# Europeiska unionens C 55/7 ma

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 55 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången7 mars 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 55

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången7 mars 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2006/C 055/1 | Rådets yttrande av den 24 januari 2006 om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2009 | 1 |
| 2006/C 055/2 | Rådets yttrande av den 24 januari 2006 om Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram för 2005–2008 | 5 |
| 2006/C 055/3 | Rådets yttrande av den 24 januari 2006 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, perioden 2005–2010 | 9 |
| 2006/C 055/4 | Rådets yttrande av den 24 januari 2006 om Ungerns uppdaterade konvergensprogram 2005–2008 | 13 |
| 2006/C 055/5 | Rådets yttrande av den 24 januari 2006 om Slovakiens uppdaterade konvergensprogram för 2005–2008 | 17 |
| 2006/C 055/6 | Rådets yttrande av den 24 januari 2006 om Sveriges uppdaterade konvergensprogram 2005–2008 | 21 |
| 2006/C 055/7 | Rådets yttrande av den 14 februari 2006 om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, 2005–2009 | 25 |
| 2006/C 055/8 | Rådets yttrande av den 14 februari 2006 om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram, 2005–2008 | 29 |
| 2006/C 055/9 | Rådets yttrande av den 14 februari 2006 om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, 2005–2008 | 33 |
| 2006/C 055/0 | Rådets yttrande av den 14 februari 2006 om Estlands uppdaterade konvergensprogram, 2005–2009 | 37 |
| 2006/C 055/1 | Rådets yttrande av den 14 februari 2006 om Lettlands uppdaterade konvergensprogram, 2005–2008 | 41 |
| 2006/C 055/2 | Rådets yttrande av den 14 februari 2006 om Sloveniens uppdaterade konvergensprogram, 2005–2008 | 45 |
| | Kommissionen |
| 2006/C 055/3 | Eurons växelkurs | 49 |
| 2006/C 055/4 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4150 – Abbott/Guidant) (
  1
  ) | 50 |
| 2006/C 055/5 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4076 – Boston Scientific/Guidant) (
  1
  ) | 51 |
| 2006/C 055/6 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4169 – Virgin/CPW/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 52 |
| 2006/C 055/7 | Inledning av förfarande (Ärende COMP/M.4094 – Ineos/BP Dormagen) (
  1
  ) | 53 |
| 2006/C 055/8 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4161 – SEI/VWBN) (
  1
  ) | 54 |
| 2006/C 055/9 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.3848 – Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  ) | 55 |
| 2006/C 055/0 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4142 – Time Warner/CBS/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 56 |
| 2006/C 055/1 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4118 – CVC/KKR/AVR) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/2 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4088 – GIB/Groupe FLO) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/3 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4105 – DSV/Frans Maas) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/4 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.3930 – LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/5 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4084 – Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/6 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.3589 – Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/7 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.3971 – Deutsche Post/Exel) (
  1
  ) | 60 |
| 2006/C 055/8 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.3670 – EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  ) | 60 |
| | Europeiska centralbanken |
| 2006/C 055/9 | Europeiska centralbankens yttrande av den 24 februari 2006 på begäran av Europeiska unionens råd över ett förslag till förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2223/96 med avseende på rapportering av nationalräkenskapsdata (CON/2006/12) | 61 |
| 2006/C 055/0 | Europeiska centralbankens yttrande av den 27 februari 2006 om ett förslag till rådets förordning om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2494/95 avseende de tidsperioder under vilka prisuppgifter skall samlas in för det harmoniserade konsumentprisindexet (CON/2006/13) | 63 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2006/C 055/1

Rådets yttrande av den 24 januari 2006 om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2009

1

2006/C 055/2

Rådets yttrande av den 24 januari 2006 om Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram för 2005–2008

5

2006/C 055/3

Rådets yttrande av den 24 januari 2006 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, perioden 2005–2010

9

2006/C 055/4

Rådets yttrande av den 24 januari 2006 om Ungerns uppdaterade konvergensprogram 2005–2008

13

2006/C 055/5

Rådets yttrande av den 24 januari 2006 om Slovakiens uppdaterade konvergensprogram för 2005–2008

17

2006/C 055/6

Rådets yttrande av den 24 januari 2006 om Sveriges uppdaterade konvergensprogram 2005–2008

21

2006/C 055/7

Rådets yttrande av den 14 februari 2006 om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, 2005–2009

25

2006/C 055/8

Rådets yttrande av den 14 februari 2006 om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram, 2005–2008

29

2006/C 055/9

Rådets yttrande av den 14 februari 2006 om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, 2005–2008

33

2006/C 055/0

Rådets yttrande av den 14 februari 2006 om Estlands uppdaterade konvergensprogram, 2005–2009

37

2006/C 055/1

Rådets yttrande av den 14 februari 2006 om Lettlands uppdaterade konvergensprogram, 2005–2008

41

2006/C 055/2

Rådets yttrande av den 14 februari 2006 om Sloveniens uppdaterade konvergensprogram, 2005–2008

45

Kommissionen

2006/C 055/3

Eurons växelkurs

49

2006/C 055/4

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4150 – Abbott/Guidant) (
  1
  )

1

50

2006/C 055/5

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4076 – Boston Scientific/Guidant) (
  1
  )

1

51

2006/C 055/6

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4169 – Virgin/CPW/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

52

2006/C 055/7

Inledning av förfarande (Ärende COMP/M.4094 – Ineos/BP Dormagen) (
  1
  )

1

53

2006/C 055/8

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4161 – SEI/VWBN) (
  1
  )

1

54

2006/C 055/9

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.3848 – Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  )

1

55

2006/C 055/0

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4142 – Time Warner/CBS/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

56

2006/C 055/1

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4118 – CVC/KKR/AVR) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/2

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4088 – GIB/Groupe FLO) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/3

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4105 – DSV/Frans Maas) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/4

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.3930 – LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/5

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4084 – Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/6

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.3589 – Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/7

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.3971 – Deutsche Post/Exel) (
  1
  )

1

60

2006/C 055/8

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.3670 – EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  )

1

60

Europeiska centralbanken

2006/C 055/9

Europeiska centralbankens yttrande av den 24 februari 2006 på begäran av Europeiska unionens råd över ett förslag till förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2223/96 med avseende på rapportering av nationalräkenskapsdata (CON/2006/12)

61

2006/C 055/0

Europeiska centralbankens yttrande av den 27 februari 2006 om ett förslag till rådets förordning om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2494/95 avseende de tidsperioder under vilka prisuppgifter skall samlas in för det harmoniserade konsumentprisindexet (CON/2006/13)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 24 januari 2006

om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2005–2009

(2006/C 55/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 24 januari 2006 granskade rådet Finlands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005–2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 januari 2006 granskade rådet Finlands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005–2009.

| (2) | Efter den ovanligt djupa konjunkturnedgången i början av 1990-talet uppvisade den finländska ekonomin en stark tillväxt under perioden 1995–2004, då den genomsnittliga årliga tillväxten uppgick till 3,6 %. Uppgången i den ekonomiska aktiviteten bidrog också till att öka sysselsättningsgraden, samtidigt som dock inflationen stannade under genomsnittet för euroområdet. Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten minska från 2,7 % 2005–2006 till 2,3 % i genomsnitt under resten av programperioden. Utifrån den övriga information som finns tillgänglig idag förefaller tillväxtscenariot i programmet bygga på tämligen försiktiga antaganden. Inflationsberäkningarna i programmet bedöms vara rimliga. |
| --- | --- |

(2)

Efter den ovanligt djupa konjunkturnedgången i början av 1990-talet uppvisade den finländska ekonomin en stark tillväxt under perioden 1995–2004, då den genomsnittliga årliga tillväxten uppgick till 3,6 %. Uppgången i den ekonomiska aktiviteten bidrog också till att öka sysselsättningsgraden, samtidigt som dock inflationen stannade under genomsnittet för euroområdet. Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten minska från 2,7 % 2005–2006 till 2,3 % i genomsnitt under resten av programperioden. Utifrån den övriga information som finns tillgänglig idag förefaller tillväxtscenariot i programmet bygga på tämligen försiktiga antaganden. Inflationsberäkningarna i programmet bedöms vara rimliga.

| (3) | I sitt yttrande av den 17 februari 2005 över den föregående uppdateringen, för perioden 2004-2008, godkände rådet den finanspolitiska strategi som presenterades i programmet. På grundval av kommissionens egna prognoser förutses ett överskott i den offentliga sektorns finanser på ca 1,9 % av BNP, vilket ligger nära det mål som sattes i den föregående uppdateringen av programmet. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 17 februari 2005 över den föregående uppdateringen, för perioden 2004-2008, godkände rådet den finanspolitiska strategi som presenterades i programmet. På grundval av kommissionens egna prognoser förutses ett överskott i den offentliga sektorns finanser på ca 1,9 % av BNP, vilket ligger nära det mål som sattes i den föregående uppdateringen av programmet.

| (4) | Det uppdaterade programmet följer i stort sett den struktur och krav på uppgiftslämning som anges i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(4)

Det uppdaterade programmet följer i stort sett den struktur och krav på uppgiftslämning som anges i den nya uppförandekoden (2).

| (5) | Regeringens huvudmål är att bibehålla väl balanserade offentliga finanser vid en normal konjunkturutveckling och slå vakt om de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Den offentliga sektorns överskott beräknas avta något, och hamna på ca 1,5 % av BNP 2008-2009. Det primära underskottet beräknas minska något snabbare, medan ränteutgifterna förväntas minska. Minskningen av överskottet beror främst på förändringar på inkomstsidan, i form av de successiva skattesänkningar som håller på att genomföras. Utgifterna beräknas kunna hållas under kontroll genom centralt fastställda utgiftstak samt genom minskade ränteutgifter.
  Jämfört med den föregående uppdateringen har de beräknade överskotten under perioden 2006–2009 justerats nedåt med ca 0,5 % av BNP. Detta följer bland annat av skattesänkningar och en mer försiktig bedömning av socialförsäkringsfondernas och de lokala myndigheternas finanser. |
| --- | --- |

(5)

Regeringens huvudmål är att bibehålla väl balanserade offentliga finanser vid en normal konjunkturutveckling och slå vakt om de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Den offentliga sektorns överskott beräknas avta något, och hamna på ca 1,5 % av BNP 2008-2009. Det primära underskottet beräknas minska något snabbare, medan ränteutgifterna förväntas minska. Minskningen av överskottet beror främst på förändringar på inkomstsidan, i form av de successiva skattesänkningar som håller på att genomföras. Utgifterna beräknas kunna hållas under kontroll genom centralt fastställda utgiftstak samt genom minskade ränteutgifter.

Jämfört med den föregående uppdateringen har de beräknade överskotten under perioden 2006–2009 justerats nedåt med ca 0,5 % av BNP. Detta följer bland annat av skattesänkningar och en mer försiktig bedömning av socialförsäkringsfondernas och de lokala myndigheternas finanser.

| (6) | Det strukturella överskottet (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive effekterna av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), beräknat enligt den överenskomna beräkningsmetoden, förväntas minska något under de följande tre åren, från ca 1 % av BNP 2005 till 1

  % under 2006–2008, för att sedan åter stiga 2009 som en följd av en förväntad ökning av produktionsgapet. Enligt programmet beräknas det strukturella överskottet uppgå till ca 1

  % av BNP i slutet av programperioden (3). Detta kan betraktas som programmets medelfristiga mål, eftersom det stämmer med de principer för medelfristiga mål som anges i stabilitets- och tillväxtpakten samt i uppförandekoden. Eftersom det medelfristiga målet för programmet är mer långtgående än minimistandarden (för vilken målnivån är ett underskott på ca 1 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga alltför stora underskott. Programmets medelfristiga mål bedöms vara lämpligt satt, då det faller inom de ramar som fastställts för medlemmar i euroområdet och ERM II enligt stabilitets- och tillväxtpakten, och målet är också mer ambitiöst än vad som skulle följa av skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionen på medellång sikt. Det faktum att det medelfristiga målet är betydligt mer ambitiöst satt än minimistandarden motiveras i programmet av behovet av att garantera de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och det faktum att i Finland påverkan av en åldrande befolkning kommer in på ett tidigt stadium. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

| (7) | De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Beräkningarna av framtida skatteintäkter förefaller bygga på försiktiga antaganden, och systemet med utgiftstak har hittills uppfyllt sitt syfte. Vad gäller den ekonomiska tillväxten framhålls det i stabilitetsprogrammet att de tillväxthämmande effekterna av befolkningens ökande medelålder och det därmed minskade utbudet av arbetskraft möjligen kan vara underskattade. Detta balanseras dock av att tillväxtberäkningarna i programmet generellt sett bedöms vara tämligen försiktiga. |
| --- | --- |

(7)

De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Beräkningarna av framtida skatteintäkter förefaller bygga på försiktiga antaganden, och systemet med utgiftstak har hittills uppfyllt sitt syfte. Vad gäller den ekonomiska tillväxten framhålls det i stabilitetsprogrammet att de tillväxthämmande effekterna av befolkningens ökande medelålder och det därmed minskade utbudet av arbetskraft möjligen kan vara underskattade. Detta balanseras dock av att tillväxtberäkningarna i programmet generellt sett bedöms vara tämligen försiktiga.

| (8) | Utifrån denna bedömning av riskerna förefaller den finanspolitiska plan som presenteras i programmet vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet skall kunna uppfyllas under resten av programperioden. Den ger också den säkerhetsmarginal som krävs för att inte gränsen för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar skall överskridas. |
| --- | --- |

(8)

Utifrån denna bedömning av riskerna förefaller den finanspolitiska plan som presenteras i programmet vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet skall kunna uppfyllas under resten av programperioden. Den ger också den säkerhetsmarginal som krävs för att inte gränsen för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar skall överskridas.

| (9) | Skuldkvoten beräknas ha uppgått till 42,7 % av BNP under 2005, vilket ligger långt under fördragets referensvärde 60 % av BNP. Under programperioden beräknas skuldkvoten minska med 2,6 procentenheter. |
| --- | --- |

(9)

Skuldkvoten beräknas ha uppgått till 42,7 % av BNP under 2005, vilket ligger långt under fördragets referensvärde 60 % av BNP. Under programperioden beräknas skuldkvoten minska med 2,6 procentenheter.

| (10) | Befolkningens ökande medelålder och effekterna av denna utveckling på de offentliga finanserna bedöms utgöra en relativt liten riskfaktor i Finland. Bruttoskuldkvoten ligger för närvarande under referensvärdet 60 % av BNP, och förväntas ligga kvar under den nivån under större delen av den period beräkningen grundar sig på, dvs. fram till 2050. De omfattande tillgångar som byggts upp inom socialförsäkringssystemet och det gynnsamma läge som nu råder i de offentliga finanserna bidrar också till att minska riskerna i samband med befolkningens ökande medelålder. Man bör dock inte bortse från att ökande pensionskostnader på lång sikt kan komma att utgöra en viss risk för de offentliga finansernas hållbarhet. För att minska dessa risker bör man framför allt sträva efter att minska de åldersrelaterade utgifterna på lång sikt – bland annat genom att effektivt genomföra de nyligen beslutade reformer som syftar till att höja den faktiska pensionsåldern – samtidigt som man slår vakt om det gynnsamma läget i de offentliga finanserna. (4) |
| --- | --- |

(10)

Befolkningens ökande medelålder och effekterna av denna utveckling på de offentliga finanserna bedöms utgöra en relativt liten riskfaktor i Finland. Bruttoskuldkvoten ligger för närvarande under referensvärdet 60 % av BNP, och förväntas ligga kvar under den nivån under större delen av den period beräkningen grundar sig på, dvs. fram till 2050. De omfattande tillgångar som byggts upp inom socialförsäkringssystemet och det gynnsamma läge som nu råder i de offentliga finanserna bidrar också till att minska riskerna i samband med befolkningens ökande medelålder. Man bör dock inte bortse från att ökande pensionskostnader på lång sikt kan komma att utgöra en viss risk för de offentliga finansernas hållbarhet. För att minska dessa risker bör man framför allt sträva efter att minska de åldersrelaterade utgifterna på lång sikt – bland annat genom att effektivt genomföra de nyligen beslutade reformer som syftar till att höja den faktiska pensionsåldern – samtidigt som man slår vakt om det gynnsamma läget i de offentliga finanserna. (4)

| (11) | De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Åtgärderna är främst inriktade på att öka hållbarheten i ekonomin och i de offentliga finanserna, samt att befrämja tillväxt och sysselsättning. Bland annat håller en omfattande pensionsreform successivt på att genomföras. |
| --- | --- |

(11)

De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Åtgärderna är främst inriktade på att öka hållbarheten i ekonomin och i de offentliga finanserna, samt att befrämja tillväxt och sysselsättning. Bland annat håller en omfattande pensionsreform successivt på att genomföras.

| (12) | I det nationella handlingsprogram som Finland lade fram den 14 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls bl.a. följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: i) de offentliga finansernas hållbarhet, och ii) arbetsmarknadens funktion. De förväntade effekterna av de åtgärder som föreslås i handlingsprogrammet framgår också av de beräkningar av de offentliga finansernas utveckling som ingår i stabilitetsprogrammet, och de finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet är också samstämmiga med dem som redovisas i handlingsprogrammet. I stabilitetsprogrammet redogörs särskilt för de åtgärder som planeras för att effektivisera såväl statliga som lokala myndigheter, och det bekräftas också att man avser att fortsätta tillämpa systemet med utgiftstak i statens finanser även efter den nuvarande mandatperioden. |
| --- | --- |

(12)

I det nationella handlingsprogram som Finland lade fram den 14 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls bl.a. följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: i) de offentliga finansernas hållbarhet, och ii) arbetsmarknadens funktion. De förväntade effekterna av de åtgärder som föreslås i handlingsprogrammet framgår också av de beräkningar av de offentliga finansernas utveckling som ingår i stabilitetsprogrammet, och de finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet är också samstämmiga med dem som redovisas i handlingsprogrammet. I stabilitetsprogrammet redogörs särskilt för de åtgärder som planeras för att effektivisera såväl statliga som lokala myndigheter, och det bekräftas också att man avser att fortsätta tillämpa systemet med utgiftstak i statens finanser även efter den nuvarande mandatperioden.

Sammanfattningsvis anser rådet att de offentliga finanserna är sunda, och den finanspolitiska strategi som presenteras utgör ett gott exempel på en finanspolitik som förs i överensstämmelse med pakten.

Jämförelse av centrala makroekonomiska och finansiella prognoser

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (skillnad i %) | SP nov 2005 | 3,6 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 |
| COM nov 2005 | 3,6 | 1,9 | 3,5 | 3,1 | i.u. | i.u. |
| SP dec 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | i.u. |
| Inflation (HIKP) (i %)
  (%) | SP nov 2005 | 0,2 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 |
| COM nov 2005 | 0,1 | 1,0 | 1,4 | 1,3 | i.u. | i.u. |
| SP dec 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | i.u. |
| BNP-gap
  (% av BNP) | SP nov 2005 (5) | 0,0 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 |
| COM nov 2005 (9) | – 0,2 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,5 | i.u. | i.u. |
| SP dec 2004 (5) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | i.u. |
| Saldot i den offentliga sektorns finanser
  (i % av BNP) | SP nov 2005 | 2,1 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 |
| COM nov 2005 | 2,1 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | i.u. | i.u. |
| SP dec 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 | i.u. |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | SP nov 2005 | 3,7 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |
| COM nov 2005 | 3,8 | 3,8 | 3,7 | 3,6 | i.u. | i.u. |
| SP dec 2004 | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo = strukturellt saldo (6)
   (7)

  (i % av BNP) | SP nov 2005 (5) | 2,1 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 |
| COM nov 2005 (8) | 2,3 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | i.u. | i.u. |
| SP dec 2004 (5) | 2,2 | 1,9 | 2,2 | 2,4 | 2,4 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP nov 2005 | 44,9 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 |
| COM nov 2005 | 45,1 | 42,8 | 41,5 | 40,6 | i.u. | i.u. |
| SP dec 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens höstprognos 2005 (COM), samt beräkningar som utförts inom kommissionens avdelningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(skillnad i %)

SP nov 2005

3,6

2,1

3,2

2,6

2,3

2,1

COM nov 2005

3,6

1,9

3,5

3,1

i.u.

i.u.

SP dec 2004

3,2

2,8

2,4

2,2

2,0

i.u.

Inflation (HIKP) (i %)

(%)

SP nov 2005

0,2

1,0

1,3

1,5

1,8

1,8

COM nov 2005

0,1

1,0

1,4

1,3

i.u.

i.u.

SP dec 2004

0,2

1,4

1,8

1,8

1,8

i.u.

BNP-gap

(% av BNP)

SP nov 2005 (5)

0,0

– 0,7

– 0,2

– 0,2

– 0,5

– 0,9

COM nov 2005 (9)

– 0,2

– 1,2

– 0,7

– 0,5

i.u.

i.u.

SP dec 2004 (5)

– 0,3

– 0,1

– 0,2

– 0,4

– 0,6

i.u.

Saldot i den offentliga sektorns finanser

(i % av BNP)

SP nov 2005

2,1

1,8

1,6

1,6

1,5

1,5

COM nov 2005

2,1

1,9

1,9

1,8

i.u.

i.u.

SP dec 2004

2,0

1,8

2,1

2,2

2,0

i.u.

Primärsaldo

(i % av BNP)

SP nov 2005

3,7

3,4

3,1

2,9

2,8

2,8

COM nov 2005

3,8

3,8

3,7

3,6

i.u.

i.u.

SP dec 2004

3,7

3,4

3,8

3,9

3,7

i.u.

Konjunkturrensat saldo = strukturellt saldo (6)
   (7)

(i % av BNP)

SP nov 2005 (5)

2,1

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

COM nov 2005 (8)

2,3

2,7

2,3

2,1

i.u.

i.u.

SP dec 2004 (5)

2,2

1,9

2,2

2,4

2,4

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP nov 2005

44,9

42,7

41,7

41,1

40,6

40,1

COM nov 2005

45,1

42,8

41,5

40,6

i.u.

i.u.

SP dec 2004

44,6

43,4

42,5

41,7

41,1

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens höstprognos 2005 (COM), samt beräkningar som utförts inom kommissionens avdelningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Uppdateringen har luckor i det obligatoriska och ger inte alla alternativa uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden (särskilt uppgifter om externa antaganden för åren 2007–2009 saknas).

(3)  Enligt programmets definition. Enligt de egna beräkningar som kommissionen gjort på grundval av uppgifterna i programmet och enligt den överenskomna metoden skulle det strukturella överskottet uppgå till 2 % 2009.

(4)  Mer detaljerade uppgifter i fråga om de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt ingår i den tekniska bedömningen av programmet, som kommer att offentliggöras på adressen:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(6)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder enligt uppgifterna i stabilitetsprogrammet.

(8)  Engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder enligt kommissionens beräkningar i höstprognosen 2005.

(9)  Baserat på följande beräkningar av potentiell tillväxt: 2004: 2,9 %, 2005: 2,9 %, 2006: 2,8 % och 2007: 2,7 %.

Källa:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens höstprognos 2005 (COM), samt beräkningar som utförts inom kommissionens avdelningar.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/5

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 24 januari 2006

om Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram för 2005–2008

(2006/C 55/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 24 januari 2006 behandlade rådet Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 januari 2006 behandlade rådet Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008.

| (2) | Efter en period av framgång i fråga om ekonomiska reformer och stabilisering under mitten av nittiotalet drabbades Tjeckien av makroekonomiska obalanser som i maj 1997 ledde till en valutakris och ekonomisk nedgång 1997-1999. Omfattande strukturreformer inom finans- och företagssektorerna möjliggjorde en återhämtning av ekonomin från och med 2000. Sedan dess har den genomsnittliga reala BNP-tillväxten legat på cirka 3 % per år, jämfört med en genomsnittlig årlig tillväxt på 1,7 % inom EU. Programmet innehåller tre olika scenarier för de makroekonomiska prognoserna och budgetprognoserna: ett ”optimistiskt scenario”, ett ”huvudscenario” och ett ”pessimistiskt scenario”. ”Huvudscenariot” betraktas som referensscenario vid bedömningen av budgetprognoserna, eftersom det enligt tillgängliga uppgifter tycks utgå från rimliga tillväxtantaganden som dock närmast är optimistiska för slutåret. I detta antas den reala BNP-tillväxten sjunka något, från 4,8 % 2005 till i genomsnitt 4,3 % under resten av programperioden. Konjunkturkomponenten i tillväxten är sannolikt högre än i programmets beräkningar. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara tilltagna i underkant. |
| --- | --- |

(2)

Efter en period av framgång i fråga om ekonomiska reformer och stabilisering under mitten av nittiotalet drabbades Tjeckien av makroekonomiska obalanser som i maj 1997 ledde till en valutakris och ekonomisk nedgång 1997-1999. Omfattande strukturreformer inom finans- och företagssektorerna möjliggjorde en återhämtning av ekonomin från och med 2000. Sedan dess har den genomsnittliga reala BNP-tillväxten legat på cirka 3 % per år, jämfört med en genomsnittlig årlig tillväxt på 1,7 % inom EU. Programmet innehåller tre olika scenarier för de makroekonomiska prognoserna och budgetprognoserna: ett ”optimistiskt scenario”, ett ”huvudscenario” och ett ”pessimistiskt scenario”. ”Huvudscenariot” betraktas som referensscenario vid bedömningen av budgetprognoserna, eftersom det enligt tillgängliga uppgifter tycks utgå från rimliga tillväxtantaganden som dock närmast är optimistiska för slutåret. I detta antas den reala BNP-tillväxten sjunka något, från 4,8 % 2005 till i genomsnitt 4,3 % under resten av programperioden. Konjunkturkomponenten i tillväxten är sannolikt högre än i programmets beräkningar. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara tilltagna i underkant.

| (3) | Den 5 juli 2004 bedömde rådet att Tjeckiens underskott var alltför stort. Enligt rådets rekommendation av den 5 juli 2004 enligt artikel 104.7 skulle det alltför stora underskottet korrigeras till 2008. I sitt yttrande av den 18 januari 2005 om den föregående uppdateringen av Tjeckiens konvergensprogram för 2004–2007 rekommenderade rådet Tjeckien ”att utnyttja eventuella inkomster utöver vad som planerats i budgeten till att minska underskottet samt att strikt iaktta de utgiftstak på medellång sikt för den centrala myndigheten vilka blir rättsligt bindande från och med 2006.” Tjeckien uppmanades vidare att ”påskynda pensionsreformen och genomföra reformen av vårdsystemet för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.” |
| --- | --- |

(3)

Den 5 juli 2004 bedömde rådet att Tjeckiens underskott var alltför stort. Enligt rådets rekommendation av den 5 juli 2004 enligt artikel 104.7 skulle det alltför stora underskottet korrigeras till 2008. I sitt yttrande av den 18 januari 2005 om den föregående uppdateringen av Tjeckiens konvergensprogram för 2004–2007 rekommenderade rådet Tjeckien ”att utnyttja eventuella inkomster utöver vad som planerats i budgeten till att minska underskottet samt att strikt iaktta de utgiftstak på medellång sikt för den centrala myndigheten vilka blir rättsligt bindande från och med 2006.” Tjeckien uppmanades vidare att ”påskynda pensionsreformen och genomföra reformen av vårdsystemet för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.”

| (4) | Programmet motsvarar i stora drag den modell och de krav beträffande inlämning av uppgifter för stabilitets- och konvergensprogram som anges i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(4)

Programmet motsvarar i stora drag den modell och de krav beträffande inlämning av uppgifter för stabilitets- och konvergensprogram som anges i den nya uppförandekoden (2).

| (5) | Enligt kommissionens höstprognos 2005 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2005 till 3,2 % av BNP, vilket kan jämföras med ett planerat underskott på 4,7 % i den föregående uppdateringen och en mycket försiktig uppskattning på 4,8 % av BNP i den aktuella uppdateringen. Kommissionens uppskattning av underskottet avspeglar nyare information om utfallet för den centrala myndigheten, särskilt statsbudgeten, som kunnat registrera skatteintäkter utöver de planerade och underutnyttjande av anslag på cirka 1,5 % av BNP. |
| --- | --- |

(5)

Enligt kommissionens höstprognos 2005 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2005 till 3,2 % av BNP, vilket kan jämföras med ett planerat underskott på 4,7 % i den föregående uppdateringen och en mycket försiktig uppskattning på 4,8 % av BNP i den aktuella uppdateringen. Kommissionens uppskattning av underskottet avspeglar nyare information om utfallet för den centrala myndigheten, särskilt statsbudgeten, som kunnat registrera skatteintäkter utöver de planerade och underutnyttjande av anslag på cirka 1,5 % av BNP.

| (6) | Det uppdaterade programmet syftar till att senast 2008 få ned det offentliga underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP, i linje med rådets rekommendation enligt artikel 104.7. Särskilt beräknas underskottet minskas med drygt 2 procentenheter av BNP mellan 2005 och 2008 och det primära underskottet med 2,3 procentenheter. Om man utesluter effekterna av två engångsutgifter under 2005, stannar dock minskningen av det nominella underskottet vid cirka 1 procentenhet av BNP. Minskningen av underskottet är främst ett resultat av att utgiftskvoten minskas under programperioden (med 2,3 procentenheter av BNP), medan intäkterna i stort sett är oförändrade (-0,2 procentenheter). Offentlig konsumtion och sociala överföringar är de utgiftsslag vars procentuella andel av BNP väntas sjunka mest. De offentliga investeringarna väntas öka kraftigt, från 5 % av BNP 2004 till över 6 % 2008, dvs. betydligt högre än EU-genomsnittet (2,5 % av BNP 2005). Jämfört med det föregående programmet är uppdateringen från november 2005 i stort sett en bekräftelse på den planerade anpassningen, även om det bakomliggande makroekonomiska scenariot är avsevärt starkare. |
| --- | --- |

(6)

Det uppdaterade programmet syftar till att senast 2008 få ned det offentliga underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP, i linje med rådets rekommendation enligt artikel 104.7. Särskilt beräknas underskottet minskas med drygt 2 procentenheter av BNP mellan 2005 och 2008 och det primära underskottet med 2,3 procentenheter. Om man utesluter effekterna av två engångsutgifter under 2005, stannar dock minskningen av det nominella underskottet vid cirka 1 procentenhet av BNP. Minskningen av underskottet är främst ett resultat av att utgiftskvoten minskas under programperioden (med 2,3 procentenheter av BNP), medan intäkterna i stort sett är oförändrade (-0,2 procentenheter). Offentlig konsumtion och sociala överföringar är de utgiftsslag vars procentuella andel av BNP väntas sjunka mest. De offentliga investeringarna väntas öka kraftigt, från 5 % av BNP 2004 till över 6 % 2008, dvs. betydligt högre än EU-genomsnittet (2,5 % av BNP 2005). Jämfört med det föregående programmet är uppdateringen från november 2005 i stort sett en bekräftelse på den planerade anpassningen, även om det bakomliggande makroekonomiska scenariot är avsevärt starkare.

| (7) | Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) förbättras med

   % av BNP under programperioden. Programmets mål för de offentliga finanserna på medellång sikt är ett strukturellt underskott på ”cirka” 1 % av BNP, men detta mål skall inte nås under programperioden. Eftersom programmets mål på medellång sikt är mer ambitiöst än det lägsta riktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1

   % av BNP), bör dess slutliga uppfyllande motsvara målet med en säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Programmets mål på medellång sikt ligger enligt den aktuella bedömningen på en rimlig nivå, eftersom det i tillräcklig grad tar hänsyn till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

| (8) | De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Å ena sidan tyder tidigare erfarenheter av försiktig budgetplanering på att resultaten kan överträffa målen (vilket var fallet 2004 och vilket kommissionen också förutspår för 2005). De grundläggande tillväxtantagandena om de offentliga finanserna har vanligtvis varit realistiska och antagandena om skatteelasticiteten försiktiga. Dessutom har budgeterade utgifter inte alltid verkställts, främst för att outnyttjade medel från tidigare budgetår kan föras över. Å andra sidan hänvisar programmet till olika (föreslagna) åtgärder på det sociala utgiftsområdet som skulle öka motsvarande utgifter i stället för att enligt programmets beräkningar minska dem. Dessutom har outnyttjade medel på drygt 1 % av BNP ackumulerats under 2004 och kommissionen väntar att de skall öka ytterligare 2005. Dessa outnyttjade medel från tidigare budgetår är betydande och skulle de och de budgeterade utgifterna tas i anspråk – vilket inte kan uteslutas särskilt under valåret 2006 – kan budgetutfallet bli sämre än planerat, särskilt 2006. Dessutom framstår tillväxtantagandet för programmets slutår som optimistiskt. |
| --- | --- |

(8)

De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Å ena sidan tyder tidigare erfarenheter av försiktig budgetplanering på att resultaten kan överträffa målen (vilket var fallet 2004 och vilket kommissionen också förutspår för 2005). De grundläggande tillväxtantagandena om de offentliga finanserna har vanligtvis varit realistiska och antagandena om skatteelasticiteten försiktiga. Dessutom har budgeterade utgifter inte alltid verkställts, främst för att outnyttjade medel från tidigare budgetår kan föras över. Å andra sidan hänvisar programmet till olika (föreslagna) åtgärder på det sociala utgiftsområdet som skulle öka motsvarande utgifter i stället för att enligt programmets beräkningar minska dem. Dessutom har outnyttjade medel på drygt 1 % av BNP ackumulerats under 2004 och kommissionen väntar att de skall öka ytterligare 2005. Dessa outnyttjade medel från tidigare budgetår är betydande och skulle de och de budgeterade utgifterna tas i anspråk – vilket inte kan uteslutas särskilt under valåret 2006 – kan budgetutfallet bli sämre än planerat, särskilt 2006. Dessutom framstår tillväxtantagandet för programmets slutår som optimistiskt.

| (9) | Med hänsyn till dessa risker förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara förenlig med den korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008 som rådet rekommenderat. Emellertid skulle den planerade strukturella anpassningsvägen kunna stärkas, särskilt med hänsyn till att ett mycket bättre resultat eventuellt kan uppnås 2005 och till uppjusteringen av tillväxtantagandena. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till dessa risker förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara förenlig med den korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008 som rådet rekommenderat. Emellertid skulle den planerade strukturella anpassningsvägen kunna stärkas, särskilt med hänsyn till att ett mycket bättre resultat eventuellt kan uppnås 2005 och till uppjusteringen av tillväxtantagandena.

| (10) | Skuldkvoten beräknas 2005 uppgå till 37,4 % av BNP, vilket är betydligt lägre än fördragets referensvärde 60 %. I programmet väntas skuldkvoten öka med

   procentenhet under programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Tjeckien löpa stora risker, till följd av de beräknade budgetkostnaderna för en åldrande befolkning. Jämfört med EU i stort är den nuvarande skuldkvoten relativt låg, men det stora underskottet bidrar till att skuldkvoten ökar i långtidsprognoserna fram till 2050, vilket innebär ökade risker för en hållbar skuld. Att pensionsutgifterna beräknas öka kraftigt under prognosperioden väntas samtidigt anstränga de offentliga finanserna. För att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet (3) är det ytterst viktigt att strikt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt och fortsätta stärka dessa, samtidigt som ytterligare strukturreformer för att styra ökningen av åldersrelaterade utgifter särskilt för pensioner, hälso- och sjukvård, genomförs. |
| --- | --- |

(11)

När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Tjeckien löpa stora risker, till följd av de beräknade budgetkostnaderna för en åldrande befolkning. Jämfört med EU i stort är den nuvarande skuldkvoten relativt låg, men det stora underskottet bidrar till att skuldkvoten ökar i långtidsprognoserna fram till 2050, vilket innebär ökade risker för en hållbar skuld. Att pensionsutgifterna beräknas öka kraftigt under prognosperioden väntas samtidigt anstränga de offentliga finanserna. För att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet (3) är det ytterst viktigt att strikt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt och fortsätta stärka dessa, samtidigt som ytterligare strukturreformer för att styra ökningen av åldersrelaterade utgifter särskilt för pensioner, hälso- och sjukvård, genomförs.

| (12) | De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. I programmet planeras särskilt en korrigering av det alltför stora underskottet enligt rådets rekommendationer. Det innehåller också åtgärder för tillväxt- och sysselsättningsfrämjande resursfördelning, särskilt genom att minska den offentliga sektorns betydelse för ekonomin och genom en övergång från direkt till indirekt beskattning. Även om regeringen är medveten om problemet med långsiktig hållbarhet, innehåller programmet inga konkreta insatser för att åtgärda det. |
| --- | --- |

(12)

De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. I programmet planeras särskilt en korrigering av det alltför stora underskottet enligt rådets rekommendationer. Det innehåller också åtgärder för tillväxt- och sysselsättningsfrämjande resursfördelning, särskilt genom att minska den offentliga sektorns betydelse för ekonomin och genom en övergång från direkt till indirekt beskattning. Även om regeringen är medveten om problemet med långsiktig hållbarhet, innehåller programmet inga konkreta insatser för att åtgärda det.

| (13) | Tjeckien lade den 14 oktober 2005 fram ett nationellt reformprogram i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I detta anges långsiktig hållbarhet som det största problemet för de offentliga finanserna. Budgetkonsekvenserna av det begränsade antal konkreta reformåtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas i konvergensprogrammets budgetprognoser. Konvergensprogrammets åtgärder för de offentliga finanserna ligger i linje med de insatser som anges i det nationella reformprogrammet. Mer specifikt anges i konvergensprogrammet åtgärder för sysselsättning och tillväxt genom förändrad inkomst- och utgiftsstruktur (särskilt genom en övergång från direkt till indirekt beskattning och minskning av offentlig konsumtion och offentliga överföringar) samt genom en prioritering av offentliga investeringar. Emellertid anges, såsom nämns ovan, inga konkreta reforminsatser för att åtgärda problemet med långsiktig hållbarhet. I programmet planeras vidare en stärkning på medellång sikt av utgiftstakens roll genom att bindande principer tillämpas på statsbudgetens och de statliga medlens olika rubriker och genom att lokala myndigheter engageras i budgetplaneringen. |
| --- | --- |

(13)

Tjeckien lade den 14 oktober 2005 fram ett nationellt reformprogram i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I detta anges långsiktig hållbarhet som det största problemet för de offentliga finanserna. Budgetkonsekvenserna av det begränsade antal konkreta reformåtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas i konvergensprogrammets budgetprognoser. Konvergensprogrammets åtgärder för de offentliga finanserna ligger i linje med de insatser som anges i det nationella reformprogrammet. Mer specifikt anges i konvergensprogrammet åtgärder för sysselsättning och tillväxt genom förändrad inkomst- och utgiftsstruktur (särskilt genom en övergång från direkt till indirekt beskattning och minskning av offentlig konsumtion och offentliga överföringar) samt genom en prioritering av offentliga investeringar. Emellertid anges, såsom nämns ovan, inga konkreta reforminsatser för att åtgärda problemet med långsiktig hållbarhet. I programmet planeras vidare en stärkning på medellång sikt av utgiftstakens roll genom att bindande principer tillämpas på statsbudgetens och de statliga medlens olika rubriker och genom att lokala myndigheter engageras i budgetplaneringen.

