos érdekeit a nemzetközi jog szerinti jogaik és kötelezettségeik, a környezetvédelmi, éghajlati és egyéb politikák iránti elkötelezettségük, valamint finanszírozási és kutatási tevékenységük és gazdasági – például a hajózással és a természeti erőforrások kiaknázásával kapcsolatos – érdekeik alapján; továbbá emlékeztet arra, hogy az Uniónak Finnországban és Svédországban jelentős sarkvidéki területei vannak, melyeket Európa egyetlen őslakos népe, a számi nép népesít be; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy három uniós tagállam – Dánia, Finnország és Svédország – egyben sarkvidéki állam is; elismeri, hogy az Uniónak még nincsen jeges-tengeri partszakasza; megerősíti az Unió és egyéb harmadik országok mint érdekelt felek jogos érdekeit a nemzetközi jog szerinti jogaik és kötelezettségeik, a környezetvédelmi, éghajlati és egyéb politikák iránti elkötelezettségük, valamint finanszírozási és kutatási tevékenységük és gazdasági – például a hajózással és a természeti erőforrások kiaknázásával kapcsolatos – érdekeik alapján; továbbá emlékeztet arra, hogy az Uniónak Finnországban és Svédországban jelentős sarkvidéki területei vannak, melyeket Európa egyetlen őslakos népe, a számi nép népesít be;

| 2. | figyelembe veszi, hogy a sarkvidéki politikák az északi uniós tagállamok és tagjelölt országok révén befolyással vannak az Európai Unióra, és hasonlóképpen az EU is hatással van az említett politikákra, és elismeri az Északi Dimenzió – azaz az EU, Oroszország, Norvégia és Izland közös politikája – számos partnerségében folyó munkát; |
| --- | --- |

2.

figyelembe veszi, hogy a sarkvidéki politikák az északi uniós tagállamok és tagjelölt országok révén befolyással vannak az Európai Unióra, és hasonlóképpen az EU is hatással van az említett politikákra, és elismeri az Északi Dimenzió – azaz az EU, Oroszország, Norvégia és Izland közös politikája – számos partnerségében folyó munkát;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidéket érintő egyes politikák – például a tengerek biológiai erőforrásainak megőrzése a közös halászati politika keretében – kizárólagosan uniós, mások viszont részben tagállami hatáskörbe tartoznak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidéket érintő egyes politikák – például a tengerek biológiai erőforrásainak megőrzése a közös halászati politika keretében – kizárólagosan uniós, mások viszont részben tagállami hatáskörbe tartoznak;

| 4. | rámutat, hogy az EU elkötelezett arra, hogy a sarkvidéki politikai megoldásait a sarkvidéket érintő folyamatokkal kapcsolatban rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek és e folyamatok tudományos megértése alapján alakítsa ki, és ennek megfelelően már most is jelentős kutatási erőfeszítéseket tesz arra, hogy a politikaformálást szilárd tudományos bizonyítékokkal támogassa; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy az EU elkötelezett arra, hogy a sarkvidéki politikai megoldásait a sarkvidéket érintő folyamatokkal kapcsolatban rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek és e folyamatok tudományos megértése alapján alakítsa ki, és ennek megfelelően már most is jelentős kutatási erőfeszítéseket tesz arra, hogy a politikaformálást szilárd tudományos bizonyítékokkal támogassa;

| 5. | tudatában annak, hogy az Északi-sarkvidék sérülékeny környezete védelemre szorul, hangsúlyozza a régióban fenntartandó általános stabilitás és béke jelentőségét; hangsúlyozza, hogy az Uniónak olyan politikát kellene folytatnia, amely biztosítja, hogy a környezetvédelmi kérdések kezelésére irányuló intézkedések figyelembe vegyék az északi-sarkvidéki régió lakosainak, beleértve az őslakosoknak a régió védelmére és fejlesztésére irányuló érdekeit; hangsúlyozza a bizottsági közleményben, valamint a sarkvidéki államok politikai dokumentumaiban kifejtett megközelítések, elemzések és prioritások közötti hasonlóságot; hangsúlyozza, hogy olyan politikákat kell folytatni, amelyek tiszteletben tartják az Északi-sarkvidék azon szárazföldi és tengeri, nem megújuló és megújuló természeti erőforrásainak fenntartható kezeléséhez és felhasználásához fűződő érdekeket, amelyek révén Európa fontos erőforrásokhoz juthat, és amelyek a régió lakosai számára jelentős bevételi forrást nyújtanak; |
| --- | --- |

5.

tudatában annak, hogy az Északi-sarkvidék sérülékeny környezete védelemre szorul, hangsúlyozza a régióban fenntartandó általános stabilitás és béke jelentőségét; hangsúlyozza, hogy az Uniónak olyan politikát kellene folytatnia, amely biztosítja, hogy a környezetvédelmi kérdések kezelésére irányuló intézkedések figyelembe vegyék az északi-sarkvidéki régió lakosainak, beleértve az őslakosoknak a régió védelmére és fejlesztésére irányuló érdekeit; hangsúlyozza a bizottsági közleményben, valamint a sarkvidéki államok politikai dokumentumaiban kifejtett megközelítések, elemzések és prioritások közötti hasonlóságot; hangsúlyozza, hogy olyan politikákat kell folytatni, amelyek tiszteletben tartják az Északi-sarkvidék azon szárazföldi és tengeri, nem megújuló és megújuló természeti erőforrásainak fenntartható kezeléséhez és felhasználásához fűződő érdekeket, amelyek révén Európa fontos erőforrásokhoz juthat, és amelyek a régió lakosai számára jelentős bevételi forrást nyújtanak;

| 6. | hangsúlyozza, hogy Izland esetleges jövőbeli uniós csatlakozása az Uniót északi-sarkvidéki parti szereplővé tenné, ugyanakkor megjegyzi, hogy Izland tagjelölti státusza rávilágít egy uniós szintű északi-sarkvidéki politika szükségességére, és stratégiai lehetőséget kínál az Uniónak arra, hogy aktívabb szerepet vállaljon a térségben és részt vegyen az Északi-sarkvidék többoldalú kormányzásában; úgy véli, hogy Izland uniós csatlakozása még inkább megszilárdítja majd az uniós jelenlétet a Sarkvidéki Tanácsban; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy Izland esetleges jövőbeli uniós csatlakozása az Uniót északi-sarkvidéki parti szereplővé tenné, ugyanakkor megjegyzi, hogy Izland tagjelölti státusza rávilágít egy uniós szintű északi-sarkvidéki politika szükségességére, és stratégiai lehetőséget kínál az Uniónak arra, hogy aktívabb szerepet vállaljon a térségben és részt vegyen az Északi-sarkvidék többoldalú kormányzásában; úgy véli, hogy Izland uniós csatlakozása még inkább megszilárdítja majd az uniós jelenlétet a Sarkvidéki Tanácsban;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a régióban élő őslakos és helyi közösségek életminőségének javítása, valamint életkörülményeik és kultúrájuk alaposabb megértése érdekében fontos az északi-sarkvidéki közösségekkel való együttműködés és a kapacitásépítő programok támogatása; felszólítja az Uniót, hogy ösztönözze az őslakosokkal és az északi-sarkvidéki helyi lakosokkal való párbeszéd fokozását; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a régióban élő őslakos és helyi közösségek életminőségének javítása, valamint életkörülményeik és kultúrájuk alaposabb megértése érdekében fontos az északi-sarkvidéki közösségekkel való együttműködés és a kapacitásépítő programok támogatása; felszólítja az Uniót, hogy ösztönözze az őslakosokkal és az északi-sarkvidéki helyi lakosokkal való párbeszéd fokozását;

| 8. | hangsúlyozza egy olyan egységes és összehangolt uniós északi-sarkvidéki politika szükségességét, amely egyértelműen megfogalmazza mind az uniós prioritásokat, mind a lehetséges kihívásokat és a követendő stratégiát; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza egy olyan egységes és összehangolt uniós északi-sarkvidéki politika szükségességét, amely egyértelműen megfogalmazza mind az uniós prioritásokat, mind a lehetséges kihívásokat és a követendő stratégiát;

Új nemzetközi szállítási útvonalak

| 9. | hangsúlyozza az új, jeges-tengeri világkereskedelmi útvonalak biztonságának kiemelt jelentőségét, különösen az EU és tagállamai gazdasága szempontjából, mivel ezek az országok tartják kézben a világ kereskedelmi hajózásának 40 %-át; üdvözli a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) a sarkvidéki hajózásra vonatkozó kötelező kódex kidolgozására irányuló munkát, valamint a Sarkvidéki Tanács munkacsoportjai, különösen a felkutatási és mentési munkacsoport (SAR) tevékenységét; hangsúlyozza, hogy az Uniónak és tagállamainak aktívan védelmezniük kell a tengerek szabadságát és a nemzetközi vízi utakon való szabad áthaladás jogát; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza az új, jeges-tengeri világkereskedelmi útvonalak biztonságának kiemelt jelentőségét, különösen az EU és tagállamai gazdasága szempontjából, mivel ezek az országok tartják kézben a világ kereskedelmi hajózásának 40 %-át; üdvözli a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) a sarkvidéki hajózásra vonatkozó kötelező kódex kidolgozására irányuló munkát, valamint a Sarkvidéki Tanács munkacsoportjai, különösen a felkutatási és mentési munkacsoport (SAR) tevékenységét; hangsúlyozza, hogy az Uniónak és tagállamainak aktívan védelmezniük kell a tengerek szabadságát és a nemzetközi vízi utakon való szabad áthaladás jogát;

| 10. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Barents Euro-Sarkvidéki Közlekedési Térségben új vasútvonalakat és közlekedési folyosókat fejlesszenek ki a nemzetközi kereskedelem, a bányászat és az egyéb gazdasági fejlesztések iránti egyre növekvő igény kiszolgálására, valamint hogy légi közlekedési összeköttetéseket alakítsanak ki az Északi-sarkvidéken; e tekintetben felhívja a figyelmet az Északi Dimenzión belüli új, közlekedési és logisztikai partnerségre; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Barents Euro-Sarkvidéki Közlekedési Térségben új vasútvonalakat és közlekedési folyosókat fejlesszenek ki a nemzetközi kereskedelem, a bányászat és az egyéb gazdasági fejlesztések iránti egyre növekvő igény kiszolgálására, valamint hogy légi közlekedési összeköttetéseket alakítsanak ki az Északi-sarkvidéken; e tekintetben felhívja a figyelmet az Északi Dimenzión belüli új, közlekedési és logisztikai partnerségre;

| 11. | javasolja, hogy a Sarkvidéki Tanács keresési és mentési tevékenységre irányuló kezdeményezésének eredményeinél vegyék figyelembe a Jeges-tengert használó jelentős, nem sarkvidéki hajósnemzeteket is; ezért azt ajánlja a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek (EMSA), hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben, a Sarkvidéki Tanácsban és az egyéb szervezetekben hangolják össze az erre a konkrét területre vonatkozó uniós és tagállami politikákat; |
| --- | --- |

11.

javasolja, hogy a Sarkvidéki Tanács keresési és mentési tevékenységre irányuló kezdeményezésének eredményeinél vegyék figyelembe a Jeges-tengert használó jelentős, nem sarkvidéki hajósnemzeteket is; ezért azt ajánlja a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek (EMSA), hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben, a Sarkvidéki Tanácsban és az egyéb szervezetekben hangolják össze az erre a konkrét területre vonatkozó uniós és tagállami politikákat;

| 12. | rámutat, hogy a sarkvidéki hajózásra vonatkozó kötelező kódex kidolgozására irányuló erőfeszítések ellenére a sarkvidéki hajózás biztonságának problémájára hamarabb megoldást lehetne találni a nemzeti jogszabályok egyeztetése és összehangolása révén, és felhívja az EMSA-t, hogy dolgozzon minden erejével az északi-sarkvidéki hajózás kérdésének megoldásán; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy a sarkvidéki hajózásra vonatkozó kötelező kódex kidolgozására irányuló erőfeszítések ellenére a sarkvidéki hajózás biztonságának problémájára hamarabb megoldást lehetne találni a nemzeti jogszabályok egyeztetése és összehangolása révén, és felhívja az EMSA-t, hogy dolgozzon minden erejével az északi-sarkvidéki hajózás kérdésének megoldásán;

| 13. | üdvözli a biztonságos északi-sarkvidéki hajózással, valamint a számos északi hajózási útvonalhoz való jobb hozzáféréssel kapcsolatos egyéb együttműködési kezdeményezéseket; hangsúlyozza, hogy ez nem csupán a kereskedelmi forgalmat érinti, hanem a jelentős és egyre növekvő mértékű, uniós polgárok szállítását végző, turisztikai célú hajóforgalmat is; felszólít az éghajlatváltozásnak az északi-sarkvidéki hajózásra és hajózási útvonalakra tett hatásával kapcsolatos kutatás fokozására; felszólít továbbá arra, hogy végezzenek vizsgálatokat a hajózási és kereskedelmi tevékenységek, többek között a nyílttengeri tevékenységek növekedése által a sarkvidéki környezetre és az ott élőkre gyakorolt hatásról; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a biztonságos északi-sarkvidéki hajózással, valamint a számos északi hajózási útvonalhoz való jobb hozzáféréssel kapcsolatos egyéb együttműködési kezdeményezéseket; hangsúlyozza, hogy ez nem csupán a kereskedelmi forgalmat érinti, hanem a jelentős és egyre növekvő mértékű, uniós polgárok szállítását végző, turisztikai célú hajóforgalmat is; felszólít az éghajlatváltozásnak az északi-sarkvidéki hajózásra és hajózási útvonalakra tett hatásával kapcsolatos kutatás fokozására; felszólít továbbá arra, hogy végezzenek vizsgálatokat a hajózási és kereskedelmi tevékenységek, többek között a nyílttengeri tevékenységek növekedése által a sarkvidéki környezetre és az ott élőkre gyakorolt hatásról;

| 14. | felhívja a térség államait annak biztosítására, hogy minden jelenleg használatos – és a jövőben esetlegesen megjelenő – szállítási útvonal nyitva legyen a nemzetközi hajózás számára, valamint kéri az említett államokat, hogy tartózkodjanak bármely olyan, akár pénzügyi, akár adminisztratív teher önkényes, egyoldalú bevezetésétől, amely hátráltathatja az északi-sarkvidéki hajózást, eltekintve a biztonságot vagy a környezet védelmét fokozó, nemzetközi megállapodáson alapuló intézkedésektől; |
| --- | --- |

14.

felhívja a térség államait annak biztosítására, hogy minden jelenleg használatos – és a jövőben esetlegesen megjelenő – szállítási útvonal nyitva legyen a nemzetközi hajózás számára, valamint kéri az említett államokat, hogy tartózkodjanak bármely olyan, akár pénzügyi, akár adminisztratív teher önkényes, egyoldalú bevezetésétől, amely hátráltathatja az északi-sarkvidéki hajózást, eltekintve a biztonságot vagy a környezet védelmét fokozó, nemzetközi megállapodáson alapuló intézkedésektől;

Természeti erőforrások

| 15. | tudatában van annak, hogy a világ népességének növekedése több erőforrást tesz szükségessé, és elismeri mind az ehhez fűződő erősödő érdekeket, mind pedig a sarkvidéki államoknak a nemzetközi jog által elismert szuverén jogait; javasolja, hogy a természeti erőforrások feltárása és kiaknázása során az érdekelt felek tegyenek lépéseket a lehető legmagasabb biztonsági, szociális és környezetvédelmi normák biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

tudatában van annak, hogy a világ népességének növekedése több erőforrást tesz szükségessé, és elismeri mind az ehhez fűződő erősödő érdekeket, mind pedig a sarkvidéki államoknak a nemzetközi jog által elismert szuverén jogait; javasolja, hogy a természeti erőforrások feltárása és kiaknázása során az érdekelt felek tegyenek lépéseket a lehető legmagasabb biztonsági, szociális és környezetvédelmi normák biztosítása érdekében;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a környezeti hatásvizsgálat és a stratégiai és szociális hatásvizsgálati eljárások kiemelt eszközei lesznek az északi-sarkvidéki konkrét projektek és programok igazgatásának; felhívja a figyelmet a stratégiai környezetvizsgálatról szóló 2001/42/EK irányelvre (5), valamint arra a tényre, hogy Finnország, Svédország és Norvégia ratifikálták az UNECE országhatárokon átterjedő környezeti hatásvizsgálatról szóló egyezményét (Espoo-i Egyezmény), amely jó alapot biztosít majd a hatásvizsgálati eljárások aktív előmozdításához az északi-sarkvidéken; e tekintetben hivatkozik az OSPAR-bizottság 2010. szeptember 23–24-i miniszteri ülése által kiadott bergeni nyilatkozatra is; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a környezeti hatásvizsgálat és a stratégiai és szociális hatásvizsgálati eljárások kiemelt eszközei lesznek az északi-sarkvidéki konkrét projektek és programok igazgatásának; felhívja a figyelmet a stratégiai környezetvizsgálatról szóló 2001/42/EK irányelvre (5), valamint arra a tényre, hogy Finnország, Svédország és Norvégia ratifikálták az UNECE országhatárokon átterjedő környezeti hatásvizsgálatról szóló egyezményét (Espoo-i Egyezmény), amely jó alapot biztosít majd a hatásvizsgálati eljárások aktív előmozdításához az északi-sarkvidéken; e tekintetben hivatkozik az OSPAR-bizottság 2010. szeptember 23–24-i miniszteri ülése által kiadott bergeni nyilatkozatra is;

| 17. | felszólítja a régió tagállamait minden, az Északi-sarkvidék természeti erőforrásaihoz való hozzáféréssel kapcsolatos jelenlegi vagy jövőbeli konfliktus építő jellegű párbeszéd útján, lehetőleg a hasonló jellegű viták során erre kiváló fórumot biztosító Sarkvidéki Tanácsban történő rendezésére; hangsúlyozza a kontinentális talapzatok határaival foglalkozó ENSZ-bizottság (CLCS) szerepét a kizárólagos gazdasági övezetek határainak megállapítása kapcsán a sarkvidéki államok között fennálló konfliktusok megoldásában; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a régió tagállamait minden, az Északi-sarkvidék természeti erőforrásaihoz való hozzáféréssel kapcsolatos jelenlegi vagy jövőbeli konfliktus építő jellegű párbeszéd útján, lehetőleg a hasonló jellegű viták során erre kiváló fórumot biztosító Sarkvidéki Tanácsban történő rendezésére; hangsúlyozza a kontinentális talapzatok határaival foglalkozó ENSZ-bizottság (CLCS) szerepét a kizárólagos gazdasági övezetek határainak megállapítása kapcsán a sarkvidéki államok között fennálló konfliktusok megoldásában;

| 18. | kiemeli a sarkvidéki államok felelősségét annak biztosítását illetően, hogy a tengeri határaikon belül nyílttengeri olajfúrásra készülő olajvállalatok rendelkezzenek a szükséges biztonsági technológiával, szakértelemmel és anyagi felkészültséggel az olajfúrótorony-katasztrófák és olajszennyezések megelőzése és kezelése érdekében; megjegyzi, hogy a sarkvidéki régióra jellemző magas fokú ökológiai sérülékenység és a szélsőséges időjárási körülmények különleges szakértelmet igényelnek az olajvállalatoktól a régió olajszennyezéseinek megelőzése és kezelése érdekében; |
| --- | --- |

18.

kiemeli a sarkvidéki államok felelősségét annak biztosítását illetően, hogy a tengeri határaikon belül nyílttengeri olajfúrásra készülő olajvállalatok rendelkezzenek a szükséges biztonsági technológiával, szakértelemmel és anyagi felkészültséggel az olajfúrótorony-katasztrófák és olajszennyezések megelőzése és kezelése érdekében; megjegyzi, hogy a sarkvidéki régióra jellemző magas fokú ökológiai sérülékenység és a szélsőséges időjárási körülmények különleges szakértelmet igényelnek az olajvállalatoktól a régió olajszennyezéseinek megelőzése és kezelése érdekében;

| 19. | üdvözli a Norvégia és Oroszország között megkötött új határmegállapítási megállapodást (6), különösen pedig azt a kifejezett szándékot, hogy szorosabbra fűzik az együttműködést az erőforrások kezelését, valamint a Barents-tengeri halállomány – a fenntarthatóság szempontjait is figyelembe vevő – közös kezelésének fenntartását illetően; a Norvégia és Oroszország közötti kétoldalú együttműködést a környezetvédelem terén az elérhető legmagasabb szintű műszaki követelmények közös alkalmazása mintapéldájának tartja, amellett, hogy a Barents-tenger kőolaj- és földgázlelőhelyeinek feltárását célozza; felhívja a figyelmet a kifejezetten sarkvidéki környezethez kifejlesztett technológiák, például a tenger alatti beszerelési technológia folyamatos fejlesztésének fontosságára; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a Norvégia és Oroszország között megkötött új határmegállapítási megállapodást (6), különösen pedig azt a kifejezett szándékot, hogy szorosabbra fűzik az együttműködést az erőforrások kezelését, valamint a Barents-tengeri halállomány – a fenntarthatóság szempontjait is figyelembe vevő – közös kezelésének fenntartását illetően; a Norvégia és Oroszország közötti kétoldalú együttműködést a környezetvédelem terén az elérhető legmagasabb szintű műszaki követelmények közös alkalmazása mintapéldájának tartja, amellett, hogy a Barents-tenger kőolaj- és földgázlelőhelyeinek feltárását célozza; felhívja a figyelmet a kifejezetten sarkvidéki környezethez kifejlesztett technológiák, például a tenger alatti beszerelési technológia folyamatos fejlesztésének fontosságára;

| 20. | tudatában van annak, hogy a Spitzbergákról (Svalbard) szóló egyezménynek különböző értelmezései léteznek annak a Spitzbergák (Svalbard) kontinentális talapzatára és tengeri övezeteire való alkalmazhatóságával kapcsolatosan, és a kontinentális talapzat erőforrásaihoz való viszonylag kedvező hozzáférés miatt kedvezőnek tartaná, ha megállapodás születne a kontinentális talpazat jogi státuszára vonatkozóan, amely elismerné a kontinentális talpazattal rendelkező parti államok jogait és kötelezettségeit; bízik abban, hogy az esetlegesen felmerülő vitákat építő jelleggel oldják majd meg; |
| --- | --- |

20.

tudatában van annak, hogy a Spitzbergákról (Svalbard) szóló egyezménynek különböző értelmezései léteznek annak a Spitzbergák (Svalbard) kontinentális talapzatára és tengeri övezeteire való alkalmazhatóságával kapcsolatosan, és a kontinentális talapzat erőforrásaihoz való viszonylag kedvező hozzáférés miatt kedvezőnek tartaná, ha megállapodás születne a kontinentális talpazat jogi státuszára vonatkozóan, amely elismerné a kontinentális talpazattal rendelkező parti államok jogait és kötelezettségeit; bízik abban, hogy az esetlegesen felmerülő vitákat építő jelleggel oldják majd meg;

| 21. | emlékeztet arra, hogy az Unió az északi-sarkvidéki természeti erőforrások legfőbb felhasználója, illetve arra, hogy az európai gazdasági szereplők érintettek a kérdésben; kéri a Bizottságot, hogy vállaljon nagyobb szerepet az együttműködés és a technológiaátadás előmozdításában a legmagasabb szintű normák és megfelelő adminisztratív eljárások biztosítása, a sarkvidéki erőforrások – például a halállomány, a bányászat, az erdészet és a turizmus – jövőbeli alakulását és irányítási szükségleteit biztosító szilárd tudományos alap létrehozása, valamint az Unió szabályozási képességeinek teljes körű kihasználása érdekében; mivel növekedni fog a gazdasági tevékenység az Északi-sarkvidéken, felszólítja az Uniót a fenntartható fejlődés elveinek ezen tevékenységekben történő előremozdítására; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy az Unió az északi-sarkvidéki természeti erőforrások legfőbb felhasználója, illetve arra, hogy az európai gazdasági szereplők érintettek a kérdésben; kéri a Bizottságot, hogy vállaljon nagyobb szerepet az együttműködés és a technológiaátadás előmozdításában a legmagasabb szintű normák és megfelelő adminisztratív eljárások biztosítása, a sarkvidéki erőforrások – például a halállomány, a bányászat, az erdészet és a turizmus – jövőbeli alakulását és irányítási szükségleteit biztosító szilárd tudományos alap létrehozása, valamint az Unió szabályozási képességeinek teljes körű kihasználása érdekében; mivel növekedni fog a gazdasági tevékenység az Északi-sarkvidéken, felszólítja az Uniót a fenntartható fejlődés elveinek ezen tevékenységekben történő előremozdítására;

| 22. | kitart amellett, hogy az újabb kereskedelmi halászati vállalkozások megnyitását megelőzően a halállomány megbízható és körültekintő tudományos vizsgálatára van szükség a megcélzott halállomány megőrzését lehetővé tévő és az egyéb fajok kipusztulását és a tengeri környezetben okozott súlyos károkat elkerülő halászati szint meghatározásához, valamint hogy minden nyílt tengeren folytatott halászati tevékenységet a tudományos tanácsokat tiszteletben tartó, az irányítási intézkedéseknek való megfelelés érdekében stabil ellenőrző és megfigyelő programmal rendelkező regionális halászati irányító szervezetekkel kell szabályozni, és a kizárólagos gazdasági övezeteken belül folytatott halászat során szintén ezeknek az előírásoknak kell eleget tenni; |
| --- | --- |

22.

kitart amellett, hogy az újabb kereskedelmi halászati vállalkozások megnyitását megelőzően a halállomány megbízható és körültekintő tudományos vizsgálatára van szükség a megcélzott halállomány megőrzését lehetővé tévő és az egyéb fajok kipusztulását és a tengeri környezetben okozott súlyos károkat elkerülő halászati szint meghatározásához, valamint hogy minden nyílt tengeren folytatott halászati tevékenységet a tudományos tanácsokat tiszteletben tartó, az irányítási intézkedéseknek való megfelelés érdekében stabil ellenőrző és megfigyelő programmal rendelkező regionális halászati irányító szervezetekkel kell szabályozni, és a kizárólagos gazdasági övezeteken belül folytatott halászat során szintén ezeknek az előírásoknak kell eleget tenni;

| 23. | úgy ítéli meg, hogy a megfelelő méretű és sokszínű tengeri védett területek létrehozása és megerősítése a tengeri környezet megőrzésének fontos eszköze; |
| --- | --- |

23.

úgy ítéli meg, hogy a megfelelő méretű és sokszínű tengeri védett területek létrehozása és megerősítése a tengeri környezet megőrzésének fontos eszköze;

Az éghajlatváltozás és a szennyezés hatása az Északi-sarkvidékre

| 24. | elismeri, hogy az EU, akárcsak a világ egyéb fejlett területei, jelentős mértékben hozzájárul az éghajlatváltozáshoz, és ezért különleges felelősséggel bír, és vezető szerepet kell játszania az éghajlatváltozás leküzdésében; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy az EU, akárcsak a világ egyéb fejlett területei, jelentős mértékben hozzájárul az éghajlatváltozáshoz, és ezért különleges felelősséggel bír, és vezető szerepet kell játszania az éghajlatváltozás leküzdésében;

| 25. | elismeri, hogy az Északi-sarkvidék védelme leginkább egy hosszú távú és nagyratörő éghajlat-változási megállapodással valósítható meg, ugyanakkor belátja, hogy a sarkvidék gyors felmelegedése miatt esetleges rövid távú intézkedéseket is ki kellene dolgozni a sarkvidéki melegedés korlátozása érdekében; |
| --- | --- |

25.

elismeri, hogy az Északi-sarkvidék védelme leginkább egy hosszú távú és nagyratörő éghajlat-változási megállapodással valósítható meg, ugyanakkor belátja, hogy a sarkvidék gyors felmelegedése miatt esetleges rövid távú intézkedéseket is ki kellene dolgozni a sarkvidéki melegedés korlátozása érdekében;

| 26. | az Északi-sarkvidéket olyan érzékeny területnek tartja, ahol az éghajlatváltozás hatásai különösen szembeötlőek, és a világ egyéb térségeire nézve súlyos következményekkel bírnak; ezért támogatja az UNFCCC-vel és a hosszú távú sarkvidéki megfigyelési hálózattal (Sustaining Arctic Observation Networks) fenntartott együttműködés fokozásáról szóló tanácsi következtetéseket, valamint a svalbardi integrált megfigyelőközpont (SIOS) és az európai multidiszciplináris tengerfenék-megfigyelő állomás (EMSO) elismerésére irányuló törekvéseket, mivel ezek a kezdeményezések biztosítják Európa saját hozzájárulását a sarkvidéki régió éghajlati és környezeti változásainak megértéséhez; |
| --- | --- |

26.

az Északi-sarkvidéket olyan érzékeny területnek tartja, ahol az éghajlatváltozás hatásai különösen szembeötlőek, és a világ egyéb térségeire nézve súlyos következményekkel bírnak; ezért támogatja az UNFCCC-vel és a hosszú távú sarkvidéki megfigyelési hálózattal (Sustaining Arctic Observation Networks) fenntartott együttműködés fokozásáról szóló tanácsi következtetéseket, valamint a svalbardi integrált megfigyelőközpont (SIOS) és az európai multidiszciplináris tengerfenék-megfigyelő állomás (EMSO) elismerésére irányuló törekvéseket, mivel ezek a kezdeményezések biztosítják Európa saját hozzájárulását a sarkvidéki régió éghajlati és környezeti változásainak megértéséhez;

| 27. | elismeri, hogy az EU területéről és az északi félteke egyéb területeiről származó feketeszén-kibocsátás aránytalanul nagy mértékben járul hozzá a sarkvidéki felmelegedéshez, és hangsúlyozza, hogy szükség van a feketeszén-kibocsátásnak az UNECE és az EU vonatkozó szabályozási keretébe, úgy mint a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezménybe, valamint a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelvbe történő beillesztésére; |
| --- | --- |

27.

elismeri, hogy az EU területéről és az északi félteke egyéb területeiről származó feketeszén-kibocsátás aránytalanul nagy mértékben járul hozzá a sarkvidéki felmelegedéshez, és hangsúlyozza, hogy szükség van a feketeszén-kibocsátásnak az UNECE és az EU vonatkozó szabályozási keretébe, úgy mint a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezménybe, valamint a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelvbe történő beillesztésére;

| 28. | üdvözli az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottsága (MEPC) által elfogadott, 2011. augusztus 1-jén hatályba lépő, a nehéz fűtőolajnak az Antarktisz körzetében közlekedő vízi járműveken való használatára és szállítására vonatkozó tilalmat; hangsúlyozza, hogy a sarkvidéki vizeken is hasznos lenne hasonló tilalom bevezetése a balesetek esetében fennálló környezeti kockázatok csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottsága (MEPC) által elfogadott, 2011. augusztus 1-jén hatályba lépő, a nehéz fűtőolajnak az Antarktisz körzetében közlekedő vízi járműveken való használatára és szállítására vonatkozó tilalmat; hangsúlyozza, hogy a sarkvidéki vizeken is hasznos lenne hasonló tilalom bevezetése a balesetek esetében fennálló környezeti kockázatok csökkentése érdekében;

| 29. | támogatja a sarkvidéki és nem sarkvidéki államokkal fenntartott fokozott együttműködést a hosszú távú sarkvidéki megfigyelési hálózat (Sustaining Arctic Observation Networks) kifejlesztése során, és arra ösztönzi az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, hogy folytassa az értékes munkát, és a közös környezetvédelmi információs rendszer (SEIS) irányadó elveinek alkalmazásával mozdítsa elő az együttműködést az európai környezeti információs és megfigyelőhálózaton (EIONET) keresztül; |
| --- | --- |

29.

