# Uradni list C 169E/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2012.169.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 169E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5515. junij 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2012.169.slv

Uradni list

Evropske unije

C 169E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5515. junij 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 14.–16. december 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 93 E, 25.3.2011.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 14. december 2010 |
| 2012/C 169E/01 | Regulacija trgovanja s finančnimi instrumenti – dark pools itd.Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o regulaciji trgovanja s finančnimi instrumenti – dark pools itd. (2010/2075(INI)) | 1 |
| 2012/C 169E/02 | Krepitev jedrske, radiološke, kemične in biološke varnosti v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji – akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti (2010/2114(INI)) | 8 |
| 2012/C 169E/03 | Dobro upravljanje v regionalni politiki EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o dobrem upravljanju v regionalni politiki EU: postopki, s katerimi Komisija zagotavlja pomoč in nadzor (2009/2231(INI)) | 23 |
| 2012/C 169E/04 | Ozemeljska, socialna in gospodarska kohezijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o doseganju dejanske ozemeljske, socialne in gospodarske kohezije v EU – nujen pogoj za globalno konkurenčnost? (2009/2233(INI)) | 29 |
| | Sreda, 15. december 2010 |
| 2012/C 169E/05 | Predstavitev delovnega programa Komisije za leto 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o sporočilu Komisije o delovnem programu Komisije za leto 2011 | 37 |
| 2012/C 169E/06 | Prihodnost strateškega partnerstva med Afriko in EU po tretjem vrhunskem srečanju EU-AfrikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o prihodnosti strateškega partnerstva med EU in Afriko po tretjem vrhunskem srečanju EU-Afrika | 45 |
| 2012/C 169E/07 | Temeljne pravice v Evropski uniji (2009) - Učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009–2010) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (2009/2161(INI)) | 49 |
| 2012/C 169E/08 | Vpliv oglaševanja na vedenje potrošnikovResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (2010/2052(INI)) | 58 |
| 2012/C 169E/09 | Akcijski načrt o energetski učinkovitostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o pregledu akcijskega načrta o energetski učinkovitosti (2010/2107(INI)) | 66 |
| | Četrtek, 16. december 2010 |
| 2012/C 169E/10 | Človekove pravice v svetu v letu 2009 in politika Evropske unije na tem področjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (2010/2202(INI)) | 81 |
| 2012/C 169E/11 | Nova strategija za AfganistanResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan (2009/2217(INI)) | 108 |
| 2012/C 169E/12 | Vzpostavitev stalnega kriznega mehanizma za ohranjanje finančne stabilnosti v evroobmočjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o oblikovanju stalnega kriznega mehanizma za obvarovanje finančne stabilnosti evroobmočja | 122 |
| 2012/C 169E/13 | Razmere v Slonokoščeni obaliResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o razmerah v Slonokoščeni obali | 126 |
| 2012/C 169E/14 | Dobro počutje kokoši nesnicResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o sektorju kokoši nesnic v EU: prepoved baterijske reje od leta 2012 | 129 |
| 2012/C 169E/15 | Malezija: kaznovanje s šibanjemResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o Maleziji: kaznovanje s šibanjem | 132 |
| 2012/C 169E/16 | Uganda: zakon Bahati in diskriminacija LGBT populacijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o Ugandi: predlog tako imenovanega Bahatijevega zakona in diskriminacija proti lezbijkam, gejem, biseksualcem in in transseksualcem | 134 |
| 2012/C 169E/17 | Eritrejski begunci, ki jih kot talce zadržujejo na SinajuResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o eritrejskih beguncih, ki jih kot talce zadržujejo na Sinaju | 136 |
| 2012/C 169E/18 | Podpora okrepitvi prepovedi Evropske unije glede odstranjevanja plavuti morskim psomIzjava Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o podpori okrepitvi prepovedi Evropske unije glede odstranjevanja plavuti morskim psom | 137 |
| 2012/C 169E/19 | Večja podpora Evropske unije za šport na ljubiteljski ravniIzjava Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o večji podpori Evropske unije za šport na ljubiteljski ravni | 138 |
| 2012/C 169E/20 | Strategija EU glede brezdomstvaIzjava Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o strategiji EU glede brezdomstva | 139 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 14. december 2010 |
| 2012/C 169E/21 | Vzpostavitev zmogljivosti za hitro odzivanje EUPriporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 14. decembra 2010 o vzpostavitvi zmogljivosti za hitro odzivanje EU (2010/2096(INI)) | 140 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 14.–16. december 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 93 E, 25.3.2011.SPREJETA BESEDILA

Torek, 14. december 2010

2012/C 169E/01

Regulacija trgovanja s finančnimi instrumenti – dark pools itd.Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o regulaciji trgovanja s finančnimi instrumenti – dark pools itd. (2010/2075(INI))

1

2012/C 169E/02

Krepitev jedrske, radiološke, kemične in biološke varnosti v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji – akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti (2010/2114(INI))

8

2012/C 169E/03

Dobro upravljanje v regionalni politiki EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o dobrem upravljanju v regionalni politiki EU: postopki, s katerimi Komisija zagotavlja pomoč in nadzor (2009/2231(INI))

23

2012/C 169E/04

Ozemeljska, socialna in gospodarska kohezijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o doseganju dejanske ozemeljske, socialne in gospodarske kohezije v EU – nujen pogoj za globalno konkurenčnost? (2009/2233(INI))

29

Sreda, 15. december 2010

2012/C 169E/05

Predstavitev delovnega programa Komisije za leto 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o sporočilu Komisije o delovnem programu Komisije za leto 2011

37

2012/C 169E/06

Prihodnost strateškega partnerstva med Afriko in EU po tretjem vrhunskem srečanju EU-AfrikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o prihodnosti strateškega partnerstva med EU in Afriko po tretjem vrhunskem srečanju EU-Afrika

45

2012/C 169E/07

Temeljne pravice v Evropski uniji (2009) - Učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009–2010) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (2009/2161(INI))

49

2012/C 169E/08

Vpliv oglaševanja na vedenje potrošnikovResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (2010/2052(INI))

58

2012/C 169E/09

Akcijski načrt o energetski učinkovitostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o pregledu akcijskega načrta o energetski učinkovitosti (2010/2107(INI))

66

Četrtek, 16. december 2010

2012/C 169E/10

Človekove pravice v svetu v letu 2009 in politika Evropske unije na tem področjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (2010/2202(INI))

81

2012/C 169E/11

Nova strategija za AfganistanResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan (2009/2217(INI))

108

2012/C 169E/12

Vzpostavitev stalnega kriznega mehanizma za ohranjanje finančne stabilnosti v evroobmočjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o oblikovanju stalnega kriznega mehanizma za obvarovanje finančne stabilnosti evroobmočja

122

2012/C 169E/13

Razmere v Slonokoščeni obaliResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o razmerah v Slonokoščeni obali

126

2012/C 169E/14

Dobro počutje kokoši nesnicResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o sektorju kokoši nesnic v EU: prepoved baterijske reje od leta 2012

129

2012/C 169E/15

Malezija: kaznovanje s šibanjemResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o Maleziji: kaznovanje s šibanjem

132

2012/C 169E/16

Uganda: zakon Bahati in diskriminacija LGBT populacijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o Ugandi: predlog tako imenovanega Bahatijevega zakona in diskriminacija proti lezbijkam, gejem, biseksualcem in in transseksualcem

134

2012/C 169E/17

Eritrejski begunci, ki jih kot talce zadržujejo na SinajuResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o eritrejskih beguncih, ki jih kot talce zadržujejo na Sinaju

136

2012/C 169E/18

Podpora okrepitvi prepovedi Evropske unije glede odstranjevanja plavuti morskim psomIzjava Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o podpori okrepitvi prepovedi Evropske unije glede odstranjevanja plavuti morskim psom

137

2012/C 169E/19

Večja podpora Evropske unije za šport na ljubiteljski ravniIzjava Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o večji podpori Evropske unije za šport na ljubiteljski ravni

138

2012/C 169E/20

Strategija EU glede brezdomstvaIzjava Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o strategiji EU glede brezdomstva

139

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Torek, 14. december 2010

2012/C 169E/21

Vzpostavitev zmogljivosti za hitro odzivanje EUPriporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 14. decembra 2010 o vzpostavitvi zmogljivosti za hitro odzivanje EU (2010/2096(INI))

140

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 14. december 2010 |
| 2012/C 169E/22 | Uporaba sredstev Solidarnostnega sklada EU: Portugalska/poplave - Francija/nevihta XynthiaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0578 – C7-0323/2010 – 2010/2237(BUD)) | 145 |
| PRILOGA | 146 |
| 2012/C 169E/23 | Predlog spremembe proračuna št. 9/2010: Solidarnostni sklad EU (poplave na Portugalskem, neurje Xynthia v Franciji) - Oživitev gospodarstva: evropsko omrežje za vetrne elektrarne na morjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o stališču Sveta do predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 9/2010 za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (17633/2010 – C7-0409/2010 – 2010/2238(BUD)) | 147 |
| 2012/C 169E/24 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: SI/Mura, SlovenijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/014 SI/ Mura, Slovenija) (KOM(2010)0582 – C7-0334/2010 – 2010/2243(BUD)) | 148 |
| PRILOGA | 150 |
| 2012/C 169E/25 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Heidelberger Druckmaschinen AG/NemčijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/018 DE/Heidelberger Druckmaschinen, Nemčija)(KOM(2010)0568 – C7-0332/2010 – 2010/2241(BUD)) | 151 |
| PRILOGA | 153 |
| 2012/C 169E/26 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Wielkopolskie Automotive, PoljskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/004 PL/Wielkopolskie Automotive, Poljska)(KOM(2010)0616 – C7-0347/2010 – 2010/2253(BUD)) | 154 |
| PRILOGA | 156 |
| 2012/C 169E/27 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Aragón, trgovina na drobno, ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu aklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/016 ES/Aragón, trgovina na drobno, Španija) (KOM(2010)0615 – C7-0346/2010 – 2010/2252(BUD)) | 157 |
| PRILOGA | 159 |
| 2012/C 169E/28 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Comunidad Valenciana, tekstilna industrija, ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta.o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana, tekstilna industrija, Španija) (KOM(2010)0613 – C7-0345/2010 – 2010/2251(BUD)) | 160 |
| PRILOGA | 162 |
| 2012/C 169E/29 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Comunidad Valenciana – naravni kamen/ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana, naravni kamen, Španija)(KOM(2010)0617 – C7-0344/2010 – 2010/2250(BUD)) | 163 |
| PRILOGA | 165 |
| 2012/C 169E/30 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Lear/ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/023 ES/Lear, Španija)(KOM(2010)0625 – C7-0360/2010 – 2010/2265(BUD)) | 166 |
| PRILOGA | 168 |
| 2012/C 169E/31 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: H. Cegielski-Poznań /PoljskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EFG/2010/006 PL/ H. Cegielski-Poznań, Poljska) (KOM(2010)0631 – C7-0361/2010 – 2010/2266(BUD)) | 169 |
| PRILOGA | 171 |
| 2012/C 169E/32 | Razširitev področja uporabe Direktive 2003/109/ES na upravičence do mednarodne zaščite ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/109/ES, da se razširi njeno področje uporabe na upravičence do mednarodne zaščite (KOM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(COD)) | 172 |
| P7_TC1-COD(2007)0112Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2003/109/ES, da se razširi njeno področje uporabe na upravičence do mednarodne zaščite | 173 |
| 2012/C 169E/33 | Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (11324/2010 – C7-0391/2010 – 2010/0106(NLE)) | 173 |
| 2012/C 169E/34 | Vzpostavitev mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 377/2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje (KOM(2009)0322 – C7-0055/2009 – 2009/0098(COD)) | 174 |
| P7_TC1-COD(2009)0098Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 377/2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje | 175 |
| 2012/C 169E/35 | Evropska odredba o zaščiti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o osnutku direktive Evropskega parlamenta in Sveta o evropski odredbi o zaščiti (00002/2010 – C7-0006/2010 – 2010/0802(COD)) | 175 |
| P7_TC1-COD(2010)0802Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o evropski odredbi o zaščiti | 176 |
| PRILOGA I | 190 |
| PRILOGA II | 194 |
| 2012/C 169E/36 | Trgovina z ljudmi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti žrtev, ki razveljavlja Okvirni sklep 2002/629/PNZ (KOM(2010)0095 – C7-0087/2010 – 2010/0065(COD)) | 196 |
| P7_TC1-COD(2010)0065Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ | 197 |
| 2012/C 169E/37 | Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (15507/2010 – C7-0392/2010 – 2010/0108(NLE)) | 197 |
| | Sreda, 15. december 2010 |
| 2012/C 169E/38 | Uporaba instrumenta prilagodljivosti za program vseživljenjskega učenja, program za konkurenčnost in inovacije ter za PalestinoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti (KOM(2010)0760 – C7-0398/2010 – 2010/2293(BUD)) | 198 |
| PRILOGA | 199 |
| 2012/C 169E/39 | Stališče Parlamenta o novem predlogu proračuna za leto 2011, kot ga je spremenil SvetResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, vsi oddelki, kot ga je spremenil Svet (17635/2010 – C7-0411/2010 – 2010/2290(BUD)) | 200 |
| PRILOGA | 201 |
| 2012/C 169E/40 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Noord Holland ICT/NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/012 NL/Severna Holandija, IKT, Nizozemska) (KOM(2010)0685 – C7-0389/2010 – 2010/2279(BUD)) | 202 |
| PRILOGA | 204 |
| 2012/C 169E/41 | Pravo, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (KOM(2010)0105 – C7-0315/2010 – 2010/0067(CNS)) | 205 |
| 2012/C 169E/42 | Bonitetne agencije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (KOM(2010)0289 – C7-0143/2010 – 2010/0160(COD)) | 218 |
| P7_TC1-COD(2010)0160Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah | 219 |
| 2012/C 169E/43 | Razveljavitev direktiv o meroslovju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi direktiv Sveta 71/317/EGS, 71/347/EGS, 71/349/EGS, 74/148/EGS, 75/33/EGS, 76/765/EGS, 76/766/EGS in 86/217/EGS o meroslovju (KOM(2008)0801 – C6-0467/2008 – 2008/0227(COD)) | 219 |
| P7_TC1-COD(2008)0227Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi direktiv Sveta 71/317/EGS, 71/347/EGS, 71/349/EGS, 74/148/EGS, 75/33/EGS, 76/765/EGS, 76/766/EGS in 86/217/EGS o meroslovju | 220 |
| PRILOGA | 220 |
| 2012/C 169E/44 | Državljanska pobuda ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi (KOM(2010)0119 – C7-0089/2010 – 2010/0074(COD)) | 220 |
| P7_TC1-COD(2010)0074Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi | 221 |
| PRILOGA | 221 |
| | Četrtek, 16. december 2010 |
| 2012/C 169E/45 | Znak evropske dediščine ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepa Evropske unije za znak evropske dediščine (KOM(2010)0076 – C7-0071/2010 – 2010/0044(COD)) | 223 |
| P7_TC1-COD(2010)0044Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. decembra 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepa Evropske unije za znak evropske dediščine | 223 |
| PRILOGA | 233 |
| 2012/C 169E/46 | Sodelovanje Švice v programu Mladi v akciji in akcijskem programu na področju vseživljenjskega učenja ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o pogojih za sodelovanje Švicarske konfederacije v programu Mladi v akciji in akcijskem programu na področju vseživljenjskega učenja (2007–2013) (12818/2010 – C7-0277/2010 – 2010/0231(NLE)) | 234 |
| 2012/C 169E/47 | Nadzor držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (KOM(2010)0083 – C7-0073/2010 – 2010/0051(COD)) | 234 |
| P7_TC1-COD(2010)0051Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. decembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije | 235 |
| PRILOGA | 235 |
| Dodatek | 237 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 14. december 2010

2012/C 169E/22

Uporaba sredstev Solidarnostnega sklada EU: Portugalska/poplave - Francija/nevihta XynthiaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0578 – C7-0323/2010 – 2010/2237(BUD))

145

PRILOGA

146

2012/C 169E/23

Predlog spremembe proračuna št. 9/2010: Solidarnostni sklad EU (poplave na Portugalskem, neurje Xynthia v Franciji) - Oživitev gospodarstva: evropsko omrežje za vetrne elektrarne na morjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o stališču Sveta do predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 9/2010 za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (17633/2010 – C7-0409/2010 – 2010/2238(BUD))

147

2012/C 169E/24

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: SI/Mura, SlovenijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/014 SI/ Mura, Slovenija) (KOM(2010)0582 – C7-0334/2010 – 2010/2243(BUD))

148

PRILOGA

150

2012/C 169E/25

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Heidelberger Druckmaschinen AG/NemčijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/018 DE/Heidelberger Druckmaschinen, Nemčija)(KOM(2010)0568 – C7-0332/2010 – 2010/2241(BUD))

151

PRILOGA

153

2012/C 169E/26

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Wielkopolskie Automotive, PoljskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/004 PL/Wielkopolskie Automotive, Poljska)(KOM(2010)0616 – C7-0347/2010 – 2010/2253(BUD))

154

PRILOGA

156

2012/C 169E/27

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Aragón, trgovina na drobno, ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu aklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/016 ES/Aragón, trgovina na drobno, Španija) (KOM(2010)0615 – C7-0346/2010 – 2010/2252(BUD))

157

PRILOGA

159

2012/C 169E/28

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Comunidad Valenciana, tekstilna industrija, ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta.o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana, tekstilna industrija, Španija) (KOM(2010)0613 – C7-0345/2010 – 2010/2251(BUD))

160

PRILOGA

162

2012/C 169E/29

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Comunidad Valenciana – naravni kamen/ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana, naravni kamen, Španija)(KOM(2010)0617 – C7-0344/2010 – 2010/2250(BUD))

163

PRILOGA

165

2012/C 169E/30

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Lear/ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/023 ES/Lear, Španija)(KOM(2010)0625 – C7-0360/2010 – 2010/2265(BUD))

166

PRILOGA

168

2012/C 169E/31

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: H. Cegielski-Poznań /PoljskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EFG/2010/006 PL/ H. Cegielski-Poznań, Poljska) (KOM(2010)0631 – C7-0361/2010 – 2010/2266(BUD))

169

PRILOGA

171

2012/C 169E/32

Razširitev področja uporabe Direktive 2003/109/ES na upravičence do mednarodne zaščite ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/109/ES, da se razširi njeno področje uporabe na upravičence do mednarodne zaščite (KOM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(COD))

172

P7_TC1-COD(2007)0112Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2003/109/ES, da se razširi njeno področje uporabe na upravičence do mednarodne zaščite

173

2012/C 169E/33

Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (11324/2010 – C7-0391/2010 – 2010/0106(NLE))

173

2012/C 169E/34

Vzpostavitev mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 377/2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje (KOM(2009)0322 – C7-0055/2009 – 2009/0098(COD))

174

P7_TC1-COD(2009)0098Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 377/2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje

175

2012/C 169E/35

Evropska odredba o zaščiti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o osnutku direktive Evropskega parlamenta in Sveta o evropski odredbi o zaščiti (00002/2010 – C7-0006/2010 – 2010/0802(COD))

175

P7_TC1-COD(2010)0802Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o evropski odredbi o zaščiti

176

PRILOGA I

190

PRILOGA II

194

2012/C 169E/36

Trgovina z ljudmi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti žrtev, ki razveljavlja Okvirni sklep 2002/629/PNZ (KOM(2010)0095 – C7-0087/2010 – 2010/0065(COD))

196

P7_TC1-COD(2010)0065Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ

197

2012/C 169E/37

Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (15507/2010 – C7-0392/2010 – 2010/0108(NLE))

197

Sreda, 15. december 2010

2012/C 169E/38

Uporaba instrumenta prilagodljivosti za program vseživljenjskega učenja, program za konkurenčnost in inovacije ter za PalestinoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti (KOM(2010)0760 – C7-0398/2010 – 2010/2293(BUD))

198

PRILOGA

199

2012/C 169E/39

Stališče Parlamenta o novem predlogu proračuna za leto 2011, kot ga je spremenil SvetResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, vsi oddelki, kot ga je spremenil Svet (17635/2010 – C7-0411/2010 – 2010/2290(BUD))

200

PRILOGA

201

2012/C 169E/40

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Noord Holland ICT/NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/012 NL/Severna Holandija, IKT, Nizozemska) (KOM(2010)0685 – C7-0389/2010 – 2010/2279(BUD))

202

PRILOGA

204

2012/C 169E/41

Pravo, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (KOM(2010)0105 – C7-0315/2010 – 2010/0067(CNS))

205

2012/C 169E/42

Bonitetne agencije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (KOM(2010)0289 – C7-0143/2010 – 2010/0160(COD))

218

P7_TC1-COD(2010)0160Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah

219

2012/C 169E/43

Razveljavitev direktiv o meroslovju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi direktiv Sveta 71/317/EGS, 71/347/EGS, 71/349/EGS, 74/148/EGS, 75/33/EGS, 76/765/EGS, 76/766/EGS in 86/217/EGS o meroslovju (KOM(2008)0801 – C6-0467/2008 – 2008/0227(COD))

219

P7_TC1-COD(2008)0227Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi direktiv Sveta 71/317/EGS, 71/347/EGS, 71/349/EGS, 74/148/EGS, 75/33/EGS, 76/765/EGS, 76/766/EGS in 86/217/EGS o meroslovju

220

PRILOGA

220

2012/C 169E/44

Državljanska pobuda ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi (KOM(2010)0119 – C7-0089/2010 – 2010/0074(COD))

220

P7_TC1-COD(2010)0074Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi

221

PRILOGA

221

Četrtek, 16. december 2010

2012/C 169E/45

Znak evropske dediščine ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepa Evropske unije za znak evropske dediščine (KOM(2010)0076 – C7-0071/2010 – 2010/0044(COD))

223

P7_TC1-COD(2010)0044Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. decembra 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepa Evropske unije za znak evropske dediščine

223

PRILOGA

233

2012/C 169E/46

Sodelovanje Švice v programu Mladi v akciji in akcijskem programu na področju vseživljenjskega učenja ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o pogojih za sodelovanje Švicarske konfederacije v programu Mladi v akciji in akcijskem programu na področju vseživljenjskega učenja (2007–2013) (12818/2010 – C7-0277/2010 – 2010/0231(NLE))

234

2012/C 169E/47

Nadzor držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (KOM(2010)0083 – C7-0073/2010 – 2010/0051(COD))

234

P7_TC1-COD(2010)0051Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. decembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

235

PRILOGA

235

Dodatek

Dodatek

237

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2010–2011 Seje: 14.–16. december 2010 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 93 E, 25.3.2011. SPREJETA BESEDILA

Torek, 14. december 2010

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/1

---

Torek, 14. december 2010Regulacija trgovanja s finančnimi instrumenti – „dark pools“ itd.

P7_TA(2010)0466

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o regulaciji trgovanja s finančnimi instrumenti – „dark pools“ itd. (2010/2075(INI))

2012/C 169 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov (MiFID) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov (MiFID) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/6/ES o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/6/ES o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (2),

| — | ob upoštevanju izjav skupine G 20 z dne 2. aprila 2009 v Londonu, 25. septembra 2009 v Pittsburghu in 26. in 27. junija 2010 v Torontu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav skupine G 20 z dne 2. aprila 2009 v Londonu, 25. septembra 2009 v Pittsburghu in 26. in 27. junija 2010 v Torontu,

| — | ob upoštevanju tehničnih nasvetov Odbora evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev za Evropsko komisijo v okviru pregleda direktive o trgih finančnih instrumentov – trgi lastniških vrednostnih papirjev (vir: CESR/10-394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnih nasvetov Odbora evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev za Evropsko komisijo v okviru pregleda direktive o trgih finančnih instrumentov – trgi lastniških vrednostnih papirjev (vir: CESR/10-394),

| — | ob upoštevanju tehničnih nasvetov Odbora evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev za Evropsko komisijo v okviru pregleda direktive o trgih finančnih instrumentov – obveznosti poročanja o transakcijah (vir: CESR/10-292), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnih nasvetov Odbora evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev za Evropsko komisijo v okviru pregleda direktive o trgih finančnih instrumentov – obveznosti poročanja o transakcijah (vir: CESR/10-292),

| — | ob upoštevanju tehničnih nasvetov Odbora evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev za Evropsko komisijo v okviru pregleda direktive o trgih finančnih instrumentov – varstvo vlagateljev in posrednikov (vir: CESR/10-417), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnih nasvetov Odbora evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev za Evropsko komisijo v okviru pregleda direktive o trgih finančnih instrumentov – varstvo vlagateljev in posrednikov (vir: CESR/10-417),

| — | ob upoštevanju poziva k predložitvi prispevkov, namenjenega Odboru evropskih regulativnih organov, v zvezi z mikrostrukturnimi vprašanji, povezanimi z evropskimi trgi lastniških vrednostnih papirjev (vir: CESR/10-142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva k predložitvi prispevkov, namenjenega Odboru evropskih regulativnih organov, v zvezi z mikrostrukturnimi vprašanji, povezanimi z evropskimi trgi lastniških vrednostnih papirjev (vir: CESR/10-142),

| — | o upoštevanju poročila iz februarja 2010 za francoskega ministra za gospodarstvo, industrijo in zaposlovanje, o reviziji direktive o trgih finančnih instrumentov, |
| --- | --- |

—

o upoštevanju poročila iz februarja 2010 za francoskega ministra za gospodarstvo, industrijo in zaposlovanje, o reviziji direktive o trgih finančnih instrumentov,

| — | ob upoštevanju posvetovalnega poročila Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) iz februarja 2009 o politikah o neposrednem elektronskem dostopu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovalnega poročila Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) iz februarja 2009 o politikah o neposrednem elektronskem dostopu,

| — | ob upoštevanju priporočil Odbora za sisteme plačil in poravnav (CPSS) in IOSCO iz novembra 2004, namenjenega osrednjim pogodbenim strankam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Odbora za sisteme plačil in poravnav (CPSS) in IOSCO iz novembra 2004, namenjenega osrednjim pogodbenim strankam,

| — | ob upoštevanju dokumenta Securities and Exchange Commission (Komisije ZDA za vrednostne papirje in borzo) „Equity Market Structure“ (št. 34-61358; datoteka št. S7-02-10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Securities and Exchange Commission (Komisije ZDA za vrednostne papirje in borzo) „Equity Market Structure“ (št. 34-61358; datoteka št. S7-02-10),

| — | ob upoštevanju tehničnih nasvetov Odbora evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev za Evropsko komisijo v okviru pregleda direktive o trgih finančnih instrumentov ter odgovorov na zahtevo Evropske komisije po dodatnih informacijah (vir: CESR/10-802, vir: CESR/10-799, vir: CESR/10-808, vir: CESR/10-859, vir: CESR/10-860), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnih nasvetov Odbora evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev za Evropsko komisijo v okviru pregleda direktive o trgih finančnih instrumentov ter odgovorov na zahtevo Evropske komisije po dodatnih informacijah (vir: CESR/10-802, vir: CESR/10-799, vir: CESR/10-808, vir: CESR/10-859, vir: CESR/10-860),

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0326/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0326/2010),

| A. | ker je skupina G 20 odločila, da nobena finančna institucija, noben finančni produkt in nobeno ozemlje ne smeta ostati zunaj dosega pametne pravne ureditve in učinkovitega nadzora, ter se je strinjala, da bi bilo treba z vsemi standardiziranimi izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje izven organiziranega trga vrednostnih papirjev, trgovati na borzah ali platformah za elektronsko trgovanje, kadar je to primerno, |
| --- | --- |

A.

ker je skupina G 20 odločila, da nobena finančna institucija, noben finančni produkt in nobeno ozemlje ne smeta ostati zunaj dosega pametne pravne ureditve in učinkovitega nadzora, ter se je strinjala, da bi bilo treba z vsemi standardiziranimi izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje izven organiziranega trga vrednostnih papirjev, trgovati na borzah ali platformah za elektronsko trgovanje, kadar je to primerno,

| B. | ker se je zaradi pomanjkanja preglednosti ter spremljajoče nepreglednosti struktur tveganja v finančnem sistemu finančna kriza še poglobila, kar je omogočilo širjenje splošnega nezaupanja in drastično zmanjšanje likvidnostnih tokov, |
| --- | --- |

B.

ker se je zaradi pomanjkanja preglednosti ter spremljajoče nepreglednosti struktur tveganja v finančnem sistemu finančna kriza še poglobila, kar je omogočilo širjenje splošnega nezaupanja in drastično zmanjšanje likvidnostnih tokov,

| C. | ker so bili varstvo potrošnikov, preglednost, še posebno v zvezi z oblikovanjem cen, učinkoviti in likvidni trgi ter konkurenčnost pod enakimi pogoji bistveni cilji, ko je začela veljati direktiva o trgih finančnih instrumentov, vendar še niso bili uresničeni in morajo zaradi tega ostati prednostni; ker je treba zaradi finančne krize pri pregledu direktive o trgih finančnih instrumentov dati prednost tudi omejevanju sistemskega tveganja, |
| --- | --- |

C.

ker so bili varstvo potrošnikov, preglednost, še posebno v zvezi z oblikovanjem cen, učinkoviti in likvidni trgi ter konkurenčnost pod enakimi pogoji bistveni cilji, ko je začela veljati direktiva o trgih finančnih instrumentov, vendar še niso bili uresničeni in morajo zaradi tega ostati prednostni; ker je treba zaradi finančne krize pri pregledu direktive o trgih finančnih instrumentov dati prednost tudi omejevanju sistemskega tveganja,

| D. | ker bi morali pri spreminjanju direktive o trgih finančnih instrumentov vedno upoštevati njen pomen pri uravnavanju kapitalskih tokov v realno gospodarstvo ter s tem možni vpliv na delovna mesta, naložbe in pokojnine, |
| --- | --- |

D.

ker bi morali pri spreminjanju direktive o trgih finančnih instrumentov vedno upoštevati njen pomen pri uravnavanju kapitalskih tokov v realno gospodarstvo ter s tem možni vpliv na delovna mesta, naložbe in pokojnine,

| E. | ker se 40 % trgovanja še vedno izvaja izven organiziranega trga vrednostnih papirjev (zunajborzno); ker bi bilo treba udeležence na trgu spodbujati, da bi več trgovali na organiziranih mestih trgovanja, |
| --- | --- |

E.

ker se 40 % trgovanja še vedno izvaja izven organiziranega trga vrednostnih papirjev (zunajborzno); ker bi bilo treba udeležence na trgu spodbujati, da bi več trgovali na organiziranih mestih trgovanja,

| F. | ker naj bi z vključitvijo oprostitve obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem v direktivo o trgih finančnih instrumentov ter ustanovitvijo večstranskih sistemov trgovanja in mest prikritega trgovanja (angl. dark pools) olajšali prehod na bolj organizirana in preglednejša mesta trgovanja, |
| --- | --- |

F.

ker naj bi z vključitvijo oprostitve obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem v direktivo o trgih finančnih instrumentov ter ustanovitvijo večstranskih sistemov trgovanja in mest prikritega trgovanja (angl. dark pools) olajšali prehod na bolj organizirana in preglednejša mesta trgovanja,

| G. | ker je v direktivi o trgih finančnih instrumentov zunajborzno trgovanje opredeljeno kot priložnostno in neredno ter se izvaja s pogodbenimi nasprotnimi strankami, ki so trgovci na debelo in je del poslovnega odnosa, za katerega so značilni posli nad standardnim tržnim obsegom, pri čemer se posli opravljajo izven sistemov, ki jih zadevna družba navadno uporablja za svoje poslovanje kot sistematični internalizator, |
| --- | --- |

G.

ker je v direktivi o trgih finančnih instrumentov zunajborzno trgovanje opredeljeno kot priložnostno in neredno ter se izvaja s pogodbenimi nasprotnimi strankami, ki so trgovci na debelo in je del poslovnega odnosa, za katerega so značilni posli nad standardnim tržnim obsegom, pri čemer se posli opravljajo izven sistemov, ki jih zadevna družba navadno uporablja za svoje poslovanje kot sistematični internalizator,

| H. | ker kljub določbi v direktivi o trgih finančnih dokumentov o oprostitvah, ki dovoljujejo prikrito trgovanje na organiziranih trgih, ustanovitev večstranskih sistemov trgovanja in sistematičnih internalizatorjev ter opredelitev zunajborznega trgovanja kot nerednega in priložnostnega, zunajborzno trgovanje, ki ne poteka na podlagi sistematičnih internalizatorjev, še naprej predstavlja velik delež trgovanja z vrednostnimi papirji, ki znaša 38 % vseh zabeleženih transakcij po podatkih iz CESR/10-394 ter ker se ta delež od začetka izvajanja direktive o trgih finančnih instrumentov ni zmanjšal; ker je zato treba zagotoviti strožje in učinkovitejše izvajanje pravil direktive MiFID, |
| --- | --- |

H.

ker kljub določbi v direktivi o trgih finančnih dokumentov o oprostitvah, ki dovoljujejo prikrito trgovanje na organiziranih trgih, ustanovitev večstranskih sistemov trgovanja in sistematičnih internalizatorjev ter opredelitev zunajborznega trgovanja kot nerednega in priložnostnega, zunajborzno trgovanje, ki ne poteka na podlagi sistematičnih internalizatorjev, še naprej predstavlja velik delež trgovanja z vrednostnimi papirji, ki znaša 38 % vseh zabeleženih transakcij po podatkih iz CESR/10-394 ter ker se ta delež od začetka izvajanja direktive o trgih finančnih instrumentov ni zmanjšal; ker je zato treba zagotoviti strožje in učinkovitejše izvajanje pravil direktive MiFID,

| I. | ker je imela razdrobljenost trga za trgovanje z vrednostnimi papirji nezaželene posledice za likvidnost in tržno učinkovitost zaradi manjše preglednosti, ki je nastala zaradi porasti mest prikritega trgovanja in stičišč za trgovanje, ter ker so posledice povečanega števila mest trgovanja tako na borzi kot izven nje in trgovanje, ki vedno bolj temelji na tehnologiji, zmanjšale povprečni obseg transakcij z 22 266 EUR v letu 2006 na 9 923 EUR v letu 2009, zaradi česar so se povečali skupni stroški transakcij za nekatere uporabnike, |
| --- | --- |

I.

ker je imela razdrobljenost trga za trgovanje z vrednostnimi papirji nezaželene posledice za likvidnost in tržno učinkovitost zaradi manjše preglednosti, ki je nastala zaradi porasti mest prikritega trgovanja in stičišč za trgovanje, ter ker so posledice povečanega števila mest trgovanja tako na borzi kot izven nje in trgovanje, ki vedno bolj temelji na tehnologiji, zmanjšale povprečni obseg transakcij z 22 266 EUR v letu 2006 na 9 923 EUR v letu 2009, zaradi česar so se povečali skupni stroški transakcij za nekatere uporabnike,

| J. | ker je zmanjšanje obsega transakcij povzročilo zmanjšanje sposobnosti udeležencev na trgu, da nemudoma izvedejo velika naročila na določenem trgu, in je želja, da bi za večja naročila preprečili vpliv na trg, spodbudila širjenje trgovanja v sistemih prikritega trgovanja (dark-pool trading); ker se pri manj kot 10 % vsega trgovanja z lastniškimi vrednostnimi papirji v EGP na organiziranih trgih uporablja oprostitev zahteve glede preglednosti pred trgovanjem iz direktive o trgih finančnih instrumentov (CESR/10-394) in ker to odstopanje v direktivi o trgih finančnih instrumentov omogoča mesta prikritega trgovanja na organiziranem trgu kot preglednejšo in bolje regulirano alternativo prikritemu trgovanju izven borze; ker pa pomanjkanje reguliranja zunajborznih transakcij, tudi na zasebnih mestih trgovanja, omogoča konkurenčno prednost zunajborznemu trgovanju in spodbuja povečanje trgovanja v temi ter spodkopava preglednost trga na splošno; ker skupaj približno polovica trgovanja trenutno ni zajetega v zahteve po preglednosti pred trgovanjem, polovica zunajborznih transakcij pa je pod tržno velikostjo in ne potrebuje zaščite pred vplivom na trg, |
| --- | --- |

J.

ker je zmanjšanje obsega transakcij povzročilo zmanjšanje sposobnosti udeležencev na trgu, da nemudoma izvedejo velika naročila na določenem trgu, in je želja, da bi za večja naročila preprečili vpliv na trg, spodbudila širjenje trgovanja v sistemih prikritega trgovanja (dark-pool trading); ker se pri manj kot 10 % vsega trgovanja z lastniškimi vrednostnimi papirji v EGP na organiziranih trgih uporablja oprostitev zahteve glede preglednosti pred trgovanjem iz direktive o trgih finančnih instrumentov (CESR/10-394) in ker to odstopanje v direktivi o trgih finančnih instrumentov omogoča mesta prikritega trgovanja na organiziranem trgu kot preglednejšo in bolje regulirano alternativo prikritemu trgovanju izven borze; ker pa pomanjkanje reguliranja zunajborznih transakcij, tudi na zasebnih mestih trgovanja, omogoča konkurenčno prednost zunajborznemu trgovanju in spodbuja povečanje trgovanja v temi ter spodkopava preglednost trga na splošno; ker skupaj približno polovica trgovanja trenutno ni zajetega v zahteve po preglednosti pred trgovanjem, polovica zunajborznih transakcij pa je pod tržno velikostjo in ne potrebuje zaščite pred vplivom na trg,

| K. | ker bi morali za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za zasebna mesta trgovanja izvajati poglobljeno preiskavo njihovih poslovnih modelov, s čimer bi zagotovili, da so takrat, ko opravljajo storitve, (kar pomeni da v bistvu delujejo kot regulirani trgi, večstranski sistemi trgovanja ali sistematični internalizatorji) tudi regulirani kot taki, |
| --- | --- |

K.

ker bi morali za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za zasebna mesta trgovanja izvajati poglobljeno preiskavo njihovih poslovnih modelov, s čimer bi zagotovili, da so takrat, ko opravljajo storitve, (kar pomeni da v bistvu delujejo kot regulirani trgi, večstranski sistemi trgovanja ali sistematični internalizatorji) tudi regulirani kot taki,

| L. | ker koristi konkurence v smislu konkurenčnejše in inovativnejše trgovinske infrastrukture niso bile dokazane, saj se celotni stroški transakcij niso zmanjšali, nepreglednost se je povečala, obenem pa je jasno, da kakovost ter celovitost za vse udeležence na bolj razdrobljenem trgu nista primerno zagotovljeni, |
| --- | --- |

L.

ker koristi konkurence v smislu konkurenčnejše in inovativnejše trgovinske infrastrukture niso bile dokazane, saj se celotni stroški transakcij niso zmanjšali, nepreglednost se je povečala, obenem pa je jasno, da kakovost ter celovitost za vse udeležence na bolj razdrobljenem trgu nista primerno zagotovljeni,

| M. | ker naj bi visokofrekvenčno trgovanje zagotavljalo likvidnost finančnim trgom, bi bilo koristno ugotoviti, ali obstaja tveganje, povezano s sistemom elektronskih naročil in znatnim deležem obsega trgovanja, ki ga je mogoče pripisati strategijam visokofrekvenčnega trgovanja, ki se v ZDA ocenjuje na 70 %, zlasti glede na sklepe Ameriške komisije za trg vrednostnih papirjev v zvezi z borznim zlomom 6. maja 2010, ko so ponudniki likvidnosti visokofrekvenčnega trgovanja zapustili trg, |
| --- | --- |

M.

ker naj bi visokofrekvenčno trgovanje zagotavljalo likvidnost finančnim trgom, bi bilo koristno ugotoviti, ali obstaja tveganje, povezano s sistemom elektronskih naročil in znatnim deležem obsega trgovanja, ki ga je mogoče pripisati strategijam visokofrekvenčnega trgovanja, ki se v ZDA ocenjuje na 70 %, zlasti glede na sklepe Ameriške komisije za trg vrednostnih papirjev v zvezi z borznim zlomom 6. maja 2010, ko so ponudniki likvidnosti visokofrekvenčnega trgovanja zapustili trg,

| N. | ker so strategije visokofrekvenčnega trgovanja relativno nov pojav v Evropi in se ocenjuje, da po obsegu zavzemajo 35 % trga, |
| --- | --- |

N.