Utifrån denna bedömning noterar rådet att programmet följer den väg för underskottsanpassning som fastställts i rådets rekommendationer enligt artikel 104.7. Mot bakgrund av dessa rekommendationer anser rådet att Tjeckien bör

| i) | med hänsyn till möjligheten till ett bättre budgetresultat 2005, samt utsikterna till fortsatt stark tillväxt, öka ansträngningarna att anpassa budgeten strukturellt med tanke på den lilla marginal under referensvärdet som planeras för 2008 (tidsfristen för korrigering av det alltför stora underskottet) och för att se till att målen på medellång sikt uppnås snabbare, |
| --- | --- |

i)

med hänsyn till möjligheten till ett bättre budgetresultat 2005, samt utsikterna till fortsatt stark tillväxt, öka ansträngningarna att anpassa budgeten strukturellt med tanke på den lilla marginal under referensvärdet som planeras för 2008 (tidsfristen för korrigering av det alltför stora underskottet) och för att se till att målen på medellång sikt uppnås snabbare,

| ii) | höja budgetplaneringens kvalitet, särskilt genom att analysera orsakerna till de betydande outnyttjade medlen från tidigare budgetår och genom på medellång sikt stärka utgiftstakens roll, |
| --- | --- |

ii)

höja budgetplaneringens kvalitet, särskilt genom att analysera orsakerna till de betydande outnyttjade medlen från tidigare budgetår och genom på medellång sikt stärka utgiftstakens roll,

| iii) | förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, särskilt genom att påskynda pensionsreformen och genomföra reformen av vårdsystemet. |
| --- | --- |

iii)

förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, särskilt genom att påskynda pensionsreformen och genomföra reformen av vårdsystemet.

Jämförelse av centrala makroekonomiska och finansiella prognoser

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |
| KOM nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | — |
| KP dec. 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | — |
| Inflation
  (HIKP, i %) | KP nov. 2005 | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |
| KOM nov. 2005 | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | — |
| KP dec. 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | — |
| BNP-gap
  (i % av potentiell BNP) | KP nov. 2005 (4) | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,3 | 0,8 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 1,4 | – 0,2 | 0,6 | 1,2 | — |
| KP dec. 2004 (4) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | 0,3 | — |
| Saldot för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP nov. 2005 | – 3,0 | – 4,8 | – 3,8 | – 3,3 | – 2,7 |
| KOM nov. 2005 | – 3,0 | – 3,2 | – 3,7 | – 3,3 | — |
| KP dec. 2004 | – 5,2 | – 4,7 | – 3,8 | – 3,3 | — |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP nov. 2005 | – 1,8 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 | – 1,8 | – 1,9 | – 2,3 | – 1,9 | — |
| KP dec. 2004 | – 4,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 1,7 | — |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP nov. 2005 (4) | – 2,4 | – 4,5 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| KOM nov. 2005 | – 2,5 | – 3,1 | – 3,9 | – 3,8 | — |
| KP dec. 2004 (4) | — | — | — | — | — |
| Strukturellt saldo (5)

  (i % av BNP) | KP nov. 2005 (6) | – 1,9 | – 3,4 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| KOM nov. 2005 (7) | – 2,0 | – 2,0 | – 3,9 | – 3,8 | — |
| KP dec. 2004 | — | — | — | — | — |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP nov. 2005 | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |
| KOM nov. 2005 | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | — |
| KP dec. 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | — |
| Konvergensprogram (KP); kommissionens höstprognos 2005 (KOM); samt kommissionens beräkningar |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(förändring i %)

KP nov. 2005

4,4

4,8

4,4

4,2

4,3

KOM nov. 2005

4,4

4,8

4,4

4,3

—

KP dec. 2004

3,8

3,6

3,7

3,8

—

Inflation

(HIKP, i %)

KP nov. 2005

2,6

1,5

2,2

2,0

2,1

KOM nov. 2005

2,6

1,7

2,9

2,6

—

KP dec. 2004

2,7

3,2

2,6

2,2

—

BNP-gap

(i % av potentiell BNP)

KP nov. 2005 (4)

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,3

0,8

KOM nov. 2005 (8)

– 1,4

– 0,2

0,6

1,2

—

KP dec. 2004 (4)

– 1,3

– 0,9

– 0,4

0,3

—

Saldot för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP nov. 2005

– 3,0

– 4,8

– 3,8

– 3,3

– 2,7

KOM nov. 2005

– 3,0

– 3,2

– 3,7

– 3,3

—

KP dec. 2004

– 5,2

– 4,7

– 3,8

– 3,3

—

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP nov. 2005

– 1,8

– 3,5

– 2,5

– 2,0

– 1,2

KOM nov. 2005

– 1,8

– 1,9

– 2,3

– 1,9

—

KP dec. 2004

– 4,0

– 3,4

– 2,4

– 1,7

—

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP nov. 2005 (4)

– 2,4

– 4,5

– 3,8

– 3,4

– 3,0

KOM nov. 2005

– 2,5

– 3,1

– 3,9

– 3,8

—

KP dec. 2004 (4)

—

—

—

—

—

Strukturellt saldo (5)

(i % av BNP)

KP nov. 2005 (6)

– 1,9

– 3,4

– 3,8

– 3,4

– 3,0

KOM nov. 2005 (7)

– 2,0

– 2,0

– 3,9

– 3,8

—

KP dec. 2004

—

—

—

—

—

Offentliga sektorns bruttoskuld

(i % av BNP)

KP nov. 2005

36,8

37,4

37,1

37,9

37,8

KOM nov. 2005

36,8

36,2

36,6

36,9

—

KP dec. 2004

38,6

38,3

39,2

40,0

—

Konvergensprogram (KP); kommissionens höstprognos 2005 (KOM); samt kommissionens beräkningar

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  I programmet redovisas alla obligatoriska och flertalet av de frivilliga uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden.

(3)  Närmare uppgifter om hållbarhet på lång sikt finns i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Kommissionens beräkningar på grundval av uppgifterna i programmet.

(5)  Konjunkturrensat saldo (se föregående rad), utan beaktande av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(6)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt rapporten om de offentliga finanserna (0,5 % 2004) och enligt programmet (1,1 % 2005). Bägge ökar underskottet.

(7)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2005 (0,5 % av BNP 2004, 1,1 % av BNP 2005. Bägge ökar underskottet).

(8)  Baseras på en beräknad potentiell tillväxt på 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % och 3,7 % per år under perioden 2004-2007.

Källor:

Konvergensprogram (KP); kommissionens höstprognos 2005 (KOM); samt kommissionens beräkningar

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/9

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 24 januari 2006

om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, perioden 2005–2010

(2006/C 55/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE

| (1) | Den 24 januari 2006 granskade rådet Danmarks uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005-2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 januari 2006 granskade rådet Danmarks uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005-2010.

| (2) | Under det senaste årtiondet har den genomsnittliga BNP-tillväxten legat runt 2 procent, medan inflationen i stort sett har följt inflationen i euroområdet. Sysselsättningstillväxten har ökat under senare år och arbetslösheten är nära sin lägsta nivå på tio år. Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten bli 2,4 % 2006 och 1,6 % i genomsnitt under resten av programperioden. Efter en bedömning på grundval av den information som för närvarande finns tillgänglig, förefaller detta scenario försiktigt, särskilt de tekniska antagandena om tillväxttakten för åren 2007 och 2008. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

Under det senaste årtiondet har den genomsnittliga BNP-tillväxten legat runt 2 procent, medan inflationen i stort sett har följt inflationen i euroområdet. Sysselsättningstillväxten har ökat under senare år och arbetslösheten är nära sin lägsta nivå på tio år. Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten bli 2,4 % 2006 och 1,6 % i genomsnitt under resten av programperioden. Efter en bedömning på grundval av den information som för närvarande finns tillgänglig, förefaller detta scenario försiktigt, särskilt de tekniska antagandena om tillväxttakten för åren 2007 och 2008. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.

| (3) | Den 17 februari 2005 godkände rådet i sitt yttrande den budgetstrategi som lades fram i 2004 års uppdatering av Danmarks konvergensprogram. Genomförandet av budgeten under 2005 utgick från målet i 2004 års uppdatering, som var ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 2,2 % av BNP, medan överskottet enligt den nuvarande uppdateringen förväntas bli 3,6 %, med en oförändrad prognos för BNP-tillväxten. Intäkterna har blivit högre än förväntat, vilket inbegriper intäkter från avkastningsskatten från pensionsfonderna samt från utvinning av olja och naturgas. |
| --- | --- |

(3)

Den 17 februari 2005 godkände rådet i sitt yttrande den budgetstrategi som lades fram i 2004 års uppdatering av Danmarks konvergensprogram. Genomförandet av budgeten under 2005 utgick från målet i 2004 års uppdatering, som var ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 2,2 % av BNP, medan överskottet enligt den nuvarande uppdateringen förväntas bli 3,6 %, med en oförändrad prognos för BNP-tillväxten. Intäkterna har blivit högre än förväntat, vilket inbegriper intäkter från avkastningsskatten från pensionsfonderna samt från utvinning av olja och naturgas.

| (4) | Programmet motsvarar i stort sett den modellstruktur och det informationskrav för stabilitets- och konvergensprogram som anges i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(4)

Programmet motsvarar i stort sett den modellstruktur och det informationskrav för stabilitets- och konvergensprogram som anges i den nya uppförandekoden (2).

| (5) | Budgetstrategin syftar till att bibehålla strukturella överskott mellan 1

   % och 2

   % årligen under programperioden, vilket kommer att innebära att den offentliga sektorns skuldkvot minskar betydligt och därigenom ger en sund utgångspunkt för de förhållanden som kommer att råda till följd av den åldrande befolkningen. Strategin bygger på återhållsamhet med utgifterna, med målet att hålla den reala årliga offentliga konsumtionstillväxten på 0,5 % samt bibehålla frysningen av skattenivån och kravet på budgetbalans för de lokala myndigheterna. Enligt uppdateringen kommer det offentliga överskottet att minska från 3,6 % av BNP 2005 till 3,1 % 2006 och 3,2 % 2007, därefter minska något för att nå 2,9 % av BNP i slutet av programperioden. De beräknade offentliga överskotten i denna rapport är betydligt högre än vid den förra uppdateringen, medan den beräknade BNP-tillväxten är i stort sett oförändrad. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Som medelfristigt budgetmål anges i programmet ett strukturellt saldo (med beaktande av att övergångsperioden i det ovannämnda Eurostatbeslutet utnyttjas) på mellan 1

   % och 2

   % av BNP under programperioden. I strukturella termer (dvs. konjunkturrensade termer efter avdrag för emgångsåtgärder och tillfälliga åtgärder) minskar överskottet från toppnoteringen 3,6 % av BNP 2005 till runt 2

   % av BNP 2006 och ökar därefter åter till 3

  % av BNP. Den beräknade nedgången av överskottet 2006 med 0,8 procentenheter av BNP återspeglar dock en normalisering av de förväntade skatteintäkterna från pensionsfonderna, vilka var ovanligt höga under 2005. Korrigerat för de temporärt högre inkomsterna under 2005 förblir det strukturella överskottet i stort sett oförändrat från 2005 till 2006. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (7) | Eftersom det medelfristiga budgetmålet är mer långtgående än den fastställda miniminivån (beräknad till ett underskott på runt

   % av BNP), bör målsättningen att ha en säkerhetsmarginal mot uppkomsten av ett alltför stort underskott vara tillgodosett. Programmets medelfristiga budgetmål ligger också inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden fastställs för euroområdet och de medlemsstater som ingår i ERM II och är betydligt mer ambitiöst än vad som krävs med tanke på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. I programmet förklaras att budgetmålet har fastställts till en mer ambitiös nivå än vad som krävs enligt pakten i syfte att skapa en sund bas för finansernas hållbarhet på lång sikt genom en snabb minskning av skulden. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | På det hela taget förefaller riskerna för avvikelse från budgetprognoserna i det uppdaterade programmet ligga på denpositiva sidan, framför allt genom att BNP-tillväxten kan bli större än väntat, främst genom de tekniska antagandena om låg BNP-tillväxt 2007 och 2008 till följd av att produktionsgapet successivt avlägsnas, enligt de danska myndigheternas beräkning. BNP-tillväxten och budgetutfallet kan under dessa år således bli bättre än enligt programmets beräkningar. En negativ risk ligger i möjligheterna att uppnå målet att begränsa tillväxten av real offentlig konsumtion, mot bakgrund av det blandade resultatet hittills i detta avseende. |
| --- | --- |

(8)

På det hela taget förefaller riskerna för avvikelse från budgetprognoserna i det uppdaterade programmet ligga på denpositiva sidan, framför allt genom att BNP-tillväxten kan bli större än väntat, främst genom de tekniska antagandena om låg BNP-tillväxt 2007 och 2008 till följd av att produktionsgapet successivt avlägsnas, enligt de danska myndigheternas beräkning. BNP-tillväxten och budgetutfallet kan under dessa år således bli bättre än enligt programmets beräkningar. En negativ risk ligger i möjligheterna att uppnå målet att begränsa tillväxten av real offentlig konsumtion, mot bakgrund av det blandade resultatet hittills i detta avseende.

| (9) | Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller inriktningen på budgeten i programmet tillräckligt väl utformad för att programmets medelfristiga budgetmål skall kunna uppfyllas under hela programperioden. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom tröskelvärdet på 3 % av BNP vid normala makroekonomiska svängningar varje år. Den finanspolitiska inriktningen i programmet ligger också i linje med stabilitets- och tillväxtpakten så till vida att den inte är konjunkturförstärkande under ekonomiskt goda tider – efter det att man på lämpligt sätt har beaktat de exceptionellt höga inkomsterna från avkastningsskatten från pensionsfonderna samt från utvinning av olja och naturgas, vilka späder på det förväntade överskottet 2005 – vilket är viktigt med tanke på konjunkturläget i den danska ekonomin. Omklassificeringen av andra pelarens pensionssystem från och med våren 2007 (när övergångsperioden för genomförandet av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 löper ut) kommer att minska överskotten i Danmark med runt 1 % av BNP varje år, men inte på något avgörande sätt ändra denna bedömning. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller inriktningen på budgeten i programmet tillräckligt väl utformad för att programmets medelfristiga budgetmål skall kunna uppfyllas under hela programperioden. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom tröskelvärdet på 3 % av BNP vid normala makroekonomiska svängningar varje år. Den finanspolitiska inriktningen i programmet ligger också i linje med stabilitets- och tillväxtpakten så till vida att den inte är konjunkturförstärkande under ekonomiskt goda tider – efter det att man på lämpligt sätt har beaktat de exceptionellt höga inkomsterna från avkastningsskatten från pensionsfonderna samt från utvinning av olja och naturgas, vilka späder på det förväntade överskottet 2005 – vilket är viktigt med tanke på konjunkturläget i den danska ekonomin. Omklassificeringen av andra pelarens pensionssystem från och med våren 2007 (när övergångsperioden för genomförandet av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 löper ut) kommer att minska överskotten i Danmark med runt 1 % av BNP varje år, men inte på något avgörande sätt ändra denna bedömning.

| (10) | Skuldkvoten beräknas 2005 uppgå till 36 % av BNP, betydligt lägre än de 60 % som är fördragets referensvärde. I programmet beräknas skuldkvoten minska med runt 14 procentenheter under programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Skuldkvoten beräknas 2005 uppgå till 36 % av BNP, betydligt lägre än de 60 % som är fördragets referensvärde. I programmet beräknas skuldkvoten minska med runt 14 procentenheter under programperioden.

| (11) | När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet, förefaller Danmark p.g.a. landets solida offentliga finanser löpa begränsad risk vad gäller de beräknade budgetkostnaderna till följd av den åldrande befolkningen, under förutsättning att den förväntade ökningen av sysselsättningen och låga tillväxten i den offentliga konsumtionen åstadkoms, vilket kräver ytterligare arbetsmarknadsreformer och begränsade utgifter. Strategin att placera hållbarhet som centralt i planeringen av finanspolitiken, bl.a. genom att hålla tillbaka pensionsutgifterna och främja ackumulering av tillgångar, bidrar positivt till de offentliga finansernas utveckling på lång sikt. De offentliga finansernas för närvarande starka ställning bidrar till att finansiera de framtida effekterna på finanserna av den åldrande befolkningen och de medelfristiga budgetmålen är förenliga med hållbara offentliga finanser (3). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet, förefaller Danmark p.g.a. landets solida offentliga finanser löpa begränsad risk vad gäller de beräknade budgetkostnaderna till följd av den åldrande befolkningen, under förutsättning att den förväntade ökningen av sysselsättningen och låga tillväxten i den offentliga konsumtionen åstadkoms, vilket kräver ytterligare arbetsmarknadsreformer och begränsade utgifter. Strategin att placera hållbarhet som centralt i planeringen av finanspolitiken, bl.a. genom att hålla tillbaka pensionsutgifterna och främja ackumulering av tillgångar, bidrar positivt till de offentliga finansernas utveckling på lång sikt. De offentliga finansernas för närvarande starka ställning bidrar till att finansiera de framtida effekterna på finanserna av den åldrande befolkningen och de medelfristiga budgetmålen är förenliga med hållbara offentliga finanser (3).

| (12) | De finanspolitiska åtgärder som planeras är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2010. Danmark respekterar framför allt sitt medelfristoga budgetmål. Inga nya specifika åtgärder för hur den antagna ökningen av sysselsättningen med nästan 2 % av arbetsstyrkan skall kunna uppnås fram till 2010 beskrivs emellertid. |
| --- | --- |

(12)

De finanspolitiska åtgärder som planeras är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2010. Danmark respekterar framför allt sitt medelfristoga budgetmål. Inga nya specifika åtgärder för hur den antagna ökningen av sysselsättningen med nästan 2 % av arbetsstyrkan skall kunna uppnås fram till 2010 beskrivs emellertid.

| (13) | I Danmarks nationella reformprogram, som lades fram den 26 oktober 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, läggs tonvikten vid behovet av att förbättra tillgången på arbetskraft för att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt samt vid behovet av att förbättra den offentliga sektorns effektivitet. Effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas till fullo i konvergensprogrammets budgetberäkningar. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. |
| --- | --- |

(13)

I Danmarks nationella reformprogram, som lades fram den 26 oktober 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, läggs tonvikten vid behovet av att förbättra tillgången på arbetskraft för att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt samt vid behovet av att förbättra den offentliga sektorns effektivitet. Effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas till fullo i konvergensprogrammets budgetberäkningar. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet.

Rådet anser att de offentliga finanserna på det hela taget är sunda och att budgetstrategin utgör ett gott exempel på en finanspolitik som drivs i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten.

Jämförelse mellan beräkningar av makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i procent) | KP nov. 2005 | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |
| KOM nov 2005 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |
| HIKP-inflation KP nov.
  (% av potentiell BNP) | KP nov. 2005 | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |
| KOM nov 2005 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | Uppgift saknas | 1,6 |
| Produktionsgap
  (% av potentiell BNP) | KP nov. 2005 (5) | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | – 0,7 | – 0,9 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 1,3 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,4 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2004 (5) | – 0,6 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,4 | Uppgift saknas | – 0,4 |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (% av BNP) | KP nov. 2005 | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |
| KOM nov. 2005 | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2004 | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |
| Primärt saldo
  (% av BNP) | KP nov. 2005 | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |
| KOM nov. 2005 | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2004 | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | Uppgift saknas | 4,4 |
| Konjunkturrensat saldo
  (% av BNP) | KP nov. 2005 (5) | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |
| KOM nov. 2005 | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2004 (5) | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | Uppgift saknas | 2,3 |
| Strukturellt saldo (6)

  (% av BNP) | KP nov. 2005 (7) | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| KOM nov. 2005 (8) | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2004 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (% av BNP) | KP nov. 2005 | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |
| KOM nov. 2005 | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |
| Konvergensprogram (KP), kommissionens ekonomiska höstprognos från 2005(KOM), beräkningar av kommissionens avdelningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

2010

Real BNP

(förändring i procent)

KP nov. 2005

2,0

2,4

2,4

1,1

1,6

2,1

KOM nov 2005

2,1

2,7

2,3

2,1

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2004

2,2

2,5

1,3

1,9

1,8

1,8

HIKP-inflation KP nov.

(% av potentiell BNP)

KP nov. 2005

0,9

1,6

2,0

1,3

1,9

1,8

KOM nov 2005

0,9

1,7

2,0

1,9

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2004

1,2

1,7

1,6

1,7

Uppgift saknas

1,6

Produktionsgap

(% av potentiell BNP)

KP nov. 2005 (5)

– 0,8

– 0,3

0,1

– 0,7

– 0,9

– 0,6

KOM nov. 2005 (9)

– 1,3

– 0,6

– 0,4

– 0,4

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2004 (5)

– 0,6

– 0,1

– 0,5

– 0,4

Uppgift saknas

– 0,4

Saldo i de offentliga finanserna

(% av BNP)

KP nov. 2005

2,3

3,6

3,1

3,2

2,7

2,9

KOM nov. 2005

2,9

3,7

3,0

2,7

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2004

1,4

2,2

1,8

1,9

2,2

2,2

Primärt saldo

(% av BNP)

KP nov. 2005

4,7

5,6

4,7

4,1

3,5

3,7

KOM nov. 2005

5,3

5,8

4,9

4,4

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2004

4,5

4,8

4,5

4,6

Uppgift saknas

4,4

Konjunkturrensat saldo

(% av BNP)

KP nov. 2005 (5)

2,8

3,8

3,0

3,6

3,3

3,3

KOM nov. 2005

3,8

4,1

3,3

3,0

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2004 (5)

1,7

2,0

2,0

2,0

Uppgift saknas

2,3

Strukturellt saldo (6)

(% av BNP)

KP nov. 2005 (7)

2,6

3,6

2,7

3,3

3,3

3,3

KOM nov. 2005 (8)

3,6

3,9

3,0

2,7

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2004

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Offentliga sektorns bruttoskuld

(% av BNP)

KP nov. 2005

42,3

35,6

31,7

28,9

26,5

21,5

KOM nov. 2005

43,2

36,0

33,0

31,5

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2004

42,3

39,4

37,4

35,3

33,1

28,8

Konvergensprogram (KP), kommissionens ekonomiska höstprognos från 2005(KOM), beräkningar av kommissionens avdelningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet har dock luckor i de obligatoriska uppgifterna och tillhandahåller inte alla de frivilliga uppgifter som föreskrivs i koden (specifikt saknas beräknad BNP-tillväxt på global nivå och EU-nivå för vissa år).

(3)  Mer detaljerad information om hållbarhet på lång sikt ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Budgetberäkningarna beaktar inte effekten av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som skall tillämpas från och med vårrapporten 2007. Om dessa effekter räknas in, kommer saldot i de offentliga finanserna att bli 1,3 % av BNP 2004, 2,7 % 2005, 2,1 % 2006, 2,2 % 2007, 1,7 % 2008 och 1,9 % 2009, medan den offentliga bruttoskulden skulle bli 43,5 % av BNP 2004, 36,8 % 2005, 32,9 % 2006, 30,1 % 2007, 27,7 % 2008 och 22,7 % 2010.

(5)  Kommissionens beräkningar på grundval av uppgifterna i programmet.

(6)  Konjunkturrensat saldo (som i raderna ovanför) efter avdrag för engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder.

(7)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder hämtade från programmet (0,2 % av BNP 2004 och 2005 och 0,3 % 2006 och 2007, samtliga underskottsminskande).

(8)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder hämtade från kommissionens höstprognos 2005 (0,2 % av BNP 2004 och 2005 och 0,3 % 2006 och 2007, samtliga underskottsminskande).

(9)  Grundat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,9 %, 2,1 % respektive 2,1 % under perioden 2004–2007.

Källa:

Konvergensprogram (KP), kommissionens ekonomiska höstprognos från 2005(KOM), beräkningar av kommissionens avdelningar.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/13

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 24 januari 2006

om Ungerns uppdaterade konvergensprogram 2005–2008

(2006/C 55/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 24 januari 2006 granskade rådet Ungerns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 januari 2006 granskade rådet Ungerns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005-2008.

| (2) | Efter det att ett omfattande ekonomiskt reformpaket antagits i mitten av 1990-talet främjade en sund makroekonomisk politik och ändamålsenliga strukturreformer en stabil och hög tillväxt och en minskad inflation. Från och med 2001 ökade emellertid de offentliga utgifterna betydligt och en frikostig lönepolitik ledde till stora makroekonomiska obalanser. Samtidigt som tillväxten har blivit mer balanserad och inflationen och löneökningarna minskat under de senaste åren fortsätter Ungern att kämpa med stora budgetunderskott och underskott i bytesbalansen. I det makroekonomiska scenario som presenterades i uppdateringen från december 2005 förväntas den reala BNP-tillväxten ligga kvar på en stabil nivå på cirka 4 % under resten av programperioden, framkallad av investeringar och export.
  Utifrån den information som finns tillgänglig för närvarande förefaller detta scenario grunda sig på rimliga tillväxtantaganden, även om det verkar optimistiskt för de sista åren av programperioden. Den beräknade minskningen av underskottet i utrikeshandeln förutsätter en åtstramning av finanspolitiken åtföljt av strukturreformer som främjar den potentiella produktionen. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska. |
| --- | --- |

(2)

Efter det att ett omfattande ekonomiskt reformpaket antagits i mitten av 1990-talet främjade en sund makroekonomisk politik och ändamålsenliga strukturreformer en stabil och hög tillväxt och en minskad inflation. Från och med 2001 ökade emellertid de offentliga utgifterna betydligt och en frikostig lönepolitik ledde till stora makroekonomiska obalanser. Samtidigt som tillväxten har blivit mer balanserad och inflationen och löneökningarna minskat under de senaste åren fortsätter Ungern att kämpa med stora budgetunderskott och underskott i bytesbalansen. I det makroekonomiska scenario som presenterades i uppdateringen från december 2005 förväntas den reala BNP-tillväxten ligga kvar på en stabil nivå på cirka 4 % under resten av programperioden, framkallad av investeringar och export.