támogatja a sarkvidéki és nem sarkvidéki államokkal fenntartott fokozott együttműködést a hosszú távú sarkvidéki megfigyelési hálózat (Sustaining Arctic Observation Networks) kifejlesztése során, és arra ösztönzi az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, hogy folytassa az értékes munkát, és a közös környezetvédelmi információs rendszer (SEIS) irányadó elveinek alkalmazásával mozdítsa elő az együttműködést az európai környezeti információs és megfigyelőhálózaton (EIONET) keresztül;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak és a sarkvidék körüli nemzeteknek fontos szerepet kell játszaniuk az olyan jellegű szennyezés csökkentésében, amely a nagy távolságokra történő szállítás, például a hajózás következtében jut el a sarkvidéki területekre; ezzel összefüggésben kiemeli az európai jogszabályok – például az 1907/2006/EK rendelet (7) – megvalósításának jelentőségét; rámutat arra, hogy az Északi-sarkvidék éghajlati változásai jelentős hatással lesznek Európa tengerparti és egyéb térségeire, valamint az olyan éghajlatfüggő európai ágazatokra, mint a mezőgazdaság, a halászat, a megújuló energia, a rénszarvastenyésztés, a vadászat, a turizmus és a szállítás; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak és a sarkvidék körüli nemzeteknek fontos szerepet kell játszaniuk az olyan jellegű szennyezés csökkentésében, amely a nagy távolságokra történő szállítás, például a hajózás következtében jut el a sarkvidéki területekre; ezzel összefüggésben kiemeli az európai jogszabályok – például az 1907/2006/EK rendelet (7) – megvalósításának jelentőségét; rámutat arra, hogy az Északi-sarkvidék éghajlati változásai jelentős hatással lesznek Európa tengerparti és egyéb térségeire, valamint az olyan éghajlatfüggő európai ágazatokra, mint a mezőgazdaság, a halászat, a megújuló energia, a rénszarvastenyésztés, a vadászat, a turizmus és a szállítás;

Fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődés

| 31. | elismeri, hogy az olvadó jég és alacsonyabb hőmérséklet következményei nem merülnek ki az őshonos lakosság kiszorításában és ezáltal az őshonos életforma veszélyeztetésében, hanem egyúttal lehetőségeket is teremtenek a sarkvidéki régió gazdasági fejlődése számára; elfogadja az északi-sarkvidéki régió szuverén jogokkal és felelősséggel bíró lakosainak és kormányainak azon kívánságát, hogy folytatódhasson a fenntartható gazdasági fejlődés, ugyanakkor megóvhassák az őslakosok megélhetését biztosító hagyományos erőforrásokat és a rendkívül sérülékeny sarkvidéki ökoszisztémákat, figyelembe véve a térség változatos erőforrásainak fenntartható módon történő felhasználásával és fejlesztésével kapcsolatos tapasztalataikat; javasolja az ökoszisztéma-alapú irányítási elvek alkalmazását a tudományos ökológiai ismeretek társadalmi értékekkel és szükségletekkel való összehangolása érdekében; |
| --- | --- |

31.

elismeri, hogy az olvadó jég és alacsonyabb hőmérséklet következményei nem merülnek ki az őshonos lakosság kiszorításában és ezáltal az őshonos életforma veszélyeztetésében, hanem egyúttal lehetőségeket is teremtenek a sarkvidéki régió gazdasági fejlődése számára; elfogadja az északi-sarkvidéki régió szuverén jogokkal és felelősséggel bíró lakosainak és kormányainak azon kívánságát, hogy folytatódhasson a fenntartható gazdasági fejlődés, ugyanakkor megóvhassák az őslakosok megélhetését biztosító hagyományos erőforrásokat és a rendkívül sérülékeny sarkvidéki ökoszisztémákat, figyelembe véve a térség változatos erőforrásainak fenntartható módon történő felhasználásával és fejlesztésével kapcsolatos tapasztalataikat; javasolja az ökoszisztéma-alapú irányítási elvek alkalmazását a tudományos ökológiai ismeretek társadalmi értékekkel és szükségletekkel való összehangolása érdekében;

| 32. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az EU a térség többi régiójának képviselőivel együtt vitassa meg a fejlődésre és együttműködésre fordított strukturális alapok fontosságát a jövőbeli globális kihívásokkal a való szembenézés és a térség fejlődési potenciáljának kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az EU a térség többi régiójának képviselőivel együtt vitassa meg a fejlődésre és együttműködésre fordított strukturális alapok fontosságát a jövőbeli globális kihívásokkal a való szembenézés és a térség fejlődési potenciáljának kihasználása érdekében;

| 33. | véleménye szerint az egyes helyszínekben rejlő specifikus lehetőségek azonosítása és a regionális különbségeket figyelembevevő megfelelő letelepedési stratégiák kialakítása érdekében nemzeti és uniós szinteken támogatott, átfogó folyamatra van szükség; úgy véli, hogy a vonatkozó kormányzati szintek között zajló párbeszédek és partnerségek biztosítják a politikák leghatékonyabb szinten történő végrehajthatóságát; |
| --- | --- |

33.

véleménye szerint az egyes helyszínekben rejlő specifikus lehetőségek azonosítása és a regionális különbségeket figyelembevevő megfelelő letelepedési stratégiák kialakítása érdekében nemzeti és uniós szinteken támogatott, átfogó folyamatra van szükség; úgy véli, hogy a vonatkozó kormányzati szintek között zajló párbeszédek és partnerségek biztosítják a politikák leghatékonyabb szinten történő végrehajthatóságát;

| 34. | megjegyzi, hogy az Északi-sarkvidék őslakos népei különleges helyzetben vannak, elismeri jogaikat, és felhívja a figyelmet a sarkvidéki államokban élő és a Sarkvidéki Tanácsban képviselt őslakos népek jogi és politikai helyzetére; sürgeti az őslakos népeknek a döntéshozatalba történő fokozottabb bevonását; hangsúlyozza a 169. sz. ILO-egyezményben meghatározottak alapján az őslakosok kultúrájának, nyelvének és föltulajdonhoz fűződő jogainak védelmét biztosító különleges intézkedések elfogadásának szükségességét; szorgalmazza az őslakos népek képviselői és az uniós intézmények közötti rendszeres párbeszédet, továbbá felszólítja az Uniót, hogy vegye számításba a gyéren lakott periférikus területek különleges igényeit a regionális fejlődés, a megélhetés és az oktatás szempontjából; kiemeli az őslakos népek kultúráját, nyelvét és szokásait támogató tevékenységek előmozdításának jelentőségét; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi, hogy az Északi-sarkvidék őslakos népei különleges helyzetben vannak, elismeri jogaikat, és felhívja a figyelmet a sarkvidéki államokban élő és a Sarkvidéki Tanácsban képviselt őslakos népek jogi és politikai helyzetére; sürgeti az őslakos népeknek a döntéshozatalba történő fokozottabb bevonását; hangsúlyozza a 169. sz. ILO-egyezményben meghatározottak alapján az őslakosok kultúrájának, nyelvének és föltulajdonhoz fűződő jogainak védelmét biztosító különleges intézkedések elfogadásának szükségességét; szorgalmazza az őslakos népek képviselői és az uniós intézmények közötti rendszeres párbeszédet, továbbá felszólítja az Uniót, hogy vegye számításba a gyéren lakott periférikus területek különleges igényeit a regionális fejlődés, a megélhetés és az oktatás szempontjából; kiemeli az őslakos népek kultúráját, nyelvét és szokásait támogató tevékenységek előmozdításának jelentőségét;

| 35. | megjegyzi, hogy az őslakosok gazdaságai nagymértékben a természetes források fenntartható használatán alapulnak, és ezért az éghajlatváltozásnak és hatásainak korlátozása és az őslakosok nem szennyezett természeti környezethez való joga is emberi jogi kérdésnek számít; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy az őslakosok gazdaságai nagymértékben a természetes források fenntartható használatán alapulnak, és ezért az éghajlatváltozásnak és hatásainak korlátozása és az őslakosok nem szennyezett természeti környezethez való joga is emberi jogi kérdésnek számít;

| 36. | üdvözli az őslakos népek emberi jogainak és alapvető szabadságainak helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkáját, valamint az őslakos népek jogaival foglalkozó szakértői ENSZ-mechanizmus tevékenységét; |
| --- | --- |

36.

üdvözli az őslakos népek emberi jogainak és alapvető szabadságainak helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkáját, valamint az őslakos népek jogaival foglalkozó szakértői ENSZ-mechanizmus tevékenységét;

| 37. | üdvözli, hogy a szakértői mechanizmus sikeresen elvégezte az őslakos népekről és a döntéshozatalban történő részvételhez való jogról szóló vizsgálatra vonatkozó előrehaladási jelentést; |
| --- | --- |

37.

üdvözli, hogy a szakértői mechanizmus sikeresen elvégezte az őslakos népekről és a döntéshozatalban történő részvételhez való jogról szóló vizsgálatra vonatkozó előrehaladási jelentést;

| 38. | sürgeti a sarkvidéki tagállamokat, hogy kezdjenek tárgyalásokat egy új, megerősített Északi Számi Egyezmény kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

38.

sürgeti a sarkvidéki tagállamokat, hogy kezdjenek tárgyalásokat egy új, megerősített Északi Számi Egyezmény kidolgozása érdekében;

| 39. | sürgeti az Uniót az Észak-Oroszországban élő finnugor népek kulturális és nyelvi jogainak aktív előmozdítására; |
| --- | --- |

39.

sürgeti az Uniót az Észak-Oroszországban élő finnugor népek kulturális és nyelvi jogainak aktív előmozdítására;

| 40. | tudomásul veszi a fókatermékekre vonatkozó uniós tilalommal kapcsolatos közelmúltbeli jogi fejleményeket, nevezetesen azt, hogy keresetet indítottak az 1007/2009/EK rendelet (8) ellen (T-18/10. sz. ügy, Inuit Tapiriit Kanatami kontra Európai Parlament és Tanács), amely fel van függesztve a Törvényszék előtt; felhívja a figyelmet a Kanada és Norvégia kérésére megindított, a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) égisze alatt zajló konzultációs eljárásra, kifejezi abbéli reményét, hogy a felek közötti nézeteltérések az EB döntései és a WTO eljárások eredményei nyomán feloldhatók; |
| --- | --- |

40.

tudomásul veszi a fókatermékekre vonatkozó uniós tilalommal kapcsolatos közelmúltbeli jogi fejleményeket, nevezetesen azt, hogy keresetet indítottak az 1007/2009/EK rendelet (8) ellen (T-18/10. sz. ügy, Inuit Tapiriit Kanatami kontra Európai Parlament és Tanács), amely fel van függesztve a Törvényszék előtt; felhívja a figyelmet a Kanada és Norvégia kérésére megindított, a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) égisze alatt zajló konzultációs eljárásra, kifejezi abbéli reményét, hogy a felek közötti nézeteltérések az EB döntései és a WTO eljárások eredményei nyomán feloldhatók;

| 41. | tudatában van annak, hogy jelentős érdekek fűződnek a források kiaknázásához; ebben a tekintetben rámutat, hogy széleskörű, átfogó, ökoszisztéma-alapú megközelítésekre van szükség, melyek a leginkább alkalmasak lehetnek arra, hogy megbirkózzanak az éghajlatváltozáshoz, a hajózáshoz, a környezeti kockázatokhoz, a szennyező anyagokhoz, a halászathoz és az egyéb emberi tevékenységekhez kapcsolódó számos sarkvidéki kihívással, az Európai Unió integrált tengerpolitikája vagy Norvégia Barents-tengerre és a Lofoten-szigetek tengeri területeire vonatkozó integrált gazdálkodási terve mentén; ajánlja a tagállamoknak, hogy fogadják el a Sarkvidéki Tanács tengeri kőolaj- és földgázkitermelésre vonatkozó 2009-es felülvizsgált irányelveit; |
| --- | --- |

41.

tudatában van annak, hogy jelentős érdekek fűződnek a források kiaknázásához; ebben a tekintetben rámutat, hogy széleskörű, átfogó, ökoszisztéma-alapú megközelítésekre van szükség, melyek a leginkább alkalmasak lehetnek arra, hogy megbirkózzanak az éghajlatváltozáshoz, a hajózáshoz, a környezeti kockázatokhoz, a szennyező anyagokhoz, a halászathoz és az egyéb emberi tevékenységekhez kapcsolódó számos sarkvidéki kihívással, az Európai Unió integrált tengerpolitikája vagy Norvégia Barents-tengerre és a Lofoten-szigetek tengeri területeire vonatkozó integrált gazdálkodási terve mentén; ajánlja a tagállamoknak, hogy fogadják el a Sarkvidéki Tanács tengeri kőolaj- és földgázkitermelésre vonatkozó 2009-es felülvizsgált irányelveit;

Kormányzás

| 42. | elismeri a nemzetközi jog intézményeit és átfogó keretét, valamint az Északi-sarkvidék számára jelentőséggel bíró egyes területeket szabályozó megállapodásokat, például a Tengerjogi Egyezményt (amely tartalmazza a hajózás szabadságának és a békés áthaladásnak az alapelveit), az IMO-egyezményt, az OSPAR-egyezményt (9), Északkelet-atlanti Halászati Bizottságot (NEAFC), a CITES-t (10) és a Stockholmi Egyezményt, valamint a számos meglévő kétoldalú megállapodást és keretegyezményt, valamint a sarkvidéki államokban hatályos nemzeti jogszabályokat; ezért megállapítja, hogy az Északi-sarkvidék nem tekinthető jogi vákuumnak, hiszen a térség fejlett irányítási eszközökkel rendelkezik; ugyanakkor rámutat arra, hogy az éghajlatváltozás és a fokozódó gazdasági fejlődés jelentette kihívások miatt e meglévő szabályokat tovább kell fejleszteni, meg kell erősíteni, és azokat valamennyi érintett félnek be kell tartani; |
| --- | --- |

42.

elismeri a nemzetközi jog intézményeit és átfogó keretét, valamint az Északi-sarkvidék számára jelentőséggel bíró egyes területeket szabályozó megállapodásokat, például a Tengerjogi Egyezményt (amely tartalmazza a hajózás szabadságának és a békés áthaladásnak az alapelveit), az IMO-egyezményt, az OSPAR-egyezményt (9), Északkelet-atlanti Halászati Bizottságot (NEAFC), a CITES-t (10) és a Stockholmi Egyezményt, valamint a számos meglévő kétoldalú megállapodást és keretegyezményt, valamint a sarkvidéki államokban hatályos nemzeti jogszabályokat; ezért megállapítja, hogy az Északi-sarkvidék nem tekinthető jogi vákuumnak, hiszen a térség fejlett irányítási eszközökkel rendelkezik; ugyanakkor rámutat arra, hogy az éghajlatváltozás és a fokozódó gazdasági fejlődés jelentette kihívások miatt e meglévő szabályokat tovább kell fejleszteni, meg kell erősíteni, és azokat valamennyi érintett félnek be kell tartani;

| 43. | hangsúlyozza, hogy bár az államok kulcsfontosságúak a sarkvidék irányításában, mellettük egyéb szereplők – így a nemzetközi szervezetek, helyi és őslakosok, valamint az állami szint alatt elhelyezkedő hatóságok – is fontos szerepet játszanak; rámutat annak fontosságára, hogy a részvételen alapuló szemlélet segítségével, valamint a sarkvidékről alkotott közös elképzelés kialakítását célzó párbeszédek révén növelni kell a bizalmat a régióban jogos érdekkel rendelkező szereplők között; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy bár az államok kulcsfontosságúak a sarkvidék irányításában, mellettük egyéb szereplők – így a nemzetközi szervezetek, helyi és őslakosok, valamint az állami szint alatt elhelyezkedő hatóságok – is fontos szerepet játszanak; rámutat annak fontosságára, hogy a részvételen alapuló szemlélet segítségével, valamint a sarkvidékről alkotott közös elképzelés kialakítását célzó párbeszédek révén növelni kell a bizalmat a régióban jogos érdekkel rendelkező szereplők között;

| 44. | úgy véli, hogy az az egyes megfigyelők által kialakított kép, amely szerint „tülekedés” zajlik az Északi-sarkvidékért, nem járul hozzá a konstruktív jellegű egyetértés és együttműködés előmozdításához a térségben; rámutat arra, hogy a sarkvidéki államok számos alkalommal kinyilvánították elkötelezettségüket amellett, illetve néhány esetben lépéseket is tettek annak érdekében, hogy a nemzetközi jog elveivel összhangban feloldják az esetleges érdekellentéteket; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy az az egyes megfigyelők által kialakított kép, amely szerint „tülekedés” zajlik az Északi-sarkvidékért, nem járul hozzá a konstruktív jellegű egyetértés és együttműködés előmozdításához a térségben; rámutat arra, hogy a sarkvidéki államok számos alkalommal kinyilvánították elkötelezettségüket amellett, illetve néhány esetben lépéseket is tettek annak érdekében, hogy a nemzetközi jog elveivel összhangban feloldják az esetleges érdekellentéteket;

| 45. | elismeri a Sarkvidéki Tanács kiemelt szerepét, mivel az az északi-sarkvidéki régió egészében zajló együttműködés legfontosabb regionális fóruma; emlékeztet arra, hogy az uniós tagállam Dánián, Svédországon és Finnországon, valamint a tagjelölt Izlandon kívül, amelyek tagjai a Sarkvidéki Tanácsnak, más tagállamok – Németország, Franciaország, az Egyesült Királyság, Hollandia, Spanyolország és Lengyelország – állandó megfigyelőként szintén aktívan részt vesznek benne; megerősíti azon elkötelezettségét, hogy semmilyen olyan megegyezést nem támogat, amely kizárja valamelyik sarkvidéki uniós tagállamot, tagjelölt országot vagy az EGT-hez tartozó sarkvidéki EFTA-államot; méltányolja a Sarkvidéki Tanács munkacsoportjain belül a megfigyelők részvételével zajló konkrét munkát, és felkéri a Bizottságot és az uniós ügynökségeket, hogy amikor csak lehet, továbbra is aktívan vegyenek részt valamennyi vonatkozó munkacsoport tevékenységében; támogatja a Sarkvidéki Tanács jogi és gazdasági alapjainak megerősítését; |
| --- | --- |

45.

elismeri a Sarkvidéki Tanács kiemelt szerepét, mivel az az északi-sarkvidéki régió egészében zajló együttműködés legfontosabb regionális fóruma; emlékeztet arra, hogy az uniós tagállam Dánián, Svédországon és Finnországon, valamint a tagjelölt Izlandon kívül, amelyek tagjai a Sarkvidéki Tanácsnak, más tagállamok – Németország, Franciaország, az Egyesült Királyság, Hollandia, Spanyolország és Lengyelország – állandó megfigyelőként szintén aktívan részt vesznek benne; megerősíti azon elkötelezettségét, hogy semmilyen olyan megegyezést nem támogat, amely kizárja valamelyik sarkvidéki uniós tagállamot, tagjelölt országot vagy az EGT-hez tartozó sarkvidéki EFTA-államot; méltányolja a Sarkvidéki Tanács munkacsoportjain belül a megfigyelők részvételével zajló konkrét munkát, és felkéri a Bizottságot és az uniós ügynökségeket, hogy amikor csak lehet, továbbra is aktívan vegyenek részt valamennyi vonatkozó munkacsoport tevékenységében; támogatja a Sarkvidéki Tanács jogi és gazdasági alapjainak megerősítését;

| 46. | elismeri, hogy az Északi-sarkvidék előtt álló kihívások globális jellegűek, és ezért valamennyi érintett szereplőt be kell vonni; |
| --- | --- |

46.

elismeri, hogy az Északi-sarkvidék előtt álló kihívások globális jellegűek, és ezért valamennyi érintett szereplőt be kell vonni;

| 47. | üdvözli a Sarkvidéki Tanács munkacsoportjai által az elmúlt években a sarkvidéki kőolajról és földgázról, a felmelegedés hatásairól és a katasztrófaelhárítási igényekről készített fontosabb jelentések eredményeit; |
| --- | --- |

47.

üdvözli a Sarkvidéki Tanács munkacsoportjai által az elmúlt években a sarkvidéki kőolajról és földgázról, a felmelegedés hatásairól és a katasztrófaelhárítási igényekről készített fontosabb jelentések eredményeit;

| 48. | üdvözli, hogy Észak-Európában a számi parlamentek és a Számi Tanács politikai szinten képviselik az őslakosok érdekeit, illetve örömmel látja a sarkvidéki őslakosok különböző szervezetei közötti együttműködést, továbbá elismeri a Sarkvidéki Tanács egyedülálló szerepét az őslakos népek bevonása tekintetében; elismeri az Északi-sarkvidék őslakos népeinek az őshonos népek jogainak védelméről szóló ENSZ-nyilatkozatban lefektetett jogait, és bátorítja a Bizottságot, hogy használja ki a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét az Északi-sarkvidéki őslakosok szerepének megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

48.

üdvözli, hogy Észak-Európában a számi parlamentek és a Számi Tanács politikai szinten képviselik az őslakosok érdekeit, illetve örömmel látja a sarkvidéki őslakosok különböző szervezetei közötti együttműködést, továbbá elismeri a Sarkvidéki Tanács egyedülálló szerepét az őslakos népek bevonása tekintetében; elismeri az Északi-sarkvidék őslakos népeinek az őshonos népek jogainak védelméről szóló ENSZ-nyilatkozatban lefektetett jogait, és bátorítja a Bizottságot, hogy használja ki a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét az Északi-sarkvidéki őslakosok szerepének megerősítése érdekében;

| 49. | üdvözli a széles körű – nemcsak regionális, hanem kétoldalú és nemzetközi szintű – együttműködést olyan kérdésekben, mint például az Északi-sarkvidék tengeri környezetének védelme (PAME munkacsoport); ezzel összefüggésben a Sarkvidéki Tanácsban a felkutatással és mentéssel kapcsolatosan elvégzett munkát az első lépésnek tekinti a kötelező erejű határozatok elfogadását is lehetővé tévő mechanizmusok irányába; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a széles körű – nemcsak regionális, hanem kétoldalú és nemzetközi szintű – együttműködést olyan kérdésekben, mint például az Északi-sarkvidék tengeri környezetének védelme (PAME munkacsoport); ezzel összefüggésben a Sarkvidéki Tanácsban a felkutatással és mentéssel kapcsolatosan elvégzett munkát az első lépésnek tekinti a kötelező erejű határozatok elfogadását is lehetővé tévő mechanizmusok irányába;

| 50. | üdvözli, hogy a Sarkvidéki Tanács folyamatosan értékeli munkájának hatókörét és szerkezetét, és bízik abban, hogy a Sarkvidéki Tanácson kívüli szereplők bevonásával tovább fogja bővíteni a döntéshozatali eljárások bázisát; |
| --- | --- |

50.

üdvözli, hogy a Sarkvidéki Tanács folyamatosan értékeli munkájának hatókörét és szerkezetét, és bízik abban, hogy a Sarkvidéki Tanácson kívüli szereplők bevonásával tovább fogja bővíteni a döntéshozatali eljárások bázisát;

| 51. | kifejezi abbéli reményét, hogy a Sarkvidéki Tanács továbbfejleszti kiemelkedő jelentőségű tevékenységét, és kiszélesíti a döntéshozatali eljárások bázisát oly módon, hogy bevonja azokat az egyéb északi-sarkvidéki szereplőket, akik fokozzák jelenlétüket a térségben, és ezzel hasznosítja azok tudását és képességeit, és figyelembe veszi a nemzetközi jog által elismert jogos érdekeiket, ugyanakkor mindeközben hangsúlyozza az északi-sarkvidéki államok érdekeinek számottevően nagyobb jelentőségét; üdvözli a Sarkvidéki Tanácsban zajló, a megfigyelők státuszának és a tanács esetleges jövőbeli feladatkörének felülvizsgálatára irányuló belső folyamatot; |
| --- | --- |

51.

kifejezi abbéli reményét, hogy a Sarkvidéki Tanács továbbfejleszti kiemelkedő jelentőségű tevékenységét, és kiszélesíti a döntéshozatali eljárások bázisát oly módon, hogy bevonja azokat az egyéb északi-sarkvidéki szereplőket, akik fokozzák jelenlétüket a térségben, és ezzel hasznosítja azok tudását és képességeit, és figyelembe veszi a nemzetközi jog által elismert jogos érdekeiket, ugyanakkor mindeközben hangsúlyozza az északi-sarkvidéki államok érdekeinek számottevően nagyobb jelentőségét; üdvözli a Sarkvidéki Tanácsban zajló, a megfigyelők státuszának és a tanács esetleges jövőbeli feladatkörének felülvizsgálatára irányuló belső folyamatot;

| 52. | úgy véli, hogy a megerősített Sarkvidéki Tanácsnak vezető szerepet kell játszania a sarkvidéki együttműködés megteremtésében, és ezért üdvözölné annak adminisztratív és politikai szempontból történő megerősítését, például a jelenleg is tárgyalt állandó titkárság létrehozásával, igazságosabb költségmegosztással, a miniszteri találkozók gyakoribb megrendezésével, valamint – az Unióban és egyben a Sarkvidéki Tanácsban is tag Finnország külügyminisztere által javasolt – egy legmagasabb szintű északi-sarkvidéki csúcstalálkozó éves megrendezésével; továbbá a parlamenti dimenzió hangsúlyozása érdekében üdvözölné a sarkvidéki államok parlamenti képviselőinek fokozottabb bevonását, valamint az érintett nem sarkvidéki szereplők részvételének biztosítását; továbbá kitart amellett, hogy a Sarkvidéki Tanács egészének szerepét fogja aláásni az, ha továbbra is magas szintű találkozókat szerveznek egy, a fontosabb államokból álló zártkörű csoport számára; reméli, hogy a Sarkvidéki Tanács fenntartja nyitott és befogadó hozzáállását, és így valamennyi érintett fél számára elérhető marad; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy a megerősített Sarkvidéki Tanácsnak vezető szerepet kell játszania a sarkvidéki együttműködés megteremtésében, és ezért üdvözölné annak adminisztratív és politikai szempontból történő megerősítését, például a jelenleg is tárgyalt állandó titkárság létrehozásával, igazságosabb költségmegosztással, a miniszteri találkozók gyakoribb megrendezésével, valamint – az Unióban és egyben a Sarkvidéki Tanácsban is tag Finnország külügyminisztere által javasolt – egy legmagasabb szintű északi-sarkvidéki csúcstalálkozó éves megrendezésével; továbbá a parlamenti dimenzió hangsúlyozása érdekében üdvözölné a sarkvidéki államok parlamenti képviselőinek fokozottabb bevonását, valamint az érintett nem sarkvidéki szereplők részvételének biztosítását; továbbá kitart amellett, hogy a Sarkvidéki Tanács egészének szerepét fogja aláásni az, ha továbbra is magas szintű találkozókat szerveznek egy, a fontosabb államokból álló zártkörű csoport számára; reméli, hogy a Sarkvidéki Tanács fenntartja nyitott és befogadó hozzáállását, és így valamennyi érintett fél számára elérhető marad;

| 53. | úgy véli, hogy az Északi Dimenzió az észak-európai regionális együttműködés egyik fókuszpontja; megjegyzi, hogy a négy partner, nevezetesen az Európai Unió, Izland, Norvégia és az Orosz Föderáció, valamint a Sarkvidéki Tanács, a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács, a Balti-tengeri Államok Tanácsa, az Északi Miniszterek Tanácsa, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD), az Európai Beruházási Bank (EBB), az Északi Befektetési Bank (NIB) és a Világbank (IBRD) mind résztvevői az Északi Dimenziónak, valamint hogy Kanada és az Egyesült Államok megfigyelőként vesznek részt annak munkájában; hangsúlyozza, hogy szorosan össze kell hangolni az Északi Dimenziót és az EU alakulóban lévő sarkvidéki politikáját; felhívja a figyelmet az Északi Dimenzió sarkvidéki elemére; felhívja a figyelmet az Északi Dimenzió partnerségeinek, különösen az Északi Dimenzió új közlekedési és logisztikai partnerségének értékes tapasztalatára, valamint annak az északi-sarkvidéki együttműködésre gyakorolt jótékony hatásaira; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy az Északi Dimenzió az észak-európai regionális együttműködés egyik fókuszpontja; megjegyzi, hogy a négy partner, nevezetesen az Európai Unió, Izland, Norvégia és az Orosz Föderáció, valamint a Sarkvidéki Tanács, a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács, a Balti-tengeri Államok Tanácsa, az Északi Miniszterek Tanácsa, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD), az Európai Beruházási Bank (EBB), az Északi Befektetési Bank (NIB) és a Világbank (IBRD) mind résztvevői az Északi Dimenziónak, valamint hogy Kanada és az Egyesült Államok megfigyelőként vesznek részt annak munkájában; hangsúlyozza, hogy szorosan össze kell hangolni az Északi Dimenziót és az EU alakulóban lévő sarkvidéki politikáját; felhívja a figyelmet az Északi Dimenzió sarkvidéki elemére; felhívja a figyelmet az Északi Dimenzió partnerségeinek, különösen az Északi Dimenzió új közlekedési és logisztikai partnerségének értékes tapasztalatára, valamint annak az északi-sarkvidéki együttműködésre gyakorolt jótékony hatásaira;

| 54. | megerősíti, hogy támogatja az EU állandó megfigyelői státuszát a Sarkvidéki Tanácsban; elismeri, hogy az uniós tagállamok számos nemzetközi szervezeten (például a Nemzetközi Tengerészeti Szervezeten, az OSPAR-on, az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságon és a Stockholmi Egyezményen) keresztül részt vesznek a Sarkvidéki Tanács munkájában, és rámutat arra, hogy következetességre van szükség az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos valamennyi uniós politika tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a Sarkvidéki Tanácsban és annak munkacsoportjaiban zajló ülésekről és az ott folyó munkáról; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az EU és tagállamai tagként vagy megfigyelőként már részt vesznek az Északi-sarkvidék szempontjából jelentős olyan egyéb nemzetközi szervezetek munkájában, mint például az IMO, az OSPAR, a NEAFC és a Stockholmi Egyezmény, és hogy ezért következetesebben kellene összpontosítaniuk az ezek keretében végzett munkára; ezzel kapcsolatosan külön hangsúlyozza, hogy következetességre van szükség az EU Északi-sarkvidékkel kapcsolatos valamennyi politikája tekintetében; bátorítja a Sarkvidéki Tanácsot arra, hogy eseti megfigyelőként szorosabban vonja be munkájába a civil társadalmat és a nem kormányzati szervezeteket; |
| --- | --- |

54.

megerősíti, hogy támogatja az EU állandó megfigyelői státuszát a Sarkvidéki Tanácsban; elismeri, hogy az uniós tagállamok számos nemzetközi szervezeten (például a Nemzetközi Tengerészeti Szervezeten, az OSPAR-on, az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságon és a Stockholmi Egyezményen) keresztül részt vesznek a Sarkvidéki Tanács munkájában, és rámutat arra, hogy következetességre van szükség az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos valamennyi uniós politika tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a Sarkvidéki Tanácsban és annak munkacsoportjaiban zajló ülésekről és az ott folyó munkáról; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az EU és tagállamai tagként vagy megfigyelőként már részt vesznek az Északi-sarkvidék szempontjából jelentős olyan egyéb nemzetközi szervezetek munkájában, mint például az IMO, az OSPAR, a NEAFC és a Stockholmi Egyezmény, és hogy ezért következetesebben kellene összpontosítaniuk az ezek keretében végzett munkára; ezzel kapcsolatosan külön hangsúlyozza, hogy következetességre van szükség az EU Északi-sarkvidékkel kapcsolatos valamennyi politikája tekintetében; bátorítja a Sarkvidéki Tanácsot arra, hogy eseti megfigyelőként szorosabban vonja be munkájába a civil társadalmat és a nem kormányzati szervezeteket;

| 55. | úgy véli, hogy a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács (BEAC) a Dánia, Finnország, Norvégia, Oroszország, Svédország és az Európai Bizottság közötti együttműködés fontos központja; felhívja a figyelmet a BEAC-nak az egészségügy, a szociális ügyek, az oktatás, a kutatás, az energia, a kultúra, valamint az idegenforgalom terén végzett munkájára; felhívja a figyelmet az őslakos népekkel foglalkozó BEAC-munkacsoport (WGIP) tanácsadói szerepére; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács (BEAC) a Dánia, Finnország, Norvégia, Oroszország, Svédország és az Európai Bizottság közötti együttműködés fontos központja; felhívja a figyelmet a BEAC-nak az egészségügy, a szociális ügyek, az oktatás, a kutatás, az energia, a kultúra, valamint az idegenforgalom terén végzett munkájára; felhívja a figyelmet az őslakos népekkel foglalkozó BEAC-munkacsoport (WGIP) tanácsadói szerepére;