ker so strategije visokofrekvenčnega trgovanja relativno nov pojav v Evropi in se ocenjuje, da po obsegu zavzemajo 35 % trga,

| O. | ker bi bilo treba doseči večjo preglednost prek poročanja o trgovinski dejavnosti pred trgovanjem in po njem pri vseh vrstah sredstev, zato da bi zagotovili boljše zgodnje obveščanje o nastajanju in obsegu naraščajočih težav, spodbudili učinkovito oblikovanje cen ter zaupanje med akterji na trgu, |
| --- | --- |

O.

ker bi bilo treba doseči večjo preglednost prek poročanja o trgovinski dejavnosti pred trgovanjem in po njem pri vseh vrstah sredstev, zato da bi zagotovili boljše zgodnje obveščanje o nastajanju in obsegu naraščajočih težav, spodbudili učinkovito oblikovanje cen ter zaupanje med akterji na trgu,

| P. | ker je v sklepih skupine G20 z dne 24. in 25. septembra 2009 v Pittsburghu navedeno, da bi bilo treba z vsemi standardiziranimi zunajborznimi izvedenimi finančnimi instrumenti trgovati na borzah ali platformah za elektronsko trgovanje, |
| --- | --- |

P.

ker je v sklepih skupine G20 z dne 24. in 25. septembra 2009 v Pittsburghu navedeno, da bi bilo treba z vsemi standardiziranimi zunajborznimi izvedenimi finančnimi instrumenti trgovati na borzah ali platformah za elektronsko trgovanje,

| Q. | ker razlikovanje pri izvajanju med državami članicami povzroča nepopolno uporabo direktive o trgih finančnih instrumentov, |
| --- | --- |

Q.

ker razlikovanje pri izvajanju med državami članicami povzroča nepopolno uporabo direktive o trgih finančnih instrumentov,

Mesta trgovanja direktive o trgih finančnih instrumentov

| 1. | priznava, da so bile tržne infrastrukture med krizo odporne ter poziva Komisijo, naj vseeno okrepi te infrastrukture na vseh mestih trgovanja in v klirinških sistemih, da jim bo omogočila obvladovanje prihodnjega tveganja z večjo preglednostjo, izboljšanjem prožnosti in rednimi pregledi vsega trgovanja; |
| --- | --- |

1.

priznava, da so bile tržne infrastrukture med krizo odporne ter poziva Komisijo, naj vseeno okrepi te infrastrukture na vseh mestih trgovanja in v klirinških sistemih, da jim bo omogočila obvladovanje prihodnjega tveganja z večjo preglednostjo, izboljšanjem prožnosti in rednimi pregledi vsega trgovanja;

| 2. | pozdravlja predlog Komisije za uredbo o zunajborznih izvedenih finančnih instrumentih, osrednjih nasprotnih strankah in registrih trgovanja kot osnovni pogoj za povečanje preglednosti in varnosti na trgih finančnih instrumentov ter meni, da je to prvi korak k premiku pomembnega dela zunajborznega trgovanja na mesta trgovanja, za katere velja ureditev iz direktive o trgih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja predlog Komisije za uredbo o zunajborznih izvedenih finančnih instrumentih, osrednjih nasprotnih strankah in registrih trgovanja kot osnovni pogoj za povečanje preglednosti in varnosti na trgih finančnih instrumentov ter meni, da je to prvi korak k premiku pomembnega dela zunajborznega trgovanja na mesta trgovanja, za katere velja ureditev iz direktive o trgih finančnih instrumentov;

| 3. | predlaga, da morajo biti v interesu enakega obravnavanja večstranski sistemi trgovanja nadzorovani v enaki meri in zato primerljivo regulirani, saj bi se morala konkurenca med večstranskimi sistemi trgovanja in reguliranimi trgi odvijati pod enakimi pogoji, upoštevaje pomembno vlogo večstranskih sistemov trgovanja za vstop na trg; |
| --- | --- |

3.

predlaga, da morajo biti v interesu enakega obravnavanja večstranski sistemi trgovanja nadzorovani v enaki meri in zato primerljivo regulirani, saj bi se morala konkurenca med večstranskimi sistemi trgovanja in reguliranimi trgi odvijati pod enakimi pogoji, upoštevaje pomembno vlogo večstranskih sistemov trgovanja za vstop na trg;

| 4. | poziva, naj Evropski organ za vrednostne papirje preišče delovanje in namen režima sistematičnih internalizatorjev in predstavi izboljšave načina reguliranja te kategorije, da bi se zagotovila uporaba tega režima za izvajanje naročil na dvostranski podlagi; |
| --- | --- |

4.

poziva, naj Evropski organ za vrednostne papirje preišče delovanje in namen režima sistematičnih internalizatorjev in predstavi izboljšave načina reguliranja te kategorije, da bi se zagotovila uporaba tega režima za izvajanje naročil na dvostranski podlagi;

| 5. | zahteva, da morajo naložbena podjetja, ki prejmejo naročilo, zagotoviti najboljšo izvedbo naložbenim podjetjem, ki zagotavljajo storitev upravljanja portfelja in delujejo kot upravitelji portfelja, čeprav je direktiva o trgih finančnih instrumentov uvrstila upravitelja portfelja med primerne pogodbene stranke; |
| --- | --- |

5.

zahteva, da morajo naložbena podjetja, ki prejmejo naročilo, zagotoviti najboljšo izvedbo naložbenim podjetjem, ki zagotavljajo storitev upravljanja portfelja in delujejo kot upravitelji portfelja, čeprav je direktiva o trgih finančnih instrumentov uvrstila upravitelja portfelja med primerne pogodbene stranke;

| 6. | poziva Evropski organ za vrednostne papirje in trge, naj pregleda, ali je treba najboljšo izvedbo za vsako posamezno naročilo bolje zakonsko urediti glede na dostopnost podatkov, tako pred trgovanjem in v povezavi s kakovostjo izvedbe, ter v zvezi s tržno tehnologijo, kot so sistemi za prenos naročil („order routers“) in sistemi za povezave med mesti trgovanja; |
| --- | --- |

6.

poziva Evropski organ za vrednostne papirje in trge, naj pregleda, ali je treba najboljšo izvedbo za vsako posamezno naročilo bolje zakonsko urediti glede na dostopnost podatkov, tako pred trgovanjem in v povezavi s kakovostjo izvedbe, ter v zvezi s tržno tehnologijo, kot so sistemi za prenos naročil („order routers“) in sistemi za povezave med mesti trgovanja;

| 7. | poziva k temeljitemu izvrševanju določb direktive o trgih finančnih instrumentov, da bi zagotovili, da bodo stičišča posrednikov za trgovanje, ki izvajajo enakovredne dejavnosti kot reguliran trg, večstranski sistemi trgovanja ali sistematični internalizatorji, regulirani kot taki; da bi olajšali to izvrševanje, vztraja, da je treba od vseh stičišč posrednikov za trgovanje zahtevati, da pristojnim organom predložijo vse potrebne informacije, ki obsegajo tudi:






  — | opis sistema, lastništvo in stranke, |
| --- | --- | --- |

7.

poziva k temeljitemu izvrševanju določb direktive o trgih finančnih instrumentov, da bi zagotovili, da bodo stičišča posrednikov za trgovanje, ki izvajajo enakovredne dejavnosti kot reguliran trg, večstranski sistemi trgovanja ali sistematični internalizatorji, regulirani kot taki; da bi olajšali to izvrševanje, vztraja, da je treba od vseh stičišč posrednikov za trgovanje zahtevati, da pristojnim organom predložijo vse potrebne informacije, ki obsegajo tudi:

—

opis sistema, lastništvo in stranke,

| — | podrobnosti o dostopu do sistema, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o dostopu do sistema,

| — | povezana naročila v sistemu, |
| --- | --- |

—

povezana naročila v sistemu,

| — | metodologije trgovanja in diskrecija borznih posrednikov, |
| --- | --- |

—

metodologije trgovanja in diskrecija borznih posrednikov,

| — | ureditev za sporočanje takoj po trgovanju; |
| --- | --- |

—

ureditev za sporočanje takoj po trgovanju;

| 8. | poziva, naj se izvede preiskava zunajborznega trgovanja z lastniškimi vrednostnimi papirji in poziva k izboljšavam načina reguliranja zunajborznega trgovanja, da bi zagotovili znatno zmanjšano uporabo organiziranih trgov in režimov večstranskega sistema trgovanja pri izvajanju naročil na večstranski podlagi in sistematičnih internalizatorjev pri izvajanju naročil za rast na dvostranski podlagi, ter zmanjšan delež zunajborznega trgovanja z lastniškimi vrednostnimi papirji; |
| --- | --- |

8.

poziva, naj se izvede preiskava zunajborznega trgovanja z lastniškimi vrednostnimi papirji in poziva k izboljšavam načina reguliranja zunajborznega trgovanja, da bi zagotovili znatno zmanjšano uporabo organiziranih trgov in režimov večstranskega sistema trgovanja pri izvajanju naročil na večstranski podlagi in sistematičnih internalizatorjev pri izvajanju naročil za rast na dvostranski podlagi, ter zmanjšan delež zunajborznega trgovanja z lastniškimi vrednostnimi papirji;

| 9. | poziva, naj Komisija preuči učinke določitve minimalnega obsega naročila za prikrite transakcije in ali ga je mogoče strogo izvajati, da se ohrani ustrezen pretok trgovanja prek „preglednih“ mest trgovanja (lit venues) v interesu ugotavljanja cen; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj Komisija preuči učinke določitve minimalnega obsega naročila za prikrite transakcije in ali ga je mogoče strogo izvajati, da se ohrani ustrezen pretok trgovanja prek „preglednih“ mest trgovanja (lit venues) v interesu ugotavljanja cen;

Oprostitev obveznosti preglednosti pred trgovanjem

| 10. | poziva Komisijo, naj izvede pregled obstoječih obveznosti v sedanji direktivi o trgu finančnih storitev glede oprostitve obveznosti preglednosti pred trgovanjem, da:






  — | se pretehta, ali bi bilo treba uvesti primeren minimalni prag za oprostitev v zvezi z referenčno ceno, da se spodbudi uporaba „preglednih“ mest trgovanja; |
| --- | --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj izvede pregled obstoječih obveznosti v sedanji direktivi o trgu finančnih storitev glede oprostitve obveznosti preglednosti pred trgovanjem, da:

—

se pretehta, ali bi bilo treba uvesti primeren minimalni prag za oprostitev v zvezi z referenčno ceno, da se spodbudi uporaba „preglednih“ mest trgovanja;

| — | se pretehta razširitev uporabe oprostitve v zvezi z referenčno ceno, da bo vključevala trgovanje, ki sodi v sedanji razmik (spread) na referenčnem trgu; |
| --- | --- |

—

se pretehta razširitev uporabe oprostitve v zvezi z referenčno ceno, da bo vključevala trgovanje, ki sodi v sedanji razmik (spread) na referenčnem trgu;

| — | se uvede največji obseg transakcij, za katerega se lahko uporabi oprostitev obveznosti preglednosti pred trgovanjem, da se zagotovi učinkovito ugotavljanje cen; |
| --- | --- |

—

se uvede največji obseg transakcij, za katerega se lahko uporabi oprostitev obveznosti preglednosti pred trgovanjem, da se zagotovi učinkovito ugotavljanje cen;

| — | se Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge omogoči prilagajanje in omejevanje obveznosti pred trgovanjem po potrebi, upoštevaje vpliv skritega trgovanja na učinkovitost trgov; |
| --- | --- |

—

se Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge omogoči prilagajanje in omejevanje obveznosti pred trgovanjem po potrebi, upoštevaje vpliv skritega trgovanja na učinkovitost trgov;

| 11. | poziva k enotni uporabi oprostitve obveznosti pred trgovanjem v vseh državah članicah, da se omeji neskladno izvajanje, ki lahko povzroči negotovost, regulativno arbitražo in neenake konkurenčne pogoje; meni, da bi bili lahko tehnični standardi, ki bi jih opredelil Evropski organ za vrednostne papirje in trge, ustrezen način, da se to doseže, ob hkratnem ohranjanju koncepta enotnega pravilnika za finančne storitve; |
| --- | --- |

11.

poziva k enotni uporabi oprostitve obveznosti pred trgovanjem v vseh državah članicah, da se omeji neskladno izvajanje, ki lahko povzroči negotovost, regulativno arbitražo in neenake konkurenčne pogoje; meni, da bi bili lahko tehnični standardi, ki bi jih opredelil Evropski organ za vrednostne papirje in trge, ustrezen način, da se to doseže, ob hkratnem ohranjanju koncepta enotnega pravilnika za finančne storitve;

Sistem stalnih informacij

| 12. | pozdravlja nedavno naznanilo udeležencev na trgu, da bodo razkrili svoje podatke pred trgovanjem in po njem, in poziva k nadaljnjim prizadevanjem za skupne podatkovne standarde in večjo razpoložljivost podatkov; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja nedavno naznanilo udeležencev na trgu, da bodo razkrili svoje podatke pred trgovanjem in po njem, in poziva k nadaljnjim prizadevanjem za skupne podatkovne standarde in večjo razpoložljivost podatkov;

| 13. | poziva Komisijo, naj ustanovi delovno skupino, da se premagajo težave, ki preprečujejo konsolidacijo podatkov o trgih v Evropi, zlasti pa slaba kakovost podatkov o zunajborznih transakcijah; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj ustanovi delovno skupino, da se premagajo težave, ki preprečujejo konsolidacijo podatkov o trgih v Evropi, zlasti pa slaba kakovost podatkov o zunajborznih transakcijah;

| 14. | poziva Evropski organ za vrednostne papirje in trge, naj oblikuje skupne standarde in formate sporočanja vseh podatkov po trgovanju, tako za organizirana mesta trgovanja kot za zunajborzno trgovanje, kar bo pripomoglo h konsolidaciji podatkov; |
| --- | --- |

14.

poziva Evropski organ za vrednostne papirje in trge, naj oblikuje skupne standarde in formate sporočanja vseh podatkov po trgovanju, tako za organizirana mesta trgovanja kot za zunajborzno trgovanje, kar bo pripomoglo h konsolidaciji podatkov;

| 15. | poziva, naj postane za vsa mesta poročanja obvezno ločevanje podatkov pred trgovanjem od podatkov po trgovanju, da se informacije lahko dajo na voljo vsem udeležencem na trgu po komercialno smotrni in primerljivi ceni; poleg tega poziva Komisijo, naj premisli o uvedbi potrjene ureditve objavljanja, da se uvedejo standardi kakovosti in zmanjša število mest, kamor se lahko poroča o trgovanju, in uporaba spletnih strani, ker ovira konsolidacijo; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj postane za vsa mesta poročanja obvezno ločevanje podatkov pred trgovanjem od podatkov po trgovanju, da se informacije lahko dajo na voljo vsem udeležencem na trgu po komercialno smotrni in primerljivi ceni; poleg tega poziva Komisijo, naj premisli o uvedbi potrjene ureditve objavljanja, da se uvedejo standardi kakovosti in zmanjša število mest, kamor se lahko poroča o trgovanju, in uporaba spletnih strani, ker ovira konsolidacijo;

| 16. | poziva k zmanjšanju časovne omejitve za odloženo objavo, da bodo zakonodajalci prejeli podatke o transakcijah v štiriindvajsetih urah po njihovi izvedbi; meni, da je treba, kar zadeva objavo transakcij, v običajnih razmerah šteti več kot enominutne zamude za nesprejemljive; |
| --- | --- |

16.

poziva k zmanjšanju časovne omejitve za odloženo objavo, da bodo zakonodajalci prejeli podatke o transakcijah v štiriindvajsetih urah po njihovi izvedbi; meni, da je treba, kar zadeva objavo transakcij, v običajnih razmerah šteti več kot enominutne zamude za nesprejemljive;

| 17. | meni, da je analiza razčlenitve in poslovnih modelov zunajborznega trgovanja bistvenega pomena in zato poziva k uvedbi posebnih oznak v preglednosti pred trgovanjem in po njem, da bi bile bolje razumljene značilnosti zunajborznega trgovanja in da bi ocenili, katere transakcije se lahko zaradi svojih posebnih lastnosti zakonito izvajajo zunajborzno; |
| --- | --- |

17.

meni, da je analiza razčlenitve in poslovnih modelov zunajborznega trgovanja bistvenega pomena in zato poziva k uvedbi posebnih oznak v preglednosti pred trgovanjem in po njem, da bi bile bolje razumljene značilnosti zunajborznega trgovanja in da bi ocenili, katere transakcije se lahko zaradi svojih posebnih lastnosti zakonito izvajajo zunajborzno;

Mikrostrukturna vprašanja

| 18. | vztraja, da morajo biti po borznem zlomu 6. maja 2010 vse platforme trgovanja sposobne nacionalnim nadzornikom pokazati, da so se njihova tehnologija in nadzorni sistemi sposobni zoperstaviti zajezitvi naročil, ki so jo izkusili 6. maja, da bi zagotovili, da se lahko uspešno spoprimejo z dejavnostmi, povezanimi z visokofrekvenčnim in algoritemskim trgovanjem v izrednih razmerah, in da morajo pokazati, da so ob koncu dneva sposobne poustvariti knjige za naročilnice, tako da je mogoče ugotoviti razloge za neobičajno tržno dejavnost in možne zlorabe trga; |
| --- | --- |

18.

vztraja, da morajo biti po borznem zlomu 6. maja 2010 vse platforme trgovanja sposobne nacionalnim nadzornikom pokazati, da so se njihova tehnologija in nadzorni sistemi sposobni zoperstaviti zajezitvi naročil, ki so jo izkusili 6. maja, da bi zagotovili, da se lahko uspešno spoprimejo z dejavnostmi, povezanimi z visokofrekvenčnim in algoritemskim trgovanjem v izrednih razmerah, in da morajo pokazati, da so ob koncu dneva sposobne poustvariti knjige za naročilnice, tako da je mogoče ugotoviti razloge za neobičajno tržno dejavnost in možne zlorabe trga;

| 19. | poziva Evropski organ za vrednostne papirje in trge, naj preuči stroške in koristi algoritemskega in visokofrekvenčnega trgovanja za trge ter njegovega vpliva na druge uporabnike trga, zlasti institucionalne vlagatelje, da bi določili, ali znaten pretok na trgu, ki se ustvarja samodejno, zagotavlja dejansko likvidnost trga in kakšne posledice ima za skupno ugotavljanje cen, za morebitne zlorabe z manipuliranjem trga, ki povzročijo neenake konkurenčne pogoje za udeležence na trgu, in njegov vpliv na celotno stabilnost trga; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropski organ za vrednostne papirje in trge, naj preuči stroške in koristi algoritemskega in visokofrekvenčnega trgovanja za trge ter njegovega vpliva na druge uporabnike trga, zlasti institucionalne vlagatelje, da bi določili, ali znaten pretok na trgu, ki se ustvarja samodejno, zagotavlja dejansko likvidnost trga in kakšne posledice ima za skupno ugotavljanje cen, za morebitne zlorabe z manipuliranjem trga, ki povzročijo neenake konkurenčne pogoje za udeležence na trgu, in njegov vpliv na celotno stabilnost trga;

| 20. | poziva, naj se t. i. plastenje (layering) in izvajanje masovnih naročil (quote stuffing) izrecno opredelita kot zloraba trga; |
| --- | --- |

20.

poziva, naj se t. i. plastenje (layering) in izvajanje masovnih naročil (quote stuffing) izrecno opredelita kot zloraba trga;

| 21. | poziva k preiskavi, ali naj se pravno urejajo podjetja, ki izvajajo strategije visokofrekvenčnega trgovanja, da bi se zagotovilo, da bodo imela odporne sisteme in nadzor s stalnimi predpisanimi pregledi algoritmov, ki jih uporabljajo, sposobnost spremljanja sredi dneva ter poizvedovanje o izrednih stanjih in stanju finančnega vzvoda v realnem času ter da bodo lahko dokazala, da imajo vzpostavljene trdne postopke za obvladovanje neobičajnih dogodkov; |
| --- | --- |

21.

poziva k preiskavi, ali naj se pravno urejajo podjetja, ki izvajajo strategije visokofrekvenčnega trgovanja, da bi se zagotovilo, da bodo imela odporne sisteme in nadzor s stalnimi predpisanimi pregledi algoritmov, ki jih uporabljajo, sposobnost spremljanja sredi dneva ter poizvedovanje o izrednih stanjih in stanju finančnega vzvoda v realnem času ter da bodo lahko dokazala, da imajo vzpostavljene trdne postopke za obvladovanje neobičajnih dogodkov;

| 22. | poziva k pregledu izzivov visokofrekvenčnega trgovanja v smislu nadzora trga; priznava, da morajo regulatorji imeti ustrezna sredstva za ugotavljanje in spremljanje potencialnih zlorab; ob upoštevanju navedenega meni, da je treba pristojnim organom poročati o vseh naročilih, ki jih sprejmejo regulirani trgi ali večstranski sistem trgovanja, ter o trgovanju na teh platformah; |
| --- | --- |

22.

poziva k pregledu izzivov visokofrekvenčnega trgovanja v smislu nadzora trga; priznava, da morajo regulatorji imeti ustrezna sredstva za ugotavljanje in spremljanje potencialnih zlorab; ob upoštevanju navedenega meni, da je treba pristojnim organom poročati o vseh naročilih, ki jih sprejmejo regulirani trgi ali večstranski sistem trgovanja, ter o trgovanju na teh platformah;

| 23. | poziva, naj se na vseh mestih trgovanja, ki omogočajo kolokacijo strežnikov, bodisi neposredno ali prek posrednikov podatkov, ki so tretja stranka, zagotovi ohranitev enakega dostopa za vse kolocirane stranke ter po možnosti enaka ureditev infrastrukture latentnost, da bo v skladu z nediskriminatorno prakso iz direktive o trgih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

23.

poziva, naj se na vseh mestih trgovanja, ki omogočajo kolokacijo strežnikov, bodisi neposredno ali prek posrednikov podatkov, ki so tretja stranka, zagotovi ohranitev enakega dostopa za vse kolocirane stranke ter po možnosti enaka ureditev infrastrukture latentnost, da bo v skladu z nediskriminatorno prakso iz direktive o trgih finančnih instrumentov;

| 24. | zakonodajalce poziva k spremljanju in pravnemu urejanju določbe o „sponzoriranem“ dostopu, Komisijo pa k preučitvi dodatnih ukrepov, ki obsegajo:






  — | izrecno prepoved nefiltriranega „sponzoriranega“ dostopa do podjetij, ne glede na to, ali spadajo v isto skupino podjetij kot „sponzor“, |
| --- | --- | --- |

24.

zakonodajalce poziva k spremljanju in pravnemu urejanju določbe o „sponzoriranem“ dostopu, Komisijo pa k preučitvi dodatnih ukrepov, ki obsegajo:

—

izrecno prepoved nefiltriranega „sponzoriranega“ dostopa do podjetij, ne glede na to, ali spadajo v isto skupino podjetij kot „sponzor“,

| — | zahtevo, da borznoposredniške in investicijske družbe uvedejo, dokumentirajo in ohranjajo sistem nadzora nad obvladovanjem tveganja pred trgovanjem in po njem, ter nadzorne postopke za upravljanje finančnega, regulativnega in drugih tveganj, povezanih z njihovim dostopom do trga; |
| --- | --- |

—

zahtevo, da borznoposredniške in investicijske družbe uvedejo, dokumentirajo in ohranjajo sistem nadzora nad obvladovanjem tveganja pred trgovanjem in po njem, ter nadzorne postopke za upravljanje finančnega, regulativnega in drugih tveganj, povezanih z njihovim dostopom do trga;

| 25. | poziva Evropski organ za vrednostne papirje in trge, naj ne glede na nujno uporabo zaščitnih ukrepov še dodatno preuči, ali „sponzoriran“ dostop presega prag nediskriminacijskega dostopa, |
| --- | --- |

25.

poziva Evropski organ za vrednostne papirje in trge, naj ne glede na nujno uporabo zaščitnih ukrepov še dodatno preuči, ali „sponzoriran“ dostop presega prag nediskriminacijskega dostopa,

| 26. | poziva Komisijo, naj sprejme načela, ki jih razvija tehnični odbor IOSCO o neposrednem elektronskem dostopu, vključno s „sponzoriranim“ dostopom, ki bodo obsegala merila za izbiranje strank, ki jim je lahko dodeljen tak dostop, in pogodbeni odnos med platformo, članom in stranko, ter določala odgovornosti vsakega izmed njih glede njihove uporabe s primernim nadzorom in filtri; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj sprejme načela, ki jih razvija tehnični odbor IOSCO o neposrednem elektronskem dostopu, vključno s „sponzoriranim“ dostopom, ki bodo obsegala merila za izbiranje strank, ki jim je lahko dodeljen tak dostop, in pogodbeni odnos med platformo, članom in stranko, ter določala odgovornosti vsakega izmed njih glede njihove uporabe s primernim nadzorom in filtri;

| 27. | meni, da je treba prakso „flash orders“ (izredno hiter prenos naročil za nakup ali prodajo) zaradi skladnosti z načelom, da je treba vse vlagatelje obravnavati enakopravno, izrecno izključiti; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba prakso „flash orders“ (izredno hiter prenos naročil za nakup ali prodajo) zaradi skladnosti z načelom, da je treba vse vlagatelje obravnavati enakopravno, izrecno izključiti;

| 28. | poziva Evropski organ za vrednostne papirje in trge, naj preuči strukturo provizij, da se zagotovi, da bodo provizije za izvedbo, provizije za dodatne storitve, posredniške provizije investicijskih družb in vse druge spodbude pregledne, nediskriminatorne in skladne z verodostojnim oblikovanjem cen ter zasnovane in izvedene tako, da ne bodo spodbujale trgovanja za neustrezne namene, in naj oceni, ali bi morali uporabniki, ki izdajo naročila, plačati minimalno takso ne glede na to, ali se naročilo izvede ali ne, saj mora tržna infrastruktura ta naročila obravnavati; |
| --- | --- |

28.

poziva Evropski organ za vrednostne papirje in trge, naj preuči strukturo provizij, da se zagotovi, da bodo provizije za izvedbo, provizije za dodatne storitve, posredniške provizije investicijskih družb in vse druge spodbude pregledne, nediskriminatorne in skladne z verodostojnim oblikovanjem cen ter zasnovane in izvedene tako, da ne bodo spodbujale trgovanja za neustrezne namene, in naj oceni, ali bi morali uporabniki, ki izdajo naročila, plačati minimalno takso ne glede na to, ali se naročilo izvede ali ne, saj mora tržna infrastruktura ta naročila obravnavati;

| 29. | priporoča, naj Evropski organ za vrednostne papirje in trge izvede študijo modela provizij „maker/taker“ (vzdrževalec likvidnosti/vlagatelj), da se ugotovi, ali bi morale za vse uporabnike ugodnejše strukture provizij „maker“ (vzdrževalec likvidnosti) veljati formalne obveznosti in nadzor, ki veljajo za vzdrževalce likvidnosti; |
| --- | --- |

29.

priporoča, naj Evropski organ za vrednostne papirje in trge izvede študijo modela provizij „maker/taker“ (vzdrževalec likvidnosti/vlagatelj), da se ugotovi, ali bi morale za vse uporabnike ugodnejše strukture provizij „maker“ (vzdrževalec likvidnosti) veljati formalne obveznosti in nadzor, ki veljajo za vzdrževalce likvidnosti;

| 30. | poziva, naj Evropski organ za vrednostne papirje in trge nadzoruje in z izvedbeni akti opredeli trdne mehanizme, ki bodo omogočali prekinitev kotiranj glede na nestanovitnost in druge mehanizme za prekinitev, ki bodo hkrati delovali na vseh mestih trgovanja v EU, da se preprečijo dogodki, podobni borznemu zlomu v ZDA; |
| --- | --- |

30.

poziva, naj Evropski organ za vrednostne papirje in trge nadzoruje in z izvedbeni akti opredeli trdne mehanizme, ki bodo omogočali prekinitev kotiranj glede na nestanovitnost in druge mehanizme za prekinitev, ki bodo hkrati delovali na vseh mestih trgovanja v EU, da se preprečijo dogodki, podobni borznemu zlomu v ZDA;

Področje uporabe

| 31. | poziva, naj noben udeleženec na nereguliranem trgu ne dobi neposrednega ali nefiltriranega „sponzoriranega“ dostopa do uradnih mest trgovanja, in da se morajo pomembnejši udeleženci na trgu, ki poslujejo v svojem imenu, prijaviti pri zakonodajnem organu ter omogočiti, da se za zagotovitev stabilnosti njihove dejavnosti trgovanja ustrezno pregledujejo in nadzorujejo; |
| --- | --- |

31.

poziva, naj noben udeleženec na nereguliranem trgu ne dobi neposrednega ali nefiltriranega „sponzoriranega“ dostopa do uradnih mest trgovanja, in da se morajo pomembnejši udeleženci na trgu, ki poslujejo v svojem imenu, prijaviti pri zakonodajnem organu ter omogočiti, da se za zagotovitev stabilnosti njihove dejavnosti trgovanja ustrezno pregledujejo in nadzorujejo;

| 32. | poziva, naj se dejavnosti lastniškega trgovanja, ki potekajo prek strategij algoritemskega trgovanja, ki ga izvajajo pravno neregulirani subjekti, izvajajo samo prek pravno regulirane finančne pogodbene stranke; |
| --- | --- |

32.

poziva, naj se dejavnosti lastniškega trgovanja, ki potekajo prek strategij algoritemskega trgovanja, ki ga izvajajo pravno neregulirani subjekti, izvajajo samo prek pravno regulirane finančne pogodbene stranke;

| 33. | poziva k razširitvi obsega režima preglednosti direktive o trgih finančnih instrumentov na vse instrumente, podobne lastniškim vrednostnim papirjem, vključno s potrdili o hrambi, indeksnimi investicijskimi skladi, instrumenti za naložbe v surovine in certifikati; |
| --- | --- |

33.

poziva k razširitvi obsega režima preglednosti direktive o trgih finančnih instrumentov na vse instrumente, podobne lastniškim vrednostnim papirjem, vključno s potrdili o hrambi, indeksnimi investicijskimi skladi, instrumenti za naložbe v surovine in certifikati;

| 34. | poziva Komisijo in Evropski organ za vrednostne papirje in trge, naj premislita o uvedbi zahteve o preglednosti pred trgovanjem in po njem za vse nelastniške finančne instrumente, tudi za trge državnih in podjetniških obveznic ter za trge z blagovnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se bo uporabljala na način, ki se bo po potrebi razlikoval med premoženjskimi razredi, pri tem pa bo združen z ukrepi za doseganje nadaljnje standardizacije izvedenih zunajborznih instrumentov, da se omogoči večja preglednost; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in Evropski organ za vrednostne papirje in trge, naj premislita o uvedbi zahteve o preglednosti pred trgovanjem in po njem za vse nelastniške finančne instrumente, tudi za trge državnih in podjetniških obveznic ter za trge z blagovnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se bo uporabljala na način, ki se bo po potrebi razlikoval med premoženjskimi razredi, pri tem pa bo združen z ukrepi za doseganje nadaljnje standardizacije izvedenih zunajborznih instrumentov, da se omogoči večja preglednost;

| 35. | ob upoštevanju težav, ki so se pojavljale v zvezi s kakovostjo podatkov in konsolidacijo podatkov po trgovanju z evropskimi vrednostnimi papirji, meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da se podatki po trgovanju z nelastniškimi vrednostnimi papirji zagotovijo v že konsolidirani obliki; |
| --- | --- |

35.

ob upoštevanju težav, ki so se pojavljale v zvezi s kakovostjo podatkov in konsolidacijo podatkov po trgovanju z evropskimi vrednostnimi papirji, meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da se podatki po trgovanju z nelastniškimi vrednostnimi papirji zagotovijo v že konsolidirani obliki;

| 36. | podpira namero Komisije, da za izvedene instrumente uporabi večji obseg provizij iz direktive o trgih finančnih storitev, saj trgovanje s takimi produkti vedno bolj prehaja na organizirana mesta trgovanja in so ta vedno bolj podvržena standardizaciji in zahtevam o osrednji poravnavi; |
| --- | --- |

36.

podpira namero Komisije, da za izvedene instrumente uporabi večji obseg provizij iz direktive o trgih finančnih storitev, saj trgovanje s takimi produkti vedno bolj prehaja na organizirana mesta trgovanja in so ta vedno bolj podvržena standardizaciji in zahtevam o osrednji poravnavi;

| 37. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bo zagotovila, da se bo z vsemi pogodbami za izvedene zunajborzne finančne instrumente, ki jih je mogoče standardizirati, trgovalo na borzah ali platformah za elektronsko trgovanje, če je to primerno, s čimer bi zagotovili, da se bodo cene teh pogodb oblikovale na pregleden, pošten in učinkovit način, brez navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bo zagotovila, da se bo z vsemi pogodbami za izvedene zunajborzne finančne instrumente, ki jih je mogoče standardizirati, trgovalo na borzah ali platformah za elektronsko trgovanje, če je to primerno, s čimer bi zagotovili, da se bodo cene teh pogodb oblikovale na pregleden, pošten in učinkovit način, brez navzkrižja interesov;

| 38. | poziva k pregledu standardov IOSCO za klirinške družbe, sisteme poravnave vrednostnih papirjev in sistemsko pomembne plačilne sisteme, da bi dodatno izboljšali preglednost trga; |
| --- | --- |

38.

poziva k pregledu standardov IOSCO za klirinške družbe, sisteme poravnave vrednostnih papirjev in sistemsko pomembne plačilne sisteme, da bi dodatno izboljšali preglednost trga;

| 39. | meni, da morajo imeti regulatorji na različnih fizičnih in finančnih blagovnih trgih dostop do enakih podatkov, da bi lahko opredelili trende in medsebojne povezave, ter poziva Komisijo, naj usklajuje prizadevanja v EU in na svetovni ravni; |
| --- | --- |

39.

meni, da morajo imeti regulatorji na različnih fizičnih in finančnih blagovnih trgih dostop do enakih podatkov, da bi lahko opredelili trende in medsebojne povezave, ter poziva Komisijo, naj usklajuje prizadevanja v EU in na svetovni ravni;

*

* *

| 40. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

40.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki.

---

(1)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

(2)  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/8

---

Torek, 14. december 2010Krepitev jedrske, radiološke, kemične in biološke varnosti v Evropski uniji

P7_TA(2010)0467

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji – akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti (2010/2114(INI))

2012/C 169 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe EU in členov 2(5), 67, 74, 196 in 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe EU in členov 2(5), 67, 74, 196 in 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske Unije,

| — | ob upoštevanju Programa Sveta in Komisije z dne 20. decembra 2002 za izboljšanje sodelovanja v Evropski uniji za preprečevanje in omejevanje posledic kemičnih, bioloških, radioloških ali jedrskih terorističnih groženj (Program JRKB iz leta 2002) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Programa Sveta in Komisije z dne 20. decembra 2002 za izboljšanje sodelovanja v Evropski uniji za preprečevanje in omejevanje posledic kemičnih, bioloških, radioloških ali jedrskih terorističnih groženj (Program JRKB iz leta 2002) (1),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (2), kot ga je spremenil Okvirni sklep Sveta 2008/919/PNZ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (2), kot ga je spremenil Okvirni sklep Sveta 2008/919/PNZ (3),

| — | ob upoštevanju strategije EU iz leta 2003 proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU iz leta 2003 proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev,

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije iz leta 2003 z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je 12. decembra 2003 odobril Evropski svet v Bruslju, in strategije EU o notranji varnosti iz leta 2010 (4) ter sporočila Komisije o tej strategiji (KOM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije iz leta 2003 z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je 12. decembra 2003 odobril Evropski svet v Bruslju, in strategije EU o notranji varnosti iz leta 2010 (4) ter sporočila Komisije o tej strategiji (KOM(2010)0673),

| — | ob upoštevanju solidarnostnega programa EU iz leta 2004 o posledicah terorističnih groženj in napadov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju solidarnostnega programa EU iz leta 2004 o posledicah terorističnih groženj in napadov (5),

| — | ob upoštevanju strategije EU iz leta 2005 za boj proti terorizmu, ki jo je 1. decembra 2005 sprejel Evropski svet v Bruslju (6), in akcijskega načrta za njeno izvajanje (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU iz leta 2005 za boj proti terorizmu, ki jo je 1. decembra 2005 sprejel Evropski svet v Bruslju (6), in akcijskega načrta za njeno izvajanje (7),

| — | ob upoštevanju Hjoškega akcijskega okvira za obdobje 2005–2015 (8), sprejetega na svetovni konferenci o zmanjšanju nesreč, ki je potekala na Japonskem od 18. do 22. januarja 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Hjoškega akcijskega okvira za obdobje 2005–2015 (8), sprejetega na svetovni konferenci o zmanjšanju nesreč, ki je potekala na Japonskem od 18. do 22. januarja 2005,

| — | ob upoštevanju Sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (9), zlasti financiranja projekta CBRN Emap (10) iz njegovega naslova, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (9), zlasti financiranja projekta CBRN Emap (10) iz njegovega naslova,

| — | ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/162/ES, Euratom z dne 5. marca 2007 o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/162/ES, Euratom z dne 5. marca 2007 o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito (11),

| — | ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/779/ES, Euratom z dne 8. novembra 2007 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite (prenova) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/779/ES, Euratom z dne 8. novembra 2007 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite (prenova) (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (13),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta (ES) št. 114/2008 z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite (14), zlasti v primeru ukrepov s čezmejnim vplivom, v kateri so med drugim opredeljene smernice za celovit pristop k povečanju zmogljivosti za zaščito kritične infrastrukture na ravni Evropske unije, vključno s potrebo po informacijskem omrežju za opozarjanje o kritični infrastrukturi, Komisiji pa je v zvezi z izboljšanjem zaščite teh kritičnih infrastruktur dodeljena vloga podajanja predlogov in usklajevanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta (ES) št. 114/2008 z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite (14), zlasti v primeru ukrepov s čezmejnim vplivom, v kateri so med drugim opredeljene smernice za celovit pristop k povečanju zmogljivosti za zaščito kritične infrastrukture na ravni Evropske unije, vključno s potrebo po informacijskem omrežju za opozarjanje o kritični infrastrukturi, Komisiji pa je v zvezi z izboljšanjem zaščite teh kritičnih infrastruktur dodeljena vloga podajanja predlogov in usklajevanja,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji – akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti (KOM(2009)0273), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji – akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti (KOM(2009)0273),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. novembra 2009 o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji in o odobritvi akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. novembra 2009 o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji in o odobritvi akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti (15),

| — | ob upoštevanju Stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (16),

| — | ob upoštevanju sporočila o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (KOM(2010)0386), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (KOM(2010)0386),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope –Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa“ (KOM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope –Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa“ (KOM(2010)0171),

| — | ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o temah s področja JKRB varnosti in o preprečevanju nesreč in odzivu nanje ter v zvezi s tem svoje nedavne resolucije z dne 10. februarja 2010 o potresu na Haitiju (17), v kateri poziva k ustanovitvi enot civilne zaščite EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o temah s področja JKRB varnosti in o preprečevanju nesreč in odzivu nanje ter v zvezi s tem svoje nedavne resolucije z dne 10. februarja 2010 o potresu na Haitiju (17), v kateri poziva k ustanovitvi enot civilne zaščite EU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o sporočilu Komisije: Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o sporočilu Komisije: Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek (18),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga predsedstva Sveta z dne 25. oktobra 2010 za osnutek sklepov Sveta o pripravljenosti in odzivu v primeru kemičnega, biološkega, radiološkega ali jedrskega napada, ki je bil osnovan na podlagi ciljev, opredeljenih v ukrepu H.29 o izboljšanju načrtovanja v primeru izrednih razmer v akcijskem načrtu EU na področju JRKB varnosti (19), kot ga je sprejel Svet 8. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga predsedstva Sveta z dne 25. oktobra 2010 za osnutek sklepov Sveta o pripravljenosti in odzivu v primeru kemičnega, biološkega, radiološkega ali jedrskega napada, ki je bil osnovan na podlagi ciljev, opredeljenih v ukrepu H.29 o izboljšanju načrtovanja v primeru izrednih razmer v akcijskem načrtu EU na področju JRKB varnosti (19), kot ga je sprejel Svet 8. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči“ (KOM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči“ (KOM(2010)0600),