Utifrån den information som finns tillgänglig för närvarande förefaller detta scenario grunda sig på rimliga tillväxtantaganden, även om det verkar optimistiskt för de sista åren av programperioden. Den beräknade minskningen av underskottet i utrikeshandeln förutsätter en åtstramning av finanspolitiken åtföljt av strukturreformer som främjar den potentiella produktionen. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska.

| (3) | Den 5 juli 2004 beslutade rådet att Ungern hade ett alltför stort underskott och utfärdade en rekommendation enligt artikel 104.7 om att denna situation bör korrigeras senast 2008 i linje med anpassningsbanan i Ungerns konvergensprogram från maj 2004. Efter att rådet i januari 2005 fattat ett beslut enligt artikel 104.8 om att Ungern inte följt dess rekommendation utfärdade rådet för andra gången rekommendationer enligt artikel 104.7 den 8 mars 2008 och höll fast vid målet att det alltför stora underskottet bör korrigeras till 2008. Rådet rekommenderade särskilt de ungerska myndigheterna att de skulle vidta effektiva åtgärder för att nå underskottsmålet för 2005 i det uppdaterade konvergensprogrammet och förena genomförandet av eventuella skattesänkningar och tidpunkten för dessa med villkoret att underskottsmålen i samma uppdatering av konvergensprogrammet verkligen nås. Samma uppmaning avspeglades i rådets yttrande om 2004 års uppdatering av konvergensprogrammet, som också antogs den 8 mars 2005. Målet i uppdateringen är fortfarande att det alltför stora underskottet skall upphöra senast 2008. Det offentliga underskottet beräknas uppgå till 6,1 % 2005, 4,7 % 2006, 3,3 % 2007 och 1,9 % av BNP 2008, vilket utgör en årlig minskning på 1,4 procentenheter av BNP. Tidsprofilen för det primära överskottet är densamma. I prognoserna för saldot i de offentliga finanserna beaktas inte engångsposter och effekten av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som uppgår till 1–1,5 % av BNP. Beslutet kommer att beaktas i rapporten våren 2007 (2). I september 2005 höjde de ungerska myndigheterna målet för 2005 från 3,6 % av BNP i uppdateringen i december 2004 till 6,1 % av BNP. Kommissionens höstprognos 2005 visade att ett sådant reviderat mål för 2005 låg inom räckhåll. De senaste tillgängliga sifferuppgifterna stöder detta synsätt. |
| --- | --- |

(3)

Den 5 juli 2004 beslutade rådet att Ungern hade ett alltför stort underskott och utfärdade en rekommendation enligt artikel 104.7 om att denna situation bör korrigeras senast 2008 i linje med anpassningsbanan i Ungerns konvergensprogram från maj 2004. Efter att rådet i januari 2005 fattat ett beslut enligt artikel 104.8 om att Ungern inte följt dess rekommendation utfärdade rådet för andra gången rekommendationer enligt artikel 104.7 den 8 mars 2008 och höll fast vid målet att det alltför stora underskottet bör korrigeras till 2008. Rådet rekommenderade särskilt de ungerska myndigheterna att de skulle vidta effektiva åtgärder för att nå underskottsmålet för 2005 i det uppdaterade konvergensprogrammet och förena genomförandet av eventuella skattesänkningar och tidpunkten för dessa med villkoret att underskottsmålen i samma uppdatering av konvergensprogrammet verkligen nås. Samma uppmaning avspeglades i rådets yttrande om 2004 års uppdatering av konvergensprogrammet, som också antogs den 8 mars 2005. Målet i uppdateringen är fortfarande att det alltför stora underskottet skall upphöra senast 2008. Det offentliga underskottet beräknas uppgå till 6,1 % 2005, 4,7 % 2006, 3,3 % 2007 och 1,9 % av BNP 2008, vilket utgör en årlig minskning på 1,4 procentenheter av BNP. Tidsprofilen för det primära överskottet är densamma. I prognoserna för saldot i de offentliga finanserna beaktas inte engångsposter och effekten av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som uppgår till 1–1,5 % av BNP. Beslutet kommer att beaktas i rapporten våren 2007 (2). I september 2005 höjde de ungerska myndigheterna målet för 2005 från 3,6 % av BNP i uppdateringen i december 2004 till 6,1 % av BNP. Kommissionens höstprognos 2005 visade att ett sådant reviderat mål för 2005 låg inom räckhåll. De senaste tillgängliga sifferuppgifterna stöder detta synsätt.

| (4) | Uppdateringen följer i grova drag den modellstruktur och, med vissa undantag, de krav beträffande inlämning av uppgifter för stabilitets- och konvergensprogram som anges i den nya uppförandekoden (3). |
| --- | --- |

(4)

Uppdateringen följer i grova drag den modellstruktur och, med vissa undantag, de krav beträffande inlämning av uppgifter för stabilitets- och konvergensprogram som anges i den nya uppförandekoden (3).

| (5) | I det uppdaterade programmet förväntas det konjunkturrensade saldot förbättras från -5,7 % av BNP 2005 till -2,1 % av BNP 2008 (exklusive effekten av pensionsreformen). Målet på medellång sikt anges inte uttryckligen i programmet men kan utläsas av det och består i ett strukturellt underskott på mellan -0,5 % och -1 % av BNP. |
| --- | --- |

(5)

I det uppdaterade programmet förväntas det konjunkturrensade saldot förbättras från -5,7 % av BNP 2005 till -2,1 % av BNP 2008 (exklusive effekten av pensionsreformen). Målet på medellång sikt anges inte uttryckligen i programmet men kan utläsas av det och består i ett strukturellt underskott på mellan -0,5 % och -1 % av BNP.

| (6) | Utfallet för de offentliga finanserna kan bli mycket sämre än vad som förväntas i programmet. Efter ett förväntat underskott på 6,1 % av BNP under 2005 anges i programmet detaljerade skatteminskningar som uppgår till 3,5 % av BNP. Konsolideringen i programmet förutsätter en mycket kraftig utgiftsminskning på 7,5 % av BNP för vars genomförande det inte anges några konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

(6)

Utfallet för de offentliga finanserna kan bli mycket sämre än vad som förväntas i programmet. Efter ett förväntat underskott på 6,1 % av BNP under 2005 anges i programmet detaljerade skatteminskningar som uppgår till 3,5 % av BNP. Konsolideringen i programmet förutsätter en mycket kraftig utgiftsminskning på 7,5 % av BNP för vars genomförande det inte anges några konkreta åtgärder.

| (7) | Mot bakgrund av denna riskbedömning måste den finanspolitiska strategin i programmet konkretiseras så att den går att förena med en korrigering av det alltför stora underskottet till programperiodens sista år 2006 enligt rådets rekommendation. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av denna riskbedömning måste den finanspolitiska strategin i programmet konkretiseras så att den går att förena med en korrigering av det alltför stora underskottet till programperiodens sista år 2006 enligt rådets rekommendation.

| (8) | Skuldkvoten beräknas ha nått upp till 57,7 % av BNP under 2005. I programmet beräknas skuldkvoten minska med cirka 1 

  procentenheter av BNP under programperioden. Skuldkvoten kan utveckla sig i en mindre gynnsam riktning än vad som förväntades i programmet mot bakgrund av de ovan nämnda hoten mot de finanspolitiska målen. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Ungern förefaller utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet på grund av de beräknade offentliga utgifterna för en åldrande befolkning. Den offentliga bruttoskuldkvoten ligger för närvarande nära referensvärdet och beräknas öka under perioden fram till 2050. Ungern reformerade sitt pensionssystem i slutet av 1990-talet i syfte att hindra framtida ökningar av pensionsutgifterna vilket bidrog till att minska budgetkonsekvenserna av en åldrande befolkning. De offentliga utgifterna för pensioner kan dock öka mer än vad som förväntas i uppdateringen, vilket visar att det är viktigt att noggrant övervaka faktorer som antas uppväga sådana ökade utgifter och följa utvecklingen i fråga om pensioner och andra åldersrelaterade utgifter. Dessutom bidrar det nuvarande stora strukturella underskottet till att öka hotet mot de offentliga finansernas hållbarhet. Därför är det nödvändigt att genomföra en omfattande konsolidering av de offentliga finanserna på medellång sikt och förstärka dem ytterligare för att minska hotet mot de offentliga finansernas hållbarhet (4). |
| --- | --- |

(9)

Ungern förefaller utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet på grund av de beräknade offentliga utgifterna för en åldrande befolkning. Den offentliga bruttoskuldkvoten ligger för närvarande nära referensvärdet och beräknas öka under perioden fram till 2050. Ungern reformerade sitt pensionssystem i slutet av 1990-talet i syfte att hindra framtida ökningar av pensionsutgifterna vilket bidrog till att minska budgetkonsekvenserna av en åldrande befolkning. De offentliga utgifterna för pensioner kan dock öka mer än vad som förväntas i uppdateringen, vilket visar att det är viktigt att noggrant övervaka faktorer som antas uppväga sådana ökade utgifter och följa utvecklingen i fråga om pensioner och andra åldersrelaterade utgifter. Dessutom bidrar det nuvarande stora strukturella underskottet till att öka hotet mot de offentliga finansernas hållbarhet. Därför är det nödvändigt att genomföra en omfattande konsolidering av de offentliga finanserna på medellång sikt och förstärka dem ytterligare för att minska hotet mot de offentliga finansernas hållbarhet (4).

| (10) | De planerade åtgärderna för den offentliga sektorns finanser är inte förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Även om målsättningarna är förenliga med riktlinjerna är genomförandet av dem förenat med stora risker. Ungern har inte följt rådets andra rekommendation av den 8 mars 2005 enligt artikel 104.7 om förfarandet vid alltför stora underskott, såsom rådet beslutade den 8 november 2005 med stöd av artikel 104.8 i fördraget. I uppdateringen håller man fast vid en flerårig ram för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2008, trots att utfallet för de offentliga finanserna kan bli mycket sämre om inte de finanspolitiska åtgärder som är en förutsättning för att de finanspolitiska målen skall nås preciseras och strikt genomförs. |
| --- | --- |

(10)

De planerade åtgärderna för den offentliga sektorns finanser är inte förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Även om målsättningarna är förenliga med riktlinjerna är genomförandet av dem förenat med stora risker. Ungern har inte följt rådets andra rekommendation av den 8 mars 2005 enligt artikel 104.7 om förfarandet vid alltför stora underskott, såsom rådet beslutade den 8 november 2005 med stöd av artikel 104.8 i fördraget. I uppdateringen håller man fast vid en flerårig ram för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2008, trots att utfallet för de offentliga finanserna kan bli mycket sämre om inte de finanspolitiska åtgärder som är en förutsättning för att de finanspolitiska målen skall nås preciseras och strikt genomförs.

| (11) | I det nationella reformprogram för Ungern som lades fram den 14 oktober i samband med den reviderade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning konstateras det att en successiv och fortlöpande minskning av den offentliga sektorns storlek och underskott är en stor utmaning. Budgetkonsekvenserna av reformåtgärderna i det nationella reformprogrammet avspeglas i prognoserna för de offentliga finanserna i konvergensprogrammet för skattesänkningarnas del. I det uppdaterade programmet förklaras det nyligen antagna femåriga programmet för skattesänkningar och presenteras planer för en reform av den offentliga sektorn, dock utan att detta beskrivs och kvantifieras på nödvändigt sätt. Dessa planer överensstämmer i det stora hela med det nationella reformprogrammet. |
| --- | --- |

(11)

I det nationella reformprogram för Ungern som lades fram den 14 oktober i samband med den reviderade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning konstateras det att en successiv och fortlöpande minskning av den offentliga sektorns storlek och underskott är en stor utmaning. Budgetkonsekvenserna av reformåtgärderna i det nationella reformprogrammet avspeglas i prognoserna för de offentliga finanserna i konvergensprogrammet för skattesänkningarnas del. I det uppdaterade programmet förklaras det nyligen antagna femåriga programmet för skattesänkningar och presenteras planer för en reform av den offentliga sektorn, dock utan att detta beskrivs och kvantifieras på nödvändigt sätt. Dessa planer överensstämmer i det stora hela med det nationella reformprogrammet.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser rådet att det krävs effektiva finanspolitiska insatser. I enlighet med artikel 9 andra stycket i avsnitt 3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 med ändringar uppmanar rådet Ungern att snarast möjligt och senast den 1 september 2006 lägga fram en justerad uppdatering av konvergensprogrammet som omfattar konkreta och strukturella åtgärder som är fullt förenliga med Ungerns anpassningsstrategi på medellång sikt. Under tiden bör Ungern vidta nödvändiga åtgärder för att nå sina mål för de offentliga finanserna för 2006 och senare.

Jämförelse av centrala makroekonomiska och finansiella prognoser (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (skillnad i %) | KP dec 2005 (10) | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |
| KOM nov 2005 | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | i.u. |
| KP dec 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |
| HIKP-inflation KP nov.
  (%) | KP dec 2005 | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |
| KOM nov 2005 | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | i.u. |
| KP dec 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |
| Produktionsgap
  (% av potentiell BNP) | KP dec 2005 (6) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,1 | 0,4 |
| KOM nov 2005 (11) | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | 0,2 | i.u. |
| KP dec 2004 (6) | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (% av BNP) | KP dec 2005 | – 5,4 | – 6,1 | – 4,7 (12) | – 3,3 (12) | – 1,9 |
| KOM nov 2005 | – 5,4 | – 6,1 | – 6,7 | – 6,9 | i.u. |
| KP dec 2004 | – 4,5 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 |
| Primärt saldo
  (% av BNP) | KP dec 2005 | – 1,1 | – 2,5 | – 1,5 | – 0,3 | + 0,8 |
| KOM nov 2005 | – 1,5 | – 2,2 | – 3,0 | – 3,4 | i.u. |
| KP dec 2004 | – 0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |
| Konjunkturrensat saldo
  (% av BNP) | KP dec 2005 (6) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 (12) | – 3,3 (12) | – 2,2 |
| KOM nov 2005 | – 5,3 | – 5,8 | – 6,6 | – 7,0 | i.u. |
| KP dec 2004 (6) | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Konjunkturrensat saldot (7)

  (% av BNP) | KP dec 2005 (8) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 | – 3,3 | – 2,2 |
| KOM nov 2005 (9) | – 5,3 | – 6,3 | – 7,6 | – 8,5 | i.u. |
| KP dec 2004 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (% av BNP) | KP dec 2005 | 57,2 | 57,7 | 58,4 (12) | 57,9 (12) | 56,2 (12) |
| KOM nov 2005 | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | i.u. |
| KP dec 2004 | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |
| Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(skillnad i %)

KP dec 2005 (10)

4,2

4,0

4,1

4,0

4,0

KOM nov 2005

4,2

3,7

3,9

3,9

i.u.

KP dec 2004

3,9

4,0

4,2

4,3

4,6

HIKP-inflation KP nov.

(%)

KP dec 2005

6,8

3,5

2,1

3,0

2,4

KOM nov 2005

6,8

3,7

2,0

3,0

i.u.

KP dec 2004

6,8

4,5

4,0

3,5

3,0

Produktionsgap

(% av potentiell BNP)

KP dec 2005 (6)

– 1,3

– 1,0

– 0,5

– 0,1

0,4

KOM nov 2005 (11)

– 0,9

– 0,7

– 0,3

0,2

i.u.

KP dec 2004 (6)

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(% av BNP)

KP dec 2005

– 5,4

– 6,1

– 4,7 (12)

– 3,3 (12)

– 1,9

KOM nov 2005

– 5,4

– 6,1

– 6,7

– 6,9

i.u.

KP dec 2004

– 4,5

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

Primärt saldo

(% av BNP)

KP dec 2005

– 1,1

– 2,5

– 1,5

– 0,3

- 0,8

KOM nov 2005

– 1,5

– 2,2

– 3,0

– 3,4

i.u.

KP dec 2004

– 0,5

0,0

0,2

0,6

1,0

Konjunkturrensat saldo

(% av BNP)

KP dec 2005 (6)

– 4,8

– 5,7

– 4,5 (12)

– 3,3 (12)

– 2,2

KOM nov 2005

– 5,3

– 5,8

– 6,6

– 7,0

i.u.

KP dec 2004 (6)

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Konjunkturrensat saldot (7)

(% av BNP)

KP dec 2005 (8)

– 4,8

– 5,7

– 4,5

– 3,3

– 2,2

KOM nov 2005 (9)

– 5,3

– 6,3

– 7,6

– 8,5

i.u.

KP dec 2004

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(% av BNP)

KP dec 2005

57,2

57,7

58,4 (12)

57,9 (12)

56,2 (12)

KOM nov 2005

57,4

57,2

58,0

59,2

i.u.

KP dec 2004

57,3

55,5

53,0

50,6

48,3

Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenten som denna text hänvisar till återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Om effekten av detta beslut tas med i beräkningen uppgår saldot i den offentliga sektorns finanser enligt det uppdaterade programmet till 7,4 % av BNP 2005, 6,1 % 2006, 4,7 % 2007 och 3,4 % 2008, medan den offentliga bruttoskulden uppgår till 60,3 % av BNP 2004, 61,5 % 2005, 63,0 % 2006, 63,2 % 2007 och 62,3 % 2008. Detta omfattar dock fortfarande inte anskaffningen av militärflygplan till ett värde av ytterligare 0,3 procentenheter av BNP både 2006 och 2007.

(3)  Uppdateringen innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden. Undantagen gäller registrering av militära utgifter, som inte uppfyller kraven i det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) samt behandlingen av indirekt mätta finansiella tjänster (FISIM).

(4)  Detaljerad information om långsiktig hållbarhet ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Budgetberäkningarna är gjorda utan beaktande av effekten av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som skall tillämpas från och med vårrapporten 2007. Om effekten av detta beslut räknas in uppgår kommer saldot i den offentliga sektorns finanser enligt det uppdaterade programmet att bli 6,5 % av BNP 2004, 7,4 % 2005, 6,1 % 2006, 4,7 % 2007 och 3,4 % 2008, medan den offentliga bruttoskulden skulle bli 60,3 % av BNP 2004, 61,5 % 2005, 63,0 % 2006, 63,2 % 2007 och 62,3 % 2008 (se också fotnot 8).

(6)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(7)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(8)  I programmet ges ingen information om engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(9)  Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från kommissionens höstprognos 2005.

(10)  Före FISIM-fördelningen (efter FISIM-fördelningen 4,6 % 2004, 4,2 % 2005, 4,3 % 2006, 4,1 % 2007 och 4,1 % 2008).

(11)  Grundar sig på en beräknad potentiell tillväxt på 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % respektive 3,4 % under perioden 2004–2007.

(12)  Exklusive anskaffning av militärutrustning på 0,3 % av BNP både 2006 och 2007.

Källa:

Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/17

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 24 januari 2006

om Slovakiens uppdaterade konvergensprogram för 2005–2008

(2006/C 55/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 24 januari 2006 granskade rådet Slovakiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 januari 2006 granskade rådet Slovakiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008.

| (2) | Slovakiens reala BNP-tillväxt låg mellan 1994 och 2004 i genomsnitt på 4,3 %, dvs. nästan två procentenheter över genomsnittet för EU-25 på 2,4 %. Trots förbättring under 2005 är situationen på arbetsmarknaden alltjämt landets huvudsakliga problem. Som en följd av den påskyndade företagsomstruktureringen i slutet av 1990-talet steg arbetslösheten från 13,7 % år 1994 till 18,2 % år 2004 medan den totala sysselsättningsgraden sjönk med två procentenheter under samma period. I det makroekonomiska scenariot antas den reala BNP-tillväxten uppgå till i genomsnitt 5,6 % under programperioden vilket, med ett negativt BNP-gap år 2005, innebär en betydande konjunktursvängning. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets inflationsprognoser förefaller också vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

Slovakiens reala BNP-tillväxt låg mellan 1994 och 2004 i genomsnitt på 4,3 %, dvs. nästan två procentenheter över genomsnittet för EU-25 på 2,4 %. Trots förbättring under 2005 är situationen på arbetsmarknaden alltjämt landets huvudsakliga problem. Som en följd av den påskyndade företagsomstruktureringen i slutet av 1990-talet steg arbetslösheten från 13,7 % år 1994 till 18,2 % år 2004 medan den totala sysselsättningsgraden sjönk med två procentenheter under samma period. I det makroekonomiska scenariot antas den reala BNP-tillväxten uppgå till i genomsnitt 5,6 % under programperioden vilket, med ett negativt BNP-gap år 2005, innebär en betydande konjunktursvängning. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets inflationsprognoser förefaller också vara realistiska.

| (3) | Den 5 juli 2004 fattade rådet ett beslut med innehållet att Slovakien har ett alltför stort underskott. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 måste detta alltför stora underskott åtgärdas senast 2007. I sitt yttrande av den 17 februari 2005 om den förra uppdateringen av Slovakiens konvergensprogram för perioden 2004-2007 uppmanade rådet Slovakien att ”i) särskilt under 2005 utnyttja alla möjligheter att minska underskottet snabbare, även via besparingar på utgiftssidan och obudgeterade intäkter, ii) göra de medelfristiga utgiftstaken mer bindande, iii) se till att de sekundära effekterna av den höga inflationen under 2004 inte inverkar på den anpassningsbana för inflationen som förutses i programmet.” |
| --- | --- |

(3)

Den 5 juli 2004 fattade rådet ett beslut med innehållet att Slovakien har ett alltför stort underskott. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 måste detta alltför stora underskott åtgärdas senast 2007. I sitt yttrande av den 17 februari 2005 om den förra uppdateringen av Slovakiens konvergensprogram för perioden 2004-2007 uppmanade rådet Slovakien att ”i) särskilt under 2005 utnyttja alla möjligheter att minska underskottet snabbare, även via besparingar på utgiftssidan och obudgeterade intäkter, ii) göra de medelfristiga utgiftstaken mer bindande, iii) se till att de sekundära effekterna av den höga inflationen under 2004 inte inverkar på den anpassningsbana för inflationen som förutses i programmet.”

| (4) | Det uppdaterade programmet motsvarar i grova drag den modell och de krav på tillhandahållande av uppgifter för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(4)

Det uppdaterade programmet motsvarar i grova drag den modell och de krav på tillhandahållande av uppgifter för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2).

| (5) | Programmet syftar till att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till 2007, i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004. Den offentliga sektorns underskott (utan kostnaderna för pensionsreformen) beräknas minska från 4,1 % av BNP år 2005 (inklusive skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP) till 2,9 % år 2006, sedan sjunka kraftigt till 1,6 % av BNP år 2007 och därefter nå 1,3 % av BNP år 2008. Bilden för primärsaldot är liknande och det förväntas motsvara en förbättring från -2,3 % av BNP år 2005 (-1,5 % av BNP exklusive skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP) till 0,7 % år 2008. Budgetkorrigeringen är huvudsakligen inriktad på utgiftssidan. Den offentliga utgiftskvoten väntas sjunka med 3,4 procentenheter mellan 2005 och 2008 (med 2,6 procentenheter om man räknar bort skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP år 2005). De offentliga inkomsterna beräknas i stort vara stabila fram till 2007 och därefter minska med 0,7 % av BNP år 2008. Budgeteffekterna av att de fonderade pensionssystemet klassificeras i den andra pelaren och utanför den offentliga sektorn (som måste genomföras senast till vårrapporten 2007 om de offentliga finanserna) beräknas till 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % och 1,4 % av BNP åren 2005, 2006, 2007 respektive 2008. Den planerade finanspolitiska konsolideringen ligger i slutet av perioden och är huvudsakligen koncentrerad till år 2007. |
| --- | --- |

(5)

Programmet syftar till att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till 2007, i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004. Den offentliga sektorns underskott (utan kostnaderna för pensionsreformen) beräknas minska från 4,1 % av BNP år 2005 (inklusive skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP) till 2,9 % år 2006, sedan sjunka kraftigt till 1,6 % av BNP år 2007 och därefter nå 1,3 % av BNP år 2008. Bilden för primärsaldot är liknande och det förväntas motsvara en förbättring från -2,3 % av BNP år 2005 (-1,5 % av BNP exklusive skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP) till 0,7 % år 2008. Budgetkorrigeringen är huvudsakligen inriktad på utgiftssidan. Den offentliga utgiftskvoten väntas sjunka med 3,4 procentenheter mellan 2005 och 2008 (med 2,6 procentenheter om man räknar bort skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP år 2005). De offentliga inkomsterna beräknas i stort vara stabila fram till 2007 och därefter minska med 0,7 % av BNP år 2008. Budgeteffekterna av att de fonderade pensionssystemet klassificeras i den andra pelaren och utanför den offentliga sektorn (som måste genomföras senast till vårrapporten 2007 om de offentliga finanserna) beräknas till 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % och 1,4 % av BNP åren 2005, 2006, 2007 respektive 2008. Den planerade finanspolitiska konsolideringen ligger i slutet av perioden och är huvudsakligen koncentrerad till år 2007.

| (6) | Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot utan beaktande av enstaka och andra tillfälliga åtgärder), beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, kommer enligt planerna att förbättras under programperioden i genomsnitt med 0,4 % av BNP per år, från -2,8 % av BNP till -1,5 % av BNP. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna i strukturella termer enligt programmet är ett underskott på 0,9 % av BNP och syftet är att uppnå detta till år 2010 (efter programperioden). Eftersom programmets medelfristiga mål är mer krävande än det lägsta riktmärket (beräknat på ett underskott på runt 2

   % av BNP), borde dess uppfyllande skapa en säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Programmets medelfristiga mål ligger på en rimlig nivå eftersom det ligger inom det område som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden angivits för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och på ett adekvat sätt tar hänsyn till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Även om programmet inte är särskilt tydligt i fråga om vilka specifika åtgärder som planeras för att nå 2007 års underskottsmål understryker uppdateringen att den medelfristiga budgetram som godkänts av regeringen uteslutande bygger på gällande lagstiftning och på lagändringar som godkänts av regeringen. Den nuvarande regeringen har hittills mer än väl respekterat budgetmålen i tidigare program: efter ett underskott 2004 som var lägre än väntat förutses resultat som är bättre än planerat för 2005 (om skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP räknas bort). Trots detta användes en del av de medel som frigjordes genom de oväntat låga ränteutgifterna år 2005 till att täcka andra obudgeterade offentliga utgifter vilket framhäver behovet av mer bindande utgiftstak. |
| --- | --- |

(7)

De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Även om programmet inte är särskilt tydligt i fråga om vilka specifika åtgärder som planeras för att nå 2007 års underskottsmål understryker uppdateringen att den medelfristiga budgetram som godkänts av regeringen uteslutande bygger på gällande lagstiftning och på lagändringar som godkänts av regeringen. Den nuvarande regeringen har hittills mer än väl respekterat budgetmålen i tidigare program: efter ett underskott 2004 som var lägre än väntat förutses resultat som är bättre än planerat för 2005 (om skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP räknas bort). Trots detta användes en del av de medel som frigjordes genom de oväntat låga ränteutgifterna år 2005 till att täcka andra obudgeterade offentliga utgifter vilket framhäver behovet av mer bindande utgiftstak.

| (8) | Med tanke på denna riskbedömning förefaller programmets budgetpolitik vara förenlig med korrigeringen av det alltför stora underskottet till 2007, som rådet rekommenderat. Programmets budgetpolitik är dock eventuellt inte tillräcklig för att se till att programmets medelfristiga mål uppnås till 2010, som planeras i programmet. År 2008 (året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet) är programmets takt i anpassningen till dess medelfristiga mål inte i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP och att korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder. Särskilt år 2008 blir förbättringen av det strukturella saldot bara cirka

   % av BNP, medan konjunkturen torde vara god (3). |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Skuldkvoten beräknas ha uppgått till 33,7 % av BNP 2005, vilket är betydligt lägre än fördragets referensvärde på 60 % av BNP och 10,5 enheter lägre än vad som planerats i den förra uppdateringen av programmet. Denna nedskrivning beror till största delen på stock-/flödesjusteringen. Enligt programmet förutses skuldkvoten öka med 2,5 procentenheter under programperioden. |
| --- | --- |

(9)

Skuldkvoten beräknas ha uppgått till 33,7 % av BNP 2005, vilket är betydligt lägre än fördragets referensvärde på 60 % av BNP och 10,5 enheter lägre än vad som planerats i den förra uppdateringen av programmet. Denna nedskrivning beror till största delen på stock-/flödesjusteringen. Enligt programmet förutses skuldkvoten öka med 2,5 procentenheter under programperioden.

| (10) | I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Slovakien vara låg med anledning av de prognostiserade budgetkostnaderna för den åldrande befolkningen, med förbehåll för varaktig budgetkonsolidering även efter programperioden och fullständigt genomförande av de antagna reformerna samt andra strukturella reformer (inklusive en minskning av arbetslösheten). Skuldnivån ligger betydligt under referensvärdet på 60 % och torde förbli oförändrad om man antar att den förda politiken inte kommer att ändras under kommande två decennier. En fortsättning av det nuvarande höga strukturella underskottet kommer dock att förhindra minskningen av skuldkvoten, vilket ökar riskerna för den långsiktiga hållbarheten. Det är nödvändigt att ytterst strikt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt för att minska riskerna för den långsiktiga hållbarheten. |
| --- | --- |

(10)

I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Slovakien vara låg med anledning av de prognostiserade budgetkostnaderna för den åldrande befolkningen, med förbehåll för varaktig budgetkonsolidering även efter programperioden och fullständigt genomförande av de antagna reformerna samt andra strukturella reformer (inklusive en minskning av arbetslösheten). Skuldnivån ligger betydligt under referensvärdet på 60 % och torde förbli oförändrad om man antar att den förda politiken inte kommer att ändras under kommande två decennier. En fortsättning av det nuvarande höga strukturella underskottet kommer dock att förhindra minskningen av skuldkvoten, vilket ökar riskerna för den långsiktiga hållbarheten. Det är nödvändigt att ytterst strikt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt för att minska riskerna för den långsiktiga hållbarheten.

| (11) | De planerade åtgärderna i fråga om de offentliga finanserna motsvarar i stort sett de allmänna ekonomiska riktlinjerna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Slovakien är på väg att korrigera sitt alltför stora underskott inom den tidsfrist som fastställts av rådet. |
| --- | --- |

(11)

De planerade åtgärderna i fråga om de offentliga finanserna motsvarar i stort sett de allmänna ekonomiska riktlinjerna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Slovakien är på väg att korrigera sitt alltför stora underskott inom den tidsfrist som fastställts av rådet.

| (12) | I Slovakiens nationella reformprogram, som lades fram den 14 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, anges följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: i) informationssamhället, ii) FoU och innovationer och iii) utbildning och sysselsättning. De budgetmässiga konsekvenserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet avspeglas till fullo i konvergensprogrammets finansiella prognoser. I konvergensprogrammet beskrivs de redan antagna reformerna av skatte- och pensionssystemen. I 2006 års budget liksom i budgetramen för 2006-2008 förutses betydande utgiftsökningar för utbildning och forskning och utveckling och avspeglar sålunda de prioriteringar som anges i det nationella reformprogrammet. |
| --- | --- |

(12)

I Slovakiens nationella reformprogram, som lades fram den 14 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, anges följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: i) informationssamhället, ii) FoU och innovationer och iii) utbildning och sysselsättning. De budgetmässiga konsekvenserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet avspeglas till fullo i konvergensprogrammets finansiella prognoser. I konvergensprogrammet beskrivs de redan antagna reformerna av skatte- och pensionssystemen. I 2006 års budget liksom i budgetramen för 2006-2008 förutses betydande utgiftsökningar för utbildning och forskning och utveckling och avspeglar sålunda de prioriteringar som anges i det nationella reformprogrammet.

Mot bakgrund av denna bedömning noterar rådet att programmet följer den anpassningsbana för underskottet som fastställdes i rådets rekommendationer enligt artikel 104.7. Mot bakgrund av dessa rekommendationer anser rådet att Slovakien bör

| i) | stärka arbetet med de strukturella budgetanpassningsåtgärderna, i samband med stark tillväxt och god tillväxtprognos, för att påskynda att det medelfristiga budgetmålet uppnås, och |
| --- | --- |

i)

stärka arbetet med de strukturella budgetanpassningsåtgärderna, i samband med stark tillväxt och god tillväxtprognos, för att påskynda att det medelfristiga budgetmålet uppnås, och

| ii) | stärka den bindande karaktären hos statsfinansernas medelfristiga utgiftstak. |
| --- | --- |

ii)

stärka den bindande karaktären hos statsfinansernas medelfristiga utgiftstak.

Jämförelse mellan beräkningar av makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (skillnad i %) | KP dec 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |
| KOM nov 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | i.u. |
| KP nov 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (%) | KP dec 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | i.u. |
| KP nov 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | i.u. |
| BNP-gap
  (i % av potentiell BNP) | KP dec 2005 (5) | – 1,9 | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 |
| KOM nov 2005 (9) | – 1,5 | – 1,3 | – 0,9 | 0,2 | i.u. |
| KP nov 2004 (5) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (% av BNP) | KP dec 2005 (5) | – 3,2 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,6 | – 1,3 |
| KOM nov 2005 | – 3,1 | – 4,1 | – 3,0 | – 2,5 | i.u. |
| KP nov 2004 | – 3,8 | – 3,4 | – 2,9 | – 1,9 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec 2005 | – 1,0 | – 2,3 | – 1,0 | 0,4 | 0,7 |
| KOM nov 2005 | – 0,9 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,2 | i.u. |
| KP nov 2004 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | 0,4 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo
  (% av BNP) | KP dec 2005 (5) | – 2,6 | – 3,6 | – 2,6 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM nov 2005 | – 2,7 | – 3,8 | – 2,7 | – 2,5 | i.u. |
| KP nov 2004 (5) | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Strukturellt saldo (6)

  (i % av BNP) | KP dec 2005 (7) | – 2,6 | – 2,8 | – 2,6 | – 1,7 | – 1,5 |
| KOM nov 2005 (8) | – 2,7 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | i.u. |
| KP nov 2004 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Bruttoskuldkvot (10)

  (i % av BNP) | KP dec 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |
| KOM nov 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | i.u. |
| KP nov 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | i.u. |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM), samt kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(skillnad i %)

KP dec 2005

5,5

5,1

5,4

6,1

5,6

KOM nov 2005

5,5

5,1

5,5

6,3

i.u.

KP nov 2004

5,0

4,5

5,1

5,4

i.u.

HIKP-inflation

(%)

KP dec 2005

7,5

2,9

3,6

2,0

2,0

KOM nov 2005

7,5

2,9

3,6

2,1

i.u.

KP nov 2004

7,8

3,3

2,8

2,5

i.u.

BNP-gap

(i % av potentiell BNP)

KP dec 2005 (5)

– 1,9

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

KOM nov 2005 (9)

– 1,5

– 1,3

– 0,9

0,2

i.u.

KP nov 2004 (5)

0,4

0,2

0,4

0,9

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(% av BNP)

KP dec 2005 (5)

– 3,2

– 4,1

– 2,9

– 1,6

– 1,3

KOM nov 2005

– 3,1

– 4,1

– 3,0

– 2,5

i.u.

KP nov 2004

– 3,8

– 3,4

– 2,9

– 1,9

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec 2005

– 1,0

– 2,3

– 1,0

0,4

0,7

KOM nov 2005

– 0,9

– 1,9

– 0,8

– 0,2

i.u.

KP nov 2004

– 1,5

– 1,0

– 0,6

0,4

i.u.

Konjunkturrensat saldo

(% av BNP)

KP dec 2005 (5)

– 2,6

– 3,6

– 2,6

– 1,6

– 1,5

KOM nov 2005

– 2,7

– 3,8

– 2,7

– 2,5

i.u.

KP nov 2004 (5)

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Strukturellt saldo (6)

(i % av BNP)

KP dec 2005 (7)

– 2,6

– 2,8

– 2,6

– 1,7

– 1,5

KOM nov 2005 (8)

– 2,7

– 3,0

– 2,7

– 2,5

i.u.

KP nov 2004

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Bruttoskuldkvot (10)

(i % av BNP)

KP dec 2005

42,6

33,7

35,5

35,2

36,2

KOM nov 2005

42,6

36,7

38,2

38,5

i.u.

KP nov 2004

43,0

44,2

45,3

45,5

i.u.

Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM), samt kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Det uppdaterade programmet innehåller luckor i fråga om de obligatoriska uppgifterna och tillhandahåller inte alla frivilliga uppgifter som föreskrivs av den nya uppförandekoden. Obligatoriska uppgifter om effektiv valutakurs och om FISIM saknas, liksom frivilliga uppgifter om offentliga sektorns utgifter fördelad på ändamål för 2008.

(3)  Närmare upplysningar om den långsiktiga hållbarheten lämnas i kommissionens tekniska bedömning av programmet som kommer att offentliggöras på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  I de finansiella prognoserna medtas inte effekterna av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som måste genomföras senast i samband med den rapport som lämnas in våren 2007. Om dessa effekter medräknas skulle saldot i de offentliga finanserna enligt det uppdaterade programmet bli -3,2 % av BNP år 2004, -4,9 % år 2005, -4,2 % år 2006, -3,0 % år 2007 och -2,7 % år 2008.

(5)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(6)  Det konjunkturrensade saldot (liksom i föregående rader) exklusive enstaka och andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från programmet (0,8 % av BNP år 2005, underskottsökande och 0,1 % år 2007, underskottssänkande).

(8)  Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från kommissionens tjänsteavdelningars prognoser hösten 2005 (0,8 % av BNP år 2005, underskottsökande).

(9)  Bygger på en beräknad potentiell tillväxt på 4,9 %, 4,8 %, 5,1 % respektive 5,1 % under perioden 2004-2007.

(10)  Skuldprognoserna (till skillnad från underskottsprognoserna) i programmet utgår från Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem.