Következtetések és kérések

| 56. | felkéri a Bizottságot, hogy az Északi-sarkvidék szempontjából kulcsfontosságú szakpolitikai területekre – például a környezetvédelemre, az energiaügyre, a szállításra és a halászatra – vonatkozó következetes, összehangolt és integrált politikai megközelítés biztosítása érdekében a már létező szolgálatközi csoportot alakítsa át egy állandó, szolgálatközi rendszerré; javasolja, hogy e rendszer társvezetői szerepét ossza az Európai Külügyi Szolgálatra (EEAS) és a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságra (DG MARE) oly módon, hogy az utóbbi a Bizottságon belül ágazatközi koordinátorként működjön; javasolja továbbá egy Északi-sarkvidékkel foglalkozó egység létrehozását az Európai Külügyi Szolgálaton belül; |
| --- | --- |

56.

felkéri a Bizottságot, hogy az Északi-sarkvidék szempontjából kulcsfontosságú szakpolitikai területekre – például a környezetvédelemre, az energiaügyre, a szállításra és a halászatra – vonatkozó következetes, összehangolt és integrált politikai megközelítés biztosítása érdekében a már létező szolgálatközi csoportot alakítsa át egy állandó, szolgálatközi rendszerré; javasolja, hogy e rendszer társvezetői szerepét ossza az Európai Külügyi Szolgálatra (EEAS) és a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságra (DG MARE) oly módon, hogy az utóbbi a Bizottságon belül ágazatközi koordinátorként működjön; javasolja továbbá egy Északi-sarkvidékkel foglalkozó egység létrehozását az Európai Külügyi Szolgálaton belül;

| 57. | felszólítja a Bizottságot, hogy a kétoldalú megállapodások megtárgyalása során vegye figyelembe, hogy a sérülékeny Északi-sarkvidéki ökoszisztémát meg kell óvni, hogy a sarkvidéki lakosság, beleértve az őslakos népcsoportok érdekeit védelmezni kell, valamint hogy a sarkvidék természeti erőforrásainak kitermelését fenntartható módon kell elvégezni, továbbá arra kéri a Bizottságot, hogy valamennyi tevékenysége során ezek az elvek vezéreljék; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Bizottságot, hogy a kétoldalú megállapodások megtárgyalása során vegye figyelembe, hogy a sérülékeny Északi-sarkvidéki ökoszisztémát meg kell óvni, hogy a sarkvidéki lakosság, beleértve az őslakos népcsoportok érdekeit védelmezni kell, valamint hogy a sarkvidék természeti erőforrásainak kitermelését fenntartható módon kell elvégezni, továbbá arra kéri a Bizottságot, hogy valamennyi tevékenysége során ezek az elvek vezéreljék;

| 58. | megállapítja, hogy tudományos adatok nyilvánvalóan bizonyítják, hogy az északi-sarkvidéki ökoszisztémában jelenleg hatalmas, az éghajlattal összefüggő változások zajlanak, és hogy ez a helyzet megkívánja, hogy elővigyázatos és tudományos szempontból szilárdan megalapozott megközelítést alkalmazzanak a jövőbeli fejlemények tekintetében az Északi-sarkvidéken; felszólít arra, hogy többoldalú megállapodás keretében végezzenek további tudományos vizsgálatokat annak érdekében, hogy nemzetközi szinten minél jobban megismertessék az északi-sarkvidéki ökoszisztémát és az azzal kapcsolatos döntéseket a további jelentős fejlemények bekövetkezte előtt; |
| --- | --- |

58.

megállapítja, hogy tudományos adatok nyilvánvalóan bizonyítják, hogy az északi-sarkvidéki ökoszisztémában jelenleg hatalmas, az éghajlattal összefüggő változások zajlanak, és hogy ez a helyzet megkívánja, hogy elővigyázatos és tudományos szempontból szilárdan megalapozott megközelítést alkalmazzanak a jövőbeli fejlemények tekintetében az Északi-sarkvidéken; felszólít arra, hogy többoldalú megállapodás keretében végezzenek további tudományos vizsgálatokat annak érdekében, hogy nemzetközi szinten minél jobban megismertessék az északi-sarkvidéki ökoszisztémát és az azzal kapcsolatos döntéseket a további jelentős fejlemények bekövetkezte előtt;

| 59. | hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kutatáshoz, regionális együttműködéshez, valamint a régió és az azon kívüli területek számára jelentős technológia fejlesztéséhez az EU és tagállamai számottevő mértékben járulnak hozzá, és kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, van-e lehetőség olyan sarkvidéki társfinanszírozási és közös programszerkesztési kezdeményezések kidolgozására, amelyek lehetővé tennék az érintett országok szakértői közötti zökkenőmentesebb és eredményesebb együttműködést; kéri az Uniót, hogy mozdítsa elő az Északi-sarkvidék multidiszciplináris kutatása terén az Egyesült Államokkal, Kanadával, Norvégiával, Izlanddal, Grönlanddal és Oroszországgal folytatott együttműködési tevékenységeket, és ezzel együtt hozzon létre összehangolt finanszírozási mechanizmusokat; kéri továbbá a Bizottságot, hogy dolgozza ki a sarkvidéki tagállamokkal, az őslakosok szervezeteivel, valamint a sarkvidéki kutatóintézetekkel történő közvetlen együttműködés lehetőségét annak érdekében, hogy az Unió jobban informálódjon a fontos kérdésekről, a jelentős kutatási témákról és a sarkvidéken élő és dolgozó embereket érintő problémákról, hogy segíthessen a jövőbeli kutatási tevékenységek kidolgozásában; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kutatáshoz, regionális együttműködéshez, valamint a régió és az azon kívüli területek számára jelentős technológia fejlesztéséhez az EU és tagállamai számottevő mértékben járulnak hozzá, és kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, van-e lehetőség olyan sarkvidéki társfinanszírozási és közös programszerkesztési kezdeményezések kidolgozására, amelyek lehetővé tennék az érintett országok szakértői közötti zökkenőmentesebb és eredményesebb együttműködést; kéri az Uniót, hogy mozdítsa elő az Északi-sarkvidék multidiszciplináris kutatása terén az Egyesült Államokkal, Kanadával, Norvégiával, Izlanddal, Grönlanddal és Oroszországgal folytatott együttműködési tevékenységeket, és ezzel együtt hozzon létre összehangolt finanszírozási mechanizmusokat; kéri továbbá a Bizottságot, hogy dolgozza ki a sarkvidéki tagállamokkal, az őslakosok szervezeteivel, valamint a sarkvidéki kutatóintézetekkel történő közvetlen együttműködés lehetőségét annak érdekében, hogy az Unió jobban informálódjon a fontos kérdésekről, a jelentős kutatási témákról és a sarkvidéken élő és dolgozó embereket érintő problémákról, hogy segíthessen a jövőbeli kutatási tevékenységek kidolgozásában;

| 60. | úgy véli, hogy az Uniónak tovább kellene fejlesztenie kapacitásait, és felszólítja a Bizottságot, hogy tárja fel az Unió Északi-sarkvidékkel kapcsolatos tevékenységeinek – például a könnyebb és kevésbé bürokratikus együttműködést lehetővé tévő közös többoldalú sarkvidéki kutatásfinanszírozási program, valamint a kutatói közösség által indított közös projektek – beindítását és folytatását, valamint tegyen ezekről jelentést; kéri a Bizottságot, hogy a megfelelő javaslatok figyelembevételével kiemelt sürgősséggel tárja fel egy közösen és hálózatos formában létrehozandó Sarkvidéki Uniós Tájékoztatási Központ kialakításának lehetőségét; e tekintetben felhívja a figyelmet a Lappföldi Egyetem javaslatára; úgy véli, hogy egy ilyen központnak képesnek kell lennie arra, hogy az északi-sarkvidéki kérdésekben érintett fontosabb szereplők számára folyamatos uniós tájékoztatást nyújtson, valamint hogy a sarkvidékkel kapcsolatos információkat és szolgáltatásokat eljuttassa az európai uniós intézményekhez és érdekelt felekhez; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy az Uniónak tovább kellene fejlesztenie kapacitásait, és felszólítja a Bizottságot, hogy tárja fel az Unió Északi-sarkvidékkel kapcsolatos tevékenységeinek – például a könnyebb és kevésbé bürokratikus együttműködést lehetővé tévő közös többoldalú sarkvidéki kutatásfinanszírozási program, valamint a kutatói közösség által indított közös projektek – beindítását és folytatását, valamint tegyen ezekről jelentést; kéri a Bizottságot, hogy a megfelelő javaslatok figyelembevételével kiemelt sürgősséggel tárja fel egy közösen és hálózatos formában létrehozandó Sarkvidéki Uniós Tájékoztatási Központ kialakításának lehetőségét; e tekintetben felhívja a figyelmet a Lappföldi Egyetem javaslatára; úgy véli, hogy egy ilyen központnak képesnek kell lennie arra, hogy az északi-sarkvidéki kérdésekben érintett fontosabb szereplők számára folyamatos uniós tájékoztatást nyújtson, valamint hogy a sarkvidékkel kapcsolatos információkat és szolgáltatásokat eljuttassa az európai uniós intézményekhez és érdekelt felekhez;

| 61. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy objektív módon meg tudjuk határozni az Északi-sarkvidék természeti környezetében zajló változások jellegét és ütemét, elengedhetetlen, hogy a nemzetközi kutatócsoportoknak módjukban álljon kutatásokat folytatni bolygónk e különösen sérülékeny területén; rámutat arra, hogy az EU – különösen az Északi-sarkvidék európai övezetében – oly módon fokozza jelenlétét és részvételét, hogy közös kutatási infrastruktúrákat hoz létre, illetve növeli a sarkvidéken zajló kutatóprogramok számát; támogatja a számos különböző területhez értő, és az összes érintett országot képviselő tudósból álló kutatócsoportok felállítását; üdvözli a kutatás terén megvalósuló, gyakran kiemelkedő és nyitott együttműködést, és úgy véli, hogy e kutatásnak nyitottnak kell lennie, mivel így az az egész nemzetközi közösség érdekeit szolgálná, és elérhetővé válna számára; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy objektív módon meg tudjuk határozni az Északi-sarkvidék természeti környezetében zajló változások jellegét és ütemét, elengedhetetlen, hogy a nemzetközi kutatócsoportoknak módjukban álljon kutatásokat folytatni bolygónk e különösen sérülékeny területén; rámutat arra, hogy az EU – különösen az Északi-sarkvidék európai övezetében – oly módon fokozza jelenlétét és részvételét, hogy közös kutatási infrastruktúrákat hoz létre, illetve növeli a sarkvidéken zajló kutatóprogramok számát; támogatja a számos különböző területhez értő, és az összes érintett országot képviselő tudósból álló kutatócsoportok felállítását; üdvözli a kutatás terén megvalósuló, gyakran kiemelkedő és nyitott együttműködést, és úgy véli, hogy e kutatásnak nyitottnak kell lennie, mivel így az az egész nemzetközi közösség érdekeit szolgálná, és elérhetővé válna számára;

| 62. | hangsúlyozza az Unió európai területi együttműködési célkitűzésének hozzájárulását, amely egyértelmű európai hozzáadott értéket képvisel, elsősorban a határokon átnyúló Kolarctic és a Karélia együttműködési programok, valamint a Barents-régiót is magában foglaló balti-tengeri medencére vonatkozó CBC-program keretében; kéri a Bizottságot annak feltárására, hogy a következő programozási időszakban hogyan hathat hasonló módon az Északi-sarkvidékre vonatkozó stratégiára az Északi Periféria Program megfelelő módon történő megerősítése; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza az Unió európai területi együttműködési célkitűzésének hozzájárulását, amely egyértelmű európai hozzáadott értéket képvisel, elsősorban a határokon átnyúló Kolarctic és a Karélia együttműködési programok, valamint a Barents-régiót is magában foglaló balti-tengeri medencére vonatkozó CBC-program keretében; kéri a Bizottságot annak feltárására, hogy a következő programozási időszakban hogyan hathat hasonló módon az Északi-sarkvidékre vonatkozó stratégiára az Északi Periféria Program megfelelő módon történő megerősítése;

| 63. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa az SIOS és az EMSO megfigyelőállomások gyors és hatékony megvalósítását, mivel azok egyedülálló módon járulnának hozzá a sarkköri környezet megértéséhez és megóvásához; |
| --- | --- |

63.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa az SIOS és az EMSO megfigyelőállomások gyors és hatékony megvalósítását, mivel azok egyedülálló módon járulnának hozzá a sarkköri környezet megértéséhez és megóvásához;

| 64. | felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat arra vonatkozóan, hogyan lehetne a Galileo projektet és az Északi-sarkvidékre hatást gyakorló egyéb projekteket – például a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelést – oly módon fejleszteni, hogy lehetővé váljon a biztonságosabb és gyorsabb hajózás a sarkvidéki vizeken, azzal, hogy beruháznak az északkeleti átjáró biztonságosságába és megközelíthetőségébe, a jégmozgás kiszámíthatóságának fokozása és a sarkvidéki tengerfenék alaposabb feltérképezése, valamint a térség a Föld geodinamikája és a sarki régiók vízkörforgása szempontjából is kiemelkedő jelentőségű főbb geodinamikai folyamatainak jobb megértése, illetve az egyedi ökoszisztémákkal kapcsolatos tudásunk bővítése érdekében; |
| --- | --- |

64.

felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat arra vonatkozóan, hogyan lehetne a Galileo projektet és az Északi-sarkvidékre hatást gyakorló egyéb projekteket – például a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelést – oly módon fejleszteni, hogy lehetővé váljon a biztonságosabb és gyorsabb hajózás a sarkvidéki vizeken, azzal, hogy beruháznak az északkeleti átjáró biztonságosságába és megközelíthetőségébe, a jégmozgás kiszámíthatóságának fokozása és a sarkvidéki tengerfenék alaposabb feltérképezése, valamint a térség a Föld geodinamikája és a sarki régiók vízkörforgása szempontjából is kiemelkedő jelentőségű főbb geodinamikai folyamatainak jobb megértése, illetve az egyedi ökoszisztémákkal kapcsolatos tudásunk bővítése érdekében;

| 65. | felszólítja a sarkvidéki régió valamennyi kormányát, de különösen Oroszországot, hogy fogadják el és írják alá az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlés által 2007. szeptember 13-án elfogadott ENSZ-nyilatkozatot; |
| --- | --- |

65.

felszólítja a sarkvidéki régió valamennyi kormányát, de különösen Oroszországot, hogy fogadják el és írják alá az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlés által 2007. szeptember 13-án elfogadott ENSZ-nyilatkozatot;

| 66. | sürgeti a tagállamokat, hogy ratifikálják az őslakos népek jogaira vonatkozó valamennyi kulcsfontosságú megállapodást, például a 169. számú ILO-egyezményt; |
| --- | --- |

66.

sürgeti a tagállamokat, hogy ratifikálják az őslakos népek jogaira vonatkozó valamennyi kulcsfontosságú megállapodást, például a 169. számú ILO-egyezményt;

| 67. | kéri az Uniót és tagállamait, hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben a sarkvidéki hajózásra vonatkozó kötelező kódex kidolgozásával kapcsolatban jelenleg folyó munka keretében javasolják a koromkibocsátás és a nehéz fűtőolaj külön szabályozását; abban az esetben, ha az erre irányuló tárgyalások eredménytelenül zárulnak, kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a sarkvidéki vizekről érkező vagy oda tartó, az uniós kikötőkben állomásozó hajókra vonatkozó szabályokkal kapcsolatban, a koromkibocsátást és a nehéz fűtőolaj használatát és szállítását korlátozó szigorú szabályrendszer kialakítása céljából; |
| --- | --- |

67.

kéri az Uniót és tagállamait, hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben a sarkvidéki hajózásra vonatkozó kötelező kódex kidolgozásával kapcsolatban jelenleg folyó munka keretében javasolják a koromkibocsátás és a nehéz fűtőolaj külön szabályozását; abban az esetben, ha az erre irányuló tárgyalások eredménytelenül zárulnak, kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a sarkvidéki vizekről érkező vagy oda tartó, az uniós kikötőkben állomásozó hajókra vonatkozó szabályokkal kapcsolatban, a koromkibocsátást és a nehéz fűtőolaj használatát és szállítását korlátozó szigorú szabályrendszer kialakítása céljából;

*

* *

| 68. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az alelnöknek/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az északi-sarkvidéki államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

68.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az alelnöknek/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az északi-sarkvidéki államok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 9. E, 2010.1.15., 41. o.

(2)  A Külügyek Tanácsának 2985. ülése.

(3)  A Tanács 2914. ülése.

(4)  2009/10:UU4.

(5)  HL L 197., 2001.7.21., 30. o.

(6)  Aláírva 2010. szeptember 15-én.

(7)  HL L 136., 2007.5.29., 3. o.

(8)  HL L 286., 2009.10.31., 36. o.

(9)  Az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény.

(10)  Egyezmény a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/81

---

2011. január 20., csütörtökUniós stratégia a Fekete-tengerért

P7_TA(2011)0025

Az Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása az Európai Unió fekete-tengeri stratégiájáról (2010/2087(INI))

2012/C 136 E/15

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Fekete-tengeri szinergia – Új regionális együttműködési kezdeményezés” című közleményére (COM(2007)0160), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Fekete-tengeri szinergia – Új regionális együttműködési kezdeményezés” című közleményére (COM(2007)0160),

| — | tekintettel a fekete-tengeri szinergiakezdeményezésről szóló, 2007. május 14-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fekete-tengeri szinergiakezdeményezésről szóló, 2007. május 14-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a 2008. január 17-i fekete-tengeri regionális politikai megközelítésről szóló állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. január 17-i fekete-tengeri regionális politikai megközelítésről szóló állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió és a tágabb fekete-tengeri térség országainak külügyminiszterei által 2008. február 14-én Kijevben elfogadott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a tágabb fekete-tengeri térség országainak külügyminiszterei által 2008. február 14-én Kijevben elfogadott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel a „Jelentés a fekete-tengeri szinergia végrehajtásának első évéről” címmel 2008. június 19-én elfogadott bizottsági jelentésre (COM(2008)0391), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jelentés a fekete-tengeri szinergia végrehajtásának első évéről” címmel 2008. június 19-én elfogadott bizottsági jelentésre (COM(2008)0391),

| — | tekintettel a fekete-tengeri szinergia környezetvédelmi partnerséget elindító együttes nyilatkozatra (Brüsszel, 2010. március 16.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fekete-tengeri szinergia környezetvédelmi partnerséget elindító együttes nyilatkozatra (Brüsszel, 2010. március 16.),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló bizottsági közleményre (COM(2006)0726) és a Bizottság azon szándékára, hogy 2011-ben előterjeszti az európai szomszédságpolitika (ESZP) felülvizsgálatát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló bizottsági közleményre (COM(2006)0726) és a Bizottság azon szándékára, hogy 2011-ben előterjeszti az európai szomszédságpolitika (ESZP) felülvizsgálatát,

| — | tekintettel a Törökországgal létrejött társulási partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökországgal létrejött társulási partnerségre,

| — | tekintettel az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával, a Moldovai Köztársasággal és Ukrajnával kötött partnerségi és együttműködési megállapodásokra, az új társulási megállapodásokról folyó tárgyalásokra, valamint a vonatkozó ESZP cselekvési tervekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával, a Moldovai Köztársasággal és Ukrajnával kötött partnerségi és együttműködési megállapodásokra, az új társulási megállapodásokról folyó tárgyalásokra, valamint a vonatkozó ESZP cselekvési tervekre,

| — | tekintettel az ESZP terén Örményország, Azerbajdzsán, a Moldovai Köztársaság, Grúzia és Ukrajna esetében elért eredményekről szóló, a Bizottság által 2010. május 12-én elfogadott jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ESZP terén Örményország, Azerbajdzsán, a Moldovai Köztársaság, Grúzia és Ukrajna esetében elért eredményekről szóló, a Bizottság által 2010. május 12-én elfogadott jelentésekre,

| — | tekintettel az Orosz Föderációval kötött partnerségi és együttműködési megállapodásra és az új EU–Oroszország megállapodásról folyó tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Orosz Föderációval kötött partnerségi és együttműködési megállapodásra és az új EU–Oroszország megállapodásról folyó tárgyalásokra,

| — | tekintettel a keleti partnerségről szóló 2008. december 3-i, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerségről szóló 2008. december 3-i, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2008)0823),

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel a régió országaival a vízumkönnyítésről folytatott párbeszédben tapasztalható közelmúltbeli előrelépésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a régió országaival a vízumkönnyítésről folytatott párbeszédben tapasztalható közelmúltbeli előrelépésre,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló, 2007. november 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló, 2007. november 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Moldovai Köztársaságról, az Orosz Föderációról, Törökországról, Ukrajnáról és a dél-kaukázusi országokról, valamint az integrált tengerpolitikáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moldovai Köztársaságról, az Orosz Föderációról, Törökországról, Ukrajnáról és a dél-kaukázusi országokról, valamint az integrált tengerpolitikáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0378/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0378/2010),

| A. | mivel a fekete-tengeri térséget, amely stratégiai hidat képez Európa és a kaszpi-tengeri térség, Közép-Ázsia és a Közel-Kelet között, valamint távolabbra tekintve a délkelet-ázsiai régió és Kína felé, szoros kötelékek és nagy potenciál, ugyanakkor különbségek és versengés is jellemzi; mivel a térségben található az EU-tagállam Bulgária, Görögország és Románia, a tagjelölt Törökország, az ESZP-partner Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, a Moldovai Köztársaság és Ukrajna, valamint stratégiai partnerként az Orosz Föderáció, |
| --- | --- |

A.

mivel a fekete-tengeri térséget, amely stratégiai hidat képez Európa és a kaszpi-tengeri térség, Közép-Ázsia és a Közel-Kelet között, valamint távolabbra tekintve a délkelet-ázsiai régió és Kína felé, szoros kötelékek és nagy potenciál, ugyanakkor különbségek és versengés is jellemzi; mivel a térségben található az EU-tagállam Bulgária, Görögország és Románia, a tagjelölt Törökország, az ESZP-partner Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, a Moldovai Köztársaság és Ukrajna, valamint stratégiai partnerként az Orosz Föderáció,

| B. | mivel a fekete-tengeri térség az EU számára stratégiai fontosságú; mivel a Fekete-tenger részben az EU belső tengere és földrajzilag javarészt európai tenger, ami az EU és a térség országai számára közös kihívásokat és lehetőségeket eredményez, továbbá azt a közös igényt, miszerint gondoskodni kell arról, hogy a Fekete-tengert övező térséget béke, demokrácia, biztonság, stabilitás, regionális együttműködés és fenntartható jólét jellemezze, mivel a Fekete-tenger térségében egységesebb, fenntartható és stratégiai megközelítés szükséges, |
| --- | --- |

B.

mivel a fekete-tengeri térség az EU számára stratégiai fontosságú; mivel a Fekete-tenger részben az EU belső tengere és földrajzilag javarészt európai tenger, ami az EU és a térség országai számára közös kihívásokat és lehetőségeket eredményez, továbbá azt a közös igényt, miszerint gondoskodni kell arról, hogy a Fekete-tengert övező térséget béke, demokrácia, biztonság, stabilitás, regionális együttműködés és fenntartható jólét jellemezze, mivel a Fekete-tenger térségében egységesebb, fenntartható és stratégiai megközelítés szükséges,

| C. | mivel a Fekete-tenger térsége olyan társadalmilag, kulturálisan és vallásilag gazdag környezet, ahol a kultúrák és vallások közötti párbeszédnek központi szerepet kellene játszania, |
| --- | --- |

C.

mivel a Fekete-tenger térsége olyan társadalmilag, kulturálisan és vallásilag gazdag környezet, ahol a kultúrák és vallások közötti párbeszédnek központi szerepet kellene játszania,

| D. | mivel a fekete-tengeri szinergia érdeme, hogy felismerte a Fekete-tenger térségének stratégiai jelentőségét az EU szempontjából, valamint az EU megerősített részvételének szükségességét a térségben; mivel a fekete-tengeri szinergia eredményei egyelőre korlátozottak, és eddig nem alakult ki világos, átfogó kép a fekete-tengeri szinergia végrehajtásának jelenlegi eredményeiről, ami az EU-t annak a bírálatnak teszi ki, hogy nincs stratégiai elképzelése a térségről, és széttagolt megközelítést alkalmaz a végrehajtásban, |
| --- | --- |

D.

mivel a fekete-tengeri szinergia érdeme, hogy felismerte a Fekete-tenger térségének stratégiai jelentőségét az EU szempontjából, valamint az EU megerősített részvételének szükségességét a térségben; mivel a fekete-tengeri szinergia eredményei egyelőre korlátozottak, és eddig nem alakult ki világos, átfogó kép a fekete-tengeri szinergia végrehajtásának jelenlegi eredményeiről, ami az EU-t annak a bírálatnak teszi ki, hogy nincs stratégiai elképzelése a térségről, és széttagolt megközelítést alkalmaz a végrehajtásban,

| E. | mivel nem történt meg egy olyan cselekvési terv kidolgozása, amely konkrét célkitűzéseket és referenciaértékeket, valamint jelentéstételi, ellenőrzési, értékelési és nyomon követési mechanizmusokat írna elő, amint azt a Parlament a Fekete-tengerről szóló legelső állásfoglalásában kérte, |
| --- | --- |

E.

mivel nem történt meg egy olyan cselekvési terv kidolgozása, amely konkrét célkitűzéseket és referenciaértékeket, valamint jelentéstételi, ellenőrzési, értékelési és nyomon követési mechanizmusokat írna elő, amint azt a Parlament a Fekete-tengerről szóló legelső állásfoglalásában kérte,

| F. | mivel az előrehaladásról csak egy jelentést adtak ki, 2008-ban, amelyet nem követtek nyomon semmilyen rendszeres jelentéstételi mechanizmussal; mivel nem sok projektet hajtottak végre, és eddig csak egy környezetvédelmi partnerség indult el, |
| --- | --- |

F.

mivel az előrehaladásról csak egy jelentést adtak ki, 2008-ban, amelyet nem követtek nyomon semmilyen rendszeres jelentéstételi mechanizmussal; mivel nem sok projektet hajtottak végre, és eddig csak egy környezetvédelmi partnerség indult el,

| G. | mivel 2008 óta nem tartottak miniszteri konferenciát, ami felhívja a figyelmet a fekete-tengeri szinergia láthatóságának, stratégiai jövőképének és politikai irányításának hiányára, |
| --- | --- |

G.

mivel 2008 óta nem tartottak miniszteri konferenciát, ami felhívja a figyelmet a fekete-tengeri szinergia láthatóságának, stratégiai jövőképének és politikai irányításának hiányára,

| H. | mivel az eddigi – bár dicséretre méltó – erőfeszítéseket jelentősen gátolta a rossz adminisztratív szervezés, az intézményi és politikai elkötelezettség hiánya, valamint az emberi erőforrások és az elkülönített pénzügyi források hiánya, |
| --- | --- |

H.

mivel az eddigi – bár dicséretre méltó – erőfeszítéseket jelentősen gátolta a rossz adminisztratív szervezés, az intézményi és politikai elkötelezettség hiánya, valamint az emberi erőforrások és az elkülönített pénzügyi források hiánya,

| I. | mivel a fekete-tengeri térségben 2008 óta számos fejlemény történt, és miközben a regionális együttműködés néhány technikai területen előrehaladást mutatott – például a környezetvédelem, az oktatás, a kutatás és technológia, valamint a jogszabályok közelítése terén, számos kihívás – mint például a Kaukázusban és a Dnyeszteren túli régióban elhúzódó konfliktusok, a tengerhajózási biztonság és a felkutatási és mentési műveletek, a militarizálódás, a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosság és a demokratikus rend romlása – továbbra is fennáll, sőt még fokozódott is, |
| --- | --- |

I.

mivel a fekete-tengeri térségben 2008 óta számos fejlemény történt, és miközben a regionális együttműködés néhány technikai területen előrehaladást mutatott – például a környezetvédelem, az oktatás, a kutatás és technológia, valamint a jogszabályok közelítése terén, számos kihívás – mint például a Kaukázusban és a Dnyeszteren túli régióban elhúzódó konfliktusok, a tengerhajózási biztonság és a felkutatási és mentési műveletek, a militarizálódás, a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosság és a demokratikus rend romlása – továbbra is fennáll, sőt még fokozódott is,

| J. | mivel a francia elnökség szerepvállalása a tagállamok fellépésével együtt bizonyította az EU elkötelezettségét a grúziai konfliktus megfékezése és megoldása mellett; |
| --- | --- |

J.

mivel a francia elnökség szerepvállalása a tagállamok fellépésével együtt bizonyította az EU elkötelezettségét a grúziai konfliktus megfékezése és megoldása mellett;

| K. | mivel a Földközi-tenger térsége geostratégiai jelentőségű az EU energiabiztonsága szempontjából, különösen ami az energiaellátás diverzifikálását illeti, |
| --- | --- |

K.

mivel a Földközi-tenger térsége geostratégiai jelentőségű az EU energiabiztonsága szempontjából, különösen ami az energiaellátás diverzifikálását illeti,

| L. | mivel nem szabad úgy tekinteni, hogy a fekete-tengeri térség országait érintő más uniós kezdeményezések a fekete-tengeri szinergia vetélytársai, hanem inkább kiegészítő szerepet játszanak, |
| --- | --- |

L.

mivel nem szabad úgy tekinteni, hogy a fekete-tengeri térség országait érintő más uniós kezdeményezések a fekete-tengeri szinergia vetélytársai, hanem inkább kiegészítő szerepet játszanak,

| M. | mivel a Bizottságot felkérték, hogy dolgozzon ki olyan uniós stratégiát a Duna térsége számára, amely figyelembe venné annak szoros kapcsolódását a Fekete-tenger térségéhez, |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottságot felkérték, hogy dolgozzon ki olyan uniós stratégiát a Duna térsége számára, amely figyelembe venné annak szoros kapcsolódását a Fekete-tenger térségéhez,

| 1. | úgy véli, hogy – tekintettel a fekete-tengeri térség stratégiai fontosságára az EU szempontjából, valamint a fekete-tengeri szinergia meglehetősen korlátozott eredményeire – stratégiát kell indítani a térségben végrehajtott uniós fellépések összhangja és láthatósága fokozása érdekében, továbbá a fekete-tengeri stratégiát az EU átfogóbb értelemben vett kül- és biztonságpolitikai elképzeléseinek szerves részévé kell tenni; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy – tekintettel a fekete-tengeri térség stratégiai fontosságára az EU szempontjából, valamint a fekete-tengeri szinergia meglehetősen korlátozott eredményeire – stratégiát kell indítani a térségben végrehajtott uniós fellépések összhangja és láthatósága fokozása érdekében, továbbá a fekete-tengeri stratégiát az EU átfogóbb értelemben vett kül- és biztonságpolitikai elképzeléseinek szerves részévé kell tenni;

| 2. | felhívja a Bizottságot és az az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatával párhuzamosan dolgozzon ki stratégiát a fekete-tengeri térség számára, és ezáltal határozzon meg egy integrált és átfogó uniós megközelítést a régiós kihívások és lehetőségek kezelésére, részletes cselekvési tervvel, világos célkitűzésekkel, kiemelt kezdeményezésekkel és referenciaértékekkel; úgy véli, hogy a stratégia hozzá fog járulni a tevékenységek tényleges összehangolásához és a munkamegosztáshoz; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot és az az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatával párhuzamosan dolgozzon ki stratégiát a fekete-tengeri térség számára, és ezáltal határozzon meg egy integrált és átfogó uniós megközelítést a régiós kihívások és lehetőségek kezelésére, részletes cselekvési tervvel, világos célkitűzésekkel, kiemelt kezdeményezésekkel és referenciaértékekkel; úgy véli, hogy a stratégia hozzá fog járulni a tevékenységek tényleges összehangolásához és a munkamegosztáshoz;

| 3. | ismételten felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy konkrét ellenőrzési, értékelési, nyomon követési és jelentéstételi mechanizmusok kialakítása révén végezze el a stratégia végrehajtásának rendszeres felülvizsgálatát; sürgeti, hogy a folyamat kulcsfontosságú állomásainál konzultáljanak az Európai Parlament megfelelő bizottságaival; |
| --- | --- |