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za zunanje zadeve ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0349/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za zunanje zadeve ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0349/2010),

| A. | ker se lahko EU pohvali z dolgotrajnim sodelovanjem v JRKB programih, začenši s sklepi Evropskega sveta v Gentu 19. oktobra 2001 in s sklepi Evropskega sveta v Laeknu 13. in 14. decembra 2001; ker je bil program JRKB sprejet leta 2002, leta 2004 ga je nadomestil solidarnostni program EU, Svet pa je 12. novembra 2009 sprejel novi akcijski načrt na področju JRKB varnosti, |
| --- | --- |

A.

ker se lahko EU pohvali z dolgotrajnim sodelovanjem v JRKB programih, začenši s sklepi Evropskega sveta v Gentu 19. oktobra 2001 in s sklepi Evropskega sveta v Laeknu 13. in 14. decembra 2001; ker je bil program JRKB sprejet leta 2002, leta 2004 ga je nadomestil solidarnostni program EU, Svet pa je 12. novembra 2009 sprejel novi akcijski načrt na področju JRKB varnosti,

| B. | ker so katastrofe JRKB, ki se zgodijo po nesreči ali zaradi terorističnega napada, resna grožnja varnosti in zdravju prebivalcev EU, saj vplivajo na njihova življenja, okolje in premoženje, vključno s kulturno dediščino, ter delovanje družbe v eni ali več državah članicah EU, z motnjami kritične infrastrukture in upravljalnih zmogljivosti, |
| --- | --- |

B.

ker so katastrofe JRKB, ki se zgodijo po nesreči ali zaradi terorističnega napada, resna grožnja varnosti in zdravju prebivalcev EU, saj vplivajo na njihova življenja, okolje in premoženje, vključno s kulturno dediščino, ter delovanje družbe v eni ali več državah članicah EU, z motnjami kritične infrastrukture in upravljalnih zmogljivosti,

| C. | ker se Svet in Komisija strinjata, da je dosedanje število nesreč, povezanih z JRKB materiali, vključno s terorističnimi dejanji, relativno majhno, in ker je do večine katastrof, ki so vključevale JRKB snovi, prišlo zaradi nesreč v industriji ali zaradi povečane količine nevarnih patogenov in njihovega razširjanja po svetu, |
| --- | --- |

C.

ker se Svet in Komisija strinjata, da je dosedanje število nesreč, povezanih z JRKB materiali, vključno s terorističnimi dejanji, relativno majhno, in ker je do večine katastrof, ki so vključevale JRKB snovi, prišlo zaradi nesreč v industriji ali zaradi povečane količine nevarnih patogenov in njihovega razširjanja po svetu,

| D. | ker obstoječa in stalna nevarnost JRKB katastrof na ozemlju Evropske unije, povzročenih po nesreči ali namerno, močno ogroža polno uživanje temeljnih pravic in svoboščin in je v nasprotju z obljubo o evropskem območju svobode, varnosti in pravice in njegovem razvoju, |
| --- | --- |

D.

ker obstoječa in stalna nevarnost JRKB katastrof na ozemlju Evropske unije, povzročenih po nesreči ali namerno, močno ogroža polno uživanje temeljnih pravic in svoboščin in je v nasprotju z obljubo o evropskem območju svobode, varnosti in pravice in njegovem razvoju,

| E. | ker eno največjih JRKB tveganj izhaja iz širjenja JRKB materialov, za katero so odgovorne teroristične organizacije, in ker zatorej najpomembnejši ukrepi zadevajo krepitev režima neširjenja orožja in razoroževanja prek celovitega in popolnega izvajanja vseh zadevnih pogodb in mednarodnih sporazumov (predvsem pogodba o neširjenju jedrskega orožja, konvencija o kemičnem orožju ter konvencija o biološkem orožju) ter dogovora o pogodbi o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi za oboroževalne namene (Pogodba o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi), |
| --- | --- |

E.

ker eno največjih JRKB tveganj izhaja iz širjenja JRKB materialov, za katero so odgovorne teroristične organizacije, in ker zatorej najpomembnejši ukrepi zadevajo krepitev režima neširjenja orožja in razoroževanja prek celovitega in popolnega izvajanja vseh zadevnih pogodb in mednarodnih sporazumov (predvsem pogodba o neširjenju jedrskega orožja, konvencija o kemičnem orožju ter konvencija o biološkem orožju) ter dogovora o pogodbi o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi za oboroževalne namene (Pogodba o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi),

| F. | ker je proizvodnja, posredovanje, nakup, prevoz, dobava ali uporaba orožja, razstreliv ali jedrskega, biološkega ali kemičnega orožja, kot tudi raziskave in razvijanje biološkega in kemičnega orožja ter zagotavljanje navodil glede izdelave ali uporabe razstreliv, strelnega ali drugega orožja za nezakonite namene del opredelitve izvajanja terorističnih dejavnosti in usposabljanja za njih iz okvirnih sklepov Sveta 2002/475/PNZ in 2008/919/PNZ, |
| --- | --- |

F.

ker je proizvodnja, posredovanje, nakup, prevoz, dobava ali uporaba orožja, razstreliv ali jedrskega, biološkega ali kemičnega orožja, kot tudi raziskave in razvijanje biološkega in kemičnega orožja ter zagotavljanje navodil glede izdelave ali uporabe razstreliv, strelnega ali drugega orožja za nezakonite namene del opredelitve izvajanja terorističnih dejavnosti in usposabljanja za njih iz okvirnih sklepov Sveta 2002/475/PNZ in 2008/919/PNZ,

| G. | ker so ukrepi v zvezi z JRKB materiali eden od temeljev strategije EU za boj proti terorizmu in ker je Svet 30. novembra 2009 odobril akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti, |
| --- | --- |

G.

ker so ukrepi v zvezi z JRKB materiali eden od temeljev strategije EU za boj proti terorizmu in ker je Svet 30. novembra 2009 odobril akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti,

| H. | ker lahko zloraba določenih kemikalij, ki so na trgu splošno dostopne širši javnosti, kot predhodnih sestavin za domačo izdelavo eksplozivov, povzroči vrsto terorističnih in drugih kriminalnih incidentov v EU; ker to zahteva intenzivno spremljanje in nadzor izvajanja predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive (KOM(2010)0473), |
| --- | --- |

H.

ker lahko zloraba določenih kemikalij, ki so na trgu splošno dostopne širši javnosti, kot predhodnih sestavin za domačo izdelavo eksplozivov, povzroči vrsto terorističnih in drugih kriminalnih incidentov v EU; ker to zahteva intenzivno spremljanje in nadzor izvajanja predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive (KOM(2010)0473),

| I. | ker se po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe vzpostavlja novo ravnotežje odgovornosti med različnimi institucijami EU na eni strani in EU ter njenimi državami članicami, vključno z obrambnim strokovnim znanjem, na drugi; ker je izgradnja takšnega novega okvira postopen proces, ki zahteva razumevanje skupnih vrednot in skupen cilj, |
| --- | --- |

I.

ker se po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe vzpostavlja novo ravnotežje odgovornosti med različnimi institucijami EU na eni strani in EU ter njenimi državami članicami, vključno z obrambnim strokovnim znanjem, na drugi; ker je izgradnja takšnega novega okvira postopen proces, ki zahteva razumevanje skupnih vrednot in skupen cilj,

| J. | ker so države članice načeloma odgovorne za JRKB politiko, vendar je vseeno potrebno tesno sodelovanje in usklajevanje na ravni EU, |
| --- | --- |

J.

ker so države članice načeloma odgovorne za JRKB politiko, vendar je vseeno potrebno tesno sodelovanje in usklajevanje na ravni EU,

| K. | ker vzpostavitev Evropske službe za zunanje delovanje (EEAS) ponuja možnosti za izboljšanje odzivanja EU v kriznih razmerah nasploh s pomočjo ukrepov v okviru instrumenta za stabilnost, |
| --- | --- |

K.

ker vzpostavitev Evropske službe za zunanje delovanje (EEAS) ponuja možnosti za izboljšanje odzivanja EU v kriznih razmerah nasploh s pomočjo ukrepov v okviru instrumenta za stabilnost,

| L. | ker bi moral akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti doseči učinkovito usklajenost nacionalnih pobud in pobud EU pri odzivanju na JRKB tveganja in pri pripravi potrebnih ukrepov, izboljšanje tako horizontalnega usklajevanja med Komisijo in državami članicami kot vertikalnega usklajevanja med instrumenti na ravni EU in instrumenti na ravni držav članic, za večjo učinkovitost in hitrost izmenjave informacij, izmenjavo najboljših praks, analitično poročanje na vseh ravneh, skupno načrtovanje, razvoj operativnih postopkov, operativne manevre in cenovno učinkovito združevanje obstoječih sredstev, |
| --- | --- |

L.

ker bi moral akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti doseči učinkovito usklajenost nacionalnih pobud in pobud EU pri odzivanju na JRKB tveganja in pri pripravi potrebnih ukrepov, izboljšanje tako horizontalnega usklajevanja med Komisijo in državami članicami kot vertikalnega usklajevanja med instrumenti na ravni EU in instrumenti na ravni držav članic, za večjo učinkovitost in hitrost izmenjave informacij, izmenjavo najboljših praks, analitično poročanje na vseh ravneh, skupno načrtovanje, razvoj operativnih postopkov, operativne manevre in cenovno učinkovito združevanje obstoječih sredstev,

| M. | ker kar nekaj agencij EU na področju kazenskega pregona, na primer Europol, sodeluje pri ukrepih JRKB prek ustanovitve evropske zbirke podatkov o bombah in sistema zgodnjega opozarjanja v zvezi z eksplozivi in JRKB materiali; ker bi zaradi tega morali vzpostaviti ustrezne postopke, da bi Evropski parlament in nacionalni parlamenti izvajali nadzor, kot na primer določa člen 88 PDEU, |
| --- | --- |

M.

ker kar nekaj agencij EU na področju kazenskega pregona, na primer Europol, sodeluje pri ukrepih JRKB prek ustanovitve evropske zbirke podatkov o bombah in sistema zgodnjega opozarjanja v zvezi z eksplozivi in JRKB materiali; ker bi zaradi tega morali vzpostaviti ustrezne postopke, da bi Evropski parlament in nacionalni parlamenti izvajali nadzor, kot na primer določa člen 88 PDEU,

| N. | ker se v Evropi in po vsem svetu vse pogosteje pojavljajo zdravstvena tveganja in s tem povezana razširjenost nevarnih patogenov, kot je pokazal nedavni izbruh virusa A(H1N1), |
| --- | --- |

N.

ker se v Evropi in po vsem svetu vse pogosteje pojavljajo zdravstvena tveganja in s tem povezana razširjenost nevarnih patogenov, kot je pokazal nedavni izbruh virusa A(H1N1),

| O. | ker lahko JRKB incidenti, tudi čezmejni, povzročijo večjo onesnaženost okolja in okoljsko kontaminacijo, zato je treba v politiko EU o JRKB varnosti vključiti strategije za sanacijo in dekontaminacijo, |
| --- | --- |

O.

ker lahko JRKB incidenti, tudi čezmejni, povzročijo večjo onesnaženost okolja in okoljsko kontaminacijo, zato je treba v politiko EU o JRKB varnosti vključiti strategije za sanacijo in dekontaminacijo,

| P. | ker je končni cilj nove politike EU o JRKB varnosti zmanjšanje nevarnosti JRKB incidentov in škode, ki bi jo zato utrpeli državljani Evropske unije, kar naj bi se doseglo z minimiziranjem verjetnosti, da pride do JRKB incidenta, in omejevanjem njihovih posledic, če se taki dogodki zgodijo, |
| --- | --- |

P.

ker je končni cilj nove politike EU o JRKB varnosti zmanjšanje nevarnosti JRKB incidentov in škode, ki bi jo zato utrpeli državljani Evropske unije, kar naj bi se doseglo z minimiziranjem verjetnosti, da pride do JRKB incidenta, in omejevanjem njihovih posledic, če se taki dogodki zgodijo,

| Q. | ker Evropska komisija v svojem sporočilu o vlogi EU na področju zdravja v svetu (20) priznava, da je treba za hitro odzivanje na zdravstvene grožnje uskladiti ukrepe na ravni EU in na svetovni ravni, in se zavezuje, da bo izboljšala pripravljenost in mehanizme za odziv na epidemije ali izbruhe bolezni, vključno z namernimi dejanji, na primer bioterorizmom, |
| --- | --- |

Q.

ker Evropska komisija v svojem sporočilu o vlogi EU na področju zdravja v svetu (20) priznava, da je treba za hitro odzivanje na zdravstvene grožnje uskladiti ukrepe na ravni EU in na svetovni ravni, in se zavezuje, da bo izboljšala pripravljenost in mehanizme za odziv na epidemije ali izbruhe bolezni, vključno z namernimi dejanji, na primer bioterorizmom,

| R. | ker so v primerjavi z jedrsko tehnologijo in njenimi predhodniki biološki materiali, kot je na primer vranični prisad, cenejši ter jih je veliko lažje pridobiti in širiti, kar omogoča neobičajne teroristične napade, ki dolgoročno resno ogrožajo zdravje prebivalcev in okolje, vključno s kmetijstvom in preskrbo s hrano, |
| --- | --- |

R.

ker so v primerjavi z jedrsko tehnologijo in njenimi predhodniki biološki materiali, kot je na primer vranični prisad, cenejši ter jih je veliko lažje pridobiti in širiti, kar omogoča neobičajne teroristične napade, ki dolgoročno resno ogrožajo zdravje prebivalcev in okolje, vključno s kmetijstvom in preskrbo s hrano,

| S. | ker tisti, ki se prvi odzovejo na JRKB incidente, kot so policija, gasilci in reševalci, žrtvam ne morejo pomagati na kraju dogodka, ne da bi pri tem ogrozili lastno varnost, če pred izpostavljenostjo niso zaščiteni z zdravstvenimi protiukrepi in ustrezno usposobljeni, |
| --- | --- |

S.

ker tisti, ki se prvi odzovejo na JRKB incidente, kot so policija, gasilci in reševalci, žrtvam ne morejo pomagati na kraju dogodka, ne da bi pri tem ogrozili lastno varnost, če pred izpostavljenostjo niso zaščiteni z zdravstvenimi protiukrepi in ustrezno usposobljeni,

| T. | ker državljane ustrezno ščitijo regionalni zdravstveni protiukrepi, ki uravnavajo varovanje javnega zdravja in gospodarske razmere, obenem pa vzpostavljajo odgovornost in solidarnost držav članic, |
| --- | --- |

T.

ker državljane ustrezno ščitijo regionalni zdravstveni protiukrepi, ki uravnavajo varovanje javnega zdravja in gospodarske razmere, obenem pa vzpostavljajo odgovornost in solidarnost držav članic,

| U. | ker želi Svetovna zdravstvena organizacija s svojim programom za opozarjanje na epidemije in druge izredne zdravstvene razmere ter odziv nanje (21) okrepiti biološko varnost, zaščito in pripravljenost na izbruhe nevarnih in nastajajočih patogenov, |
| --- | --- |

U.

ker želi Svetovna zdravstvena organizacija s svojim programom za opozarjanje na epidemije in druge izredne zdravstvene razmere ter odziv nanje (21) okrepiti biološko varnost, zaščito in pripravljenost na izbruhe nevarnih in nastajajočih patogenov,

| V. | ker se EU prek držav članic in Evropske komisije dejavno udeležuje razprav o svetovni zdravstveno-varnostni pobudi, ki bi zagotovila usklajeno globalno ukrepanje za boljšo pripravljenost na področju javnega zdravja in odzivanje na grožnje mednarodnega biološkega, kemičnega, radiološkega in jedrskega terorizma, |
| --- | --- |

V.

ker se EU prek držav članic in Evropske komisije dejavno udeležuje razprav o svetovni zdravstveno-varnostni pobudi, ki bi zagotovila usklajeno globalno ukrepanje za boljšo pripravljenost na področju javnega zdravja in odzivanje na grožnje mednarodnega biološkega, kemičnega, radiološkega in jedrskega terorizma,

| W. | ker je kemična, biološka, radiološka in jedrska varnost čedalje bolj ogrožena ne samo zaradi terorističnih napadov ali malomarnosti, ampak tudi zaradi območij, ki so še vedno onesnažena z na morsko dno odvrženim kemičnim orožjem iz druge svetovne vojne ali z odlagališči jedrskih odpadkov v EU, |
| --- | --- |

W.

ker je kemična, biološka, radiološka in jedrska varnost čedalje bolj ogrožena ne samo zaradi terorističnih napadov ali malomarnosti, ampak tudi zaradi območij, ki so še vedno onesnažena z na morsko dno odvrženim kemičnim orožjem iz druge svetovne vojne ali z odlagališči jedrskih odpadkov v EU,

| X. | ker je ustrezna raven kemične, biološke, radiološke in jedrske varnosti v EU odvisna tudi od ravni, ki velja v tretjih državah, |
| --- | --- |

X.

ker je ustrezna raven kemične, biološke, radiološke in jedrske varnosti v EU odvisna tudi od ravni, ki velja v tretjih državah,

| Y. | ker je varnost lahko še bolj ogrožena zaradi uporabe novih tehnologij pri načrtovanju novih terorističnih dejanj, saj se varnostna merila ne prilagajajo dovolj hitro tehnološkemu napredku, |
| --- | --- |

Y.

ker je varnost lahko še bolj ogrožena zaradi uporabe novih tehnologij pri načrtovanju novih terorističnih dejanj, saj se varnostna merila ne prilagajajo dovolj hitro tehnološkemu napredku,

| Z. | ker je potreben temeljit pregled različnih trenutno uporabljenih meril, da se določijo nujne in zadostne varnostne potrebe, |
| --- | --- |

Z.

ker je potreben temeljit pregled različnih trenutno uporabljenih meril, da se določijo nujne in zadostne varnostne potrebe,

| AA. | ker je akcijski načrt na področju JRKB varnosti razdeljen na tri glavne dele: preprečevanje, odkrivanje ter pripravljenost in odziv, ter vsebuje četrto poglavje o ukrepih, ki se lahko uporabijo v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in pripravljenostjo ter odzivom na področju JRKB varnosti, in ker je priznavanje pomembnosti vsake od teh faz ključno za zagotovitev ustreznega izvajanja študij za ocenjevanje tveganj, odzivov in protiukrepov, obenem pa je treba sprejeti horizontalen in čezmejni pristop k rokovanju s JRKB materiali, t.j. prek ustrezne razdelitve merljivih ciljev in ukrepov na vsako od teh faz, |
| --- | --- |

AA.

ker je akcijski načrt na področju JRKB varnosti razdeljen na tri glavne dele: preprečevanje, odkrivanje ter pripravljenost in odziv, ter vsebuje četrto poglavje o ukrepih, ki se lahko uporabijo v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in pripravljenostjo ter odzivom na področju JRKB varnosti, in ker je priznavanje pomembnosti vsake od teh faz ključno za zagotovitev ustreznega izvajanja študij za ocenjevanje tveganj, odzivov in protiukrepov, obenem pa je treba sprejeti horizontalen in čezmejni pristop k rokovanju s JRKB materiali, t.j. prek ustrezne razdelitve merljivih ciljev in ukrepov na vsako od teh faz,

| AB. | ker spremembe, ki jih je Svet uvedel v akcijski načrt na področju JRKB varnosti, ki ga je predlagala Komisija, akcijski načrt slabijo, saj bo zaveza držav članic neobvezna, omilili so tudi predvidene ukrepe, mnogi od katerih so ostali na nacionalni ravni, namesto da bi imeli vseevropsko področje delovanja, hkrati pa so te spremembe oslabile spremljanje in nadzor Komisije nad izvajanjem teh ukrepov, včasih Komisija celo sploh ni vključena kot udeleženka skupaj z državami članicami, |
| --- | --- |

AB.

ker spremembe, ki jih je Svet uvedel v akcijski načrt na področju JRKB varnosti, ki ga je predlagala Komisija, akcijski načrt slabijo, saj bo zaveza držav članic neobvezna, omilili so tudi predvidene ukrepe, mnogi od katerih so ostali na nacionalni ravni, namesto da bi imeli vseevropsko področje delovanja, hkrati pa so te spremembe oslabile spremljanje in nadzor Komisije nad izvajanjem teh ukrepov, včasih Komisija celo sploh ni vključena kot udeleženka skupaj z državami članicami,

Splošne smernice

| 1. | ugotavlja, da se je akcijski načrt na področju JRKB varnosti znašel na obeh straneh glede na novo razdelitev pristojnosti med državami članicami in EU po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, kot določa člen 5 PEU v zvezi z načeli prenosa pristojnosti, subsidiarnosti in sorazmernosti; opozarja, da akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti pokriva področje deljenih notranjih pristojnosti (člen 4 PDEU) v zvezi s področjem svobode, varnosti in pravice, skupnimi varnostnimi vprašanji in prometom, ukrepi civilne zaščite (člen 196 PDEU) in zunanjim delovanjem Unije (člena 21 in 22 PEU); |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da se je akcijski načrt na področju JRKB varnosti znašel na obeh straneh glede na novo razdelitev pristojnosti med državami članicami in EU po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, kot določa člen 5 PEU v zvezi z načeli prenosa pristojnosti, subsidiarnosti in sorazmernosti; opozarja, da akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti pokriva področje deljenih notranjih pristojnosti (člen 4 PDEU) v zvezi s področjem svobode, varnosti in pravice, skupnimi varnostnimi vprašanji in prometom, ukrepi civilne zaščite (člen 196 PDEU) in zunanjim delovanjem Unije (člena 21 in 22 PEU);

| 2. | vendar poudarja, da izvajanje skupnega sistema za JRKB varnost ne bi smelo vplivati na pristojnosti držav članic na tem področju; |
| --- | --- |

2.

vendar poudarja, da izvajanje skupnega sistema za JRKB varnost ne bi smelo vplivati na pristojnosti držav članic na tem področju;

| 3. | meni, da je akcijski načrt pomembno orodje za zagotavljanje ustrezne usklajenosti med nacionalnimi in evropskimi pobudami pri obravnavanju JRKB tveganj; |
| --- | --- |

3.

meni, da je akcijski načrt pomembno orodje za zagotavljanje ustrezne usklajenosti med nacionalnimi in evropskimi pobudami pri obravnavanju JRKB tveganj;

| 4. | priznava, da je nujno treba izrabiti ustrezno strokovno znanje in se izogniti podvajanju, razdrobljenosti in nedoslednostim pri prizadevanjih institucij EU in/ali držav članic na varnostnem in obrambnem področju, kjer je v nevarnosti temeljna pravica do življenja in kjer posledice nepazljivosti in popuščanja ne upoštevajo meja; |
| --- | --- |

4.

priznava, da je nujno treba izrabiti ustrezno strokovno znanje in se izogniti podvajanju, razdrobljenosti in nedoslednostim pri prizadevanjih institucij EU in/ali držav članic na varnostnem in obrambnem področju, kjer je v nevarnosti temeljna pravica do življenja in kjer posledice nepazljivosti in popuščanja ne upoštevajo meja;

| 5. | poudarja, da bi morala EU okrepiti svoj skupni pristop k preprečevanju, odkrivanju in pripravljenosti na področju JRKB varnosti z vzpostavitvijo specifičnih mehanizmov (regulativnih, zakonodajnih ali nezakonodajnih instrumentov), s katerimi bi poskrbeli, da bi bila v primeru JRKB katastrofe zaradi nesreče ali terorističnega napada sodelovanje in pomoč obvezna; opozarja, da mora biti glavni cilj institucij EU zagotoviti učinkovitost nacionalnega ali nadnacionalnega odziva na JRKB nesrečo ali teroristični napad, na podlagi solidarnosti EU ter na usklajen način pod okriljem Komisije in z vseevropskim dometom; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi morala EU okrepiti svoj skupni pristop k preprečevanju, odkrivanju in pripravljenosti na področju JRKB varnosti z vzpostavitvijo specifičnih mehanizmov (regulativnih, zakonodajnih ali nezakonodajnih instrumentov), s katerimi bi poskrbeli, da bi bila v primeru JRKB katastrofe zaradi nesreče ali terorističnega napada sodelovanje in pomoč obvezna; opozarja, da mora biti glavni cilj institucij EU zagotoviti učinkovitost nacionalnega ali nadnacionalnega odziva na JRKB nesrečo ali teroristični napad, na podlagi solidarnosti EU ter na usklajen način pod okriljem Komisije in z vseevropskim dometom;

| 6. | opozarja, da je akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti priložnost, da EU in njene države članice poiščejo zakonodajna sredstva za učinkovito uveljavitev solidarnostne klavzule iz člena 222 PDEU, in da morajo biti države članice obveščene o načrtih in najboljših praksah drugih držav članic za odziv in boj proti JRKB katastrofam, ki so povzročene po nesreči ali namerno, tako da si lahko pomagajo na usklajen in učinkovit način; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti priložnost, da EU in njene države članice poiščejo zakonodajna sredstva za učinkovito uveljavitev solidarnostne klavzule iz člena 222 PDEU, in da morajo biti države članice obveščene o načrtih in najboljših praksah drugih držav članic za odziv in boj proti JRKB katastrofam, ki so povzročene po nesreči ali namerno, tako da si lahko pomagajo na usklajen in učinkovit način;

| 7. | poudarja, da je nujno treba okrepiti vidik normativnega in regulativnega posredovanja Komisije, ki ima v zdajšnji različici akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti nekoliko nedorečeno vlogo v zvezi z mnogimi opredeljenimi cilji in ukrepi; posledično vztraja, da naj Komisija izda zakonodajne predloge, če je le mogoče, na vseh področjih, ki jih pokriva akcijski načrt, ter poudarja, da se lahko vrzeli v ukrepih, ki jih pripravljajo posamezne države članice, zapolnijo le, če Komisija prevzame robustno regulativno vlogo; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je nujno treba okrepiti vidik normativnega in regulativnega posredovanja Komisije, ki ima v zdajšnji različici akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti nekoliko nedorečeno vlogo v zvezi z mnogimi opredeljenimi cilji in ukrepi; posledično vztraja, da naj Komisija izda zakonodajne predloge, če je le mogoče, na vseh področjih, ki jih pokriva akcijski načrt, ter poudarja, da se lahko vrzeli v ukrepih, ki jih pripravljajo posamezne države članice, zapolnijo le, če Komisija prevzame robustno regulativno vlogo;

| 8. | poziva, naj zaveza držav članic k JRKB nadzoru vsebuje več od enostavne izmenjave najboljše prakse in informacij in naj se združuje oziroma deli tudi tehnologija in infrastruktura, da bi preprečili podvajanje in tratenje sredstev ter ustvarili koristno in cenovno učinkovito sinergijo na ravni EU; poziva države članice, naj se dogovorijo o metodah za odkrivanje in preprečevanje JRKB katastrof, prenosu JRKB materialov znotraj EU in odzivnih ukrepih, vključno z izmenjavo informacij v zvezi z JRKB in čezmejno pomočjo; |
| --- | --- |

8.

poziva, naj zaveza držav članic k JRKB nadzoru vsebuje več od enostavne izmenjave najboljše prakse in informacij in naj se združuje oziroma deli tudi tehnologija in infrastruktura, da bi preprečili podvajanje in tratenje sredstev ter ustvarili koristno in cenovno učinkovito sinergijo na ravni EU; poziva države članice, naj se dogovorijo o metodah za odkrivanje in preprečevanje JRKB katastrof, prenosu JRKB materialov znotraj EU in odzivnih ukrepih, vključno z izmenjavo informacij v zvezi z JRKB in čezmejno pomočjo;

| 9. | zato spodbuja države članice, ki so najbolj razvite na področju notranje varnosti, naj kljub občutljivemu in pretežno nacionalnemu značaju tega področja posredujejo svoje informacije, tehnologije in infrastrukturo ter začnejo izvajati skupne strateške projekte, kot je omenjeno zgoraj; poziva Komisijo in Svet, naj vzpostavita in redno posodabljata podatkovne zbirke zdravstvenih protiukrepov, ki so na voljo v državah članicah za odzivanje na JRKB incidente, spodbujanje deljenja obstoječih zmogljivosti in usklajevanje cenovno učinkovite politike priprave omenjenih protiukrepov; |
| --- | --- |

9.

zato spodbuja države članice, ki so najbolj razvite na področju notranje varnosti, naj kljub občutljivemu in pretežno nacionalnemu značaju tega področja posredujejo svoje informacije, tehnologije in infrastrukturo ter začnejo izvajati skupne strateške projekte, kot je omenjeno zgoraj; poziva Komisijo in Svet, naj vzpostavita in redno posodabljata podatkovne zbirke zdravstvenih protiukrepov, ki so na voljo v državah članicah za odzivanje na JRKB incidente, spodbujanje deljenja obstoječih zmogljivosti in usklajevanje cenovno učinkovite politike priprave omenjenih protiukrepov;

| 10. | poziva k razvoju standardov EU za kakovost in varnost ter sistema in mreže laboratorijev za certificiranje JRKB varnostne opreme in tehnologij v EU; poudarja, da morajo za zaposlene v obratih, kjer imajo dostop do škodljivih snovi, veljati strogi varnostni standardi in postopki zaposlovanja; poziva k izmenjavi in uporabi najboljših izkušenj in strokovnega znanja s civilnega in vojaškega področja; ponovno pod vodstvom Komisije poudarja, da je treba omogočiti potrebno financiranje za raziskave in razvoj, da bi zagotovili izvajanje programov aplikativnih raziskav in pomembnejših demonstracijskih programov z evropsko razsežnostjo, in da je glede na razdrobljenost tega trga potrebna industrijska politika EU na področju civilne varnosti, ki bo spodbujala sodelovanje med podjetji v EU in posebej podpirala mala in srednja podjetja/malo in srednjo industrijo (MSP/MSI), ki ustvarjajo pomemben del inovacij v sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj na področju varnosti, ter da si je treba prizadevati za spodbujanje sodelovanja (zlasti čezmejnega) med evropskimi podjetji; želi, da se vzpostavi globalno vodenje vseh projektov o JRKB varnosti, ki bo pokrivalo celoten cikel obstoja JRKB grožnje (preprečevanje, odkrivanje in odzivanje); poziva Komisijo, naj predlaga strategijo razvoja industrije biološke obrambe v Evropi; |
| --- | --- |

10.

poziva k razvoju standardov EU za kakovost in varnost ter sistema in mreže laboratorijev za certificiranje JRKB varnostne opreme in tehnologij v EU; poudarja, da morajo za zaposlene v obratih, kjer imajo dostop do škodljivih snovi, veljati strogi varnostni standardi in postopki zaposlovanja; poziva k izmenjavi in uporabi najboljših izkušenj in strokovnega znanja s civilnega in vojaškega področja; ponovno pod vodstvom Komisije poudarja, da je treba omogočiti potrebno financiranje za raziskave in razvoj, da bi zagotovili izvajanje programov aplikativnih raziskav in pomembnejših demonstracijskih programov z evropsko razsežnostjo, in da je glede na razdrobljenost tega trga potrebna industrijska politika EU na področju civilne varnosti, ki bo spodbujala sodelovanje med podjetji v EU in posebej podpirala mala in srednja podjetja/malo in srednjo industrijo (MSP/MSI), ki ustvarjajo pomemben del inovacij v sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj na področju varnosti, ter da si je treba prizadevati za spodbujanje sodelovanja (zlasti čezmejnega) med evropskimi podjetji; želi, da se vzpostavi globalno vodenje vseh projektov o JRKB varnosti, ki bo pokrivalo celoten cikel obstoja JRKB grožnje (preprečevanje, odkrivanje in odzivanje); poziva Komisijo, naj predlaga strategijo razvoja industrije biološke obrambe v Evropi;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da se JRKB zaščita obravnava v sklopu okvirnega sodelovanja za raziskave na področju varnosti in obrambe med Komisijo, Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) in Evropsko obrambno agencijo (EDA); poudarja, da so za usklajevanje dopolnjevanja in sinergijo med vlaganji Komisije v raziskave in razvoj na področju obrambe ter v raziskave na področju civilne varnosti v sklopu sedmega okvirnega programa potrebni učinkovito izboljšanje ustreznih pravnih pogojev za izmenjavo informacij znotraj evropskega okvirnega sodelovanja ter dejavnosti na nacionalni ravni in na ravni EU, kot določa Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (22), poziva k razvoju aplikativnih raziskav z evropsko razsežnostjo na področju varnosti obratov, da se zaščitijo lokalne skupnosti in okolje, ter k začetku izvajanja velikih demonstracijskih programov; spodbuja ustanavljanje strokovnih centrov, specializiranih za JRKB grožnje, in mobilnost raziskovalcev; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da se JRKB zaščita obravnava v sklopu okvirnega sodelovanja za raziskave na področju varnosti in obrambe med Komisijo, Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) in Evropsko obrambno agencijo (EDA); poudarja, da so za usklajevanje dopolnjevanja in sinergijo med vlaganji Komisije v raziskave in razvoj na področju obrambe ter v raziskave na področju civilne varnosti v sklopu sedmega okvirnega programa potrebni učinkovito izboljšanje ustreznih pravnih pogojev za izmenjavo informacij znotraj evropskega okvirnega sodelovanja ter dejavnosti na nacionalni ravni in na ravni EU, kot določa Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (22), poziva k razvoju aplikativnih raziskav z evropsko razsežnostjo na področju varnosti obratov, da se zaščitijo lokalne skupnosti in okolje, ter k začetku izvajanja velikih demonstracijskih programov; spodbuja ustanavljanje strokovnih centrov, specializiranih za JRKB grožnje, in mobilnost raziskovalcev;

| 12. | vztraja pri uveljavitvi ustreznih varoval in varnostnih ukrepov pri obravnavanju skupnih podatkovnih baz držav članic in občutljivih podatkov iz raziskav, saj bo osredotočanje na varnost podatkov spodbudilo večje sodelovanje med oblastmi in organi držav članic ter izmenjavo informacij med njimi; |
| --- | --- |

12.

vztraja pri uveljavitvi ustreznih varoval in varnostnih ukrepov pri obravnavanju skupnih podatkovnih baz držav članic in občutljivih podatkov iz raziskav, saj bo osredotočanje na varnost podatkov spodbudilo večje sodelovanje med oblastmi in organi držav članic ter izmenjavo informacij med njimi;

| 13. | poudarja pomen okrepljene pripravljenosti in poziva k rednemu kartiranju nacionalnih zmogljivosti in sredstev, pa tudi k skupnim vajam držav članic; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen okrepljene pripravljenosti in poziva k rednemu kartiranju nacionalnih zmogljivosti in sredstev, pa tudi k skupnim vajam držav članic;

| 14. | poziva k nujni ustanovitvi evropskega mehanizma za odzivanje na krize, osnovanega na službah Komisije, ki bi moral usklajevati civilna in vojaška sredstva, da bi EU omogočili možnost hitrega odziva na JRKB katastrofo, in ponovno poziva k ustanovitvi enot EU za civilno zaščito, ki bodo temeljile na obstoječem mehanizmu EU za civilno zaščito, kar bo Uniji omogočilo združevanje sredstev, ki so potrebna za nudenje nujne pomoči, vključno s humanitarno pomočjo, v 24 urah po JRKB katastrofi na ozemlju EU ali drugje; poudarja, da je treba graditi tudi primerne povezave in partnerstva med organi, kot so Europol, Interpol in organi pregona v državah članicah, da bi ustvarili primerno in učinkovito mrežo za proaktivno predvidevanje/krizni nadzor v realnem času ter operativno delovanje/usklajevanje odzivanja na JRKB katastrofe in tudi poročanje Komisiji; opozarja na poročilo Michaela Barnierja iz leta 2006 z naslovom „Za evropsko enoto za civilno zaščito: Europe aid“ (23), ki ga je Parlament močno podprl, in v zvezi s tem pozdravlja novo pripravljenost Komisije za vzpostavitev evropskih zmogljivosti za odzivanje v izrednih razmerah, kot je zapisano v sporočilu Komisije z naslovom „Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči“ (KOM(2010)0600); |
| --- | --- |

14.

poziva k nujni ustanovitvi evropskega mehanizma za odzivanje na krize, osnovanega na službah Komisije, ki bi moral usklajevati civilna in vojaška sredstva, da bi EU omogočili možnost hitrega odziva na JRKB katastrofo, in ponovno poziva k ustanovitvi enot EU za civilno zaščito, ki bodo temeljile na obstoječem mehanizmu EU za civilno zaščito, kar bo Uniji omogočilo združevanje sredstev, ki so potrebna za nudenje nujne pomoči, vključno s humanitarno pomočjo, v 24 urah po JRKB katastrofi na ozemlju EU ali drugje; poudarja, da je treba graditi tudi primerne povezave in partnerstva med organi, kot so Europol, Interpol in organi pregona v državah članicah, da bi ustvarili primerno in učinkovito mrežo za proaktivno predvidevanje/krizni nadzor v realnem času ter operativno delovanje/usklajevanje odzivanja na JRKB katastrofe in tudi poročanje Komisiji; opozarja na poročilo Michaela Barnierja iz leta 2006 z naslovom „Za evropsko enoto za civilno zaščito: Europe aid“ (23), ki ga je Parlament močno podprl, in v zvezi s tem pozdravlja novo pripravljenost Komisije za vzpostavitev evropskih zmogljivosti za odzivanje v izrednih razmerah, kot je zapisano v sporočilu Komisije z naslovom „Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči“ (KOM(2010)0600);

| 15. | poziva, naj se dvojnost civilno-vojaških tehnologij izkoristi kot vir sinergij; spodbuja sodelovanje z Evropsko obrambno agencijo, državami članicami Nata, kot so Združene države Amerike in Kanada, in tretjimi državami, ki so vodilne na področju JRKB varnosti, z izmenjavo dobrih praks, strukturiranimi dialogi med strokovnjaki in skupnim razvojem zmogljivosti; poudarja pomen izvajanja skupnih vaj držav članic EU za preprečevanje incidentov, povezanih z JRKB varnostjo, in boja proti njim, in sicer s sodelovanjem oboroženih sil in enot civilne zaščite držav članic ter mehanizma EU za civilno zaščito; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj se dvojnost civilno-vojaških tehnologij izkoristi kot vir sinergij; spodbuja sodelovanje z Evropsko obrambno agencijo, državami članicami Nata, kot so Združene države Amerike in Kanada, in tretjimi državami, ki so vodilne na področju JRKB varnosti, z izmenjavo dobrih praks, strukturiranimi dialogi med strokovnjaki in skupnim razvojem zmogljivosti; poudarja pomen izvajanja skupnih vaj držav članic EU za preprečevanje incidentov, povezanih z JRKB varnostjo, in boja proti njim, in sicer s sodelovanjem oboroženih sil in enot civilne zaščite držav članic ter mehanizma EU za civilno zaščito;

| 16. | ugotavlja, da je obstoječi mehanizem EU za civilno zaščito, kot ga opredeljuje Sklep Sveta 2007/779/ES, Euratom trenutno veljaven inštrument v primeru JRKB katastrofe, ter poudarja, da bi morala biti ta struktura forum, kjer bi morali sprejemati krizne odločitve glede pripravljenosti in odziva na JRKB katastrofe; vendar ugotavlja, da je treba za doseganje tega cilja in za zagotavljanje ustreznega preprečevanja in odkrivanja vzpostaviti sodelovanje z organi civilne zaščite, z obveščevalnimi organi ter organi pregona, z varnostnimi službami in centri za zbiranje vojaških informacij in ukrepanje v vseh državah članicah in na ravni EU, kot so Civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC), Politični in varnostni odbor (PVO) in Skupni situacijski center (SitCen); poleg tega opozarja na vlogo Stalnega odbora za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti (COSI), katerega naloga je pospeševati, spodbujati in krepiti operativno sodelovanje ustreznih nacionalnih organov držav članic na področju notranje varnosti; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je obstoječi mehanizem EU za civilno zaščito, kot ga opredeljuje Sklep Sveta 2007/779/ES, Euratom trenutno veljaven inštrument v primeru JRKB katastrofe, ter poudarja, da bi morala biti ta struktura forum, kjer bi morali sprejemati krizne odločitve glede pripravljenosti in odziva na JRKB katastrofe; vendar ugotavlja, da je treba za doseganje tega cilja in za zagotavljanje ustreznega preprečevanja in odkrivanja vzpostaviti sodelovanje z organi civilne zaščite, z obveščevalnimi organi ter organi pregona, z varnostnimi službami in centri za zbiranje vojaških informacij in ukrepanje v vseh državah članicah in na ravni EU, kot so Civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC), Politični in varnostni odbor (PVO) in Skupni situacijski center (SitCen); poleg tega opozarja na vlogo Stalnega odbora za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti (COSI), katerega naloga je pospeševati, spodbujati in krepiti operativno sodelovanje ustreznih nacionalnih organov držav članic na področju notranje varnosti;

| 17. | opozarja, da je bil skupni situacijski center (SitCen) uvrščen v okvir nove službe za zunanje delovanje, njegov kader pa prihaja v glavnem iz obveščevalnih in policijskih služb držav članic; poudarja, da je njegovo delovanje izredno pomembno za podporo nacionalnim centrom kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da je bil skupni situacijski center (SitCen) uvrščen v okvir nove službe za zunanje delovanje, njegov kader pa prihaja v glavnem iz obveščevalnih in policijskih služb držav članic; poudarja, da je njegovo delovanje izredno pomembno za podporo nacionalnim centrom kriznega upravljanja;

| 18. | poziva države članice, naj pod nadzorom Komisije usklajujejo svoja prizadevanja, da bi se povečala interoperabilnost opreme, zmogljivosti in tehnologij na področju civilne zaščite za učinkovito udejanjanje nove solidarnostne klavzule v primeru JRKB nesreče; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj pod nadzorom Komisije usklajujejo svoja prizadevanja, da bi se povečala interoperabilnost opreme, zmogljivosti in tehnologij na področju civilne zaščite za učinkovito udejanjanje nove solidarnostne klavzule v primeru JRKB nesreče;

| 19. | poudarja, da mora krepitev zmogljivosti civilne zaščite v EU ob raziskavah tehnologij z dvojno rabo, infrastrukture in zmogljivosti vključevati tudi strateško sodelovanje z Evropsko obrambno agencijo (EDA), kot je omenjeno zgoraj, Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), Mednarodno agencijo za jedrsko energijo (IAEA), Organizacijo za prepoved kemičnega orožja (OPCW) in z drugimi mednarodnimi centri ali programi JRKB odličnosti; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da mora krepitev zmogljivosti civilne zaščite v EU ob raziskavah tehnologij z dvojno rabo, infrastrukture in zmogljivosti vključevati tudi strateško sodelovanje z Evropsko obrambno agencijo (EDA), kot je omenjeno zgoraj, Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), Mednarodno agencijo za jedrsko energijo (IAEA), Organizacijo za prepoved kemičnega orožja (OPCW) in z drugimi mednarodnimi centri ali programi JRKB odličnosti;

| 20. | poziva države članice, naj imenujejo ali ustanovijo nacionalni organ, ki bi v primeru JRKB napada ali nesreče imel vlogo glavnega koordinatorja vseh vpletenih nacionalnih in lokalnih organov ter vseh protiukrepov, sprejetih v odziv na tak dogodek; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj imenujejo ali ustanovijo nacionalni organ, ki bi v primeru JRKB napada ali nesreče imel vlogo glavnega koordinatorja vseh vpletenih nacionalnih in lokalnih organov ter vseh protiukrepov, sprejetih v odziv na tak dogodek;

| 21. | podpira oceno, da JRKB napadi resno ogrožajo varnost prebivalcev EU; zato podpira vse ukrepe, ki zagotavljajo boljšo zaščito pred napadi JRKB; |
| --- | --- |