Källor:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM), samt kommissionens beräkningar.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/21

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 24 januari 2006

om Sveriges uppdaterade konvergensprogram 2005–2008

(2006/C 55/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 24 januari 2006 granskade rådet Sveriges uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 januari 2006 granskade rådet Sveriges uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008.

| (2) | Under det senaste decenniet låg den årliga BNP-tillväxten i reala termer i Sverige något under 3 % i genomsnitt. Detta tillväxtutfall har kännetecknats av en stark produktivitetsutveckling och ett positivt nettobidrag från exporten. Under de senaste fem åren har emellertid sysselsättningstillväxten varit svag och sysselsättningsgraden sjunkit samtidigt som arbetslösheten ökat. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas BNP-tillväxten i reala termer öka från 2,4 % 2005 till 3,1 % 2006 och till i genomsnitt 2,5 % under de följande två åren av programperioden. Under de första två åren av programperioden förutsätter tillväxtutsikterna en förbättring av konjunkturen, och därefter beräknas konjunkturutvecklingen i stort sett förbli neutral. Detta scenario förefaller rimligt med hänvisning till den informationen som i nu är tillgänglig. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

Under det senaste decenniet låg den årliga BNP-tillväxten i reala termer i Sverige något under 3 % i genomsnitt. Detta tillväxtutfall har kännetecknats av en stark produktivitetsutveckling och ett positivt nettobidrag från exporten. Under de senaste fem åren har emellertid sysselsättningstillväxten varit svag och sysselsättningsgraden sjunkit samtidigt som arbetslösheten ökat. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas BNP-tillväxten i reala termer öka från 2,4 % 2005 till 3,1 % 2006 och till i genomsnitt 2,5 % under de följande två åren av programperioden. Under de första två åren av programperioden förutsätter tillväxtutsikterna en förbättring av konjunkturen, och därefter beräknas konjunkturutvecklingen i stort sett förbli neutral. Detta scenario förefaller rimligt med hänvisning till den informationen som i nu är tillgänglig. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.

| (3) | I sitt yttrande av den 18 januari 2005 bekräftade rådet den budgetstrategi som presenterats i 2004 års uppdatering av Sveriges konvergensprogram. När det gäller 2005 års budgetgenomförande beräknades i uppdateringen 2004 ett överskott i de offentliga finanserna på 0,6 % av BNP för 2005, medan överskottet i den aktuella uppdateringen beräknas bli 1,6 % trots en nedskrivning av tillväxten för 2005. På det hela taget har inkomsterna flutit in bättre än beräknat, vilket delvis förklaras av vissa företagsskatter av engångskaraktär, men även utgifterna har utvecklats på ett återhållsamt sätt. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 18 januari 2005 bekräftade rådet den budgetstrategi som presenterats i 2004 års uppdatering av Sveriges konvergensprogram. När det gäller 2005 års budgetgenomförande beräknades i uppdateringen 2004 ett överskott i de offentliga finanserna på 0,6 % av BNP för 2005, medan överskottet i den aktuella uppdateringen beräknas bli 1,6 % trots en nedskrivning av tillväxten för 2005. På det hela taget har inkomsterna flutit in bättre än beräknat, vilket delvis förklaras av vissa företagsskatter av engångskaraktär, men även utgifterna har utvecklats på ett återhållsamt sätt.

| (4) | Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur och kraven om tillhandahållande av statistiska uppgifter som fastställs i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(4)

Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur och kraven om tillhandahållande av statistiska uppgifter som fastställs i den nya uppförandekoden (2).

| (5) | Den finanspolitiska ramen är inriktad på att bibehålla sunda offentliga finanser i förening med full sysselsättning och hållbar tillväxt. I detta syfte inbegriper den ett överskottsmål för de offentliga finanserna på 2 % av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln, fleråriga nominella utgiftstak för statsutgifterna och ett krav på balanserade budgetar i kommuner och landsting. I denna uppdatering förväntas ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 1,6 % 2005, 0,9 % 2006, 1,2 % 2007 och 1,7 % år 2008, programperiodens sista år. Såväl utgifts- som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend över prognosperioden. Minskningen i intäktskvoten infaller redan 2006 till följd av skattesänkningar medan minskningen i utgiftskvoten infaller i slutet av programperioden och äger rum mot bakgrund av en beräknad förbättring av arbetsmarknadsläget. Jämfört med de tidigare uppdateringarna bekräftas i den aktuella uppdateringen en liknande planerad anpassning av finanspolitiken inom ramen för ett mer gynnsamt makroekonomiskt scenario. |
| --- | --- |

(5)

Den finanspolitiska ramen är inriktad på att bibehålla sunda offentliga finanser i förening med full sysselsättning och hållbar tillväxt. I detta syfte inbegriper den ett överskottsmål för de offentliga finanserna på 2 % av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln, fleråriga nominella utgiftstak för statsutgifterna och ett krav på balanserade budgetar i kommuner och landsting. I denna uppdatering förväntas ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 1,6 % 2005, 0,9 % 2006, 1,2 % 2007 och 1,7 % år 2008, programperiodens sista år. Såväl utgifts- som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend över prognosperioden. Minskningen i intäktskvoten infaller redan 2006 till följd av skattesänkningar medan minskningen i utgiftskvoten infaller i slutet av programperioden och äger rum mot bakgrund av en beräknad förbättring av arbetsmarknadsläget. Jämfört med de tidigare uppdateringarna bekräftas i den aktuella uppdateringen en liknande planerad anpassning av finanspolitiken inom ramen för ett mer gynnsamt makroekonomiskt scenario.

| (6) | I det svenska programmet redovisas det nationella överskottsmålet på 2 % i genomsnitt över en konjunkturcykel som det vägledande referenstalet på medellång sikt i strategin i den uppdaterade strategin. Det utgör även hörnstenen i den svenska nationella regelbaserade budgetramen. Därför kan överskottsmålet på 2 % av BNP betraktas som programmets mål på medellång sikt eftersom det ligger i linje med principerna för de mål på medellång sikt som preciseras i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden. Det strukturella saldo över programperioden som beräknats enligt den allmänt vedertagna metoden planeras förbättras från omkring 1 % av BNP 2006 till 1,5–2 % av BNP 2008. |
| --- | --- |

(6)

I det svenska programmet redovisas det nationella överskottsmålet på 2 % i genomsnitt över en konjunkturcykel som det vägledande referenstalet på medellång sikt i strategin i den uppdaterade strategin. Det utgör även hörnstenen i den svenska nationella regelbaserade budgetramen. Därför kan överskottsmålet på 2 % av BNP betraktas som programmets mål på medellång sikt eftersom det ligger i linje med principerna för de mål på medellång sikt som preciseras i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden. Det strukturella saldo över programperioden som beräknats enligt den allmänt vedertagna metoden planeras förbättras från omkring 1 % av BNP 2006 till 1,5–2 % av BNP 2008.

| (7) | Eftersom det implicita målet på medellång sikt i programmet är mer krävande än minimiriktmärket (uppskattat till ett underskott på cirka 0,5 % av BNP), bör uppfyllandet av målet ge den önskvärda säkerhetsmarginalen för att undvika uppkomsten av ett alltför stort underskott. När det gäller den lämpliga avvägningen kan konstateras att målet i programmet på medellång sikt är betydligt mer uppfordrande än vad som krävs med hänvisning till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten. Det är emellertid mycket väsentligt att uppnå målet i programmet för att säkerställa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det implicita målet på medellång sikt i programmet är mer krävande än minimiriktmärket (uppskattat till ett underskott på cirka 0,5 % av BNP), bör uppfyllandet av målet ge den önskvärda säkerhetsmarginalen för att undvika uppkomsten av ett alltför stort underskott. När det gäller den lämpliga avvägningen kan konstateras att målet i programmet på medellång sikt är betydligt mer uppfordrande än vad som krävs med hänvisning till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten. Det är emellertid mycket väsentligt att uppnå målet i programmet för att säkerställa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling.

| (8) | Utfallet för de offentliga finanserna 2005 kommer troligen att bli bättre än vad som anges i programmet. Särskilt de senaste kassabaserade uppgifterna om skatteintäkter och de senaste kvartalsvisa nationalräkenskaperna ger stöd för denna bedömning. |
| --- | --- |

(8)

Utfallet för de offentliga finanserna 2005 kommer troligen att bli bättre än vad som anges i programmet. Särskilt de senaste kassabaserade uppgifterna om skatteintäkter och de senaste kvartalsvisa nationalräkenskaperna ger stöd för denna bedömning.

| (9) | Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktning som beskrivs i programmet på det hela taget vara lämpligt utformad för att säkerställa att programmets mål på medellång sikt kommer att kunna nås till slutet av programperioden. Budgeten för 2006 innebär emellertid att budgetställningen avviker från målet på medellång sikt med omkring 1 % av BNP under 2006 och 2007, vilket gör att uppfyllandet av målet på medellång sikt inom programperioden kan komma att äventyras. Trots att inflationstrycket förväntas förbli lågt, finns det en oro för att den expansiva finanspolitiken 2006 inte är helt förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten i den meningen att denna period kan betecknas som ekonomiskt ”goda år”. Programmets mål på medellång sikt är emellertid som ovan angavs betydligt mer ambitiösa än vad som krävs enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Särskilt över hela programperioden finns det en tillräcklig säkerhetsmarginal för att inte överskida tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Denna bedömning förefaller också tåla omklassificeringen 2007 av fonderade pensionssystem av typen andra pelaren utanför de offentliga räkenskaperna i enlighet med Eurostats krav. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktning som beskrivs i programmet på det hela taget vara lämpligt utformad för att säkerställa att programmets mål på medellång sikt kommer att kunna nås till slutet av programperioden. Budgeten för 2006 innebär emellertid att budgetställningen avviker från målet på medellång sikt med omkring 1 % av BNP under 2006 och 2007, vilket gör att uppfyllandet av målet på medellång sikt inom programperioden kan komma att äventyras. Trots att inflationstrycket förväntas förbli lågt, finns det en oro för att den expansiva finanspolitiken 2006 inte är helt förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten i den meningen att denna period kan betecknas som ekonomiskt ”goda år”. Programmets mål på medellång sikt är emellertid som ovan angavs betydligt mer ambitiösa än vad som krävs enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Särskilt över hela programperioden finns det en tillräcklig säkerhetsmarginal för att inte överskida tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Denna bedömning förefaller också tåla omklassificeringen 2007 av fonderade pensionssystem av typen andra pelaren utanför de offentliga räkenskaperna i enlighet med Eurostats krav.

| (10) | Skuldkvoten beräknas ha uppgått till cirka 51 % av BNP 2005, betydligt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten sjunka till 46 % av BNP år 2008. |
| --- | --- |

(10)

Skuldkvoten beräknas ha uppgått till cirka 51 % av BNP 2005, betydligt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten sjunka till 46 % av BNP år 2008.

| (11) | När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Sveriges del vara låg med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande. Nivån på bruttoskulden understiger för närvarande med råge referensvärdet på 60 % och beräknas fortsatt understiga referensvärdet under större delen av programperioden. Den svenska strategin att ställa hållbarhetsfrågorna i centrum för finanspolitiken, inberäknat reformen av pensionssystemet som håller tillbaka pensionsutgifterna och inbegriper ackumulering av tillgångar, bidrar positivt till utsikterna för de offentliga finanserna. Den nuvarande gynnsamma budgetställningen bidrar till att begränsa de beräknade budgetmässiga effekterna av en åldrande befolkning samtidigt som den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna i riktning mot målet på medellång sikt med ett överskott på 2 % vid slutet av programperioden medverkar till att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet (3). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Sveriges del vara låg med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande. Nivån på bruttoskulden understiger för närvarande med råge referensvärdet på 60 % och beräknas fortsatt understiga referensvärdet under större delen av programperioden. Den svenska strategin att ställa hållbarhetsfrågorna i centrum för finanspolitiken, inberäknat reformen av pensionssystemet som håller tillbaka pensionsutgifterna och inbegriper ackumulering av tillgångar, bidrar positivt till utsikterna för de offentliga finanserna. Den nuvarande gynnsamma budgetställningen bidrar till att begränsa de beräknade budgetmässiga effekterna av en åldrande befolkning samtidigt som den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna i riktning mot målet på medellång sikt med ett överskott på 2 % vid slutet av programperioden medverkar till att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet (3).

| (12) | De planerade åtgärderna på området för de offentliga finanserna är i på det hela taget förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008 Samtidigt som man planerar att bevara en tillräckligt stark budgetställning på medellång sikt i linje med pakten kan avsteget från det ambitiösa målet på medellång sikt under perioden 2006–2007, såsom anges i budgeten, riskera att bli konjunkturförstärkande och även riskera att äventyra uppfyllandet av målet på medellång sikt i slutet av programperioden. |
| --- | --- |

(12)

De planerade åtgärderna på området för de offentliga finanserna är i på det hela taget förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008 Samtidigt som man planerar att bevara en tillräckligt stark budgetställning på medellång sikt i linje med pakten kan avsteget från det ambitiösa målet på medellång sikt under perioden 2006–2007, såsom anges i budgeten, riskera att bli konjunkturförstärkande och även riskera att äventyra uppfyllandet av målet på medellång sikt i slutet av programperioden.

| (13) | I Sveriges nationella reformprogram som lämnades in den 21 oktober 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning läggs stor tonvikt vid hållbar utveckling och betonas att det utgör en stor utmaning att uppnå och bibehålla ett högt arbetsmarknadsdeltagande och högt antal arbetade timmar och att detta kommer att få betydande effekter på de offentliga finanserna på lång sikt. I det nationella reformprogrammet inbegrips 2006 års budget på vilken även det uppdaterade programmet baseras och i den meningen är de två dokumenten förenliga. |
| --- | --- |

(13)

I Sveriges nationella reformprogram som lämnades in den 21 oktober 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning läggs stor tonvikt vid hållbar utveckling och betonas att det utgör en stor utmaning att uppnå och bibehålla ett högt arbetsmarknadsdeltagande och högt antal arbetade timmar och att detta kommer att få betydande effekter på de offentliga finanserna på lång sikt. I det nationella reformprogrammet inbegrips 2006 års budget på vilken även det uppdaterade programmet baseras och i den meningen är de två dokumenten förenliga.

Rådet anser att ställningen för de offentliga finanserna på det hela taget är sund och att budgetstrategin utgör ett exempel på en finanspolitik som bedrivs på ett sätt som är förenligt med pakten.

Jämförelse mellan beräkningar av makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (skillnad i %) | KP nov. 2005 | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 |
| KOM nov. 2005 | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | i.u. |
| KP nov. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | i.u. |
| Inflation (HIKP) (i %)
  (%) | KP nov. 2005 | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1,8 | i.u. |
| KP nov. 2004 | 1,3 | 1,5 | i.u. | i.u. | i.u. |
| BNP-gap.
  (% av potentiell BNP) | KP nov. 2005 (5) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,0 | i.u. |
| KP nov. 2004 (5) | – 0,1 | 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | i.u. |
| Saldo i den offentliga sektorns finanser
  (% av BNP) | KP nov. 2005 | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |
| KOM nov. 2005 | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | i.u. |
| KP nov. 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | i.u. |
| Primärt saldo
  (% av BNP) | KP nov. 2005 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 |
| KOM nov. 2005 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | i.u. |
| KP nov. 2004 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo
  (% av BNP) | KP nov. 2005 (5) | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| KOM nov. 2005 | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | i.u. |
| KP nov. 2004 (5) | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | i.u. |
| Strukturellt saldo (6)

  (% av BNP) | KP nov. 2005 (7) | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| KOM nov. 2005 (8) | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | i.u. |
| KP nov. 2004 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (% av BNP) | KP nov. 2005 | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 |
| KOM nov. 2005 | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | i.u. |
| KP nov. 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | i.u. |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(skillnad i %)

KP nov. 2005

3,6

2,4

3,1

2,8

2,3

KOM nov. 2005

3,6

2,5

3,0

2,8

i.u.

KP nov. 2004

3,5

3,0

2,5

2,3

i.u.

Inflation (HIKP) (i %)

(%)

KP nov. 2005

0,9

1,5

1,5

2,0

2,0

KOM nov. 2005

1,0

0,7

1,4

1,8

i.u.

KP nov. 2004

1,3

1,5

i.u.

i.u.

i.u.

BNP-gap.

(% av potentiell BNP)

KP nov. 2005 (5)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

KOM nov. 2005 (9)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,0

i.u.

KP nov. 2004 (5)

– 0,1

0,1

– 0,2

– 0,4

i.u.

Saldo i den offentliga sektorns finanser

(% av BNP)

KP nov. 2005

1,6

1,6

0,9

1,2

1,7

KOM nov. 2005

1,6

1,4

0,8

1,1

i.u.

KP nov. 2004

0,7

0,6

0,4

0,9

i.u.

Primärt saldo

(% av BNP)

KP nov. 2005

3,2

3,2

2,5

3,0

3,6

KOM nov. 2005

3,4

3,2

2,6

2,9

i.u.

KP nov. 2004

2,8

2,8

2,7

3,3

i.u.

Konjunkturrensat saldo

(% av BNP)

KP nov. 2005 (5)

1,7

1,8

0,9

1,1

1,7

KOM nov. 2005

1,8

1,6

0,9

1,1

i.u.

KP nov. 2004 (5)

0,8

0,5

0,5

1,2

i.u.

Strukturellt saldo (6)

(% av BNP)

KP nov. 2005 (7)

1,1

1,6

0,9

1,1

1,7

KOM nov. 2005 (8)

1,2

1,4

0,9

1,1

i.u.

KP nov. 2004

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(% av BNP)

KP nov. 2005

51,1

50,9

49,4

47,8

46,0

KOM nov. 2005

51,1

50,6

49,4

47,8

i.u.

KP nov. 2004

51,7

50,5

50,0

49,0

i.u.

Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet uppvisar luckor beträffande obligatoriska statistiska uppgifter och tillhandahåller inte alla frivilliga statistiska uppgifter som förordas i den nya uppförandekoden (särskilt ersättningar till anställda saknas).

(3)  Närmare uppgifter om hållbarhet på lång sikt finns i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Budgetberäkningarna medtar inte effekterna av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, vilket måste genomföras senast till 2007 års våranmälan. Medräknas denna effekt skulle de offentliga finansernas saldo bli 0,6 % 2005, -0,1 % 2006, 0,2 % 2007 och 0,7 % 2008, medan den offentliga bruttoskulden skulle bli 51,4 % 2005, 49,9 % 2006, 48,3 % 2007 och 46,5 % 2008.

(5)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(6)  Konjunkturrensade saldon (som i föregående rad) exklusive engångseffekter och andra tillfälliga åtgärder.

(7)  I programmet lämnas ingen uttrycklig information om engångseffekter och övriga tillfälliga åtgärder. Det svenska finansministeriet har emellertid lämnat en uppskattning av engångseffekterna till 0,6 % av BNP 2004 och 0,2 % av BNP 2005.

(8)  Engångseffekter och övriga tillfälliga åtgärder enligt 2005 års höstrapport från kommissionen (0,6 % av BNP 2004 och 0,2 % av BNP 2005; underskottsminskande).

(9)  Grundat på en uppskattad potentiell tillväxt på 2,5 %, 2,6 %, 2,8 % respektive 2,7 % för perioden 2004-2007.

Källa:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/25

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 februari 2006

om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, 2005–2009

(2006/C 55/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha rådfrågat ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 februari 2006 granskade rådet Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 februari 2006 granskade rådet Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005-2009.

| (2) | I Belgien har den reala BNP-tillväxten legat runt 2 % i genomsnitt under den senaste tioårsperioden, vilket är något högre än genomsnittet för euroområdet. Sysselsättningsgraden är däremot låg (runt 60 %) och arbetslösheten uppvisar betydande regionala skillnader och en hög andel långtidsarbetslöshet. Sedan 2000 har Belgien upprätthållit ett saldo i den offentliga sektorns finanser i eller nära balans. |
| --- | --- |

(2)

I Belgien har den reala BNP-tillväxten legat runt 2 % i genomsnitt under den senaste tioårsperioden, vilket är något högre än genomsnittet för euroområdet. Sysselsättningsgraden är däremot låg (runt 60 %) och arbetslösheten uppvisar betydande regionala skillnader och en hög andel långtidsarbetslöshet. Sedan 2000 har Belgien upprätthållit ett saldo i den offentliga sektorns finanser i eller nära balans.

| (3) | Den 17 februari 2005 godkände rådet i sitt yttrande den budgetstrategi som hade lagts fram i 2004 års uppdatering av Belgiens stabilitetsprogram. |
| --- | --- |

(3)

Den 17 februari 2005 godkände rådet i sitt yttrande den budgetstrategi som hade lagts fram i 2004 års uppdatering av Belgiens stabilitetsprogram.

| (4) | Vad gäller budgetgenomförandet 2005 beräknas i kommissionens höstprognos 2005 att de offentliga finanserna kommer att vara i balans 2005, vilket är i linje med målet i den förra uppdateringen av stabilitetsprogrammet, trots att BNP-tillväxten blev betydligt lägre. Den statistiska redovisningen av ett antal enstaka transaktioner behöver dock fortfarande klargöras med Eurostat och kan leda till en stor enstaka ökning av underskottet för 2005 (2), som således inte har några negativa effekter på budgetutfallet under perioden 2006-2009. |
| --- | --- |

(4)

Vad gäller budgetgenomförandet 2005 beräknas i kommissionens höstprognos 2005 att de offentliga finanserna kommer att vara i balans 2005, vilket är i linje med målet i den förra uppdateringen av stabilitetsprogrammet, trots att BNP-tillväxten blev betydligt lägre. Den statistiska redovisningen av ett antal enstaka transaktioner behöver dock fortfarande klargöras med Eurostat och kan leda till en stor enstaka ökning av underskottet för 2005 (2), som således inte har några negativa effekter på budgetutfallet under perioden 2006-2009.

| (5) | Uppdateringen av programmet 2005 motsvarar i stort sett den modellstruktur och de krav på uppgifter för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (3). |
| --- | --- |

(5)

Uppdateringen av programmet 2005 motsvarar i stort sett den modellstruktur och de krav på uppgifter för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (3).

| (6) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten skall öka från 1,4 % år 2005 till i genomsnitt 2,2 % under resten av programperioden. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska. |
| --- | --- |

(6)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten skall öka från 1,4 % år 2005 till i genomsnitt 2,2 % under resten av programperioden. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska.

| (7) | Den finanspolitiska strategi som beskrivs i programmet syftar till att bibehålla balans i den offentliga sektorns finanser fram till 2006 och därefter bygga upp överskott (upp till 0,7 % av BNP 2009) för att skuldkvoten skall kunna förbli på en nedåtgående trend. Efter en successiv minskning från 7,2 % av BNP 2001, väntas det primära överskottet stabiliseras knappt över 4 % av BNP från och med 2007. Enligt programmet kommer de offentliga intäkterna att minska (främst till följd av en minskning av skattebelastningen på arbetskraft), men detta uppvägs mer än väl av en sänkning av utgiftskvoten (främst ränteutgifter). Den nya uppdateringen bekräftar i sort sett den finanspolitiska strategi som lades fram i det föregående programmet, mot bakgrund av praktiskt taget liknande förutsättningar. |
| --- | --- |

(7)

Den finanspolitiska strategi som beskrivs i programmet syftar till att bibehålla balans i den offentliga sektorns finanser fram till 2006 och därefter bygga upp överskott (upp till 0,7 % av BNP 2009) för att skuldkvoten skall kunna förbli på en nedåtgående trend. Efter en successiv minskning från 7,2 % av BNP 2001, väntas det primära överskottet stabiliseras knappt över 4 % av BNP från och med 2007. Enligt programmet kommer de offentliga intäkterna att minska (främst till följd av en minskning av skattebelastningen på arbetskraft), men detta uppvägs mer än väl av en sänkning av utgiftskvoten (främst ränteutgifter). Den nya uppdateringen bekräftar i sort sett den finanspolitiska strategi som lades fram i det föregående programmet, mot bakgrund av praktiskt taget liknande förutsättningar.

| (8) | Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot förbättras med nästan 1 procent av BNP under programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Myndigheterna har fastställt budgetmålet på medellång sikt till 0,5 % av BNP med syftet att till år 2007 uppnå denna budgetställning. Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än riktmärket (för vilken målnivån är ett underskott på ca 1 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga alltför stora underskott. Detta mål på medellång sikt anses lämpligt enligt den aktuella bedömningen, eftersom det ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och medlemsstater som ingår i ERM II, och det är mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot förbättras med nästan 1 procent av BNP under programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Myndigheterna har fastställt budgetmålet på medellång sikt till 0,5 % av BNP med syftet att till år 2007 uppnå denna budgetställning. Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än riktmärket (för vilken målnivån är ett underskott på ca 1 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga alltför stora underskott. Detta mål på medellång sikt anses lämpligt enligt den aktuella bedömningen, eftersom det ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och medlemsstater som ingår i ERM II, och det är mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt.

| (9) | Budgetutfallet är inte riskfritt och kan således bli sämre än vad som beräknas i programmet, särskilt under åren 2006 och 2007. Det makroekonomiska scenariot kan visserligen anses rimligt och regeringen har nyligen infört nya åtgärder för att bättre kontrollera utgifterna för hälso- och sjukvård, men för 2006 kan de skatteintäkter som planeras enligt programmet vara något optimistiska. Fastän utgiftsberäkningarna grundas på rimliga makroekonomiska antaganden förefaller de inte innehålla några säkerhetsmarginaler mot en eventuell negativ utveckling. För 2007 finns det ingen förklaring i programmet till hur man skall uppväga de enstaka och andra tillfälliga åtgärder som löper ut. Det skall dock erkännas att de belgiska myndigheterna under senare tid har visat en stor beslutsamhet när det gäller att uppfylla sina balanserade mål för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(9)

Budgetutfallet är inte riskfritt och kan således bli sämre än vad som beräknas i programmet, särskilt under åren 2006 och 2007. Det makroekonomiska scenariot kan visserligen anses rimligt och regeringen har nyligen infört nya åtgärder för att bättre kontrollera utgifterna för hälso- och sjukvård, men för 2006 kan de skatteintäkter som planeras enligt programmet vara något optimistiska. Fastän utgiftsberäkningarna grundas på rimliga makroekonomiska antaganden förefaller de inte innehålla några säkerhetsmarginaler mot en eventuell negativ utveckling. För 2007 finns det ingen förklaring i programmet till hur man skall uppväga de enstaka och andra tillfälliga åtgärder som löper ut. Det skall dock erkännas att de belgiska myndigheterna under senare tid har visat en stor beslutsamhet när det gäller att uppfylla sina balanserade mål för de offentliga finanserna.

| (10) | Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att programmets budgetpolitik inte räcker för att programmets medelfristiga mål säkert skall kunna uppnås till 2007, enligt programmets plan. Programmets mål på medellång sikt är emellertid, som ovan konstaterats, mer ambitiösa än vad som krävs enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Budgetstrategin förefaller tillräcklig för att över hela programperioden uppnå en strukturell budgetställning som kan anses lämplig enligt pakten. Den budgetstrategi som beskrivs i programmet bör även över hela programperioden ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att motverka riskerna för att överskrida underskottströskeln på 3 % av BNP under normala konjunktursvängningar. Vad beträffar anpassningsbanan mot det finanspolitiska målet på medellång sikt är den genomsnittliga årliga förbättringen av det strukturella saldot visserligen liten, men anpassningstakten mot det ambitiösa målet på medellång sikt är i stort sett lämplig utom under 2006, då den planerade försämringen av det strukturella saldot är 0,40 % av BNP. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att programmets budgetpolitik inte räcker för att programmets medelfristiga mål säkert skall kunna uppnås till 2007, enligt programmets plan. Programmets mål på medellång sikt är emellertid, som ovan konstaterats, mer ambitiösa än vad som krävs enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Budgetstrategin förefaller tillräcklig för att över hela programperioden uppnå en strukturell budgetställning som kan anses lämplig enligt pakten. Den budgetstrategi som beskrivs i programmet bör även över hela programperioden ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att motverka riskerna för att överskrida underskottströskeln på 3 % av BNP under normala konjunktursvängningar. Vad beträffar anpassningsbanan mot det finanspolitiska målet på medellång sikt är den genomsnittliga årliga förbättringen av det strukturella saldot visserligen liten, men anpassningstakten mot det ambitiösa målet på medellång sikt är i stort sett lämplig utom under 2006, då den planerade försämringen av det strukturella saldot är 0,40 % av BNP.

| (11) | Skuldkvoten beräknas ha uppgått till 94 % av BNP i slutet av 2005, vilket är långt över fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 16 procentenheter av BNP över programperioden, till 80 % av BNP. Skuldkvoten kan utveckla sig i en mindre gynnsam riktning än vad som förväntades i programmet, om riskerna för en negativ utveckling blir verklighet. Skuldkvoten verkar trots detta vara på en tillräckligt avtagande trend mot referensvärdet och närmar sig detta i snabb takt. I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Belgien löpa en medelstor risk med anledning av de prognostiserade budgetkostnaderna för den åldrande befolkningen och med beaktande av behovet av att upprätthålla höga primära överskott under en lång period (4). Bruttoskuldens nuvarande nivå är visserligen avtagande, men den ligger fortfarande långt över referensvärdet, och den kontinuerliga minskning av skuldkvoten som man räknar med i uppdateringen är nödvändig. Den belgiska strategin att göra långsiktiga överväganden till det centrala inslaget i finanspolitiken, bl. a. genom skuldminskning, kommer otvivelaktigt att minska riskerna för bristande hållbarhet och lagen om en åldrandefond stärker det politiska åtagandet genom att rättsligt bindande mål fastställs för finanspolitiken. Dessutom bör den senaste tidens åtgärder för att höja den effektiva pensionsåldern och sysselsättningsgraden ge ett positivt bidrag till de offentliga finansernas hållbarhet. Det är dock möjligt att det nuvarande saldot i de offentliga finanserna inte räcker till för att helt fånga upp den stora utgiftsökningen till följd av den åldrande befolkningen, vilket understryker vikten av att bibehålla stora primära överskott under de kommande åren. |
| --- | --- |

(11)

Skuldkvoten beräknas ha uppgått till 94 % av BNP i slutet av 2005, vilket är långt över fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 16 procentenheter av BNP över programperioden, till 80 % av BNP. Skuldkvoten kan utveckla sig i en mindre gynnsam riktning än vad som förväntades i programmet, om riskerna för en negativ utveckling blir verklighet. Skuldkvoten verkar trots detta vara på en tillräckligt avtagande trend mot referensvärdet och närmar sig detta i snabb takt. I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Belgien löpa en medelstor risk med anledning av de prognostiserade budgetkostnaderna för den åldrande befolkningen och med beaktande av behovet av att upprätthålla höga primära överskott under en lång period (4). Bruttoskuldens nuvarande nivå är visserligen avtagande, men den ligger fortfarande långt över referensvärdet, och den kontinuerliga minskning av skuldkvoten som man räknar med i uppdateringen är nödvändig. Den belgiska strategin att göra långsiktiga överväganden till det centrala inslaget i finanspolitiken, bl. a. genom skuldminskning, kommer otvivelaktigt att minska riskerna för bristande hållbarhet och lagen om en åldrandefond stärker det politiska åtagandet genom att rättsligt bindande mål fastställs för finanspolitiken. Dessutom bör den senaste tidens åtgärder för att höja den effektiva pensionsåldern och sysselsättningsgraden ge ett positivt bidrag till de offentliga finansernas hållbarhet. Det är dock möjligt att det nuvarande saldot i de offentliga finanserna inte räcker till för att helt fånga upp den stora utgiftsökningen till följd av den åldrande befolkningen, vilket understryker vikten av att bibehålla stora primära överskott under de kommande åren.

| (12) | De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Särskilt minskningen av skuldkvoten sker i tillfredsställande takt och ett antal reformer genomförs för att förbättra socialförsäkringssystemets hållbarhet. Minskningen av det strukturella saldot 2006 är dock inte helt i linje med den integrerade riktlinje som föreskriver att alla nödvändiga korrigerande åtgärder skall vidtas för att nå målet på medellång sikt. |
| --- | --- |

(12)

De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Särskilt minskningen av skuldkvoten sker i tillfredsställande takt och ett antal reformer genomförs för att förbättra socialförsäkringssystemets hållbarhet. Minskningen av det strukturella saldot 2006 är dock inte helt i linje med den integrerade riktlinje som föreskriver att alla nödvändiga korrigerande åtgärder skall vidtas för att nå målet på medellång sikt.

| (13) | I det nationella handlingsprogram som Belgien lade fram den 26 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls bl.a. följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: i) Att stödja sysselsättningen genom att minska skatten på arbete och ii) att bibehålla de offentliga finanserna nära balans och börja bygga upp överskott från och med 2007, för att skuldkvoten skall kunna förbli på en nedåtgående trend. De förväntade effekterna av de åtgärder som föreslås i handlingsprogrammet specificeras dock inte i tillräcklig utsträckning i de beräkningar av de offentliga finansernas utveckling som ingår i stabilitetsprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som beskrivs i stabilitetsprogrammet verkar för övrigt i stort sett vara i linje med de som planeras i det nationella handlingsprogrammet. |
| --- | --- |

(13)

I det nationella handlingsprogram som Belgien lade fram den 26 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls bl.a. följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: i) Att stödja sysselsättningen genom att minska skatten på arbete och ii) att bibehålla de offentliga finanserna nära balans och börja bygga upp överskott från och med 2007, för att skuldkvoten skall kunna förbli på en nedåtgående trend. De förväntade effekterna av de åtgärder som föreslås i handlingsprogrammet specificeras dock inte i tillräcklig utsträckning i de beräkningar av de offentliga finansernas utveckling som ingår i stabilitetsprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som beskrivs i stabilitetsprogrammet verkar för övrigt i stort sett vara i linje med de som planeras i det nationella handlingsprogrammet.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser rådet att de offentliga finanserna i princip är sunda och att den kontinuerliga minskningen av den fortfarande höga skuldnivån i enlighet med programmet utgör ett exempel på finanspolitik som drivs i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Beroendet av enstaka åtgärder i början av perioden understryker behovet av en strukturkonsolidering i början. Rådet uppmanar Belgien att överväga åtgärder för att undvika en försämring av det strukturella saldot 2006 och att genomföra de erforderliga åtgärderna för att uppnå de ambitiösa finanspolitiska målen under de efterföljande åren.

Jämförelse av prognostiserade nyckeltal för makroekonomin och de offentliga finanserna

| | | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i procent) | SP dec 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 |
| KOM nov 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,1 | 2,0 | Ej till. | Ej till. |
| SP dec 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 | Ej till. |
| HIKP-inflation
  (%) | SP dec 2005 | 1,9 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 |
| KOM nov 2005 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 1,9 | Ej till. | Ej till. |
| SP dec 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | Ej till. |
| BNP-gap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec 2005 (5) | – 0,2 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 |
| KOM nov 2005 (6) | – 0,1 | – 0,8 | – 0,8 | – 1,0 | Ej till. | Ej till. |
| SP dec 2004 (5) | – 0,8 | – 0,5 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,5 | Ej till. |
| Off. sektorns finansiella sparande
  (i % av BNP) | SP dec 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 |
| KOM nov 2005 | 0,0 | 0,0 | – 0,3 | – 0,5 | Ej till. | Ej till. |
| SP dec 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 | Ej till. |
| Primärsaldo
  (% av BNP) | SP dec 2005 | 4,8 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 |
| KOM nov 2005 | 4,8 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | Ej till. | Ej till. |
| SP dec 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 | Ej till. |
| Konjunkturrensat saldo
  (% av BNP) | SP dec 2005 (5) | 0,1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 |
| KOM nov 2005 | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 0,0 | Ej till. | Ej till. |
| SP dec 2004 (5) | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 | Ej till. |
| Strukturellt saldo (7)

  (% av BNP) | SP dec 2005 (8) | Ej till. | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 0,6 | 0,0 | – 0,4 | 0,0 | Ej till. | Ej till. |
| SP dec 2004 | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (% av BNP) | SP dec 2005 | 94,7 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 |
| KOM nov 2005 | 96,2 | 94,9 | 91,1 | 88,1 | Ej till. | Ej till. |
| SP dec 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 | Ej till. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i procent)

SP dec 2005

2,6

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

KOM nov 2005

2,6

1,4

2,1

2,0

Ej till.