3.

ismételten felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy konkrét ellenőrzési, értékelési, nyomon követési és jelentéstételi mechanizmusok kialakítása révén végezze el a stratégia végrehajtásának rendszeres felülvizsgálatát; sürgeti, hogy a folyamat kulcsfontosságú állomásainál konzultáljanak az Európai Parlament megfelelő bizottságaival;

| 4. | ajánlja, hogy a fekete-tengeri térségre vonatkozó uniós politika és az uniós tagállamok nemzeti stratégiái között biztosítsák az összhangot; |
| --- | --- |

4.

ajánlja, hogy a fekete-tengeri térségre vonatkozó uniós politika és az uniós tagállamok nemzeti stratégiái között biztosítsák az összhangot;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamoknak egyértelmű prioritásokat kell elfogadniuk, hogy később reális és pénzügyi szempontból eredményes cselekvési terv készülhessen, a hatékonyságot értékelő megfelelő rendszerrel együtt; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamoknak egyértelmű prioritásokat kell elfogadniuk, hogy később reális és pénzügyi szempontból eredményes cselekvési terv készülhessen, a hatékonyságot értékelő megfelelő rendszerrel együtt;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az új stratégia célkitűzéseihez megfelelő emberi erőforrást kell rendelni, különösen oly módon, hogy látható figyelmet fordítanak a stratégiára az EKSZ szervezeti felépítésében és személyzeti összetételében; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az új stratégia célkitűzéseihez megfelelő emberi erőforrást kell rendelni, különösen oly módon, hogy látható figyelmet fordítanak a stratégiára az EKSZ szervezeti felépítésében és személyzeti összetételében;

| 7. | üdvözli a határokon átnyúló együttműködést szolgáló közös operatív program elindítását a fekete-tengeri medencében az ENPI keretében, és úgy véli, hogy a beérkezett nagyszámú pályázat tükrözi a nagyfokú érdeklődést a fekete-tengeri térségben megvalósuló közös együttműködési projektek iránt; üdvözli a 2010 novemberében a közös ellenőrző bizottság által jóváhagyott 16 új projektet; úgy véli azonban, hogy a program működésének lassú üteme a jelenlegi finanszírozási mechanizmusok hiányosságait tükrözi; kiemeli különösen az ahhoz kapcsolódó jogi nehézségeket, hogy a résztvevőket különböző pénzügyi eszközökből kell finanszírozni, és felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki megoldásokat az ilyen akadályok felszámolására; úgy véli, hogy a programból beruházási projekteket is lehetne finanszírozni; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a határokon átnyúló együttműködést szolgáló közös operatív program elindítását a fekete-tengeri medencében az ENPI keretében, és úgy véli, hogy a beérkezett nagyszámú pályázat tükrözi a nagyfokú érdeklődést a fekete-tengeri térségben megvalósuló közös együttműködési projektek iránt; üdvözli a 2010 novemberében a közös ellenőrző bizottság által jóváhagyott 16 új projektet; úgy véli azonban, hogy a program működésének lassú üteme a jelenlegi finanszírozási mechanizmusok hiányosságait tükrözi; kiemeli különösen az ahhoz kapcsolódó jogi nehézségeket, hogy a résztvevőket különböző pénzügyi eszközökből kell finanszírozni, és felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki megoldásokat az ilyen akadályok felszámolására; úgy véli, hogy a programból beruházási projekteket is lehetne finanszírozni;

| 8. | az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz határokon átnyúló együttműködéssel foglalkozó, 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó stratégiai dokumentuma valamennyi célkitűzésének megvalósítására irányuló erőfeszítések teljes körű kezelése és folytatása érdekében felszólít arra, hogy a következő programozási időszakra készüljön a Fekete-tenger medencéjében való együttműködést szolgáló közös operatív program; hangsúlyozza, hogy egységes feltételeket kell megállapítani a pályázatokra vonatkozóan, hogy a programterületben részt vevő államokból származó bármely jogi személy vezető pályázóként pályázhasson; úgy véli, hogy a Fekete-tenger medencéjében való együttműködést szolgáló közös operatív programban részt vevő valamennyi országot be kell vonni és arra kell biztatni, hogy aktívan vegyen részt a következő programozási időszakban; |
| --- | --- |

8.

az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz határokon átnyúló együttműködéssel foglalkozó, 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó stratégiai dokumentuma valamennyi célkitűzésének megvalósítására irányuló erőfeszítések teljes körű kezelése és folytatása érdekében felszólít arra, hogy a következő programozási időszakra készüljön a Fekete-tenger medencéjében való együttműködést szolgáló közös operatív program; hangsúlyozza, hogy egységes feltételeket kell megállapítani a pályázatokra vonatkozóan, hogy a programterületben részt vevő államokból származó bármely jogi személy vezető pályázóként pályázhasson; úgy véli, hogy a Fekete-tenger medencéjében való együttműködést szolgáló közös operatív programban részt vevő valamennyi országot be kell vonni és arra kell biztatni, hogy aktívan vegyen részt a következő programozási időszakban;

| 9. | következésképpen meggyőződése, hogy a stratégia sikere a megfelelő és azonosítható finanszírozás biztosításától függ; kéri egy külön költségvetési tétel létrehozását a fekete-tengeri stratégia számára, valamint a régió sajátos jellemzőihez igazított, hatékony kifizetési módszerek kialakítását és a források felhasználásának ellenőrzését; ösztönzi a kisebb fejlesztési projektek finanszírozásának prioritásként való kezelését; felszólítja a Bizottságot és a régiókat, hogy a határokon átnyúló együttműködés keretében ösztönözzék az emberek közötti együttműködést célzó projekteket, és erősítsék meg a kis projektek megvalósítását segítő alap finanszírozási eszközét; |
| --- | --- |

9.

következésképpen meggyőződése, hogy a stratégia sikere a megfelelő és azonosítható finanszírozás biztosításától függ; kéri egy külön költségvetési tétel létrehozását a fekete-tengeri stratégia számára, valamint a régió sajátos jellemzőihez igazított, hatékony kifizetési módszerek kialakítását és a források felhasználásának ellenőrzését; ösztönzi a kisebb fejlesztési projektek finanszírozásának prioritásként való kezelését; felszólítja a Bizottságot és a régiókat, hogy a határokon átnyúló együttműködés keretében ösztönözzék az emberek közötti együttműködést célzó projekteket, és erősítsék meg a kis projektek megvalósítását segítő alap finanszírozási eszközét;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságoknak, üzleti közösségeknek, nem kormányzati szervezeteknek vagy egyéb civil társadalmi szervezeteknek a fekete-tengeri stratégia tevékenységeinek megtervezésébe, közös tulajdonlásába és végrehajtásába való bevonása érdekében projektalapú megközelítés szükséges; hangsúlyozza a fekete-tengeri stratégia keretében folytatott tevékenységek különböző referenciaértékek vagy egyéb megfelelő mutatók meghatározása révén történő nyomon követésének fontosságát; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságoknak, üzleti közösségeknek, nem kormányzati szervezeteknek vagy egyéb civil társadalmi szervezeteknek a fekete-tengeri stratégia tevékenységeinek megtervezésébe, közös tulajdonlásába és végrehajtásába való bevonása érdekében projektalapú megközelítés szükséges; hangsúlyozza a fekete-tengeri stratégia keretében folytatott tevékenységek különböző referenciaértékek vagy egyéb megfelelő mutatók meghatározása révén történő nyomon követésének fontosságát;

| 11. | a finanszírozott fellépések fenntarthatóságának biztosítása érdekében ösztönzi a stratégiában érvényesülő különböző uniós politikák – különösen a strukturális alapok, a kutatási és fejlesztési keretprogram és a transzeurópai közlekedési hálózatok – közötti szinergiák kialakítását; ily módon az egyik gazdasági fejlesztési kezdeményezés által teremtett lehetőségeket egy másik, kiegészítő kezdeményezés is kihasználhatja; |
| --- | --- |

11.

a finanszírozott fellépések fenntarthatóságának biztosítása érdekében ösztönzi a stratégiában érvényesülő különböző uniós politikák – különösen a strukturális alapok, a kutatási és fejlesztési keretprogram és a transzeurópai közlekedési hálózatok – közötti szinergiák kialakítását; ily módon az egyik gazdasági fejlesztési kezdeményezés által teremtett lehetőségeket egy másik, kiegészítő kezdeményezés is kihasználhatja;

| 12. | úgy tekinti, hogy a befogadás és a regionális felelősségvállalás a térséggel szembeni uniós megközelítés fontos elve, és Törökországot, valamint Oroszországot olyan partnereknek tekinti, akiket kívánatos megfelelő módon bevonni a fekete-tengeri regionális együttműködésbe; úgy véli, hogy Bulgária, Románia és Görögország part menti államként és EU-tagállamként betöltött kettős szerepe elengedhetetlen az uniós politika sikeréhez a fekete-tengeri térségben; |
| --- | --- |

12.

úgy tekinti, hogy a befogadás és a regionális felelősségvállalás a térséggel szembeni uniós megközelítés fontos elve, és Törökországot, valamint Oroszországot olyan partnereknek tekinti, akiket kívánatos megfelelő módon bevonni a fekete-tengeri regionális együttműködésbe; úgy véli, hogy Bulgária, Románia és Görögország part menti államként és EU-tagállamként betöltött kettős szerepe elengedhetetlen az uniós politika sikeréhez a fekete-tengeri térségben;

| 13. | úgy véli, hogy a láthatóság, a stratégiai útmutatás és a magas szintű koordináció biztosítása érdekében az EU és a tágabb fekete-tengeri térség országai között rendszeres miniszteri találkozókat kell szervezni, a térség minden szereplőjének és országának bevonásával, ideértve a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezetet (BSEC), a Fekete-tenger szennyezés elleni védelmével foglalkozó bizottságot, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot és az Európai Beruházási Bankot; meggyőződése, hogy az EU-t és a BSEC-t összehozó intézményi párbeszéd előrelépést jelenthetne a valódi régiós partnerség kialakítása felé; megjegyzi ugyanakkor, hogy úgy tűnik, a BSEC jelenleg strukturális nehézségekkel néz szembe, ezenkívül fiatalításra és reformra van szüksége ahhoz, hogy hatékony regionális partnerré válhasson; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a láthatóság, a stratégiai útmutatás és a magas szintű koordináció biztosítása érdekében az EU és a tágabb fekete-tengeri térség országai között rendszeres miniszteri találkozókat kell szervezni, a térség minden szereplőjének és országának bevonásával, ideértve a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezetet (BSEC), a Fekete-tenger szennyezés elleni védelmével foglalkozó bizottságot, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot és az Európai Beruházási Bankot; meggyőződése, hogy az EU-t és a BSEC-t összehozó intézményi párbeszéd előrelépést jelenthetne a valódi régiós partnerség kialakítása felé; megjegyzi ugyanakkor, hogy úgy tűnik, a BSEC jelenleg strukturális nehézségekkel néz szembe, ezenkívül fiatalításra és reformra van szüksége ahhoz, hogy hatékony regionális partnerré válhasson;

| 14. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a régión belüli feszültségek kedvezőtlen hatást gyakoroltak a Fekete-tengeri Fórum a Párbeszédért és a Partnerségért szervezetre, és ezért az mindeddig nem jött létre; úgy ítéli meg, hogy egy ilyen fórum jelentős szerepet játszhat az ötletek kigondolásában és a regionális szereplők közötti párbeszéd előmozdításában; |
| --- | --- |

14.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a régión belüli feszültségek kedvezőtlen hatást gyakoroltak a Fekete-tengeri Fórum a Párbeszédért és a Partnerségért szervezetre, és ezért az mindeddig nem jött létre; úgy ítéli meg, hogy egy ilyen fórum jelentős szerepet játszhat az ötletek kigondolásában és a regionális szereplők közötti párbeszéd előmozdításában;

| 15. | úgy véli, hogy a fekete-tengeri stratégiát a regionális együttműködés valamennyi szintjén fejleszteni kell; üdvözli az EU és a Fekete-tenger országai között kialakított parlamenti együttműködést; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a fekete-tengeri stratégiát a regionális együttműködés valamennyi szintjén fejleszteni kell; üdvözli az EU és a Fekete-tenger országai között kialakított parlamenti együttműködést;

| 16. | elismeri, hogy a regionális és helyi hatóságok és érintettek fontos szerepet töltenek be a stratégia megtervezésében és végrehajtásában, mivel a területtel és az ott élőkkel szoros kapcsolatban állnak; ezért kéri szükségleteik felmérését és a stratégiába való teljes körű bevonásukat; |
| --- | --- |

16.

elismeri, hogy a regionális és helyi hatóságok és érintettek fontos szerepet töltenek be a stratégia megtervezésében és végrehajtásában, mivel a területtel és az ott élőkkel szoros kapcsolatban állnak; ezért kéri szükségleteik felmérését és a stratégiába való teljes körű bevonásukat;

| 17. | üdvözli a fekete-tengeri civil társadalmi fórum létrehozását, és ösztönzi a helyi hatóságok, a civil társadalom és az üzleti szereplők közötti megerősített együttműködést; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa fokozottan a civil társadalmat, beleértve a civil társadalmi szervezetek hálózatait is; hangsúlyozza a nem kormányzati ágazat szerepét a fekete-tengeri stratégiához kapcsolódó tevékenységek hatékony végrehajtásának és a bizalomépítő intézkedések sikerének biztosításában; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a fekete-tengeri civil társadalmi fórum létrehozását, és ösztönzi a helyi hatóságok, a civil társadalom és az üzleti szereplők közötti megerősített együttműködést; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa fokozottan a civil társadalmat, beleértve a civil társadalmi szervezetek hálózatait is; hangsúlyozza a nem kormányzati ágazat szerepét a fekete-tengeri stratégiához kapcsolódó tevékenységek hatékony végrehajtásának és a bizalomépítő intézkedések sikerének biztosításában;

| 18. | hangsúlyozza a fekete-tengeri szinergia és a keleti partnerség egymást kiegészítő természetét, és felhívja a Bizottságot, hogy használja fel kedvezően a két kezdeményezés eltérő megközelítéseit, valamint hogy minden szinten tisztázza, miként lehet kihasználni e jelentős mértékű egymást kiegészítő jelleget; felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét annak biztosítására, hogy az EKSZ hatékonyan összehangolja az EU által a tágabb fekete-tengeri térségben alkalmazott különféle kezdeményezéseket és eszközöket; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a fekete-tengeri szinergia és a keleti partnerség egymást kiegészítő természetét, és felhívja a Bizottságot, hogy használja fel kedvezően a két kezdeményezés eltérő megközelítéseit, valamint hogy minden szinten tisztázza, miként lehet kihasználni e jelentős mértékű egymást kiegészítő jelleget; felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét annak biztosítására, hogy az EKSZ hatékonyan összehangolja az EU által a tágabb fekete-tengeri térségben alkalmazott különféle kezdeményezéseket és eszközöket;

| 19. | üdvözli a Duna-régióra vonatkozó uniós stratégia kidolgozását, amely ez év végére készül el, és kéri annak jóváhagyását és végrehajtásának 2011 első felében történő megkezdését; hangsúlyozza, hogy a Duna régióra vonatkozó uniós stratégiát ki kell terjeszteni a Fekete-tenger térsége felé; rámutat arra, hogy a Duna-régió fenntartható fejlődése tovább erősíti a fekete-tengeri térség geostratégiai jelentőségét; ennek következtében a régiók eltérő jellegének és a két stratégia eltérő földrajzi fókuszának elismerése mellett úgy véli, hogy azoknak egymást ki kell egészíteniük és egymást kölcsönösen erősíteniük kell; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a Duna-régióra vonatkozó uniós stratégia kidolgozását, amely ez év végére készül el, és kéri annak jóváhagyását és végrehajtásának 2011 első felében történő megkezdését; hangsúlyozza, hogy a Duna régióra vonatkozó uniós stratégiát ki kell terjeszteni a Fekete-tenger térsége felé; rámutat arra, hogy a Duna-régió fenntartható fejlődése tovább erősíti a fekete-tengeri térség geostratégiai jelentőségét; ennek következtében a régiók eltérő jellegének és a két stratégia eltérő földrajzi fókuszának elismerése mellett úgy véli, hogy azoknak egymást ki kell egészíteniük és egymást kölcsönösen erősíteniük kell;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a fekete-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia keretében az EU és a tagállamok által kitűzött fő célnak a béke, a demokrácia, a jólét és a stabilitás térsége megteremtésének kell lennie, mely az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásán alapul, valamint szavatolja az EU energiabiztonságát; úgy véli, hogy a felelősségteljes kormányzásnak, a jogállamiságnak, az emberi jogok tiszteletben tartása előmozdításának, a migráció kezelésének, az energiának, a közlekedésnek, a környezetvédelemnek, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődésnek kiemelt intézkedési területet kell képeznie; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a fekete-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia keretében az EU és a tagállamok által kitűzött fő célnak a béke, a demokrácia, a jólét és a stabilitás térsége megteremtésének kell lennie, mely az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásán alapul, valamint szavatolja az EU energiabiztonságát; úgy véli, hogy a felelősségteljes kormányzásnak, a jogállamiságnak, az emberi jogok tiszteletben tartása előmozdításának, a migráció kezelésének, az energiának, a közlekedésnek, a környezetvédelemnek, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődésnek kiemelt intézkedési területet kell képeznie;

Biztonság és felelősségteljes kormányzás

| 21. | emlékeztet arra, hogy a fekete-tengeri térségnek aktív politikákra és tartós megoldásokra van szüksége, hogy szembe tudjon nézni az olyan komoly regionális és transznacionális kihívásokkal, mint például az elhúzódó konfliktusok, a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosság, a kétoldalú viták, a lezárt határok, a militarizálódáshoz és a fegyverek elterjedéséhez vezető stratégiai rivalizálás, a gyenge intézmények és kormányzás, a demokratikus rend romlása, a határokon átnyúló bűnözés és illegális kereskedelem, a határigazgatás és a határátlépések kezelése, valamint a megromlott tengerbiztonság; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy a fekete-tengeri térségnek aktív politikákra és tartós megoldásokra van szüksége, hogy szembe tudjon nézni az olyan komoly regionális és transznacionális kihívásokkal, mint például az elhúzódó konfliktusok, a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosság, a kétoldalú viták, a lezárt határok, a militarizálódáshoz és a fegyverek elterjedéséhez vezető stratégiai rivalizálás, a gyenge intézmények és kormányzás, a demokratikus rend romlása, a határokon átnyúló bűnözés és illegális kereskedelem, a határigazgatás és a határátlépések kezelése, valamint a megromlott tengerbiztonság;

| 22. | hangsúlyozza a fekete-tengeri országok közötti, és a környező országokkal való jószomszédi viszony létrehozásának, ösztönzésének és fejlesztésének fontosságát, mint a sikeres együttműködés előfeltételét, és elfogadhatatlannak tartja, hogy a térségnek még mindig a szomszédok közötti zárt határok problémájával kell szembenéznie; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a fekete-tengeri országok közötti, és a környező országokkal való jószomszédi viszony létrehozásának, ösztönzésének és fejlesztésének fontosságát, mint a sikeres együttműködés előfeltételét, és elfogadhatatlannak tartja, hogy a térségnek még mindig a szomszédok közötti zárt határok problémájával kell szembenéznie;

| 23. | úgy véli, hogy az EU aktívabb szerepet tud vállalni, és aktívabb szerepet is kell vállalnia a fekete-tengeri biztonsági környezet alakításában; felszólít az EU fokozottabb részvételére a regionális stratégiai párbeszédben és a stratégiai partnerekkel való együttműködésre biztonsági kérdésekben, valamint a konfliktusok megelőzésében és rendezésében, a nemzetközi joggal összhangban; hangsúlyozza, hogy az EU fekete-tengeri stratégiájának teljes kibontakozása kapcsolódik a megoldatlan konfliktusok békés rendezésének kézzel fogható előrelépéséhez is; ezért kéri, hogy az EU vállaljon közvetlenebb kötelezettséget és vezető szerepet a tárgyalásokban és a béketeremtő folyamatokban, ösztönözzön bizalomerősítő intézkedéseket és támogatási programokat a tartós és átfogó megegyezés alapjainak megteremtése, valamint a konfliktusok helyi lakosságot érintő következményeinek enyhítése érdekében; dicséri az európai uniós határsegély misszió (EUHM) és az EU megfigyelő misszió (EUMM) munkáját; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az EU aktívabb szerepet tud vállalni, és aktívabb szerepet is kell vállalnia a fekete-tengeri biztonsági környezet alakításában; felszólít az EU fokozottabb részvételére a regionális stratégiai párbeszédben és a stratégiai partnerekkel való együttműködésre biztonsági kérdésekben, valamint a konfliktusok megelőzésében és rendezésében, a nemzetközi joggal összhangban; hangsúlyozza, hogy az EU fekete-tengeri stratégiájának teljes kibontakozása kapcsolódik a megoldatlan konfliktusok békés rendezésének kézzel fogható előrelépéséhez is; ezért kéri, hogy az EU vállaljon közvetlenebb kötelezettséget és vezető szerepet a tárgyalásokban és a béketeremtő folyamatokban, ösztönözzön bizalomerősítő intézkedéseket és támogatási programokat a tartós és átfogó megegyezés alapjainak megteremtése, valamint a konfliktusok helyi lakosságot érintő következményeinek enyhítése érdekében; dicséri az európai uniós határsegély misszió (EUHM) és az EU megfigyelő misszió (EUMM) munkáját;

| 24. | felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, fokozottan hasson arra, hogy Oroszország teljesítse a hatpontos Sárközy-tervet, melynek célja a grúziai konfliktus stabilizálása és megoldása; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, fokozottan hasson arra, hogy Oroszország teljesítse a hatpontos Sárközy-tervet, melynek célja a grúziai konfliktus stabilizálása és megoldása;

| 25. | rámutat az ellenőrzési rendszerek megerősítésének szükségességére, és felszólítja az EU-t egy korai előrejelző rendszer kifejlesztésére, amely konfliktusmegelőző és bizalomépítő eszközként működne a fekete-tengeri térségben, a destabilizáció és a konfliktusok továbbterjedésének elkerülése érdekében; javasolja, hogy inkább konkrét esetekre összpontosítsanak, semmint általános aggodalom kifejezésére; kéri olyan bizalomerősítő intézkedések megfontolását, mint a fegyvereladások és a haditengerészeti műveletek nyilvánosságra hozatala; aggodalmának ad hangot a kikötői megállapodás Oroszország krími fekete-tengeri flottájára való kiterjesztése, és ennek a régió stabilitását érintő várható hatása miatt; |
| --- | --- |

25.

rámutat az ellenőrzési rendszerek megerősítésének szükségességére, és felszólítja az EU-t egy korai előrejelző rendszer kifejlesztésére, amely konfliktusmegelőző és bizalomépítő eszközként működne a fekete-tengeri térségben, a destabilizáció és a konfliktusok továbbterjedésének elkerülése érdekében; javasolja, hogy inkább konkrét esetekre összpontosítsanak, semmint általános aggodalom kifejezésére; kéri olyan bizalomerősítő intézkedések megfontolását, mint a fegyvereladások és a haditengerészeti műveletek nyilvánosságra hozatala; aggodalmának ad hangot a kikötői megállapodás Oroszország krími fekete-tengeri flottájára való kiterjesztése, és ennek a régió stabilitását érintő várható hatása miatt;

| 26. | felhívja az EU-t, hogy tegyen lépéseket a fegyverek elterjedésének kezelésére szolgáló regionális jogi keret és mechanizmusok kialakítása érdekében a fekete-tengeri térségben; |
| --- | --- |

26.

felhívja az EU-t, hogy tegyen lépéseket a fegyverek elterjedésének kezelésére szolgáló regionális jogi keret és mechanizmusok kialakítása érdekében a fekete-tengeri térségben;

| 27. | kéri a határokon átnyúló bűnözés és illegális kereskedelem, különösen a kábítószer- és emberkereskedelem, valamint az illegális bevándorlás problémájának orvoslását a fekete-tengeri stratégia keretében, valamint az együttműködés további erősítését a határigazgatásban és a határátlépések kezelésében; |
| --- | --- |

27.

kéri a határokon átnyúló bűnözés és illegális kereskedelem, különösen a kábítószer- és emberkereskedelem, valamint az illegális bevándorlás problémájának orvoslását a fekete-tengeri stratégia keretében, valamint az együttműködés további erősítését a határigazgatásban és a határátlépések kezelésében;

| 28. | hangsúlyozza a fekete-tengeri térségből és oda irányuló migráció jobb kezelésének szükségességét a bevándorlók politikai, gazdasági és társadalmi integrációjának megerősítése révén, az EU migrációval kapcsolatos általános megközelítésének elvei alapján; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a fekete-tengeri térségből és oda irányuló migráció jobb kezelésének szükségességét a bevándorlók politikai, gazdasági és társadalmi integrációjának megerősítése révén, az EU migrációval kapcsolatos általános megközelítésének elvei alapján;

| 29. | megjegyzi, hogy az utóbbi években megnőtt az emberéletet követelő és környezeti károkat okozó tengeri balesetek száma, valamint hogy a part menti államok nem képesek sikeres és koordinált mentési műveletek biztosítására; e tekintetben felszólítja az EU-t, hogy használja az integrált tengerpolitikát a fekete-tengeri régióban a keresési-mentési és baleset-megelőzési tevékenységek koordinálására; felszólít egy fekete-tengeri megfigyelési stratégia kialakítására; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy az utóbbi években megnőtt az emberéletet követelő és környezeti károkat okozó tengeri balesetek száma, valamint hogy a part menti államok nem képesek sikeres és koordinált mentési műveletek biztosítására; e tekintetben felszólítja az EU-t, hogy használja az integrált tengerpolitikát a fekete-tengeri régióban a keresési-mentési és baleset-megelőzési tevékenységek koordinálására; felszólít egy fekete-tengeri megfigyelési stratégia kialakítására;

| 30. | úgy véli, hogy a fekete-tengeri térségre vonatkozó biztonsági stratégiának célkitűzésként egyúttal magában kell foglalnia a kormányzás, a demokratikus rend, az emberi jogok tiszteletben tartása és az állami kapacitások javítását; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy általánosan érvényesítse az intézményfejlesztésre és a demokratikus kormányzásra irányuló kezdeményezéseket, amelyek elengedhetetlenek minden sikeresen fejlődni kívánó állam számára; hangsúlyozza, hogy a térségben található volt szovjet államok kormányzásának, jogállamiságának és állami struktúráinak javítása önmagában biztonsági stratégiát jelent, hiszen az államok teljes vagy részleges összeomlása és a politikai stagnálás a külső beavatkozás és az országhatárokon átnyúló fenyegetések feltételeit teremtik meg; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a fekete-tengeri térségre vonatkozó biztonsági stratégiának célkitűzésként egyúttal magában kell foglalnia a kormányzás, a demokratikus rend, az emberi jogok tiszteletben tartása és az állami kapacitások javítását; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy általánosan érvényesítse az intézményfejlesztésre és a demokratikus kormányzásra irányuló kezdeményezéseket, amelyek elengedhetetlenek minden sikeresen fejlődni kívánó állam számára; hangsúlyozza, hogy a térségben található volt szovjet államok kormányzásának, jogállamiságának és állami struktúráinak javítása önmagában biztonsági stratégiát jelent, hiszen az államok teljes vagy részleges összeomlása és a politikai stagnálás a külső beavatkozás és az országhatárokon átnyúló fenyegetések feltételeit teremtik meg;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a fekete-tengeri térségre érvényes uniós stratégiában fontos szerepet kell kapnia az emberi jogok védelmének és a demokrácia erősítésének az egész térségben, többek között a nem kormányzati szervezetek és az emberi jogvédők közötti sikeres együttműködés támogatásával; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a fekete-tengeri térségre érvényes uniós stratégiában fontos szerepet kell kapnia az emberi jogok védelmének és a demokrácia erősítésének az egész térségben, többek között a nem kormányzati szervezetek és az emberi jogvédők közötti sikeres együttműködés támogatásával;

| 32. | megjegyzi, hogy az EU egyik legfontosabb feladatának tekinti az emberi jogok és a demokrácia iránti tisztelet megerősítését világszerte; rámutat arra, hogy az emberi jogok megsértése mindennapos esemény a megszállt Dél-Oszétiában és Abháziában; ezért felszólítja az EU-t, és különösen az EKSZ-t, hogy hatékonyan és késedelem nélkül válaszoljanak az emberi jogok megsértésére a fekete-tengeri térségben; |
| --- | --- |

32.

megjegyzi, hogy az EU egyik legfontosabb feladatának tekinti az emberi jogok és a demokrácia iránti tisztelet megerősítését világszerte; rámutat arra, hogy az emberi jogok megsértése mindennapos esemény a megszállt Dél-Oszétiában és Abháziában; ezért felszólítja az EU-t, és különösen az EKSZ-t, hogy hatékonyan és késedelem nélkül válaszoljanak az emberi jogok megsértésére a fekete-tengeri térségben;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az EBESZ milyen fontos szerepet játszik a térségben, és hogy milyen fontosnak tekinti az EU együttműködését az EBESZ-szel az intézményfejlesztés, a jogállamiság, a választási megfigyelés, a tömegtájékoztatás szabadsága, valamint a demokrácia és az emberi jogok területén; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az EBESZ milyen fontos szerepet játszik a térségben, és hogy milyen fontosnak tekinti az EU együttműködését az EBESZ-szel az intézményfejlesztés, a jogállamiság, a választási megfigyelés, a tömegtájékoztatás szabadsága, valamint a demokrácia és az emberi jogok területén;

Energia, közlekedés és környezetvédelem

| 34. | egyfelől úgy véli, hogy a fekete-tengeri térség stratégiai jelentőséggel bír az EU energiabiztonsága, valamint az Unió energiaellátásának diverzifikálása tekintetében, és ezzel kapcsolatban ismételten hangsúlyozza a Fekete-tenger térségére érvényes egységes stratégia sürgető fontosságát; másfelől úgy véli, hogy az energia, a közlekedés és a környezetvédelem terén folytatott együttműködés kulcsfontosságú a térség harmonikus és fenntartható fejlődéséhez; üdvözli a környezetvédelmi partnerség létrejöttét, ugyanakkor izgatottan várja a közlekedéssel és az energiával foglalkozó másik két partnerség elindítását is; felszólít ezek gyors és hatékony végrehajtására; azon a véleményen van, hogy egy közös jogi keret kidolgozása regionális szinten igen előnyös lenne a hatékonyabb együttműködés és a szinergiák szempontjából ezen kérdésekben; úgy véli, hogy a szakmai és intézményi hálózatok létrehozása és támogatása erősíthetné az együttműködő és hatékony döntéshozatalra való képességet; |
| --- | --- |

34.