21.

podpira oceno, da JRKB napadi resno ogrožajo varnost prebivalcev EU; zato podpira vse ukrepe, ki zagotavljajo boljšo zaščito pred napadi JRKB;

| 22. | poudarja, da je treba boj proti terorizmu voditi ob popolnem spoštovanju mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah, evropske zakonodaje o temeljnih pravicah ter načel in vrednot, tudi načela pravne države; opozarja, da je nujno treba spoštovati načela Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, sodelovanju javnosti pri odločanju in dostopu do varstva pravic v okoljskih zadevah; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba boj proti terorizmu voditi ob popolnem spoštovanju mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah, evropske zakonodaje o temeljnih pravicah ter načel in vrednot, tudi načela pravne države; opozarja, da je nujno treba spoštovati načela Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, sodelovanju javnosti pri odločanju in dostopu do varstva pravic v okoljskih zadevah;

| 23. | opozarja, da je preprečevanje dostopa teroristov do JRKB materialov ključna prednostna naloga tako v veljavni strategiji EU za boj proti terorizmu iz leta 2005 kot v prihodnji, pa tudi v strategiji EU iz leta 2003 proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev; zato zahteva, da koordinator EU za boj proti terorizmu prek ustreznih zadevnih agencij in strokovnjakov EU redno poroča Parlamentu o ravni vsakega morebitnega JRKB tveganja ali grožnje v Uniji oziroma proti državljanom in interesom EU drugje; vztraja, da je treba dodatno pojasniti primerne vloge različnih organov EU in nacionalnih organov, ki so vpleteni v boj proti terorizmu; s tem v zvezi je seznanjen z usklajevalno vlogo, ki jo imata COSI in SitCen; poziva, da se Parlamentu kot edinemu demokratično izvoljenemu organu EU v okviru njegovih pristojnosti zagotovi demokratični nadzor nad omenjenima organoma in se ga takoj in celovito obvešča o njunih ukrepih na način, ki bo ohranil njuno varno delovanje; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je preprečevanje dostopa teroristov do JRKB materialov ključna prednostna naloga tako v veljavni strategiji EU za boj proti terorizmu iz leta 2005 kot v prihodnji, pa tudi v strategiji EU iz leta 2003 proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev; zato zahteva, da koordinator EU za boj proti terorizmu prek ustreznih zadevnih agencij in strokovnjakov EU redno poroča Parlamentu o ravni vsakega morebitnega JRKB tveganja ali grožnje v Uniji oziroma proti državljanom in interesom EU drugje; vztraja, da je treba dodatno pojasniti primerne vloge različnih organov EU in nacionalnih organov, ki so vpleteni v boj proti terorizmu; s tem v zvezi je seznanjen z usklajevalno vlogo, ki jo imata COSI in SitCen; poziva, da se Parlamentu kot edinemu demokratično izvoljenemu organu EU v okviru njegovih pristojnosti zagotovi demokratični nadzor nad omenjenima organoma in se ga takoj in celovito obvešča o njunih ukrepih na način, ki bo ohranil njuno varno delovanje;

| 24. | poziva institucije EU, naj ohranijo demokratičen nadzor in preglednost pri razvoju in izvajanju vseh delov akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti, ob spoštovanju pravice javnosti, da dostopa do vseh informacij in ustrezne dokumentacije, ki zadeva javno varnost in vsakodnevna tveganja, povezana z JRKB nesrečami; |
| --- | --- |

24.

poziva institucije EU, naj ohranijo demokratičen nadzor in preglednost pri razvoju in izvajanju vseh delov akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti, ob spoštovanju pravice javnosti, da dostopa do vseh informacij in ustrezne dokumentacije, ki zadeva javno varnost in vsakodnevna tveganja, povezana z JRKB nesrečami;

| 25. | poziva k vključevanju ukrepov iz akcijskega načrta na področju JRKB varnosti v vse zunanjepolitične instrumente EU za gospodarsko sodelovanje in politični dialog s tretjimi državami (tudi v klavzule EU o neširjenju orožja); poziva Komisijo in Svet, naj v političnem in gospodarskem dialogu s tretjimi državami uporabita vsa razpoložljiva sredstva (vključno s skupno zunanjo in varnostno politiko ter zunanjepolitičnimi instrumenti) za spodbujanje spoštovanja standardov za odkrivanje in preprečevanje, vključno z izmenjavo informacij, ter odzivanje na JRKB incidente v tretjih državah, kot je določeno v akcijskem načrtu; |
| --- | --- |

25.

poziva k vključevanju ukrepov iz akcijskega načrta na področju JRKB varnosti v vse zunanjepolitične instrumente EU za gospodarsko sodelovanje in politični dialog s tretjimi državami (tudi v klavzule EU o neširjenju orožja); poziva Komisijo in Svet, naj v političnem in gospodarskem dialogu s tretjimi državami uporabita vsa razpoložljiva sredstva (vključno s skupno zunanjo in varnostno politiko ter zunanjepolitičnimi instrumenti) za spodbujanje spoštovanja standardov za odkrivanje in preprečevanje, vključno z izmenjavo informacij, ter odzivanje na JRKB incidente v tretjih državah, kot je določeno v akcijskem načrtu;

| 26. | poudarja tesno povezavo med varnostjo v Evropski uniji in zunaj nje ter njen zrcalni učinek; v tej zvezi pozdravlja dejavnosti regionalnih JRKB centrov odličnosti na konfliktnih območjih zunaj Evropske unije, namen katerih je spodbujanje dela strokovnih omrežij, izboljšanje zmogljivosti nadzora izvoza in preprečevanje nezakonite trgovine z JRKB snovmi, krepitev regulativnih svežnjev v teh državah in regionalno sodelovanje na tem področju; spodbuja, naj se v Evropi usposobi skupino mednarodnih izvedencev za države s tveganjem, ob spoštovanju zahtevanih predpisov o varnosti in zaupnosti; |
| --- | --- |

26.

poudarja tesno povezavo med varnostjo v Evropski uniji in zunaj nje ter njen zrcalni učinek; v tej zvezi pozdravlja dejavnosti regionalnih JRKB centrov odličnosti na konfliktnih območjih zunaj Evropske unije, namen katerih je spodbujanje dela strokovnih omrežij, izboljšanje zmogljivosti nadzora izvoza in preprečevanje nezakonite trgovine z JRKB snovmi, krepitev regulativnih svežnjev v teh državah in regionalno sodelovanje na tem področju; spodbuja, naj se v Evropi usposobi skupino mednarodnih izvedencev za države s tveganjem, ob spoštovanju zahtevanih predpisov o varnosti in zaupnosti;

| 27. | poziva institucije EU in države članice, naj se uprejo pritiskom industrije in drugih zainteresiranih strani, ki se skušajo izogniti bremenom večje regulacije, kar je pričakovano (in kar jasno kaže primerjava različic akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti Sveta in Komisije); meni, da je treba upoštevati pomisleke industrije o kakovosti in vplivu predlaganih regulativnih ukrepov, ne da bi pozabili, da je glavni cilj pravica do življenja, svobode in varnosti vseh ljudi v Evropi in njihovih družb; poudarja prednostno nalogo zagotavljanja nadzora in zaščite JRKB materialov v EU in učinkovitosti odziva EU na katastrofo, pa če je naključna ali namerna, ter pomen prizadevanj za odpravo takih groženj; |
| --- | --- |

27.

poziva institucije EU in države članice, naj se uprejo pritiskom industrije in drugih zainteresiranih strani, ki se skušajo izogniti bremenom večje regulacije, kar je pričakovano (in kar jasno kaže primerjava različic akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti Sveta in Komisije); meni, da je treba upoštevati pomisleke industrije o kakovosti in vplivu predlaganih regulativnih ukrepov, ne da bi pozabili, da je glavni cilj pravica do življenja, svobode in varnosti vseh ljudi v Evropi in njihovih družb; poudarja prednostno nalogo zagotavljanja nadzora in zaščite JRKB materialov v EU in učinkovitosti odziva EU na katastrofo, pa če je naključna ali namerna, ter pomen prizadevanj za odpravo takih groženj;

| 28. | poziva države članice, naj v celoti sodelujejo v izvajalnih fazah akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti in v tem pogledu sodelujejo z organi EU, ki prenašajo cilje in ukrepe akcijskega načrta v konkretne korake, da bo JRKB varnost zagotovljena v vseh državah članicah EU; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj v celoti sodelujejo v izvajalnih fazah akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti in v tem pogledu sodelujejo z organi EU, ki prenašajo cilje in ukrepe akcijskega načrta v konkretne korake, da bo JRKB varnost zagotovljena v vseh državah članicah EU;

Preprečevanje

| 29. | poziva Komisijo, naj deluje kot glavna spodbujevalka in nadzornica pri vzpostavljanju in rednem posodabljanju seznamov EU o JRKB agensih, pri čemer naj Komisija odloči o razumnem časovnem obdobju; vztraja pri tem, da morajo seznami vključevati tudi morebitne preprečevalne in odzivne ukrepe za vsak JRKB agens, v skladu z njegovo nevarnostjo, možnostjo zlonamerne uporabe in ranljivostjo; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj deluje kot glavna spodbujevalka in nadzornica pri vzpostavljanju in rednem posodabljanju seznamov EU o JRKB agensih, pri čemer naj Komisija odloči o razumnem časovnem obdobju; vztraja pri tem, da morajo seznami vključevati tudi morebitne preprečevalne in odzivne ukrepe za vsak JRKB agens, v skladu z njegovo nevarnostjo, možnostjo zlonamerne uporabe in ranljivostjo;

| 30. | meni, da mora akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti višje postaviti na tveganju temelječe standarde, kar zadeva merila za ocenjevanje varnosti za JRKB obrate visokega tveganja, ter poudarja vlogo in odgovornost nacionalnih organov za izvajanje rednih pregledov teh obratov, saj razvoj „meril“, kot so določena v sedanjem akcijskem načrtu, kot ga je spremenil in sprejel Svet, sam po sebi preprosto ni dovolj ter določa presenetljivo nizek standard, skupaj z majhno odgovornostjo organizacij, ki rokujejo z JRKB materiali, ustreznih organov držav članic in organov EU; poleg tega ugotavlja, da morajo biti vsi sprejeti ukrepi v sorazmerju z verjetnostjo tveganj; |
| --- | --- |

30.

meni, da mora akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti višje postaviti na tveganju temelječe standarde, kar zadeva merila za ocenjevanje varnosti za JRKB obrate visokega tveganja, ter poudarja vlogo in odgovornost nacionalnih organov za izvajanje rednih pregledov teh obratov, saj razvoj „meril“, kot so določena v sedanjem akcijskem načrtu, kot ga je spremenil in sprejel Svet, sam po sebi preprosto ni dovolj ter določa presenetljivo nizek standard, skupaj z majhno odgovornostjo organizacij, ki rokujejo z JRKB materiali, ustreznih organov držav članic in organov EU; poleg tega ugotavlja, da morajo biti vsi sprejeti ukrepi v sorazmerju z verjetnostjo tveganj;

| 31. | poudarja, da morajo biti varnostna ureditev in zahteve pri JRKB obratih visokega tveganja po vsej EU določene z uredbami EU, ne pa zgolj z „dokumenti dobre prakse“, prek doslednega procesa posvetovanja, ki bo združeval organe EU, oblasti držav članic ter organizacije, ki rokujejo z JRKB agensi visokega tveganja; poziva, naj Komisija prevzame večjo nadzorno in pregledovalno vlogo, dokler ne bodo omenjene uredbe sprejete in veljavne; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da morajo biti varnostna ureditev in zahteve pri JRKB obratih visokega tveganja po vsej EU določene z uredbami EU, ne pa zgolj z „dokumenti dobre prakse“, prek doslednega procesa posvetovanja, ki bo združeval organe EU, oblasti držav članic ter organizacije, ki rokujejo z JRKB agensi visokega tveganja; poziva, naj Komisija prevzame večjo nadzorno in pregledovalno vlogo, dokler ne bodo omenjene uredbe sprejete in veljavne;

| 32. | pozdravlja pobude Skupnega raziskovalnega središča (JRC) v podporo programom Mednarodne agencije za jedrsko energijo (IAEA) in jedrskim inšpekcijam; priporoča, naj se sprejmejo ukrepi, da se njihove baze podatkov in izsledki raziskav združijo z bazami podatkov in izsledki držav članic; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja pobude Skupnega raziskovalnega središča (JRC) v podporo programom Mednarodne agencije za jedrsko energijo (IAEA) in jedrskim inšpekcijam; priporoča, naj se sprejmejo ukrepi, da se njihove baze podatkov in izsledki raziskav združijo z bazami podatkov in izsledki držav članic;

| 33. | podpira oblikovanje strategij za ozaveščanje podjetij, znanstvenih in univerzitetnih skupnosti ter finančnih institucij o tveganjih, povezanih s širjenjem JRKB materialov in trgovanjem z njimi, ki so prisotna v okviru njihovega dela in dejavnosti; zavzema bolj splošno stališče, da je zaupnost bistvena sestavina učinkovitosti določenih varnostnih ukrepov v akcijskem načrtu in da je pomembno, da se jih ščiti pred razkritjem, zaradi katerega bi lahko postali neučinkoviti; |
| --- | --- |

33.

podpira oblikovanje strategij za ozaveščanje podjetij, znanstvenih in univerzitetnih skupnosti ter finančnih institucij o tveganjih, povezanih s širjenjem JRKB materialov in trgovanjem z njimi, ki so prisotna v okviru njihovega dela in dejavnosti; zavzema bolj splošno stališče, da je zaupnost bistvena sestavina učinkovitosti določenih varnostnih ukrepov v akcijskem načrtu in da je pomembno, da se jih ščiti pred razkritjem, zaradi katerega bi lahko postali neučinkoviti;

| 34. | meni, da morajo Komisija in oblasti držav članic nadzorovati dejavnosti organizacij, ki rokujejo s JRKB materiali visokega tveganja, ter zagotoviti, da te organizacije izpolnjujejo na tveganju temelječe standarde zaščite in javne varnosti, kar pomeni, da je treba redno izvajati ustrezne preglede lokacij visokega tveganja; |
| --- | --- |

34.

meni, da morajo Komisija in oblasti držav članic nadzorovati dejavnosti organizacij, ki rokujejo s JRKB materiali visokega tveganja, ter zagotoviti, da te organizacije izpolnjujejo na tveganju temelječe standarde zaščite in javne varnosti, kar pomeni, da je treba redno izvajati ustrezne preglede lokacij visokega tveganja;

| 35. | meni, da je potrebna takšna sprememba dela akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti o preprečevanju, ki bo kemično industrijo prisilila, da namesto kemikalij visokega tveganja uporablja primerne manj tvegane alternative, kjer je takšna zamenjava znanstveno, tehnološko in okoljsko mogoča in očitno zagotavlja večjo varnost; priznava gospodarske stroške, ki jih lahko ustvari tovrstna zamenjava, in njihov vpliv na zadevno industrijo, vendar poziva EU, države članice in zasebni sektor, naj na prvo mesto postavijo varnost državljanov EU; v zvezi s tem predlaga vzpostavitev konkretne povezave z veljavno uredbo REACH (24), kar je upravičeno vseboval akcijski načrt, ki ga je predlagala Komisija; poziva Komisijo, naj opravi študijo o izvajanju uredbe REACH v zvezi s tem; |
| --- | --- |

35.

meni, da je potrebna takšna sprememba dela akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti o preprečevanju, ki bo kemično industrijo prisilila, da namesto kemikalij visokega tveganja uporablja primerne manj tvegane alternative, kjer je takšna zamenjava znanstveno, tehnološko in okoljsko mogoča in očitno zagotavlja večjo varnost; priznava gospodarske stroške, ki jih lahko ustvari tovrstna zamenjava, in njihov vpliv na zadevno industrijo, vendar poziva EU, države članice in zasebni sektor, naj na prvo mesto postavijo varnost državljanov EU; v zvezi s tem predlaga vzpostavitev konkretne povezave z veljavno uredbo REACH (24), kar je upravičeno vseboval akcijski načrt, ki ga je predlagala Komisija; poziva Komisijo, naj opravi študijo o izvajanju uredbe REACH v zvezi s tem;

| 36. | poudarja, da največja JRKB tveganja izvirajo iz širjenja JRKB materiala med teroristi; zato poudarja pomen izboljšanja učinkovitosti mednarodnih nadzornih sistemov in izboljšanja mejnega in izvoznega nadzora; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da največja JRKB tveganja izvirajo iz širjenja JRKB materiala med teroristi; zato poudarja pomen izboljšanja učinkovitosti mednarodnih nadzornih sistemov in izboljšanja mejnega in izvoznega nadzora;

| 37. | poziva Svet in Komisijo, naj spodbudita države članice, da podpišejo konvencijo o kemičnem orožju (CWC) in konvencijo o biološkem orožju (BWC) ter izpolnijo svoje obveznosti, ki izhajajo iz njiju, ter da po svojih najboljših močeh podprejo dodatni protokol o preverjanju h konvenciji o biološkem orožju, ki vključuje seznam nevarnih bioloških dejavnikov in patogenov ter določbe glede izjav o razkritju in inšpekcijskih pregledov; poleg tega spodbuja države članice, Svet, Komisijo in mednarodno skupnost, naj v prilogo o preverjanju konvencije o kemičnem orožju vključijo tudi seznam vseh potencialno nevarnih kemijskih snovi, vključno z belim fosforjem; |
| --- | --- |

37.

poziva Svet in Komisijo, naj spodbudita države članice, da podpišejo konvencijo o kemičnem orožju (CWC) in konvencijo o biološkem orožju (BWC) ter izpolnijo svoje obveznosti, ki izhajajo iz njiju, ter da po svojih najboljših močeh podprejo dodatni protokol o preverjanju h konvenciji o biološkem orožju, ki vključuje seznam nevarnih bioloških dejavnikov in patogenov ter določbe glede izjav o razkritju in inšpekcijskih pregledov; poleg tega spodbuja države članice, Svet, Komisijo in mednarodno skupnost, naj v prilogo o preverjanju konvencije o kemičnem orožju vključijo tudi seznam vseh potencialno nevarnih kemijskih snovi, vključno z belim fosforjem;

| 38. | nadalje poziva Komisijo in Svet, naj nadaljujeta s pospeševanjem dejavnosti v podporo sistemu pogodb, zlasti konvencij o kemijskem in biološkem orožju, in pozoveta države članice, naj strogo prepovejo proizvodnjo in uporabo biološkega in kemičnega orožja ter uničijo lastno orožje; |
| --- | --- |

38.

nadalje poziva Komisijo in Svet, naj nadaljujeta s pospeševanjem dejavnosti v podporo sistemu pogodb, zlasti konvencij o kemijskem in biološkem orožju, in pozoveta države članice, naj strogo prepovejo proizvodnjo in uporabo biološkega in kemičnega orožja ter uničijo lastno orožje;

| 39. | spodbuja Evropsko unijo, naj nadaljuje s prizadevanji za vzpostavitev splošnega pravnega okvira za boj proti jedrskemu terorizmu in za zagotavljanje spoštovanja veljavnih predpisov, saj se zaveda, da se s širjenjem orožja povečuje tveganje, da si ga prisvojijo teroristične skupine; podpira projekte sodelovanja s tretjimi državami, na primer v sredozemski kotlini, za boj proti trgovini z jedrskim in radiološkim materialom; poziva Evropsko unijo k splošni uporabi Konvencije o kemičnem orožju in Konvencije o biološkem orožju pred pregledno konferenco o Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju leta 2011; |
| --- | --- |

39.

spodbuja Evropsko unijo, naj nadaljuje s prizadevanji za vzpostavitev splošnega pravnega okvira za boj proti jedrskemu terorizmu in za zagotavljanje spoštovanja veljavnih predpisov, saj se zaveda, da se s širjenjem orožja povečuje tveganje, da si ga prisvojijo teroristične skupine; podpira projekte sodelovanja s tretjimi državami, na primer v sredozemski kotlini, za boj proti trgovini z jedrskim in radiološkim materialom; poziva Evropsko unijo k splošni uporabi Konvencije o kemičnem orožju in Konvencije o biološkem orožju pred pregledno konferenco o Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju leta 2011;

| 40. | poziva Komisijo, naj predloži primerjalne podatke in splošno oceno stanja v industriji v Evropi, kar zadeva pridobitev in večanje nadzora nad JRKB materiali visokega tveganja, vključno s pregledom vseh zadevnih nacionalnih zakonov v zvezi z izvajanjem konvencije o kemičnem orožju, konvencije o biološkem orožju in drugih mednarodnih instrumentov, povezanih z JRKB materiali; ta pregled mora vključevati poročanje o tem, kako države članice in industrija izpolnjujejo svoje mednarodne obveznosti; kljub vsemu priznava, da izvršilni ukrepi, kot sta konvenciji o biološkem in kemičnem orožju, ne zadostujejo za soočanje s tveganji, ki jih povzročajo JRKB dejavnosti nedržavnih akterjev, zlasti terorističnih mrež; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj predloži primerjalne podatke in splošno oceno stanja v industriji v Evropi, kar zadeva pridobitev in večanje nadzora nad JRKB materiali visokega tveganja, vključno s pregledom vseh zadevnih nacionalnih zakonov v zvezi z izvajanjem konvencije o kemičnem orožju, konvencije o biološkem orožju in drugih mednarodnih instrumentov, povezanih z JRKB materiali; ta pregled mora vključevati poročanje o tem, kako države članice in industrija izpolnjujejo svoje mednarodne obveznosti; kljub vsemu priznava, da izvršilni ukrepi, kot sta konvenciji o biološkem in kemičnem orožju, ne zadostujejo za soočanje s tveganji, ki jih povzročajo JRKB dejavnosti nedržavnih akterjev, zlasti terorističnih mrež;

| 41. | poziva Svet in Komisijo, naj promovirata obstoječi osnutek konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja, prevoza in uporabe orožja, ki vsebuje uran, ter o njegovem uničenju, in naj to konvencijo predložita državam članicam Združenih narodov v podpis in ratifikacijo; poziva vse države članice Evropske unije in države članice Združenih narodov, naj uvedejo moratorij na uporabo orožja z osiromašenim uranom, dokler ne bo dosežen dogovor o globalni prepovedi tega orožja; |
| --- | --- |

41.

poziva Svet in Komisijo, naj promovirata obstoječi osnutek konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja, prevoza in uporabe orožja, ki vsebuje uran, ter o njegovem uničenju, in naj to konvencijo predložita državam članicam Združenih narodov v podpis in ratifikacijo; poziva vse države članice Evropske unije in države članice Združenih narodov, naj uvedejo moratorij na uporabo orožja z osiromašenim uranom, dokler ne bo dosežen dogovor o globalni prepovedi tega orožja;

| 42. | spodbuja uvedbo ukrepov za boj proti financiranju širjenja orožja na podlagi modela mehanizmov, ki je bil vzpostavljen za boj proti financiranju terorizma; |
| --- | --- |

42.

spodbuja uvedbo ukrepov za boj proti financiranju širjenja orožja na podlagi modela mehanizmov, ki je bil vzpostavljen za boj proti financiranju terorizma;

| 43. | pozdravlja ukrepe Komisije v okviru instrumenta za stabilnost za spopadanje z JRKB dejavnostmi; meni, da ti ukrepi dopolnjujejo akcijski načrt, in poziva Komisijo, naj projekte razširi tudi na regije izven nekdanje Sovjetske zveze (SEDE); na podlagi izkušenj z instrumentom za stabilnost poziva Komisijo, naj objavi javni razpis za zbiranje predlogov za okrepitev varnosti in zaščite civilnih laboratorijev, da bi se tako izognili širjenju v prihodnosti; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja ukrepe Komisije v okviru instrumenta za stabilnost za spopadanje z JRKB dejavnostmi; meni, da ti ukrepi dopolnjujejo akcijski načrt, in poziva Komisijo, naj projekte razširi tudi na regije izven nekdanje Sovjetske zveze (SEDE); na podlagi izkušenj z instrumentom za stabilnost poziva Komisijo, naj objavi javni razpis za zbiranje predlogov za okrepitev varnosti in zaščite civilnih laboratorijev, da bi se tako izognili širjenju v prihodnosti;

| 44. | meni, da mora akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti jasno pozvati k razvoju smernic EU o varnostnem usposabljanju in standardnih zahtevah, ki jih bo moralo uveljaviti vseh 27 držav članic, ter zagotoviti, da bodo specifični programi za usposabljanje na voljo za varnostno osebje, ki rokuje z JRKB materiali visokega tveganja, vključno z osebjem v industriji in raziskovalnih centrih, kjer so prisotni JRKB materiali visokega tveganja, in da se določijo zahteve za odgovorne na JRKB področju (vloga, pristojnosti in usposabljanje); poudarja, da je treba zagotoviti tudi usposabljanje na področju varnosti in ozaveščanja za tiste, ki se bodo prvi odzvali; |
| --- | --- |

44.

meni, da mora akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti jasno pozvati k razvoju smernic EU o varnostnem usposabljanju in standardnih zahtevah, ki jih bo moralo uveljaviti vseh 27 držav članic, ter zagotoviti, da bodo specifični programi za usposabljanje na voljo za varnostno osebje, ki rokuje z JRKB materiali visokega tveganja, vključno z osebjem v industriji in raziskovalnih centrih, kjer so prisotni JRKB materiali visokega tveganja, in da se določijo zahteve za odgovorne na JRKB področju (vloga, pristojnosti in usposabljanje); poudarja, da je treba zagotoviti tudi usposabljanje na področju varnosti in ozaveščanja za tiste, ki se bodo prvi odzvali;

| 45. | poudarja, da prihodnja kratkoročna revizija akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti ne sme le spodbujati samoregulacije v ustreznih industrijskih sektorjih in ne le svetovati industriji, naj sprejme kodekse ravnanja, temveč mora dejansko pozvati Komisijo, naj oblikuje vseevropske smernice in uredbe, ki bodo veljale za vse sektorje, kjer so prisotni JRKB agensi visokega tveganja; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da prihodnja kratkoročna revizija akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti ne sme le spodbujati samoregulacije v ustreznih industrijskih sektorjih in ne le svetovati industriji, naj sprejme kodekse ravnanja, temveč mora dejansko pozvati Komisijo, naj oblikuje vseevropske smernice in uredbe, ki bodo veljale za vse sektorje, kjer so prisotni JRKB agensi visokega tveganja;

| 46. | meni, da je izjemno pomemben skrben nadzor vseh transakcij, ki vključujejo JRKB materiale visokega tveganja v EU, in da morajo Komisija in države članice, namesto da bi le „pozivale“ industrijo, naj poroča o transakcijah, pripraviti ustrezen zakonodajni okvir za regulacijo in spremljanje transakcij in tako povečati varnost ter zagotoviti ustrezno in pravočasno poročanje o vseh sumljivih transakcijah ter o izgubah ali krajah JRKB materialov; poudarja, da morajo te uredbe vzpostaviti ustrezno osnovo za popolno preglednost vseh sektorjev, kjer so prisotni JRKB agensi, in s tem pripisati odgovornost za takšne transakcije industriji; meni, da je treba upoštevati zmožnost zasebnega sektorja za uveljavitev ustrezne zakonodaje in predpisov v zvezi s spremljanjem obveznosti poročanja, da se zagotovi ustrezen nadzor; |
| --- | --- |

46.

meni, da je izjemno pomemben skrben nadzor vseh transakcij, ki vključujejo JRKB materiale visokega tveganja v EU, in da morajo Komisija in države članice, namesto da bi le „pozivale“ industrijo, naj poroča o transakcijah, pripraviti ustrezen zakonodajni okvir za regulacijo in spremljanje transakcij in tako povečati varnost ter zagotoviti ustrezno in pravočasno poročanje o vseh sumljivih transakcijah ter o izgubah ali krajah JRKB materialov; poudarja, da morajo te uredbe vzpostaviti ustrezno osnovo za popolno preglednost vseh sektorjev, kjer so prisotni JRKB agensi, in s tem pripisati odgovornost za takšne transakcije industriji; meni, da je treba upoštevati zmožnost zasebnega sektorja za uveljavitev ustrezne zakonodaje in predpisov v zvezi s spremljanjem obveznosti poročanja, da se zagotovi ustrezen nadzor;

| 47. | poudarja, da je sekuritizacija prevoza in skladiščenja JRKB materialov nedvomno in neizogibno del procesa za čim večjo otežitev dostopa do teh materialov in s tem odpravljanja težav, povezanih z JRKB varnostjo; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je sekuritizacija prevoza in skladiščenja JRKB materialov nedvomno in neizogibno del procesa za čim večjo otežitev dostopa do teh materialov in s tem odpravljanja težav, povezanih z JRKB varnostjo;

| 48. | poudarja, da so zaradi tveganja, povezanega s spletnim trgovanjem s kemikalijami, potrebni nadaljnje preiskave in specifični ukrepi; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da so zaradi tveganja, povezanega s spletnim trgovanjem s kemikalijami, potrebni nadaljnje preiskave in specifični ukrepi;

| 49. | poziva k pojasnitvi krepitve uvozno/izvozne ureditve glede vlog držav članic in Komisije; poziva države članice, naj sprejmejo in zagotovijo izvajanje veljavnih mednarodnih uredb, Komisijo pa, naj opravlja nadzor ter ocenjuje in poroča o upoštevanju teh predpisov; ugotavlja, da je treba glede na tehnološki razvoj pregledati in spremeniti ustrezno zakonodajo in predpise o pridobitvi, uvozu, prodaji, varnem skladiščenju in prevozu JRKB materialov; |
| --- | --- |

49.

poziva k pojasnitvi krepitve uvozno/izvozne ureditve glede vlog držav članic in Komisije; poziva države članice, naj sprejmejo in zagotovijo izvajanje veljavnih mednarodnih uredb, Komisijo pa, naj opravlja nadzor ter ocenjuje in poroča o upoštevanju teh predpisov; ugotavlja, da je treba glede na tehnološki razvoj pregledati in spremeniti ustrezno zakonodajo in predpise o pridobitvi, uvozu, prodaji, varnem skladiščenju in prevozu JRKB materialov;

| 50. | poudarja, da glede na teroristična dejanja, do katerih je prišlo v evropskih državah in v katerih so bile v pošiljke, poslane po pošti, podtaknjene eksplozivne snovi, treba okrepiti obstoječe kontrolne in varnostne mehanizme za vse poštne storitve, povezane z distribucijo pošiljk, kjer ti ne obstajajo, pa jih je treba vzpostaviti; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da glede na teroristična dejanja, do katerih je prišlo v evropskih državah in v katerih so bile v pošiljke, poslane po pošti, podtaknjene eksplozivne snovi, treba okrepiti obstoječe kontrolne in varnostne mehanizme za vse poštne storitve, povezane z distribucijo pošiljk, kjer ti ne obstajajo, pa jih je treba vzpostaviti;

Odkrivanje

| 51. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z oblastmi držav članic začne študijo, ki bo ocenila realno stanje na področju JRKB odkrivanja in varnosti jedrskih elektrarn v EU in sosednjih državah v primeru nesreče ali terorističnega napada; spodbuja Komisijo, naj uporabi rezultate takšne ocene in pripravi skupne smernice EU o ravnanju v primeru takšnih nesreč ali mednarodnih napadov, vključno z odgovorom na vprašanje, kako zagotoviti, da bodo države članice dodelile zadostne človeške in materialne vire za takšno akcijo; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z oblastmi držav članic začne študijo, ki bo ocenila realno stanje na področju JRKB odkrivanja in varnosti jedrskih elektrarn v EU in sosednjih državah v primeru nesreče ali terorističnega napada; spodbuja Komisijo, naj uporabi rezultate takšne ocene in pripravi skupne smernice EU o ravnanju v primeru takšnih nesreč ali mednarodnih napadov, vključno z odgovorom na vprašanje, kako zagotoviti, da bodo države članice dodelile zadostne človeške in materialne vire za takšno akcijo;

| 52. | poziva k okrepitvi vloge Centra za spremljanje in obveščanje (MIC), ki je že ustanovljen v okviru mehanizma EU za civilno zaščito, da se zagotovi ustrezna izmenjava informacij in dobre prakse med državami članicami, ki bi pripeljala do vseevropskih standardov pri odkrivanju JRKB dejavnosti; |
| --- | --- |

52.

poziva k okrepitvi vloge Centra za spremljanje in obveščanje (MIC), ki je že ustanovljen v okviru mehanizma EU za civilno zaščito, da se zagotovi ustrezna izmenjava informacij in dobre prakse med državami članicami, ki bi pripeljala do vseevropskih standardov pri odkrivanju JRKB dejavnosti;

| 53. | zahteva od Komisije, naj spremlja, oceni in Evropskemu parlamentu poroča, kako države članice spoštujejo predpise, ter zahteva od nacionalnih oblasti, naj zagotovijo, da ustrezni industrijski sektorji in organizacije, ki rokujejo z JRKB materiali visokega tveganja, upoštevajo in spoštujejo uredbe in smernice; |
| --- | --- |

53.

zahteva od Komisije, naj spremlja, oceni in Evropskemu parlamentu poroča, kako države članice spoštujejo predpise, ter zahteva od nacionalnih oblasti, naj zagotovijo, da ustrezni industrijski sektorji in organizacije, ki rokujejo z JRKB materiali visokega tveganja, upoštevajo in spoštujejo uredbe in smernice;

| 54. | meni, da je ključna izvedba primernih študij za obvezno sodelovanje vseh zadevnih nacionalnih organov in organov EU ter zainteresiranih strani, vključno z oceno metod za hitrejše in enostavnejše izmenjave in sodelovanje, kar bo povečalo uspešnost odzivanja na grožnje javni varnosti; |
| --- | --- |

54.

meni, da je ključna izvedba primernih študij za obvezno sodelovanje vseh zadevnih nacionalnih organov in organov EU ter zainteresiranih strani, vključno z oceno metod za hitrejše in enostavnejše izmenjave in sodelovanje, kar bo povečalo uspešnost odzivanja na grožnje javni varnosti;

Pripravljenost in odziv

| 55. | poziva Svet, naj Komisiji zaupa vlogo „koordinatorke“ pri načrtovanju v primeru izrednih razmer, tako da lahko deluje kot nadzornica in zagotovi obstoj lokalnih in nacionalnih načrtov v primeru izrednih razmer; poudarja, da mora Komisija prevzeti vlogo depozitarja takšnih načrtov, tako da bo lahko najbolje identificirala morebitne vrzeli in ustrezno ukrepala hitreje kot ustrezne oblasti; |
| --- | --- |

55.

poziva Svet, naj Komisiji zaupa vlogo „koordinatorke“ pri načrtovanju v primeru izrednih razmer, tako da lahko deluje kot nadzornica in zagotovi obstoj lokalnih in nacionalnih načrtov v primeru izrednih razmer; poudarja, da mora Komisija prevzeti vlogo depozitarja takšnih načrtov, tako da bo lahko najbolje identificirala morebitne vrzeli in ustrezno ukrepala hitreje kot ustrezne oblasti;

| 56. | pozdravlja namero za okrepitev zmogljivosti civilne zaščite v Evropski uniji; kljub temu ugotavlja, da si ministrstva za obrambo v več državah članicah EU pridobivajo ustrezne praktične izkušnje na področju odpravljanja posledic JRKB nesreč; v zvezi s tem poziva države članice in Komisijo, naj si izmenjajo primere najboljše prakse ter naj več vložijo v tesnejše usklajevanje civilnega in vojaškega strokovnega znanja; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja namero za okrepitev zmogljivosti civilne zaščite v Evropski uniji; kljub temu ugotavlja, da si ministrstva za obrambo v več državah članicah EU pridobivajo ustrezne praktične izkušnje na področju odpravljanja posledic JRKB nesreč; v zvezi s tem poziva države članice in Komisijo, naj si izmenjajo primere najboljše prakse ter naj več vložijo v tesnejše usklajevanje civilnega in vojaškega strokovnega znanja;

| 57. | poziva Komisijo, naj nadaljuje z opredeljevanjem zahtev, ki jih je treba izpolniti za izboljšanje zmogljivosti civilne zaščite, z namenom izvajanja skupnih projektov javnih naročil; v zvezi s tem zahteva, da se posebna pozornost nameni opredeljevanju potreb EU v zvezi z JRKB pripravljenostjo in zmogljivostjo ukrepanja, vključno z zdravstvenimi protiukrepi, da bo razpoložljivost teh protiukrepov v primeru JRKB nesreče ocenjena na ravni EU in ravni držav članic; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj nadaljuje z opredeljevanjem zahtev, ki jih je treba izpolniti za izboljšanje zmogljivosti civilne zaščite, z namenom izvajanja skupnih projektov javnih naročil; v zvezi s tem zahteva, da se posebna pozornost nameni opredeljevanju potreb EU v zvezi z JRKB pripravljenostjo in zmogljivostjo ukrepanja, vključno z zdravstvenimi protiukrepi, da bo razpoložljivost teh protiukrepov v primeru JRKB nesreče ocenjena na ravni EU in ravni držav članic;

| 58. | poziva k organiziranju skupnih vaj med državami članicami EU ter med državami članicami in tretjimi državami, da bi preprečili razmere, ki ogrožajo kemijsko, biološko, radiološko in jedrsko varnost; |
| --- | --- |