Ej till.

SP dec 2004

2,4

2,5

2,5

2,1

2,0

Ej till.

HIKP-inflation

(%)

SP dec 2005

1,9

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

KOM nov 2005

1,9

2,7

2,6

1,9

Ej till.

Ej till.

SP dec 2004

1,9

2,0

1,8

1,8

1,8

Ej till.

BNP-gap

(i % av potentiell BNP)

SP dec 2005 (5)

– 0,2

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

KOM nov 2005 (6)

– 0,1

– 0,8

– 0,8

– 1,0

Ej till.

Ej till.

SP dec 2004 (5)

– 0,8

– 0,5

– 0,2

– 0,4

– 0,5

Ej till.

Off. sektorns finansiella sparande

(i % av BNP)

SP dec 2005

0,0

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

KOM nov 2005

0,0

0,0

– 0,3

– 0,5

Ej till.

Ej till.

SP dec 2004

0,0

0,0

0,0

0,3

0,6

Ej till.

Primärsaldo

(% av BNP)

SP dec 2005

4,8

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

KOM nov 2005

4,8

4,4

3,8

3,4

Ej till.

Ej till.

SP dec 2004

4,9

4,5

4,4

4,5

4,7

Ej till.

Konjunkturrensat saldo

(% av BNP)

SP dec 2005 (5)

0,1

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

KOM nov 2005

0,1

0,4

0,1

0,0

Ej till.

Ej till.

SP dec 2004 (5)

0,5

0,3

0,1

0,5

0,9

Ej till.

Strukturellt saldo (7)

(% av BNP)

SP dec 2005 (8)

Ej till.

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

KOM nov. 2005 (9)

– 0,6

0,0

– 0,4

0,0

Ej till.

Ej till.

SP dec 2004

Ej till.

Ej till.

Ej till.

Ej till.

Ej till.

Ej till.

Offentliga sektorns bruttoskuld

(% av BNP)

SP dec 2005

94,7

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

KOM nov 2005

96,2

94,9

91,1

88,1

Ej till.

Ej till.

SP dec 2004

96,6

95,5

91,7

88,0

84,2

Ej till.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  För närvarande har omorganiseringen av de belgiska järnvägarna, som ökade den offentliga skulden med 2,5 % av BNP, bokförts utan att ge någon effekt på det offentliga underskottet, medan värdepapperiseringen av skatteskulder under 2005 (0,2 % av BNP) har registrerats som underskottsminskande.

(3)  Programmet innehåller inte något särskilt avsnitt om de offentliga finansernas institutionella aspekter, men vissa upplysningar om dessa frågor ges i andra avsnitt. Det finns även luckor i de obligatoriska uppgifterna och inte heller alla frivilliga uppgifter som anges i den nya uppförandekoden har tillhandahållits.

(4)  Närmare uppgifter om hållbarheten på lång sikt finns i kommissionens tekniska bedömning av programmet (

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(6)  Grundat på en potentiell tillväxt på 2,0 %, 2,1 %, 2,1 % respektive 2,3 % under perioden 2004–2007.

(7)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av enstaka och tillfälliga åtgärder.

(8)  Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från programmet (0,4 % av BNP 2004 och 2005 och 0,6 % 2006, samtliga underskottsminskande). Siffrorna för de tillfälliga åtgärderna från och med 2007 (0,2 % 2007, 0,1 % 2008 och 0,0 % 2009) tillhandahölls av de belgiska myndigheterna efter det att programmet hade lämnats in med anmärkningen att de ”bör betraktas som antaganden och inte föregriper några av de belgiska myndigheternas beslut”.

(9)  Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från kommissionens höstprognos 2005 (0,4 % av BNP 2005 och 0,5 % 2006, samtliga underskottsminskande).

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/29

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 februari 2006

om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram, 2005–2008

(2006/C 55/08)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 februari 2006 granskade rådet Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 februari 2006 granskade rådet Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005-2008.

| (2) | Den ekonomiska utvecklingen har varit anmärkningsvärt gynnsam under de senaste 20 åren, med en årlig ökning av BNP i reala termer på i genomsnitt 5

  % och av den inhemska sysselsättningen med i genomsnitt 3

  %. Tillväxten dämpades kraftigt under 2001, men efter en snabb återhämtning noterades en tillväxttakt på 4,4 % 2004. Den offentliga sektorns finanser i Luxemburg har sedan en lång tid tillbaka varit mycket sunda, med återkommande överskott sedan början av 1990-talet och en mycket låg offentlig skuld. Dessa överskott har emellertid snabbt sjunkit sedan början av det innevarande decenniet som en följd av den mycket kraftiga utgiftsökningen och har omvandlats i ett underskott från och med år 2004. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | I sitt yttrande av den 18 januari 2005 uttalade rådet sitt stöd för den budgetstrategi som presenterades i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet som omfattade perioden 2004-2007. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 18 januari 2005 uttalade rådet sitt stöd för den budgetstrategi som presenterades i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet som omfattade perioden 2004-2007.

| (4) | Vad gäller budgetgenomförandet 2005 uppskattas nu i höstprognosen från kommissionen underskottet i den offentliga sektorns finanser till -2,3 % av BNP, jämfört med målet -1,0 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Ungefär hälften av den iakttagna försämringen förklaras av en statistisk översyn till följd av att myndigheterna i Luxemburg har genomfört Eurostats beslut om statistisk behandling av projekt som finansieras genom offentlig-privata partnerskap. Medan de offentliga inkomsterna, som i den tidigare uppdateringen beräknades öka med 1,2 procentenheter av BNP, faktiskt endast ökade med 0,2 procentenheter av BNP, delvis som en följd av stora och oväntade återbetalningar av mervärdesskatt, ökade de offentliga utgifterna med 1,4 procentenheter av BNP (varav offentliga investeringar stod för 0,8 procentenheter) i stället för med 0,8 procentenheter av BNP som beräknat. |
| --- | --- |

(4)

Vad gäller budgetgenomförandet 2005 uppskattas nu i höstprognosen från kommissionen underskottet i den offentliga sektorns finanser till -2,3 % av BNP, jämfört med målet -1,0 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Ungefär hälften av den iakttagna försämringen förklaras av en statistisk översyn till följd av att myndigheterna i Luxemburg har genomfört Eurostats beslut om statistisk behandling av projekt som finansieras genom offentlig-privata partnerskap. Medan de offentliga inkomsterna, som i den tidigare uppdateringen beräknades öka med 1,2 procentenheter av BNP, faktiskt endast ökade med 0,2 procentenheter av BNP, delvis som en följd av stora och oväntade återbetalningar av mervärdesskatt, ökade de offentliga utgifterna med 1,4 procentenheter av BNP (varav offentliga investeringar stod för 0,8 procentenheter) i stället för med 0,8 procentenheter av BNP som beräknat.

| (5) | Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur som fastställs i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(5)

Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur som fastställs i den nya uppförandekoden (2).

| (6) | Enligt programmets makroekonomiska scenario förväntas BNP i reala termer öka från uppskattade 4,0 % 2005 till 4,4 % 2006 och till 4,9 % både 2007 och 2008. Utifrån den information som finns tillgänglig för närvarande förefaller detta scenario grunda sig på rimliga tillväxtantaganden, även om de är något optimistiska för programperiodens sista år. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska med hänsyn till att det harmoniserade indexet för konsumentpriser (HIKP) i Luxemburg är ytterst känsligt för förändringar i oljepriserna. |
| --- | --- |

(6)

Enligt programmets makroekonomiska scenario förväntas BNP i reala termer öka från uppskattade 4,0 % 2005 till 4,4 % 2006 och till 4,9 % både 2007 och 2008. Utifrån den information som finns tillgänglig för närvarande förefaller detta scenario grunda sig på rimliga tillväxtantaganden, även om de är något optimistiska för programperiodens sista år. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska med hänsyn till att det harmoniserade indexet för konsumentpriser (HIKP) i Luxemburg är ytterst känsligt för förändringar i oljepriserna.

| (7) | Programmet syftar till att få ned det offentliga underskottet till nära balans mot slutet av programperioden och därigenom uppnå målet på medellång sikt på -0,8 % av BNP det året. Utvecklingen över tiden och nivån på primärsaldot är ungefär densamma som för det totala saldot, med en förbättring från ett primärt underskott på -2,1 % av BNP 2005 till ett överskott i det primära saldot på 0,1 % vid periodens slut. Minskningen av underskottet är utgiftsbaserad genom att de totala offentliga utgifterna beräknas minska med 2,5 procentenheter av BNP under perioden medan inkomstkvoten förväntas öka med 0,4 procentenheter av BNP. Budgetstrategin har anpassats sedan den föregående uppdateringen lämnades in för att hantera den oväntade försämringen av de offentliga finansernas saldo 2005. Den föregående uppdateringen grundades på ett mindre optimistiskt makroekonomiskt scenario, enligt vilket underskottet i de offentliga finanserna, efter att ha förbättrats från ett uppskattat underskott på -1,4 % av BNP 2004 till ett beräknat underkott på -1,0 % 2005, förväntades ligga kvar på ungefär samma nivå under 2006 och 2007. |
| --- | --- |

(7)

Programmet syftar till att få ned det offentliga underskottet till nära balans mot slutet av programperioden och därigenom uppnå målet på medellång sikt på -0,8 % av BNP det året. Utvecklingen över tiden och nivån på primärsaldot är ungefär densamma som för det totala saldot, med en förbättring från ett primärt underskott på -2,1 % av BNP 2005 till ett överskott i det primära saldot på 0,1 % vid periodens slut. Minskningen av underskottet är utgiftsbaserad genom att de totala offentliga utgifterna beräknas minska med 2,5 procentenheter av BNP under perioden medan inkomstkvoten förväntas öka med 0,4 procentenheter av BNP. Budgetstrategin har anpassats sedan den föregående uppdateringen lämnades in för att hantera den oväntade försämringen av de offentliga finansernas saldo 2005. Den föregående uppdateringen grundades på ett mindre optimistiskt makroekonomiskt scenario, enligt vilket underskottet i de offentliga finanserna, efter att ha förbättrats från ett uppskattat underskott på -1,4 % av BNP 2004 till ett beräknat underkott på -1,0 % 2005, förväntades ligga kvar på ungefär samma nivå under 2006 och 2007.

| (8) | Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot i genomsnitt förbättras med drygt 0,5 % av BNP per år över programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Tyngdpunkten i anpassningsansträngningen infaller mot slutet av perioden och ökar 2007 i såväl nominella som strukturella termer. I programmet fastställs budgetmålet på medellång sikt till ett strukturellt underskott på 0,8 % av BNP och målsättningen är att till år 2008 uppnå denna budgetställning. Programmets mål på medellång sikt är i det närmaste identiska med de minimiriktmärken som avser att ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att det tröskelvärde på 3 % som fastställts för underskottet i den offentliga sektorns finanser inte skall överskridas. Genom att målet uppnås bör således kravet på en tillräcklig säkerhetsmarginal ha tillgodosetts. Målet på medellång sikt kan vidare betraktas som lämpligt inom ramen för den nuvarande bedömningen, eftersom det ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och medlemsstater som deltar i ERM 2 samt väl avspeglar skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten. |
| --- | --- |

(8)

Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot i genomsnitt förbättras med drygt 0,5 % av BNP per år över programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Tyngdpunkten i anpassningsansträngningen infaller mot slutet av perioden och ökar 2007 i såväl nominella som strukturella termer. I programmet fastställs budgetmålet på medellång sikt till ett strukturellt underskott på 0,8 % av BNP och målsättningen är att till år 2008 uppnå denna budgetställning. Programmets mål på medellång sikt är i det närmaste identiska med de minimiriktmärken som avser att ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att det tröskelvärde på 3 % som fastställts för underskottet i den offentliga sektorns finanser inte skall överskridas. Genom att målet uppnås bör således kravet på en tillräcklig säkerhetsmarginal ha tillgodosetts. Målet på medellång sikt kan vidare betraktas som lämpligt inom ramen för den nuvarande bedömningen, eftersom det ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och medlemsstater som deltar i ERM 2 samt väl avspeglar skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten.

| (9) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. För det första kan de makroekonomiska beräkningar som redovisas i programmet möjligen vara något optimistiska när det gäller periodens sista år. Vidare har de åtgärder som aviserades i programmet och som syftade till att fortsätta anpassningssträvandena under 2007 och 2008 ännu inte specificerats. Förutsättningen för att programmets mål för de offentliga finanserna skall uppnås är att dessa åtgärder preciseras och i full utsträckning genomförs. |
| --- | --- |

(9)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. För det första kan de makroekonomiska beräkningar som redovisas i programmet möjligen vara något optimistiska när det gäller periodens sista år. Vidare har de åtgärder som aviserades i programmet och som syftade till att fortsätta anpassningssträvandena under 2007 och 2008 ännu inte specificerats. Förutsättningen för att programmets mål för de offentliga finanserna skall uppnås är att dessa åtgärder preciseras och i full utsträckning genomförs.

| (10) | Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara väl avvägd för att säkerställa att målet på medellång sikt uppnås senast 2008, i enlighet med programmet, under förutsättning att de åtgärder som aviseras för 2007 och 2008 specificeras och i full utsträckning genomförs. Enligt kommissionens beräkningar kan risken för att tröskelvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar inte uteslutas år 2006. Även om det planerade strukturella underskottet från och med år 2007 är lägre än minimiriktmärket från 2007 och framåt, kan det tänkas att säkerhetsmarginalen inte heller är tillräcklig 2007, om inte de utgiftsreducerande åtgärder som aviserats för det året specificeras och genomförs. Den takt i anpassningen för att nå programmets mål på medellång sikt som förutses i programmet är i stort sett förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten, där riktmärket för den årliga förbättringen i det strukturella saldot angetts till 0,5 % av BNP för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II. Den planerade förbättringen i det strukturella underskottet i programmet uppgår emellertid endast till 0,3 procentenheter av BNP 2006 trots det gynnsamma ekonomiska läget totalt sett. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara väl avvägd för att säkerställa att målet på medellång sikt uppnås senast 2008, i enlighet med programmet, under förutsättning att de åtgärder som aviseras för 2007 och 2008 specificeras och i full utsträckning genomförs. Enligt kommissionens beräkningar kan risken för att tröskelvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar inte uteslutas år 2006. Även om det planerade strukturella underskottet från och med år 2007 är lägre än minimiriktmärket från 2007 och framåt, kan det tänkas att säkerhetsmarginalen inte heller är tillräcklig 2007, om inte de utgiftsreducerande åtgärder som aviserats för det året specificeras och genomförs. Den takt i anpassningen för att nå programmets mål på medellång sikt som förutses i programmet är i stort sett förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten, där riktmärket för den årliga förbättringen i det strukturella saldot angetts till 0,5 % av BNP för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II. Den planerade förbättringen i det strukturella underskottet i programmet uppgår emellertid endast till 0,3 procentenheter av BNP 2006 trots det gynnsamma ekonomiska läget totalt sett.

| (11) | Den offentliga skulden uppskattas för år 2005 uppgå till 6,4 % av BNP. Den beräknas i programmet öka till 10,2 % av BNP år 2008 och huvuddelen av denna ökning infaller under 2006. |
| --- | --- |

(11)

Den offentliga skulden uppskattas för år 2005 uppgå till 6,4 % av BNP. Den beräknas i programmet öka till 10,2 % av BNP år 2008 och huvuddelen av denna ökning infaller under 2006.

| (12) | När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Luxemburgs del vara medelstor med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande (3). Den nuvarande skuldnivån är förvisso mycket låg och den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt bör bidra till att delvis minska risken när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Luxemburg har emellertid under de gångna två decennierna upplevt en period av osedvanligt stark sysselsättningstillväxt, vilket gradvis kommer att övergå till en motsvarande ökning i antalet pensionärer och i kraftigt ökade pensionsutgifter. Samtidigt som denna sysselsättningsökning väsentligen bidrar till de offentliga finansernas hållbarhet, kommer den nuvarande storleken på pensionsfondstillgångarna inte att räcka till och, vilket erkänns i programmet, vissa förändringar i pensionssystemen kommer vid någon tidpunkt att visa sig bli nödvändiga för att hålla tillbaka framtida ökningar i offentliga utgifter och minska risken beträffande den långsiktiga hållbarheten. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Luxemburgs del vara medelstor med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande (3). Den nuvarande skuldnivån är förvisso mycket låg och den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt bör bidra till att delvis minska risken när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Luxemburg har emellertid under de gångna två decennierna upplevt en period av osedvanligt stark sysselsättningstillväxt, vilket gradvis kommer att övergå till en motsvarande ökning i antalet pensionärer och i kraftigt ökade pensionsutgifter. Samtidigt som denna sysselsättningsökning väsentligen bidrar till de offentliga finansernas hållbarhet, kommer den nuvarande storleken på pensionsfondstillgångarna inte att räcka till och, vilket erkänns i programmet, vissa förändringar i pensionssystemen kommer vid någon tidpunkt att visa sig bli nödvändiga för att hålla tillbaka framtida ökningar i offentliga utgifter och minska risken beträffande den långsiktiga hållbarheten.

| (13) | Programmets strategi på området för de offentliga finanserna är i stort sett förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008, särskilt med den integrerade riktlinjen om säkrande av ekonomisk stabilitet genom att hålla fast vid budgetmålet på medellång sikt över konjunkturcykeln. Så länge detta mål inte uppnåtts, är regeringen angelägen om att vidta alla nödvändiga korrigerande åtgärder i linje med stabilitets- och tillväxtpakten samt med de integrerade riktlinjerna om att säkra ekonomisk hållbarhet mot bakgrund av de beräknade kostnaderna för befolkningens åldrande. |
| --- | --- |

(13)

Programmets strategi på området för de offentliga finanserna är i stort sett förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008, särskilt med den integrerade riktlinjen om säkrande av ekonomisk stabilitet genom att hålla fast vid budgetmålet på medellång sikt över konjunkturcykeln. Så länge detta mål inte uppnåtts, är regeringen angelägen om att vidta alla nödvändiga korrigerande åtgärder i linje med stabilitets- och tillväxtpakten samt med de integrerade riktlinjerna om att säkra ekonomisk hållbarhet mot bakgrund av de beräknade kostnaderna för befolkningens åldrande.

| (14) | I Luxemburgs nationella reformprogram, som lades fram den 17 november 2005, lyfts följande utmaningar fram som har betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: (i) att skydda den ekonomiska stabiliteten och (ii) trygga den ekonomiska hållbarheten. I programmet anges också utmaningar på andra områden som har betydande effekter på de offentliga finanserna, särskilt behovet att väsentligen öka de offentliga satsningarna på forskning och utveckling. Budgetkonsekvenserna av de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet avspeglas i stabilitetsprogrammets budgetberäkningar, och de åtgärder på de offentliga finansernas område som planeras i stabilitetsprogrammet ligger i linje med de åtgärder som skisserats i det nationella reformprogrammet. |
| --- | --- |

(14)

I Luxemburgs nationella reformprogram, som lades fram den 17 november 2005, lyfts följande utmaningar fram som har betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: (i) att skydda den ekonomiska stabiliteten och (ii) trygga den ekonomiska hållbarheten. I programmet anges också utmaningar på andra områden som har betydande effekter på de offentliga finanserna, särskilt behovet att väsentligen öka de offentliga satsningarna på forskning och utveckling. Budgetkonsekvenserna av de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet avspeglas i stabilitetsprogrammets budgetberäkningar, och de åtgärder på de offentliga finansernas område som planeras i stabilitetsprogrammet ligger i linje med de åtgärder som skisserats i det nationella reformprogrammet.

Samtidigt som den övergripande strategin för att reducera underskottet genom återhållsamhet med utgifterna är lovvärd, anser rådet att myndigheterna i Luxemburg bör

| — | öka insatserna i fråga om budgetanpassning under 2006 och fastställa och genomföra de åtgärder som krävs för 2007 och 2008, och |
| --- | --- |

—

öka insatserna i fråga om budgetanpassning under 2006 och fastställa och genomföra de åtgärder som krävs för 2007 och 2008, och

| — | förbättra den långsiktiga hållbarheten genom att hålla tillbaka ökningarna i de offentliga utgifterna genom en reform av pensionssystemet. |
| --- | --- |

—

förbättra den långsiktiga hållbarheten genom att hålla tillbaka ökningarna i de offentliga utgifterna genom en reform av pensionssystemet.

Jämförelse av prognostiserade nyckeltal för makroekonomin och de offentliga finanserna

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i procent) | SP dec. 2005 | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 |
| KOM nov. 2005 | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | i.u. |
| SP dec. 2004 | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (%) | SP dec. 2005 | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 |
| KOM nov. 2005 | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | i.u. |
| SP dec. 2004 | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | i.u. |
| BNP-gap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2005 (4) | – 1,7 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (5) | – 1,8 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,2 | i.u. |
| SP dec. 2004 (4) | – 1,2 | – 2,2 | – 3,8 | – 5,0 | i.u. |
| Saldot för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2005 | – 1,2 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 |
| KOM nov. 2005 | – 1,2 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,2 | i.u. |
| SP dec. 2004 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,9 | – 1,0 | i.u. |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2005 | – 0,9 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 | – 0,9 | – 2,1 | – 1,8 | – 2,0 | i.u. |
| SP dec. 2004 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,9 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo = Strukturellt saldo (6)

  (i % av BNP) | SP dec. 2005 (4) | – 0,3 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 | – 0,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,6 | i.u. |
| SP dec. 2004 (4) | – 0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | i.u. |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2005 | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 |
| KOM nov. 2005 | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | i.u. |
| SP dec. 2004 | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(förändring i procent)

SP dec. 2005

4,4

4,0

4,4

4,9

4,9

KOM nov. 2005

4,5

4,2

4,4

4,5

i.u.

SP dec. 2004

4,4

3,8

3,3

4,3

i.u.

HIKP-inflation

(%)

SP dec. 2005

3,2

3,7

2,6

2,0

1,8

KOM nov. 2005

3,2

4,1

4,4

2,2

i.u.

SP dec. 2004

2,6

3,2

1,5

1,7

i.u.

BNP-gap

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2005 (4)

– 1,7

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

KOM nov. 2005 (5)

– 1,8

– 1,6

– 1,3

– 1,2

i.u.

SP dec. 2004 (4)

– 1,2

– 2,2

– 3,8

– 5,0

i.u.

Saldot för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2005

– 1,2

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

KOM nov. 2005

– 1,2

– 2,3

– 2,0

– 2,2

i.u.

SP dec. 2004

– 1,4

– 1,0

– 0,9

– 1,0

i.u.

Primärsaldo

(i % av BNP)

SP dec. 2005

– 0,9

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

KOM nov. 2005

– 0,9

– 2,1

– 1,8

– 2,0

i.u.

SP dec. 2004

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,9

i.u.

Konjunkturrensat saldo = Strukturellt saldo (6)

(i % av BNP)

SP dec. 2005 (4)

– 0,3

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

KOM nov. 2005

– 0,4

– 1,5

– 1,4

– 1,6

i.u.

SP dec. 2004 (4)

– 0,7

0,3

1,4

2,0

i.u.

Offentliga sektorns bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2005

6,6

6,4

9,6

9,9

10,2

KOM nov. 2005

6,6

6,8

7,1

7,3

i.u.

SP dec. 2004

5,0

5,0

4,6

4,5

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EGT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Den uppvisar luckor vad gäller de obligatoriska och valfria sifferuppgifter som föreskrivs genom koden.

(3)  Uppgifter om långsiktig hållbarhet återfinns i kommissionens tekniska utvärdering av programmet

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(5)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på respektive 4,1 %, 4,0 %, 4,1 % och 4,3 % under perioden 2004-2007.

(6)  Eftersom inga engångsåtgärder eller tillfälliga åtgärder redovisats i programmet, överensstämmer det strukturella saldot med det konjunkturrensade saldot.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/33

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 februari 2006

om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, 2005–2008

(2006/C 55/09)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 februari 2006 granskade rådet Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 februari 2006 granskade rådet Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005–2008.

| (2) | Under det senaste årtiondet har Österrikes ekonomi uppvisat en real tillväxt på 2,2 % per år, vilken motsvarar tillväxtnivån för euroområdet som helhet. Även om skapandet av sysselsättning har varit mindre dynamiskt än i övriga euroområdet har Österrike fortfarande en av de lägsta arbetslöshetsnivåerna i hela EU. Landets offentliga finanser uppvisade ett överskott eller ett saldo nära balans under 2001 och 2002. Den senaste utvecklingen har dock karaktäriserats av en återgång till underskott (1,2 % och 1 % av BNP under 2003 respektive 2004). |
| --- | --- |

(2)

Under det senaste årtiondet har Österrikes ekonomi uppvisat en real tillväxt på 2,2 % per år, vilken motsvarar tillväxtnivån för euroområdet som helhet. Även om skapandet av sysselsättning har varit mindre dynamiskt än i övriga euroområdet har Österrike fortfarande en av de lägsta arbetslöshetsnivåerna i hela EU. Landets offentliga finanser uppvisade ett överskott eller ett saldo nära balans under 2001 och 2002. Den senaste utvecklingen har dock karaktäriserats av en återgång till underskott (1,2 % och 1 % av BNP under 2003 respektive 2004).

| (3) | I sitt yttrande av den 18 januari 2005 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet för perioden 2004–2008, uppmanade rådet Österrike att tidigarelägga en större del av den finanspolitiska konsolideringen och att närmare ange genom vilka särskilda åtgärder en betydande konsolidering skulle kunna uppnås under programmets två sista år. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 18 januari 2005 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet för perioden 2004–2008, uppmanade rådet Österrike att tidigarelägga en större del av den finanspolitiska konsolideringen och att närmare ange genom vilka särskilda åtgärder en betydande konsolidering skulle kunna uppnås under programmets två sista år.

| (4) | Enligt de preliminära resultaten uppgick det offentliga underskottet under 2005 till 1,7 % av BNP, vilket var 0,2 procentenheter lägre än planerat i det uppdaterade programmet och 0,1 procentenhet lägre än kommissionens prognoser. Att resultatet blev bättre än planerat berodde på en gynnsammare utveckling på intäktssidan trots betydande skattesänkningar. De planerade utgifterna överskreds också, men i mindre omfattning. |
| --- | --- |

(4)

Enligt de preliminära resultaten uppgick det offentliga underskottet under 2005 till 1,7 % av BNP, vilket var 0,2 procentenheter lägre än planerat i det uppdaterade programmet och 0,1 procentenhet lägre än kommissionens prognoser. Att resultatet blev bättre än planerat berodde på en gynnsammare utveckling på intäktssidan trots betydande skattesänkningar. De planerade utgifterna överskreds också, men i mindre omfattning.

| (5) | Programmet motsvarar i grova drag den modell och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(5)

Programmet motsvarar i grova drag den modell och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2).

| (6) | Enligt uppdateringen väntas den årliga BNP-tillväxten i reala termer öka från 1

   % under 2005 och 2006 till 2

   % 2008. Att det negativa produktionsgapet ökat anses bero på en avmattning av den internationella handeln och högre oljepriser som resulterade i lägre tillväxt än vad som tidigare beräknats för 2005 och 2006. Till följd av växande investeringar och privat konsumtion väntas en upphämtning av den ekonomiska aktiviteten under programmets sista år. Både scenariot på kort och på medellång sikt baseras på rimliga tillväxtantaganden. Förväntningarna om sysselsättningsökningar förefaller dock vara något optimistiska. Inflationen väntas avta från 2,3 % 2005 till 1,5 % 2008, vilket förefaller rimligt. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

| (7) | I programmet beskrivs den finanspolitiska strategin som ”tredelad”. För det första siktar den mot att nå offentliga finanser som ligger nära balans under konjunkturcykeln. För det andra planeras i strategin en minskning av skattebördan till under 40 % av BNP till 2010. För det tredje planeras en ökning av den potentiella tillväxten genom att främja investeringar i forskning, utbildning och infrastruktur. Uppdateringen siktar mot en minskning av det offentliga underskottet från 1,9 % av BNP 2005 till 0 % 2008 och en ökning av det primära överskottet från 1,1 % av BNP till 2,7 %. Eftersom intäkterna väntas minska med 0,9 procentenheter av BNP under perioden 2005–2008 kommer den planerade konsolideringen att bli beroende av utgiftsminskningar, med en minskning av utgiftskvoten med 2,8 procentenheter. Merparten av nedskärningarna på utgiftssidan beräknas ske i kategorierna ”övriga primära utgifter” och ”sociala transfereringar”. Den nya uppdateringen bekräftar huvudsakligen det föregående programmets planerade korrigeringar, dock mot bakgrund av ett något mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario. |
| --- | --- |

(7)

I programmet beskrivs den finanspolitiska strategin som ”tredelad”. För det första siktar den mot att nå offentliga finanser som ligger nära balans under konjunkturcykeln. För det andra planeras i strategin en minskning av skattebördan till under 40 % av BNP till 2010. För det tredje planeras en ökning av den potentiella tillväxten genom att främja investeringar i forskning, utbildning och infrastruktur. Uppdateringen siktar mot en minskning av det offentliga underskottet från 1,9 % av BNP 2005 till 0 % 2008 och en ökning av det primära överskottet från 1,1 % av BNP till 2,7 %. Eftersom intäkterna väntas minska med 0,9 procentenheter av BNP under perioden 2005–2008 kommer den planerade konsolideringen att bli beroende av utgiftsminskningar, med en minskning av utgiftskvoten med 2,8 procentenheter. Merparten av nedskärningarna på utgiftssidan beräknas ske i kategorierna ”övriga primära utgifter” och ”sociala transfereringar”. Den nya uppdateringen bekräftar huvudsakligen det föregående programmets planerade korrigeringar, dock mot bakgrund av ett något mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario.

| (8) | Det strukturella saldot väntas genomsnittligt förbättras med 0,5 % av BNP under programperioden enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). I programmet anges målet för det strukturella saldot på medellång sikt till 0 % av BNP och landet siktar mot att nå detta mål till 2008. Beträffande lämpligheten ligger detta mål också inom den bandbredd som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och de medlemsstater som ingår i ERM II och återspeglar korrekt skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Det strukturella saldot väntas genomsnittligt förbättras med 0,5 % av BNP under programperioden enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). I programmet anges målet för det strukturella saldot på medellång sikt till 0 % av BNP och landet siktar mot att nå detta mål till 2008. Beträffande lämpligheten ligger detta mål också inom den bandbredd som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och de medlemsstater som ingår i ERM II och återspeglar korrekt skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt.

| (9) | Den finanspolitiska strategi som planeras för 2005 och 2006 förefaller rimlig då den baseras på lagstiftningsåtgärder. Konsolideringen under 2007 och 2008 förefaller dock inte väl underbyggd med de politiska åtgärder som diskuteras i uppdateringen. Nästan hälften av utgiftsåtstramningen omfattas av kategorin ”övriga primära utgifter” och i programmet ges ingen exakt information om hur detta skall genomföras. Utöver detta beror den väntade förbättringens trovärdighet i hög grad på effektiviteten i Österrikes nationella stabilitetspakt. Erfarenheter av den föregående pakten ger dock bara begränsad hjälp för att avgöra om målsättningarna kommer att iakttas. |
| --- | --- |

(9)

Den finanspolitiska strategi som planeras för 2005 och 2006 förefaller rimlig då den baseras på lagstiftningsåtgärder. Konsolideringen under 2007 och 2008 förefaller dock inte väl underbyggd med de politiska åtgärder som diskuteras i uppdateringen. Nästan hälften av utgiftsåtstramningen omfattas av kategorin ”övriga primära utgifter” och i programmet ges ingen exakt information om hur detta skall genomföras. Utöver detta beror den väntade förbättringens trovärdighet i hög grad på effektiviteten i Österrikes nationella stabilitetspakt. Erfarenheter av den föregående pakten ger dock bara begränsad hjälp för att avgöra om målsättningarna kommer att iakttas.

| (10) | Mot bakgrund av ovanstående riskbedömning är det osäkert om inriktningen på finanspolitiken är tillräcklig för att säkerställa att programmets mål på medellång sikt uppnås till 2008. För att uppnå ett strukturellt saldo som, om den genomförs såsom anges i programmet, kan anses lämplig mot slutet av programperioden enligt pakten förefaller dock den finanspolitiska strategin tillräcklig. Programmets finanspolitik bedöms dessutom ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot att överskrida referensvärdet 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Takten i anpassningen mot programmets mål på medellång sikt ligger helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder. Även om kommissionen räknar med att denna anpassning i genomsnitt per år kan ske i långsammare takt än vad som planeras i programmet, är den fortfarande förenlig med kraven i pakten, särskilt mot bakgrund av ett negativt produktionsgap under programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av ovanstående riskbedömning är det osäkert om inriktningen på finanspolitiken är tillräcklig för att säkerställa att programmets mål på medellång sikt uppnås till 2008. För att uppnå ett strukturellt saldo som, om den genomförs såsom anges i programmet, kan anses lämplig mot slutet av programperioden enligt pakten förefaller dock den finanspolitiska strategin tillräcklig. Programmets finanspolitik bedöms dessutom ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot att överskrida referensvärdet 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Takten i anpassningen mot programmets mål på medellång sikt ligger helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder. Även om kommissionen räknar med att denna anpassning i genomsnitt per år kan ske i långsammare takt än vad som planeras i programmet, är den fortfarande förenlig med kraven i pakten, särskilt mot bakgrund av ett negativt produktionsgap under programperioden.

| (11) | Skuldkvoten uppskattas ha nått 63,4 % av BNP under 2005, vilket alltså något överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 3,9 procentenheter under programperioden och därmed understiga referensvärdet igen. Riskerna för skuldkvotens beräknade utveckling förefaller väl avvägda. Å ena sidan kan underskott som är högre än beräknade äventyra den anpassningsbana som presenteras i programmet. Å andra sidan inkluderas inte potentiella privatiseringsinkomster i uppdateringen. Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller skuldkvoten minska i tillräcklig omfattning och närma sig referensvärdet. |
| --- | --- |

(11)

Skuldkvoten uppskattas ha nått 63,4 % av BNP under 2005, vilket alltså något överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 3,9 procentenheter under programperioden och därmed understiga referensvärdet igen. Riskerna för skuldkvotens beräknade utveckling förefaller väl avvägda. Å ena sidan kan underskott som är högre än beräknade äventyra den anpassningsbana som presenteras i programmet. Å andra sidan inkluderas inte potentiella privatiseringsinkomster i uppdateringen. Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller skuldkvoten minska i tillräcklig omfattning och närma sig referensvärdet.

| (12) | När det gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet förefaller Österrike löpa begränsad risk i fråga om de beräknade kostnaderna för den åldrande befolkningen (3). Skuldnivån är för närvarande över 60 % av BNP och beräknas minska och ligga under referensvärdet till 2050, under förutsättning att den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna genomförs. Österrikes nyligen genomförda pensionsreform bör i stor utsträckning bidra till att bromsa framtida ökningar av de offentliga utgifterna. Om det strukturella underskott i de offentliga finanserna inte korrigeras, kan det dock utgöra en risk för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Genomförandet av den planerade konsolideringen på medellång sikt kan därmed bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet förefaller Österrike löpa begränsad risk i fråga om de beräknade kostnaderna för den åldrande befolkningen (3). Skuldnivån är för närvarande över 60 % av BNP och beräknas minska och ligga under referensvärdet till 2050, under förutsättning att den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna genomförs. Österrikes nyligen genomförda pensionsreform bör i stor utsträckning bidra till att bromsa framtida ökningar av de offentliga utgifterna. Om det strukturella underskott i de offentliga finanserna inte korrigeras, kan det dock utgöra en risk för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Genomförandet av den planerade konsolideringen på medellång sikt kan därmed bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

| (13) | De finanspolitiska åtgärder som planerats överensstämmer i stort sett med de allmänna ekonomiska riktlinjerna för perioden 2005–2008. Särskilt ligger åtgärderna i linje med de riktlinjer som rekommenderar tryggande av ekonomisk och finanspolitisk hållbarhet på lång sikt och en effektiv resursfördelning som främjar högre tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(13)

De finanspolitiska åtgärder som planerats överensstämmer i stort sett med de allmänna ekonomiska riktlinjerna för perioden 2005–2008. Särskilt ligger åtgärderna i linje med de riktlinjer som rekommenderar tryggande av ekonomisk och finanspolitisk hållbarhet på lång sikt och en effektiv resursfördelning som främjar högre tillväxt och sysselsättning.

| (14) | I Österrikes nationella reformprogram, som lämnades den 19 oktober 2005, framhålldes att en av Österrikes viktigaste utmaningar är att uppnå offentliga finanser som är hållbara på lång sikt. Det anger dock inte uttryckligen vilka framtida åtgärder som planeras för att svara på denna utmaning. Stabilitetsprogrammet är i detta avseende mer detaljerat och ger information om vissa av de åtgärder som skall bidra till konsolideringen av de offentliga finanserna. Insatserna på det mikroekonomiska området och sysselsättningsområdet enligt det nationella reformprogrammet får effekter på de offentliga finanserna som i stort sett återspeglas i stabilitetsprogrammets prognoser. I stabilitetsprogrammet anges åtgärder avsedda att effektivisera den offentliga förvaltningen och hälso- och sjukvårdssystemet. Det kompletterar dessa åtgärder med förslag till ändringar av finanspolitikens institutionella karaktär, nämligen två omfattande reformer av den lagstiftning som reglerar budgetförfarandet i Österrike. Dessa innebär införandet av en budgetram på medellång sikt från 2007 och en övergång från inputorienterade till målstyrda offentliga finanser från 2011. Dessa åtgärder överensstämmer med prioriteringarna i det nationella reformprogrammet. |
| --- | --- |

(14)

I Österrikes nationella reformprogram, som lämnades den 19 oktober 2005, framhålldes att en av Österrikes viktigaste utmaningar är att uppnå offentliga finanser som är hållbara på lång sikt. Det anger dock inte uttryckligen vilka framtida åtgärder som planeras för att svara på denna utmaning. Stabilitetsprogrammet är i detta avseende mer detaljerat och ger information om vissa av de åtgärder som skall bidra till konsolideringen av de offentliga finanserna. Insatserna på det mikroekonomiska området och sysselsättningsområdet enligt det nationella reformprogrammet får effekter på de offentliga finanserna som i stort sett återspeglas i stabilitetsprogrammets prognoser. I stabilitetsprogrammet anges åtgärder avsedda att effektivisera den offentliga förvaltningen och hälso- och sjukvårdssystemet. Det kompletterar dessa åtgärder med förslag till ändringar av finanspolitikens institutionella karaktär, nämligen två omfattande reformer av den lagstiftning som reglerar budgetförfarandet i Österrike. Dessa innebär införandet av en budgetram på medellång sikt från 2007 och en övergång från inputorienterade till målstyrda offentliga finanser från 2011. Dessa åtgärder överensstämmer med prioriteringarna i det nationella reformprogrammet.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning välkomnas den ambitiösa strukturella anpassning som planerats för programperioden. Rådet uppmanar dock Österrike att säkerställa att programmets mål på medellång sikt nås i slutet av programperioden genom att närmare ange och genomföra de åtgärder som krävs för att bidra till den konsolidering av de offentliga finanserna som planeras under programmets två sista år.