egyfelől úgy véli, hogy a fekete-tengeri térség stratégiai jelentőséggel bír az EU energiabiztonsága, valamint az Unió energiaellátásának diverzifikálása tekintetében, és ezzel kapcsolatban ismételten hangsúlyozza a Fekete-tenger térségére érvényes egységes stratégia sürgető fontosságát; másfelől úgy véli, hogy az energia, a közlekedés és a környezetvédelem terén folytatott együttműködés kulcsfontosságú a térség harmonikus és fenntartható fejlődéséhez; üdvözli a környezetvédelmi partnerség létrejöttét, ugyanakkor izgatottan várja a közlekedéssel és az energiával foglalkozó másik két partnerség elindítását is; felszólít ezek gyors és hatékony végrehajtására; azon a véleményen van, hogy egy közös jogi keret kidolgozása regionális szinten igen előnyös lenne a hatékonyabb együttműködés és a szinergiák szempontjából ezen kérdésekben; úgy véli, hogy a szakmai és intézményi hálózatok létrehozása és támogatása erősíthetné az együttműködő és hatékony döntéshozatalra való képességet;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a fekete-tengeri régióban meg kell erősíteni a multilaterális energiaügyi együttműködést, amelynek fő elveit a WTO és az Energia Charta Egyezmény biztosítja; támogatja az EU energiaügyi és környezetvédelmi jogszabályain alapuló, teljes körű piaci és szabályozási integrációt, és ösztönzi a tágan értelmezett fekete-tengeri régió országainak részvételét az Energiaközösséget létrehozó szerződésben, továbbá az EU, az EBB és az EBRD által a fekete-tengeri régió infrastruktúrájának korszerűsítéséhez nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a fekete-tengeri régióban meg kell erősíteni a multilaterális energiaügyi együttműködést, amelynek fő elveit a WTO és az Energia Charta Egyezmény biztosítja; támogatja az EU energiaügyi és környezetvédelmi jogszabályain alapuló, teljes körű piaci és szabályozási integrációt, és ösztönzi a tágan értelmezett fekete-tengeri régió országainak részvételét az Energiaközösséget létrehozó szerződésben, továbbá az EU, az EBB és az EBRD által a fekete-tengeri régió infrastruktúrájának korszerűsítéséhez nyújtott támogatást;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak közös megközelítéssel kell rendelkezniük a fekete-tengeri régióra vonatkozóan abból a célból, hogy az EU szomszédságában megvalósuljon az EU hosszú távú célja az ellátási biztonság és stabilitás tekintetében; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak közös megközelítéssel kell rendelkezniük a fekete-tengeri régióra vonatkozóan abból a célból, hogy az EU szomszédságában megvalósuljon az EU hosszú távú célja az ellátási biztonság és stabilitás tekintetében;

| 37. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság részéről erőteljesebb fellépés szükséges a gázellátás diverzifikálását célzó intézkedések érdekében, valamint az átlátható, versenyképes és szabályokon alapuló földgázpiac előmozdítása érdekében közös szabályozási keretre van szükség; ugyanakkor felszólítja az EU-t, hogy aktívan fejlessze a fekete-tengeri térség államaival az együttműködést, és jobb lehetőségeket kínáljon a számukra az EU-nak fontos energiaprojektek támogatására; üdvözli ezzel kapcsolatban a Moldovai Köztársaság és Ukrajna Energiaközösséghez való csatlakozását; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság részéről erőteljesebb fellépés szükséges a gázellátás diverzifikálását célzó intézkedések érdekében, valamint az átlátható, versenyképes és szabályokon alapuló földgázpiac előmozdítása érdekében közös szabályozási keretre van szükség; ugyanakkor felszólítja az EU-t, hogy aktívan fejlessze a fekete-tengeri térség államaival az együttműködést, és jobb lehetőségeket kínáljon a számukra az EU-nak fontos energiaprojektek támogatására; üdvözli ezzel kapcsolatban a Moldovai Köztársaság és Ukrajna Energiaközösséghez való csatlakozását;

| 38. | hangsúlyozza, hogy sürgősen létre kell hozni az Euronest Parlamenti Közgyűlést, amely hozzájárul majd a keleti partnerség céljainak eléréséhez, és ekképpen pozitív hatást fejt ki az energiabiztonsággal kapcsolatos ügyekre; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy sürgősen létre kell hozni az Euronest Parlamenti Közgyűlést, amely hozzájárul majd a keleti partnerség céljainak eléréséhez, és ekképpen pozitív hatást fejt ki az energiabiztonsággal kapcsolatos ügyekre;

| 39. | emlékeztet arra, hogy az EU célja az ellátási útvonalak és források diverzifikálása, valamint egy közös uniós energiapolitika megfogalmazása; ismételten hangsúlyozza a Déli Gázfolyosó projektek fontosságát, különösen az Európa energiabiztonsága szempontjából alapvető jelentőséggel bíró, az EU számára prioritást élvező, stratégiai Nabucco projekt jelentőségét és gyors megvalósításának fontosságát; tudomásul veszi a Déli Áramlat projektet; hangsúlyozza továbbá az AGRI projekt formájában Európába irányuló cseppfolyósföldgáz-szállítás (LNG) és a cseppfolyósföldgáz-terminálok fejlesztésének fontosságát a fekete-tengeri kikötőkben, valamint a Konstanz–Trieszt páneurópai kőolajvezeték jelentőségét; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy az EU célja az ellátási útvonalak és források diverzifikálása, valamint egy közös uniós energiapolitika megfogalmazása; ismételten hangsúlyozza a Déli Gázfolyosó projektek fontosságát, különösen az Európa energiabiztonsága szempontjából alapvető jelentőséggel bíró, az EU számára prioritást élvező, stratégiai Nabucco projekt jelentőségét és gyors megvalósításának fontosságát; tudomásul veszi a Déli Áramlat projektet; hangsúlyozza továbbá az AGRI projekt formájában Európába irányuló cseppfolyósföldgáz-szállítás (LNG) és a cseppfolyósföldgáz-terminálok fejlesztésének fontosságát a fekete-tengeri kikötőkben, valamint a Konstanz–Trieszt páneurópai kőolajvezeték jelentőségét;

| 40. | sürgeti a Bizottságot, hogy a Nabucco gázvezeték lehetséges szállító országaival 2011 végéig kössön megállapodást; |
| --- | --- |

40.

sürgeti a Bizottságot, hogy a Nabucco gázvezeték lehetséges szállító országaival 2011 végéig kössön megállapodást;

| 41. | úgy véli, hogy az energetikai infrastruktúracsomagnak, amelyet hamarosan beterjeszt a Bizottság, nagy hangsúlyt kell fektetnie a fekete-tengeri régióban megvalósításra javasolt projektekre; felhívja a figyelmet arra, hogy a régióban található államokon keresztül vezető tranzitútvonalak jelentősen javíthatják az EU ellátásának biztonságát; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy az energetikai infrastruktúracsomagnak, amelyet hamarosan beterjeszt a Bizottság, nagy hangsúlyt kell fektetnie a fekete-tengeri régióban megvalósításra javasolt projektekre; felhívja a figyelmet arra, hogy a régióban található államokon keresztül vezető tranzitútvonalak jelentősen javíthatják az EU ellátásának biztonságát;

| 42. | hangsúlyozza a fekete-tengeri régió megújuló energiaforrásaiban rejlő potenciált, amely világszinten nagymértékben hozzájárulhatna az energia szempontjából biztos jövőhöz és a fenntartható gazdasági növekedéshez, továbbá felhívja a Bizottságot és a Fekete-tenger menti országokat, hogy e potenciált aknázzák ki; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza a fekete-tengeri régió megújuló energiaforrásaiban rejlő potenciált, amely világszinten nagymértékben hozzájárulhatna az energia szempontjából biztos jövőhöz és a fenntartható gazdasági növekedéshez, továbbá felhívja a Bizottságot és a Fekete-tenger menti országokat, hogy e potenciált aknázzák ki;

| 43. | kéri, hogy az EU és a fekete-tengeri régió közötti partnerség terjedjen ki a tudás és a technológia átadására a megújuló energiák, az energiahatékonyság és a hálózattervezés technikai támogatásának területén, továbbá rámutat arra, hogy az energiamegtakarítás az ellátási biztonság növelésének kulcsfontosságú eleme, támogatja az alternatív energiaforrásokkal, különösen pedig a megújuló energiával, az energiahatékonysággal és az energiamegtakarítással kapcsolatos kutatást, amely területek mind lényegesek az éghajlatváltozásból eredő kihívások kezelése és az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentésére irányuló globális erőfeszítésekhez való hozzájárulás szempontjából; |
| --- | --- |

43.

kéri, hogy az EU és a fekete-tengeri régió közötti partnerség terjedjen ki a tudás és a technológia átadására a megújuló energiák, az energiahatékonyság és a hálózattervezés technikai támogatásának területén, továbbá rámutat arra, hogy az energiamegtakarítás az ellátási biztonság növelésének kulcsfontosságú eleme, támogatja az alternatív energiaforrásokkal, különösen pedig a megújuló energiával, az energiahatékonysággal és az energiamegtakarítással kapcsolatos kutatást, amely területek mind lényegesek az éghajlatváltozásból eredő kihívások kezelése és az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentésére irányuló globális erőfeszítésekhez való hozzájárulás szempontjából;

| 44. | támogatja a TRACECA és az INOGATE program alá tartozó kezdeményezések további fejlesztését; felszólítja az EU-t, hogy még inkább fokozza a térségben zajló infrastrukturális projektekhez nyújtott támogatását, közvetlenül, valamint más közreműködők és befektetők koordinálása révén; |
| --- | --- |

44.

támogatja a TRACECA és az INOGATE program alá tartozó kezdeményezések további fejlesztését; felszólítja az EU-t, hogy még inkább fokozza a térségben zajló infrastrukturális projektekhez nyújtott támogatását, közvetlenül, valamint más közreműködők és befektetők koordinálása révén;

| 45. | úgy véli, hogy a szénhidrogének nemzetközi kereskedelme és régión belüli szállítása szempontjából alapvetően fontos az EU fekete-tengeri és a Duna tengeri torkolatánál található kikötőinek fejlesztése, ideértve az olaj- és földgázterminálokat és az intermodális szállítási infrastruktúrákat is; szükségesnek tartja a fekete-tengeri térség infrastruktúrájának korszerűsítését és az európai közlekedési folyosókkal való kapcsolatok biztosítását; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló 1692/96/EK határozat módosításáról szóló, 2004. április 29-i 884/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat II. mellékletében foglalt, a 7., 18., 21. és 22. tengely mentén végzett kiemelt fontosságú transzeurópai közlekedési projektek megvalósítását és a Bizottság Tanácshoz és Európai Parlamenthez intézett, „A fő transzeurópai közlekedési tengelyek kiterjesztése a szomszédos országokra – Közlekedéspolitikai iránymutatások Európában és a szomszédos régiókban” című közleményében (COM(2007)0032) meghatározott TRACECA folyosóval, központi tengellyel, délkeleti tengellyel és nemzetközi tengeri útvonalakkal való fokozatos összekapcsolását, valamint a 8. és 9. páneurópai közlekedési folyosó megvalósítását; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a szénhidrogének nemzetközi kereskedelme és régión belüli szállítása szempontjából alapvetően fontos az EU fekete-tengeri és a Duna tengeri torkolatánál található kikötőinek fejlesztése, ideértve az olaj- és földgázterminálokat és az intermodális szállítási infrastruktúrákat is; szükségesnek tartja a fekete-tengeri térség infrastruktúrájának korszerűsítését és az európai közlekedési folyosókkal való kapcsolatok biztosítását; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló 1692/96/EK határozat módosításáról szóló, 2004. április 29-i 884/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat II. mellékletében foglalt, a 7., 18., 21. és 22. tengely mentén végzett kiemelt fontosságú transzeurópai közlekedési projektek megvalósítását és a Bizottság Tanácshoz és Európai Parlamenthez intézett, „A fő transzeurópai közlekedési tengelyek kiterjesztése a szomszédos országokra – Közlekedéspolitikai iránymutatások Európában és a szomszédos régiókban” című közleményében (COM(2007)0032) meghatározott TRACECA folyosóval, központi tengellyel, délkeleti tengellyel és nemzetközi tengeri útvonalakkal való fokozatos összekapcsolását, valamint a 8. és 9. páneurópai közlekedési folyosó megvalósítását;

| 46. | felhívja a Fekete-tenger menti országokat, hogy kössenek egyetértési megállapodást a fekete-tengeri tengeri folyosók fejlesztéséről, és felhívja a Bizottságot, hogy a TEN-T költségvetésén belül – a balti-tengeri, az északi-tengeri és a földközi-tengeri tengeri folyosókéhoz hasonlóan – biztosítson külön költségvetési sort és forrásokat a fekete-tengeri tengeri folyosók számára; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Fekete-tenger menti országokat, hogy kössenek egyetértési megállapodást a fekete-tengeri tengeri folyosók fejlesztéséről, és felhívja a Bizottságot, hogy a TEN-T költségvetésén belül – a balti-tengeri, az északi-tengeri és a földközi-tengeri tengeri folyosókéhoz hasonlóan – biztosítson külön költségvetési sort és forrásokat a fekete-tengeri tengeri folyosók számára;

| 47. | üdvözli az arra irányuló lépéseket, hogy az európai közös légteret a Fekete-tenger országaira is kiterjesszék; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a Moldovai Köztársasággal a légi közlekedési ágazat liberalizációjára vonatkozóan megkezdett párbeszédet, és mielőbb kezdje meg a tárgyalásokat Moldovának az európai közös légtérhez való csatlakozásáról; |
| --- | --- |

47.

üdvözli az arra irányuló lépéseket, hogy az európai közös légteret a Fekete-tenger országaira is kiterjesszék; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a Moldovai Köztársasággal a légi közlekedési ágazat liberalizációjára vonatkozóan megkezdett párbeszédet, és mielőbb kezdje meg a tárgyalásokat Moldovának az európai közös légtérhez való csatlakozásáról;

| 48. | hangsúlyozza a Fekete-tenger mint természeti erőforrás fontosságát, és komoly aggodalmának ad hangot a térség környezeti helyzete kapcsán, és hangsúlyozza a gazdasági fejlődés és a környezetvédelem között megteremtendő egyensúly szükségességét, és hogy e kihívásnak csak közös hozzáállással tudunk megfelelni, következésképpen a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményt teljes körűen végre kell hajtani; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a Fekete-tenger mint természeti erőforrás fontosságát, és komoly aggodalmának ad hangot a térség környezeti helyzete kapcsán, és hangsúlyozza a gazdasági fejlődés és a környezetvédelem között megteremtendő egyensúly szükségességét, és hogy e kihívásnak csak közös hozzáállással tudunk megfelelni, következésképpen a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményt teljes körűen végre kell hajtani;

| 49. | felszólítja a Bizottságot, hogy az infrastrukturális projektek finanszírozásakor rangsorolja az energiahatékonyság, a környezetvédelem és az éghajlatváltozás követelményeinek fontosságát, aminek pozitív környezeti vizsgálaton kell alapulnia; emlékeztet az éghajlatváltozás hatásaiból adódóan a fekete-tengeri térséget érintő kihívásokra, és ezért fokozottabb együttműködést sürget a Fekete-tenger menti országok között, különösen a vészhelyzetek megelőzése terén; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a Bizottságot, hogy az infrastrukturális projektek finanszírozásakor rangsorolja az energiahatékonyság, a környezetvédelem és az éghajlatváltozás követelményeinek fontosságát, aminek pozitív környezeti vizsgálaton kell alapulnia; emlékeztet az éghajlatváltozás hatásaiból adódóan a fekete-tengeri térséget érintő kihívásokra, és ezért fokozottabb együttműködést sürget a Fekete-tenger menti országok között, különösen a vészhelyzetek megelőzése terén;

| 50. | felszólítja az EU-t, hogy vonja be a fekete-tengeri térséget integrált tengerpolitikájába, különösen a közös halászati politikába, más európai medencékkel egyenrangú szerepben; az Uniónak minden szükséges diplomáciai erőfeszítést meg kell tennie, hogy az EU-n kívüli fekete-tengeri államokat rábírja arra, hogy a lehető legszorosabban kövessék a közös halászati politikák elveit; hangsúlyozza a fekete-tengeri, közös állományok kezelésével megbízott önálló szerv létrehozásának, valamint a többéves gazdálkodási tervek alkalmazásának fontosságát; |
| --- | --- |

50.

felszólítja az EU-t, hogy vonja be a fekete-tengeri térséget integrált tengerpolitikájába, különösen a közös halászati politikába, más európai medencékkel egyenrangú szerepben; az Uniónak minden szükséges diplomáciai erőfeszítést meg kell tennie, hogy az EU-n kívüli fekete-tengeri államokat rábírja arra, hogy a lehető legszorosabban kövessék a közös halászati politikák elveit; hangsúlyozza a fekete-tengeri, közös állományok kezelésével megbízott önálló szerv létrehozásának, valamint a többéves gazdálkodási tervek alkalmazásának fontosságát;

Gazdasági, társadalmi és emberi fejlődés

| 51. | úgy véli, hogy ösztönözni kell a térség egészének gazdasági, társadalmi és emberi fejlődését; különös fontosságot tulajdonít a térségben az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának; rámutat, hogy a térség olyan különleges természeti forrásokkal rendelkezik, amelyek ösztönözhetik a gyors gazdasági növekedést; hangsúlyozza, hogy ezen erőforrások megfelelő kezelése létfontosságú e fejlődés megkönnyítéséhez; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy ösztönözni kell a térség egészének gazdasági, társadalmi és emberi fejlődését; különös fontosságot tulajdonít a térségben az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának; rámutat, hogy a térség olyan különleges természeti forrásokkal rendelkezik, amelyek ösztönözhetik a gyors gazdasági növekedést; hangsúlyozza, hogy ezen erőforrások megfelelő kezelése létfontosságú e fejlődés megkönnyítéséhez;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelem további liberalizálása és a térségen belüli kereskedelem intenzívebbé tétele alapvető fontosságú a térség gazdasági fejlődése szempontjából; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a helyi lakosság és a régió kereskedelmi partnerei a fekete-tengeri térségben egy gazdasági lehetőségeket és jólétet biztosító területet hozzanak létre; kiemeli a csalás és a korrupció elleni küzdelem szükségességét ahhoz, hogy a térség vonzóbbá váljon a befektetők számára; hangsúlyozza az együttműködés fontosságát a turizmus, valamint a kikötők és tengerparti területek fejlesztése területén; támogatja az EU integrált tengerpolitikáját, amely a tengeri térségek társadalmi-gazdasági fejlődésére irányul, de sajnálatosnak tartja, hogy annak fekete-tengeri dimenziója kevéssé fejlett; üdvözli az oktatási, kutatási és technológiai együttműködés térségében elért eredményeket; ismételten helyesli a társadalmi fejlődés és egy erős civil társadalom támogatásának célját; hangsúlyozza, hogy az EU-nak folytatnia kell a térség országaival a vízumkönnyítéssel kapcsolatos párbeszédét; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelem további liberalizálása és a térségen belüli kereskedelem intenzívebbé tétele alapvető fontosságú a térség gazdasági fejlődése szempontjából; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a helyi lakosság és a régió kereskedelmi partnerei a fekete-tengeri térségben egy gazdasági lehetőségeket és jólétet biztosító területet hozzanak létre; kiemeli a csalás és a korrupció elleni küzdelem szükségességét ahhoz, hogy a térség vonzóbbá váljon a befektetők számára; hangsúlyozza az együttműködés fontosságát a turizmus, valamint a kikötők és tengerparti területek fejlesztése területén; támogatja az EU integrált tengerpolitikáját, amely a tengeri térségek társadalmi-gazdasági fejlődésére irányul, de sajnálatosnak tartja, hogy annak fekete-tengeri dimenziója kevéssé fejlett; üdvözli az oktatási, kutatási és technológiai együttműködés térségében elért eredményeket; ismételten helyesli a társadalmi fejlődés és egy erős civil társadalom támogatásának célját; hangsúlyozza, hogy az EU-nak folytatnia kell a térség országaival a vízumkönnyítéssel kapcsolatos párbeszédét;

| 53. | meggyőződése, hogy az EU-nak jelentősebb szerepet kell játszania a fekete-tengeri térségben azáltal, hogy nagyobb lehetőségeket kínál a régióbeli országoknak az EU szakpolitikákkal való szorosabb integrációra; hangsúlyozza, hogy a kereskedelem liberalizálásának lehetőségeit és a WTO elveinek megfelelő szabadkereskedelmi térség létrehozását gondosan és alaposan meg kell vizsgálni és elő kell mozdítani; |
| --- | --- |

53.

meggyőződése, hogy az EU-nak jelentősebb szerepet kell játszania a fekete-tengeri térségben azáltal, hogy nagyobb lehetőségeket kínál a régióbeli országoknak az EU szakpolitikákkal való szorosabb integrációra; hangsúlyozza, hogy a kereskedelem liberalizálásának lehetőségeit és a WTO elveinek megfelelő szabadkereskedelmi térség létrehozását gondosan és alaposan meg kell vizsgálni és elő kell mozdítani;

| 54. | felhívja a figyelmet az EU és Oroszország közötti, hosszú múltra visszatekintő stratégiai partnerségre és a két ország közös érdekeire a kétoldalú kereskedelem és beruházások fokozását, a globális gazdaságban a kereskedelem liberalizációját, továbbá a verseny – többek között a fekete-tengeri régióban való – erősítését és fejlesztését illetően; |
| --- | --- |

54.

felhívja a figyelmet az EU és Oroszország közötti, hosszú múltra visszatekintő stratégiai partnerségre és a két ország közös érdekeire a kétoldalú kereskedelem és beruházások fokozását, a globális gazdaságban a kereskedelem liberalizációját, továbbá a verseny – többek között a fekete-tengeri régióban való – erősítését és fejlesztését illetően;

| 55. | elismeri, hogy a globális pénzügyi válság súlyosan érintette a Fekete-tenger térségét, hirtelen megszakítva az évi átlagos 6 %-os növekedést és a fekete-tengeri országok további gazdasági fejlődéséhez szükséges külföldi tőke beáramlását, valamint igen nagy mértékben megterhelte a régió pénzügyi rendszerét; hangsúlyozza, hogy e probléma megoldásához a pénzügyi és banki szabályozások megerősítésével, a költségvetés hitelességének és átláthatóságának javításával, az adócsalás, az adókikerülés és a korrupció elleni küzdelemmel, a regionális együttműködés fejlesztésével és a BSEC-hez hasonló regionális szervezetek közötti koordináció fokozásával kell hozzálátni; |
| --- | --- |

55.

elismeri, hogy a globális pénzügyi válság súlyosan érintette a Fekete-tenger térségét, hirtelen megszakítva az évi átlagos 6 %-os növekedést és a fekete-tengeri országok további gazdasági fejlődéséhez szükséges külföldi tőke beáramlását, valamint igen nagy mértékben megterhelte a régió pénzügyi rendszerét; hangsúlyozza, hogy e probléma megoldásához a pénzügyi és banki szabályozások megerősítésével, a költségvetés hitelességének és átláthatóságának javításával, az adócsalás, az adókikerülés és a korrupció elleni küzdelemmel, a regionális együttműködés fejlesztésével és a BSEC-hez hasonló regionális szervezetek közötti koordináció fokozásával kell hozzálátni;

| 56. | a stratégiával összefüggésben támogatja egy integrált megközelítés megalkotását és az EU kohéziós és szomszédságpolitikája területén bevált kidolgozott elvek alkalmazását, amelyek hozzájárulhatnak ahhoz, hogy tényleges eredmények szülessenek, és egyszersmind megkönnyíthetik az elmaradott régiók kapacitásépítési folyamatát; úgy véli különösen, hogy fokozni kell a régiók közötti határokon átnyúló együttműködést a közös problémák összehangolt fellépés általi kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy ez európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC) megfelelő együttműködési keretet nyújt a strukturált, többszintű irányítás számára; felhívja a Bizottságot, hogy kutassa fel a határokon átnyúló együttműködést az Unió külső határain elősegítő különböző európai eszközök jobb összehangolásának módozatait; |
| --- | --- |

56.

a stratégiával összefüggésben támogatja egy integrált megközelítés megalkotását és az EU kohéziós és szomszédságpolitikája területén bevált kidolgozott elvek alkalmazását, amelyek hozzájárulhatnak ahhoz, hogy tényleges eredmények szülessenek, és egyszersmind megkönnyíthetik az elmaradott régiók kapacitásépítési folyamatát; úgy véli különösen, hogy fokozni kell a régiók közötti határokon átnyúló együttműködést a közös problémák összehangolt fellépés általi kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy ez európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC) megfelelő együttműködési keretet nyújt a strukturált, többszintű irányítás számára; felhívja a Bizottságot, hogy kutassa fel a határokon átnyúló együttműködést az Unió külső határain elősegítő különböző európai eszközök jobb összehangolásának módozatait;

| 57. | hangsúlyozza, hogy a bevált gyakorlatok régiók közötti megosztása az együttműködés minden területe szempontjából döntő fontosságú abból a szempontból, hogy a projektek kidolgozásában és végrehajtásában komoly tapasztalattal rendelkező régiók a teljesítmény növelése érdekében segítséget nyújthatnának a többi régió számára; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a bevált gyakorlatok régiók közötti megosztása az együttműködés minden területe szempontjából döntő fontosságú abból a szempontból, hogy a projektek kidolgozásában és végrehajtásában komoly tapasztalattal rendelkező régiók a teljesítmény növelése érdekében segítséget nyújthatnának a többi régió számára;

| 58. | létfontosságúnak tekinti, hogy a fekete-tengeri régió valamennyi helyi és regionális érintettjének igazgatási kapacitásai javuljanak az uniós projektek hatékony végrehajtása, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelése, valamint a térség kiegyensúlyozott területi fejlődése érdekében; |
| --- | --- |

58.

létfontosságúnak tekinti, hogy a fekete-tengeri régió valamennyi helyi és regionális érintettjének igazgatási kapacitásai javuljanak az uniós projektek hatékony végrehajtása, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelése, valamint a térség kiegyensúlyozott területi fejlődése érdekében;

| 59. | hangsúlyozza a vízumkönnyítés és a személyek mobilitásának fontosságát a térségben, és sürgeti a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy kedvezményes vízumrendszer kidolgozását üzletemberek, tudományos dolgozók, fiatalok, helyi tisztviselők és más csoportok részére, az egész térség kapcsolatainak javítása érdekében, különös tekintettel a bizalomépítésre; támogatja az EU égisze alatt zajló közös, a térség kulturális öröksége és a turizmus előmozdításához kapcsolódó projektek kidolgozását; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza a vízumkönnyítés és a személyek mobilitásának fontosságát a térségben, és sürgeti a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy kedvezményes vízumrendszer kidolgozását üzletemberek, tudományos dolgozók, fiatalok, helyi tisztviselők és más csoportok részére, az egész térség kapcsolatainak javítása érdekében, különös tekintettel a bizalomépítésre; támogatja az EU égisze alatt zajló közös, a térség kulturális öröksége és a turizmus előmozdításához kapcsolódó projektek kidolgozását;

| 60. | úgy véli, hogy a kultúrák és vallások közötti párbeszédet támogató programokat folyamatosan ösztönözni kell a térségbeli együttműködés támogatása érdekében, és hogy nagy szükség van a közös kezdeményezésekre az oktatás és a média területén ahhoz, hogy a térségben az emberek és a véleményformálók között értelmes kapcsolatok jöjjenek létre és szilárduljanak meg, és hogy az olyan kezdeményezések, mint a Fekete-tengeri Egyetemek Hálózata, jó példaként szolgáljanak arra, milyen pozitív szinergiákat indíthat el a térségben a tudományos párbeszéd; felszólít az egyetemi és diákhálózatok, az e-infrastruktúrák és a közös kutatási projektek megerősítésére; üdvözli a Fekete-tengeri Akadémia létrehozására és támogatására irányuló kezdeményezést, egy olyan regionális elit megszületését segítendő, mely az együttműködésre a közös kihívásokkal szembeni természetes módszerként tekint; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy a kultúrák és vallások közötti párbeszédet támogató programokat folyamatosan ösztönözni kell a térségbeli együttműködés támogatása érdekében, és hogy nagy szükség van a közös kezdeményezésekre az oktatás és a média területén ahhoz, hogy a térségben az emberek és a véleményformálók között értelmes kapcsolatok jöjjenek létre és szilárduljanak meg, és hogy az olyan kezdeményezések, mint a Fekete-tengeri Egyetemek Hálózata, jó példaként szolgáljanak arra, milyen pozitív szinergiákat indíthat el a térségben a tudományos párbeszéd; felszólít az egyetemi és diákhálózatok, az e-infrastruktúrák és a közös kutatási projektek megerősítésére; üdvözli a Fekete-tengeri Akadémia létrehozására és támogatására irányuló kezdeményezést, egy olyan regionális elit megszületését segítendő, mely az együttműködésre a közös kihívásokkal szembeni természetes módszerként tekint;

| 61. | elismeri a tágabb fekete-tengeri régióban regionális kutatási és oktatási hálózatot létrehozó „Fekete-tengeri összeköttetés” projekt eredményeit és annak a GEANT-hoz való kapcsolódását, és felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a fekete-tengeri régióban működő kutatási projekteket, többek között a HP-SEE, a SEE-GRID, a SCENE, a CAREN és a BSRN projektet; |
| --- | --- |

61.

elismeri a tágabb fekete-tengeri régióban regionális kutatási és oktatási hálózatot létrehozó „Fekete-tengeri összeköttetés” projekt eredményeit és annak a GEANT-hoz való kapcsolódását, és felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a fekete-tengeri régióban működő kutatási projekteket, többek között a HP-SEE, a SEE-GRID, a SCENE, a CAREN és a BSRN projektet;

*

* *

| 62. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a tagállamok és az összes fekete-tengeri ország kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

62.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a tagállamok és az összes fekete-tengeri ország kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 41. E, 2009.2.19., 64. o.