58.

poziva k organiziranju skupnih vaj med državami članicami EU ter med državami članicami in tretjimi državami, da bi preprečili razmere, ki ogrožajo kemijsko, biološko, radiološko in jedrsko varnost;

| 59. | pozdravlja načrtovanje vaj EU, ki bi simulirale JRKB nesreče ali napade, ter poudarja, da mora akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti določiti tudi, da bodo rezultati in ocene takšnih vaj upoštevani pri predvideni stalni razpravi o razvoju vseevropskih standardov; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja načrtovanje vaj EU, ki bi simulirale JRKB nesreče ali napade, ter poudarja, da mora akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti določiti tudi, da bodo rezultati in ocene takšnih vaj upoštevani pri predvideni stalni razpravi o razvoju vseevropskih standardov;

| 60. | opozarja, da bi morala Komisija prevzeti vodstvo pri določanju standardov, temelječih na potrebah po zmogljivosti protiukrepanja; poudarja, da je to edini način za doseganje najvišjega možnega varnostnega standarda po vsej EU, saj je edini način za zagotovitev, da vse države članice izvajajo iste smernice in upoštevajo ista načela pri izgradnji zmogljivosti in pripravi ustreznih človeških in materialnih virov za odziv na nesrečo ali napad; |
| --- | --- |

60.

opozarja, da bi morala Komisija prevzeti vodstvo pri določanju standardov, temelječih na potrebah po zmogljivosti protiukrepanja; poudarja, da je to edini način za doseganje najvišjega možnega varnostnega standarda po vsej EU, saj je edini način za zagotovitev, da vse države članice izvajajo iste smernice in upoštevajo ista načela pri izgradnji zmogljivosti in pripravi ustreznih človeških in materialnih virov za odziv na nesrečo ali napad;

| 61. | poudarja, da je treba ustvariti regionalna in vseevropska skladišča sredstev za odzivanje, katerih obseg naj bi v kar največji meri odražal trenutno raven ogroženosti, pa naj gre za zdravstveno ali druge vrste ustrezne opreme, financiranih s strani EU in v skladu s skupno dogovorjenimi smernicami EU, kar bi usklajeval mehanizem EU za civilno zaščito; poudarja pomen dobrega upravljanja zalog, ki zagotavlja, da so sredstva za odzivanje ter zdravstvena ali druga ustrezna oprema popolnoma funkcionalni, z nepretečenim rokom uporabe in sodobni; poziva, da naj, preden bo dejansko prišlo do takšnega vseevropskega ali regionalnega zbiranja sredstev, akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti opredeli možnost, kako bi države članice delile protiukrepe in sredstva v primeru JRKB nesreče ali terorističnega napada, zato da bi začeli izvajati novo solidarnostno klavzulo; poudarja, da mora vsaka oblika pomoči določeni državi članici EU temeljiti na zahtevi ustrezne politične oblasti iz prizadete države članice ter ne sme biti v navzkrižju z zmožnostjo države članice za zaščito svojih državljanov; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je treba ustvariti regionalna in vseevropska skladišča sredstev za odzivanje, katerih obseg naj bi v kar največji meri odražal trenutno raven ogroženosti, pa naj gre za zdravstveno ali druge vrste ustrezne opreme, financiranih s strani EU in v skladu s skupno dogovorjenimi smernicami EU, kar bi usklajeval mehanizem EU za civilno zaščito; poudarja pomen dobrega upravljanja zalog, ki zagotavlja, da so sredstva za odzivanje ter zdravstvena ali druga ustrezna oprema popolnoma funkcionalni, z nepretečenim rokom uporabe in sodobni; poziva, da naj, preden bo dejansko prišlo do takšnega vseevropskega ali regionalnega zbiranja sredstev, akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti opredeli možnost, kako bi države članice delile protiukrepe in sredstva v primeru JRKB nesreče ali terorističnega napada, zato da bi začeli izvajati novo solidarnostno klavzulo; poudarja, da mora vsaka oblika pomoči določeni državi članici EU temeljiti na zahtevi ustrezne politične oblasti iz prizadete države članice ter ne sme biti v navzkrižju z zmožnostjo države članice za zaščito svojih državljanov;

| 62. | poziva k reviziji pravil Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bo bolj dostopen v primeru naravnih nesreč in na voljo za industrijske nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, ter poziva države članice, naj izkoristijo razpoložljiva sredstva strukturnih skladov za okrepljeno preprečevanje in pripravljenost; |
| --- | --- |

62.

poziva k reviziji pravil Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bo bolj dostopen v primeru naravnih nesreč in na voljo za industrijske nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, ter poziva države članice, naj izkoristijo razpoložljiva sredstva strukturnih skladov za okrepljeno preprečevanje in pripravljenost;

| 63. | da bi se pripravili za primer JRKB nesreče, izbruha ali načrtne uporabe teh snovi, poziva Komisijo, naj pripravi mehanizme za poročanje, ki bodo povezali prizadevanja mehanizma EU za civilno zaščito in druge sisteme EU za zgodnje opozarjanje na področjih zdravja, okolja, pridelave živil in dobrega počutja živali; poleg tega poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizme za izmenjavo informacij in analiz z mednarodnimi organi, kot sta Svetovna zdravstvena organizacija (WHO), Svetovna meteorološka organizacija in Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO); |
| --- | --- |

63.

da bi se pripravili za primer JRKB nesreče, izbruha ali načrtne uporabe teh snovi, poziva Komisijo, naj pripravi mehanizme za poročanje, ki bodo povezali prizadevanja mehanizma EU za civilno zaščito in druge sisteme EU za zgodnje opozarjanje na področjih zdravja, okolja, pridelave živil in dobrega počutja živali; poleg tega poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizme za izmenjavo informacij in analiz z mednarodnimi organi, kot sta Svetovna zdravstvena organizacija (WHO), Svetovna meteorološka organizacija in Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO);

| 64. | poziva k oblikovanju specializiranih skupin za odzivanje na ravni EU ali regionalni ravni, ki bodo vključevale zdravstveno osebje, osebje organov pregona in vojaško osebje, ter ugotavlja, da bi bilo treba v primeru ustanovitve takšnih skupin redno prirejati posebna usposabljanja in operativne vaje; |
| --- | --- |

64.

poziva k oblikovanju specializiranih skupin za odzivanje na ravni EU ali regionalni ravni, ki bodo vključevale zdravstveno osebje, osebje organov pregona in vojaško osebje, ter ugotavlja, da bi bilo treba v primeru ustanovitve takšnih skupin redno prirejati posebna usposabljanja in operativne vaje;

| 65. | poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno financiranje za razvoj izboljšane opreme za odkrivanje in prepoznavanje bioloških dejavnikov v primeru napada ali nesreče; obžaluje, da ima sedanja oprema za odkrivanje omejene zmogljivosti in hitrost, kar povzroča izgubo dragocenega časa v nujnih okoliščinah; poudarja, da je treba osebje za krizne razmere ustrezno opremiti in vnaprej zdravstveno zaščititi, da lahko ob maksimalni osebni varnosti dela na območju nesreče, kjer so lahko prisotni škodljivi patogeni; poudarja, da izboljšano opremo za odkrivanje dejavnikov in diagnostiko potrebujejo tudi v bolnišnicah in drugih ustanovah, ki sprejemajo žrtve nesreče; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno financiranje za razvoj izboljšane opreme za odkrivanje in prepoznavanje bioloških dejavnikov v primeru napada ali nesreče; obžaluje, da ima sedanja oprema za odkrivanje omejene zmogljivosti in hitrost, kar povzroča izgubo dragocenega časa v nujnih okoliščinah; poudarja, da je treba osebje za krizne razmere ustrezno opremiti in vnaprej zdravstveno zaščititi, da lahko ob maksimalni osebni varnosti dela na območju nesreče, kjer so lahko prisotni škodljivi patogeni; poudarja, da izboljšano opremo za odkrivanje dejavnikov in diagnostiko potrebujejo tudi v bolnišnicah in drugih ustanovah, ki sprejemajo žrtve nesreče;

| 66. | poziva različne organe EU in nacionalne organe, ki so vključeni v zbiranje informacij, naj ponovno pregledajo svoje organizacijske strukture ter naj imenujejo ustrezne osebe z izkušnjami in razumevanjem na področju odkrivanja in ocenjevanja JRKB groženj in tveganj, kjer teh oseb primanjkuje; |
| --- | --- |

66.

poziva različne organe EU in nacionalne organe, ki so vključeni v zbiranje informacij, naj ponovno pregledajo svoje organizacijske strukture ter naj imenujejo ustrezne osebe z izkušnjami in razumevanjem na področju odkrivanja in ocenjevanja JRKB groženj in tveganj, kjer teh oseb primanjkuje;

| 67. | poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o JRKB nevarnosti in ocenah tveganja; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o JRKB nevarnosti in ocenah tveganja;

| 68. | poziva, naj se začnejo izvajati programi usposabljanja in ozaveščanja na evropski ravni, ob upoštevanju možnosti, ki jih nudi internet kot ključni vir informacij za državljane v zvezi z JRKB zadevami; poudarja pomen usklajevanja mehanizmov hitrega opozarjanja in obveščanja državljanov EU o JRKB incidentih; z zanimanjem se seznanja s študijo izvedljivosti za evropski center za usposabljanje za jedrsko varnost v okviru Skupnega raziskovalnega središča; |
| --- | --- |

68.

poziva, naj se začnejo izvajati programi usposabljanja in ozaveščanja na evropski ravni, ob upoštevanju možnosti, ki jih nudi internet kot ključni vir informacij za državljane v zvezi z JRKB zadevami; poudarja pomen usklajevanja mehanizmov hitrega opozarjanja in obveščanja državljanov EU o JRKB incidentih; z zanimanjem se seznanja s študijo izvedljivosti za evropski center za usposabljanje za jedrsko varnost v okviru Skupnega raziskovalnega središča;

Okoljski in zdravstveni vplivi

| 69. | je seznanjen z neusklajenimi in pretiranimi vlaganji v cepiva med pandemijo A(H1N1); pozdravlja osnutek sklepa Sveta o izkušnjah, pridobljenih med pandemijo A(H1N1) – zdravstvena varnost v Evropski uniji (12665/2010), ki upošteva razvoj mehanizmov za skupno nabavo cepiv in protivirusnih zdravil, ki bi ga države članice uporabljale na prostovoljni podlagi, ter države članice spodbuja k skupnemu razvoju rešitev za regionalno pripravljenost, vključno s skupno uporabo obstoječih zmogljivosti in usklajevanjem stroškovno učinkovitega javnega naročanja zdravstvenih protiukrepov, ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni pripravljenosti ob JRKB dogodkih po vsej Uniji; |
| --- | --- |

69.

je seznanjen z neusklajenimi in pretiranimi vlaganji v cepiva med pandemijo A(H1N1); pozdravlja osnutek sklepa Sveta o izkušnjah, pridobljenih med pandemijo A(H1N1) – zdravstvena varnost v Evropski uniji (12665/2010), ki upošteva razvoj mehanizmov za skupno nabavo cepiv in protivirusnih zdravil, ki bi ga države članice uporabljale na prostovoljni podlagi, ter države članice spodbuja k skupnemu razvoju rešitev za regionalno pripravljenost, vključno s skupno uporabo obstoječih zmogljivosti in usklajevanjem stroškovno učinkovitega javnega naročanja zdravstvenih protiukrepov, ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni pripravljenosti ob JRKB dogodkih po vsej Uniji;

| 70. | se zaveda, da zakonodaja EU (Sklep Sveta 90/424/EGS, kakor je spremenjen s Sklepom Sveta 2006/965/ES) določa pristop Skupnosti k izkoreninjanju, nadzoru in spremljanju živalskih bolezni in zoonoz, vključno z nakupom in zalogami veterinarskih zdravstvenih protiukrepov za zaščito živali pred okužbami; obžaluje, da Skupnost nima podobnih ukrepov za usklajevanje nakupa in zalog zdravstvenih protiukrepov za zaščito prebivalcev EU pred okužbami z nevarnimi biološkim patogeni; |
| --- | --- |

70.

se zaveda, da zakonodaja EU (Sklep Sveta 90/424/EGS, kakor je spremenjen s Sklepom Sveta 2006/965/ES) določa pristop Skupnosti k izkoreninjanju, nadzoru in spremljanju živalskih bolezni in zoonoz, vključno z nakupom in zalogami veterinarskih zdravstvenih protiukrepov za zaščito živali pred okužbami; obžaluje, da Skupnost nima podobnih ukrepov za usklajevanje nakupa in zalog zdravstvenih protiukrepov za zaščito prebivalcev EU pred okužbami z nevarnimi biološkim patogeni;

| 71. | poudarja, da bodo po incidentih z biološkimi patogeni ali napadi z njimi – na primer, toda ne samo, z vraničnim prisadom – prizadeta področja kontaminirana še desetletja, kar bo resno škodovalo rastlinskemu, živalskemu in človeškemu življenju in zdravju ter povzročilo dolgoročno gospodarsko škodo; poziva Komisijo, naj strategije za sanacijo in dekontaminacijo vključi v kemično, biološko, radiološko in jedrsko politiko; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da bodo po incidentih z biološkimi patogeni ali napadi z njimi – na primer, toda ne samo, z vraničnim prisadom – prizadeta področja kontaminirana še desetletja, kar bo resno škodovalo rastlinskemu, živalskemu in človeškemu življenju in zdravju ter povzročilo dolgoročno gospodarsko škodo; poziva Komisijo, naj strategije za sanacijo in dekontaminacijo vključi v kemično, biološko, radiološko in jedrsko politiko;

| 72. | poudarja, da bi incident z JRKB materiali, ki bi vplival na tla in/ali dobavo pitne vode, lahko imel uničujoče in daljnosežne posledice za zdravje in blaginjo vseh ljudi na prizadetem območju; poziva Komisijo, naj to upošteva pri pripravi akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da bi incident z JRKB materiali, ki bi vplival na tla in/ali dobavo pitne vode, lahko imel uničujoče in daljnosežne posledice za zdravje in blaginjo vseh ljudi na prizadetem območju; poziva Komisijo, naj to upošteva pri pripravi akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti;

| 73. | poudarja, da je treba zagotoviti učinkovit nadzor ob primerih kontaminacije vode, pri katerih pride do onesnaženja okolja, kontaminacije tal, odlaganja odpadkov in/ali izpusta radioaktivnih snovi; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je treba zagotoviti učinkovit nadzor ob primerih kontaminacije vode, pri katerih pride do onesnaženja okolja, kontaminacije tal, odlaganja odpadkov in/ali izpusta radioaktivnih snovi;

| 74. | obžaluje, da sporočilo Komisije in sklepi Sveta o akcijskem načrtu EU na področju JRKB varnosti ne namenjajo dovolj pozornosti pripravljenosti in odzivanju in se močno osredotočajo zgolj na odkrivanje in preprečevanje; poziva Komisijo in Svet, naj večji pomen pripišeta razvoju mehanizmov pripravljenosti in odzivanja, potrebnih za zaščito javnega zdravja in okolja, če bi se JRKB dogodki dejansko zgodili na ozemlju EU; |
| --- | --- |

74.

obžaluje, da sporočilo Komisije in sklepi Sveta o akcijskem načrtu EU na področju JRKB varnosti ne namenjajo dovolj pozornosti pripravljenosti in odzivanju in se močno osredotočajo zgolj na odkrivanje in preprečevanje; poziva Komisijo in Svet, naj večji pomen pripišeta razvoju mehanizmov pripravljenosti in odzivanja, potrebnih za zaščito javnega zdravja in okolja, če bi se JRKB dogodki dejansko zgodili na ozemlju EU;

| 75. | obžaluje, ker v akcijskem načrtu na področju JRKB varnosti ni ukrepov za zagotavljanje varnosti radioloških in jedrskih objektov in materialov ter za izboljšanje načrtov za odziv na različne vrste radioloških nevarnih stanj in njihove posledice za prebivalce in okolje; |
| --- | --- |

75.

obžaluje, ker v akcijskem načrtu na področju JRKB varnosti ni ukrepov za zagotavljanje varnosti radioloških in jedrskih objektov in materialov ter za izboljšanje načrtov za odziv na različne vrste radioloških nevarnih stanj in njihove posledice za prebivalce in okolje;

| 76. | je vznemirjen zaradi primerov, ko so lahko posamezniki in aktivisti od številnih objektov za ponovno predelavo v Evropi pridobili jedrske odpadne snovi, in zahteva takojšnjo usklajeno delovanje za večjo varnost objektov z radioaktivnimi in jedrskimi materiali; |
| --- | --- |

76.

je vznemirjen zaradi primerov, ko so lahko posamezniki in aktivisti od številnih objektov za ponovno predelavo v Evropi pridobili jedrske odpadne snovi, in zahteva takojšnjo usklajeno delovanje za večjo varnost objektov z radioaktivnimi in jedrskimi materiali;

| 77. | obžaluje, da sporočilo Komisije in sklepi Sveta o akcijskem načrtu EU na področju JRKB varnosti ne obravnavajo zadovoljivo ustrezne zaščite javnih prevoznih omrežij in zdravja njihovih uporabnikov, glede na mnoge teroristične napade v preteklih letih ter ob splošno večji nevarnosti, da bi med prevozom JRKB materialov prišlo do JRKB incidentov; poziva države članice, naj tistim, ki se prvi odzovejo na JRKB incidente, zagotovijo ustrezno zaščito pred JRKB izpostavljenostjo, žrtvam pa oskrbo po tovrstni izpostavljenosti, zlasti pri bioloških patogenih; |
| --- | --- |

77.

obžaluje, da sporočilo Komisije in sklepi Sveta o akcijskem načrtu EU na področju JRKB varnosti ne obravnavajo zadovoljivo ustrezne zaščite javnih prevoznih omrežij in zdravja njihovih uporabnikov, glede na mnoge teroristične napade v preteklih letih ter ob splošno večji nevarnosti, da bi med prevozom JRKB materialov prišlo do JRKB incidentov; poziva države članice, naj tistim, ki se prvi odzovejo na JRKB incidente, zagotovijo ustrezno zaščito pred JRKB izpostavljenostjo, žrtvam pa oskrbo po tovrstni izpostavljenosti, zlasti pri bioloških patogenih;

| 78. | poudarja, da imajo lahko JRKB incidenti dolgotrajen učinek na rast poljščin, namenjenih prehrani, in torej neugodne posledice za varnost hrane in zanesljivo preskrbo s hrano v EU; poziva Komisijo, naj to upošteva pri pripravi akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da imajo lahko JRKB incidenti dolgotrajen učinek na rast poljščin, namenjenih prehrani, in torej neugodne posledice za varnost hrane in zanesljivo preskrbo s hrano v EU; poziva Komisijo, naj to upošteva pri pripravi akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti;

| 79. | pozdravlja sodelovanje in izmenjavo najboljših praks z državami z razvitim strokovnim znanjem in izkušnjami, kot so ZDA, Avstralija in Indija; |
| --- | --- |

79.

pozdravlja sodelovanje in izmenjavo najboljših praks z državami z razvitim strokovnim znanjem in izkušnjami, kot so ZDA, Avstralija in Indija;

| 80. | spodbuja skupne politike za sanacijo tal, prizadetih zaradi kemičnega, biološkega, radiološkega ali jedrskega onesnaženja, tako da se lahko zemlja in tla v čim krajšem času ponovno usposobita za uporabo in se s tem zmanjša tveganje za zdravje in okolje; |
| --- | --- |

80.

spodbuja skupne politike za sanacijo tal, prizadetih zaradi kemičnega, biološkega, radiološkega ali jedrskega onesnaženja, tako da se lahko zemlja in tla v čim krajšem času ponovno usposobita za uporabo in se s tem zmanjša tveganje za zdravje in okolje;

| 81. | poziva Komisijo in Svet, naj preučita možnost razvoja modelov odzivanja, ki bi ob JRKB incidentih omogočali idealen odziv in bi se posebej osredotočali na izobraževalne ustanove, zdravstvene zavode in domove za starejše občane; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisijo in Svet, naj preučita možnost razvoja modelov odzivanja, ki bi ob JRKB incidentih omogočali idealen odziv in bi se posebej osredotočali na izobraževalne ustanove, zdravstvene zavode in domove za starejše občane;

| 82. | poziva države članice, naj pri pripravi načrtov evakuacije ob JRKB incidentih posebno pozornost namenijo potrebam starejših, otrok, ljudi v zdravstveni oskrbi, invalidnim osebam in drugim ranljivim skupinam; |
| --- | --- |

82.

poziva države članice, naj pri pripravi načrtov evakuacije ob JRKB incidentih posebno pozornost namenijo potrebam starejših, otrok, ljudi v zdravstveni oskrbi, invalidnim osebam in drugim ranljivim skupinam;

| 83. | poziva države članice, naj posebno pozornost posvetijo gradnji civilnih zaklonišč v (javnih in upravnih) ustanovah ter na lokalni in regionalni ravni, kamor bi se evropska javnost lahko zatekla ob nesreči; |
| --- | --- |

83.

poziva države članice, naj posebno pozornost posvetijo gradnji civilnih zaklonišč v (javnih in upravnih) ustanovah ter na lokalni in regionalni ravni, kamor bi se evropska javnost lahko zatekla ob nesreči;

| 84. | poziva Komisijo, naj skuša doseči dogovor o skupnih minimalnih varnostnih merilih s tretjimi sosednjimi državami, ki imajo na svojem ozemlju objekte, ki lahko v primeru nesreče bistveno ogrozijo okoljsko in človekovo varnost v Uniji; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj skuša doseči dogovor o skupnih minimalnih varnostnih merilih s tretjimi sosednjimi državami, ki imajo na svojem ozemlju objekte, ki lahko v primeru nesreče bistveno ogrozijo okoljsko in človekovo varnost v Uniji;

| 85. | poziva Komisijo, naj v svojem akcijskem načrtu predvidi prožnejše prilagajanje varnostnih meril tehnološkemu razvoju; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisijo, naj v svojem akcijskem načrtu predvidi prožnejše prilagajanje varnostnih meril tehnološkemu razvoju;

| 86. | poziva Komisijo, naj natančno oceni obstoječa varnostna merila o posledicah za okolje in zdravje ter zagotovi, da bodo nova merila uvedena samo na podlagi rezultatov take ocene, ki bi jo bilo treba redno ponavljati; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisijo, naj natančno oceni obstoječa varnostna merila o posledicah za okolje in zdravje ter zagotovi, da bodo nova merila uvedena samo na podlagi rezultatov take ocene, ki bi jo bilo treba redno ponavljati;

*

* *

| 87. | poziva Komisijo, naj časovni načrt EU za JRKB varnost pripravi za obdobje do leta 2013, ko bo akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti revidiran in bo določil izzive in odzive politike nanje, Komisija pa bo morala Parlamentu redno poročati o najnovejšem stanju; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo, naj časovni načrt EU za JRKB varnost pripravi za obdobje do leta 2013, ko bo akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti revidiran in bo določil izzive in odzive politike nanje, Komisija pa bo morala Parlamentu redno poročati o najnovejšem stanju;

| 88. | poziva države članice in Komisijo, naj hitro pregledajo in sprejmejo akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti v skladu s temi priporočili, ter pričakuje, da ga bodo začele hitro izvajati; nadalje poziva Komisijo in Svet, naj naslednji akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti predložita Parlamentu vsaj eno leto preden preide v fazo izvajanja, da bo Parlament lahko pravočasno podal svoje mnenje; |
| --- | --- |

88.

poziva države članice in Komisijo, naj hitro pregledajo in sprejmejo akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti v skladu s temi priporočili, ter pričakuje, da ga bodo začele hitro izvajati; nadalje poziva Komisijo in Svet, naj naslednji akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti predložita Parlamentu vsaj eno leto preden preide v fazo izvajanja, da bo Parlament lahko pravočasno podal svoje mnenje;

| 89. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

89.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  14627/2002.

(2)  UL L 164, 22.6.2002, str. 3.

(3)  UL L 330, 9.12.2008, str. 21.

(4)  5842/2/2010.

(5)  15480/2004.

(6)  14469/4/2005.

(7)  5771/1/2006.

(8)  http://www.unisdr.org/eng/hfa/hfa.htm.

(9)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

(10)  https://www.cbrnemap.org.

(11)  UL L 71, 10.3.2007, str. 9.

(12)  UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

(13)  UL L 134, 29.5.2009, str. 1.

(14)  UL L 345, 23.12.2008, str. 75.

(15)  15505/1/2009 REV 1.

(16)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0015.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0326.

(19)  15465/2010.

(20)  Delovni dokument služb Komisije „Zdravje po svetu – odzivanje na globalizacijske izzive“ (SEC(2010)0380), spremljajoči dokument k sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Vloga EU na področju zdravja v svetu“ (KOM(2010)0128).

(21)  http://www.who.int/csr/en/

(22)  UL L 400, 30.12.2006, str. 86.

(23)  http://ec.europa.eu/archives/commission_2004-2009/president/pdf/rapport_barnier_en.pdf

(24)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/23

---

Torek, 14. december 2010Dobro upravljanje v regionalni politiki EU

P7_TA(2010)0468

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o dobrem upravljanju v regionalni politiki EU: postopki, s katerimi Komisija zagotavlja pomoč in nadzor (2009/2231(INI))

2012/C 169 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenih členov od 174 do 178, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenih členov od 174 do 178,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o reviziji finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije z dne 28. maja 2010 (KOM(2010)0260), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o reviziji finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije z dne 28. maja 2010 (KOM(2010)0260),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2008 o vodenju in partnerstvu na nacionalni in regionalni ravni ter osnovi za projekte regionalne politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2008 o vodenju in partnerstvu na nacionalni in regionalni ravni ter osnovi za projekte regionalne politike (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o preglednosti regionalne politike in njenem financiranju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o preglednosti regionalne politike in njenem financiranju (3),

| — | ob upoštevanju bele knjige Odbora regij o upravljanju na več ravneh z dne 17. in 18. junija 2009 ter poročila s posvetovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Odbora regij o upravljanju na več ravneh z dne 17. in 18. junija 2009 ter poročila s posvetovanja,

| — | ob upoštevanju sklepov neuradnega ministrskega srečanja, ki je bilo 16. in 17. marca 2010 v Malagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov neuradnega ministrskega srečanja, ki je bilo 16. in 17. marca 2010 v Malagi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 6. septembra 2004 z naslovom Odgovornosti držav članic in Komisije pri deljenem upravljanju strukturnih skladov in Kohezijskega sklada – Sedanje stanje in perspektive za novo programsko obdobje po letu 2006, (KOM(2004)0580), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 6. septembra 2004 z naslovom Odgovornosti držav članic in Komisije pri deljenem upravljanju strukturnih skladov in Kohezijskega sklada – Sedanje stanje in perspektive za novo programsko obdobje po letu 2006, (KOM(2004)0580),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. maja 2008 o rezultatih pogajanj glede strategij in programov kohezijske politike za programsko obdobje 2007–2013 (KOM(2008)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. maja 2008 o rezultatih pogajanj glede strategij in programov kohezijske politike za programsko obdobje 2007–2013 (KOM(2008)0301),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunski leti 2006 in 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunski leti 2006 in 2008,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2008 z naslovom Akcijski načrt za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (KOM(2008)0097), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2008 z naslovom Akcijski načrt za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (KOM(2008)0097),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2009 z naslovom Poročilo o izvajanju akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (KOM(2009)0042), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2009 z naslovom Poročilo o izvajanju akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (KOM(2009)0042),

| — | ob upoštevanju sporočila komisarjev Sameckega in Špidle, ki sta dne 28. oktobra 2009 predložila Komisiji vmesno poročila o spremljanju akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije pri deljenem upravljanju strukturnih ukrepov (SEK(2009)1463), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila komisarjev Sameckega in Špidle, ki sta dne 28. oktobra 2009 predložila Komisiji vmesno poročila o spremljanju akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije pri deljenem upravljanju strukturnih ukrepov (SEK(2009)1463),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2010 o učinku akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (KOM(2010)0052), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2010 o učinku akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (KOM(2010)0052),

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0280/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0280/2010),

| A. | ker je izvajanje kohezijske politike večinoma decentralizirano in temelji na odgovornosti podnacionalnih organov, |
| --- | --- |

A.

ker je izvajanje kohezijske politike večinoma decentralizirano in temelji na odgovornosti podnacionalnih organov,

| B. | ker kohezijski politiki pripada pionirska vloga pri izvajanju upravljanja na več ravneh kot instrumenta za izboljšanje kakovosti postopkov odločanja, tako da aktivno vključuje podnacionalne organe iz predzakonodajnih stopenj razprav, |
| --- | --- |

B.

ker kohezijski politiki pripada pionirska vloga pri izvajanju upravljanja na več ravneh kot instrumenta za izboljšanje kakovosti postopkov odločanja, tako da aktivno vključuje podnacionalne organe iz predzakonodajnih stopenj razprav,

| C. | ker se upravljanje na več ravneh obravnava kot usklajena dejavnost Unije, držav članic ter regionalnih in lokalnih teles, socialno-ekonomskih partnerjev in nevladnih organizacij, ki temelji na načelih partnerstvu in sofinanciranja ter je namenjena izvajanju politik Evropske unije, in ker ta opredelitev pomeni, da se odgovornost deli med različne ravni upravljanja, |
| --- | --- |

C.

ker se upravljanje na več ravneh obravnava kot usklajena dejavnost Unije, držav članic ter regionalnih in lokalnih teles, socialno-ekonomskih partnerjev in nevladnih organizacij, ki temelji na načelih partnerstvu in sofinanciranja ter je namenjena izvajanju politik Evropske unije, in ker ta opredelitev pomeni, da se odgovornost deli med različne ravni upravljanja,

| D. | ker je poročilo Evropskega računskega sodišča iz leta 2006 pokazalo, da obstoječi nadzorni sistemi za kohezijsko politiko niso bili dovolj učinkoviti, saj je bila stopnja napak 12 % pri povračilih stroškov previsoka, poročilo iz leta 2008 pa je te podatke potrdilo z 11 % neupravičeno povrnjenih sredstev, |
| --- | --- |

D.

ker je poročilo Evropskega računskega sodišča iz leta 2006 pokazalo, da obstoječi nadzorni sistemi za kohezijsko politiko niso bili dovolj učinkoviti, saj je bila stopnja napak 12 % pri povračilih stroškov previsoka, poročilo iz leta 2008 pa je te podatke potrdilo z 11 % neupravičeno povrnjenih sredstev,

| E. | ker mora Komisijo okrepiti nadzorno vlogo, da bi zmanjšala stopnjo napak, izboljša sistem nadzora in poveča pomoč podnacionalnim organom in upravičencem, kar bo dolgoročno privedlo do politike, ki bo prinašala rezultate in bo prijazna do uporabnikov, |
| --- | --- |

E.

ker mora Komisijo okrepiti nadzorno vlogo, da bi zmanjšala stopnjo napak, izboljša sistem nadzora in poveča pomoč podnacionalnim organom in upravičencem, kar bo dolgoročno privedlo do politike, ki bo prinašala rezultate in bo prijazna do uporabnikov,

| F. | ker so postopki za vlaganje prošnje za financiranje preveč zapleteni in nadzor pretiran obstaja možnost, da bodo odvrnili morebitne koristnike kohezijske politike, |
| --- | --- |

F.

ker so postopki za vlaganje prošnje za financiranje preveč zapleteni in nadzor pretiran obstaja možnost, da bodo odvrnili morebitne koristnike kohezijske politike,

| G. | ker se konkretne rešitve, ki jih pričakujejo naši sodržavljani na področju javnih storitev (kot so javni prevozi, pitna voda, javno zdravje, socialna stanovanja in javno šolstvo), lahko dosežejo samo z dobrim upravljanjem, ki zajema dva dopolnjujoča se sistema: na eni strani sistem institucij, ki predvideva razdelitev pristojnosti in proračuna med države ter regionalne in lokalne organe, na drugi strani pa sistem partnerstva, ki združuje vse javne in zasebne akterje, zainteresirane za isto vprašanje na določenem območju, |
| --- | --- |

G.

ker se konkretne rešitve, ki jih pričakujejo naši sodržavljani na področju javnih storitev (kot so javni prevozi, pitna voda, javno zdravje, socialna stanovanja in javno šolstvo), lahko dosežejo samo z dobrim upravljanjem, ki zajema dva dopolnjujoča se sistema: na eni strani sistem institucij, ki predvideva razdelitev pristojnosti in proračuna med države ter regionalne in lokalne organe, na drugi strani pa sistem partnerstva, ki združuje vse javne in zasebne akterje, zainteresirane za isto vprašanje na določenem območju,

| H. | ker mora partnerstvo upoštevati vse zainteresirane skupine in skupnosti, saj lahko pozitivno prispeva in prida dodano vrednost k izvedbi kohezijske politike s krepitvijo legitimnosti ter zagotovitvijo preglednosti in boljše porabe sredstev ter ker ga je treba tudi oceniti glede na socialno in civilno razsežnost, ki jo predstavlja, |
| --- | --- |

H.

ker mora partnerstvo upoštevati vse zainteresirane skupine in skupnosti, saj lahko pozitivno prispeva in prida dodano vrednost k izvedbi kohezijske politike s krepitvijo legitimnosti ter zagotovitvijo preglednosti in boljše porabe sredstev ter ker ga je treba tudi oceniti glede na socialno in civilno razsežnost, ki jo predstavlja,

| I. | ker je treba pri integriranem pristopu upoštevati posebne lastnosti regij (geografske in naravne ovire, upadanje števila prebivalcev, izredno oddaljeno lego itd.), da bi se lahko učinkovito soočili z lokalnimi in regionalnimi težavami, |
| --- | --- |

I.

ker je treba pri integriranem pristopu upoštevati posebne lastnosti regij (geografske in naravne ovire, upadanje števila prebivalcev, izredno oddaljeno lego itd.), da bi se lahko učinkovito soočili z lokalnimi in regionalnimi težavami,

Upravljanje na več ravneh

| 1. | pozdravlja belo knjigo Odbora regij o upravljanju na več ravneh in priznavanje podnacionalne subsidiarnosti v Lizbonski pogodbi; poudarja, da bi se moral večravenski pristop pri vseh politikah Unije z deljeno pristojnostjo, vključno s kohezijsko politiko, uporabljati ne samo vertikalno ampak tudi horizontalno, med tistimi, ki delujejo na isti ravni; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja belo knjigo Odbora regij o upravljanju na več ravneh in priznavanje podnacionalne subsidiarnosti v Lizbonski pogodbi; poudarja, da bi se moral večravenski pristop pri vseh politikah Unije z deljeno pristojnostjo, vključno s kohezijsko politiko, uporabljati ne samo vertikalno ampak tudi horizontalno, med tistimi, ki delujejo na isti ravni;

| 2. | pozdravlja sklepe neuradnega ministrskega srečanja, ki je bilo marca 2010 v Malagi, in meni, da je upravljanje na več ravneh pogoj za doseganje teritorialne kohezije v Evropi; poziva k temu, da bi to načelo postalo obvezno za države članice na področjih politike, ki imajo močan teritorialni vpliv, da bi se zagotovil uravnotežen ozemeljski razvoj, ki bo v skladu z načelom subsidiarnosti; poudarja, da ta določba nikakor ne bi smela povzročati bolj težavnih postopkov; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja sklepe neuradnega ministrskega srečanja, ki je bilo marca 2010 v Malagi, in meni, da je upravljanje na več ravneh pogoj za doseganje teritorialne kohezije v Evropi; poziva k temu, da bi to načelo postalo obvezno za države članice na področjih politike, ki imajo močan teritorialni vpliv, da bi se zagotovil uravnotežen ozemeljski razvoj, ki bo v skladu z načelom subsidiarnosti; poudarja, da ta določba nikakor ne bi smela povzročati bolj težavnih postopkov;

| 3. | meni, da mora zadovoljivo upravljanje na več ravneh temeljiti na pristopu rasti (od spodaj navzgor) in da mora upoštevati raznolikost upravnih sistemov v državah članicah; poziva države članice, naj opredelijo najučinkovitejši način za upravljanje na več ravneh in za izboljšanje njihovega sodelovanja z regionalnimi in lokalnim organi ter z organi Unije na primer tako, da povabijo uradnike z vseh ravni uprave na redne sestanke s Komisijo ali s pripravo evropskih teritorialnih sporazumov, ki bi na prostovoljni bazi združevali različne zadevne ravni moči; |
| --- | --- |

3.

meni, da mora zadovoljivo upravljanje na več ravneh temeljiti na pristopu rasti (od spodaj navzgor) in da mora upoštevati raznolikost upravnih sistemov v državah članicah; poziva države članice, naj opredelijo najučinkovitejši način za upravljanje na več ravneh in za izboljšanje njihovega sodelovanja z regionalnimi in lokalnim organi ter z organi Unije na primer tako, da povabijo uradnike z vseh ravni uprave na redne sestanke s Komisijo ali s pripravo evropskih teritorialnih sporazumov, ki bi na prostovoljni bazi združevali različne zadevne ravni moči;

| 4. | pred politično odločitvijo priporoča sistematizacijo analize teritorialnega vpliva z vključevanjem različnih zadevnih akterjev tako, da se zajamejo ekonomski, socialni in okoljski rezultati zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov skupnosti, ki se nanašajo na ta območja; |
| --- | --- |

4.

pred politično odločitvijo priporoča sistematizacijo analize teritorialnega vpliva z vključevanjem različnih zadevnih akterjev tako, da se zajamejo ekonomski, socialni in okoljski rezultati zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov skupnosti, ki se nanašajo na ta območja;

| 5. | poudarja, da upravljanje na več ravneh omogoča boljši izkoristek možnosti ozemeljskega sodelovanja zaradi čezmejnih odnosov, ki so se razvili med zasebnimi in javnimi akterji; poziva države članice, ki tega še niso storile, naj čim prej sprejmejo vse potrebne ukrepe, ki bodo omogočali vzpostavitev evropskih skupin za ozemeljsko sodelovanje; priporoča, naj Komisija v okviru obstoječih programov spodbuja izmenjavo informacij med evropskimi skupinami za ozemeljsko sodelovanje, ki že obstajajo, in tistimi, ki so v nastanku; Odboru regij čestita za kakovost opravljenega dela pri evropskih skupinah za ozemeljsko sodelovanje in ga poziva, naj uporabi vse instrumente, ki so na voljo, zlasti platformo za spremljanje lizbonske strategije in mrežo za nadzor subsidiarnosti, da bi spodbujal izmenjave najboljših praks med regijami in državami članicami, da bi skupaj opredelili in določili cilje, načrtovali ukrepe in primerjalno ocenili rezultate kohezijske politike; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da upravljanje na več ravneh omogoča boljši izkoristek možnosti ozemeljskega sodelovanja zaradi čezmejnih odnosov, ki so se razvili med zasebnimi in javnimi akterji; poziva države članice, ki tega še niso storile, naj čim prej sprejmejo vse potrebne ukrepe, ki bodo omogočali vzpostavitev evropskih skupin za ozemeljsko sodelovanje; priporoča, naj Komisija v okviru obstoječih programov spodbuja izmenjavo informacij med evropskimi skupinami za ozemeljsko sodelovanje, ki že obstajajo, in tistimi, ki so v nastanku; Odboru regij čestita za kakovost opravljenega dela pri evropskih skupinah za ozemeljsko sodelovanje in ga poziva, naj uporabi vse instrumente, ki so na voljo, zlasti platformo za spremljanje lizbonske strategije in mrežo za nadzor subsidiarnosti, da bi spodbujal izmenjave najboljših praks med regijami in državami članicami, da bi skupaj opredelili in določili cilje, načrtovali ukrepe in primerjalno ocenili rezultate kohezijske politike;

| 6. | poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj v sedanjem programskem obdobju več uporabljajo celoviti pristop; predlaga, da bi ta postal v prihodnji kohezijski politiki obvezen; meni, da celovit in prilagodljiv pristop ne sme upoštevati zgolj ekonomskih, socialnih in okoljskih vidikov razvoja ozemlja, ampak tudi omogočiti uskladitev interesov zadevnih akterjev zaradi ozemeljskih posebnosti, kar bi omogočilo uspešno soočanje z lokalnimi in regionalnimi izzivi; |
| --- | --- |