Jämförelse mellan beräkningar av centrala makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP nov 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 |
| KOM nov. 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,9 | 2,2 | Uppgift saknas |
| SP nov 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP nov 2005 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 | 2,0 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | Uppgift saknas |
| SP nov 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP nov 2005 (4) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,5 |
| KOM nov. 2005 (6) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,9 | Uppgift saknas |
| SP nov 2004 (4) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,1 | 0,2 |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (% av BNP) | SP nov 2005 | – 1,0 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| KOM nov. 2005 (5) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,4 | Uppgift saknas |
| SP nov 2004 | – 1,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| Primärt saldo
  (% av BNP) | SP nov 2005 | 2,1 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 |
| KOM nov. 2005 | 1,9 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | Uppgift saknas |
| SP nov 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |
| Konjunkturrensat saldo = strukturellt saldo
  (% av BNP) | SP nov 2005 (4) | – 0,9 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM nov. 2005 | – 0,9 | – 1,5 | – 1,3 | – 1,0 | Uppgift saknas |
| SP nov 2004 (4) | – 0,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 0,8 | – 0,1 |
| Offentliga sektorns bruttoskuldkvot
  (% av BNP) | SP nov 2005 | 63,6 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 |
| KOM nov. 2005 (5) | 63,7 | 63,6 | 63,5 | 62,8 | Uppgift saknas |
| SP nov 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM), kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(förändring i %)

SP nov 2005

2,4

1,7

1,8

2,4

2,5

KOM nov. 2005

2,4

1,7

1,9

2,2

Uppgift saknas

SP nov 2004

1,9

2,5

2,5

2,2

2,4

HIKP-inflation

(i %)

SP nov 2005

2,0

2,3

2,1

1,7

1,5

KOM nov. 2005

2,0

2,2

2,1

1,7

Uppgift saknas

SP nov 2004

2,1

1,8

1,4

1,5

1,6

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP nov 2005 (4)

– 0,2

– 0,7

– 1,1

– 0,9

– 0,5

KOM nov. 2005 (6)

– 0,2

– 0,7

– 1,0

– 0,9

Uppgift saknas

SP nov 2004 (4)

– 1,3

– 0,8

– 0,4

– 0,1

0,2

Saldo i de offentliga finanserna

(% av BNP)

SP nov 2005

– 1,0

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

KOM nov. 2005 (5)

– 1,0

– 1,8

– 1,8

– 1,4

Uppgift saknas

SP nov 2004

– 1,3

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

Primärt saldo

(% av BNP)

SP nov 2005

2,1

1,1

1,2

2,0

2,7

KOM nov. 2005

1,9

1,0

1,0

1,4

Uppgift saknas

SP nov 2004

1,9

1,2

1,3

2,2

2,9

Konjunkturrensat saldo = strukturellt saldo

(% av BNP)

SP nov 2005 (4)

– 0,9

– 1,6

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM nov. 2005

– 0,9

– 1,5

– 1,3

– 1,0

Uppgift saknas

SP nov 2004 (4)

– 0,9

– 1,7

– 1,6

– 0,8

– 0,1

Offentliga sektorns bruttoskuldkvot

(% av BNP)

SP nov 2005

63,6

63,4

63,1

61,6

59,5

KOM nov. 2005 (5)

63,7

63,6

63,5

62,8

Uppgift saknas

SP nov 2004

64,2

63,6

63,1

61,6

59,1

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet innehåller samtliga obligatoriska och merparten av de frivilliga uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden. En liten brist är att beräkningen av skattebördan saknas i tabell 2.

(3)  Närmare uppgifter om hållbarheten på lång sikt finns i kommissionens tekniska bedömning av programmet (

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(5)  För att kunna jämföras med stabilitetsprogrammets prognoser har underskotts- och skuldkvoterna i kommissionens höstprognos 2005 justerats genom omräkning av kvoterna på grundval av de nya BNP-serierna.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,9 %, 2,2 %, 2,2 % respektive 2,1 % under perioden 2004–2007.

Källa:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/37

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 februari 2006

om Estlands uppdaterade konvergensprogram, 2005–2009

(2006/C 55/10)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 februari 2006 granskade rådet Estlands uppdaterade konvergensprogram som omfattar perioden 2005–2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 februari 2006 granskade rådet Estlands uppdaterade konvergensprogram som omfattar perioden 2005–2009.

| (2) | Efter att tidigt ha skördat vinsterna av djärva reform- och stabiliseringsåtgärder som vidtogs fram till mitten av 1990-talet drabbades Estland på grund av krisen i Ryssland 1998 av ett tillfälligt bakslag med en tillväxtsvacka under 1999. På grund av de omfattande strukturreformerna inom finans- och företagssektorn som hade ökat den internationella öppenheten i ekonomin och dess förmåga att reagera på marknadskrafterna tog tillväxten snabbt ny fart från och med år 2000. Under det senaste årtiondet har den genomsnittliga reala BNP-tillväxten legat på cirka 6 %, en mycket kraftigare tillväxttakt än EU-genomsnittet på 1,7 %. Det stora underskottet i utrikeshandeln (10,5 % av BNP 2004) är den största makroekonomiska obalansen. De offentliga finansernas utveckling präglades av en på det hela taget försiktig finanspolitik som ledde till betryggande överskott i de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(2)

Efter att tidigt ha skördat vinsterna av djärva reform- och stabiliseringsåtgärder som vidtogs fram till mitten av 1990-talet drabbades Estland på grund av krisen i Ryssland 1998 av ett tillfälligt bakslag med en tillväxtsvacka under 1999. På grund av de omfattande strukturreformerna inom finans- och företagssektorn som hade ökat den internationella öppenheten i ekonomin och dess förmåga att reagera på marknadskrafterna tog tillväxten snabbt ny fart från och med år 2000. Under det senaste årtiondet har den genomsnittliga reala BNP-tillväxten legat på cirka 6 %, en mycket kraftigare tillväxttakt än EU-genomsnittet på 1,7 %. Det stora underskottet i utrikeshandeln (10,5 % av BNP 2004) är den största makroekonomiska obalansen. De offentliga finansernas utveckling präglades av en på det hela taget försiktig finanspolitik som ledde till betryggande överskott i de offentliga finanserna.

| (3) | I sitt yttrande av den 17 februari 2005 uttalade rådet sitt stöd för den budgetstrategi som presenterades i den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet, som omfattade perioden 2004–2008. Vad gäller budgetgenomförandet 2005 uppskattas överskottet i den offentliga sektorns finanser 2005 till 1,1 % av BNP i kommissionens höstprognos 2005, jämfört med målet om offentliga finanser i balans i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. På grund av en kombination av hög tillväxt, bättre skatteuppbörd och lägre utgifter än planerat kommer det faktiska överskottet för 2005 att bli mycket större, dvs. 2–2,5 % av BNP. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 17 februari 2005 uttalade rådet sitt stöd för den budgetstrategi som presenterades i den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet, som omfattade perioden 2004–2008. Vad gäller budgetgenomförandet 2005 uppskattas överskottet i den offentliga sektorns finanser 2005 till 1,1 % av BNP i kommissionens höstprognos 2005, jämfört med målet om offentliga finanser i balans i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. På grund av en kombination av hög tillväxt, bättre skatteuppbörd och lägre utgifter än planerat kommer det faktiska överskottet för 2005 att bli mycket större, dvs. 2–2,5 % av BNP.

| (4) | Det uppdaterade programmet motsvarar i grova drag den modell och de krav på inlämnande av uppgifter för stabilitets- och konvergensprogram som anges i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(4)

Det uppdaterade programmet motsvarar i grova drag den modell och de krav på inlämnande av uppgifter för stabilitets- och konvergensprogram som anges i den nya uppförandekoden (2).

| (5) | I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten öka från 6,5 % år 2005 till 6,6 % år 2006 och därefter stabilisera sig på 6,3 % i genomsnitt under resten av programperioden. Utifrån den övriga information som finns tillgänglig idag förefaller tillväxtscenariot i programmet bygga på utpräglat försiktiga antaganden. Utifrån kommissionens beräkningar på grundval av programmet och enligt den allmänt vedertagna metoden beräknas den potentiella BNP-tillväxten förbli relativt hög, med en något vikande trend på medellång sikt. Den försiktiga prognosen för den reala BNP-tillväxten leder följaktligen till ett negativt produktionsgap under hela programperioden, medan kommissionens prognos hösten 2005 visar ett positivt produktionsgap för 2005 och 2006. Programmets inflationsprognoser för 2006 förefaller också vara i underkant med hänsyn till att inflationstakten är mycket känslig för oljeprisets utveckling. Programmets prognoser för 2007 överensstämmer med kommissionens beräkningar . |
| --- | --- |

(5)

I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten öka från 6,5 % år 2005 till 6,6 % år 2006 och därefter stabilisera sig på 6,3 % i genomsnitt under resten av programperioden. Utifrån den övriga information som finns tillgänglig idag förefaller tillväxtscenariot i programmet bygga på utpräglat försiktiga antaganden. Utifrån kommissionens beräkningar på grundval av programmet och enligt den allmänt vedertagna metoden beräknas den potentiella BNP-tillväxten förbli relativt hög, med en något vikande trend på medellång sikt. Den försiktiga prognosen för den reala BNP-tillväxten leder följaktligen till ett negativt produktionsgap under hela programperioden, medan kommissionens prognos hösten 2005 visar ett positivt produktionsgap för 2005 och 2006. Programmets inflationsprognoser för 2006 förefaller också vara i underkant med hänsyn till att inflationstakten är mycket känslig för oljeprisets utveckling. Programmets prognoser för 2007 överensstämmer med kommissionens beräkningar .

| (6) | Den finanspolitiska ramen på medellång sikt i Estland är inriktad på att bibehålla sunda offentliga finanser i förening med hållbar stark tillväxt och ökande sysselsättning. Programmet syftar till att saldot för de offentliga finanserna skall förbli i balans från och med 2007 efter överskott på 0,3 % och 0,1 % av BNP under 2005 respektive 2006. Primärsaldot är bara obetydligt högre på grund av en försumbar räntebörda. Målen för det offentliga överskottet för 2005 och 2006 är något högre än i den föregående uppdateringen, men återspeglar bara delvis det bättre än förväntade resultatet 2005 med ett överskott på cirka 2,5 % av BNP, främst tack vare en ökande ekonomisk tillväxt och bättre skatteuppbörd. Både utgifts- och inkomstkvoterna beräknas minska gradvis fram till slutet av programperioden. Jämfört med den föregående uppdateringen av programmet bekräftar uppdateringen från december 2005 i stort sett den planerade finanspolitiska strategin med offentliga finanser i balans mot bakgrund av ett betydligt gynnsammare makroekonomiskt scenario. |
| --- | --- |

(6)

Den finanspolitiska ramen på medellång sikt i Estland är inriktad på att bibehålla sunda offentliga finanser i förening med hållbar stark tillväxt och ökande sysselsättning. Programmet syftar till att saldot för de offentliga finanserna skall förbli i balans från och med 2007 efter överskott på 0,3 % och 0,1 % av BNP under 2005 respektive 2006. Primärsaldot är bara obetydligt högre på grund av en försumbar räntebörda. Målen för det offentliga överskottet för 2005 och 2006 är något högre än i den föregående uppdateringen, men återspeglar bara delvis det bättre än förväntade resultatet 2005 med ett överskott på cirka 2,5 % av BNP, främst tack vare en ökande ekonomisk tillväxt och bättre skatteuppbörd. Både utgifts- och inkomstkvoterna beräknas minska gradvis fram till slutet av programperioden. Jämfört med den föregående uppdateringen av programmet bekräftar uppdateringen från december 2005 i stort sett den planerade finanspolitiska strategin med offentliga finanser i balans mot bakgrund av ett betydligt gynnsammare makroekonomiskt scenario.

| (7) | Det strukturella överskottet (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden väntas minska med i genomsnitt 0,1 % av BNP per år över programperioden. Programmets medelfristiga mål är att uppnå offentliga finanser i balans i strukturella termer och syftet är att hålla det strukturella saldot på en nivå som uppfyller det medelfristiga målet under hela programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för programmet är mer långtgående än den miniminivå som utgör riktmärket (för vilken målnivån är ett strukturellt underskott på ca 2 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga alltför stora underskott. Detta mål ligger också inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och medlemsstater som ingår i ERM II, och det är mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(7)

Det strukturella överskottet (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden väntas minska med i genomsnitt 0,1 % av BNP per år över programperioden. Programmets medelfristiga mål är att uppnå offentliga finanser i balans i strukturella termer och syftet är att hålla det strukturella saldot på en nivå som uppfyller det medelfristiga målet under hela programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för programmet är mer långtgående än den miniminivå som utgör riktmärket (för vilken målnivån är ett strukturellt underskott på ca 2 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga alltför stora underskott. Detta mål ligger också inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och medlemsstater som ingår i ERM II, och det är mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt.

| (8) | Utfallet för de offentliga finanserna kan visa sig bli betydligt bättre än vad som förutsetts i programmet, till och med efter 2005. Den underliggande ekonomiska prognosen för 2006-2009 är utpräglat försiktig. Dessutom har Estland tidigare överskridit sina finanspolitiska mål, vilket berättigar uppfattningen att riskavvägningen har en viss slagsida åt det positiva hållet. |
| --- | --- |

(8)

Utfallet för de offentliga finanserna kan visa sig bli betydligt bättre än vad som förutsetts i programmet, till och med efter 2005. Den underliggande ekonomiska prognosen för 2006-2009 är utpräglat försiktig. Dessutom har Estland tidigare överskridit sina finanspolitiska mål, vilket berättigar uppfattningen att riskavvägningen har en viss slagsida åt det positiva hållet.

| (9) | Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska strategin tillräcklig för att uppnå offentliga finanser i strukturella termer som kan anses lämpliga med hänsyn till pakten under hela programperioden. Dessutom ger inriktningen på finanspolitiken i programmet en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom gränsvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar under hela programperioden. Med beaktande av att resultatet för 2005 troligen blir bättre än väntat medför ett överskott på bara 0,1 % av BNP 2006 emellertid en risk för procykliska effekter under ”goda tider”. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska strategin tillräcklig för att uppnå offentliga finanser i strukturella termer som kan anses lämpliga med hänsyn till pakten under hela programperioden. Dessutom ger inriktningen på finanspolitiken i programmet en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom gränsvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar under hela programperioden. Med beaktande av att resultatet för 2005 troligen blir bättre än väntat medför ett överskott på bara 0,1 % av BNP 2006 emellertid en risk för procykliska effekter under ”goda tider”.

| (10) | Skuldkvoten beräknas till 4,6 % av BNP i slutet av 2005, långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP och dessutom den lägsta i EU. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 1,8 procentenheter under loppet av programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Skuldkvoten beräknas till 4,6 % av BNP i slutet av 2005, långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP och dessutom den lägsta i EU. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 1,8 procentenheter under loppet av programperioden.

| (11) | När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Estland löpa begränsad risk i fråga om de beräknade kostnader som kommer att belasta den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen (3). Bruttoskuldnivån är för närvarande mycket låg och förväntas hålla sig under referensvärdet på 60 % under hela beräkningsperioden. Estlands strategi att placera hållbarhet som en central faktor i planeringen av finanspolitiken, bl.a. reformen av pensionssystemet som omfattar ackumulering av tillgångar, bidrar positivt till de offentliga finansernas utveckling på lång sikt. Det rådande överskottet i de offentliga finanserna bidrar till att minska de framtida effekterna på finanserna av den åldrande befolkningen och det medelfristiga budgetmålet med offentliga finanser i balans är förenligt med låga risker för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(11)

När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Estland löpa begränsad risk i fråga om de beräknade kostnader som kommer att belasta den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen (3). Bruttoskuldnivån är för närvarande mycket låg och förväntas hålla sig under referensvärdet på 60 % under hela beräkningsperioden. Estlands strategi att placera hållbarhet som en central faktor i planeringen av finanspolitiken, bl.a. reformen av pensionssystemet som omfattar ackumulering av tillgångar, bidrar positivt till de offentliga finansernas utveckling på lång sikt. Det rådande överskottet i de offentliga finanserna bidrar till att minska de framtida effekterna på finanserna av den åldrande befolkningen och det medelfristiga budgetmålet med offentliga finanser i balans är förenligt med låga risker för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (12) | De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. I synnerhet de stora överskotten i de offentliga finanserna under 2005 har bidragit till en betydande minskning av bytesbalansunderskottet till under 10 % av BNP. En försiktig finanspolitik är en av hörnstenarna i utformningen av den ekonomiska politiken i Estland under programperioden, särskilt i syfte att främja en ytterligare minskning av det externa underskottet ner till en hållbar nivå. Uppdateringen omfattar också åtgärder för tillväxt- och sysselsättningsinriktad resursallokering, särskilt genom att minska den offentliga sektorns storlek i ekonomin och genom en övergång från direkt till indirekt beskattning. |
| --- | --- |

(12)

De planerade åtgärderna för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. I synnerhet de stora överskotten i de offentliga finanserna under 2005 har bidragit till en betydande minskning av bytesbalansunderskottet till under 10 % av BNP. En försiktig finanspolitik är en av hörnstenarna i utformningen av den ekonomiska politiken i Estland under programperioden, särskilt i syfte att främja en ytterligare minskning av det externa underskottet ner till en hållbar nivå. Uppdateringen omfattar också åtgärder för tillväxt- och sysselsättningsinriktad resursallokering, särskilt genom att minska den offentliga sektorns storlek i ekonomin och genom en övergång från direkt till indirekt beskattning.

| (13) | Det nationella handlingsprogram som Estland lade fram den 15 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls bl.a. följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: i) de offentliga finansernas hållbarhet, ii) en finanspolitik som stöder tillväxt och sysselsättning och iii) en stabil makroekonomisk miljö. De budgetmässiga konsekvenserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet avspeglas till fullo i konvergensprogrammets finansiella prognoser. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I konvergensprogrammet skisseras i synnerhet åtgärder för att slutföra 2002 års pensionsreform, höja konsumtions- och miljöskatterna samtidigt som skatten på arbete sänks samt systematiskt flytta över budgetmedel till investeringar, främjande av FoU-verksamhet och yrkesutbildning. Konvergensprogrammet kompletterar dessa åtgärder med ändringar av de institutionella arrangemangen för de offentliga finanserna, nämligen genom att genomföra ett IT-baserat budgeteringssystem som förbinder alla fackministerier med finansministeriet som därmed kan kontrollera dem, genom att ytterligare formalisera den strategiska planeringsprocessen och genom ny lagstiftning som förbättrar finansförvaltningen på lokal myndighetsnivå. |
| --- | --- |

(13)

Det nationella handlingsprogram som Estland lade fram den 15 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framhålls bl.a. följande utmaningar av särskild finanspolitisk betydelse: i) de offentliga finansernas hållbarhet, ii) en finanspolitik som stöder tillväxt och sysselsättning och iii) en stabil makroekonomisk miljö. De budgetmässiga konsekvenserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet avspeglas till fullo i konvergensprogrammets finansiella prognoser. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I konvergensprogrammet skisseras i synnerhet åtgärder för att slutföra 2002 års pensionsreform, höja konsumtions- och miljöskatterna samtidigt som skatten på arbete sänks samt systematiskt flytta över budgetmedel till investeringar, främjande av FoU-verksamhet och yrkesutbildning. Konvergensprogrammet kompletterar dessa åtgärder med ändringar av de institutionella arrangemangen för de offentliga finanserna, nämligen genom att genomföra ett IT-baserat budgeteringssystem som förbinder alla fackministerier med finansministeriet som därmed kan kontrollera dem, genom att ytterligare formalisera den strategiska planeringsprocessen och genom ny lagstiftning som förbättrar finansförvaltningen på lokal myndighetsnivå.

Mot bakgrund av denna bedömning konstaterar rådet att de offentliga finanserna på det hela taget är sunda och att budgetstrategin utgör ett gott exempel på en finanspolitik som drivs i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Med tanke på att utfallet för de offentliga finanserna 2005 är betydligt bättre än vad som beräknas i programmet och på att procyklisk politik bör undvikas uppmanar rådet Estland att ha som mål att uppnå ett större offentligt överskott under 2006 och kommande år för att fortsätta arbetet med att korrigera underskottet i bytesbalansen.

Jämförelse av prognostiserade nyckeltal för makroekonomin och de offentliga finanserna

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i procent) | KP dec 2005 | 7,8 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| KOM nov 2005 | 7,8 | 8,4 | 7,2 | 7,4 | Ej till. | Ej till. |
| KP nov 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | Ej till. |
| HIKP-inflation
  (%) | KP dec 2005 | 3,0 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 |
| KOM nov 2005 | 3,0 | 4,1 | 3,3 | 2,6 | Ej till. | Ej till. |
| KP dec 2004 (4) | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | Ej till. |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP dec 2005 (5) | 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 |
| KOM nov 2005 (6) | – 0,2 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | Ej till. | Ej till. |
| KP dec 2004 (5) | – 0,9 | – 1,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 1,0 | Ej till. |
| Saldot för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec 2005 | 1,7 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| KOM nov 2005 | 1,7 | 1,1 | 0,6 | 0,4 | Ej till. | Ej till. |
| KP dec 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | KP dec 2005 | 1,9 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| KOM nov 2005 | 1,9 | 1,3 | 0,8 | 0,5 | Ej till. | Ej till. |
| KP dec 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,1 | Ej till. |
| Konjunkturrensat saldo Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | KP dec 2005 | 1,7 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |
| KOM nov 2005 | 1,8 | 1,0 | 0,6 | 0,4 | Ej till. | Ej till. |
| KP dec 2004 | Uppgift saknas | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. |
| Offentliga sektorns bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec 2005 | 5,4 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |
| KOM nov 2005 | 5,5 | 5,1 | 4,0 | 3,1 | Ej till. | Ej till. |
| KP dec 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | Ej till. |
| Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i procent)

KP dec 2005

7,8

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

KOM nov 2005

7,8

8,4

7,2

7,4

Ej till.

Ej till.

KP nov 2004

5,6

5,9

6,0

6,0

6,0

Ej till.

HIKP-inflation

(%)

KP dec 2005

3,0

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

KOM nov 2005

3,0

4,1

3,3

2,6

Ej till.

Ej till.

KP dec 2004 (4)

3,3

3,2

2,5

2,8

2,8

Ej till.

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP dec 2005 (5)

0,1

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

KOM nov 2005 (6)

– 0,2

0,5

0,1

– 0,1

Ej till.

Ej till.

KP dec 2004 (5)

– 0,9

– 1,3

– 1,7

– 1,2

– 1,0

Ej till.

Saldot för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec 2005

1,7

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

KOM nov 2005

1,7

1,1

0,6

0,4

Ej till.

Ej till.

KP dec 2004

1,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Primärsaldo

(i % av BNP)

KP dec 2005

1,9

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

KOM nov 2005

1,9

1,3

0,8

0,5

Ej till.

Ej till.

KP dec 2004

1,3

0,2

0,2

0,2

0,1

Ej till.

Konjunkturrensat saldo Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

KP dec 2005

1,7

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

KOM nov 2005

1,8

1,0

0,6

0,4

Ej till.

Ej till.

KP dec 2004

Uppgift saknas

Ej till.

Ej till.

Ej till.

Ej till.

Ej till.

Offentliga sektorns bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec 2005

5,4

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

KOM nov 2005

5,5

5,1

4,0

3,1

Ej till.

Ej till.

KP dec 2004

4,8

4,6

4,3

3,1

2,9

Ej till.

Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet innehåller de flesta obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden.

(3)  Detaljer beträffande långsiktig hållbarhet lämnas i kommissionens tekniska bedömning av programmet

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  I det uppdaterade konvergensprogrammet från december 2004 talas det om den nationella KPI-inflationen och inte om HIKP. Skillnaderna är försumbara.

(5)  Kommissionens beräkningar på grundval av uppgifterna i programmet.

(6)  Grundat på en beräknad potentiell tillväxt på 7,2 %, 7,1 %, 6,7 % respektive 6,5 % under perioden 2004–2007.

(7)  Eftersom inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder nämns i programmet är det konjunkturrensade saldot och det strukturella saldot samma sak.

Källor:

Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/41

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 februari 2006

om Lettlands uppdaterade konvergensprogram, 2005–2008

(2006/C 55/11)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 februari 2006 granskade rådet Lettlands uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 februari 2006 granskade rådet Lettlands uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008.

| (2) | Under det senaste årtiondet har BNP-tillväxten i Lettland i reala termer i genomsnitt uppgått till över 6 % per år. Tillväxten har kännetecknats av en stark produktivitetsutveckling och på senare tid också av sysselsättningstillväxt. Stora underskott i betalningsbalansen har dock gjort Lettland beroende av kapitalinflöden och den utländska skulden har ökat i förhållande till BNP. Inflationen har ökat sedan mitten av 2003 och fortsätter att ligga på över 6 %, vilket urholkar ekonomins konkurrenskraft i förhållande till omvärlden och utgör ett hot mot tillväxten. Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten minska från 8,4 % 2005 till 7,2 % i genomsnitt under resten av programperioden. Enligt tillgängliga uppgifter förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets beräkningar av inflationen och underskottet i betalningsbalansen förefaller vara tilltagna i underkant. |
| --- | --- |

(2)

Under det senaste årtiondet har BNP-tillväxten i Lettland i reala termer i genomsnitt uppgått till över 6 % per år. Tillväxten har kännetecknats av en stark produktivitetsutveckling och på senare tid också av sysselsättningstillväxt. Stora underskott i betalningsbalansen har dock gjort Lettland beroende av kapitalinflöden och den utländska skulden har ökat i förhållande till BNP. Inflationen har ökat sedan mitten av 2003 och fortsätter att ligga på över 6 %, vilket urholkar ekonomins konkurrenskraft i förhållande till omvärlden och utgör ett hot mot tillväxten. Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten minska från 8,4 % 2005 till 7,2 % i genomsnitt under resten av programperioden. Enligt tillgängliga uppgifter förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets beräkningar av inflationen och underskottet i betalningsbalansen förefaller vara tilltagna i underkant.

| (3) | Programmet motsvarar i grova drag den modell för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(3)

Programmet motsvarar i grova drag den modell för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2).

| (4) | Det beräknade underskottet i de offentliga finanserna för 2005 uppgår i denna uppdatering till 1,5 % av BNP, baserat på en BNP-tillväxt på 8,4 %. Det innebär ett något lägre underskott och ett betydligt bättre tillväxtresultat än vad som beräknades i det föregående programmet (ett underskott på 1,6 % av BNP och en tillväxt på 6,7 % av BNP). I kommissionens höstprognoser beräknades ett underskott på 1,2 % av BNP, baserat på en BNP-tillväxt på 9,1 %. Aktuella uppgifter på kassabasis om budgetgenomförandet visar på att utfallet kommer att bli ännu bättre än vad som anges i uppdateringen och kommissionens höstprognoser. |
| --- | --- |

(4)

Det beräknade underskottet i de offentliga finanserna för 2005 uppgår i denna uppdatering till 1,5 % av BNP, baserat på en BNP-tillväxt på 8,4 %. Det innebär ett något lägre underskott och ett betydligt bättre tillväxtresultat än vad som beräknades i det föregående programmet (ett underskott på 1,6 % av BNP och en tillväxt på 6,7 % av BNP). I kommissionens höstprognoser beräknades ett underskott på 1,2 % av BNP, baserat på en BNP-tillväxt på 9,1 %. Aktuella uppgifter på kassabasis om budgetgenomförandet visar på att utfallet kommer att bli ännu bättre än vad som anges i uppdateringen och kommissionens höstprognoser.

| (5) | Rådets yttrande om den föregående uppdateringen antogs den 8 mars 2005 och innehöll inga politiska rekommendationer. Dock framhölls det att bedömningen av konsolideringsstrategin och finanspolitikens lämplighet var beroende av betalningsbalansens gynnsamma utveckling, efterfrågetrycket i ekonomin och en måttligare inflation efter dess kulmen strax före uppdateringen. |
| --- | --- |

(5)

Rådets yttrande om den föregående uppdateringen antogs den 8 mars 2005 och innehöll inga politiska rekommendationer. Dock framhölls det att bedömningen av konsolideringsstrategin och finanspolitikens lämplighet var beroende av betalningsbalansens gynnsamma utveckling, efterfrågetrycket i ekonomin och en måttligare inflation efter dess kulmen strax före uppdateringen.

| (6) | Det uppdaterade programmet siktar mot en måttlig minskning av underskottet i de offentliga finanserna. Enligt uppdateringen förväntas ett underskott i de offentliga finanserna på 1,5 % 2005, 1,5 % 2006, 1,4 % 2007 och 1,3 % för slutåret 2008. Det primära saldot beräknas minska med 0,1 procentenhet under samma period. Både inkomst- och utgiftskvoterna beräknas öka under programperioden (med 2,1 respektive 1,9 procentenheter). Offentliga investeringar och inte särredovisade ”övriga” utgifter ökar mest (från 2,3 % av BNP 2005 till 3,3 % av BNP 2008 och från 12,3 % av BNP till 13,8 % av BNP 2008) medan de sociala transfereringarna (exkl. transfereringar i natura) minskar mest (från 9,3 % av BNP 2005 till 8,9 % av BNP 2008). Jämfört med den föregående uppdateringen är uppdateringen från november 2005 i stort sett en bekräftelse på den planerade anpassningen, även om tillväxtantagandet är avsevärt starkare. |
| --- | --- |

(6)