(2)  HL C 282. E, 2008.11.6., 443. o.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/90 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/90

---

2011. január 20., csütörtökPakisztán: a pandzsábi kormányzó, Szalman Taszír meggyilkolása

P7_TA(2011)0026

Az Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása Pakisztánról, különös tekintettel Szalmán Tászír kormányzó meggyilkolására

2012/C 136 E/16

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogok és a demokrácia pakisztáni helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2010. május 20-i (1), valamint a 2007. július 12-i (2), 2007. október 25-i (3) és 2007. november 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a demokrácia pakisztáni helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2010. május 20-i (1), valamint a 2007. július 12-i (2), 2007. október 25-i (3) és 2007. november 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló, 2009. évi éves jelentésre és az Európai Unió emberi jogi politikájára vonatkozó, 2010. december 16-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló, 2009. évi éves jelentésre és az Európai Unió emberi jogi politikájára vonatkozó, 2010. december 16-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a vallás és meggyőződés szabadságáról 2009. november 16-án elfogadott tanácsi következtetésekre, amelyekben a Tanács hangsúlyozza e szabadság stratégiai fontosságát és a vallási intolerancia elleni fellépés jelentőségét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és meggyőződés szabadságáról 2009. november 16-án elfogadott tanácsi következtetésekre, amelyekben a Tanács hangsúlyozza e szabadság stratégiai fontosságát és a vallási intolerancia elleni fellépés jelentőségét,

| — | tekintettel a 2010. június 4-i EU–Pakisztán közös nyilatkozatra, amelyben mindkét fél megerősíti az iránti elkötelezettségét, hogy közösen fellépjenek a regionális és globális biztonsági problémák leküzdése és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében, valamint hogy együttműködjenek Pakisztán demokratikus kormányának és intézményeinek további megerősítése érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. június 4-i EU–Pakisztán közös nyilatkozatra, amelyben mindkét fél megerősíti az iránti elkötelezettségét, hogy közösen fellépjenek a regionális és globális biztonsági problémák leküzdése és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében, valamint hogy együttműködjenek Pakisztán demokratikus kormányának és intézményeinek további megerősítése érdekében,

| — | tekintettel elnökének Ászija Bibi halálos ítéletéről szóló, 2010. november 19-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel elnökének Ászija Bibi halálos ítéletéről szóló, 2010. november 19-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Catherine Ashtonak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének Szalmán Tászír kormányzó meggyilkolásáról szóló, 2011. január 4-i, valamint egy pakisztáni halálos ítéletről szóló, 2010. november 12-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének Szalmán Tászír kormányzó meggyilkolásáról szóló, 2011. január 4-i, valamint egy pakisztáni halálos ítéletről szóló, 2010. november 12-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Szalmán Tászír, Pandzsáb tartomány kormányzója egyike volt azoknak, akik hangosan és nyíltan bírálják az istenkáromlásról szóló pakisztáni törvényeket és azt, hogy szélsőséges csoportok visszaélnek velük olyan esetekben, mint amilyen Ászija Bibié is, a keresztény nőé, akit a pakisztáni büntető törvénykönyv 295 C. szakaszának értelmében istenkáromlásért halálra ítéltek; |
| --- | --- |

A.

mivel Szalmán Tászír, Pandzsáb tartomány kormányzója egyike volt azoknak, akik hangosan és nyíltan bírálják az istenkáromlásról szóló pakisztáni törvényeket és azt, hogy szélsőséges csoportok visszaélnek velük olyan esetekben, mint amilyen Ászija Bibié is, a keresztény nőé, akit a pakisztáni büntető törvénykönyv 295 C. szakaszának értelmében istenkáromlásért halálra ítéltek;

| B. | mivel Szalmán Tászírt 2011. január 4-én Iszlámábádban saját testőrei közül az egyik, Malik Mumtaz Husszein Kadri meggyilkolta, mert nem értett egyet azzal, hogy Tászír ellenezte Pakisztán istenkáromlásról szóló törvényeit; |
| --- | --- |

B.

mivel Szalmán Tászírt 2011. január 4-én Iszlámábádban saját testőrei közül az egyik, Malik Mumtaz Husszein Kadri meggyilkolta, mert nem értett egyet azzal, hogy Tászír ellenezte Pakisztán istenkáromlásról szóló törvényeit;

| C. | mivel a Tászír kormányzó megölésekor jelen lévő testőrök közül egyik sem próbálta megakadályozni a gyilkosságot; mivel a gyilkost több száz ügyvéd éljenezte és támogatta, amikor megjelent a bíróságon, valamint több tízezren vonultak fel Karacsi utcáin, hogy kinyilvánítsák: egyetértenek azzal, amit tett; mivel értesülések szerint az egyik befolyásos imám fetvát hozott Síri Rahman, volt pakisztáni miniszter, reformer politikus és ismert újságírónő ellen, amelyben a következő gyilkosság célpontjaként őt jelöli meg, |
| --- | --- |

C.

mivel a Tászír kormányzó megölésekor jelen lévő testőrök közül egyik sem próbálta megakadályozni a gyilkosságot; mivel a gyilkost több száz ügyvéd éljenezte és támogatta, amikor megjelent a bíróságon, valamint több tízezren vonultak fel Karacsi utcáin, hogy kinyilvánítsák: egyetértenek azzal, amit tett; mivel értesülések szerint az egyik befolyásos imám fetvát hozott Síri Rahman, volt pakisztáni miniszter, reformer politikus és ismert újságírónő ellen, amelyben a következő gyilkosság célpontjaként őt jelöli meg,

| D. | mivel a tragikus eseményt követően az ország vallási hivatalt viselő személyeinek széles körű szövetsége, amelyet a pakisztáni Zsamát Áhla Szunat, a mérsékelt barelvi szekta nevében nyilatkozó szervezet képvisel, nyilatkozatot adott ki, amelyben megbocsátja Tászír kormányzó meggyilkolását és ünnepli a gyilkost, és kijelenti, hogy „egyetlen muzulmán sem vehet részt a temetésen és nem imádkozhat Szalmán Tászírért, sőt sajnálatát vagy együttérzését sem nyilváníthatja ki a történtek miatt”, és megtiltja, hogy bármely muzulmán vallású személy temetési imát mondjon, vagy bármelyik vallási hivatalt viselő személy a meggyilkolt kormányzó temetését vezesse, |
| --- | --- |

D.

mivel a tragikus eseményt követően az ország vallási hivatalt viselő személyeinek széles körű szövetsége, amelyet a pakisztáni Zsamát Áhla Szunat, a mérsékelt barelvi szekta nevében nyilatkozó szervezet képvisel, nyilatkozatot adott ki, amelyben megbocsátja Tászír kormányzó meggyilkolását és ünnepli a gyilkost, és kijelenti, hogy „egyetlen muzulmán sem vehet részt a temetésen és nem imádkozhat Szalmán Tászírért, sőt sajnálatát vagy együttérzését sem nyilváníthatja ki a történtek miatt”, és megtiltja, hogy bármely muzulmán vallású személy temetési imát mondjon, vagy bármelyik vallási hivatalt viselő személy a meggyilkolt kormányzó temetését vezesse,

| E. | mivel az 1973. évi pakisztáni alkotmány „Alapvető jogok” című fejezete biztosítja a „vallás gyakorlásának és a vallási intézmények működésének szabadságát” (20. cikk), valamennyi állampolgár egyenlőségét (25. cikk), valamint a „kisebbségek törvényes jogait és érdekeit” (26. cikk), |
| --- | --- |

E.

mivel az 1973. évi pakisztáni alkotmány „Alapvető jogok” című fejezete biztosítja a „vallás gyakorlásának és a vallási intézmények működésének szabadságát” (20. cikk), valamennyi állampolgár egyenlőségét (25. cikk), valamint a „kisebbségek törvényes jogait és érdekeit” (26. cikk),

| F. | mivel 2009. december 25-én Aszif Ali Zardari elnök ismételten ígéretet tett arra, hogy a Pakisztáni Néppárt megtartja a kisebbségekhez tartozó valamennyi állampolgár egyenlő bánásmódhoz való jogát, |
| --- | --- |

F.

mivel 2009. december 25-én Aszif Ali Zardari elnök ismételten ígéretet tett arra, hogy a Pakisztáni Néppárt megtartja a kisebbségekhez tartozó valamennyi állampolgár egyenlő bánásmódhoz való jogát,

| G. | mivel az 1982-ben és 1986-ban bevezetett, „istenkáromlásról szóló törvényként” ismert jogszabályi rendelkezések veszélyeztetik az alkotmányban biztosított alapvető vallási és kisebbségi jogokat, a szélsőséges csoportok és a személyes bosszúra vágyók fel is használják ezeket a törvényeket, amelyek a vallási kisebbségek tagjai, valamint az igazságtalanságok ellen bírálatot megfogalmazni merészelő polgárok elleni erőszak növekedéséhez vezettek, |
| --- | --- |

G.

mivel az 1982-ben és 1986-ban bevezetett, „istenkáromlásról szóló törvényként” ismert jogszabályi rendelkezések veszélyeztetik az alkotmányban biztosított alapvető vallási és kisebbségi jogokat, a szélsőséges csoportok és a személyes bosszúra vágyók fel is használják ezeket a törvényeket, amelyek a vallási kisebbségek tagjai, valamint az igazságtalanságok ellen bírálatot megfogalmazni merészelő polgárok elleni erőszak növekedéséhez vezettek,

| H. | mivel az istenkáromlásról szóló törvények értelmében elítéltek többsége muzulmán, de a vallási kisebbségekhez tartozó egyének elleni vádak aránytalanul súlyos erőszakot szülhetnek egész felekezetük ellen, |
| --- | --- |

H.

mivel az istenkáromlásról szóló törvények értelmében elítéltek többsége muzulmán, de a vallási kisebbségekhez tartozó egyének elleni vádak aránytalanul súlyos erőszakot szülhetnek egész felekezetük ellen,

| I. | mivel a pakisztáni kormány 2010. december 30-i kiáltványában megtagadta az iránti kötelezettségvállalását, hogy felülvizsgálja a diszkriminatív törvényeket, politikai nyilatkozatban jelentve be, hogy nem áll szándékában visszavonni vagy módosítani az istenkáromlásról szóló törvényeket, |
| --- | --- |

I.

mivel a pakisztáni kormány 2010. december 30-i kiáltványában megtagadta az iránti kötelezettségvállalását, hogy felülvizsgálja a diszkriminatív törvényeket, politikai nyilatkozatban jelentve be, hogy nem áll szándékában visszavonni vagy módosítani az istenkáromlásról szóló törvényeket,

| J. | mivel Tászír kormányzó meggyilkolása biztonsági aggályokat vet fel azoknak a bíróknak az esetében, akik istenkáromlási ügyekben bíráskodnak, mivel a pakisztáni elsőfokú bíróság bíráit a muzulmán szélsőségesek már nyomás alatt tartják, és a felsőbb szinten eljáró bíróságok bírái is vonakodhatnak vallási üldözéssel kapcsolatos ügyekben részrehajlástól mentes ítéletet hozni attól való félelmükben, hogy a terroristák az életükre törnek, |
| --- | --- |

J.

mivel Tászír kormányzó meggyilkolása biztonsági aggályokat vet fel azoknak a bíróknak az esetében, akik istenkáromlási ügyekben bíráskodnak, mivel a pakisztáni elsőfokú bíróság bíráit a muzulmán szélsőségesek már nyomás alatt tartják, és a felsőbb szinten eljáró bíróságok bírái is vonakodhatnak vallási üldözéssel kapcsolatos ügyekben részrehajlástól mentes ítéletet hozni attól való félelmükben, hogy a terroristák az életükre törnek,

| K. | mivel Tászír kormányzó meggyilkolása óta a mérsékelt véleményt vallók, a vallási kisebbségekhez tartozók és az emberi jogok védelmezői egyre kevésbé érzik biztonságban magukat, |
| --- | --- |

K.

mivel Tászír kormányzó meggyilkolása óta a mérsékelt véleményt vallók, a vallási kisebbségekhez tartozók és az emberi jogok védelmezői egyre kevésbé érzik biztonságban magukat,

| L. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a demokrácia előmozdítása és az emberi jogok és polgári szabadságjogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapelvei és alapvető céljai közé tartozik, és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok közös alapját képezi, mivel az uniós kereskedelmi és fejlesztési segítségnyújtás igénybevételének előfeltétele az emberi jogok és a kisebbségi jogok tiszteletben tartása, |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a demokrácia előmozdítása és az emberi jogok és polgári szabadságjogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapelvei és alapvető céljai közé tartozik, és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok közös alapját képezi, mivel az uniós kereskedelmi és fejlesztési segítségnyújtás igénybevételének előfeltétele az emberi jogok és a kisebbségi jogok tiszteletben tartása,

| 1. | mélyen elítéli Szalmán Tászírnak, a pakisztáni Pandzsáb tartomány kormányzójának 2011. január 4-i az iszlámábádi piacon elkövetett brutális meggyilkolását, méltatja a kormányzó bátorságát és erkölcsi erejét, amellyel kiállt a vallási tolerancia és a hatalmat nélkülözőkkel való emberséges bánásmód mellett a pakisztáni polarizált politikai légkör ellenére, valamint együttérzéséről biztosítja az áldozat családját és a pakisztáni népet; |
| --- | --- |

1.

mélyen elítéli Szalmán Tászírnak, a pakisztáni Pandzsáb tartomány kormányzójának 2011. január 4-i az iszlámábádi piacon elkövetett brutális meggyilkolását, méltatja a kormányzó bátorságát és erkölcsi erejét, amellyel kiállt a vallási tolerancia és a hatalmat nélkülözőkkel való emberséges bánásmód mellett a pakisztáni polarizált politikai légkör ellenére, valamint együttérzéséről biztosítja az áldozat családját és a pakisztáni népet;

| 2. | sürgeti a pakisztáni hatóságokat, hogy folytassanak alapos vizsgálatot a gyilkosság valamennyi vonatkozásában, és a bűntett valamennyi elkövetőjét késedelem nélkül állítsák bíróság elé, a jogállamiság elvének szigorú betartása mellett; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a pakisztáni hatóságokat, hogy folytassanak alapos vizsgálatot a gyilkosság valamennyi vonatkozásában, és a bűntett valamennyi elkövetőjét késedelem nélkül állítsák bíróság elé, a jogállamiság elvének szigorú betartása mellett;

| 3. | megállapítja, hogy sok emberi jogi csoport bírálta, hogy a pakisztáni – politikai és katonai – vezetők nem támogatják Tászír kormányzó bátor ellenállását, valamint megdöbbenését és mélységes aggodalmát fejezi ki a vallási intoleranciának és a nyíltan véghezvitt gyilkosságnak – még a jogászok körében is tapasztalható – társadalmi támogatása miatt, amely tüntetéseken és a gyilkos nyilvános erkölcsi támogatásában nyilvánul meg; felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy ne tegyék lehetővé, hogy a mérsékelt véleményeket a szélsőségesek elhallgattassák; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy sok emberi jogi csoport bírálta, hogy a pakisztáni – politikai és katonai – vezetők nem támogatják Tászír kormányzó bátor ellenállását, valamint megdöbbenését és mélységes aggodalmát fejezi ki a vallási intoleranciának és a nyíltan véghezvitt gyilkosságnak – még a jogászok körében is tapasztalható – társadalmi támogatása miatt, amely tüntetéseken és a gyilkos nyilvános erkölcsi támogatásában nyilvánul meg; felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy ne tegyék lehetővé, hogy a mérsékelt véleményeket a szélsőségesek elhallgattassák;

| 4. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a katonai, igazságszolgáltatási és a politikai osztály egyes részei érezhetően, sőt nyíltan támogatnák, hogy a politikai és vallási szélsőségeseknek kedvezményeket tegyenek Pakisztánban; |
| --- | --- |

4.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a katonai, igazságszolgáltatási és a politikai osztály egyes részei érezhetően, sőt nyíltan támogatnák, hogy a politikai és vallási szélsőségeseknek kedvezményeket tegyenek Pakisztánban;

| 5. | aggodalmának ad hangot, amiért Tászír kormányzó iszlámábádi gyilkosa a kormányzó saját biztonsági egységének egyik rendőre volt; felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy a pakisztáni biztonsági erőket tisztítsa meg a szélsőséges iszlám elemektől, és gondoskodjon arról, hogy a biztonsági erők betartsák az alkotmány és a jogállamiság előírásait; |
| --- | --- |

5.

aggodalmának ad hangot, amiért Tászír kormányzó iszlámábádi gyilkosa a kormányzó saját biztonsági egységének egyik rendőre volt; felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy a pakisztáni biztonsági erőket tisztítsa meg a szélsőséges iszlám elemektől, és gondoskodjon arról, hogy a biztonsági erők betartsák az alkotmány és a jogállamiság előírásait;

| 6. | támogatja a pakisztáni kormány valamennyi intézkedését, amely az erőszakos szélsőségek terjedése elleni küzdelemre irányul; |
| --- | --- |

6.

támogatja a pakisztáni kormány valamennyi intézkedését, amely az erőszakos szélsőségek terjedése elleni küzdelemre irányul;

| 7. | aggódik amiatt, hogy a pakisztáni istenkáromlásról szóló törvényeket, amelyekkel a néhai Tászír kormányzó nyíltan szembehelyezkedett, továbbra is arra használják, hogy üldözzék a különböző felekezeteket, köztük a keresztényeket, mint például az ötgyermekes Ászija Bibit, akit halálra ítéltek; |
| --- | --- |

7.

aggódik amiatt, hogy a pakisztáni istenkáromlásról szóló törvényeket, amelyekkel a néhai Tászír kormányzó nyíltan szembehelyezkedett, továbbra is arra használják, hogy üldözzék a különböző felekezeteket, köztük a keresztényeket, mint például az ötgyermekes Ászija Bibit, akit halálra ítéltek;

| 8. | felszólítja a pakisztáni hatóságokat, hogy azonnal engedjék szabadon Ászija Bibit, és tegyenek intézkedéseket elrejtőzni kényszerült családja biztonságának szavatolása érdekében; felszólítja Zadari elnököt, hogy fellebbezését hogy alkotmányos hatalmánál fogva részesítse kegyelemben Ászija Bibit az érdekében előterjesztett fellebbezés elbírálását követően; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a pakisztáni hatóságokat, hogy azonnal engedjék szabadon Ászija Bibit, és tegyenek intézkedéseket elrejtőzni kényszerült családja biztonságának szavatolása érdekében; felszólítja Zadari elnököt, hogy fellebbezését hogy alkotmányos hatalmánál fogva részesítse kegyelemben Ászija Bibit az érdekében előterjesztett fellebbezés elbírálását követően;

| 9. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a két legnagyobb pakisztáni politikai párt kijelentette: Szalmán Tászír megérdemelte, hogy nézeteiért meggyilkolják, ezzel tovább fokozta a félelmet, a politikai és vallási terrorizmus és bűnözés felé pedig engedményt tett; |
| --- | --- |

9.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a két legnagyobb pakisztáni politikai párt kijelentette: Szalmán Tászír megérdemelte, hogy nézeteiért meggyilkolják, ezzel tovább fokozta a félelmet, a politikai és vallási terrorizmus és bűnözés felé pedig engedményt tett;

| 10. | aggódik, amiért a szólásszabadságot, többek között az interneten is, korlátozhatják Pakisztánban Tászír kormányzó meggyilkolását követően, mivel a pakisztáni Zsamát Áhla Szunat mozgalom vallástudósai nyíltan kijelentik, hogy a „támogatók ugyanúgy bűnösek, mint az, aki az istenkáromlást elkövette”, és hozzáteszik, hogy „a politikusoknak, a sajtónak és a többieknek le kell vonniuk a tanulságot ebből a példás halálesetből”; |
| --- | --- |

10.

aggódik, amiért a szólásszabadságot, többek között az interneten is, korlátozhatják Pakisztánban Tászír kormányzó meggyilkolását követően, mivel a pakisztáni Zsamát Áhla Szunat mozgalom vallástudósai nyíltan kijelentik, hogy a „támogatók ugyanúgy bűnösek, mint az, aki az istenkáromlást elkövette”, és hozzáteszik, hogy „a politikusoknak, a sajtónak és a többieknek le kell vonniuk a tanulságot ebből a példás halálesetből”;

| 11. | örömmel veszi tudomásul, hogy a gyilkosságot a pakisztáni sajtó jelentős csoportjai elítélték, és tudomásul veszi a pakisztáni médiahatóság fellépését egyes televízióállomások ellen a történtekről való tudósítás bizonyos aspektusai miatt; |
| --- | --- |

11.

örömmel veszi tudomásul, hogy a gyilkosságot a pakisztáni sajtó jelentős csoportjai elítélték, és tudomásul veszi a pakisztáni médiahatóság fellépését egyes televízióállomások ellen a történtekről való tudósítás bizonyos aspektusai miatt;

| 12. | támogatja a pakisztáni vezető újságírók arra vonatkozó felhívását, hogy vizsgálják meg, milyen szerepet játszik a média azáltal, hogy teret biztosít olyan szélsőséges hitszónokok és egyéb szélsőségesek számára, akik nyíltan fenyegették Tászírt és más, az övéhez hasonló elveket valló közéleti személyiségeket; |
| --- | --- |

12.

támogatja a pakisztáni vezető újságírók arra vonatkozó felhívását, hogy vizsgálják meg, milyen szerepet játszik a média azáltal, hogy teret biztosít olyan szélsőséges hitszónokok és egyéb szélsőségesek számára, akik nyíltan fenyegették Tászírt és más, az övéhez hasonló elveket valló közéleti személyiségeket;

| 13. | súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az istenkáromlással kapcsolatos törvényekkel – amelyek alapján akár halálbüntetés is kiszabható Pakisztánban, és amelyeket gyakran arra használnak, hogy igazolják a politikai, faji és vallási kisebbségekhez tartozók cenzúrázását, bűnössé nyilvánítását, üldözését és bizonyos esetekben meggyilkolását – könnyen vissza lehet élni, ami érinti Pakisztán összes polgárát, bármely valláshoz tartozzanak is; |
| --- | --- |

13.

súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az istenkáromlással kapcsolatos törvényekkel – amelyek alapján akár halálbüntetés is kiszabható Pakisztánban, és amelyeket gyakran arra használnak, hogy igazolják a politikai, faji és vallási kisebbségekhez tartozók cenzúrázását, bűnössé nyilvánítását, üldözését és bizonyos esetekben meggyilkolását – könnyen vissza lehet élni, ami érinti Pakisztán összes polgárát, bármely valláshoz tartozzanak is;

| 14. | ismételten felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy alaposan vizsgálja felül az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket és jelenlegi alkalmazásukat is, beleértve a büntető törvénykönyv 295 C. szakasza által előírt, a Mohamed Próféta ellen elkövetett istenkáromlás bűntettében bűnösnek találtakra kötelezően kiszabandó halálbüntetést vagy életfogytig tartó szabadságvesztést, tekintettel a kisebbségi ügyek szövetségi minisztere által javasolt módosítások végrehajtására; |
| --- | --- |

14.

ismételten felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy alaposan vizsgálja felül az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket és jelenlegi alkalmazásukat is, beleértve a büntető törvénykönyv 295 C. szakasza által előírt, a Mohamed Próféta ellen elkövetett istenkáromlás bűntettében bűnösnek találtakra kötelezően kiszabandó halálbüntetést vagy életfogytig tartó szabadságvesztést, tekintettel a kisebbségi ügyek szövetségi minisztere által javasolt módosítások végrehajtására;

| 15. | méltatja különösen Sahbaz Bhattinak, a kisebbségi ügyek jelenlegi miniszterének az erőfeszítéseit, akik az istenkáromlásért járó halálbüntetés eltörléséről szóló törvényt terjesztettek elő; azt várja a pakisztáni hatóságoktól, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt, hogy megvédjék azoknak az életét, akiket világi vagy eltérő nézeteik miatt az iszlám radikalisták fenyegetnek, különösen a jogállamiságot védelmező ügyvédeket, bírákat, emberi jogi aktivistákat; |
| --- | --- |

15.

méltatja különösen Sahbaz Bhattinak, a kisebbségi ügyek jelenlegi miniszterének az erőfeszítéseit, akik az istenkáromlásért járó halálbüntetés eltörléséről szóló törvényt terjesztettek elő; azt várja a pakisztáni hatóságoktól, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt, hogy megvédjék azoknak az életét, akiket világi vagy eltérő nézeteik miatt az iszlám radikalisták fenyegetnek, különösen a jogállamiságot védelmező ügyvédeket, bírákat, emberi jogi aktivistákat;

| 16. | elvárja a pakisztáni kormánytól, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést valamennyi pakisztáni bíró biztonságának szavatolására, lehetővé téve ezáltal, hogy eleget tegyenek alkotmányos szerepüknek anélkül, hogy megfélemlítéstől, erőszaktól vagy zaklatástól kellene tartaniuk; |
| --- | --- |

16.

elvárja a pakisztáni kormánytól, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést valamennyi pakisztáni bíró biztonságának szavatolására, lehetővé téve ezáltal, hogy eleget tegyenek alkotmányos szerepüknek anélkül, hogy megfélemlítéstől, erőszaktól vagy zaklatástól kellene tartaniuk;

| 17. | elmet bimegelégedéssel veszi tudomásul, hogy Pakisztán aláírta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és a ENSZ kínzás elleni egyezményét megerősítő okiratokat; felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy vonja vissza ezen két egyezménnyel kapcsolatos fenntartásait, és biztosítsa az egyezségokmányban rögzített lelkiismereti szabadságot, védztosítva állampolgárai számára, hogy azok szabadon gyakorolhassák hitüket; |
| --- | --- |

17.

elmet bimegelégedéssel veszi tudomásul, hogy Pakisztán aláírta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és a ENSZ kínzás elleni egyezményét megerősítő okiratokat; felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy vonja vissza ezen két egyezménnyel kapcsolatos fenntartásait, és biztosítsa az egyezségokmányban rögzített lelkiismereti szabadságot, védztosítva állampolgárai számára, hogy azok szabadon gyakorolhassák hitüket;

| 18. | felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy biztosítsa a kisebbségek számára az alkotmányban és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, különösen annak 18. cikkében – amely arról rendelkezik, hogy „mindenkinek joga van a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadsághoz” – lefektetett emberi jogokat; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy biztosítsa a kisebbségek számára az alkotmányban és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, különösen annak 18. cikkében – amely arról rendelkezik, hogy „mindenkinek joga van a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadsághoz” – lefektetett emberi jogokat;

| 19. | támogat minden olyan kezdeményezést, amelynek célja a közösségek közötti párbeszéd és kölcsönös tiszteletet előmozdítása; felszólítja a pakisztáni politikai és vallási hatóságokat, hogy támogassák a toleranciát, és tegyenek kezdeményezéseket a gyűlölet és az erőszakos szélsőségek ellen; |
| --- | --- |

19.

támogat minden olyan kezdeményezést, amelynek célja a közösségek közötti párbeszéd és kölcsönös tiszteletet előmozdítása; felszólítja a pakisztáni politikai és vallási hatóságokat, hogy támogassák a toleranciát, és tegyenek kezdeményezéseket a gyűlölet és az erőszakos szélsőségek ellen;

| 20. | sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy hajtsa végre az oktatási rendszer javasolt reformjait, és szabályozza és ellenőrizze a madraszákat; felkéri a pakisztáni hatóságokat, hogy az Oktatási Minisztérium tanmenettel foglalkozó részlege által jóváhagyott tankönyvekből távolítsanak el minden olyan propagandát, amely a gyűlölködést, a vallási felsőbbrendűséget és a vallás becsmérlését hirdeti; |
| --- | --- |

20.

sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy hajtsa végre az oktatási rendszer javasolt reformjait, és szabályozza és ellenőrizze a madraszákat; felkéri a pakisztáni hatóságokat, hogy az Oktatási Minisztérium tanmenettel foglalkozó részlege által jóváhagyott tankönyvekből távolítsanak el minden olyan propagandát, amely a gyűlölködést, a vallási felsőbbrendűséget és a vallás becsmérlését hirdeti;

| 21. | felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a társadalom vallási toleranciájának ügyét foglalja bele a Pakisztánnal folytatott politikai párbeszédbe, mivel ez az ügy központi jelentőségű a vallási szélsőségek elleni hosszú távú küzdelemben; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a társadalom vallási toleranciájának ügyét foglalja bele a Pakisztánnal folytatott politikai párbeszédbe, mivel ez az ügy központi jelentőségű a vallási szélsőségek elleni hosszú távú küzdelemben;

| 22. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy továbbra is részesítsék anyagi támogatásban az emberi jogi szervezeteket és az emberi jogok védelmezőit, és hogy vázoljanak fel gyakorlati intézkedéseket az istenkáromlásról szóló törvények és más diszkrimináló jogszabályok ellen alakult, pakisztáni civil társadalmi mozgalom támogatására; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy továbbra is részesítsék anyagi támogatásban az emberi jogi szervezeteket és az emberi jogok védelmezőit, és hogy vázoljanak fel gyakorlati intézkedéseket az istenkáromlásról szóló törvények és más diszkrimináló jogszabályok ellen alakult, pakisztáni civil társadalmi mozgalom támogatására;

| 23. | ösztönzi az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy ragaszkodjon ahhoz, hogy a pakisztáni kormány tartsa fenn az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti együttműködési megállapodásba foglalt, a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradékot; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést az együttműködési megállapodás, valamint a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradék végrehajtásáról; |
| --- | --- |

23.

ösztönzi az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy ragaszkodjon ahhoz, hogy a pakisztáni kormány tartsa fenn az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti együttműködési megállapodásba foglalt, a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradékot; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést az együttműködési megállapodás, valamint a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradék végrehajtásáról;

| 24. | felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy támogassa Pakisztán kormányát az emberi jogi minisztérium fejlesztésében és egy jelentőségteljes, független és irányadó nemzeti emberi jogi bizottság létrehozásában; |
| --- | --- |

24.

felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy támogassa Pakisztán kormányát az emberi jogi minisztérium fejlesztésében és egy jelentőségteljes, független és irányadó nemzeti emberi jogi bizottság létrehozásában;

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0194.

(2)  HL C 175. E, 2008.7.10., 583. o.

(3)  HL C 263. E, 2008.10.16., 666. o.

(4)  HL C 282. E, 2008.11.6., 434. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/94 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/94

---

2011. január 20., csütörtökBrazília: Cesare Battisti kiadatása

P7_TA(2011)0027

Az Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása Brazíliáról: Cesare Battisti kiadatása

2012/C 136 E/17

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel 2009. február 5-i állásfoglalására (1) Cesare Battisti Brazíliából való kiadatásának visszautasításáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2009. február 5-i állásfoglalására (1) Cesare Battisti Brazíliából való kiadatásának visszautasításáról,

| — | tekintettel a 2009. március 12-i, az Európai Unió és Brazília közötti stratégiai partnerségről szóló, a Tanácshoz intézett ajánlására (2), és különösen (1) bekezdésének n) pontjára, amely kifejezetten említi a jogerős ítéletek kölcsönös elismerését, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. március 12-i, az Európai Unió és Brazília közötti stratégiai partnerségről szóló, a Tanácshoz intézett ajánlására (2), és különösen (1) bekezdésének n) pontjára, amely kifejezetten említi a jogerős ítéletek kölcsönös elismerését,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti együttműködési keretmegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti együttműködési keretmegállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és a benne foglalt, az EU alapját képező elvekre a demokráciáról és a jogállamiságról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és a benne foglalt, az EU alapját képező elvekre a demokráciáról és a jogállamiságról,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az EU és Brazília közötti partnerség a kölcsönös bizalomra és a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletére épül, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Brazília közötti partnerség a kölcsönös bizalomra és a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletére épül,

| B. | mivel Brazília és az EU között kitűnő és élénk gazdasági, kereskedelmi és politikai kapcsolatok vannak, amelyek többek között a közösen vallott elveken, mint az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapulnak, |
| --- | --- |

B.

mivel Brazília és az EU között kitűnő és élénk gazdasági, kereskedelmi és politikai kapcsolatok vannak, amelyek többek között a közösen vallott elveken, mint az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapulnak,

| C. | mivel Cesare Battisti olasz állampolgárt hét tárgyaláson találták bűnösnek, és az olasz bíróságok távollétében jogerősen elítélték négy gyilkosságért, fegyveres csoportban való részvételért, rablásért és lőfegyver birtoklásáért, és kétszeres életfogytig tartó börtönbüntetésre ítélték, |
| --- | --- |

C.

mivel Cesare Battisti olasz állampolgárt hét tárgyaláson találták bűnösnek, és az olasz bíróságok távollétében jogerősen elítélték négy gyilkosságért, fegyveres csoportban való részvételért, rablásért és lőfegyver birtoklásáért, és kétszeres életfogytig tartó börtönbüntetésre ítélték,

| D. | mivel Cesare Battisti rejtőzködve élt egészen addig, míg 2007 márciusában Brazíliában letartóztatták, |
| --- | --- |

D.

mivel Cesare Battisti rejtőzködve élt egészen addig, míg 2007 márciusában Brazíliában letartóztatták,

| E. | mivel Olaszországba való kiadatása ellen Cesare Battisti keresetet nyújtott be az Emberi Jogok Európai Bíróságára, és mivel a keresetet 2006 decemberében el nem fogadhatónak nyilvánították, |
| --- | --- |

E.

mivel Olaszországba való kiadatása ellen Cesare Battisti keresetet nyújtott be az Emberi Jogok Európai Bíróságára, és mivel a keresetet 2006 decemberében el nem fogadhatónak nyilvánították,

| F. | mivel az Olaszország és a Brazil Szövetségi Köztársaság között 1989 óta érvényben lévő kiadatási egyezmény rendelkezései és szabályai a két állam hatóságai közötti együttműködési mechanizmust igyekeznek meghatározni a kiadatás terén, teljes összhangban a saját jogrendszereikben meglévő garanciákkal, |
| --- | --- |

F.

mivel az Olaszország és a Brazil Szövetségi Köztársaság között 1989 óta érvényben lévő kiadatási egyezmény rendelkezései és szabályai a két állam hatóságai közötti együttműködési mechanizmust igyekeznek meghatározni a kiadatás terén, teljes összhangban a saját jogrendszereikben meglévő garanciákkal,

| G. | mivel 2009. november 18-án a Brazil Legfelsőbb Bíróság elhatározta, hogy engedélyezi Cesare Battisti kiadatását, és felhatalmazta a Brazil Szövetségi Köztársaság hivatalban lévő elnökét, hogy engedje a foglyot Olaszországba, az Olaszország és Brazília között érvényben lévő kiadatási egyezmény szabályainak megfelelően, |
| --- | --- |

G.

mivel 2009. november 18-án a Brazil Legfelsőbb Bíróság elhatározta, hogy engedélyezi Cesare Battisti kiadatását, és felhatalmazta a Brazil Szövetségi Köztársaság hivatalban lévő elnökét, hogy engedje a foglyot Olaszországba, az Olaszország és Brazília között érvényben lévő kiadatási egyezmény szabályainak megfelelően,

| H. | mivel 2010. december 31-én az akkor hivatalban lévő elnök megtagadta Cesare Battisti kiadatását, |
| --- | --- |

H.

mivel 2010. december 31-én az akkor hivatalban lévő elnök megtagadta Cesare Battisti kiadatását,

| I. | mivel a Brazil Legfelsőbb Bíróság előtt az olasz kormány jelenleg támadja ezt a határozatot, |
| --- | --- |

I.

mivel a Brazil Legfelsőbb Bíróság előtt az olasz kormány jelenleg támadja ezt a határozatot,

| J. | mivel Cesare Battisti ügyvédjei ugyanehhez a bírósághoz hivatalos keresetet nyújtottak be, azonnali szabadon engedését kérve, |
| --- | --- |

J.

mivel Cesare Battisti ügyvédjei ugyanehhez a bírósághoz hivatalos keresetet nyújtottak be, azonnali szabadon engedését kérve,

| K. | mivel 2011. január 6-án a Brazil Legfelsőbb Bíróság elnöke megtagadta Cesare Battisti azonnali szabadon engedését, és hivatalosan újraindította az eljárást, amelyet februárban tárgyalnak majd, amikor a bíróság ismét munkába áll, |
| --- | --- |

K.

mivel 2011. január 6-án a Brazil Legfelsőbb Bíróság elnöke megtagadta Cesare Battisti azonnali szabadon engedését, és hivatalosan újraindította az eljárást, amelyet februárban tárgyalnak majd, amikor a bíróság ismét munkába áll,

| 1. | elismeri, hogy a bírói kar jogszerűsége és függetlensége, beleértve az elítéltekkel való méltányos bánásmódot, az EU és tagállamainak, valamint Brazíliának egyik alapértékét képviseli; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy a bírói kar jogszerűsége és függetlensége, beleértve az elítéltekkel való méltányos bánásmódot, az EU és tagállamainak, valamint Brazíliának egyik alapértékét képviseli;

| 2. | rámutat, hogy az EU és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti partnerség az arra vonatkozó kölcsönös megértésen alapul, hogy mindkét fél betartja a jogállamiságot és az alapvető jogokat, többek között a védekezési jogot és a pártatlan és igazságos bírósági tárgyaláshoz való jogot; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy az EU és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti partnerség az arra vonatkozó kölcsönös megértésen alapul, hogy mindkét fél betartja a jogállamiságot és az alapvető jogokat, többek között a védekezési jogot és a pártatlan és igazságos bírósági tárgyaláshoz való jogot;

| 3. | bizalmának ad hangot, hogy ilyen meggondolások fényében az illetékes brazil hatóságok gyakorolják majd jogaikat - és teljesítik kötelességüket - az olasz kormány új kérését illetően, miszerint felül kell vizsgálni a Cesare Battisti kiadatására vonatkozó határozatot, és új módot kell találni a kiadatásról szóló kétoldalú egyezmény helyes értelmezésére; |
| --- | --- |

3.

bizalmának ad hangot, hogy ilyen meggondolások fényében az illetékes brazil hatóságok gyakorolják majd jogaikat - és teljesítik kötelességüket - az olasz kormány új kérését illetően, miszerint felül kell vizsgálni a Cesare Battisti kiadatására vonatkozó határozatot, és új módot kell találni a kiadatásról szóló kétoldalú egyezmény helyes értelmezésére;

| 4. | felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy folytasson politikai párbeszédet Brazíliával, és biztosítsa, hogy minden meghozott határozat maradéktalanul feleljen meg az EU alapelveinek és a tagállamokkal való jó kapcsolatokhoz vezessen; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy folytasson politikai párbeszédet Brazíliával, és biztosítsa, hogy minden meghozott határozat maradéktalanul feleljen meg az EU alapelveinek és a tagállamokkal való jó kapcsolatokhoz vezessen;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a brazil kormánynak, a Brazil Szövetségi Köztársaság elnökének, a brazil kongresszus elnökének és a Mercosur-országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség elnökének. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a brazil kormánynak, a Brazil Szövetségi Köztársaság elnökének, a brazil kongresszus elnökének és a Mercosur-országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség elnökének.