6.

poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj v sedanjem programskem obdobju več uporabljajo celoviti pristop; predlaga, da bi ta postal v prihodnji kohezijski politiki obvezen; meni, da celovit in prilagodljiv pristop ne sme upoštevati zgolj ekonomskih, socialnih in okoljskih vidikov razvoja ozemlja, ampak tudi omogočiti uskladitev interesov zadevnih akterjev zaradi ozemeljskih posebnosti, kar bi omogočilo uspešno soočanje z lokalnimi in regionalnimi izzivi;

| 7. | poziva Komisijo, naj za javne in zasebne akterje oblikuje navodila o uporabi načel upravljanja na več ravneh in integriranega pristopa v praksi; priporoča, da se ukrepi za spodbujanje teh dveh ukrepov financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, namenjenega tehnični pomoči; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj za javne in zasebne akterje oblikuje navodila o uporabi načel upravljanja na več ravneh in integriranega pristopa v praksi; priporoča, da se ukrepi za spodbujanje teh dveh ukrepov financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, namenjenega tehnični pomoči;

| 8. | priporoča, naj Odbor regij uporabi dneve odprtih vrat v letu 2011 in, kolikor je to še izvedljivo, dneve odprtih vrat v letu 2010 kot priložnost za spodbujanje in poglobitev razprave o najustreznejšem načinu za spodbujanje upravljanja na več ravneh; predlaga, naj se leta 2011 uvede in začne uporabljati znak evropskega upravljanja na več ravneh v vseh regijah EU; |
| --- | --- |

8.

priporoča, naj Odbor regij uporabi dneve odprtih vrat v letu 2011 in, kolikor je to še izvedljivo, dneve odprtih vrat v letu 2010 kot priložnost za spodbujanje in poglobitev razprave o najustreznejšem načinu za spodbujanje upravljanja na več ravneh; predlaga, naj se leta 2011 uvede in začne uporabljati znak evropskega upravljanja na več ravneh v vseh regijah EU;

| 9. | ugotavlja, da so decentralizirani mehanizmi ključni za upravljanje na več ravneh; zaradi potrebe po poenostavitvi poziva države članice in regije, naj izvajanje dela operacijskih programov prenesejo na podizvajalce, ko je to ustrezno, da bi tako bolje izkoristile globalne subvencije; poziva jih, naj nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe za decentralizacijo tako na zakonodajnem kot na proračunskem področju, da bi omogočile dobro delovanje sistema upravljanja na več ravneh v skladu z načeli partnerstva in subsidiarnosti; poudarja, da morajo regionalni in lokalni organi odločneje ukrepati, saj imajo zakonodajno moč in so bolje seznanjeni z zmogljivostmi in potrebami regij ter lahko tako prispevajo k boljši izvedbi kohezijske politike; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da so decentralizirani mehanizmi ključni za upravljanje na več ravneh; zaradi potrebe po poenostavitvi poziva države članice in regije, naj izvajanje dela operacijskih programov prenesejo na podizvajalce, ko je to ustrezno, da bi tako bolje izkoristile globalne subvencije; poziva jih, naj nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe za decentralizacijo tako na zakonodajnem kot na proračunskem področju, da bi omogočile dobro delovanje sistema upravljanja na več ravneh v skladu z načeli partnerstva in subsidiarnosti; poudarja, da morajo regionalni in lokalni organi odločneje ukrepati, saj imajo zakonodajno moč in so bolje seznanjeni z zmogljivostmi in potrebami regij ter lahko tako prispevajo k boljši izvedbi kohezijske politike;

| 10. | poziva države članice, naj že v prve stopnje pogajanj o zakonodaji Unije in programih, za katere se odobrijo sredstva iz strukturnih skladov, vključijo ustrezne regionalne in lokalne organe ter akterje civilne družbe, da bo pravočasno vzpostavljen dialog med različnimi ravnmi upravljanja; poziva k temu, da bi ti organi sodelovali v odgovornih organih odločanja enakopravno z nacionalnimi predstavniki; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj že v prve stopnje pogajanj o zakonodaji Unije in programih, za katere se odobrijo sredstva iz strukturnih skladov, vključijo ustrezne regionalne in lokalne organe ter akterje civilne družbe, da bo pravočasno vzpostavljen dialog med različnimi ravnmi upravljanja; poziva k temu, da bi ti organi sodelovali v odgovornih organih odločanja enakopravno z nacionalnimi predstavniki;

| 11. | poudarja, da je za učinkovito porabo sredstev in za zagotovitev kar največjega učinka treba računati na zadostno upravno zmogljivost na ravni EU, pa tudi regionalno in lokalno; zato poziva Komisijo, naj izboljša pravne zmogljivosti, da bi se povečala dodana vrednost kohezijske politike in zagotovila trajnost ukrepov, države članice pa poziva, naj zagotovijo ustrezno upravno strukturo in zadosten človeški kapital na področju zaposlovanja, plačil, usposabljanja, virov, postopkov, preglednosti in dostopnosti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je za učinkovito porabo sredstev in za zagotovitev kar največjega učinka treba računati na zadostno upravno zmogljivost na ravni EU, pa tudi regionalno in lokalno; zato poziva Komisijo, naj izboljša pravne zmogljivosti, da bi se povečala dodana vrednost kohezijske politike in zagotovila trajnost ukrepov, države članice pa poziva, naj zagotovijo ustrezno upravno strukturo in zadosten človeški kapital na področju zaposlovanja, plačil, usposabljanja, virov, postopkov, preglednosti in dostopnosti;

| 12. | poziva države članice, naj po potrebi okrepijo tudi vlogo regionalnih in lokalnih organov ter sredstva, ki so jim na voljo, pri pripravi, upravljanju in izvajanju programov; priporoča, da se za kohezijsko politiko sprejme metodologija lokalnega razvoja na osnovi lokalnih partnerstev, zlasti za projekte, ki so povezani z mestnimi, podeželskimi in čezmejnimi zadevami; poziva Komisijo, naj spodbuja partnerstvo med regijami, ki imajo podobne zmožnosti za gospodarski razvoj in naj zagotovi ustrezen okvir na ravni EU za usklajevanje makroregionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj po potrebi okrepijo tudi vlogo regionalnih in lokalnih organov ter sredstva, ki so jim na voljo, pri pripravi, upravljanju in izvajanju programov; priporoča, da se za kohezijsko politiko sprejme metodologija lokalnega razvoja na osnovi lokalnih partnerstev, zlasti za projekte, ki so povezani z mestnimi, podeželskimi in čezmejnimi zadevami; poziva Komisijo, naj spodbuja partnerstvo med regijami, ki imajo podobne zmožnosti za gospodarski razvoj in naj zagotovi ustrezen okvir na ravni EU za usklajevanje makroregionalnega sodelovanja;

| 13. | meni, da načela partnerstva in sofinanciranja krepijo odgovornost podnacionalnih organov in izvajanje kohezijske politike; poudarja svojo zavezanost tema načeloma dobrega upravljanja in zahteva, naj se ohranita kljub omejevanju javnih izdatkov zaradi gospodarske krize; |
| --- | --- |

13.

meni, da načela partnerstva in sofinanciranja krepijo odgovornost podnacionalnih organov in izvajanje kohezijske politike; poudarja svojo zavezanost tema načeloma dobrega upravljanja in zahteva, naj se ohranita kljub omejevanju javnih izdatkov zaradi gospodarske krize;

| 14. | priporoča spodbujanje partnerske prakse in poziva Komisijo, naj izdela sporazumno opredelitev koncepta partnerstva kot pogoja za vzpostavitev pravih partnerstev z regionalnimi in lokalnimi organi ter akterji civilne družbe; poziva Komisijo, naj z razvojem posebnih ocenjevalnih orodij resno preverja izvajanje tega načela in z informacijsko-komunikacijskimi orodji širi najboljšo prakso na tem področju; opozarja, da lahko partnerstvo prispeva k uspešnosti, učinkovitosti, zakonitosti in preglednosti na vseh stopnjah programiranja in izvajanja strukturnih skladov ter lahko okrepi mobilnost in dodeljevanje glede na uspešnost programov; poudarja, da ima prostovoljstvo pomembno vlogo v procesu partnerstva; |
| --- | --- |

14.

priporoča spodbujanje partnerske prakse in poziva Komisijo, naj izdela sporazumno opredelitev koncepta partnerstva kot pogoja za vzpostavitev pravih partnerstev z regionalnimi in lokalnimi organi ter akterji civilne družbe; poziva Komisijo, naj z razvojem posebnih ocenjevalnih orodij resno preverja izvajanje tega načela in z informacijsko-komunikacijskimi orodji širi najboljšo prakso na tem področju; opozarja, da lahko partnerstvo prispeva k uspešnosti, učinkovitosti, zakonitosti in preglednosti na vseh stopnjah programiranja in izvajanja strukturnih skladov ter lahko okrepi mobilnost in dodeljevanje glede na uspešnost programov; poudarja, da ima prostovoljstvo pomembno vlogo v procesu partnerstva;

| 15. | opozarja, da se je treba javno posvetovati z državljani in organizacijami, ki predstavljajo civilno družbo ter z nevladnimi organizacijami, da bi se lahko upoštevali njihovi predlogi, ter vztraja, da udeležba civilne družbe pozitivno vpliva na zakonitost postopka sprejemanja odločitev; ugotavlja, da prizadevanja za zagotavljanje javne udeležbe v pripravljalni fazi operacijskih programov za obdobje 2007–2013 niso bila tako učinkovita, kot se je predvidevalo; poziva Komisijo, naj opredeli dobro prakso in naj olajša njeno uporabo, da bi se izboljšala udeležba državljanov v naslednjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da se je treba javno posvetovati z državljani in organizacijami, ki predstavljajo civilno družbo ter z nevladnimi organizacijami, da bi se lahko upoštevali njihovi predlogi, ter vztraja, da udeležba civilne družbe pozitivno vpliva na zakonitost postopka sprejemanja odločitev; ugotavlja, da prizadevanja za zagotavljanje javne udeležbe v pripravljalni fazi operacijskih programov za obdobje 2007–2013 niso bila tako učinkovita, kot se je predvidevalo; poziva Komisijo, naj opredeli dobro prakso in naj olajša njeno uporabo, da bi se izboljšala udeležba državljanov v naslednjem programskem obdobju;

| 16. | poziva k vključitvi načela upravljanja na več ravneh v vse faze nastajanja in izvajanja strategije EU 2020, da bi se dejansko zagotovila lastna odgovornost za rezultate regionalnih lokalnih organov, ki morajo to strategijo izvajati; v zvezi s tem opozarja na predlog o ozemeljskem sporazumu lokalnih in regionalnih organov, ki zadeva strategijo Evropa 2020, ki spodbuja regije in lokalne skupnosti, naj prispevajo k uspehu izvedbe ciljev strategije 2020; |
| --- | --- |

16.

poziva k vključitvi načela upravljanja na več ravneh v vse faze nastajanja in izvajanja strategije EU 2020, da bi se dejansko zagotovila lastna odgovornost za rezultate regionalnih lokalnih organov, ki morajo to strategijo izvajati; v zvezi s tem opozarja na predlog o ozemeljskem sporazumu lokalnih in regionalnih organov, ki zadeva strategijo Evropa 2020, ki spodbuja regije in lokalne skupnosti, naj prispevajo k uspehu izvedbe ciljev strategije 2020;

| 17. | priporoča, naj Komisija ponovno preuči možnost izvajanja poskusnega projekta Erasmus za lokalne in regionalne predstavnike, ki ga je začel Evropski parlament, in poziva Komisijo, naj ob upoštevanju naraščajočega standarda za izboljšanje kakovosti vloženih projektov ter da bi uresničila cilj učinkovitosti kohezijske politike iz proračunske vrstice Evropskega sklada za regionalni razvoj oblikuje sistem usposabljanja in mobilnosti za lokalne in regionalne predstavnike in akterje, vključene v programe kohezijske politike s partnerji, specializiranimi za izvajanje načela celostnega pristopa in upravljanja na več ravneh; zato poziva Komisijo, naj nameni sredstva za te pobude in naj okrepi sodelovanje z regionalnimi in lokalnimi organi, tudi prek Odbora regij; |
| --- | --- |

17.

priporoča, naj Komisija ponovno preuči možnost izvajanja poskusnega projekta Erasmus za lokalne in regionalne predstavnike, ki ga je začel Evropski parlament, in poziva Komisijo, naj ob upoštevanju naraščajočega standarda za izboljšanje kakovosti vloženih projektov ter da bi uresničila cilj učinkovitosti kohezijske politike iz proračunske vrstice Evropskega sklada za regionalni razvoj oblikuje sistem usposabljanja in mobilnosti za lokalne in regionalne predstavnike in akterje, vključene v programe kohezijske politike s partnerji, specializiranimi za izvajanje načela celostnega pristopa in upravljanja na več ravneh; zato poziva Komisijo, naj nameni sredstva za te pobude in naj okrepi sodelovanje z regionalnimi in lokalnimi organi, tudi prek Odbora regij;

| 18. | meni, da bi moralo evropsko omrežje za izmenjavo dobre prakse razširiti delovanje na področju upravljanja in partnerstva, dati večji poudarek političnim in strateškim zaključkom, pridobljenim iz predhodnih programov in zagotoviti javni dostop do ključnih najboljših praks v vseh jezikih Unije, kar bi prispevalo k učinkovitemu izvajanju najboljše prakse; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi moralo evropsko omrežje za izmenjavo dobre prakse razširiti delovanje na področju upravljanja in partnerstva, dati večji poudarek političnim in strateškim zaključkom, pridobljenim iz predhodnih programov in zagotoviti javni dostop do ključnih najboljših praks v vseh jezikih Unije, kar bi prispevalo k učinkovitemu izvajanju najboljše prakse;

Krepitev vloge Komisije in podpora za regionalne in lokalne organe

| 19. | meni, da se mora pomembnejša vloga regionalne in lokalne ravni ujemati z okrepljeno nadzorno vlogo Komisije, ki bi se morala namesto na posamezne projekte osredotočati na preverjanje sistemov revizije; v zvezi s tem poziva, naj se vzpostavi evropski sistem certificiranja nacionalnih storitev; poziva Komisijo, naj zaključi odobritve poročil o ugotavljanju skladnosti, da bi se izognila zamudam pri plačilih in izgubi sredstev zaradi razveljavitve obveznosti, in pred koncem leta 2012 predstavi predlog o sprejemljivem tveganju za napake; |
| --- | --- |

19.

meni, da se mora pomembnejša vloga regionalne in lokalne ravni ujemati z okrepljeno nadzorno vlogo Komisije, ki bi se morala namesto na posamezne projekte osredotočati na preverjanje sistemov revizije; v zvezi s tem poziva, naj se vzpostavi evropski sistem certificiranja nacionalnih storitev; poziva Komisijo, naj zaključi odobritve poročil o ugotavljanju skladnosti, da bi se izognila zamudam pri plačilih in izgubi sredstev zaradi razveljavitve obveznosti, in pred koncem leta 2012 predstavi predlog o sprejemljivem tveganju za napake;

| 20. | pozdravlja ugotovitve v poročilu Komisije o akcijskem načrtu iz februarja 2010 ter doslej uvedene korektivne in preventivne ukrepe; poziva generalni direktorat REGIO, naj nadaljuje to nalogo v vsem času izvajanja, da ohrani zagon, ki ga je akcijski načrt ustvaril; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja ugotovitve v poročilu Komisije o akcijskem načrtu iz februarja 2010 ter doslej uvedene korektivne in preventivne ukrepe; poziva generalni direktorat REGIO, naj nadaljuje to nalogo v vsem času izvajanja, da ohrani zagon, ki ga je akcijski načrt ustvaril;

| 21. | poudarja, da morajo biti evropske pobude na področju kohezijske in strukturne politike bolj usklajene, da ne bi omajale usklajenosti regionalne politike; zato poziva okrepljeno sodelovanje znotraj Komisije med GD REGIO, ki je pristojen za kohezijsko in strukturno politiko, in generalnimi direktorati, ki so pristojni za zadevne sektorsko opredeljene pobude; zahteva, da se pravice regionalnih skupnosti, ki so se okrepile z Lizbonsko pogodbo, tesneje povežejo z oblikovanjem politike v Komisiji, da bi se povečala odgovornost pristojnih za projekte: poziva tudi, naj Komisija strogo nadzoruje rezultate na kraju dogajanja, da bi ocenila učinkovitost projektne strukture in dejavnosti za dosego zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da morajo biti evropske pobude na področju kohezijske in strukturne politike bolj usklajene, da ne bi omajale usklajenosti regionalne politike; zato poziva okrepljeno sodelovanje znotraj Komisije med GD REGIO, ki je pristojen za kohezijsko in strukturno politiko, in generalnimi direktorati, ki so pristojni za zadevne sektorsko opredeljene pobude; zahteva, da se pravice regionalnih skupnosti, ki so se okrepile z Lizbonsko pogodbo, tesneje povežejo z oblikovanjem politike v Komisiji, da bi se povečala odgovornost pristojnih za projekte: poziva tudi, naj Komisija strogo nadzoruje rezultate na kraju dogajanja, da bi ocenila učinkovitost projektne strukture in dejavnosti za dosego zastavljenih ciljev;

| 22. | poziva Komisijo, naj okrepi pobudo usposabljanja inštruktorjev za upravljavske in certifikacijske organe; poudarja, da je treba stalno nadzorovati, ali se izobraževalne vsebine dejansko uravnoteženo prenašajo na nižje ravni, ne da bi se zanemarjali lokalni akterji; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj okrepi pobudo usposabljanja inštruktorjev za upravljavske in certifikacijske organe; poudarja, da je treba stalno nadzorovati, ali se izobraževalne vsebine dejansko uravnoteženo prenašajo na nižje ravni, ne da bi se zanemarjali lokalni akterji;

| 23. | poziva Komisijo, naj čim prej vzpostavi novi portal skupne podatkovne baze strukturnih skladov 2007, da omogoči neposreden dostop do pomembnih informacij vsem, ki se ukvarjajo s strukturnimi skladi; priporoča, naj države članice spodbujajo obveščanje in širijo informacije o tem instrumentu med regionalnimi in lokalnimi organi ter končnimi upravičenci; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj čim prej vzpostavi novi portal skupne podatkovne baze strukturnih skladov 2007, da omogoči neposreden dostop do pomembnih informacij vsem, ki se ukvarjajo s strukturnimi skladi; priporoča, naj države članice spodbujajo obveščanje in širijo informacije o tem instrumentu med regionalnimi in lokalnimi organi ter končnimi upravičenci;

| 24. | poziva Komisijo, naj vzpostavi dodatne mehanizme tehnične pomoči, ki bi na regionalni in lokalni ravni spodbujali poznavanje težav, povezanih z izvajanjem, zlasti v državah članicah, kjer je Komisija v naknadnih ocenah programov kohezijske politike za obdobje 2000-2006 opazila občutno ponavljanje težav na področju upravne zmogljivosti pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj vzpostavi dodatne mehanizme tehnične pomoči, ki bi na regionalni in lokalni ravni spodbujali poznavanje težav, povezanih z izvajanjem, zlasti v državah članicah, kjer je Komisija v naknadnih ocenah programov kohezijske politike za obdobje 2000-2006 opazila občutno ponavljanje težav na področju upravne zmogljivosti pri njihovem izvajanju;

| 25. | poziva k standardizirani uporabi modela enotne informacije in modela enotne revizije (SISA) na vse njenih ravneh, da se prepreči njeno podvajanje in pretiran nadzor; poziva Komisijo, naj izda priročnik o enotni reviziji, ki bi vključeval vsa doslej izdelana navodila; |
| --- | --- |

25.

poziva k standardizirani uporabi modela enotne informacije in modela enotne revizije (SISA) na vse njenih ravneh, da se prepreči njeno podvajanje in pretiran nadzor; poziva Komisijo, naj izda priročnik o enotni reviziji, ki bi vključeval vsa doslej izdelana navodila;

| 26. | poziva države članice, naj podrobneje preučijo instrumente finančnega inženiringa kot sredstva za izboljšanje kakovosti projektov in udeležbe zasebnih akterjev, zlasti malih in srednjih podjetij, v evropskih projektih; poziva Komisijo, naj poenostavi pravila o delovanju teh instrumentov, saj so trenutno tako zapleteni, da je njihova uporaba omejena; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj podrobneje preučijo instrumente finančnega inženiringa kot sredstva za izboljšanje kakovosti projektov in udeležbe zasebnih akterjev, zlasti malih in srednjih podjetij, v evropskih projektih; poziva Komisijo, naj poenostavi pravila o delovanju teh instrumentov, saj so trenutno tako zapleteni, da je njihova uporaba omejena;

| 27. | je prepričan, da delovanje v skladu s postopki ne sme prevladati nad kakovostjo posegov; poziva Komisijo, naj bo politika v prihodnje bolj ciljno usmerjena ter namesto na nadzor osredotočena na kakovost in razvoj strateških projektov; v ta namen poziva Komisijo, naj za boljše sisteme nadzora in ocenjevanja določi stvarne in izmerljive pokazatelje, ki bodo v vsej Uniji primerljivi in naj preuči, koliko morajo biti pravila prožna v primeru gospodarske krize; |
| --- | --- |

27.

je prepričan, da delovanje v skladu s postopki ne sme prevladati nad kakovostjo posegov; poziva Komisijo, naj bo politika v prihodnje bolj ciljno usmerjena ter namesto na nadzor osredotočena na kakovost in razvoj strateških projektov; v ta namen poziva Komisijo, naj za boljše sisteme nadzora in ocenjevanja določi stvarne in izmerljive pokazatelje, ki bodo v vsej Uniji primerljivi in naj preuči, koliko morajo biti pravila prožna v primeru gospodarske krize;

| 28. | opozarja, da je izvajanje jasnih in preglednih postopkov dejavnik dobrega upravljanja; zato pozdravlja sedanjo poenostavitev finančne uredbe in ureditve strukturnih skladov ter poziva države članice, naj v celoti spoštujejo zahteve revidirane finančne uredbe in naj objavijo informacije o končnih koristnikih strukturnih skladov; poziva Komisijo, naj predlaga razumljiva pravila, ki jih ne bo treba pogosto menjati; poziva, naj bo struktura skladov preprostejša po letu 2013, to pa ne zaradi gospodarske krize, ampak zaradi splošnega načela prihodnje kohezijske politike – olajšati porabo sredstev – in priporoča večjo preglednost in prilagodljivost uporabe sredstev EU, da bi se izognili dodanim administrativnim obremenitvam, ki bi lahko odvrnile morebitne partnerje od sodelovanja v projektih; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da je izvajanje jasnih in preglednih postopkov dejavnik dobrega upravljanja; zato pozdravlja sedanjo poenostavitev finančne uredbe in ureditve strukturnih skladov ter poziva države članice, naj v celoti spoštujejo zahteve revidirane finančne uredbe in naj objavijo informacije o končnih koristnikih strukturnih skladov; poziva Komisijo, naj predlaga razumljiva pravila, ki jih ne bo treba pogosto menjati; poziva, naj bo struktura skladov preprostejša po letu 2013, to pa ne zaradi gospodarske krize, ampak zaradi splošnega načela prihodnje kohezijske politike – olajšati porabo sredstev – in priporoča večjo preglednost in prilagodljivost uporabe sredstev EU, da bi se izognili dodanim administrativnim obremenitvam, ki bi lahko odvrnile morebitne partnerje od sodelovanja v projektih;

| 29. | pozdravlja strateško poročilo Komisije o izvajanju programov kohezijske politike, saj je pomemben vir povratnih informacij za postopek oblikovanja politike; meni, da je treba zaključke tega poročila upoštevati tudi pri obravnavi predlogov za izboljšanje izvajanja programov kohezijske politike; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja strateško poročilo Komisije o izvajanju programov kohezijske politike, saj je pomemben vir povratnih informacij za postopek oblikovanja politike; meni, da je treba zaključke tega poročila upoštevati tudi pri obravnavi predlogov za izboljšanje izvajanja programov kohezijske politike;

| 30. | ponovno opozarja na svojo zavezanost močni in ustrezno financirani kohezijski politiki, ki zagotavlja usklajen razvoj vseh regij Evropske unije; poziva, naj se finančna sredstva te politike ohranijo po letu 2013 in naj se zavrnejo vsi poskusi, da bi se vrnila na nacionalno raven; |
| --- | --- |

30.

ponovno opozarja na svojo zavezanost močni in ustrezno financirani kohezijski politiki, ki zagotavlja usklajen razvoj vseh regij Evropske unije; poziva, naj se finančna sredstva te politike ohranijo po letu 2013 in naj se zavrnejo vsi poskusi, da bi se vrnila na nacionalno raven;

| 31. | poziva Komisijo, naj v prihodnjo ureditev vključi načela diferenciacije in sorazmernosti ter zahteve prilagodi velikosti programov in značaju partnerjev, zlasti kadar so vanjo vključeni majhni javni organi; poziva k širši uporabi povprečnin in pavšalov za vse sklade, zlasti za administrativne stroške in tehnično pomoč; predlaga, da se določijo prožnejša merila za ocenjevanje inovativnih projektov, da bi jih spodbujali, in manj stroge zahteve za nadzor pilotnih projektov; spodbuja Komisijo, naj razvije načelo pogodbe o zaupanju, v kateri se države članice zavežejo, da bodo zagotovile dobro porabo sredstev; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj v prihodnjo ureditev vključi načela diferenciacije in sorazmernosti ter zahteve prilagodi velikosti programov in značaju partnerjev, zlasti kadar so vanjo vključeni majhni javni organi; poziva k širši uporabi povprečnin in pavšalov za vse sklade, zlasti za administrativne stroške in tehnično pomoč; predlaga, da se določijo prožnejša merila za ocenjevanje inovativnih projektov, da bi jih spodbujali, in manj stroge zahteve za nadzor pilotnih projektov; spodbuja Komisijo, naj razvije načelo pogodbe o zaupanju, v kateri se države članice zavežejo, da bodo zagotovile dobro porabo sredstev;

| 32. | da bi se v prihodnje oblikovala uporabnikom prijaznejša politika, poziva k večji usklajenosti in povezanosti pravil za strukturne sklade, ki bi preprečevali, da se nek projekt zaradi vlog za različne sklade razdeli na več delov; priporoča, da se ne bi osredotočali zgolj na pravilnost izdatkov, ampak tudi na kakovost posegov, ter da bi se sredstva posvečala krepitvi pomoči pri upravljanju; |
| --- | --- |

32.

da bi se v prihodnje oblikovala uporabnikom prijaznejša politika, poziva k večji usklajenosti in povezanosti pravil za strukturne sklade, ki bi preprečevali, da se nek projekt zaradi vlog za različne sklade razdeli na več delov; priporoča, da se ne bi osredotočali zgolj na pravilnost izdatkov, ampak tudi na kakovost posegov, ter da bi se sredstva posvečala krepitvi pomoči pri upravljanju;

| 33. | poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predloge o določbah za naslednje programsko obdobje, naj sprejme uredbo za izvajanje, oblikuje potrebne smernice in v doglednem času zagotovi ustrezno usposabljanje o njih ter naj olajša pogajanja in sprejetje operacijskih programov, da bi se izognili zamudam pri izvajanju kohezijske politike in porabi sredstev po letu 2013; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predloge o določbah za naslednje programsko obdobje, naj sprejme uredbo za izvajanje, oblikuje potrebne smernice in v doglednem času zagotovi ustrezno usposabljanje o njih ter naj olajša pogajanja in sprejetje operacijskih programov, da bi se izognili zamudam pri izvajanju kohezijske politike in porabi sredstev po letu 2013;

*

* *

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

34.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(2)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 10.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0201.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/29

---

Torek, 14. december 2010Ozemeljska, socialna in gospodarska kohezija

P7_TA(2010)0473

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o doseganju dejanske ozemeljske, socialne in gospodarske kohezije v EU – nujen pogoj za globalno konkurenčnost? (2009/2233(INI))

2012/C 169 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti Naslova I in Naslova XVIII te pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti Naslova I in Naslova XVIII te pogodbe,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. in 26. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. in 26. marca 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Globalna Evropa: Konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta“ (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Globalna Evropa: Konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta“ (KOM(2006)0567),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj za leto 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj za leto 2009,

| — | ob upoštevanju vodiča Uspešno partnerstvo, ki ga je leta 2006 objavil forum LEED za partnerstvo in lokalno upravljanje pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodiča Uspešno partnerstvo, ki ga je leta 2006 objavil forum LEED za partnerstvo in lokalno upravljanje pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila o svetovni konkurenčnosti 2009-2010 Svetovnega gospodarskega foruma v Ženevi v Švici leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o svetovni konkurenčnosti 2009-2010 Svetovnega gospodarskega foruma v Ženevi v Švici leta 2009,

| — | ob upoštevanju programa za reformirano kohezijsko politiko – lokalni pristop v odziv na izzive in pričakovanja Evropske unije, neodvisnega poročila, ki ga je aprila 2009 pripravil Fabrizio Barca po naročilu komisarke za regionalni razvoj Danute Hübner, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa za reformirano kohezijsko politiko – lokalni pristop v odziv na izzive in pričakovanja Evropske unije, neodvisnega poročila, ki ga je aprila 2009 pripravil Fabrizio Barca po naročilu komisarke za regionalni razvoj Danute Hübner,

| — | ob upoštevanju političnega dokumenta Sveta evropskih občin in regij o prihodnosti kohezijske politike, Bruselj, decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega dokumenta Sveta evropskih občin in regij o prihodnosti kohezijske politike, Bruselj, decembra 2009,

| — | ob upoštevanju resolucije Skupščine evropskih regij (SER) o regionalni politiki po letu 2013, ki jo je generalna skupščina SER sprejela 8. novembra 2007 v Vidmu v Italiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Skupščine evropskih regij (SER) o regionalni politiki po letu 2013, ki jo je generalna skupščina SER sprejela 8. novembra 2007 v Vidmu v Italiji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o rezultatih pogajanj glede strategij in programov kohezijske politike za programsko obdobje 2007–2013 (KOM(2008)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o rezultatih pogajanj glede strategij in programov kohezijske politike za programsko obdobje 2007–2013 (KOM(2008)0301),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o izvajanju Uredbe o strukturnih skladih 2007–2013: rezultati pogajanj glede nacionalnih kohezijskih strategij in operativnih programov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o izvajanju Uredbe o strukturnih skladih 2007–2013: rezultati pogajanj glede nacionalnih kohezijskih strategij in operativnih programov (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o najboljši praksi na področju regionalne politike in ovirah za uporabo sredstev iz strukturnih skladov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o najboljši praksi na področju regionalne politike in ovirah za uporabo sredstev iz strukturnih skladov (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2008 o vodenju in partnerstvu na nacionalni in regionalni ravni ter osnovi za projekte regionalne politike (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2008 o vodenju in partnerstvu na nacionalni in regionalni ravni ter osnovi za projekte regionalne politike (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o Zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o Zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o strategiji EU 2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o strategiji EU 2020 (5),

| — | ob upoštevanju četrtega poročila o gospodarski in socialni koheziji (KOM(2007)0273), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega poročila o gospodarski in socialni koheziji (KOM(2007)0273),

| — | ob upoštevanju 20. letnega poročila Komisije o izvajanju strukturnih skladov (2008) (KOM(2009)0617), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 20. letnega poročila Komisije o izvajanju strukturnih skladov (2008) (KOM(2009)0617),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in odboru regij z naslovom „Aktiviranje zasebnih in javnih naložb za oživitev gospodarstva in dolgoročne strukturne spremembe: razvijanje javno-zasebnih partnerstev“ (KOM(2009)0615), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in odboru regij z naslovom „Aktiviranje zasebnih in javnih naložb za oživitev gospodarstva in dolgoročne strukturne spremembe: razvijanje javno-zasebnih partnerstev“ (KOM(2009)0615),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o reformi državnih pomoči 20052009 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o reformi državnih pomoči 20052009 (6),

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0309/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0309/2010),

| A. | ker je v skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji eden izmed ciljev Unije spodbujati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter solidarnost med državami članicami, |
| --- | --- |

A.

ker je v skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji eden izmed ciljev Unije spodbujati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter solidarnost med državami članicami,

| B. | ker se lahko Evropska unija kosa s svetovno konkurenco le, če bodo notranje politike z izvajanjem trajnostnega, nizkoogljičnega gospodarstva, ki bo upoštevalo biotsko raznovrstnost, podpirale njeno zmožnost odziva na svetovne izzive, pri čemer se v obdobjih recesije kaže, da imajo manj razvite regije manj možnosti za okrevanje, |
| --- | --- |

B.

ker se lahko Evropska unija kosa s svetovno konkurenco le, če bodo notranje politike z izvajanjem trajnostnega, nizkoogljičnega gospodarstva, ki bo upoštevalo biotsko raznovrstnost, podpirale njeno zmožnost odziva na svetovne izzive, pri čemer se v obdobjih recesije kaže, da imajo manj razvite regije manj možnosti za okrevanje,

| C. | ker si konkurenčnost in kohezija ne nasprotujeta niti nista nezdružljivi, temveč se v določeni meri celo dopolnjujeta, |
| --- | --- |

C.

ker si konkurenčnost in kohezija ne nasprotujeta niti nista nezdružljivi, temveč se v določeni meri celo dopolnjujeta,

| D. | ker je kljub bistvenemu napredku na področju konvergence v Evropski uniji mogoče opaziti trend čedalje večjih teritorialnih razlik med regijami, na primer pri dostopnosti, zlasti v primeru strukturno slabše razvitih regij, pa tudi znotraj samih regij in ozemelj EU, kar bi lahko povzročilo prostorsko segregacijo, povečalo razlike med stopnjami blaginje v regijah EU ter škodovalo globalni konkurenčnosti EU, |
| --- | --- |

D.

ker je kljub bistvenemu napredku na področju konvergence v Evropski uniji mogoče opaziti trend čedalje večjih teritorialnih razlik med regijami, na primer pri dostopnosti, zlasti v primeru strukturno slabše razvitih regij, pa tudi znotraj samih regij in ozemelj EU, kar bi lahko povzročilo prostorsko segregacijo, povečalo razlike med stopnjami blaginje v regijah EU ter škodovalo globalni konkurenčnosti EU,

| E. | ker je Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj v svojem letnem poročilu za 2009 priporočila dolgoročno rast, ki bi se osredotočala na pomen obdavčitve, naložb v infrastrukturo, izobraževanje in delovno silo, ter ureditev proizvodnih trgov, kar bi okrepilo njihovo vlogo, |
| --- | --- |

E.

ker je Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj v svojem letnem poročilu za 2009 priporočila dolgoročno rast, ki bi se osredotočala na pomen obdavčitve, naložb v infrastrukturo, izobraževanje in delovno silo, ter ureditev proizvodnih trgov, kar bi okrepilo njihovo vlogo,

| F. | ker je Svetovni gospodarski forum v poročilu o svetovni konkurenčnosti za leto 2009 ter v drugih poročilih opozoril na odločilno vlogo infrastrukture kot drugega od dvanajstih stebrov, na podlagi katerih se ocenjuje svetovna konkurenčnost, in razložil, da je kakovostna infrastruktura bistvena za zmanjšanje učinka oddaljenosti, privabitev tujih naložb in omogočanje gospodarskega razvoja, |
| --- | --- |

F.

ker je Svetovni gospodarski forum v poročilu o svetovni konkurenčnosti za leto 2009 ter v drugih poročilih opozoril na odločilno vlogo infrastrukture kot drugega od dvanajstih stebrov, na podlagi katerih se ocenjuje svetovna konkurenčnost, in razložil, da je kakovostna infrastruktura bistvena za zmanjšanje učinka oddaljenosti, privabitev tujih naložb in omogočanje gospodarskega razvoja,

| G. | ker je mogoče konkurenčnost dolgoročno doseči le, če se zagotovi resnično trajnostna gospodarska rast v vsej EU, |
| --- | --- |

G.

ker je mogoče konkurenčnost dolgoročno doseči le, če se zagotovi resnično trajnostna gospodarska rast v vsej EU,

| H. | ker so v poročilu neodvisne skupine strokovnjakov o raziskavah in razvoju ter inovacijah, ki je bila imenovana po vrhunskem srečanju v Hampton Courtu in ji predseduje Esko Aho, opredeljena ključna področja (e-zdravje, farmacevtski izdelki, prevoz in logistika, okolje, digitalne vsebine, energija in varnost), na katerih lahko deluje trg za inovacije, javna politika pa ima pomembno vlogo, |
| --- | --- |

H.

ker so v poročilu neodvisne skupine strokovnjakov o raziskavah in razvoju ter inovacijah, ki je bila imenovana po vrhunskem srečanju v Hampton Courtu in ji predseduje Esko Aho, opredeljena ključna področja (e-zdravje, farmacevtski izdelki, prevoz in logistika, okolje, digitalne vsebine, energija in varnost), na katerih lahko deluje trg za inovacije, javna politika pa ima pomembno vlogo,

| I. | ker je treba za uresničitev ciljev EU 2020 priznati, da že na začetku obstajajo razlike med stopnjami razvoja in omejitvami ter da si je treba zastaviti cilje, ki bodo ustrezali dejanskim razmeram in potrebam, določenim pri posvetovanju z vsemi udeleženimi akterji na različnih ravneh upravljanja, |
| --- | --- |

I.

ker je treba za uresničitev ciljev EU 2020 priznati, da že na začetku obstajajo razlike med stopnjami razvoja in omejitvami ter da si je treba zastaviti cilje, ki bodo ustrezali dejanskim razmeram in potrebam, določenim pri posvetovanju z vsemi udeleženimi akterji na različnih ravneh upravljanja,

| J. | ker je Evropski svet marca 2010 priznal, da je treba spodbujati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, med drugim tudi z razvojem infrastrukture, da bi se zagotovila uspešnost strategije EU 2020, če bo ta nova strategija obravnavala ovire za gospodarski razvoj, |
| --- | --- |

J.

ker je Evropski svet marca 2010 priznal, da je treba spodbujati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, med drugim tudi z razvojem infrastrukture, da bi se zagotovila uspešnost strategije EU 2020, če bo ta nova strategija obravnavala ovire za gospodarski razvoj,

| K. | ker se je kohezijska politika izkazala kot učinkovit instrument za prožno odzivanje na socialno-ekonomske izzive, ki izhajajo iz finančne krize, |
| --- | --- |

K.

ker se je kohezijska politika izkazala kot učinkovit instrument za prožno odzivanje na socialno-ekonomske izzive, ki izhajajo iz finančne krize,

| L. | ker so poleg dobre infrastrukture osnovni pogoji za konkurenčnost spodbujanje raziskav, inovacij in tehnološkega razvoja ter zagotavljanje ustreznega visokokakovostnega usposabljanja za prebivalstvo v regijah, |
| --- | --- |

L.

ker so poleg dobre infrastrukture osnovni pogoji za konkurenčnost spodbujanje raziskav, inovacij in tehnološkega razvoja ter zagotavljanje ustreznega visokokakovostnega usposabljanja za prebivalstvo v regijah,

| M. | ker se bo treba poleg posledic krize v prihodnjih letih soočiti z večjimi izzivi – prilagajanje globalizaciji, demografske spremembe in posledično izseljevanje iz regij, podnebne spremembe in energetska vprašanja ter varstvo biotske raznovrstnosti – in bodo imele regije ključno vlogo pri tem, da zagotovijo pogoje, v katerih bo vpliv teh izzivov na javnost omejen, in ker jih je treba na osnovi opredeljenih potreb podpreti z uporabo načela partnerstva in primernih instrumentov za vnaprejšnjo oceno teritorialnega učinka različnih vrst politike, |
| --- | --- |

M.