Det uppdaterade programmet siktar mot en måttlig minskning av underskottet i de offentliga finanserna. Enligt uppdateringen förväntas ett underskott i de offentliga finanserna på 1,5 % 2005, 1,5 % 2006, 1,4 % 2007 och 1,3 % för slutåret 2008. Det primära saldot beräknas minska med 0,1 procentenhet under samma period. Både inkomst- och utgiftskvoterna beräknas öka under programperioden (med 2,1 respektive 1,9 procentenheter). Offentliga investeringar och inte särredovisade ”övriga” utgifter ökar mest (från 2,3 % av BNP 2005 till 3,3 % av BNP 2008 och från 12,3 % av BNP till 13,8 % av BNP 2008) medan de sociala transfereringarna (exkl. transfereringar i natura) minskar mest (från 9,3 % av BNP 2005 till 8,9 % av BNP 2008). Jämfört med den föregående uppdateringen är uppdateringen från november 2005 i stort sett en bekräftelse på den planerade anpassningen, även om tillväxtantagandet är avsevärt starkare.

| (7) | På grundval av kommissionens beräkningar enligt den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, endast förbättras något (med

  procentenhet av BNP) under programperioden. Den planerade konsolideringen är störst i slutet av perioden och koncentrerad till de år då produktionsgapet väntas bli negativt. I uppdateringen fastställs ett mål på medellång sikt för de offentliga finanserna i stabilitets- och tillväxtpaktens mening med ett strukturellt underskott på ”cirka 1 % av BNP” och syftet är att uppnå detta under programperiodens sista år. Eftersom det medelfristiga målet för programmet är mer långtgående än det lägsta riktmärket (ett underskott på cirka 2 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla syftet att ge tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Programmets mål på medellång sikt ligger inom de värden som anges i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden för euro-området och de medlemsstater som deltar i ERM II och motsvarar i tillräcklig grad skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. Med tanke på de risker med avseende på hållbar ekonomisk konvergens som belyses ovan, verkar det lämpligt med en mer ambitiös budgetsituation för de offentliga finanserna än vad som planeras för närvarande. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Budgetutfallet kan komma att bli sämre än vad som beräknas i programmet. Även om de tillväxtprognoser och den förmodade skatteelasticitet som utgjort underlag för tidigare budgetar oftast har visat sig vara försiktiga, är detta inte nödvändigtvis fallet i nuvarande program, där den förmodade skatteelasticiteten verkar optimistisk. Vidare hänvisas i programmet till flera (föreslagna) socialpolitiska åtgärder, som skulle öka dessa utgifter istället för att enligt programmets beräkningar minska dem. |
| --- | --- |

(8)

Budgetutfallet kan komma att bli sämre än vad som beräknas i programmet. Även om de tillväxtprognoser och den förmodade skatteelasticitet som utgjort underlag för tidigare budgetar oftast har visat sig vara försiktiga, är detta inte nödvändigtvis fallet i nuvarande program, där den förmodade skatteelasticiteten verkar optimistisk. Vidare hänvisas i programmet till flera (föreslagna) socialpolitiska åtgärder, som skulle öka dessa utgifter istället för att enligt programmets beräkningar minska dem.

| (9) | Mot bakgrund av denna riskbedömning kan finanspolitiken vara otillräcklig för att nå ett strukturellt saldo som kan anses lämpligt enligt pakten mot slutet av programperioden. Som nämnts ovan skulle det också vara önskvärt med en mer ambitiös strategi än den som anges i programmet. Enligt programmet är anpassningstakten mot dess mål på medellång sikt lägre än den i stabilitets- och tillväxtpakten fastställda årliga förbättringen av det strukturella saldot på 0,5 % av BNP (som ett riktmärke), med en snabbare anpassning under perioder med god ekonomi. Om målet för 2006 behålls och utfallet för 2005 blir betydligt bättre än väntat skulle en eventuell försämring av det strukturella saldot under 2006 innebära en betydande lättnad av finanspolitiken i en situation med ett fortsatt mycket högt efterfrågetryck och icke försumbara stabilitetsrisker. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av denna riskbedömning kan finanspolitiken vara otillräcklig för att nå ett strukturellt saldo som kan anses lämpligt enligt pakten mot slutet av programperioden. Som nämnts ovan skulle det också vara önskvärt med en mer ambitiös strategi än den som anges i programmet. Enligt programmet är anpassningstakten mot dess mål på medellång sikt lägre än den i stabilitets- och tillväxtpakten fastställda årliga förbättringen av det strukturella saldot på 0,5 % av BNP (som ett riktmärke), med en snabbare anpassning under perioder med god ekonomi. Om målet för 2006 behålls och utfallet för 2005 blir betydligt bättre än väntat skulle en eventuell försämring av det strukturella saldot under 2006 innebära en betydande lättnad av finanspolitiken i en situation med ett fortsatt mycket högt efterfrågetryck och icke försumbara stabilitetsrisker.

| (10) | När anpassningsbanan fastställs för programmets mål på medellång sikt eller för att tillåta en tillfällig avvikelse från målet skall enligt stabilitets- och tillväxtpakten hänsyn tas till ”omfattande strukturreformer” med mätbara effekter på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. I programmet noteras att den pågående pensionsreformen och särskilt införandet av en andra pelare gradvis kommer att minska socialförsäkringsavgifterna i de offentliga finansernas saldo jämfört med 2004. Nettokostnaden för pensionsreformen beräknas i programmet till

  % av BNP 2005, som gradvis ökar till 1

   % av BNP 2008. Det kan tillåta en tillfällig avvikelse från den årliga anpassningsbanan på 0,5 % av BNP som krävs för programmets mål på medellång sikt, eftersom de strukturella reformer som det baseras på är tillräckligt detaljerade i programmet och har en betydande positiv effekt på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. För 2006 är emellertid anpassningen inte helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, även med beaktande av strukturreformerna. Säkerhetsmarginalen mot att underskottet överskrider 3 % av BNP är dock säkrad under samtliga år som programmet omfattar. Förslaget ovan om en snabbare anpassningstakt mot programmets mål på medellång sikt än vad som framgår av programmet förefaller genomförbart, eftersom den beräknade nettokostnaden för pensionsreformen är blygsam under programmets första år. |
| --- | --- |

(10)

Formula

Formula

| (11) | Skuldkvoten beräknas uppgå till 14,9 % av BNP 2005, dvs. långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Skuldkvoten beräknas minska obetydligt under programperioden, till 14,7 % av BNP 2008, samtidigt som effekten av de bestående underskotten dämpas betydligt genom den höga nominella BNP-tillväxten. |
| --- | --- |

(11)

Skuldkvoten beräknas uppgå till 14,9 % av BNP 2005, dvs. långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Skuldkvoten beräknas minska obetydligt under programperioden, till 14,7 % av BNP 2008, samtidigt som effekten av de bestående underskotten dämpas betydligt genom den höga nominella BNP-tillväxten.

| (12) | De beräknade offentliga utgifterna för en åldrande befolkning förefaller för Lettlands del inte innebära någon större risk för de offentliga finansernas hållbarhet (3). Den för närvarande mycket låga bruttoskulden beräknas fortsätta att ligga under 60 % av referensvärdet under merparten av prognosperioden 2005–2050. Den pensionsreform som lanserades i Lettland 1996 bidrar i betydande grad till att begränsa effekterna på de offentliga finanserna av en åldrande befolkning. |
| --- | --- |

(12)

De beräknade offentliga utgifterna för en åldrande befolkning förefaller för Lettlands del inte innebära någon större risk för de offentliga finansernas hållbarhet (3). Den för närvarande mycket låga bruttoskulden beräknas fortsätta att ligga under 60 % av referensvärdet under merparten av prognosperioden 2005–2050. Den pensionsreform som lanserades i Lettland 1996 bidrar i betydande grad till att begränsa effekterna på de offentliga finanserna av en åldrande befolkning.

| (13) | De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. I konvergensprogrammet anges särskilt åtgärder för att främja tillväxt och sysselsättning genom förändrad inkomst- och utgiftsstruktur (särskilt genom att övergå från direkt till indirekt beskattning och minska de offentliga transfereringarna), samt genom att prioritera offentliga investeringar. Det behövs dock en tydligare inriktning på fastställandet av huvudmål som att bromsa inflationen, åtgärda underskottet i bytesbalansen och öka förvärvsfrekvensen genom att främja en integrerad arbetsmarknad. |
| --- | --- |

(13)

De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. I konvergensprogrammet anges särskilt åtgärder för att främja tillväxt och sysselsättning genom förändrad inkomst- och utgiftsstruktur (särskilt genom att övergå från direkt till indirekt beskattning och minska de offentliga transfereringarna), samt genom att prioritera offentliga investeringar. Det behövs dock en tydligare inriktning på fastställandet av huvudmål som att bromsa inflationen, åtgärda underskottet i bytesbalansen och öka förvärvsfrekvensen genom att främja en integrerad arbetsmarknad.

| (14) | I Lettlands nationella reformprogram som lades fram den 21 oktober 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning anges säkerställandet av makroekonomisk stabilitet som den viktigaste utmaningen med effekter på de offentliga finanserna och härvid kommer stärkande av budgetdisciplin och budgetplanering att spela en viktig roll. Det begränsade antal konkreta reformåtgärder som anges i det nationella reformprogrammet får effekter på de offentliga finanserna som återspeglas i konvergensprogrammets prognoser. De finanspolitiska åtgärder som planeras i konvergensprogrammet överensstämmer med de finanspolitiska åtgärder som planeras i det nationella reformprogrammet. Det har nämnts ovan att det i konvergensprogrammet anges åtgärder för att stödja tillväxt och sysselsättning genom förändrad inkomst- och utgiftsstruktur (särskilt genom övergång från direkt till indirekt beskattning och minskning av de offentliga transfereringarna) samt genom prioritering av offentliga investeringar. |
| --- | --- |

(14)

I Lettlands nationella reformprogram som lades fram den 21 oktober 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning anges säkerställandet av makroekonomisk stabilitet som den viktigaste utmaningen med effekter på de offentliga finanserna och härvid kommer stärkande av budgetdisciplin och budgetplanering att spela en viktig roll. Det begränsade antal konkreta reformåtgärder som anges i det nationella reformprogrammet får effekter på de offentliga finanserna som återspeglas i konvergensprogrammets prognoser. De finanspolitiska åtgärder som planeras i konvergensprogrammet överensstämmer med de finanspolitiska åtgärder som planeras i det nationella reformprogrammet. Det har nämnts ovan att det i konvergensprogrammet anges åtgärder för att stödja tillväxt och sysselsättning genom förändrad inkomst- och utgiftsstruktur (särskilt genom övergång från direkt till indirekt beskattning och minskning av de offentliga transfereringarna) samt genom prioritering av offentliga investeringar.

Med utgångspunkt från denna bedömning och mot bakgrund av behovet att säkerställa en hållbar konvergens, bland annat genom att minska underskottet i betalningsbalansen och bromsa inflationen, uppmanar rådet Lettland att eftersträva en mer ambitiös budgetsituation för de offentliga finanserna än vad som för närvarande planeras, även för 2006, särskilt genom att snabbare nå programmets mål på medellång sikt och undvika att driva en konjunkturförstärkande finanspolitik under ekonomiskt ”goda år”.

Jämförelse mellan centrala makroekonomiska och budgetmässiga prognoser

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (ändring i %) | KP nov. 2005 | 8,5 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 |
| KOM nov. 2005 | 8,3 | 9,1 | 7,7 | 7,1 | saknas |
| KP dec. 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 | saknas |
| Inflation (HIKP)
  (i %) | KP nov. 2005 | 6,2 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 |
| KOM nov. 2005 | 6,2 | 6,8 | 6,0 | 4,8 | saknas |
| KP dec. 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 | saknas |
| Produktionsgap
  (% av potentiell BNP) | KP nov. 2005 (6), | 0,5 | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 |
| KOM nov. 2005 (8) | 0,1 | 0,8 | 0,3 | – 0,7 | saknas |
| KP dec. 2004 (6) | 1,6 | 0,9 | 0,0 | – 0,5 | saknas |
| Saldo för de offentliga finanserna (4)

  (% av BNP) | KP nov. 2005 | – 1,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM nov. 2005 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,5 | saknas |
| KP dec. 2004 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,4 | saknas |
| Primärt saldo
  (% av BNP) | KP nov. 2005 | – 0,2 | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | saknas |
| KP dec. 2004 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | saknas |
| Konjunkturrensat saldo= Strukturell balans (5)

  (% av BNP) | KP nov. 2005 (6) | – 1,1 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM nov. 2005 (7) | – 1,0 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,3 | saknas |
| KP dec. 2004 | saknas | saknas | saknas | saknas | saknas |
| Bruttoskuldkvot
  (% av BNP) | KP nov. 2005 | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 13,7 | 14,7 |
| KOM nov. 2005 | 14,7 | 12,8 | 13,0 | 13,2 | saknas |
| KP dec. 2004 | 14,2 | 1,5 | 15,8 | 15,0 | saknas |
| Konvergensprogram (KP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2005 (KOM); Kommissionens beräkningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(ändring i %)

KP nov. 2005

8,5

8,4

7,5

7,0

7,0

KOM nov. 2005

8,3

9,1

7,7

7,1

saknas

KP dec. 2004

8,1

6,7

6,5

6,5

saknas

Inflation (HIKP)

(i %)

KP nov. 2005

6,2

6,9

5,6

4,3

3,5

KOM nov. 2005

6,2

6,8

6,0

4,8

saknas

KP dec. 2004

6,2

4,3

3,0

3,0

saknas

Produktionsgap

(% av potentiell BNP)

KP nov. 2005 (6),

0,5

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

KOM nov. 2005 (8)

0,1

0,8

0,3

– 0,7

saknas

KP dec. 2004 (6)

1,6

0,9

0,0

– 0,5

saknas

Saldo för de offentliga finanserna (4)

(% av BNP)

KP nov. 2005

– 1,0

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM nov. 2005

– 1,0

– 1,2

– 1,5

– 1,5

saknas

KP dec. 2004

– 1,7

– 1,6

– 1,5

– 1,4

saknas

Primärt saldo

(% av BNP)

KP nov. 2005

– 0,2

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

KOM nov. 2005

– 0,2

– 0,5

– 0,8

– 0,8

saknas

KP dec. 2004

– 0,9

– 0,8

– 0,8

– 0,7

saknas

Konjunkturrensat saldo= Strukturell balans (5)

(% av BNP)

KP nov. 2005 (6)

– 1,1

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

KOM nov. 2005 (7)

– 1,0

– 1,5

– 1,6

– 1,3

saknas

KP dec. 2004

saknas

saknas

saknas

saknas

saknas

Bruttoskuldkvot

(% av BNP)

KP nov. 2005

13,1

14,9

13,6

13,7

14,7

KOM nov. 2005

14,7

12,8

13,0

13,2

saknas

KP dec. 2004

14,2

1,5

15,8

15,0

saknas

Konvergensprogram (KP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2005 (KOM); Kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet har dock luckor i fråga om de frivilliga uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden (särskilt saknas uppgifter om arbetskraftens produktivitet per arbetade timmar).

(3)  Närmare uppgifter om hållbarhet på lång sikt finns i kommissionen tekniska bedömning av programmet som finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Nettokostnaderna för den pågående pensionsreformen (införandet av en andra pelare) ingår i underskottet. Kostnaderna beräknas uppgå till 0,27 % av BNP 2005, 0,37 % av BNP 2006, 0,62 % av BNP 2007 och 1,32 % av BNP 2008.

(5)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder. Den årliga förbättring av det konjunkturrensade saldot som planeras i programmet med justering för effekten av det gradvisa genomförandet av pensionsreformen uppgår till 0,2 % av BNP 2006, 0,6 % 2007 och 1,0 % 2008, dvs. ett genomsnitt på 0,6 % för perioden 2006–2008. Då inga andra engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder specificeras i programmet är det konjunkturrensade saldot identiskt med det strukturella saldot.

(6)  Kommissionens beräkningar på grundval av uppgifterna i programmet.

(7)  Det förekommer inga engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder i kommissionens prognoser.

(8)  Baserat på följande beräkningar av potentiell tillväxt: 7,9 % 2004, 8,3 % 2005, 8,3 % 2006 och 8,2 % 2007.

Källor:

Konvergensprogram (KP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2005 (KOM); Kommissionens beräkningar.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/45 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/45

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 14 februari 2006

om Sloveniens uppdaterade konvergensprogram, 2005–2008

(2006/C 55/12)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 14 februari 2006 granskade rådet Sloveniens uppdaterade konvergensprogram som omfattar perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 februari 2006 granskade rådet Sloveniens uppdaterade konvergensprogram som omfattar perioden 2005–2008.

| (2) | Efter en tillfällig konjunkturnedgång i samband med systemskiftet i början av 1990-talet har Sloveniens ekonomi uppvisat en robust BNP-tillväxt på i genomsnitt 4 % per år under den senaste tioårsperioden. I slutet av 2005 har man lyckats tygla inflationstrycket, och konsumentprisökningarna närmade sig EU-genomsnittet. Saldot i de offentliga finanserna försämrades 1997 och har varit negativt sedan dess med ett underskott på i genomsnitt 3 % av BNP (beräknat enligt ENS 95) under perioden 2000–2004. |
| --- | --- |

(2)

Efter en tillfällig konjunkturnedgång i samband med systemskiftet i början av 1990-talet har Sloveniens ekonomi uppvisat en robust BNP-tillväxt på i genomsnitt 4 % per år under den senaste tioårsperioden. I slutet av 2005 har man lyckats tygla inflationstrycket, och konsumentprisökningarna närmade sig EU-genomsnittet. Saldot i de offentliga finanserna försämrades 1997 och har varit negativt sedan dess med ett underskott på i genomsnitt 3 % av BNP (beräknat enligt ENS 95) under perioden 2000–2004.

| (3) | I sitt yttrande av den 8 mars 2005 angående den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet (2004–2007) uppmanade rådet Slovenien att i) utnyttja alla möjligheter att snabbare minska underskottet i de offentliga finanserna, och ii) ytterligare reformera pensionssystemet samt hälso- och sjukvårdssystemet för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 8 mars 2005 angående den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet (2004–2007) uppmanade rådet Slovenien att i) utnyttja alla möjligheter att snabbare minska underskottet i de offentliga finanserna, och ii) ytterligare reformera pensionssystemet samt hälso- och sjukvårdssystemet för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

| (4) | I fråga om genomförandet av 2005 års budget har den offentliga sektorns underskott för 2005 beräknats till 1,7 % av BNP enligt kommissionens prognos (hösten 2005), vilket kan jämföras med det mål på 2,1 % av BNP som sattes i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Det preliminära utfallet är mer gynnsamt än förväntat, till följd av bättre mottagande av inkomster och lägre offentliga utgifter med 0,5 % netto i BNP. |
| --- | --- |

(4)

I fråga om genomförandet av 2005 års budget har den offentliga sektorns underskott för 2005 beräknats till 1,7 % av BNP enligt kommissionens prognos (hösten 2005), vilket kan jämföras med det mål på 2,1 % av BNP som sattes i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Det preliminära utfallet är mer gynnsamt än förväntat, till följd av bättre mottagande av inkomster och lägre offentliga utgifter med 0,5 % netto i BNP.

| (5) | Det uppdaterade programmet motsvarar i grova drag den modellstruktur för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2). |
| --- | --- |

(5)

Det uppdaterade programmet motsvarar i grova drag den modellstruktur för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden (2).

| (6) | Enligt det makroekonomiska scenario som programmet bygger på förutses en stabil tillväxt av den reala bruttonationalprodukten på omkring 4 % under åren efter 2005. Utifrån den övriga information som finns tillgänglig idag förefaller tillväxtscenariot i programmet bygga på rimliga antaganden. Vidare förväntas konjunkturen vara på väg att gradvis förbättras. Bland annat bör det negativa BNP-gapet, uppskattat till ca 1 % av BNP 2005, successivt komma att elimineras till slutet av programperioden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska. I programmet anges ett antal genomgripande socioekonomiska reformer för att stärka den slovenska industrins konkurrenskraft. De närmare bestämmelserna och genomförandet av dessa kommer att fastställas under 2006. Planeringen följer dock konsekvent en linje med oförändrad politik. |
| --- | --- |

(6)

Enligt det makroekonomiska scenario som programmet bygger på förutses en stabil tillväxt av den reala bruttonationalprodukten på omkring 4 % under åren efter 2005. Utifrån den övriga information som finns tillgänglig idag förefaller tillväxtscenariot i programmet bygga på rimliga antaganden. Vidare förväntas konjunkturen vara på väg att gradvis förbättras. Bland annat bör det negativa BNP-gapet, uppskattat till ca 1 % av BNP 2005, successivt komma att elimineras till slutet av programperioden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska. I programmet anges ett antal genomgripande socioekonomiska reformer för att stärka den slovenska industrins konkurrenskraft. De närmare bestämmelserna och genomförandet av dessa kommer att fastställas under 2006. Planeringen följer dock konsekvent en linje med oförändrad politik.

| (7) | Målet med det uppdaterade programmet är att skapa förutsättningar för en smidig integration i EMU, samtidigt som Slovenien fortsätter att närma sig EU-genomsnittet vad gäller inkomstnivå. Strategin för de offentliga finanserna syftar till att hålla underskottet med god marginal under 3 % av BNP, och till att senast 2008 uppnå det medelfristiga mål för saldon i de offentliga finanserna som avses i stabilitets- och tillväxtpakten. I programmet presenteras vissa planerade skattereformer, som beräknas leda till en minskning av intäkterna motsvarande 1,8 % av BNP, medan åtgärder på utgiftssidan förväntas medföra besparingar på 2,5 % av BNP. Förbättringen av saldot i de offentliga finanserna kommer enligt programmet i huvudsak att äga rum mot slutet av perioden. Inledningsvis beräknas underskottet i de offentliga finanserna ligga kring 1,7 % av BNP, för att sedan successivt sjunka mot 1,4 % 2007 och 1,0 % av BNP 2008. Jämfört med den föregående uppdateringen uppskjuts alltså målsättningen att få ned underskottet till 1,0 % av BNP med ett år, trots en ändrad skattepolitisk inriktning och ett tämligen oförändrat makroekonomiskt scenario. |
| --- | --- |

(7)

Målet med det uppdaterade programmet är att skapa förutsättningar för en smidig integration i EMU, samtidigt som Slovenien fortsätter att närma sig EU-genomsnittet vad gäller inkomstnivå. Strategin för de offentliga finanserna syftar till att hålla underskottet med god marginal under 3 % av BNP, och till att senast 2008 uppnå det medelfristiga mål för saldon i de offentliga finanserna som avses i stabilitets- och tillväxtpakten. I programmet presenteras vissa planerade skattereformer, som beräknas leda till en minskning av intäkterna motsvarande 1,8 % av BNP, medan åtgärder på utgiftssidan förväntas medföra besparingar på 2,5 % av BNP. Förbättringen av saldot i de offentliga finanserna kommer enligt programmet i huvudsak att äga rum mot slutet av perioden. Inledningsvis beräknas underskottet i de offentliga finanserna ligga kring 1,7 % av BNP, för att sedan successivt sjunka mot 1,4 % 2007 och 1,0 % av BNP 2008. Jämfört med den föregående uppdateringen uppskjuts alltså målsättningen att få ned underskottet till 1,0 % av BNP med ett år, trots en ändrad skattepolitisk inriktning och ett tämligen oförändrat makroekonomiskt scenario.

| (8) | Struktursaldot, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden (dvs. ett konjunkturrensat saldo där hänsyn inte tas till engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), skall under programperioden förbättras med ca

  % av BNP. Vad gäller det strukturella saldot i de offentliga finanserna är det medelfristiga målet för programmet att få ned underskottet till 1 % av BNP 2008. Eftersom det medelfristiga målet är mer långtgående än minimistandarden (för vilken målnivån är ett underskott på knappt 2 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga alltför stora underskott. Det medelfristiga målet faller inom det intervall som anges för euroländer och medlemsstater i ERM II i såväl stabilitets- och tillväxtpakten som uppförandekoden. Målet är också väl anpassat till skuldkvoten och den potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | De prognosrisker som omgärdar programmets beräkningar i fråga om de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Sloveniens faktiska budgetsaldon har på senare år ofta varit mer gynnsamma än vad som beräknats i förväg. Detta är också delvis en följd av ett effektivt system för begränsning av offentliga utgifter som införts för att skapa marginal för oväntade minskningar av intäkterna, och om de planerade strukturreformerna genomförs i rätt skede kan också tillväxten komma att överträffa antagandena. Behovet av att noggrant genomföra politiken för att minska de offentliga utgifterna i syfte att kompensera inkomstbortfallet på grund av skattereformen och det senaste beslutet att ändra indexeringen av pensionerna kan dock äventyra uppnåendet av målen. Särskilt har den stora andelen obligatoriska utgifter sin grund i den rigida rättsliga ramen för budgeten. Man har ännu inte nått politisk konsensus för att göra denna mer flexibel. |
| --- | --- |

(9)

De prognosrisker som omgärdar programmets beräkningar i fråga om de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Sloveniens faktiska budgetsaldon har på senare år ofta varit mer gynnsamma än vad som beräknats i förväg. Detta är också delvis en följd av ett effektivt system för begränsning av offentliga utgifter som införts för att skapa marginal för oväntade minskningar av intäkterna, och om de planerade strukturreformerna genomförs i rätt skede kan också tillväxten komma att överträffa antagandena. Behovet av att noggrant genomföra politiken för att minska de offentliga utgifterna i syfte att kompensera inkomstbortfallet på grund av skattereformen och det senaste beslutet att ändra indexeringen av pensionerna kan dock äventyra uppnåendet av målen. Särskilt har den stora andelen obligatoriska utgifter sin grund i den rigida rättsliga ramen för budgeten. Man har ännu inte nått politisk konsensus för att göra denna mer flexibel.

| (10) | På grundval av denna riskbedömning anses dock den budgetstrategi som presenteras i programmet ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra ett underskott som överstiger referensvärdet 3 % av BNP under programperioden vid normala makroekonomiska fluktuationer. Den förefaller också tillräcklig för att garantera att det medelfristiga målet skall kunna uppnås 2008 såsom planerat. Eftersom det strukturella underskottet 2005 ligger nära det medelfristiga målet är den anpassningsbana mot programmets medelfristiga mål som anges i detta långsammare än den årliga förbättringen av det strukturella budgetsaldot, där riktmärket är 1,5 % av BNP (snabbare i ekonomiskt goda tider) enligt stabilitets- och tillväxtpakten. En måttlig justering under 2006 skulle ha anpassat budgeten till det medelfristiga målet. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av denna riskbedömning anses dock den budgetstrategi som presenteras i programmet ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra ett underskott som överstiger referensvärdet 3 % av BNP under programperioden vid normala makroekonomiska fluktuationer. Den förefaller också tillräcklig för att garantera att det medelfristiga målet skall kunna uppnås 2008 såsom planerat. Eftersom det strukturella underskottet 2005 ligger nära det medelfristiga målet är den anpassningsbana mot programmets medelfristiga mål som anges i detta långsammare än den årliga förbättringen av det strukturella budgetsaldot, där riktmärket är 1,5 % av BNP (snabbare i ekonomiskt goda tider) enligt stabilitets- och tillväxtpakten. En måttlig justering under 2006 skulle ha anpassat budgeten till det medelfristiga målet.

| (11) | Bruttoskuldkvoten beräknas ha uppgått till 29,0 % av BNP under 2005, vilket ligger långt under fördragets referensvärde 60 % av BNP. Under de följande två åren förväntas skuldkvoten växa något, och som högst nå nivån 29,8 % av BNP 2007, för att sedan åter minska till 29,4 % av BNP 2008. |
| --- | --- |

(11)

Bruttoskuldkvoten beräknas ha uppgått till 29,0 % av BNP under 2005, vilket ligger långt under fördragets referensvärde 60 % av BNP. Under de följande två åren förväntas skuldkvoten växa något, och som högst nå nivån 29,8 % av BNP 2007, för att sedan åter minska till 29,4 % av BNP 2008.

| (12) | När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Slovenien löpa stor risk i fråga om de kostnader som beräknas belasta den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen (3). Den relativt gynnsamma skuldkvoten kommer dock att dämpa dessa kostnaders effekt på de offentliga finanserna. Sammantaget kommer Slovenien emellertid inte att kunna undvika en kraftig ökning av de offentliga utgifterna. 1999 års pensionsreform bidrog visserligen till att kraftigt begränsa de framtida pensionsutgifterna, men denna effekt har delvis kompenserats av beslutet att ändra indexeringsreglerna. De ytterligare förändringar av pensionssystemet som redogörs för i programmet kommer förr eller senare att bli nödvändiga för att den framtida ökningen av offentliga utgifter skall hållas tillbaka, och risken för att finanserna blir ohållbara på lång sikt därmed motverkas. Hållbarheten är därmed beroende av att ytterligare åtgärder vidtas för att dämpa det åldersrelaterade utgiftstrycket. Det är av yttersta vikt att de planerade åtgärderna planeras väl och sätts in vid rätt tidpunkt. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Slovenien löpa stor risk i fråga om de kostnader som beräknas belasta den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen (3). Den relativt gynnsamma skuldkvoten kommer dock att dämpa dessa kostnaders effekt på de offentliga finanserna. Sammantaget kommer Slovenien emellertid inte att kunna undvika en kraftig ökning av de offentliga utgifterna. 1999 års pensionsreform bidrog visserligen till att kraftigt begränsa de framtida pensionsutgifterna, men denna effekt har delvis kompenserats av beslutet att ändra indexeringsreglerna. De ytterligare förändringar av pensionssystemet som redogörs för i programmet kommer förr eller senare att bli nödvändiga för att den framtida ökningen av offentliga utgifter skall hållas tillbaka, och risken för att finanserna blir ohållbara på lång sikt därmed motverkas. Hållbarheten är därmed beroende av att ytterligare åtgärder vidtas för att dämpa det åldersrelaterade utgiftstrycket. Det är av yttersta vikt att de planerade åtgärderna planeras väl och sätts in vid rätt tidpunkt.

| (13) | De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i grova drag förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Däremot anges inte de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt som en uttrycklig politisk prioritet. De planerade åtgärderna är fortfarande vaga, och räcker inte till för att strategins långsiktiga verkningar skall kunna bedömas. |
| --- | --- |

(13)

De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i grova drag förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Däremot anges inte de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt som en uttrycklig politisk prioritet. De planerade åtgärderna är fortfarande vaga, och räcker inte till för att strategins långsiktiga verkningar skall kunna bedömas.

| (14) | I det nationella reformprogram som lades fram den 28 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning anges att antagandet av euron 2007 är en central prioritet för Slovenien. Det uppdaterade konvergensprogrammet har till syfte att skapa förutsättningar för en framgångsrik integration i euroområdet, bl.a. genom att stärka de offentliga finanserna, och har därmed många kopplingar till det nationella reformprogrammets omfattande åtgärdspaket. Eftersom många av åtgärderna i det nationella reformprogrammet ännu inte är fastställda i detalj har effekterna av dem inte tagits med i de beräkningar av de offentliga finansernas utveckling som redovisas i konvergensprogrammet. |
| --- | --- |

(14)

I det nationella reformprogram som lades fram den 28 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning anges att antagandet av euron 2007 är en central prioritet för Slovenien. Det uppdaterade konvergensprogrammet har till syfte att skapa förutsättningar för en framgångsrik integration i euroområdet, bl.a. genom att stärka de offentliga finanserna, och har därmed många kopplingar till det nationella reformprogrammets omfattande åtgärdspaket. Eftersom många av åtgärderna i det nationella reformprogrammet ännu inte är fastställda i detalj har effekterna av dem inte tagits med i de beräkningar av de offentliga finansernas utveckling som redovisas i konvergensprogrammet.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning noterar rådet att programmets mål bl.a. är att hålla inflationen nära EU-genomsnittet medan finanspolitiken successivt anpassas. Rådet uppmanar Slovenien att

| i) | påskynda processen för att uppnå programmets medelfristiga mål, bland annat genom att genomföra de åtgärder som planeras för att minska utgifterna samt att tidigarelägga ansträngningarna för att få ned underskottet, och |
| --- | --- |

i)

påskynda processen för att uppnå programmets medelfristiga mål, bland annat genom att genomföra de åtgärder som planeras för att minska utgifterna samt att tidigarelägga ansträngningarna för att få ned underskottet, och

| ii) | vidta åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, i synnerhet i fråga om pensionssystemet. |
| --- | --- |

ii)

vidta åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, i synnerhet i fråga om pensionssystemet.

Jämförelse av centrala makroekonomiska och finansiella prognoser

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (skillnad i %) | KP dec 2005 | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 |
| COM nov 2005 | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | saknas |
| CP jan 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | saknas |
| Inflation (HIKP)
   (i %) | KP dec 2005 | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 |
| COM nov 2005 | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | saknas |
| CP jan 2005 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | saknas |
| BNP-gap
  (i % av BNP) | CP dec 2005 (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,3 | 0,0 |
| COM nov 2005 (8) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | saknas |
| CP jan 2005 (4) | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | – 1,3 | saknas |
| Saldot i den offentliga sektorns finanser
  (i % av BNP) | KP dec 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,0 |
| COM nov 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,6 | saknas |
| CP jan 2005 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,1 | saknas |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | KP dec 2005 | – 0,5 | – 0,2 | – 0,3 | – 0,1 | 0,2 |
| COM nov 2005 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | saknas |
| CP jan 2005 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 | saknas |
| Konjunkturrensat underskott
  (i % av BNP) | CP dec 2005 (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| COM nov 2005 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | saknas |
| CP jan 2005 (4) | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | saknas |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | CP dec 2005 (6) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| COM nov 2005 (7) | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | saknas |
| CP jan 2005 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec 2005 | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 |
| COM nov 2005 | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | saknas |
| CP jan 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | saknas |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (COM), samt beräkningar som utförts inom kommissionens avdelningar. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP

(skillnad i %)

KP dec 2005

4,2

3,9

4,0

4,0

3,8

COM nov 2005

4,2

3,8

4,0

4,2

saknas

CP jan 2005

4,0

3,8

3,9

4,0

saknas

Inflation (HIKP)

(i %)

KP dec 2005

3,6

2,5

2,5

2,4

2,4

COM nov 2005

3,6

2,6

2,5

2,5

saknas

CP jan 2005

3,6

3,0

2,7

2,6

saknas

BNP-gap

(i % av BNP)

CP dec 2005 (4)

– 1,4

– 1,2

– 0,7

– 0,3

0,0

COM nov 2005 (8)

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,2

saknas

CP jan 2005 (4)

– 1,2

– 1,2

– 1,3

– 1,3

saknas

Saldot i den offentliga sektorns finanser

(i % av BNP)

KP dec 2005

– 2,1

– 1,7

– 1,7

– 1,4

– 1,0

COM nov 2005

– 2,1

– 1,7

– 1,9

– 1,6

saknas

CP jan 2005

– 2,1

– 2,1

– 1,8

– 1,1

saknas

Primärsaldo

(i % av BNP)

KP dec 2005

– 0,5

– 0,2

– 0,3

– 0,1

0,2

COM nov 2005

– 0,2

– 0,1

– 0,4

– 0,2

saknas

CP jan 2005

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

saknas

Konjunkturrensat underskott

(i % av BNP)

CP dec 2005 (4)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

COM nov 2005

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

saknas

CP jan 2005 (4)

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

saknas

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

CP dec 2005 (6)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

COM nov 2005 (7)

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

saknas

CP jan 2005

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

saknas

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec 2005

29,5

29,0

29,6

29,8

29,4

COM nov 2005

29,8

29,3

29,5

29,2

saknas

CP jan 2005

30,2

30,7

30,9

29,7

saknas

Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (COM), samt beräkningar som utförts inom kommissionens avdelningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Det finns brister i programmet både vad gäller de obligatoriska och de frivilliga uppgifter som anges i den nya uppförandekoden. I synnerhet saknas obligatoriska uppgifter om produktivitetstillväxten för arbete. Vidare saknas vissa frivilliga uppgifter angående utvecklingen på arbetsmarknaden, sektorsspecifika saldon och utvecklingen av den offentliga sektorns skuldsättning. Det finns inte heller någon tabell över den offentliga sektorns utgifter indelade efter ändamål.