---

(1)  HL C 67 E, 2010.3.18., 146. o.

(2)  HL C 87 E, 2010.4.1., 168. o.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/95 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/95

---

2011. január 20., csütörtökIrán, különös tekintettel Nasrin Sotoudeh ügyére

P7_TA(2011)0028

Az Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása Iránról – Naszrin Szotudeh ügyéről

2012/C 136 E/18

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Iránról, nevezetesen az emberi jogok kérdéséről szóló korábbi állásfoglalásaira és különösen a 2010. február 10-én (1) és 2010. szeptember 8-án (2) elfogadott állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Iránról, nevezetesen az emberi jogok kérdéséről szóló korábbi állásfoglalásaira és különösen a 2010. február 10-én (1) és 2010. szeptember 8-án (2) elfogadott állásfoglalására,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Navy Pillay 2010. november 23-i nyilatkozatára, amelyben aggodalmát fejezte ki Naszrin Szotudeh ügyével kapcsolatban, kijelentve, hogy ez egy sokkal szélesebb körű, kemény intézkedéssorozat része, valamint hogy az emberi jogok védelmezőinek helyzete egyre nehezebbé válik Iránban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Navy Pillay 2010. november 23-i nyilatkozatára, amelyben aggodalmát fejezte ki Naszrin Szotudeh ügyével kapcsolatban, kijelentve, hogy ez egy sokkal szélesebb körű, kemény intézkedéssorozat része, valamint hogy az emberi jogok védelmezőinek helyzete egyre nehezebbé válik Iránban,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozatra, amelyet az ENSZ közgyűlése konszenzussal fogadott el 1998-ban, és amely előírja, hogy az emberi jogok helyzetének javítására tett jogszerű erőfeszítéseik jegyében „az államok kötelesek meghozni minden szükséges intézkedést annak biztosításáért, hogy az illetékes hatóságok minden erőszaktól, fenyegetéstől, megtorlástól, tényleges vagy elvi hátrányos megkülönböztetéstől, nyomásgyakorlástól és minden más önkényes cselekvéstől megvédjék az emberi jogok védelmezőit”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozatra, amelyet az ENSZ közgyűlése konszenzussal fogadott el 1998-ban, és amely előírja, hogy az emberi jogok helyzetének javítására tett jogszerű erőfeszítéseik jegyében „az államok kötelesek meghozni minden szükséges intézkedést annak biztosításáért, hogy az illetékes hatóságok minden erőszaktól, fenyegetéstől, megtorlástól, tényleges vagy elvi hátrányos megkülönböztetéstől, nyomásgyakorlástól és minden más önkényes cselekvéstől megvédjék az emberi jogok védelmezőit”,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a Gyermek Jogairól szóló Egyezményére, amelyeknek Irán is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a Gyermek Jogairól szóló Egyezményére, amelyeknek Irán is részes fele,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2010. december 21-i határozatára az emberi jogok helyzetéről az Iráni Iszlám Köztársaságban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2010. december 21-i határozatára az emberi jogok helyzetéről az Iráni Iszlám Köztársaságban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a kiemelkedő iráni emberi jogi ügyvédet, Naszrin Szotudehet 11 év börtönre ítélték „nemzetbiztonság elleni cselekedetek”, „az Emberi Jogok Védelmezőinek Központjában való tagság”, egy videofelvételen a hidzsáb (iszlám ruhadarab) viselésének elmulasztása, valamint „a fennálló rendszer elleni propaganda” vádjával; mivel eltiltották a jogi szakma gyakorlásától és az utazástól is a büntetése letöltését követő 20 évig, |
| --- | --- |

A.

mivel a kiemelkedő iráni emberi jogi ügyvédet, Naszrin Szotudehet 11 év börtönre ítélték „nemzetbiztonság elleni cselekedetek”, „az Emberi Jogok Védelmezőinek Központjában való tagság”, egy videofelvételen a hidzsáb (iszlám ruhadarab) viselésének elmulasztása, valamint „a fennálló rendszer elleni propaganda” vádjával; mivel eltiltották a jogi szakma gyakorlásától és az utazástól is a büntetése letöltését követő 20 évig,

| B. | mivel Szotudehet, aki két gyermek édesanyja, 2010. szeptember 4-én letartóztatták, hosszú időszakokra magánzárkában tartották, egyes jelentések szerint megkínozták, megtagadták tőle a családjával és ügyvédjével való kapcsolattartást, és mivel csaknem belehalt a börtönkörülmények és a tisztességes eljárás megsértései elleni tiltakozásul tartott éhségsztrájkba, |
| --- | --- |

B.

mivel Szotudehet, aki két gyermek édesanyja, 2010. szeptember 4-én letartóztatták, hosszú időszakokra magánzárkában tartották, egyes jelentések szerint megkínozták, megtagadták tőle a családjával és ügyvédjével való kapcsolattartást, és mivel csaknem belehalt a börtönkörülmények és a tisztességes eljárás megsértései elleni tiltakozásul tartott éhségsztrájkba,

| C. | mivel Szotudeh férjét, Reza Khandant 2011. január 15-én beidézte a rendőrség és másnapig fogva tartotta, majd egy harmadik személy által adott óvadék ellenében elengedték, és jelenleg eljárás folyik ellene, mivel szót emelt felesége érdekében, |
| --- | --- |

C.

mivel Szotudeh férjét, Reza Khandant 2011. január 15-én beidézte a rendőrség és másnapig fogva tartotta, majd egy harmadik személy által adott óvadék ellenében elengedték, és jelenleg eljárás folyik ellene, mivel szót emelt felesége érdekében,

| D. | mivel Naszrin Szotudeh volt az ügyvédje a holland nemzetiségű Zahra Bahraminak, akit 2009. december 27-én az Asura napi tüntetések után tartóztattak le és nemrég halálra ítéltek, |
| --- | --- |

D.

mivel Naszrin Szotudeh volt az ügyvédje a holland nemzetiségű Zahra Bahraminak, akit 2009. december 27-én az Asura napi tüntetések után tartóztattak le és nemrég halálra ítéltek,

| E. | mivel Szotudeh elítélése az emberi jogi ügyvédek és aktivisták ellen Iránban folytatott szisztematikus támadások része, amelyek során 2011. január 7-én négy év börtönre és 74 korbácsütésre ítélték Siva Nazaraharit, az Emberi Jogi Tudósítók Bizottságának társalapítóját és kiemelkedő aktivistát, valamint 2010. október 30-án kilenc év börtönre ítélték és tíz évre eltiltották a jogi szakma gyakorlásától a kiemelkedő ügyvéd Mohammad Seifzadehet; mivel Mohammad Olijafar emberi jogi ügyvéd egyéves börtönbüntetését tölti ügyfelei védelme miatt; mivel az emberi jogok más védelmezőit, így Mohammad Ali Dadkhaht, Abdolfattah Szoltanit és Hutan Kiant is büntetőeljárás fenyegeti, |
| --- | --- |

E.

mivel Szotudeh elítélése az emberi jogi ügyvédek és aktivisták ellen Iránban folytatott szisztematikus támadások része, amelyek során 2011. január 7-én négy év börtönre és 74 korbácsütésre ítélték Siva Nazaraharit, az Emberi Jogi Tudósítók Bizottságának társalapítóját és kiemelkedő aktivistát, valamint 2010. október 30-án kilenc év börtönre ítélték és tíz évre eltiltották a jogi szakma gyakorlásától a kiemelkedő ügyvéd Mohammad Seifzadehet; mivel Mohammad Olijafar emberi jogi ügyvéd egyéves börtönbüntetését tölti ügyfelei védelme miatt; mivel az emberi jogok más védelmezőit, így Mohammad Ali Dadkhaht, Abdolfattah Szoltanit és Hutan Kiant is büntetőeljárás fenyegeti,

| F. | mivel több mint egy évvel a 2009. decemberi Asura napi demonstrációk után több száz akkor letartóztatott iráni polgár még mindig börtönben van, és a hatóságok tovább folytatták az év során a letartóztatásokat, különösen a 2010. december 7-i diáknapon, és mivel az Amnesty International jelentései szerint több mint 70 diákot még mindig fogva tartanak, |
| --- | --- |

F.

mivel több mint egy évvel a 2009. decemberi Asura napi demonstrációk után több száz akkor letartóztatott iráni polgár még mindig börtönben van, és a hatóságok tovább folytatták az év során a letartóztatásokat, különösen a 2010. december 7-i diáknapon, és mivel az Amnesty International jelentései szerint több mint 70 diákot még mindig fogva tartanak,

| G. | mivel újság- és blogírókat is folyamatosan célba vesznek, és jelentések szerint több mint 30 újságíró van rács mögött jelenleg, sőt az iráni kultúra egyes jeles képviselőit is megfosztották a véleménynyilvánítás szabadságától, mint például Dzsafar Panahi filmrendezőt, akit 2010 decemberében 20 évre eltiltottak a filmkészítéstől, valamint 6 év börtönre ítéltek, |
| --- | --- |

G.

mivel újság- és blogírókat is folyamatosan célba vesznek, és jelentések szerint több mint 30 újságíró van rács mögött jelenleg, sőt az iráni kultúra egyes jeles képviselőit is megfosztották a véleménynyilvánítás szabadságától, mint például Dzsafar Panahi filmrendezőt, akit 2010 decemberében 20 évre eltiltottak a filmkészítéstől, valamint 6 év börtönre ítéltek,

| H. | mivel a kikényszerített vallomások, a fogva tartottak kínzása és bántalmazása, az alvásmegvonás, a magánzárka, az illegális fogva tartás, a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód és a fizikai bántalmazás – beleértve a szexuális erőszakot –, csakúgy mint az állami ügynökök büntetlensége, továbbra is széles körben elterjedt gyakorlat, ami erős kételyeket ébreszt az iráni bírósági eljárás tisztességességével és átláthatóságával kapcsolatban, |
| --- | --- |

H.

mivel a kikényszerített vallomások, a fogva tartottak kínzása és bántalmazása, az alvásmegvonás, a magánzárka, az illegális fogva tartás, a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód és a fizikai bántalmazás – beleértve a szexuális erőszakot –, csakúgy mint az állami ügynökök büntetlensége, továbbra is széles körben elterjedt gyakorlat, ami erős kételyeket ébreszt az iráni bírósági eljárás tisztességességével és átláthatóságával kapcsolatban,

| I. | mivel a törvénytelen kivégzések kivizsgálása helyett a kivégzettek gyászoló rokonaira is letartóztatás várhat, amint Mahdi Ramazani esetében történt, akit 2010 decemberében a fia sírja mellett vettek őrizetbe, és mértéktelenül magas óvadékösszeget szabtak ki, amit nem volt képes kifizetni, |
| --- | --- |

I.

mivel a törvénytelen kivégzések kivizsgálása helyett a kivégzettek gyászoló rokonaira is letartóztatás várhat, amint Mahdi Ramazani esetében történt, akit 2010 decemberében a fia sírja mellett vettek őrizetbe, és mértéktelenül magas óvadékösszeget szabtak ki, amit nem volt képes kifizetni,

| J. | mivel Irán ígéretet tett a nemzetközi közösség felé arra, hogy be fogja tartani a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, |
| --- | --- |

J.

mivel Irán ígéretet tett a nemzetközi közösség felé arra, hogy be fogja tartani a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát,

| 1. | felhívja az Iráni Iszlám Köztársaság kormányát, hogy azonnal és feltétel nélkül bocsássa szabadon Naszrin Szotudehet és az összes többi, meggyőződése miatt bebörtönzött személyt, és úgy ítéli meg, hogy Naszrin Szotudeh elítélése politikai indíttatású, melynek célja Irán egyik vezető emberi jogi jogvédője tevékenységének megakadályozása; |
| --- | --- |

1.

felhívja az Iráni Iszlám Köztársaság kormányát, hogy azonnal és feltétel nélkül bocsássa szabadon Naszrin Szotudehet és az összes többi, meggyőződése miatt bebörtönzött személyt, és úgy ítéli meg, hogy Naszrin Szotudeh elítélése politikai indíttatású, melynek célja Irán egyik vezető emberi jogi jogvédője tevékenységének megakadályozása;

| 2. | határozottan elítéli a Naszrin Szotudeh ellen hozott rendkívül kemény ítéletet, valamint megfélemlítését, és elismerését fejezi ki Naszrin Szotudeh bátorsága és elkötelezettsége miatt; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli a Naszrin Szotudeh ellen hozott rendkívül kemény ítéletet, valamint megfélemlítését, és elismerését fejezi ki Naszrin Szotudeh bátorsága és elkötelezettsége miatt;

| 3. | felhívja az Iráni Iszlám Köztársaságot, hogy tartsa be az ENSZ-nek az ügyvédek szerepére vonatkozó alapelveiben meghatározott normákat, amelyek szerint az ügyvédek számára lehetővé kell tenni, hogy „megfélemlítés, akadályozás, zaklatás vagy nem helyénvaló beavatkozás” nélkül végezhessék munkájukat, és amelyek elismerik, hogy az ügyvédeknek joguk van a véleménynyilvánítás szabadságához, beleértve a jogot, az igazságszolgáltatást és az emberi jogok előmozdítását és védelmét érintő témákról folytatott nyilvános vitákban való részvétel jogát; |
| --- | --- |

3.

felhívja az Iráni Iszlám Köztársaságot, hogy tartsa be az ENSZ-nek az ügyvédek szerepére vonatkozó alapelveiben meghatározott normákat, amelyek szerint az ügyvédek számára lehetővé kell tenni, hogy „megfélemlítés, akadályozás, zaklatás vagy nem helyénvaló beavatkozás” nélkül végezhessék munkájukat, és amelyek elismerik, hogy az ügyvédeknek joguk van a véleménynyilvánítás szabadságához, beleértve a jogot, az igazságszolgáltatást és az emberi jogok előmozdítását és védelmét érintő témákról folytatott nyilvános vitákban való részvétel jogát;

| 4. | mélyen elítéli a bírósági eljárás tisztességességének és átláthatóságának hiányát Iránban, és felszólítja az iráni hatóságokat, hogy biztosítsák a tisztességes eljárást a jogban és a gyakorlatban; kéri az iráni igazságszolgáltatás vezetőjét, Szadegh Amoli Laridzsani ajatollahot, hogy állítson fel független bizottságot az emberi jogi ügyvédek elleni büntetőeljárások kivizsgálására, illetve hogy vonja felelősségre a törvénytelen eljárásokban részt vevő valamennyi tisztviselőt; |
| --- | --- |

4.

mélyen elítéli a bírósági eljárás tisztességességének és átláthatóságának hiányát Iránban, és felszólítja az iráni hatóságokat, hogy biztosítsák a tisztességes eljárást a jogban és a gyakorlatban; kéri az iráni igazságszolgáltatás vezetőjét, Szadegh Amoli Laridzsani ajatollahot, hogy állítson fel független bizottságot az emberi jogi ügyvédek elleni büntetőeljárások kivizsgálására, illetve hogy vonja felelősségre a törvénytelen eljárásokban részt vevő valamennyi tisztviselőt;

| 5. | felhívja a hatóságokat, hogy lépjenek fel az emberi jogok azon megsértőinek büntetlenségével szemben, akik a biztonsági erők tagjai; ismételten kéri, hogy folytassanak független vizsgálatot a vitatott júniusi elnökválasztások óta végrehajtott törvénytelen kivégzésekkel kapcsolatos állításokról, illetve indítsanak bírósági eljárást az állítólagos jogsértők ellen; |
| --- | --- |

5.

felhívja a hatóságokat, hogy lépjenek fel az emberi jogok azon megsértőinek büntetlenségével szemben, akik a biztonsági erők tagjai; ismételten kéri, hogy folytassanak független vizsgálatot a vitatott júniusi elnökválasztások óta végrehajtott törvénytelen kivégzésekkel kapcsolatos állításokról, illetve indítsanak bírósági eljárást az állítólagos jogsértők ellen;

| 6. | felhívja Irán kormányát, hogy maradéktalanul működjön együtt valamennyi nemzetközi emberi jogi struktúrával, folytassa az emberi jogok és az igazságszolgáltatás reformja terén az ENSZ-szel folytatandó együttműködés lehetőségeinek feltárását, valamint hajtsa végre maradéktalanul az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásait; |
| --- | --- |

6.

felhívja Irán kormányát, hogy maradéktalanul működjön együtt valamennyi nemzetközi emberi jogi struktúrával, folytassa az emberi jogok és az igazságszolgáltatás reformja terén az ENSZ-szel folytatandó együttműködés lehetőségeinek feltárását, valamint hajtsa végre maradéktalanul az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásait;

| 7. | felszólít egy olyan ENSZ-különmegbízotti mandátum újbóli létrehozására, amelynek keretében kivizsgálnák az emberi jogi visszaéléseket és ösztönöznék az emberi jogi jogsértések iráni elkövetőinek elszámoltatását; |
| --- | --- |

7.

felszólít egy olyan ENSZ-különmegbízotti mandátum újbóli létrehozására, amelynek keretében kivizsgálnák az emberi jogi visszaéléseket és ösztönöznék az emberi jogi jogsértések iráni elkövetőinek elszámoltatását;

| 8. | felhívja az iráni hatóságokat, hogy biztosítsák a Vörös Félhold számára, hogy minden fogva tartotthoz eljusson, és tegyék lehetővé a nemzetközi emberi jogi szervezetek számára, hogy nyomon követhessék az országbeli helyzetet; |
| --- | --- |

8.

felhívja az iráni hatóságokat, hogy biztosítsák a Vörös Félhold számára, hogy minden fogva tartotthoz eljusson, és tegyék lehetővé a nemzetközi emberi jogi szervezetek számára, hogy nyomon követhessék az országbeli helyzetet;

| 9. | sürgeti az iráni hatóságokat, hogy vizsgálják felül a Zahra Bahramira kirótt ítéletet, és biztosítsanak a számára tisztességes bírósági eljárást és holland állampolgársága folytán a kapcsolat felvételét a holland hatóságokkal, összhangban a nemzetközi normákkal; |
| --- | --- |

9.

sürgeti az iráni hatóságokat, hogy vizsgálják felül a Zahra Bahramira kirótt ítéletet, és biztosítsanak a számára tisztességes bírósági eljárást és holland állampolgársága folytán a kapcsolat felvételét a holland hatóságokkal, összhangban a nemzetközi normákkal;

| 10. | felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében dolgozzon ki további intézkedéseket az iráni emberi jogi aktivisták hathatós védelmére, továbbá ösztönzi a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy támogassák az olyan kezdeményezéseket, mint az európai menedékváros program és a nemzetközi menedékvárosok; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében dolgozzon ki további intézkedéseket az iráni emberi jogi aktivisták hathatós védelmére, továbbá ösztönzi a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy támogassák az olyan kezdeményezéseket, mint az európai menedékváros program és a nemzetközi menedékvárosok;

| 11. | felszólít arra, hogy az uniós utazási tilalom alatt álló és vagyonuk befagyasztásával sújtott személyek és szervezetek nevét tartalmazó listát terjesszék ki azon iráni tisztviselőkre is, akik Iránban az emberi jogi jogsértésekért, az elnyomásért, valamint a szabadság korlátozásáért felelősek; |
| --- | --- |

11.

felszólít arra, hogy az uniós utazási tilalom alatt álló és vagyonuk befagyasztásával sújtott személyek és szervezetek nevét tartalmazó listát terjesszék ki azon iráni tisztviselőkre is, akik Iránban az emberi jogi jogsértésekért, az elnyomásért, valamint a szabadság korlátozásáért felelősek;

| 12. | felhívja az EU képviselőit, valamint a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy kezdjenek ismét tárgyalásokat az emberi jogokról az Iráni Iszlám Köztársasággal; |
| --- | --- |

12.

felhívja az EU képviselőit, valamint a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy kezdjenek ismét tárgyalásokat az emberi jogokról az Iráni Iszlám Köztársasággal;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányának és parlamentjének, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az iráni legfelsőbb bíróság elnökének, valamint az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányának és parlamentjének, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, az iráni legfelsőbb bíróság elnökének, valamint az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 341. E, 2010.12.16., 9. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0310.

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/99

---

2011. január 20., csütörtökAz EU és Líbia közötti keretmegállapodás

P7_TA(2011)0020

Az Európai Parlament 2011. január 20-i ajánlása a Tanácshoz az EU és Líbia közötti keretmegállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokról (2010/2268(INI))

2012/C 136 E/19

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Ana Gomes által az Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport nevében előterjesztett, Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló javaslatra az EU és Líbia közötti keretmegállapodás megkötéséről jelenleg zajló tárgyalásokról (B7-0615/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ana Gomes által az Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport nevében előterjesztett, Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló javaslatra az EU és Líbia közötti keretmegállapodás megkötéséről jelenleg zajló tárgyalásokról (B7-0615/2010),

| — | tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának az EU és Líbia közötti keretmegállapodás megkötésével kapcsolatos tárgyalások elkezdésére vonatkozó 2007. október 15-i következtetéseire, valamint az Európai Tanács migrációról szóló 2009. június 18–19-i és október 29–30-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának az EU és Líbia közötti keretmegállapodás megkötésével kapcsolatos tárgyalások elkezdésére vonatkozó 2007. október 15-i következtetéseire, valamint az Európai Tanács migrációról szóló 2009. június 18–19-i és október 29–30-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Ferrero-Waldner, biztos és El Obeidi, európai ügyekkel foglalkozó titkár által 2007. július 23-án közösen aláírt egyetértési megállapodást, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Ferrero-Waldner, biztos és El Obeidi, európai ügyekkel foglalkozó titkár által 2007. július 23-án közösen aláírt egyetértési megállapodást,

| — | tekintettel az EU és Líbia közötti keretmegállapodás megkötéséről szóló, jelenleg is zajló tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Líbia közötti keretmegállapodás megkötéséről szóló, jelenleg is zajló tárgyalásokra,

| — | tekintettel a 2004 novemberében elindított bengázi HIV cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2004 novemberében elindított bengázi HIV cselekvési tervre,

| — | tekintettel az EU és Líbia között a migráció tekintetében fennálló gyakorlati együttműködésre, valamint a Bizottság és Líbia által 2010. október 4-én aláírt Migrációs Együttműködési Stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Líbia között a migráció tekintetében fennálló gyakorlati együttműködésre, valamint a Bizottság és Líbia által 2010. október 4-én aláírt Migrációs Együttműködési Stratégiára,

| — | tekintettel az 1948. december 10-i Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. december 10-i Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a menekültek jogállására vonatkozó 1951. július 28-i Genfi Egyezményre, valamint az 1967. január 31-i jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek jogállására vonatkozó 1951. július 28-i Genfi Egyezményre, valamint az 1967. január 31-i jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Líbia által aláírt számos emberi jogi okmányra, úgymint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1970), a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányára (1970), a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre (1968), a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (1989), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre (1989), a Gyermek Jogairól szóló Egyezményre (1993) és a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményre (1990), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Líbia által aláírt számos emberi jogi okmányra, úgymint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1970), a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányára (1970), a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre (1968), a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (1989), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre (1989), a Gyermek Jogairól szóló Egyezményre (1993) és a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményre (1990),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumot sürgető, 2007. december 18-i 62/149. számú határozatára, valamint az ENSZ Közgyűlésének 2008. december 18-i 63/168. számú határozatára, amely a Közgyűlés által 2007-ben elfogadott 62/149. számú határozat végrehajtását szorgalmazza, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumot sürgető, 2007. december 18-i 62/149. számú határozatára, valamint az ENSZ Közgyűlésének 2008. december 18-i 63/168. számú határozatára, amely a Közgyűlés által 2007-ben elfogadott 62/149. számú határozat végrehajtását szorgalmazza,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, és ennek azon jegyzőkönyvére, amely létrehozza az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Bizottságát; e két dokumentumot Líbia 1987. március 26-án, illetve 2003. november 19-én ratifikálta, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, és ennek azon jegyzőkönyvére, amely létrehozza az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Bizottságát; e két dokumentumot Líbia 1987. március 26-án, illetve 2003. november 19-én ratifikálta,

| — | tekintettel az Afrikai Uniónak az afrikai menekültprobléma sajátos szempontjainak szabályozásáról szóló 1969. szeptemberi egyezményére, amelynek Líbia 1981. július 17- óta része, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Uniónak az afrikai menekültprobléma sajátos szempontjainak szabályozásáról szóló 1969. szeptemberi egyezményére, amelynek Líbia 1981. július 17- óta része,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az egészségügyi személyzet terhére Líbiában kiszabott halálos ítéletről szóló 2007. január 18-i (1), valamint a líbiai kivégzésekről szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségügyi személyzet terhére Líbiában kiszabott halálos ítéletről szóló 2007. január 18-i (1), valamint a líbiai kivégzésekről szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkének (3) bekezdésére és 97. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkének (3) bekezdésére és 97. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0368/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0368/2010),

| A. | mivel a továbbra is fennálló önkényes kormányzás, illetve az alapvető jogokról és szabadságokról szóló nemzetközi egyezmények rendszeres megsértése ellenére Líbiának bővülő kereskedelmi és politikai kapcsolatai vannak az EU tagállamaival, és a biztonságot és a stabilitást befolyásoló számos kérdésben – például a migráció, a közegészségügy, a fejlesztés, a kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok, az éghajlatváltozás, az energiaügy és a kulturális örökség terén – partnere az EU-nak a mediterrán térségben és Afrikában, |
| --- | --- |

A.

mivel a továbbra is fennálló önkényes kormányzás, illetve az alapvető jogokról és szabadságokról szóló nemzetközi egyezmények rendszeres megsértése ellenére Líbiának bővülő kereskedelmi és politikai kapcsolatai vannak az EU tagállamaival, és a biztonságot és a stabilitást befolyásoló számos kérdésben – például a migráció, a közegészségügy, a fejlesztés, a kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok, az éghajlatváltozás, az energiaügy és a kulturális örökség terén – partnere az EU-nak a mediterrán térségben és Afrikában,

| B. | mivel több uniós tagállam szoros kapcsolatokat ápol Líbiával, és nemzeti vállalataik és bankjaik a líbiai pénzügyi befektetések európai közvetítőiként szolgálnak, és mivel 2008. augusztus 30-án Olaszország barátsági megállapodást kötött Líbiával, amely különböző területeken, többek között a migráció kezelése és a háborús és a gyarmati uralom okozta károkért való jóvátétel terén folytatott együttműködés tekintetében szabályozza a két ország viszonyát; mivel 2010. november 9-én az olasz parlament e szerződés felülvizsgálatára kérte a kormányt, |
| --- | --- |

B.

mivel több uniós tagállam szoros kapcsolatokat ápol Líbiával, és nemzeti vállalataik és bankjaik a líbiai pénzügyi befektetések európai közvetítőiként szolgálnak, és mivel 2008. augusztus 30-án Olaszország barátsági megállapodást kötött Líbiával, amely különböző területeken, többek között a migráció kezelése és a háborús és a gyarmati uralom okozta károkért való jóvátétel terén folytatott együttműködés tekintetében szabályozza a két ország viszonyát; mivel 2010. november 9-én az olasz parlament e szerződés felülvizsgálatára kérte a kormányt,

| C. | mivel a jelenleg tárgyalt EU–Líbia keretmegállapodás a politikai párbeszéd megerősítésétől a migráció kezelésén, a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok fejlesztésén, az energiabiztonságon át a különböző ágazatokon belüli együttműködés javításáig a területek széles skáláját öleli fel, mivel a keretmegállapodás feladata lehetőséget teremteni a Líbia és az EU közötti politikai párbeszéd fellendítésére, |
| --- | --- |

C.

mivel a jelenleg tárgyalt EU–Líbia keretmegállapodás a politikai párbeszéd megerősítésétől a migráció kezelésén, a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok fejlesztésén, az energiabiztonságon át a különböző ágazatokon belüli együttműködés javításáig a területek széles skáláját öleli fel, mivel a keretmegállapodás feladata lehetőséget teremteni a Líbia és az EU közötti politikai párbeszéd fellendítésére,

| D. | mivel az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokrácia és a jogállamiság, csakúgy mint a halálbüntetés ellenzése alapvető uniós elvek; mivel az Európai Parlament szilárdan elkötelezte magát a halálbüntetés egyetemes eltörlése mellett, és többször is sürgette a Líbiában évekig bebörtönzött öt bolgár ápolónő és a palesztin orvos halálbüntetésének visszavonását, valamint az említett személyek szabadon bocsátását, elítélve emellett a líbiai és nem líbiai állampolgárokon Líbiában végrehajtott kivégzéseket, |
| --- | --- |

D.