ker se bo treba poleg posledic krize v prihodnjih letih soočiti z večjimi izzivi – prilagajanje globalizaciji, demografske spremembe in posledično izseljevanje iz regij, podnebne spremembe in energetska vprašanja ter varstvo biotske raznovrstnosti – in bodo imele regije ključno vlogo pri tem, da zagotovijo pogoje, v katerih bo vpliv teh izzivov na javnost omejen, in ker jih je treba na osnovi opredeljenih potreb podpreti z uporabo načela partnerstva in primernih instrumentov za vnaprejšnjo oceno teritorialnega učinka različnih vrst politike,

| N. | ker so rezultati razprav o strategijah in programih kohezijske politike za programsko obdobje 2007-2013 pokazali, da sta se programska kakovost in sodelovanje deležnikov na vseh ravneh upravljanja povečala in tako pomenita korak naprej k uresničevanju lizbonskih ciljev glede gospodarske konkurenčnosti in zaposlovanja, |
| --- | --- |

N.

ker so rezultati razprav o strategijah in programih kohezijske politike za programsko obdobje 2007-2013 pokazali, da sta se programska kakovost in sodelovanje deležnikov na vseh ravneh upravljanja povečala in tako pomenita korak naprej k uresničevanju lizbonskih ciljev glede gospodarske konkurenčnosti in zaposlovanja,

| O. | ker mora reforma kohezijske politike okrepiti to politiko, tako da na osnovi potreb in ciljev Evropske unije v smislu trajnostnega razvoja izboljša primerljivost, usklajenost in sinergijo evropskih politik, ne da bi se katera od njih podrejala drugi, |
| --- | --- |

O.

ker mora reforma kohezijske politike okrepiti to politiko, tako da na osnovi potreb in ciljev Evropske unije v smislu trajnostnega razvoja izboljša primerljivost, usklajenost in sinergijo evropskih politik, ne da bi se katera od njih podrejala drugi,

| P. | ker se vključenost lokalnih in regionalnih udeležencev v kohezijsko politiko odraža v njihovih regionalnih in lokalnih strategijah za napredek gospodarskega razvoja in socialne vključenosti, |
| --- | --- |

P.

ker se vključenost lokalnih in regionalnih udeležencev v kohezijsko politiko odraža v njihovih regionalnih in lokalnih strategijah za napredek gospodarskega razvoja in socialne vključenosti,

| Q. | ker gospodarsko konkurenčnost regij, ki zaostajajo v razvoju svojih zmogljivosti, podpira razvoj raznovrstne infrastrukture, ki omogoča dostop do izobraževanja, raziskav in inovacij, |
| --- | --- |

Q.

ker gospodarsko konkurenčnost regij, ki zaostajajo v razvoju svojih zmogljivosti, podpira razvoj raznovrstne infrastrukture, ki omogoča dostop do izobraževanja, raziskav in inovacij,

| R. | ker nekateri elementi teh instrumentov, denimo isti časovni okvir in usklajenost z lizbonsko strategijo, sicer omogočajo sinergijo, vendar so še vedno razlike, denimo različne pravne podlage, vsebinska oziroma območna usmerjenost in deljeno oziroma centralizirano upravljanje, |
| --- | --- |

R.

ker nekateri elementi teh instrumentov, denimo isti časovni okvir in usklajenost z lizbonsko strategijo, sicer omogočajo sinergijo, vendar so še vedno razlike, denimo različne pravne podlage, vsebinska oziroma območna usmerjenost in deljeno oziroma centralizirano upravljanje,

Kohezijska politika kot nujni pogoj za svetovno gospodarsko konkurenčnost

| 1. | poudarja dosežke kohezijske politike EU in dejstvo, da je njeno izvajanje bistveno za uspeh strategije EU2020, saj gre za instrument, ki izničuje neenakosti med regijami, zaradi njega postanejo bolj konkurenčne, začetek strukturnih reform je lažji in regije so sposobnejše prilagajanju svetovnim gospodarskim razmeram; |
| --- | --- |

1.

poudarja dosežke kohezijske politike EU in dejstvo, da je njeno izvajanje bistveno za uspeh strategije EU2020, saj gre za instrument, ki izničuje neenakosti med regijami, zaradi njega postanejo bolj konkurenčne, začetek strukturnih reform je lažji in regije so sposobnejše prilagajanju svetovnim gospodarskim razmeram;

| 2. | ceni, da v obdobju 2007-2013 vse države članice namenjajo precejšen znesek svojih skupnih finančnih sredstev za razvoj in raziskave, inovacije in razvoj gospodarstva, ki temelji na znanju, iz česar je izšlo 246 nacionalnih ali regionalnih operativnih programov, za raziskave in inovacije pa je bilo namenjenih približno 86 milijard EUR, od tega 50 milijard za temeljne dejavnosti razvoja in raziskav ter inovacije; poudarja, da je glede na dejstvo, da so raziskave in inovacije bistvenega pomena za izboljšanje konkurenčnosti EU pri spopadanju z globalnimi izzivi, treba nadaljevati z naložbami na teh področjih in redno ocenjevati napredek na podlagi rezultatov; priporoča, naj države članice in Komisija namenijo zadostna sredstva iz strukturnih skladov za raziskave in inovacije, zlasti trajnostne inovacije, ter okrepijo raziskovalne zmogljivosti; poudarja, da je treba spodbujati in uporabljati uspešne modele v trikotniku znanja ter zagotoviti trajnostni razvoj regionalnih raziskav in strateških okvirov za inovacije v sodelovanju s podjetji, raziskovalnimi središči, univerzami in javnimi organi; opozarja na potencial na znanju temelječih inovativnih regionalnih grozdov pri spodbujanju regionalne konkurenčnosti in poziva k boljšemu usklajevanju strukturnih skladov in sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

2.

ceni, da v obdobju 2007-2013 vse države članice namenjajo precejšen znesek svojih skupnih finančnih sredstev za razvoj in raziskave, inovacije in razvoj gospodarstva, ki temelji na znanju, iz česar je izšlo 246 nacionalnih ali regionalnih operativnih programov, za raziskave in inovacije pa je bilo namenjenih približno 86 milijard EUR, od tega 50 milijard za temeljne dejavnosti razvoja in raziskav ter inovacije; poudarja, da je glede na dejstvo, da so raziskave in inovacije bistvenega pomena za izboljšanje konkurenčnosti EU pri spopadanju z globalnimi izzivi, treba nadaljevati z naložbami na teh področjih in redno ocenjevati napredek na podlagi rezultatov; priporoča, naj države članice in Komisija namenijo zadostna sredstva iz strukturnih skladov za raziskave in inovacije, zlasti trajnostne inovacije, ter okrepijo raziskovalne zmogljivosti; poudarja, da je treba spodbujati in uporabljati uspešne modele v trikotniku znanja ter zagotoviti trajnostni razvoj regionalnih raziskav in strateških okvirov za inovacije v sodelovanju s podjetji, raziskovalnimi središči, univerzami in javnimi organi; opozarja na potencial na znanju temelječih inovativnih regionalnih grozdov pri spodbujanju regionalne konkurenčnosti in poziva k boljšemu usklajevanju strukturnih skladov in sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj;

| 3. | poudarja, da je s povečanjem koncentracije sredstev kohezijske politike mogoče zagotoviti, da ta politika pomembno prispeva h krepitvi konkurenčnosti, inovacij in zaposlovanja v EU; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je s povečanjem koncentracije sredstev kohezijske politike mogoče zagotoviti, da ta politika pomembno prispeva h krepitvi konkurenčnosti, inovacij in zaposlovanja v EU;

| 4. | poudarja, da sta javni sektor na vseh ravneh upravljanja ter zasebni sektor zaradi izvajanja kohezijske politike bistvena za ponovno vzpostavitev zaupanja in solidarnosti v časih recesije in po njej, s tem ko zagotavljata enake možnosti pri dostopu do javnih naložb, zlasti v infrastrukturo, nove tehnologije ter človeški kapital, in zagotavlja trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da sta javni sektor na vseh ravneh upravljanja ter zasebni sektor zaradi izvajanja kohezijske politike bistvena za ponovno vzpostavitev zaupanja in solidarnosti v časih recesije in po njej, s tem ko zagotavljata enake možnosti pri dostopu do javnih naložb, zlasti v infrastrukturo, nove tehnologije ter človeški kapital, in zagotavlja trajnostni razvoj;

| 5. | poudarja, da je gospodarska konkurenčnost regij EU tesno povezana z ustrezno stopnjo zaposlenosti, izobraženo in usposobljeno delovno silo, socialno varnostjo ter dostopom do javnih storitev; v zvezi s tem podpora socialni koheziji v okviru kohezijske politike povečuje pomen te politike za splošno regionalno konkurenčnost na svetovni ravni; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je gospodarska konkurenčnost regij EU tesno povezana z ustrezno stopnjo zaposlenosti, izobraženo in usposobljeno delovno silo, socialno varnostjo ter dostopom do javnih storitev; v zvezi s tem podpora socialni koheziji v okviru kohezijske politike povečuje pomen te politike za splošno regionalno konkurenčnost na svetovni ravni;

| 6. | meni, da v skladu z duhom pogodb uravnotežen gospodarski razvoj Unije zmanjšuje razlike v stopnji razvoja med regijami in jih pripravlja na dolgoročno in kratkoročno soočenje z izzivi (globalizacijo, demografske in podnebne spremembe, upadanje števila prebivalcev ter varstvo biotske raznovrstnosti), pri tem pa upošteva slabosti posamične regije in je bistven za postopek evropske integracije; |
| --- | --- |

6.

meni, da v skladu z duhom pogodb uravnotežen gospodarski razvoj Unije zmanjšuje razlike v stopnji razvoja med regijami in jih pripravlja na dolgoročno in kratkoročno soočenje z izzivi (globalizacijo, demografske in podnebne spremembe, upadanje števila prebivalcev ter varstvo biotske raznovrstnosti), pri tem pa upošteva slabosti posamične regije in je bistven za postopek evropske integracije;

| 7. | poudarja, da se je s povečanjem sinergij med politikami za raziskave, razvoj, inovacije in kohezijske politike, mogoče bolje spopasti z izzivi strategije EU 2020; poudarja, da mora kohezijska politika odigrati pomembno vlogo v strategiji EU 2020, saj spodbuja strukturne spremembe po Evropi in podpira glavne naložbene prioritete na vseh ravneh, lokalni, regionalni, nacionalni in čezmejni, ter zagotavlja socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo; vendar poudarja, da je sicer treba prednostne naloge kohezijske politike uravnati s cilji EU 2020, a to mora ostati neodvisna politika, ki bo lahko upoštevala regionalne posebnosti in podprla šibkejše v revnejše regije pri njihovem premagovanju socialno-ekonomskih težav in naravnih ovir ter razlik; meni, da se bo z zagotavljanjem nespremenljivosti obstoječih smernic kohezijske politike zaščitila regionalna razsežnost raziskav, razvoja in inovacij ter ustvarila nova delovna mesta v inovativnih sektorjih; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da se je s povečanjem sinergij med politikami za raziskave, razvoj, inovacije in kohezijske politike, mogoče bolje spopasti z izzivi strategije EU 2020; poudarja, da mora kohezijska politika odigrati pomembno vlogo v strategiji EU 2020, saj spodbuja strukturne spremembe po Evropi in podpira glavne naložbene prioritete na vseh ravneh, lokalni, regionalni, nacionalni in čezmejni, ter zagotavlja socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo; vendar poudarja, da je sicer treba prednostne naloge kohezijske politike uravnati s cilji EU 2020, a to mora ostati neodvisna politika, ki bo lahko upoštevala regionalne posebnosti in podprla šibkejše v revnejše regije pri njihovem premagovanju socialno-ekonomskih težav in naravnih ovir ter razlik; meni, da se bo z zagotavljanjem nespremenljivosti obstoječih smernic kohezijske politike zaščitila regionalna razsežnost raziskav, razvoja in inovacij ter ustvarila nova delovna mesta v inovativnih sektorjih;

Teritorialna kohezija – razmislek o vplivu politik EU na lokalno raven

| 8. | odobrava stališča, izražena v zeleni knjigi o teritorialni koheziji o konkurenčnosti, ki je „odvisna tudi od povezovanja z drugimi ozemlji, da se zagotovi usklajena in trajnostna uporaba skupnih sredstev“ ter omogoči sprostitev potenciala, ki ga ima ozemeljska raznolikost Evropske unije; v zvezi s tem poudarja, da so, nemoteno in usklajeno delovanje prevoznih storitev, ustrezen dostop do telekomunikacij in morebitno združevanje energije, zdravstva, raziskovanja, izobraževanja, varstva okolja in infrastrukture, temeljni pogoji za nadaljnje spodbujanje konkurenčnosti; poziva Komisijo, naj predstavi konkretne predloge za opredelitev in ustrezno izvajanje cilja glede teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

8.

odobrava stališča, izražena v zeleni knjigi o teritorialni koheziji o konkurenčnosti, ki je „odvisna tudi od povezovanja z drugimi ozemlji, da se zagotovi usklajena in trajnostna uporaba skupnih sredstev“ ter omogoči sprostitev potenciala, ki ga ima ozemeljska raznolikost Evropske unije; v zvezi s tem poudarja, da so, nemoteno in usklajeno delovanje prevoznih storitev, ustrezen dostop do telekomunikacij in morebitno združevanje energije, zdravstva, raziskovanja, izobraževanja, varstva okolja in infrastrukture, temeljni pogoji za nadaljnje spodbujanje konkurenčnosti; poziva Komisijo, naj predstavi konkretne predloge za opredelitev in ustrezno izvajanje cilja glede teritorialne kohezije;

| 9. | meni, da morajo države članice podpirati lokalni pristop k oblikovanju in izvajanju kohezijske politike; priznava, da se vloga regij med državami članicami razlikuje glede na njihovo politično in upravno strukturo; zahteva, naj se načelo subsidiarnosti v svoji okrepljeni in razširjeni obliki, kot jo opredeljuje PDEU, ustrezno izvaja in naj se med tekočim programskim obdobjem iščejo izboljšave tako, da se spodbuja načelo decentralizacije do ravni lokalnih organov, kar bi omogočilo boljšo porabo sredstev; meni, da je v tem okviru neučinkovito, da regije upravljajo v povprečju samo s 30,5 % skupnega proračuna za kohezijsko politiko, z ostankom pa upravljajo centralne uprave; zato meni, da je treba načelo partnerstva v prihodnje močno okrepiti; |
| --- | --- |

9.

meni, da morajo države članice podpirati lokalni pristop k oblikovanju in izvajanju kohezijske politike; priznava, da se vloga regij med državami članicami razlikuje glede na njihovo politično in upravno strukturo; zahteva, naj se načelo subsidiarnosti v svoji okrepljeni in razširjeni obliki, kot jo opredeljuje PDEU, ustrezno izvaja in naj se med tekočim programskim obdobjem iščejo izboljšave tako, da se spodbuja načelo decentralizacije do ravni lokalnih organov, kar bi omogočilo boljšo porabo sredstev; meni, da je v tem okviru neučinkovito, da regije upravljajo v povprečju samo s 30,5 % skupnega proračuna za kohezijsko politiko, z ostankom pa upravljajo centralne uprave; zato meni, da je treba načelo partnerstva v prihodnje močno okrepiti;

| 10. | meni, da imajo zlasti obmejna ozemlja težave, s katerimi se Evropska unija srečuje pri odpiranju mej, dokončni uvedbi enotnega trga in globalizaciji; poudarja, da so ta ozemlja lahko manj konkurenčna zaradi davčne in socialne konkurence, zapletenih upravnih postopkov in ter medregionalnih meddržavnih selitvenih tokov; poudarja, da je pomembno razviti čezmejno sodelovanje in upravljanje na več ravneh, ter poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo informacij in najboljše prakse; |
| --- | --- |

10.

meni, da imajo zlasti obmejna ozemlja težave, s katerimi se Evropska unija srečuje pri odpiranju mej, dokončni uvedbi enotnega trga in globalizaciji; poudarja, da so ta ozemlja lahko manj konkurenčna zaradi davčne in socialne konkurence, zapletenih upravnih postopkov in ter medregionalnih meddržavnih selitvenih tokov; poudarja, da je pomembno razviti čezmejno sodelovanje in upravljanje na več ravneh, ter poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo informacij in najboljše prakse;

| 11. | poudarja, da je teritorialna kohezija horizontalnega in večsektorskega značaja, zato morajo politike Unije prispevati k njenemu uresničevanju; ponovno poudarja, da ta koncept ni omejen na učinke regionalne politike, temveč je osredotočen tudi na usklajevanje z drugimi politikami Unije, katerih cilj je trajnostni razvoj in ki zagotavljajo oprijemljive rezultate na regionalni ravni, da bi razvili in v celoti izkoristili specifične oblike regionalnega potenciala ter povečali njihov učinek na terenu, ob pospeševanju konkurenčnosti in privlačnosti regij ter uresničevanju teritorialne kohezije; meni, da so „koncentracija, sodelovanje in povezovanje“ glavne koordinate teritorialne kohezije za bolj uravnotežen ozemeljski razvoj v Evropski uniji; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je teritorialna kohezija horizontalnega in večsektorskega značaja, zato morajo politike Unije prispevati k njenemu uresničevanju; ponovno poudarja, da ta koncept ni omejen na učinke regionalne politike, temveč je osredotočen tudi na usklajevanje z drugimi politikami Unije, katerih cilj je trajnostni razvoj in ki zagotavljajo oprijemljive rezultate na regionalni ravni, da bi razvili in v celoti izkoristili specifične oblike regionalnega potenciala ter povečali njihov učinek na terenu, ob pospeševanju konkurenčnosti in privlačnosti regij ter uresničevanju teritorialne kohezije; meni, da so „koncentracija, sodelovanje in povezovanje“ glavne koordinate teritorialne kohezije za bolj uravnotežen ozemeljski razvoj v Evropski uniji;

| 12. | poudarja, da načelo upravljanja na več ravneh prenaša odgovornost za programe, kar omogoča boljši izkoristek zmogljivosti za ozemeljsko sodelovanje, in da bi zato Evropska unija z usklajenimi in k rezultatom usmerjenimi ukrepi ter z določanjem regionalnih in lokalnih prednostnih nalog lahko sledila skupnim ciljem; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da načelo upravljanja na več ravneh prenaša odgovornost za programe, kar omogoča boljši izkoristek zmogljivosti za ozemeljsko sodelovanje, in da bi zato Evropska unija z usklajenimi in k rezultatom usmerjenimi ukrepi ter z določanjem regionalnih in lokalnih prednostnih nalog lahko sledila skupnim ciljem;

| 13. | pozdravlja dosežke pobud URBAN in LEADER ter poudarja, da je treba uporabiti predhodne izkušnje in zbrati primere najboljše prakse pri oblikovanju okvira za integriran in uravnotežen razvoj mestnih in podeželskih območij, ki bo prilagojen potrebam vsake regije; poziva Komisijo, naj preuči in predlaga metodologije dela, ki bodo spodbujale podeželsko-mestna partnerstva, si prizadevale za zajezitev upadanja števila prebivalcev na podeželju in spodbujale trajnostni razvoj mest, saj 80 % evropskega prebivalstva živi v mestnih območjih; poudarja, da imajo mestna in podeželska območja dinamično vlogo na področju regionalnega gospodarskega razvoja ter poudarja, da je treba v prihodnjem programskem obdobju več vlagati v mestne in predmestne projekte ter jih bolje uskladiti s projekti razvoja podeželja; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dosežke pobud URBAN in LEADER ter poudarja, da je treba uporabiti predhodne izkušnje in zbrati primere najboljše prakse pri oblikovanju okvira za integriran in uravnotežen razvoj mestnih in podeželskih območij, ki bo prilagojen potrebam vsake regije; poziva Komisijo, naj preuči in predlaga metodologije dela, ki bodo spodbujale podeželsko-mestna partnerstva, si prizadevale za zajezitev upadanja števila prebivalcev na podeželju in spodbujale trajnostni razvoj mest, saj 80 % evropskega prebivalstva živi v mestnih območjih; poudarja, da imajo mestna in podeželska območja dinamično vlogo na področju regionalnega gospodarskega razvoja ter poudarja, da je treba v prihodnjem programskem obdobju več vlagati v mestne in predmestne projekte ter jih bolje uskladiti s projekti razvoja podeželja;

Večanje vpliva kohezijske politike za povečanje gospodarske konkurenčnosti

| 14. | meni, da je partnerstvo bistveno načelo pri določitvi vsebine kohezijske politike, pri čemer usmerjenost od spodaj navzgor krepi upravne zmogljivosti in kakovost postopka načrtovanja; meni, da morajo vse ravni upravljanja pri krepitvi gospodarske konkurenčnosti EU stremeti k povezovanju, dopolnjevanju in produktivnosti; poziva Komisijo, naj jasneje opredeli načelo partnerstva, da bi zagotovili oblikovanje resničnih partnerstev z regionalnimi in lokalnimi organi ter spodbudili izmenjavo dobre prakse med regijami; |
| --- | --- |

14.

meni, da je partnerstvo bistveno načelo pri določitvi vsebine kohezijske politike, pri čemer usmerjenost od spodaj navzgor krepi upravne zmogljivosti in kakovost postopka načrtovanja; meni, da morajo vse ravni upravljanja pri krepitvi gospodarske konkurenčnosti EU stremeti k povezovanju, dopolnjevanju in produktivnosti; poziva Komisijo, naj jasneje opredeli načelo partnerstva, da bi zagotovili oblikovanje resničnih partnerstev z regionalnimi in lokalnimi organi ter spodbudili izmenjavo dobre prakse med regijami;

| 15. | opozarja, da je temeljno načelo dobrega upravljanja kohezijske politike sofinanciranje; poziva, naj se ga kljub omejevanju javnih sredstev zaradi gospodarske krize ohrani; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da je temeljno načelo dobrega upravljanja kohezijske politike sofinanciranje; poziva, naj se ga kljub omejevanju javnih sredstev zaradi gospodarske krize ohrani;

| 16. | poudarja, da je treba spodbujati podjetništvo ter podpirati mala in srednja podjetja, saj jim je treba priznati ključno vlogo, ki so jo odigrala pri spodbujanju konkurenčnosti gospodarstva in ustvarjanju delovnih mest; poudarja, da je treba pregledati in okrepiti vlogo instrumentov EU, ki podpirajo evropsko konkurenčnost, da bi racionalizirali upravne postopke, olajšali dostop do finančnih sredstev, zlasti za mala in srednja podjetja, uvedli inovativne spodbujevalne mehanizme, ki temeljijo na uresničevanju ciljev v zvezi z inteligentno, trajnostno in povezovalno rastjo, ter spodbujali tesnejše sodelovanje z Evropsko investicijsko banko in drugimi finančnimi ustanovami; v zvezi s tem ceni dodatno vrednost, ki jo prinašajo instrumenti finančnega inženiringa in spodbuja njihovo uporabo in uporabo obnovljivih skladov na najširši možni ravni, da bi se dosegle pozitivne sinergije in s tem čim boljši rezultati; poziva tudi, naj se poenostavi dostop do tveganega kapitala in mikrofinanc; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba spodbujati podjetništvo ter podpirati mala in srednja podjetja, saj jim je treba priznati ključno vlogo, ki so jo odigrala pri spodbujanju konkurenčnosti gospodarstva in ustvarjanju delovnih mest; poudarja, da je treba pregledati in okrepiti vlogo instrumentov EU, ki podpirajo evropsko konkurenčnost, da bi racionalizirali upravne postopke, olajšali dostop do finančnih sredstev, zlasti za mala in srednja podjetja, uvedli inovativne spodbujevalne mehanizme, ki temeljijo na uresničevanju ciljev v zvezi z inteligentno, trajnostno in povezovalno rastjo, ter spodbujali tesnejše sodelovanje z Evropsko investicijsko banko in drugimi finančnimi ustanovami; v zvezi s tem ceni dodatno vrednost, ki jo prinašajo instrumenti finančnega inženiringa in spodbuja njihovo uporabo in uporabo obnovljivih skladov na najširši možni ravni, da bi se dosegle pozitivne sinergije in s tem čim boljši rezultati; poziva tudi, naj se poenostavi dostop do tveganega kapitala in mikrofinanc;

| 17. | vendar poudarja, da je učinkovito izvajanje kohezijske politike zelo odvisno od tega, kako je zasnovana, zato je zgodnje sodelovanje lokalnih in regionalnih organov pri oblikovanju in izvajanju prihodnje kohezijske politike nadvse pomembno; prav tako poudarja, da je treba razviti horizontalna in vertikalna partnerstva med javnimi organi na vseh ravneh z namenom doseči čim bolj učinkovito upravljanje na več ravneh; opozarja, da sodi upravljanje na več ravneh med glavna načela kohezijske politike in je bistveno za zagotovitev kakovosti postopka odločanja; v okviru tega poudarja tudi, da je pomembno partnerstvo regionalnih organov in Odbora regij; |
| --- | --- |

17.

vendar poudarja, da je učinkovito izvajanje kohezijske politike zelo odvisno od tega, kako je zasnovana, zato je zgodnje sodelovanje lokalnih in regionalnih organov pri oblikovanju in izvajanju prihodnje kohezijske politike nadvse pomembno; prav tako poudarja, da je treba razviti horizontalna in vertikalna partnerstva med javnimi organi na vseh ravneh z namenom doseči čim bolj učinkovito upravljanje na več ravneh; opozarja, da sodi upravljanje na več ravneh med glavna načela kohezijske politike in je bistveno za zagotovitev kakovosti postopka odločanja; v okviru tega poudarja tudi, da je pomembno partnerstvo regionalnih organov in Odbora regij;

| 18. | pozdravlja predlog spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o poenostavitvi postopkov uporabe strukturnih skladov in kohezijskega sklada ter poziva Komisijo, naj še naprej poenostavlja te postopke, da se zagotovi njihova prožnost in zmanjša upravno breme za upravičence do sredstev, da bodo organi pravočasno in s primernimi sredstvi kos večjim izzivom; meni, da lahko javno-zasebna partnerstva nudijo resnično podporo pri dopolnjevanju prizadevanj na lokalni in regionalni ravni, ter poziva Komisijo, naj predstavi konkretne predloge za utrditev javno-zasebnih partnerstev znotraj kohezijske politike; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja predlog spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o poenostavitvi postopkov uporabe strukturnih skladov in kohezijskega sklada ter poziva Komisijo, naj še naprej poenostavlja te postopke, da se zagotovi njihova prožnost in zmanjša upravno breme za upravičence do sredstev, da bodo organi pravočasno in s primernimi sredstvi kos večjim izzivom; meni, da lahko javno-zasebna partnerstva nudijo resnično podporo pri dopolnjevanju prizadevanj na lokalni in regionalni ravni, ter poziva Komisijo, naj predstavi konkretne predloge za utrditev javno-zasebnih partnerstev znotraj kohezijske politike;

| 19. | poudarja, da je treba zavoljo odprave razlik tudi v prihodnje zagotavljati podporo predvsem projektom, namenjenim regijam, ki zaostajajo v razvoju, da se bo ohranil pričakovani učinek v tem programskem obdobju in bo v skladu s prvotnimi ocenami; izboljšanje dostopnosti in infrastrukture bo prispevalo h konkurenčnosti regij, ki zaostajajo v razvoju, na notranjem trgu, s tem pa tudi k zunanji konkurenčnosti EU kot celote; meni, da bi se z ukinitvijo te podpore zmanjšal učinek pozitivnih začetnih rezultatov; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba zavoljo odprave razlik tudi v prihodnje zagotavljati podporo predvsem projektom, namenjenim regijam, ki zaostajajo v razvoju, da se bo ohranil pričakovani učinek v tem programskem obdobju in bo v skladu s prvotnimi ocenami; izboljšanje dostopnosti in infrastrukture bo prispevalo h konkurenčnosti regij, ki zaostajajo v razvoju, na notranjem trgu, s tem pa tudi k zunanji konkurenčnosti EU kot celote; meni, da bi se z ukinitvijo te podpore zmanjšal učinek pozitivnih začetnih rezultatov;

| 20. | poudarja, da je kljub dejstvu, da se kohezijska politika osredotoča na najmanj uspešne regije, zadeva vse evropske regije, ne glede na njihovo razvitost; zato poudarja, da je treba spodbujati cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja; ponovno poudarja, da je močna in finančno dovolj podprta kohezijska politika, katere proračun bi moral biti tako v absolutnem kot v relativnem smislu najmanj enak sedanjemu, predpogoj za izpolnjevanje ciljev strategije EU 2020, da bi se zagotovilo varno, inteligentno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo, s katerim bi bilo gospodarstvo EU konkurenčno na svetovni ravni, ter za zagotovitev, da se vse regije enakomerno razvijajo in dosežejo cilj socialne, gospodarske in ozemeljske kohezije; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je kljub dejstvu, da se kohezijska politika osredotoča na najmanj uspešne regije, zadeva vse evropske regije, ne glede na njihovo razvitost; zato poudarja, da je treba spodbujati cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja; ponovno poudarja, da je močna in finančno dovolj podprta kohezijska politika, katere proračun bi moral biti tako v absolutnem kot v relativnem smislu najmanj enak sedanjemu, predpogoj za izpolnjevanje ciljev strategije EU 2020, da bi se zagotovilo varno, inteligentno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo, s katerim bi bilo gospodarstvo EU konkurenčno na svetovni ravni, ter za zagotovitev, da se vse regije enakomerno razvijajo in dosežejo cilj socialne, gospodarske in ozemeljske kohezije;

| 21. | meni, da mora BDP ostati glavno merilo za določanje, ali je pomoč iz kohezijske politike potrebna regiji, lahko pa se dodajo drugi merljivi kazalniki, če se izkažejo za pomembne, kar bi nacionalnim organom omogočilo, da na ustrezni ravni odločanja zaprosijo za upoštevanje drugih kazalnikov, s katerimi se lahko upoštevajo posebne značilnosti regij in mest; |
| --- | --- |

21.

meni, da mora BDP ostati glavno merilo za določanje, ali je pomoč iz kohezijske politike potrebna regiji, lahko pa se dodajo drugi merljivi kazalniki, če se izkažejo za pomembne, kar bi nacionalnim organom omogočilo, da na ustrezni ravni odločanja zaprosijo za upoštevanje drugih kazalnikov, s katerimi se lahko upoštevajo posebne značilnosti regij in mest;

| 22. | poudarja, da je pomembno, da se pri dodeljevanju sredstev upoštevajo posebne lastnosti recimo obalnih, gorskih in oddaljenih regij, regij, v katerih upada število prebivalcev, ter oddaljenih obmejnih regij in mest; spodbuja regije, naj predstavijo pobude za izkoriščanje svojih regionalnih posebnosti; poziva Komisijo, naj prilagodi različne finančne instrumente za ustvarjanje kratko- in dolgoročne dodane vrednosti, pri tem pa upošteva tudi učinke gospodarske in finančne krize; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je pomembno, da se pri dodeljevanju sredstev upoštevajo posebne lastnosti recimo obalnih, gorskih in oddaljenih regij, regij, v katerih upada število prebivalcev, ter oddaljenih obmejnih regij in mest; spodbuja regije, naj predstavijo pobude za izkoriščanje svojih regionalnih posebnosti; poziva Komisijo, naj prilagodi različne finančne instrumente za ustvarjanje kratko- in dolgoročne dodane vrednosti, pri tem pa upošteva tudi učinke gospodarske in finančne krize;

| 23. | poziva Komisijo, naj preuči načine, na katere lahko nove tehnike finančnega inženiringa izboljšajo učinkovitost in vpliv kohezijske politike, da bi se dosegli najboljši možni rezultati pri izbranih projektih; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj preuči načine, na katere lahko nove tehnike finančnega inženiringa izboljšajo učinkovitost in vpliv kohezijske politike, da bi se dosegli najboljši možni rezultati pri izbranih projektih;

| 24. | poudarja pozitivne učinke enakosti spolov na gospodarsko rast in socialno kohezijo EU ter s tem tudi na njeno konkurenčnost; |
| --- | --- |

24.

poudarja pozitivne učinke enakosti spolov na gospodarsko rast in socialno kohezijo EU ter s tem tudi na njeno konkurenčnost;

Kohezijska politika kot najpomembnejša politika za obdobje po letu 2013

| 25. | poudarja, da imata regionalni razvoj in teritorialna kohezija zaradi svoje evropske dodane vrednosti po vsej Evropi odločilen pomen za povečanje gospodarske konkurenčnosti Unije in uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020, pri čemer je lokalni pristop eden od poglavitnih načinov za doseganje gospodarskega ravnotežja; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da imata regionalni razvoj in teritorialna kohezija zaradi svoje evropske dodane vrednosti po vsej Evropi odločilen pomen za povečanje gospodarske konkurenčnosti Unije in uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020, pri čemer je lokalni pristop eden od poglavitnih načinov za doseganje gospodarskega ravnotežja;

| 26. | poudarja, da je potreben celosten pristop k uporabi sredstev iz strukturnih skladov, saj gre za pomemben instrument za pomoč regijam pri doseganju trajnostne rasti, zaposlovanja in blaginje; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je potreben celosten pristop k uporabi sredstev iz strukturnih skladov, saj gre za pomemben instrument za pomoč regijam pri doseganju trajnostne rasti, zaposlovanja in blaginje;

| 27. | poudarja, da je treba ohraniti prehodne ureditve za utrditev in izboljšanje sedanje stopnje razvoja, ki bi se lahko znižala, če bi se po izpolnitvi zastavljenega cilja zmanjšalo financiranje; poudarja, da bi se s tem zagotovilo enako obravnavanje regij, ki so v enakem položaju, kar bi omogočilo učinkovito organizacijo programov; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba ohraniti prehodne ureditve za utrditev in izboljšanje sedanje stopnje razvoja, ki bi se lahko znižala, če bi se po izpolnitvi zastavljenega cilja zmanjšalo financiranje; poudarja, da bi se s tem zagotovilo enako obravnavanje regij, ki so v enakem položaju, kar bi omogočilo učinkovito organizacijo programov;

| 28. | opozarja Komisijo in države članice, da pričakovanja evropske javnosti temeljijo na potrebah prebivalcev, zlasti na želji po dostopu do primerne infrastrukture in kakovostnih javnih storitev, ki jih je treba zagotavljati pravično in po cenah, ki si jih lahko privoščijo vsi evropski državljani, ne glede na to, kje živijo in delajo; vztraja, da je treba spoštovati pravico do enakih možnosti, in poudarja, da je treba invalidom zagotoviti dostop do vse infrastrukture in projektov, ki se financirajo iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

28.

opozarja Komisijo in države članice, da pričakovanja evropske javnosti temeljijo na potrebah prebivalcev, zlasti na želji po dostopu do primerne infrastrukture in kakovostnih javnih storitev, ki jih je treba zagotavljati pravično in po cenah, ki si jih lahko privoščijo vsi evropski državljani, ne glede na to, kje živijo in delajo; vztraja, da je treba spoštovati pravico do enakih možnosti, in poudarja, da je treba invalidom zagotoviti dostop do vse infrastrukture in projektov, ki se financirajo iz strukturnih skladov;

| 29. | poudarja, da bi bilo treba za okrepitev znanja in inovacij kot gonilnih sil prihodnje gospodarske rasti in evropske konkurenčnosti izboljšati kakovost izobraževanja, graditi na rezultatih raziskav, spodbujati inovacije in prenos znanja po vsej Uniji, čim bolje izkoriščati informacijske in komunikacijske tehnologije, zagotavljati, da se inovativne zamisli udejanjijo v novih izdelkih in storitvah, ki ustvarjajo rast in kakovostna delovna mesta ter prispevajo k obvladovanju izzivov družbenih sprememb v Evropi in po vsem svetu, spodbujati podjetništvo, razvrščati potrebe uporabnikov in priložnosti na trgu po pomembnosti ter zagotavljati dostopno in primerno financiranje na osnovi ključne vloge strukturnih skladov; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bi bilo treba za okrepitev znanja in inovacij kot gonilnih sil prihodnje gospodarske rasti in evropske konkurenčnosti izboljšati kakovost izobraževanja, graditi na rezultatih raziskav, spodbujati inovacije in prenos znanja po vsej Uniji, čim bolje izkoriščati informacijske in komunikacijske tehnologije, zagotavljati, da se inovativne zamisli udejanjijo v novih izdelkih in storitvah, ki ustvarjajo rast in kakovostna delovna mesta ter prispevajo k obvladovanju izzivov družbenih sprememb v Evropi in po vsem svetu, spodbujati podjetništvo, razvrščati potrebe uporabnikov in priložnosti na trgu po pomembnosti ter zagotavljati dostopno in primerno financiranje na osnovi ključne vloge strukturnih skladov;

| 30. | poudarja, da je ekonomska, socialna in teritorialna kohezija priložnost, da se v celoti izkoristijo možnosti za raziskave, razvoj in inovacije ter zagotovi, da bo imela evropska javnost boljši življenjski standard in večje zaupanje v EU; selektivne in kombinirane naložbe v raziskave, razvoj in inovacije morajo upoštevati regionalne in mestne zmožnosti in zmogljivosti ter s programi institucionalnega razvoja in izgradnje zmogljivosti pomagati pri razvoju ključnih področij, kot so e-zdravje, farmacevtski izdelki, prevoz in logistika, okolje, digitalne vsebine, energija in varnost; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je ekonomska, socialna in teritorialna kohezija priložnost, da se v celoti izkoristijo možnosti za raziskave, razvoj in inovacije ter zagotovi, da bo imela evropska javnost boljši življenjski standard in večje zaupanje v EU; selektivne in kombinirane naložbe v raziskave, razvoj in inovacije morajo upoštevati regionalne in mestne zmožnosti in zmogljivosti ter s programi institucionalnega razvoja in izgradnje zmogljivosti pomagati pri razvoju ključnih področij, kot so e-zdravje, farmacevtski izdelki, prevoz in logistika, okolje, digitalne vsebine, energija in varnost;

| 31. | meni, da je treba del sredstev, dodeljenih za raziskave, razvoj in inovacije v okviru kohezijske politike, nameniti za doseganje in ohranjanje vodilne svetovne vloge v sektorjih, kjer Evropa že ima konkurenčno prednost ter v sektorjih, kjer ima priložnost postati vodilna svetovna sila; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba del sredstev, dodeljenih za raziskave, razvoj in inovacije v okviru kohezijske politike, nameniti za doseganje in ohranjanje vodilne svetovne vloge v sektorjih, kjer Evropa že ima konkurenčno prednost ter v sektorjih, kjer ima priložnost postati vodilna svetovna sila;

| 32. | meni, da so za utrditev notranjega trga potrebni posebni ukrepi za spodbujanje konkurence na evropski ravni, vendar to ne sme ogroziti ravnovesja državami članicami; meni, je tako mogoče doseči ugodno raven stabilnosti in gospodarske blaginje na evropski ravni; |
| --- | --- |

32.

meni, da so za utrditev notranjega trga potrebni posebni ukrepi za spodbujanje konkurence na evropski ravni, vendar to ne sme ogroziti ravnovesja državami članicami; meni, je tako mogoče doseči ugodno raven stabilnosti in gospodarske blaginje na evropski ravni;

| 33. | priporoča, naj države članice in Komisija pozorneje podpirajo velike projekte, ki pokrivajo dva ali več operativnih programov in ki imajo velik vpliv na evropski ravni, s čimer bo mogoče ustvariti dodano vrednost in kakovostna delovna mesta ter zagotoviti trajnostni razvoj regij; |
| --- | --- |

33.

priporoča, naj države članice in Komisija pozorneje podpirajo velike projekte, ki pokrivajo dva ali več operativnih programov in ki imajo velik vpliv na evropski ravni, s čimer bo mogoče ustvariti dodano vrednost in kakovostna delovna mesta ter zagotoviti trajnostni razvoj regij;

| 34. | meni, da mora kohezijska politika še naprej spodbujati ukrepe, ki bodo ustvarili čim večje število delovnih mest, s čimer bo mogoče uporabiti lokalne človeške vire in zagotoviti njihov stalni razvoj, da bi se zagotovila visoka storilnost; |
| --- | --- |

34.

meni, da mora kohezijska politika še naprej spodbujati ukrepe, ki bodo ustvarili čim večje število delovnih mest, s čimer bo mogoče uporabiti lokalne človeške vire in zagotoviti njihov stalni razvoj, da bi se zagotovila visoka storilnost;

| 35. | meni, da je doseganje ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije nujen pogoj, vendar ne zadostuje za zagotavljanje gospodarske konkurenčnosti na svetovni ravni, za katero so potrebna znatna vlaganja na poglavitnih področjih, kot so energija, okolje, infrastruktura, izobraževanje, raziskave in razvoj, ustvarjalna industrija in storitve ter logistika in promet; |
| --- | --- |

35.

meni, da je doseganje ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije nujen pogoj, vendar ne zadostuje za zagotavljanje gospodarske konkurenčnosti na svetovni ravni, za katero so potrebna znatna vlaganja na poglavitnih področjih, kot so energija, okolje, infrastruktura, izobraževanje, raziskave in razvoj, ustvarjalna industrija in storitve ter logistika in promet;

*

* *

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

36.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 79.