(3)  Mer detaljerad information om hållbarhet på lång sikt ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som offentliggörs på

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(5)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder.

(6)  Programmet innehåller inga ensgångsåtgärder eller tillfälliga åtgärder.

(7)  Programmet innehåller inga ensgångsåtgärder eller tillfälliga åtgärder.

(8)  Baserat på följande beräkningar av potentiell tillväxt: 2004: 3,7 %, 2005: 3,5 %, 2006: 3,5 % och 2007: 3,5 %.

Källa:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (COM), samt beräkningar som utförts inom kommissionens avdelningar.

---

Kommissionen

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/49

---

Eurons växelkurs (1)

6 mars 2006

(2006/C 55/13)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2017 |
| JPY | japansk yen | 141,04 |
| DKK | dansk krona | 7,4622 |
| GBP | pund sterling | 0,68550 |
| SEK | svensk krona | 9,4543 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5607 |
| ISK | isländsk krona | 79,51 |
| NOK | norsk krona | 7,9790 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5747 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,546 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 254,72 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6961 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8177 |
| RON | rumänsk leu | 3,4813 |
| SIT | slovensk tolar | 239,51 |
| SKK | slovakisk koruna | 37,178 |
| TRY | turkisk lira | 1,5748 |
| AUD | australisk dollar | 1,6169 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3686 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,3247 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8185 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9536 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 171,60 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 7,4812 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,6595 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3280 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 037,61 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,455 |
| PHP | filippinsk peso | 61,323 |
| RUB | rysk rubel | 33,5830 |
| THB | thailändsk baht | 46,606 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2017

JPY

japansk yen

141,04

DKK

dansk krona

7,4622

GBP

pund sterling

0,68550

SEK

svensk krona

9,4543

CHF

schweizisk franc

1,5607

ISK

isländsk krona

79,51

NOK

norsk krona

7,9790

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5747

CZK

tjeckisk koruna

28,546

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

254,72

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6961

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8177

RON

rumänsk leu

3,4813

SIT

slovensk tolar

239,51

SKK

slovakisk koruna

37,178

TRY

turkisk lira

1,5748

AUD

australisk dollar

1,6169

CAD

kanadensisk dollar

1,3686

HKD

Hongkongdollar

9,3247

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8185

SGD

singaporiansk dollar

1,9536

KRW

sydkoreansk won

1 171,60

ZAR

sydafrikansk rand

7,4812

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,6595

HRK

kroatisk kuna

7,3280

IDR

indonesisk rupiah

11 037,61

MYR

malaysisk ringgit

4,455

PHP

filippinsk peso

61,323

RUB

rysk rubel

33,5830

THB

thailändsk baht

46,606

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/50

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4150 – Abbott/Guidant)

(2006/C 55/14)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 23 februari 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Abbott Laboratories (”Abbott”, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar kontroll över delar av företaget Guidant Corporation (”Guidant”, Förenta staterna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 23 februari 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Abbott Laboratories (”Abbott”, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar kontroll över delar av företaget Guidant Corporation (”Guidant”, Förenta staterna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Abbott: utformning, utveckling och tillhandahållande av farmaceutiska och medicintekniska produkter. |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Abbott: utformning, utveckling och tillhandahållande av farmaceutiska och medicintekniska produkter.

| — | Guidant: utformning, utveckling och tillhandahållande av medicintekniska produkter för behandling av hjärt- och kärlsjukdomar. |
| --- | --- |

—

Guidant: utformning, utveckling och tillhandahållande av medicintekniska produkter för behandling av hjärt- och kärlsjukdomar.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4150 – Abbott/Guidant, till





  Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för Konkurrens |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4150 – Abbott/Guidant, till

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för Konkurrens

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/51

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4076 – Boston Scientific/Guidant)

(2006/C 55/15)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 23 februari 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Boston Scientific Corporation (”Boston Scientific”, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Guidant Corporation (”Guidant”, Förenta staterna) med undantag av Guidants affärsområden för interventionell kardiologi och utrustning för transluminal kirurgi genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 23 februari 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Boston Scientific Corporation (”Boston Scientific”, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Guidant Corporation (”Guidant”, Förenta staterna) med undantag av Guidants affärsområden för interventionell kardiologi och utrustning för transluminal kirurgi genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Boston Scientific: utformning, utveckling och tillhandahållande av medicintekniska produkter. |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Boston Scientific: utformning, utveckling och tillhandahållande av medicintekniska produkter.

| — | Guidant: utformning och utveckling av medicintekniska produkter för behandling av hjärt- och kärlsjukdomar. |
| --- | --- |

—

Guidant: utformning och utveckling av medicintekniska produkter för behandling av hjärt- och kärlsjukdomar.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4076 – Boston Scientific/Guidant, till





  Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för Konkurrens |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4076 – Boston Scientific/Guidant, till

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för Konkurrens

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/52

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4169 – Virgin/CPW/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(2006/C 55/16)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 24 februari 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Bluebottle UK Limited, som tillhör koncernen Virgin Group (Virgin, Storbritannien), och The Carphone Warehouse Limited (CPW, Storbritannien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag, Omer Telecom Limited (JV Co, Storbritannien), genom tillskott av tillgångar och överföring av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 24 februari 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Bluebottle UK Limited, som tillhör koncernen Virgin Group (Virgin, Storbritannien), och The Carphone Warehouse Limited (CPW, Storbritannien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag, Omer Telecom Limited (JV Co, Storbritannien), genom tillskott av tillgångar och överföring av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Virgin: Tillhandahåller mobiltelefonitjänster som operatör av virtuella mobilnät (MVNO) i Storbritannien och i flera länder utanför Europa och är globalt verksamt inom tillhandahållande av lufttrafiktjänster (Virgin Atlantic), detaljhandel för försäljning av musik (Virgin Megastores), affärer för försäljning av brudutstyrsel (Virgin Brides) etc. |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Virgin: Tillhandahåller mobiltelefonitjänster som operatör av virtuella mobilnät (MVNO) i Storbritannien och i flera länder utanför Europa och är globalt verksamt inom tillhandahållande av lufttrafiktjänster (Virgin Atlantic), detaljhandel för försäljning av musik (Virgin Megastores), affärer för försäljning av brudutstyrsel (Virgin Brides) etc.

| — | CPW: Tillhandahållande och försäljning av mobila telefonitjänster och produkter i Europa, tillhandahåller fasta telefontjänster i Frankrike. |
| --- | --- |

—

CPW: Tillhandahållande och försäljning av mobila telefonitjänster och produkter i Europa, tillhandahåller fasta telefontjänster i Frankrike.

| — | JV Co: Tillhandahåller mobila telefonitjänster som operatör av virtuella mobilnät (MVNO) i Frankrike. |
| --- | --- |

—

JV Co: Tillhandahåller mobila telefonitjänster som operatör av virtuella mobilnät (MVNO) i Frankrike.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4169 – Virgin/CPW/JV, till





  Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för Konkurrens |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4169 – Virgin/CPW/JV, till

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för Konkurrens

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/53

---

Inledning av förfarande

(Ärende COMP/M.4094 – Ineos/BP Dormagen)

(2006/C 55/17)

(Text av betydelse för EES)

Den 28 februari 2006 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande i ovannämnda fall efter att ha funnit att den anmälda koncentrationen ger upphov till betydande tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Inledningen av förfarandet öppnar en undersökning i andra fasen avseende den anmälda koncentrationen. Beslutet baseras på artikel 6.1.c i rådets förordning (EG) nr 139/2004.

Kommissionen uppmanar intresserade tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

För att kunna beaktas i sin helhet, måste synpunkterna nå kommissionen senast 15 dagar efter offentliggörandet. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per telefax ((32-2) 296 43 01 – 296 72 44) eller per post med referensnummer COMP/M.4094 – Ineos/BP Dormagen, till:

| Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- |
| Generaldirektoratet för Konkurrens |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för Konkurrens

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/54 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/54

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4161 – SEI/VWBN)

(2006/C 55/18)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 24 februari 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företag Sumitomo Electrical Industries Ltd (”SEI”, Japan) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar kontroll över företaget Volkswagen Bordnetze GmbH (”VWBN”, Tyskland) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 24 februari 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företag Sumitomo Electrical Industries Ltd (”SEI”, Japan) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar kontroll över företaget Volkswagen Bordnetze GmbH (”VWBN”, Tyskland) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | SEI: optiska fibrer, elektronisk utrustning, bildelar |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

SEI: optiska fibrer, elektronisk utrustning, bildelar

| — | VWBN: kabelstammar för bilindustrin |
| --- | --- |

—

VWBN: kabelstammar för bilindustrin

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4161 – SEI/VWBN), till





  Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för Konkurrens |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4161 – SEI/VWBN), till

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för Konkurrens

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/55 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/55

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.3848 – Sea-Invest/EMO-EKOM)

(2006/C 55/19)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 24 februari 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken företaget Sea-Invest NV (”Sea-Invest”, Belgien) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll över företagen Europees Massagoed-Overslagbedrijf BV och Erts- en Kolen Overslagbedrijf BV (”EMO-EKOM”, Nederländerna) genom förvärv av aktier. Efter transaktionen kommer EMO-EKOM att kontrolleras gemensamt av Sea-Invest, ThyssenKrupp Veerhaven B.V. (”TKV”, Nederländerna), H.E.S. Beheer NV (”HES”, Nederländerna) och Manufrance BV (”Manufrance”, Nederländerna). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 24 februari 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken företaget Sea-Invest NV (”Sea-Invest”, Belgien) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll över företagen Europees Massagoed-Overslagbedrijf BV och Erts- en Kolen Overslagbedrijf BV (”EMO-EKOM”, Nederländerna) genom förvärv av aktier. Efter transaktionen kommer EMO-EKOM att kontrolleras gemensamt av Sea-Invest, ThyssenKrupp Veerhaven B.V. (”TKV”, Nederländerna), H.E.S. Beheer NV (”HES”, Nederländerna) och Manufrance BV (”Manufrance”, Nederländerna).

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Sea-Invest: stuvning av gods som inte tranporteras i containrar, inklusive kol och järnmalm, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Sea-Invest: stuvning av gods som inte tranporteras i containrar, inklusive kol och järnmalm,

| — | EMO-EKOM: stuvning av kol och järnmalm, |
| --- | --- |

—

EMO-EKOM: stuvning av kol och järnmalm,

| — | TKV: drift av skjutbogserare och pråmar, stuvning av kol och järnmalm, |
| --- | --- |

—

TKV: drift av skjutbogserare och pråmar, stuvning av kol och järnmalm,

| — | HES: logistiktjänster i hamnar, inklusive stuvning av kol och järnmalm, |
| --- | --- |

—

HES: logistiktjänster i hamnar, inklusive stuvning av kol och järnmalm,

| — | Manufrance: marknadsföring, logistik och kvalitetskontroll av importerat kol, stuvning av gods som inte transporteras i containrar, inklusive kol och järnmalm. |
| --- | --- |

—

Manufrance: marknadsföring, logistik och kvalitetskontroll av importerat kol, stuvning av gods som inte transporteras i containrar, inklusive kol och järnmalm.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post med angivande av referens COMP/M.3848 – Sea-Invest/EMO-EKOM till:





  Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för Konkurrens |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post med angivande av referens COMP/M.3848 – Sea-Invest/EMO-EKOM till:

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för Konkurrens

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/56

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4142 – Time Warner/CBS/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(2006/C 55/20)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 24 februari 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Warner Bros. Entertainment Inc., ytterst kontrollerat av Time Warner Inc. (”Time Warner”, Förenta staterna) och CBS Corporation (”CBS”, Förenta staterna), kontrollerat av Sumner Redstone, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll genom förvärv av tillgångar i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag, The CW (”CW”, Förenta staterna). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 24 februari 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Warner Bros. Entertainment Inc., ytterst kontrollerat av Time Warner Inc. (”Time Warner”, Förenta staterna) och CBS Corporation (”CBS”, Förenta staterna), kontrollerat av Sumner Redstone, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll genom förvärv av tillgångar i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag, The CW (”CW”, Förenta staterna).

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Time Warner: verksamt över hela världen främst som tillhandahållare av online-tjänster, filmad underhållning, drift av kabelsystem och kabel-TV-nät samt förlagsverksamhet, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Time Warner: verksamt över hela världen främst som tillhandahållare av online-tjänster, filmad underhållning, drift av kabelsystem och kabel-TV-nät samt förlagsverksamhet,

| — | CBS: massmediaföretag med verksamhet inom produktion och utsändning av TV, radio och bokutgivning i Förenta staterna, |
| --- | --- |

—

CBS: massmediaföretag med verksamhet inom produktion och utsändning av TV, radio och bokutgivning i Förenta staterna,

| — | Sumner Redstone: enskild person, ägare till inte bara CBS utan även Viacom, ett företag verksamt inom kabel-TV, film och digitala medier, |
| --- | --- |

—

Sumner Redstone: enskild person, ägare till inte bara CBS utan även Viacom, ett företag verksamt inom kabel-TV, film och digitala medier,

| — | CW: ägare och operatör av fria sändningsnät i Förenta staterna. |
| --- | --- |

—

CW: ägare och operatör av fria sändningsnät i Förenta staterna.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4142 – Time Warner/CBS/JV, till





  Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4142 – Time Warner/CBS/JV, till

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för konkurrens

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/57

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4118 – CVC/KKR/AVR)

(2006/C 55/21)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 24 februari 2006 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4118. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4118. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/57

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4088 – GIB/Groupe FLO)

(2006/C 55/22)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 15 februari 2006 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på franska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4088. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4088. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/58

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4105 – DSV/Frans Maas)

(2006/C 55/23)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 24 februari 2006 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4105. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4105. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/58

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.3930 – LBO/Wheelabrator Allevard)

(2006/C 55/24)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 29 september 2005 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M3930. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M3930. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/59

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4084 – Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia)

(2006/C 55/25)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 17 februari 2006 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4084. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4084. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/59

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.3589 – Körber/Winkler + Dünnebier)

(2006/C 55/26)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 30 november 2004 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32004M3589. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32004M3589. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/60

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.3971 – Deutsche Post/Exel)

(2006/C 55/27)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 24 november 2005 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M3971. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M3971. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/60

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.3670 – EQT Group/Carl Zeiss/Sola)

(2006/C 55/28)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 3 mars 2005 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M3670. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M3670. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

Europeiska centralbanken

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/61

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 24 februari 2006

på begäran av Europeiska unionens råd över ett förslag till förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2223/96 med avseende på rapportering av nationalräkenskapsdata

(CON/2006/12)

(2006/C 55/29)

Den 19 januari 2006 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2223/96 med avseende på rapportering av nationalräkenskapsdata (KOM(2005) 653 slutlig) (nedan kallat förslaget till förordning).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artikel 105.4 första strecksatsen i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen eftersom förslaget till förordning faller inom ECB:s behörighetsområde. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för ECB har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

1   ALLMÄNNA KOMMENTARER

| 1.1 | Målet med förslaget till förordning är att ändra bilaga B i förordningen om Europeiska nationalräkenskapssystemet 1995 (1) avseende leveransprogrammet för nationalräkenskapsdata. I förslaget till förordning föreslås ändringar av tidsfrister, frekvens och innehåll i de nationalräkenskaper som medlemsstaterna rapporterar till EU-kommissionen (Eurostat) för att på så sätt förbättra tillgängligheten av uppgifter ur nationalräkenskaperna och kvaliteten på den europeiska statistiken. Förslaget till förordning beaktar principerna om att harmonisera och samordna uppgifter. Förslaget innehåller även en del nya krav som tillkommit på initiativ av viktiga användare samtidigt som man, på initiativ av nationella statistikproducenter, även sänkt vissa krav jämfört med tidigare leveransprogram. |
| --- | --- |

1.1

Målet med förslaget till förordning är att ändra bilaga B i förordningen om Europeiska nationalräkenskapssystemet 1995 (1) avseende leveransprogrammet för nationalräkenskapsdata. I förslaget till förordning föreslås ändringar av tidsfrister, frekvens och innehåll i de nationalräkenskaper som medlemsstaterna rapporterar till EU-kommissionen (Eurostat) för att på så sätt förbättra tillgängligheten av uppgifter ur nationalräkenskaperna och kvaliteten på den europeiska statistiken. Förslaget till förordning beaktar principerna om att harmonisera och samordna uppgifter. Förslaget innehåller även en del nya krav som tillkommit på initiativ av viktiga användare samtidigt som man, på initiativ av nationella statistikproducenter, även sänkt vissa krav jämfört med tidigare leveransprogram.

| 1.2 | För att bedriva penningpolitiken är det viktigt för ECB att använda och sammanställa statistik för euroområdet med utgångspunkt i uppgifter från alla medlemsstaters nationalräkenskaper och att dessa uppgifter är heltäckande, jämförbara och klara för aggregering mellan euroområdets medelsstater samt att de levereras i rätt tid, är tillförlitliga och tillämpas på ett konsekvent sätt i leveransprogrammets alla tabeller. För ECB har nationalräkenskaperna på kvartalsbasis högsta prioritet och ECB välkomnar de bestämmelser i förslaget som rör tillhandahållandet av dessa uppgifter. En konsekvent uppsättning nationalräkenskapsuppgifter är också viktig för att kunna utföra omfattande analyser av produktivitetsförändringar. För bl.a. detta ändamål behövs en mer detaljerad uppdelning för årsvisa än för kvartalsvisa uppgifter. ECB anser att den mer detaljerade uppdelningen efter ekonomisk aktivitet och institutionell sektor i förslaget till förordning är en viktig förbättring. Regionalräkenskaper är inte prioriterade för ECB:s del. |
| --- | --- |

1.2

För att bedriva penningpolitiken är det viktigt för ECB att använda och sammanställa statistik för euroområdet med utgångspunkt i uppgifter från alla medlemsstaters nationalräkenskaper och att dessa uppgifter är heltäckande, jämförbara och klara för aggregering mellan euroområdets medelsstater samt att de levereras i rätt tid, är tillförlitliga och tillämpas på ett konsekvent sätt i leveransprogrammets alla tabeller. För ECB har nationalräkenskaperna på kvartalsbasis högsta prioritet och ECB välkomnar de bestämmelser i förslaget som rör tillhandahållandet av dessa uppgifter. En konsekvent uppsättning nationalräkenskapsuppgifter är också viktig för att kunna utföra omfattande analyser av produktivitetsförändringar. För bl.a. detta ändamål behövs en mer detaljerad uppdelning för årsvisa än för kvartalsvisa uppgifter. ECB anser att den mer detaljerade uppdelningen efter ekonomisk aktivitet och institutionell sektor i förslaget till förordning är en viktig förbättring. Regionalräkenskaper är inte prioriterade för ECB:s del.

| 1.3 | ECB ser också positivt på att man i förslaget till förordning fäster stor betydelse vid att medlemsstaterna inom givna tidsfrister skall tillhandahålla nyare historiska uppgifter ur nationalräkenskaperna. ECB uppmanar EU-kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna att dels säkerställa konsekventa uppgifter i leveransprogrammets tabeller och dels ta fram och genomföra riktlinjer för att offentliggöra och revidera uppgifter på ett samordnat sätt. ECB anser att detta även berör tidpunkten för större statistiska revideringar av nationalräkenskaperna som kan ha samband med viktiga metodförändringar. |
| --- | --- |

1.3

ECB ser också positivt på att man i förslaget till förordning fäster stor betydelse vid att medlemsstaterna inom givna tidsfrister skall tillhandahålla nyare historiska uppgifter ur nationalräkenskaperna. ECB uppmanar EU-kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna att dels säkerställa konsekventa uppgifter i leveransprogrammets tabeller och dels ta fram och genomföra riktlinjer för att offentliggöra och revidera uppgifter på ett samordnat sätt. ECB anser att detta även berör tidpunkten för större statistiska revideringar av nationalräkenskaperna som kan ha samband med viktiga metodförändringar.

2.   SPECIFIKA KOMMENTARER

| 2.1 | Tabell 1 i leveransprogrammet omfattar kvartalsvisa och årliga huvudaggregat av avgörande betydelse för penningpolitiken och den ekonomiska politiken. ECB välkomnar att tillhandahållandet av de uppgifter som skall levereras enligt tabell 1 förbättras. Förbättringarna inkluderar en specificering av export- och importuppgifter efter destination och ursprung (EU-medlemsstater, medlemmar av den monetära unionen och EU-institutioner) samt det specifika förädlingsvärdet och sysselsättningsdata inom tillverkning. ECB rekommenderar att man använder en gemensam metod för att sammanställa kvartalsvisa kedjeindex som speglar volymförändringar. Därutöver rekommenderar ECB att man inför krav om arbetsdags- eller säsongsjusterad statistik i leveransprogrammet för de kvartalsvisa huvudaggregaten, och där så är lämpligt bara arbetsdagsjusterad statistik. |
| --- | --- |

2.1

Tabell 1 i leveransprogrammet omfattar kvartalsvisa och årliga huvudaggregat av avgörande betydelse för penningpolitiken och den ekonomiska politiken. ECB välkomnar att tillhandahållandet av de uppgifter som skall levereras enligt tabell 1 förbättras. Förbättringarna inkluderar en specificering av export- och importuppgifter efter destination och ursprung (EU-medlemsstater, medlemmar av den monetära unionen och EU-institutioner) samt det specifika förädlingsvärdet och sysselsättningsdata inom tillverkning. ECB rekommenderar att man använder en gemensam metod för att sammanställa kvartalsvisa kedjeindex som speglar volymförändringar. Därutöver rekommenderar ECB att man inför krav om arbetsdags- eller säsongsjusterad statistik i leveransprogrammet för de kvartalsvisa huvudaggregaten, och där så är lämpligt bara arbetsdagsjusterad statistik.

| 2.2 | Tabell 3 i leveransprogrammet omfattar årliga aggregat efter bransch som är viktiga för produktivitets- och strukturanalysen. För sin sammanställning av aggregat för euroområdet föredrar ECB ett fullständigt genomförande av den mindre detaljerade uppdelningen i de fall där två typer av uppdelning anges i tabellen. |
| --- | --- |

2.2

Tabell 3 i leveransprogrammet omfattar årliga aggregat efter bransch som är viktiga för produktivitets- och strukturanalysen. För sin sammanställning av aggregat för euroområdet föredrar ECB ett fullständigt genomförande av den mindre detaljerade uppdelningen i de fall där två typer av uppdelning anges i tabellen.

| 2.3 | För ECB är det viktigt att icke-finansiella konton fördelade på sektorer (tabell 8 i leveransprogrammet) levereras inom samma tidsfrister som finansiella konton fördelade på sektorer (tabell 6 i leveransprogrammet) och balansräkningar över finansiella tillgångar och skulder (tabell 7 i leveransprogrammet), så att en fullständig överensstämmelse kan säkerställas vid sammanställningen av de integrerade räkenskaperna för euroområdet. |
| --- | --- |

2.3

För ECB är det viktigt att icke-finansiella konton fördelade på sektorer (tabell 8 i leveransprogrammet) levereras inom samma tidsfrister som finansiella konton fördelade på sektorer (tabell 6 i leveransprogrammet) och balansräkningar över finansiella tillgångar och skulder (tabell 7 i leveransprogrammet), så att en fullständig överensstämmelse kan säkerställas vid sammanställningen av de integrerade räkenskaperna för euroområdet.

| 2.4 | ECB skulle föredra att tidsfristen för leverans av uppgifter om offentliga sektorn fördelad på funktion (tabell 11 i leveransprogrammet) sänktes från tolv till nio månader efter referensårets utgång. Detta skulle också stå i överensstämmelse med tidsfristen för att leverera en detaljerad uppdelning av den offentliga sektorns utgifter (tabell 2 i leveransprogrammet). Därutöver skulle ECB gärna se en tvingande bestämmelse om ytterligare uppdelning efter COFOG-grupper av den offentliga sektorns utgifter för COFOG-avdelningarna näringslivsfrågor, hälso- och sjukvård, utbildning och socialt skydd. Den uppdelning som krävs för detaljredovisning av skatteintäkter efter typ av skatt och mottagande delsektor (tabell 9 i leveransprogrammet) däremot är mer detaljerad än ECB:s krav. |
| --- | --- |

2.4

ECB skulle föredra att tidsfristen för leverans av uppgifter om offentliga sektorn fördelad på funktion (tabell 11 i leveransprogrammet) sänktes från tolv till nio månader efter referensårets utgång. Detta skulle också stå i överensstämmelse med tidsfristen för att leverera en detaljerad uppdelning av den offentliga sektorns utgifter (tabell 2 i leveransprogrammet). Därutöver skulle ECB gärna se en tvingande bestämmelse om ytterligare uppdelning efter COFOG-grupper av den offentliga sektorns utgifter för COFOG-avdelningarna näringslivsfrågor, hälso- och sjukvård, utbildning och socialt skydd. Den uppdelning som krävs för detaljredovisning av skatteintäkter efter typ av skatt och mottagande delsektor (tabell 9 i leveransprogrammet) däremot är mer detaljerad än ECB:s krav.

| 2.5 | ECB skulle också förorda att man mäter arbetskraftsinsatsen i användningstabellen (tabell 16 i leveransprogrammet) även i form av arbetade timmar samt gör en underuppdelning som möjliggör analyser av den betydelse som utvecklingen av arbetskraftens kvalitet har för produktivitetsförändringar. På samma sätt skulle ECB gärna se att användningstabeller även anges i baspriser, så att symmetriska input-outputtabeller kan tas fram för varje år. Om dessa årliga tabeller även delades upp efter importkomponenter och inhemska komponenter, skulle de symmetriska input-outputtabellerna för inhemsk produktion och import till baspriser (tabellerna 18 och 19 i leveransprogrammet) inte utgöra något prioriterat krav för ECB. Vad gäller tabell 16 i leveransprogrammet skulle man kunna tänka sig att ha olika rapporteringskrav för större och mindre medlemsstater. ECB anser att tabellerna avseende symmetrisk input-output till baspriser (tabell 17 i leveransprogrammet) och de symmetriska input-outputtabellerna för inhemsk produktion och import till baspriser (tabellerna 18 och 19 i leveransprogrammet) på femårsbasis är mindre relevanta p.g.a. eftersläpningen och den låga frekvensen för uppgifterna. |
| --- | --- |

2.5

ECB skulle också förorda att man mäter arbetskraftsinsatsen i användningstabellen (tabell 16 i leveransprogrammet) även i form av arbetade timmar samt gör en underuppdelning som möjliggör analyser av den betydelse som utvecklingen av arbetskraftens kvalitet har för produktivitetsförändringar. På samma sätt skulle ECB gärna se att användningstabeller även anges i baspriser, så att symmetriska input-outputtabeller kan tas fram för varje år. Om dessa årliga tabeller även delades upp efter importkomponenter och inhemska komponenter, skulle de symmetriska input-outputtabellerna för inhemsk produktion och import till baspriser (tabellerna 18 och 19 i leveransprogrammet) inte utgöra något prioriterat krav för ECB. Vad gäller tabell 16 i leveransprogrammet skulle man kunna tänka sig att ha olika rapporteringskrav för större och mindre medlemsstater. ECB anser att tabellerna avseende symmetrisk input-output till baspriser (tabell 17 i leveransprogrammet) och de symmetriska input-outputtabellerna för inhemsk produktion och import till baspriser (tabellerna 18 och 19 i leveransprogrammet) på femårsbasis är mindre relevanta p.g.a. eftersläpningen och den låga frekvensen för uppgifterna.

| 2.6 | ECB välkomnar överföringen av balansräkningar över icke-finansiella tillgångar (tabell 26 i leveransprogrammet) och anser att fler variabler i denna tabell borde göras obligatoriska. I synnerhet borde den obligatoriska informationen om värdet på bostäder åtföljas av korresponderande information om värdet på mark, eftersom dessa uppgifter utgör grunden för att bedöma hushållens tillgångar i form av bostäder och fastigheter som är av stor betydelse för ECB. |
| --- | --- |

2.6

ECB välkomnar överföringen av balansräkningar över icke-finansiella tillgångar (tabell 26 i leveransprogrammet) och anser att fler variabler i denna tabell borde göras obligatoriska. I synnerhet borde den obligatoriska informationen om värdet på bostäder åtföljas av korresponderande information om värdet på mark, eftersom dessa uppgifter utgör grunden för att bedöma hushållens tillgångar i form av bostäder och fastigheter som är av stor betydelse för ECB.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 24 februari 2006.

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (EGT L 310, 30.11.1996, s. 1).

1

---

| 7.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/63

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 27 februari 2006

om ett förslag till rådets förordning om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2494/95 avseende de tidsperioder under vilka prisuppgifter skall samlas in för det harmoniserade konsumentprisindexet

(CON/2006/13)

(2006/C 55/30)

Den 24 februari 2006 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till rådets förordning om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2494/95 av den 23 oktober 1995 om harmoniserade konsumentprisindex (HIKP-förordningen) (1) avseende de tidsperioder under vilka prisuppgifter skall samlas in för det harmoniserade konsumentprisindexet (nedan kallat förslaget till förordning).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artikel 105.4 första strecksatsen i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och artikel 5.3 i HIKP-förordningen. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

| 1. | Syftet med förslaget till förordning är att fastställa miniminormer för de perioder under vilka prisuppgifterna skall samlas in varje månad för att förbättra jämförbarheten av de harmoniserade konsumentprisindexen (HIKP) mellan medlemsstaterna och tillförlitligheten av HIKP för euroområdet. Eftersom de tidsperioder under vilka prisuppgifterna samlas in varierar mellan medlemsstaterna, kan vissa poster som ingår i HIKP vara utsatta för kortfristiga prisvariationer under en månad som leder till att den uppskattade prisförändringen varierar åtskilligt. ECB välkomnar att förslaget till förordning fastställer att prisuppgifterna skall samlas in under en period bestående av minst en arbetsvecka i mitten, eller kring mitten, av månaden och under en längre period än en arbetsvecka när det gäller produkter vars priser normalt varierar kraftigt och ojämnt inom en och samma månad. Denna minimistandard utgör en kompromiss mellan å ena sidan behovet av att harmonisera insamlingen av prisuppgifterna mellan medlemsstaterna, och kostnaderna för att ändra nu gällande regler för insamlingen av prisuppgifter å andra sidan. |
| --- | --- |

1.

Syftet med förslaget till förordning är att fastställa miniminormer för de perioder under vilka prisuppgifterna skall samlas in varje månad för att förbättra jämförbarheten av de harmoniserade konsumentprisindexen (HIKP) mellan medlemsstaterna och tillförlitligheten av HIKP för euroområdet. Eftersom de tidsperioder under vilka prisuppgifterna samlas in varierar mellan medlemsstaterna, kan vissa poster som ingår i HIKP vara utsatta för kortfristiga prisvariationer under en månad som leder till att den uppskattade prisförändringen varierar åtskilligt. ECB välkomnar att förslaget till förordning fastställer att prisuppgifterna skall samlas in under en period bestående av minst en arbetsvecka i mitten, eller kring mitten, av månaden och under en längre period än en arbetsvecka när det gäller produkter vars priser normalt varierar kraftigt och ojämnt inom en och samma månad. Denna minimistandard utgör en kompromiss mellan å ena sidan behovet av att harmonisera insamlingen av prisuppgifterna mellan medlemsstaterna, och kostnaderna för att ändra nu gällande regler för insamlingen av prisuppgifter å andra sidan.

| 2. | Kravet att produkter vars priser normalt är volatila skall samlas in ”under en längre period än en arbetsvecka” ger medlemsstaterna ett visst spelrum vid genomförandet av den föreslagna bestämmelsen. Det är därför berättigat att noga kontrollera hur effektivt förslaget till förordning i detta avseende genomförs. |
| --- | --- |

2.

Kravet att produkter vars priser normalt är volatila skall samlas in ”under en längre period än en arbetsvecka” ger medlemsstaterna ett visst spelrum vid genomförandet av den föreslagna bestämmelsen. Det är därför berättigat att noga kontrollera hur effektivt förslaget till förordning i detta avseende genomförs.

| 3. | ECB förstår att förslaget till förordning inte skall hindra publiceringen av preliminära harmoniserade konsumentprisindex eller snabbestimat och ej heller påverka den gällande tidtabellen för publicering av euroområdets HIKP. |
| --- | --- |

3.

ECB förstår att förslaget till förordning inte skall hindra publiceringen av preliminära harmoniserade konsumentprisindex eller snabbestimat och ej heller påverka den gällande tidtabellen för publicering av euroområdets HIKP.

| 4. | ECB stöder det föreslagna genomförandet av bestämmelserna med verkan fr.o.m. januari 2007, eftersom inga systematiska effekter förväntas uppstå vad gäller de uppmätta års- eller månadsvisa prisförändringarna. Mot bakgrund av detta förväntas revideringar av historiska uppgifter inte bli nödvändiga. |
| --- | --- |

4.

ECB stöder det föreslagna genomförandet av bestämmelserna med verkan fr.o.m. januari 2007, eftersom inga systematiska effekter förväntas uppstå vad gäller de uppmätta års- eller månadsvisa prisförändringarna. Mot bakgrund av detta förväntas revideringar av historiska uppgifter inte bli nödvändiga.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 27 februari 2006.

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 257, 27.10.1995, s. 1.

1

---