mivel az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokrácia és a jogállamiság, csakúgy mint a halálbüntetés ellenzése alapvető uniós elvek; mivel az Európai Parlament szilárdan elkötelezte magát a halálbüntetés egyetemes eltörlése mellett, és többször is sürgette a Líbiában évekig bebörtönzött öt bolgár ápolónő és a palesztin orvos halálbüntetésének visszavonását, valamint az említett személyek szabadon bocsátását, elítélve emellett a líbiai és nem líbiai állampolgárokon Líbiában végrehajtott kivégzéseket,

| E. | mivel Líbia ratifikálta az Afrikai Uniónak az afrikai menekültprobléma sajátos szempontjai szabályozásáról szóló egyezményét, amely 8. cikkében kiemeli, hogy ez utóbbi egyezmény az ENSZ menekültekről szóló 1951-es egyezményének gyakorlatilag az afrikai kiegészítése, valamint hogy a tagállamoknak együtt kell működniük az ENSZ menekültügyi főbiztosságával, mivel ugyanakkor Líbia nem ratifikálta az ENSZ menekültekről szóló 1951-es egyezményét, amely a menekültek átfogó meghatározását tartalmazó egyetlen nemzetközi egyezmény, és amelyhez kötelező érvényű védőintézkedések és az ENSZ menekültügyi főbiztosának hivatal részéről végzett ellenőrzés specifikus mechanizmusa is társul, |
| --- | --- |

E.

mivel Líbia ratifikálta az Afrikai Uniónak az afrikai menekültprobléma sajátos szempontjai szabályozásáról szóló egyezményét, amely 8. cikkében kiemeli, hogy ez utóbbi egyezmény az ENSZ menekültekről szóló 1951-es egyezményének gyakorlatilag az afrikai kiegészítése, valamint hogy a tagállamoknak együtt kell működniük az ENSZ menekültügyi főbiztosságával, mivel ugyanakkor Líbia nem ratifikálta az ENSZ menekültekről szóló 1951-es egyezményét, amely a menekültek átfogó meghatározását tartalmazó egyetlen nemzetközi egyezmény, és amelyhez kötelező érvényű védőintézkedések és az ENSZ menekültügyi főbiztosának hivatal részéről végzett ellenőrzés specifikus mechanizmusa is társul,

| F. | mivel elég bizonyíték van a Líbiában széles körben elterjedt gyakorlatra, miszerint nemzeti vagy etnikai származás alapján hátrányosan megkülönböztetik a vendégmunkásokat, különösen pedig faji alapon üldözik az afrikai migráns munkavállalókat, és mivel az Európai Parlament mélységesen aggódik a nők ellen elkövetett erőszakról jelentett esetek miatt, |
| --- | --- |

F.

mivel elég bizonyíték van a Líbiában széles körben elterjedt gyakorlatra, miszerint nemzeti vagy etnikai származás alapján hátrányosan megkülönböztetik a vendégmunkásokat, különösen pedig faji alapon üldözik az afrikai migráns munkavállalókat, és mivel az Európai Parlament mélységesen aggódik a nők ellen elkövetett erőszakról jelentett esetek miatt,

| G. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája 19. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy senki sem toloncolható ki vagy utasítható ki olyan államba, vagy adható ki olyan államnak, ahol komolyan fenyegeti az a veszély, hogy halálra ítélik, kínozzák, vagy más embertelen bánásmódnak vagy büntetésnek vetik alá, |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája 19. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy senki sem toloncolható ki vagy utasítható ki olyan államba, vagy adható ki olyan államnak, ahol komolyan fenyegeti az a veszély, hogy halálra ítélik, kínozzák, vagy más embertelen bánásmódnak vagy büntetésnek vetik alá,

| H. | mivel Líbiát 2010. május 13-án beválasztották az ENSZ Emberi Jogi Tanácsába, és az ország számos emberi jogi dokumentumot ratifikált, és mivel ennek következtében Líbiának specifikus nemzetközi kötelezettségei vannak az emberi jogok tiszteletben tartása tekintetében, de idáig még nem sikerült konkrét intézkedéseket hoznia az emberi jogok megsértésével kapcsolatos esetek számának csökkentéséért, sem érdemi együttműködésbe kezdenie az ENSZ különeljárásai és ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületekkel; mivel az emberi jogok oszthatatlanok, és mégis, bizonyos gazdasági és jóléti előnyök ellenére, amelyek annak köszönhetőek, hogy az állam a nemzeti jövedelem bizonyos részét szétosztja, a líbiaiak, és a Líbiában élő külföldiek nem élhetnek a polgári és politikai jogok nagy többségével, nevezetesen a szólásszabadság, a társulás és gyülekezés, az igazságos tárgyalás jogával, a munkához való jogokkal, a nők jogaival, és a szabad választások jogával; és mivel gyakran előfordul, és különösen a migráns lakosságot érinti, az önkényes fogva tartás, a kínzás, a nem szándékos eltűnés és a hátrányos megkülönböztetés, |
| --- | --- |

H.

mivel Líbiát 2010. május 13-án beválasztották az ENSZ Emberi Jogi Tanácsába, és az ország számos emberi jogi dokumentumot ratifikált, és mivel ennek következtében Líbiának specifikus nemzetközi kötelezettségei vannak az emberi jogok tiszteletben tartása tekintetében, de idáig még nem sikerült konkrét intézkedéseket hoznia az emberi jogok megsértésével kapcsolatos esetek számának csökkentéséért, sem érdemi együttműködésbe kezdenie az ENSZ különeljárásai és ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületekkel; mivel az emberi jogok oszthatatlanok, és mégis, bizonyos gazdasági és jóléti előnyök ellenére, amelyek annak köszönhetőek, hogy az állam a nemzeti jövedelem bizonyos részét szétosztja, a líbiaiak, és a Líbiában élő külföldiek nem élhetnek a polgári és politikai jogok nagy többségével, nevezetesen a szólásszabadság, a társulás és gyülekezés, az igazságos tárgyalás jogával, a munkához való jogokkal, a nők jogaival, és a szabad választások jogával; és mivel gyakran előfordul, és különösen a migráns lakosságot érinti, az önkényes fogva tartás, a kínzás, a nem szándékos eltűnés és a hátrányos megkülönböztetés,

| I. | mivel Líbiában az állam hatalomgyakorlása nem a jogállamiságban vagy a demokratikus elszámoltathatóságban gyökerezik, és gyakran önkényes és kiszámíthatatlan magatartáshoz vezet külföldi személyekkel és érdekekkel szemben, amint az nemrégiben egy svájci üzletember és a köztörvényes bűncselekményekért kivégzett külföldiek – akiknek személyazonosságát nem hozták nyilvánosságra – esetében is történt, |
| --- | --- |

I.

mivel Líbiában az állam hatalomgyakorlása nem a jogállamiságban vagy a demokratikus elszámoltathatóságban gyökerezik, és gyakran önkényes és kiszámíthatatlan magatartáshoz vezet külföldi személyekkel és érdekekkel szemben, amint az nemrégiben egy svájci üzletember és a köztörvényes bűncselekményekért kivégzett külföldiek – akiknek személyazonosságát nem hozták nyilvánosságra – esetében is történt,

| 1. | a keretmegállapodás megkötésére irányuló jelenlegi tárgyalásokkal összefüggésben a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz:






  a) | tudomásul veszi a Tanács azon közelmúltbeli döntését, hogy végül engedélyezi korlátozott számú parlamenti képviselőnek az EU–Líbia keretmegállapodásról való tárgyalásra a Bizottságnak adott meghatalmazást; ugyanakkor sajnálja, hogy e döntés késett, és kéri, hogy ez EP kapjon engedélyt az összes tárgyalás alatt álló nemzetközi megállapodáshoz való hozzáférésre az EUMSz 218. cikkének (10) bekezdésével összhangban, amelynek értelmében a Parlamentet haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell a folyamat minden állomásáról; |
| --- | --- | --- |

1.

a keretmegállapodás megkötésére irányuló jelenlegi tárgyalásokkal összefüggésben a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz:

a)

tudomásul veszi a Tanács azon közelmúltbeli döntését, hogy végül engedélyezi korlátozott számú parlamenti képviselőnek az EU–Líbia keretmegállapodásról való tárgyalásra a Bizottságnak adott meghatalmazást; ugyanakkor sajnálja, hogy e döntés késett, és kéri, hogy ez EP kapjon engedélyt az összes tárgyalás alatt álló nemzetközi megállapodáshoz való hozzáférésre az EUMSz 218. cikkének (10) bekezdésével összhangban, amelynek értelmében a Parlamentet haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell a folyamat minden állomásáról;

| b) | üdvözli az EU és Líbia közötti tárgyalások elkezdését mint az EU és a mediterrán region, illetve Afrika közötti új kapcsolat kialakításának első lépését; úgy véli, hogy a Líbiával való együttműködés hasznára válik az olyan ügyek megoldásának, mint például a biztonság és stabilitás, a migráció, a közegészségügy, a fejlődés, a kereskedelem, az éghajlatváltozás, az energia és a kultúra kérdései; |
| --- | --- |

b)

üdvözli az EU és Líbia közötti tárgyalások elkezdését mint az EU és a mediterrán region, illetve Afrika közötti új kapcsolat kialakításának első lépését; úgy véli, hogy a Líbiával való együttműködés hasznára válik az olyan ügyek megoldásának, mint például a biztonság és stabilitás, a migráció, a közegészségügy, a fejlődés, a kereskedelem, az éghajlatváltozás, az energia és a kultúra kérdései;

| c) | szorgalmazza, hogy a Tanács és a Bizottság határozottan javasolja Líbiának a menekültekről szóló 1951-es Genfi Egyezmény, és annak 1967-es jegyzőkönyve ratifikálását, ideértve az ENSZ menekültügyi főbiztosságával folytatandó teljes körű együttműködést is, annak érdekében, hogy Líbia szavatolja a migránsok megfelelő védelmét és jogait, és olyan menekültügyi jogszabályokat fogadjon el, amelyek ennek megfelelően elismerik a menekültek státuszát és jogait, különösen a közös kitoloncolás tilalmát és a visszaküldés tilalmának elvét; |
| --- | --- |

c)

szorgalmazza, hogy a Tanács és a Bizottság határozottan javasolja Líbiának a menekültekről szóló 1951-es Genfi Egyezmény, és annak 1967-es jegyzőkönyve ratifikálását, ideértve az ENSZ menekültügyi főbiztosságával folytatandó teljes körű együttműködést is, annak érdekében, hogy Líbia szavatolja a migránsok megfelelő védelmét és jogait, és olyan menekültügyi jogszabályokat fogadjon el, amelyek ennek megfelelően elismerik a menekültek státuszát és jogait, különösen a közös kitoloncolás tilalmát és a visszaküldés tilalmának elvét;

| d) | emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot kötelezettségükre, hogy szavatolják azt, hogy az EU külpolitikája teljes mértékben megfelel az Alapjogi Chartának, különösen ez utóbbi 19. cikkének, amely tiltja a közös kitoloncolást és elismeri a visszaküldés tilalmának elvét; |
| --- | --- |

d)

emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot kötelezettségükre, hogy szavatolják azt, hogy az EU külpolitikája teljes mértékben megfelel az Alapjogi Chartának, különösen ez utóbbi 19. cikkének, amely tiltja a közös kitoloncolást és elismeri a visszaküldés tilalmának elvét;

| e) | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kérje a líbiai hatóságokat az ENSZ menekültügyi főbiztosságának jogszerű líbiai jelenlétét biztosító egyetértési megállapodás aláírására olyan felhatalmazással, amely lehetővé teszi a szervezet számára teljes körű hozzáférési és védelmi tevékenységeinek gyakorlását; |
| --- | --- |

e)

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kérje a líbiai hatóságokat az ENSZ menekültügyi főbiztosságának jogszerű líbiai jelenlétét biztosító egyetértési megállapodás aláírására olyan felhatalmazással, amely lehetővé teszi a szervezet számára teljes körű hozzáférési és védelmi tevékenységeinek gyakorlását;

| f) | szorgalmazza, hogy a Tanács és a Bizottság garantálja azt, hogy a Líbiával kötendő visszafogadási megállapodás csak illegális bevándorlókra legyen érvényes, kizárva tehát mindazokat, akik menedékkérőnek, menekültnek, vagy védelemre szoruló személynek vallják magukat, és megismétli, hogy a visszaküldés tilalmának elve minden olyan személyre alkalmazandó, aki halálbüntetés, embertelen bánásmód vagy kínzás kockázatának van kitéve; |
| --- | --- |

f)

szorgalmazza, hogy a Tanács és a Bizottság garantálja azt, hogy a Líbiával kötendő visszafogadási megállapodás csak illegális bevándorlókra legyen érvényes, kizárva tehát mindazokat, akik menedékkérőnek, menekültnek, vagy védelemre szoruló személynek vallják magukat, és megismétli, hogy a visszaküldés tilalmának elve minden olyan személyre alkalmazandó, aki halálbüntetés, embertelen bánásmód vagy kínzás kockázatának van kitéve;

| g) | felszólítja a Tanácsot, hogy az ENSZ menekültügyi főbiztossága által elismert menekültek esetében a megállapodással létrehozott 2010. október 4-i migrációs együttműködési munkatervnek megfelelően ajánlja fel az áttelepülés lehetőségét; |
| --- | --- |

g)

felszólítja a Tanácsot, hogy az ENSZ menekültügyi főbiztossága által elismert menekültek esetében a megállapodással létrehozott 2010. október 4-i migrációs együttműködési munkatervnek megfelelően ajánlja fel az áttelepülés lehetőségét;

| h) | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozzák az ENSZ menekültügyi főbiztossága tevékenységének nyújtott támogatásukat, miközben elősegítik azt, hogy a líbiai hatóságok tiszteletben tartsák az országban igazolványok nélkül tartózkodó migránsok esetében a nemzetközi humanitárius standard tiszteletben tartását, ide értve az ENSZ menekültügyi főbiztosságának fogvatartási központjaiba való rendszeres bejutást; |
| --- | --- |

h)

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozzák az ENSZ menekültügyi főbiztossága tevékenységének nyújtott támogatásukat, miközben elősegítik azt, hogy a líbiai hatóságok tiszteletben tartsák az országban igazolványok nélkül tartózkodó migránsok esetében a nemzetközi humanitárius standard tiszteletben tartását, ide értve az ENSZ menekültügyi főbiztosságának fogvatartási központjaiba való rendszeres bejutást;

| i) | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az ENSZ menekültügyi főbiztossága (UNHCR), a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM), a Migrációs Politika Kidolgozásáért Felelős Nemzetközi Központ (ICMPD) ajánljon fel olyan segítséget Líbia számára, amely az embercsempészet problémájának kezelésére irányul a régióban, különös figyelemmel a nők és gyerekek védelmére, beleértve a legális bevándorlók integrációját, valamint az országban elfogott illegális bevándorlók körülményeinek javítását szolgáló segítségnyújtást is; ennél fogva örömmel veszi tudomásul a Malmström biztos asszony, Füle biztos és a líbiai hatóságok által 2010. októberben aláírt megállapodást egy migrációs együttműködési munkatervről; |
| --- | --- |

i)

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az ENSZ menekültügyi főbiztossága (UNHCR), a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM), a Migrációs Politika Kidolgozásáért Felelős Nemzetközi Központ (ICMPD) ajánljon fel olyan segítséget Líbia számára, amely az embercsempészet problémájának kezelésére irányul a régióban, különös figyelemmel a nők és gyerekek védelmére, beleértve a legális bevándorlók integrációját, valamint az országban elfogott illegális bevándorlók körülményeinek javítását szolgáló segítségnyújtást is; ennél fogva örömmel veszi tudomásul a Malmström biztos asszony, Füle biztos és a líbiai hatóságok által 2010. októberben aláírt megállapodást egy migrációs együttműködési munkatervről;

| j) | sürgeti a Bizottságot, hogy az EU-Líbia Partnerségi Megállapodás céljaira használt külső pénzügyi eszközökkel kapcsolatosan minden részletes információt tárjon a Parlament elé; |
| --- | --- |

j)

sürgeti a Bizottságot, hogy az EU-Líbia Partnerségi Megállapodás céljaira használt külső pénzügyi eszközökkel kapcsolatosan minden részletes információt tárjon a Parlament elé;

| k) | sürgeti a Tanácsot, hogy biztassa Líbiát a halálbüntetés moratóriumának kihirdetésére az ENSZ Közgyűlésének 2007. december 18-i és 2008. december 18-i állásfoglalásaival összhangban, a halálbüntetés eltörlésének célzatával, illetve a Líbiában 2008 óta kivégzett összes személyt tartalmazó statisztikák kibocsátására, valamint arra, hogy közölje az adott személyek identitását és az elítélésük alapjául szolgáló vádakat; kéri a főképviselőt/alelnököt, hogy mutassa meg, milyen politikai fontosságot tulajdonít az EU a halálbüntetés eltörlésének, azáltal, hogy ezt a kérdést rendszeresen megemlíti a líbiai hatóságok előtt; |
| --- | --- |

k)

sürgeti a Tanácsot, hogy biztassa Líbiát a halálbüntetés moratóriumának kihirdetésére az ENSZ Közgyűlésének 2007. december 18-i és 2008. december 18-i állásfoglalásaival összhangban, a halálbüntetés eltörlésének célzatával, illetve a Líbiában 2008 óta kivégzett összes személyt tartalmazó statisztikák kibocsátására, valamint arra, hogy közölje az adott személyek identitását és az elítélésük alapjául szolgáló vádakat; kéri a főképviselőt/alelnököt, hogy mutassa meg, milyen politikai fontosságot tulajdonít az EU a halálbüntetés eltörlésének, azáltal, hogy ezt a kérdést rendszeresen megemlíti a líbiai hatóságok előtt;

| l) | felhívja a Tanácsot, hogy ragaszkodjon a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó záradék keretmegállapodásba történő felvételéhez, arra irányítva Líbiát, hogy megfontolja a Római Statútum ratifikálását; |
| --- | --- |

l)

felhívja a Tanácsot, hogy ragaszkodjon a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó záradék keretmegállapodásba történő felvételéhez, arra irányítva Líbiát, hogy megfontolja a Római Statútum ratifikálását;

| m) | felkéri a Tanácsot, hogy ajánljon együttműködést Líbiának olyan programokban, amelyek erősítik a regionális szinergiákat a fenntartható fejlődést és az olyan környezetvédelmi kérdéseket illetően, mint például a klímaváltozás, a vízkészletek szűkössége és az elsivatagosodás; |
| --- | --- |

m)

felkéri a Tanácsot, hogy ajánljon együttműködést Líbiának olyan programokban, amelyek erősítik a regionális szinergiákat a fenntartható fejlődést és az olyan környezetvédelmi kérdéseket illetően, mint például a klímaváltozás, a vízkészletek szűkössége és az elsivatagosodás;

| n) | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a keretmegállapodásról folytatott tárgyalások során bátorítsa Líbia részvételét az euro-mediterrán partnerségben és az Uniónak a Mediterráneumot érintő fő projektjeiben; |
| --- | --- |

n)

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a keretmegállapodásról folytatott tárgyalások során bátorítsa Líbia részvételét az euro-mediterrán partnerségben és az Uniónak a Mediterráneumot érintő fő projektjeiben;

| o) | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy teljes körűen tegyen eleget az EUMSz 218. cikkében meghatározott kötelezettségének azáltal, hogy megfelelően tájékoztatja a Parlamentet arról, mire törekszik az EU a keretmegállapodásra irányuló tárgyalások „Energia” c. fejezete szerint Líbiával folytatott „nukleáris együttműködés” címén, annak minden politikai és biztonsági vonzatát is beleértve; |
| --- | --- |

o)

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy teljes körűen tegyen eleget az EUMSz 218. cikkében meghatározott kötelezettségének azáltal, hogy megfelelően tájékoztatja a Parlamentet arról, mire törekszik az EU a keretmegállapodásra irányuló tárgyalások „Energia” c. fejezete szerint Líbiával folytatott „nukleáris együttműködés” címén, annak minden politikai és biztonsági vonzatát is beleértve;

| p) | gratulál a líbiai egészségügyi hatóságoknak és szakembereknek a HIV-AIDS kezelésével kapcsolatosan az orvosi és tudományos kapacitás figyelemre méltó javulása miatt, amit az EU és Líbia által közösen végrehajtott bengázi cselekvési terv révén sikerült elérni, továbbá helyet ad az ilyen együttműködéseknek más fertőző betegségekre és más líbiai gyógyászati központokra való kiterjesztésére irányuló kérésnek; kéri az uniós tagállamokat, hogy terjesszék ki a szakosodott kezeléseket a líbiai betegekre is, többek között azáltal, hogy megkönnyítik a specializált európai intézményekben történő ideiglenes kezelést; |
| --- | --- |

p)

gratulál a líbiai egészségügyi hatóságoknak és szakembereknek a HIV-AIDS kezelésével kapcsolatosan az orvosi és tudományos kapacitás figyelemre méltó javulása miatt, amit az EU és Líbia által közösen végrehajtott bengázi cselekvési terv révén sikerült elérni, továbbá helyet ad az ilyen együttműködéseknek más fertőző betegségekre és más líbiai gyógyászati központokra való kiterjesztésére irányuló kérésnek; kéri az uniós tagállamokat, hogy terjesszék ki a szakosodott kezeléseket a líbiai betegekre is, többek között azáltal, hogy megkönnyítik a specializált európai intézményekben történő ideiglenes kezelést;

| q) | véleménye szerint a keretmegállapodásnak tartalmaznia kell a civil társadalom megerősítését, a modernizáció támogatását, a demokratikus reformokat, a független média és a független igazságszolgáltatás ösztönzését, valamint az üzleti élet, a tudományos világ, a nem kormányzati szervezetek és más líbiai szereplők számára nagyobb teret nyitó egyéb erőfeszítések támogatását szolgáló intézményi kapacitásbővítésre vonatkozó segítségnyújtást; |
| --- | --- |

q)

véleménye szerint a keretmegállapodásnak tartalmaznia kell a civil társadalom megerősítését, a modernizáció támogatását, a demokratikus reformokat, a független média és a független igazságszolgáltatás ösztönzését, valamint az üzleti élet, a tudományos világ, a nem kormányzati szervezetek és más líbiai szereplők számára nagyobb teret nyitó egyéb erőfeszítések támogatását szolgáló intézményi kapacitásbővítésre vonatkozó segítségnyújtást;

| r) | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy gondoskodjanak arról, hogy a kereskedelmi célzatú programok a vállalatoknak, különösen a kis- és középvállalkozásoknak exportképességeik növelése érdekében nyújtandó, érdemi támogatásra összpontosítanak; |
| --- | --- |

r)

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy gondoskodjanak arról, hogy a kereskedelmi célzatú programok a vállalatoknak, különösen a kis- és középvállalkozásoknak exportképességeik növelése érdekében nyújtandó, érdemi támogatásra összpontosítanak;

| s) | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy bátorítsák Líbiát, hogy teljes mértékben tartsa meg az ENSZ menekültügyi főbiztosi intézményébe való belépésekor tett ígéreteit, és ezáltal azt is szorgalmazza, hogy Líbia intézzen állandó meghívást az ENSZ különeljárásai keretében kinevezettekhez, mint például a bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések kérdésével foglalkozó különmegbízotthoz, a kínzással foglalkozó különmegbízotthoz, a szólásszabadság ügyével foglalkozó különmegbízotthoz, a fajgyűlölet, faji alapú megkülönböztetés, idegengyűlölet és ezekkel kapcsolatos intolerancia kortárs eseteivel foglalkozó különmegbízotthoz, akárcsak az erőszakos és akaratlan eltüntetéssel foglalkozó munkacsoporthoz, valamint az önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoporthoz, ahogyan ezt a Líbiával foglalkozó legutóbbi egyetemes időszakos felülvizsgálat kérte; ugyanebben a szellemben kér szabad bejutást az országba az emberi jogok álfogó helyzetének független felmérése céljából; |
| --- | --- |

s)

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy bátorítsák Líbiát, hogy teljes mértékben tartsa meg az ENSZ menekültügyi főbiztosi intézményébe való belépésekor tett ígéreteit, és ezáltal azt is szorgalmazza, hogy Líbia intézzen állandó meghívást az ENSZ különeljárásai keretében kinevezettekhez, mint például a bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések kérdésével foglalkozó különmegbízotthoz, a kínzással foglalkozó különmegbízotthoz, a szólásszabadság ügyével foglalkozó különmegbízotthoz, a fajgyűlölet, faji alapú megkülönböztetés, idegengyűlölet és ezekkel kapcsolatos intolerancia kortárs eseteivel foglalkozó különmegbízotthoz, akárcsak az erőszakos és akaratlan eltüntetéssel foglalkozó munkacsoporthoz, valamint az önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoporthoz, ahogyan ezt a Líbiával foglalkozó legutóbbi egyetemes időszakos felülvizsgálat kérte; ugyanebben a szellemben kér szabad bejutást az országba az emberi jogok álfogó helyzetének független felmérése céljából;

| t) | kéri a Tanácsot annak biztosítására, hogy a schengeni vízumokat szükségtelen késedelem nélkül adják ki a líbiaiak számára, annak vizsgálatára, hogy milyen más könnyítő eljárások jöhetnek szóba, és a líbiai hatóságok meggyőzésére, hogy ez utóbbiak könnyítsék meg a vízumhoz jutást a Líbiában tartózkodó vagy szakmai tevékenységet végző európaiak számára; |
| --- | --- |

t)

kéri a Tanácsot annak biztosítására, hogy a schengeni vízumokat szükségtelen késedelem nélkül adják ki a líbiaiak számára, annak vizsgálatára, hogy milyen más könnyítő eljárások jöhetnek szóba, és a líbiai hatóságok meggyőzésére, hogy ez utóbbiak könnyítsék meg a vízumhoz jutást a Líbiában tartózkodó vagy szakmai tevékenységet végző európaiak számára;

| u) | javasolja egy EU-delegáció mielőbbi felállítását Tripoliban; |
| --- | --- |

u)

javasolja egy EU-delegáció mielőbbi felállítását Tripoliban;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Bizottságnak, valamint az európai uniós tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Bizottságnak, valamint az európai uniós tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL C 244. E, 2007.10.18., 208. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0246.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. január 18., kedd

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/104 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/104

---

2011. január 18., keddRészvénytársaságok egyesülése ***I

P7_TA(2011)0001

Az Európai Parlament 2011. január 18-i jogalkotási állásfoglalása a részvénytársaságok egyesüléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról (kodifikáció) (COM(2010)0391 – C7-0209/2010 – 2008/0009(COD))

2012/C 136 E/20

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0026), és a módosított javaslatra (COM(2010)0391), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0026), és a módosított javaslatra (COM(2010)0391),

| — | tekintettel a 2008. június 17-i első olvasatban elfogadott álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. június 17-i első olvasatban elfogadott álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 50. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0209/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 50. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0209/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. október 21-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. október 21-i véleményére (2),

| — | tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának (kodifkáció) gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának (kodifkáció) gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0363/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0363/2010),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 286. E, 2009.11.27., 60. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(3)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

2011. január 18., keddP7_TC1-COD(2008)0009

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. január 18-án került elfogadásra a részvénytársaságok egyesüléséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikáció)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2011/35/EU irányelv.)

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/105

---

2011. január 18., keddAz EK és Jordánia közötti euro-mediterrán megállapodáshoz Bulgária és Románia Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyv ***

P7_TA(2011)0002

Az Európai Parlament 2011. január 18-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodáshoz a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (06903/2010 – C7-0384/2010 – 2007/0231(NLE))

2012/C 136 E/21

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetre (06903/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (06903/2010),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodáshoz a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyv tervezetére (09373/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodáshoz a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyv tervezetére (09373/2008),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével és 218. cikkének (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0384/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével és 218. cikkének (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0384/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, 90. cikkének (8) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, 90. cikkének (8) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0373/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0373/2010),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Jordán Hasimita Királyság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Jordán Hasimita Királyság kormányának és parlamentjének.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/106

---

2011. január 18., keddAz EK és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió közötti légiközlekedési megállapodás ***

P7_TA(2011)0003

Az Európai Parlament 2011. január 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió közötti, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (06646/2010 – C7-0103/2010 – 2008/0145(NLE))

2012/C 136 E/22

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetre (06646/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (06646/2010),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió közötti, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás tervezetére (06190/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió közötti, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás tervezetére (06190/2009),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdése és 218. cikk (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0103/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdése és 218. cikk (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0103/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A7-0361/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A7-0361/2010),

| 1. | jóváhagyja a megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a megállapodás megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Uniónak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Uniónak.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/106

---

2011. január 18., keddAz építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek ***II

P7_TA(2011)0004

Az Európai Parlament 2011. január 18-i jogalkotási állásfoglalása az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó tanácsi álláspont – első olvasat (10753/3/2010 – C7-0267/2010 – 2008/0098(COD))

2012/C 136 E/23

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjára (10753/3/2010– C7–0267/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjára (10753/3/2010– C7–0267/2010),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0311) és a Bizottság módosított javaslatára (COM(2009)0579), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0311) és a Bizottság módosított javaslatára (COM(2009)0579),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0203/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0203/2008),

| — | tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. február 25-i véleményére (2)
  , |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. február 25-i véleményére (2)
  ,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. december 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament második olvasatbeli álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (8) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. december 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament második olvasatbeli álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (8) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0343/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0343/2010),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 184. E, 2010.7.8., 441. o.

(2)  HL C 218., 2009.9.11., 15. o.

---

2011. január 18., keddP7_TC2-COD(2008)0098

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. január 18-án került elfogadásra az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 305/2011/EU rendelet.)

---

2011. január 19., szerda

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/108 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/108

---

2011. január 19., szerdaA határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok ***II

P7_TA(2011)0007

Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (11038/2/2010 – C7-0266/2010 – 2008/0142(COD))

2012/C 136 E/24

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (11038/2/2010 – C7-0266/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (11038/2/2010 – C7-0266/2010),

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0414), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0414),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0257/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0257/2008),

| — | tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, valamint 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, valamint 114. cikkére,

| — | tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. december 4-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. december 4-i véleményére (2),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. február 12-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. február 12-i véleményére (3),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. december 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament második olvasatbeli álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. december 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament második olvasatbeli álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7–0307/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7–0307/2010),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 184. E, 2010.7.8., 368. o.

(2)  HL C 175., 2009.7.28., 116. o.

(3)  HL C 120., 2009.5.28., 65. o.

---

2011. január 19., szerdaP7_TC2-COD(2008)0142

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2011. január 19-én került elfogadásra a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2011/24/EU irányelv.)

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/109 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/109

---

2011. január 19., szerdaAz EU és Kamerun közötti, az erdészeti jogszabályokról szóló megállapodás ***

P7_TA(2011)0009

Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kameruni Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (12796/2010 – C7-0339/2010 – 2010/0217(NLE))

2012/C 136 E/25

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetre (12796/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (12796/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Kameruni Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodás tervezetére (13187/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Kameruni Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodás tervezetére (13187/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) és v) pontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0339/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) és v) pontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0339/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0371/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0371/2010),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Kameruni Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Kameruni Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/110

---

2011. január 19., szerdaFLEGT önkéntes partnerségi megállapodás ***

P7_TA(2011)0010

Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (10028/2010 – C7-0170/2010 – 2010/0062(NLE))

2012/C 136 E/26

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetre (10028/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (10028/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodás tervezetére (07636/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodás tervezetére (07636/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) és v) pontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0170/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) és v) pontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0170/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0370/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0370/2010),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Kongói Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Kongói Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/110

---

2011. január 19., szerdaAz EK és a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás ***

P7_TA(2011)0012

Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05078/2010 – C7-0036/2010 – 2008/0250(NLE))

2012/C 136 E/27

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (05078/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (05078/2010),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok között megkötendő átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás tervezetére (05558/2/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok között megkötendő átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás tervezetére (05558/2/2009),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdése és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0036/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdése és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0036/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0365/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0365/2010),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a csendes-óceáni államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a csendes-óceáni államok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 11.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 136/111 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 136/111

---

2011. január 19., szerdaAz EK és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás ***

P7_TA(2011)0015

Az Európai Parlament 2011. január 19-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló tervezetről (15619/1/2007 – C7-0341/2010 – 2007/0255(NLE))

2012/C 136 E/28

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi és bizottsági határozatra irányuló tervezetre (15619/1/2007), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi és bizottsági határozatra irányuló tervezetre (15619/1/2007),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás tervezetére (16005/2007), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás tervezetére (16005/2007),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, valamint (8) bekezdésével, továbbá az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 101. cikkének második bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0341/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, valamint (8) bekezdésével, továbbá az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 101. cikkének második bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0341/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0362/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0362/2010),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Szerb Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Szerb Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---