(2)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 38.

(3)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 10.

(4)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 65.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0223.

(6)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 97.

---

Sreda, 15. december 2010

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/37

---

Sreda, 15. december 2010Predstavitev delovnega programa Komisije za leto 2011

P7_TA(2010)0481

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o sporočilu Komisije o delovnem programu Komisije za leto 2011

2012/C 169 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o delovnem programu Komisije za leto 2011 (KOM(2010)0623), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o delovnem programu Komisije za leto 2011 (KOM(2010)0623),

| — | ob upoštevanju zadnjega Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, zlasti njegove Priloge 4, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjega Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, zlasti njegove Priloge 4,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bistveno, da se dialog med Evropskim parlamentom in Komisijo začne pravočasno, saj se bo tako mogoče posvetiti opredeljevanju poglavitnih strateških ciljev EU za prihodnje leto in naslednja leta, |
| --- | --- |

A.

ker je bistveno, da se dialog med Evropskim parlamentom in Komisijo začne pravočasno, saj se bo tako mogoče posvetiti opredeljevanju poglavitnih strateških ciljev EU za prihodnje leto in naslednja leta,

| B. | ker je za politične prednostne naloge treba zagotoviti ustrezna finančna sredstva, |
| --- | --- |

B.

ker je za politične prednostne naloge treba zagotoviti ustrezna finančna sredstva,

| C. | ker je evropsko politiko in ukrepe ter politiko in ukrepe držav članic v skladu z načelom subsidiarnosti mogoče (in jih je tudi treba) izvajati tako, da se dosežejo oprijemljivi rezultati, s tem pa državljanom pomagati, da lahko predvidijo hitre spremembe v družbi in se nanje odzovejo, |
| --- | --- |

C.

ker je evropsko politiko in ukrepe ter politiko in ukrepe držav članic v skladu z načelom subsidiarnosti mogoče (in jih je tudi treba) izvajati tako, da se dosežejo oprijemljivi rezultati, s tem pa državljanom pomagati, da lahko predvidijo hitre spremembe v družbi in se nanje odzovejo,

| D. | ker bo leto 2011 ključnega pomena za prihodnji uspeh Unije in pomemben izziv za Evropsko komisijo in vso Unijo, |
| --- | --- |

D.

ker bo leto 2011 ključnega pomena za prihodnji uspeh Unije in pomemben izziv za Evropsko komisijo in vso Unijo,

| E. | ker finančna kriza še vedno pomembno vpliva na gospodarstva držav članic in bodo potrebne velike spremembe na nacionalni ravni in na ravni EU, ker popolno okrevanje zahteva skupno evropsko strategijo za trajnostno rast in odpiranje novih delovnih mest, podkrepljeno z zadostnimi pooblastili in sredstvi, |
| --- | --- |

E.

ker finančna kriza še vedno pomembno vpliva na gospodarstva držav članic in bodo potrebne velike spremembe na nacionalni ravni in na ravni EU, ker popolno okrevanje zahteva skupno evropsko strategijo za trajnostno rast in odpiranje novih delovnih mest, podkrepljeno z zadostnimi pooblastili in sredstvi,

| 1. | ugotavlja, da je ta delovni program prvi, ki bo sprejet v novem programskem ciklu, in poudarja, da je treba obstoječi dialog s Komisijo poglobiti, da bi se izboljšala očitna povezanost med političnimi prednostnimi nalogami in proračunom za njihovo financiranje na ravni EU; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je ta delovni program prvi, ki bo sprejet v novem programskem ciklu, in poudarja, da je treba obstoječi dialog s Komisijo poglobiti, da bi se izboljšala očitna povezanost med političnimi prednostnimi nalogami in proračunom za njihovo financiranje na ravni EU;

| 2. | poziva Komisijo, naj se zaveže, da bo program pripravila realno in operativno, saj mora biti učinkovit, bolje prenesen v realno življenje in bolje izvajan kakor v preteklosti; poziva, naj se oblikuje jasnejši časovni načrt predstavitve glavnih predlogov; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj se zaveže, da bo program pripravila realno in operativno, saj mora biti učinkovit, bolje prenesen v realno življenje in bolje izvajan kakor v preteklosti; poziva, naj se oblikuje jasnejši časovni načrt predstavitve glavnih predlogov;

| 3. | poziva Komisijo, naj evropski pravni red čim prej in po jasnem časovnem načrtu prilagodi določbam členov 290 in 291 PDEU; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj evropski pravni red čim prej in po jasnem časovnem načrtu prilagodi določbam členov 290 in 291 PDEU;

Uvod

| 4. | poziva Komisijo, naj v čim večjem obsegu deluje v skladu s svojimi zakonodajnimi pooblastili in političnimi pristojnostmi; ugotavlja, da Evropska unija ne more učinkovito delovati, dokler Komisija ne opredeli, oblikuje in spodbudi splošnega interesa Unije in državljanov ter učinkovito ne izvaja svoje obveznosti nadzora nad izvrševanjem pogodb in prava EU; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v čim večjem obsegu deluje v skladu s svojimi zakonodajnimi pooblastili in političnimi pristojnostmi; ugotavlja, da Evropska unija ne more učinkovito delovati, dokler Komisija ne opredeli, oblikuje in spodbudi splošnega interesa Unije in državljanov ter učinkovito ne izvaja svoje obveznosti nadzora nad izvrševanjem pogodb in prava EU;

| 5. | ugotavlja, da dosedanja prizadevanja za rešitev finančne krize in ohranjanje oživljanja evropskega gospodarstva še zdaleč ne dosegajo zahtevane ravni; obžaluje, da delovni program ne vključuje dodatnih ukrepov za ustvarjanje številnejših delovnih mest; zato poziva Komisijo, naj natančno obrazloži, kako bodo njene pobude in predlogi ustrezno pripomogli k reševanju izziva; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da dosedanja prizadevanja za rešitev finančne krize in ohranjanje oživljanja evropskega gospodarstva še zdaleč ne dosegajo zahtevane ravni; obžaluje, da delovni program ne vključuje dodatnih ukrepov za ustvarjanje številnejših delovnih mest; zato poziva Komisijo, naj natančno obrazloži, kako bodo njene pobude in predlogi ustrezno pripomogli k reševanju izziva;

| 6. | meni, da mora EU brez odlašanja načeti vprašanje strukturnih reform, da bi lahko izboljšala svojo konkurenčnost in ponovno zagnala rast; meni tudi, da so osrednji elementi te strategije posodobitev infrastrukture (vključno s širokopasovno), okrepitev prizadevanj na področju raziskav, razvoja in inovacij, politika, ki bo zagotavljala zadostno, gospodarno in čisto energijo, inovacije in razvoj novih tehnologij ter kakovost izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

6.

meni, da mora EU brez odlašanja načeti vprašanje strukturnih reform, da bi lahko izboljšala svojo konkurenčnost in ponovno zagnala rast; meni tudi, da so osrednji elementi te strategije posodobitev infrastrukture (vključno s širokopasovno), okrepitev prizadevanj na področju raziskav, razvoja in inovacij, politika, ki bo zagotavljala zadostno, gospodarno in čisto energijo, inovacije in razvoj novih tehnologij ter kakovost izobraževanja in usposabljanja;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da je reforma evropskega gospodarskega upravljanja prednostna naloga; opozarja, da če EU ne bo razvila verodostojnega gospodarskega upravljanja, zlasti v euroobmočju, ki bo lahko zagotovilo dobro davčno politiko in ponovno zagnalo rast, bo prihodnost eura ogrožena; vztraja pri tem, da bi taka reforma morala v celoti upoštevati stališče Parlamenta, kakor določa resolucija Parlamenta z dne 20. oktobra 2010, njen namen pa mora biti spodbujanje doseganja gospodarskih in socialnih ciljev Unije, kakor določa člen 3 Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da je reforma evropskega gospodarskega upravljanja prednostna naloga; opozarja, da če EU ne bo razvila verodostojnega gospodarskega upravljanja, zlasti v euroobmočju, ki bo lahko zagotovilo dobro davčno politiko in ponovno zagnalo rast, bo prihodnost eura ogrožena; vztraja pri tem, da bi taka reforma morala v celoti upoštevati stališče Parlamenta, kakor določa resolucija Parlamenta z dne 20. oktobra 2010, njen namen pa mora biti spodbujanje doseganja gospodarskih in socialnih ciljev Unije, kakor določa člen 3 Lizbonske pogodbe;

| 8. | ponovno opozarja, da bi morala biti Parlament in Svet kot dve veji proračunske oblasti vedno enako vključena v uporabo evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo; poziva, naj se hitro predstavijo predlogi za spremembo mehanizmov za reševanje krize v stalne mehanizme (npr. Evropski monetarni sklad), naj se strategija EU 2020 popolnoma vključi v dolgoročni makroekonomski okvir, naj se naredijo prvi koraki za vzajemno izdajo dela dolžniških certifikatov ter naj se zato uvedejo obveznice, kakor je Parlament opisal v prejšnjih poročilih, in naj se zagotovi enotno zunanje predstavljanje euroobmočja; namesto temeljitejše spremembe Pogodbe podpira le manjši poseg vanjo, ki bo temu mehanizmu zagotovil ustrezno pravno podlago; |
| --- | --- |

8.

ponovno opozarja, da bi morala biti Parlament in Svet kot dve veji proračunske oblasti vedno enako vključena v uporabo evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo; poziva, naj se hitro predstavijo predlogi za spremembo mehanizmov za reševanje krize v stalne mehanizme (npr. Evropski monetarni sklad), naj se strategija EU 2020 popolnoma vključi v dolgoročni makroekonomski okvir, naj se naredijo prvi koraki za vzajemno izdajo dela dolžniških certifikatov ter naj se zato uvedejo obveznice, kakor je Parlament opisal v prejšnjih poročilih, in naj se zagotovi enotno zunanje predstavljanje euroobmočja; namesto temeljitejše spremembe Pogodbe podpira le manjši poseg vanjo, ki bo temu mehanizmu zagotovil ustrezno pravno podlago;

| 9. | vztraja na tem, da mora Komisija kmalu predlagati revizijo veljavnega finančnega okvira; meni, da mora večletni finančni okvir za obdobje po letu 2013 prav tako odražati povečan obseg teh pristojnosti; poziva Komisijo, naj predloži ambiciozen investicijski predlog, da se dosežejo cilji strategije EU 2020 in ustvarijo delovna mesta, spodbudi rast in zagotovi varnost evropskih državljanov; meni, da bo v tem okviru prožnost bistvenega pomena in da bi proračun EU moral omogočati uporabo alternativnih virov financiranja (namenska poraba, projektne obveznice itd.); |
| --- | --- |

9.

vztraja na tem, da mora Komisija kmalu predlagati revizijo veljavnega finančnega okvira; meni, da mora večletni finančni okvir za obdobje po letu 2013 prav tako odražati povečan obseg teh pristojnosti; poziva Komisijo, naj predloži ambiciozen investicijski predlog, da se dosežejo cilji strategije EU 2020 in ustvarijo delovna mesta, spodbudi rast in zagotovi varnost evropskih državljanov; meni, da bo v tem okviru prožnost bistvenega pomena in da bi proračun EU moral omogočati uporabo alternativnih virov financiranja (namenska poraba, projektne obveznice itd.);

| 10. | ponovno poudarja, da sprejetje uredbe o večletnem finančnem okviru zahteva odobritev Parlamenta; poziva Komisijo, naj spodbudi čimprejšnje sprejetje medinstitucionalnega sporazuma o vlogi Parlamenta pri pripravi prihodnjega večletnega finančnega okvira in pogajanjih o njem; |
| --- | --- |

10.

ponovno poudarja, da sprejetje uredbe o večletnem finančnem okviru zahteva odobritev Parlamenta; poziva Komisijo, naj spodbudi čimprejšnje sprejetje medinstitucionalnega sporazuma o vlogi Parlamenta pri pripravi prihodnjega večletnega finančnega okvira in pogajanjih o njem;

| 11. | poziva Komisijo, naj junija 2011, po sprejetju stališča Parlamenta o novem večletnem finančnem okviru, predloži drzne in inovativne predloge za vsebinsko revizijo sistema lastnih sredstev, da se v zvezi z davčnim bremenom za državljane EU ustvari sistem, ki bo pravičen, jasen, pregleden in nevtralen; močno verjame, da sta večletni finančni okvir in izdaja lastnih sredstev povezana, bi bilo o njih treba odločati istočasno na podlagi odprte medinstitucionalne razprave ob sodelovanju nacionalnih parlamentov, ki je ni več mogoče odložiti; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj junija 2011, po sprejetju stališča Parlamenta o novem večletnem finančnem okviru, predloži drzne in inovativne predloge za vsebinsko revizijo sistema lastnih sredstev, da se v zvezi z davčnim bremenom za državljane EU ustvari sistem, ki bo pravičen, jasen, pregleden in nevtralen; močno verjame, da sta večletni finančni okvir in izdaja lastnih sredstev povezana, bi bilo o njih treba odločati istočasno na podlagi odprte medinstitucionalne razprave ob sodelovanju nacionalnih parlamentov, ki je ni več mogoče odložiti;

| 12. | poudarja, da je kohezijska politika eden izmed najpomembnejših instrumentov EU za odzivanje na gospodarsko krizo, saj spodbuja naložbe v realno gospodarstvo; v zvezi s tem pozdravlja prvo oceno Komisije o izvajanju s kohezijsko politiko povezanih ukrepov v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, v kateri poudarja poglavitno vlogo kohezijske politike v procesu odpravljanja posledic krize; poudarja nedvomno povezavo kohezijske politike z vsemi tremi glavnimi prednostnimi nalogami strategije Evropa 2020, ker omogoča hitrejšo pametno, trajnostno in vključujočo rast in spodbuja skladen razvoj v 271 regijah Unije; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je kohezijska politika eden izmed najpomembnejših instrumentov EU za odzivanje na gospodarsko krizo, saj spodbuja naložbe v realno gospodarstvo; v zvezi s tem pozdravlja prvo oceno Komisije o izvajanju s kohezijsko politiko povezanih ukrepov v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, v kateri poudarja poglavitno vlogo kohezijske politike v procesu odpravljanja posledic krize; poudarja nedvomno povezavo kohezijske politike z vsemi tremi glavnimi prednostnimi nalogami strategije Evropa 2020, ker omogoča hitrejšo pametno, trajnostno in vključujočo rast in spodbuja skladen razvoj v 271 regijah Unije;

Oživitev rasti in zaposlovanja: pospešeno do leta 2020

| 13. | opaža uvedbo „evropskega semestra“; meni, da bi morali imeti odbori Evropskega parlamenta pomembnejšo vlogo, da bodo lahko izkazali svojo strokovnost s pripravo letnih poročil o napredku pri doseganju pomembnih ciljev, čemur bodo sledile (skupne) resolucije političnih skupin; |
| --- | --- |

13.

opaža uvedbo „evropskega semestra“; meni, da bi morali imeti odbori Evropskega parlamenta pomembnejšo vlogo, da bodo lahko izkazali svojo strokovnost s pripravo letnih poročil o napredku pri doseganju pomembnih ciljev, čemur bodo sledile (skupne) resolucije političnih skupin;

| 14. | obžaluje, da predlogi za evropski semester in upravljalni sveženj dajejo malo možnosti za evropski demokratični nadzor, ter vztraja pri veliki vključenosti Parlamenta v obe področji; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da predlogi za evropski semester in upravljalni sveženj dajejo malo možnosti za evropski demokratični nadzor, ter vztraja pri veliki vključenosti Parlamenta v obe področji;

Finančna ureditev: dokončanje reforme

| 15. | poziva Komisijo, naj čim prej predloži predloge za prenovo direktive o zlorabi trga in direktive o trgih in finančnih instrumentih; ugotavlja, da mora Komisija upoštevati morebiten skupni učinek predlogov, ki jih uvaja, da zagotovi, da bodo povečali stabilnost, preglednost in odgovornost finančnega sektorja ter njegovo sposobnost, da pripomore k realnemu gospodarstvu, kar zadeva rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj čim prej predloži predloge za prenovo direktive o zlorabi trga in direktive o trgih in finančnih instrumentih; ugotavlja, da mora Komisija upoštevati morebiten skupni učinek predlogov, ki jih uvaja, da zagotovi, da bodo povečali stabilnost, preglednost in odgovornost finančnega sektorja ter njegovo sposobnost, da pripomore k realnemu gospodarstvu, kar zadeva rast in delovna mesta;

| 16. | poziva, naj bo zakonodajna pobuda o reševanju krize v bančnem sektorju usklajena s pravili o konkurenci, da se ustvari celosten okvir za obvladovanje kriznih razmer, ki bi vključeval zasebne in javne subjekte ter zaščitil davkoplačevalce; meni, da bi morala revizija uredbe o bonitetnih agencijah obravnavati pomanjkanje konkurence v tem sektorju, in poziva Komisijo, naj se odzove na nedavno zahtevo Parlamenta, da preuči možnosti za ustanovitev neodvisne evropske bonitetne agencije in za večjo vključenost neodvisnih javnih subjektov v izdajanje bonitetnih ocen; |
| --- | --- |

16.

poziva, naj bo zakonodajna pobuda o reševanju krize v bančnem sektorju usklajena s pravili o konkurenci, da se ustvari celosten okvir za obvladovanje kriznih razmer, ki bi vključeval zasebne in javne subjekte ter zaščitil davkoplačevalce; meni, da bi morala revizija uredbe o bonitetnih agencijah obravnavati pomanjkanje konkurence v tem sektorju, in poziva Komisijo, naj se odzove na nedavno zahtevo Parlamenta, da preuči možnosti za ustanovitev neodvisne evropske bonitetne agencije in za večjo vključenost neodvisnih javnih subjektov v izdajanje bonitetnih ocen;

Pametna rast

| 17. | poziva Komisijo, naj predstavi celovit akcijski načrt, ki bo vseboval časovni razpored in cilje, za vzpostavitev enotnega trga za spletne vsebine in storitve v interesu odprte in uspešne digitalne družbe, in za premostitev digitalnega razkoraka; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj predstavi celovit akcijski načrt, ki bo vseboval časovni razpored in cilje, za vzpostavitev enotnega trga za spletne vsebine in storitve v interesu odprte in uspešne digitalne družbe, in za premostitev digitalnega razkoraka;

| 18. | poudarja, da so digitalna agenda in naložbe v informacijske in komunikacijske tehnologije ključnega pomena za dolgoročno konkurenčnost Evrope, zato poziva države članice in Komisijo, naj še naprej uvajajo nove generacije omrežij na trg in dostop njih z nenehno liberalizacijo notranjega trga komunikacij, da se spodbudijo inovacije v EU; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da so digitalna agenda in naložbe v informacijske in komunikacijske tehnologije ključnega pomena za dolgoročno konkurenčnost Evrope, zato poziva države članice in Komisijo, naj še naprej uvajajo nove generacije omrežij na trg in dostop njih z nenehno liberalizacijo notranjega trga komunikacij, da se spodbudijo inovacije v EU;

| 19. | močno spodbuja Komisijo, naj v osmem okvirnem programu po vmesnem pregledu pospešuje znanje in inovacije, in ponovno opozarja, kako pomembno je, da bi imel Parlament pred sprejetjem osmega okvirnega programa leta 2012 možnost predstaviti svoje prednostne naloge; |
| --- | --- |

19.

močno spodbuja Komisijo, naj v osmem okvirnem programu po vmesnem pregledu pospešuje znanje in inovacije, in ponovno opozarja, kako pomembno je, da bi imel Parlament pred sprejetjem osmega okvirnega programa leta 2012 možnost predstaviti svoje prednostne naloge;

| 20. | pozdravlja želje Komisije v zvezi z Unijo inovacij, ki bo vključevala revizijo državne pomoči za razvoj in raziskave, inovacijske okvire ter večjo vlogo EIB in kapitala za nova podjetja, ki obetajo veliko rast; priznava tudi vlogo, ki jo lahko imajo javna naročila pri spodbujanju inovacij; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja želje Komisije v zvezi z Unijo inovacij, ki bo vključevala revizijo državne pomoči za razvoj in raziskave, inovacijske okvire ter večjo vlogo EIB in kapitala za nova podjetja, ki obetajo veliko rast; priznava tudi vlogo, ki jo lahko imajo javna naročila pri spodbujanju inovacij;

| 21. | poziva Komisijo, naj v svojih programih za raziskave in razvoj zmanjša birokracijo in poveča sodelovanje inovativnih podjetij v projektih; meni, da bi Komisija morala še bolj spodbujati javno-zasebna partnerstva za pospeševanje evropskih raziskav, razvoja in inovacij; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj v svojih programih za raziskave in razvoj zmanjša birokracijo in poveča sodelovanje inovativnih podjetij v projektih; meni, da bi Komisija morala še bolj spodbujati javno-zasebna partnerstva za pospeševanje evropskih raziskav, razvoja in inovacij;

| 22. | poudarja, da je treba prednostno obravnavati nove večletne programe za čas po letu 2013 na področju izobraževanja, kulture, avdiovizualnih vsebin, mladine in državljanstva, ki naj bi bili predstavljeni v letu 2011; meni, da bi se morali dejavnosti in ukrepi, sprejeti v teh programih, odzivati na potrebe evropskih državljanov ter temeljiti na ustreznem in učinkovitem proračunskem okviru; meni, da pobuda „Mladi na potezi“ poudarja pomembnost navedenih programov; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba prednostno obravnavati nove večletne programe za čas po letu 2013 na področju izobraževanja, kulture, avdiovizualnih vsebin, mladine in državljanstva, ki naj bi bili predstavljeni v letu 2011; meni, da bi se morali dejavnosti in ukrepi, sprejeti v teh programih, odzivati na potrebe evropskih državljanov ter temeljiti na ustreznem in učinkovitem proračunskem okviru; meni, da pobuda „Mladi na potezi“ poudarja pomembnost navedenih programov;

Trajnostna rast

| 23. | poudarja strateški pomen vodilne pobude o učinkovitosti virov in Komisijo poziva, naj hitro pripravi ambiciozen predlog za izpolnitev zavezujočih ciljev in konkretnih mejnikov v okviru evropskega semestra o usklajevanju politike EU 2020; poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo za dodatno zmanjšanje emisij v EU; |
| --- | --- |

23.

poudarja strateški pomen vodilne pobude o učinkovitosti virov in Komisijo poziva, naj hitro pripravi ambiciozen predlog za izpolnitev zavezujočih ciljev in konkretnih mejnikov v okviru evropskega semestra o usklajevanju politike EU 2020; poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo za dodatno zmanjšanje emisij v EU;

| 24. | meni, da je treba dati prednost pravilnemu in funkcionalnemu izvajanju obstoječih zakonodajnih instrumentov, kot je tretji energetski paket, ter v celoti podpira strategijo za leto 2050, pametna omrežja in pobude za zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

24.

meni, da je treba dati prednost pravilnemu in funkcionalnemu izvajanju obstoječih zakonodajnih instrumentov, kot je tretji energetski paket, ter v celoti podpira strategijo za leto 2050, pametna omrežja in pobude za zanesljivost oskrbe;

| 25. | poudarja, da so za trajnostno gospodarsko rast enako bistveni zanesljiva, nepretrgana oskrba z energijo, spoštovanje pogodbenih obveznosti, poštena tržna cena in preprečevanje odvisnosti od premajhnega števila proizvajalcev; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so za trajnostno gospodarsko rast enako bistveni zanesljiva, nepretrgana oskrba z energijo, spoštovanje pogodbenih obveznosti, poštena tržna cena in preprečevanje odvisnosti od premajhnega števila proizvajalcev;

| 26. | meni, da bi morali sporočilu o novi industrijski politiki za Evropo slediti učinkoviti ukrepi, zlasti da se doseže zaželeni prehod na nizkoogljično in trajnostno gospodarstvo in da se zagotovi uresničitev cilja 20-odstotne energetske učinkovitosti EU; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi morali sporočilu o novi industrijski politiki za Evropo slediti učinkoviti ukrepi, zlasti da se doseže zaželeni prehod na nizkoogljično in trajnostno gospodarstvo in da se zagotovi uresničitev cilja 20-odstotne energetske učinkovitosti EU;

| 27. | poudarja, da sta blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje podnebnim spremembam visoko prednostni nalogi, ki bosta pripomogli tudi h konkurenčnosti evropske industrije ter malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da sta blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje podnebnim spremembam visoko prednostni nalogi, ki bosta pripomogli tudi h konkurenčnosti evropske industrije ter malih in srednjih podjetij;

| 28. | pozdravlja glavne prednostne naloge glede objave bele knjige in poziva Komisijo, naj pospeši priprave za revizijo smernic TEN-T in posodobljenih finančnih mehanizmov v skladu s strategijo Evropa 2020 ter za pregled proračuna EU; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja glavne prednostne naloge glede objave bele knjige in poziva Komisijo, naj pospeši priprave za revizijo smernic TEN-T in posodobljenih finančnih mehanizmov v skladu s strategijo Evropa 2020 ter za pregled proračuna EU;

| 29. | že od začetka vztraja, da mora proces reforme skupne kmetijske pripeljati do močne, pravične, resnično skupne in večnamenske politike, ki bo izpolnjevala pričakovanja potrošnikov in proizvajalcev, učinkovito zagotavljala „javne dobrine“, zlasti prehransko varnost, ter ki bo jamčila prehrambeno samozadostnost EU; |
| --- | --- |

29.

že od začetka vztraja, da mora proces reforme skupne kmetijske pripeljati do močne, pravične, resnično skupne in večnamenske politike, ki bo izpolnjevala pričakovanja potrošnikov in proizvajalcev, učinkovito zagotavljala „javne dobrine“, zlasti prehransko varnost, ter ki bo jamčila prehrambeno samozadostnost EU;

| 30. | opozarja, da je v svoji resoluciji z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 vztrajal, da bi bilo treba zneske, namenjene SKP v proračunskem letu 2013, ohraniti vsaj na isti ravni tudi v naslednjem finančnem programskem obdobju; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da je v svoji resoluciji z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 vztrajal, da bi bilo treba zneske, namenjene SKP v proračunskem letu 2013, ohraniti vsaj na isti ravni tudi v naslednjem finančnem programskem obdobju;

| 31. | zahteva, da se uvoz kmetijskih proizvodov iz tretjih držav v EU dovoli samo, če so bili ti proizvedeni na način, skladen z evropskimi standardi varstva potrošnikov, dobrega počutja živali, varstva okolja in v skladu z minimalnimi socialnimi standardi; vztraja, da sklepanje dvostranskih in večstranskih trgovinskih sporazumov ne sme škodovati kmetijskim proizvajalcem EU; |
| --- | --- |

31.

zahteva, da se uvoz kmetijskih proizvodov iz tretjih držav v EU dovoli samo, če so bili ti proizvedeni na način, skladen z evropskimi standardi varstva potrošnikov, dobrega počutja živali, varstva okolja in v skladu z minimalnimi socialnimi standardi; vztraja, da sklepanje dvostranskih in večstranskih trgovinskih sporazumov ne sme škodovati kmetijskim proizvajalcem EU;

| 32. | poziva Komisijo, naj glede na ugotovitve poročila Računskega sodišča o reformi trga sladkorja ponovno preuči svoje postopke presoje vplivov in zagotovi, da bo pri pripravi vseh ocen uporabila najboljše in pravočasne informacije, saj bo to izjemno pomembno pri ocenjevanju vpliva prihodnjih dvostranskih trgovinskih sporazumov na poglavitne sektorje gospodarstva EU; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj glede na ugotovitve poročila Računskega sodišča o reformi trga sladkorja ponovno preuči svoje postopke presoje vplivov in zagotovi, da bo pri pripravi vseh ocen uporabila najboljše in pravočasne informacije, saj bo to izjemno pomembno pri ocenjevanju vpliva prihodnjih dvostranskih trgovinskih sporazumov na poglavitne sektorje gospodarstva EU;

| 33. | pozdravlja prihodnje predloge Komisije za izvajanje celostne pomorske politike, kot so predlog o okviru za prostorsko načrtovanje morskega okolja, sporočilo o trajnostni rasti v obalnih območjih in v pomorskem sektorju, kot tudi sporočilo o povezovanju pomorskega nadzora; vendar poudarja, da morajo biti finančna sredstva za izvajanje celostne pomorske politike zagotovljena v proračunu Unije s sorazmernimi prispevki vseh sektorjev, ki jih ta politika zadeva; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja prihodnje predloge Komisije za izvajanje celostne pomorske politike, kot so predlog o okviru za prostorsko načrtovanje morskega okolja, sporočilo o trajnostni rasti v obalnih območjih in v pomorskem sektorju, kot tudi sporočilo o povezovanju pomorskega nadzora; vendar poudarja, da morajo biti finančna sredstva za izvajanje celostne pomorske politike zagotovljena v proračunu Unije s sorazmernimi prispevki vseh sektorjev, ki jih ta politika zadeva;

Vključujoča rast

| 34. | meni, da je vključujočo rast možno zgraditi le na temelju enakega obravnavanja vseh delavcev na delovnem mestu in enakih možnosti za vsa podjetja; meni, da bi delovni program Komisije moral vključevati predloge za zagotovitev spoštovanja teh načel, in vztraja, da mora zakonodajni predlog o izvrševanju direktive o napotitivi delavcev, kakor je predviden v sporočilu o aktu o enotnem trgu, pojasniti izvrševanje temeljnih socialnih pravic; |
| --- | --- |

34.

meni, da je vključujočo rast možno zgraditi le na temelju enakega obravnavanja vseh delavcev na delovnem mestu in enakih možnosti za vsa podjetja; meni, da bi delovni program Komisije moral vključevati predloge za zagotovitev spoštovanja teh načel, in vztraja, da mora zakonodajni predlog o izvrševanju direktive o napotitivi delavcev, kakor je predviden v sporočilu o aktu o enotnem trgu, pojasniti izvrševanje temeljnih socialnih pravic;

| 35. | poziva, naj Komisija predstavi predlog o finančni udeležbi zaposlenih pri dobičku družbe; |
| --- | --- |

35.

poziva, naj Komisija predstavi predlog o finančni udeležbi zaposlenih pri dobičku družbe;

| 36. | v svojih poročilih o novem znanju in spretnostih in novih delovnih mestih ter o platformi za boj proti revščini poziva Komisijo, naj upošteva specifične težave, s katerimi se spopadajo ženske, zlasti naj spodbuja enakost na delovnem mestu kot sredstvo za boj proti revščini ter naj ženske spodbuja k podjetništvu z ukrepi na osnovi praktičnih zgledov; |
| --- | --- |

36.

v svojih poročilih o novem znanju in spretnostih in novih delovnih mestih ter o platformi za boj proti revščini poziva Komisijo, naj upošteva specifične težave, s katerimi se spopadajo ženske, zlasti naj spodbuja enakost na delovnem mestu kot sredstvo za boj proti revščini ter naj ženske spodbuja k podjetništvu z ukrepi na osnovi praktičnih zgledov;

| 37. | je trdno prepričan, da je zapolnitev vrzeli med spoloma glede plačila je še vedno resničen izziv, ki ga je treba premagati, in ponovno poudarja zahtevo Komisiji iz resolucije iz leta 2008, naj Parlamentu predloži zakonodajni predlog o reviziji obstoječe zakonodaje v zvezi z izvrševanjem načela enakega plačila za moške in ženske, ob upoštevanju priporočil iz priloge resolucije iz leta 2008; |
| --- | --- |

37.

je trdno prepričan, da je zapolnitev vrzeli med spoloma glede plačila je še vedno resničen izziv, ki ga je treba premagati, in ponovno poudarja zahtevo Komisiji iz resolucije iz leta 2008, naj Parlamentu predloži zakonodajni predlog o reviziji obstoječe zakonodaje v zvezi z izvrševanjem načela enakega plačila za moške in ženske, ob upoštevanju priporočil iz priloge resolucije iz leta 2008;

| 38. | poziva Komisijo, naj na področju upokojevanja upošteva stališča socialnih partnerjev in zagotovi, da bo bela knjiga odražala pričakovanja obeh socialnih partnerjev in vključevala okrepitev prvega stebra; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj na področju upokojevanja upošteva stališča socialnih partnerjev in zagotovi, da bo bela knjiga odražala pričakovanja obeh socialnih partnerjev in vključevala okrepitev prvega stebra;

| 39. | pozdravlja prenovo delovnega portala mreže EURES (Evropski zavodi za zaposlovanje) za boljši dostop mladih delavcev do informacij in nasvetov, vendar obžaluje dejstvo, da je bil predlog odložen na leto 2012, mladi pa informacije potrebujejo že danes; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja prenovo delovnega portala mreže EURES (Evropski zavodi za zaposlovanje) za boljši dostop mladih delavcev do informacij in nasvetov, vendar obžaluje dejstvo, da je bil predlog odložen na leto 2012, mladi pa informacije potrebujejo že danes;

| 40. | poziva k večji učinkovitosti in uspešnosti dveh osrednjih agencij EU za usposabljanje – Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in Evropske ustanove za usposabljanje (ETF); |
| --- | --- |

40.

poziva k večji učinkovitosti in uspešnosti dveh osrednjih agencij EU za usposabljanje – Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in Evropske ustanove za usposabljanje (ETF);

Izkoriščanje možnosti za rast, ki jih ponuja enotni trg

| 41. | močno podpira večje povezovanje trga, usmerjeno k odpravljanjem trdovratnih vrzeli, kot je že ugotovil profesor Monti, in k povečanju zaupanja evropskih državljanov, delavcev, malih podjetij in potrošnikov; pozdravlja objavo akta o enotnem trgu in meni, da bi morali biti predlogi ambicioznejši in konkretnejši; poziva Komisijo, naj čim prej predstavi jasne prednostne naloge in zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

41.

močno podpira večje povezovanje trga, usmerjeno k odpravljanjem trdovratnih vrzeli, kot je že ugotovil profesor Monti, in k povečanju zaupanja evropskih državljanov, delavcev, malih podjetij in potrošnikov; pozdravlja objavo akta o enotnem trgu in meni, da bi morali biti predlogi ambicioznejši in konkretnejši; poziva Komisijo, naj čim prej predstavi jasne prednostne naloge in zakonodajne predloge;

| 42. | poziva k posodobitvi zakonodajnega okvira javnih naročil EU z uskladitvijo direktiv in sporazuma o vladnih naročilih ter poziva k jasnejšemu časovnemu načrtu za prihodnje leto; |
| --- | --- |

42.

poziva k posodobitvi zakonodajnega okvira javnih naročil EU z uskladitvijo direktiv in sporazuma o vladnih naročilih ter poziva k jasnejšemu časovnemu načrtu za prihodnje leto;

| 43. | poziva Komisijo, naj zagotovi dosledno približevanje pravnega instrumenta o evropskem pogodbenem pravu in direktive o pravicah potrošnikov; meni, da je treba še v letu 2011 – ne v letu 2014, kot je bilo prvotno predvideno – nujno in celovito obravnavati jasno strategijo Komisije za potrošniško politiko; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj zagotovi dosledno približevanje pravnega instrumenta o evropskem pogodbenem pravu in direktive o pravicah potrošnikov; meni, da je treba še v letu 2011 – ne v letu 2014, kot je bilo prvotno predvideno – nujno in celovito obravnavati jasno strategijo Komisije za potrošniško politiko;

| 44. | podpira revizijo direktive o potovalnih paketih in direktive o splošni varnosti proizvodov, osredotočeno na tržni nadzor; |
| --- | --- |

44.

podpira revizijo direktive o potovalnih paketih in direktive o splošni varnosti proizvodov, osredotočeno na tržni nadzor;

| 45. | poudarja, da je potreben učinkovit pravni okvir za varnost proizvodov v EU; podpira pregled direktive o splošni varnosti proizvodov, ki zahteva vzpostavitev jasnejšega časovnega razporeda, v skladu s pregledom novega zakonodajnega okvira; poziva Komisijo, naj pregleda sistem označevanja z oznako CE, da se omogoči, da bi potrošniki oznako CE jemalio kot oznako za varnost; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je potreben učinkovit pravni okvir za varnost proizvodov v EU; podpira pregled direktive o splošni varnosti proizvodov, ki zahteva vzpostavitev jasnejšega časovnega razporeda, v skladu s pregledom novega zakonodajnega okvira; poziva Komisijo, naj pregleda sistem označevanja z oznako CE, da se omogoči, da bi potrošniki oznako CE jemalio kot oznako za varnost;

| 46. | poudarja, da so civilnopravne pobude ključne za oživitev enotnega trga; podpira ukrepe Komisije v zvezi s civilnim pravom ter poziva, naj bodo instrumenti civilnega prava bolj v skladu z e-pravosodjem; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da so civilnopravne pobude ključne za oživitev enotnega trga; podpira ukrepe Komisije v zvezi s civilnim pravom ter poziva, naj bodo instrumenti civilnega prava bolj v skladu z e-pravosodjem;

| 47. | poziva h končni rešitvi težav, povezanih z vzpostavitvijo evropskega patenta, in Komisijo poziva, naj po potrebi predloži predlog za okrepljeno sodelovanje; |
| --- | --- |

47.

poziva h končni rešitvi težav, povezanih z vzpostavitvijo evropskega patenta, in Komisijo poziva, naj po potrebi predloži predlog za okrepljeno sodelovanje;

| 48. | močno obžaluje, da v zvezi s kabotažo ni zakonodajnih pobud in da se je dostop do železniškega trga zavlekel v leto 2012, vključno z odprtjem trga za notranje potnike; ponovno poudarja trdno prepričanje Parlamenta, da je treba ohraniti in razvijati politiko celovitih pravic potnikov v Evropi; |
| --- | --- |

48.

močno obžaluje, da v zvezi s kabotažo ni zakonodajnih pobud in da se je dostop do železniškega trga zavlekel v leto 2012, vključno z odprtjem trga za notranje potnike; ponovno poudarja trdno prepričanje Parlamenta, da je treba ohraniti in razvijati politiko celovitih pravic potnikov v Evropi;

Prizadevanja za koristi za državljane: svoboda, varnost in pravica

| 49. | izraža globoko zaskrbljenost, ker ni konkretnih predlogov o temeljnih pravicah ali za horizontalno direktivo o nediskriminaciji in ker se vprašanje nediskriminacije sploh ne omenja; poziva Komisijo, naj hitro ukrepa in deblokira direktivo o nediskriminaciji; |
| --- | --- |

49.

izraža globoko zaskrbljenost, ker ni konkretnih predlogov o temeljnih pravicah ali za horizontalno direktivo o nediskriminaciji in ker se vprašanje nediskriminacije sploh ne omenja; poziva Komisijo, naj hitro ukrepa in deblokira direktivo o nediskriminaciji;

| 50. | poziva k predstavitvi predloga za sporočilo o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila, vendar obžaluje, da ni zakonodajnih predlogov o azilu, saj da bi Unija leta 2012 že morala imeti skupno azilno politiko; |
| --- | --- |

50.

poziva k predstavitvi predloga za sporočilo o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila, vendar obžaluje, da ni zakonodajnih predlogov o azilu, saj da bi Unija leta 2012 že morala imeti skupno azilno politiko;

| 51. | poziva k predlogom o migracijah; opozarja, da bo pravilno delovanje predlaganega sistema vstopa/izstopa odvisno od uspeha sistema VIS in sistema SIS II, čeprav slednji še ne deluje v celoti; |
| --- | --- |

51.

poziva k predlogom o migracijah; opozarja, da bo pravilno delovanje predlaganega sistema vstopa/izstopa odvisno od uspeha sistema VIS in sistema SIS II, čeprav slednji še ne deluje v celoti;

| 52. | po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe poudarja potrebo po ambiciozni politiki o temeljnih pravicah in čim učinkovitejšem uresničevanju temeljnih pravic, ki jih zagotavlja Listina; poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost vseh pravnih pobud s temeljnimi pravicami in naj zagotovi, da bodo države članice pri izvajanju prava Unije spoštovale Listino EU o temeljnih pravicah; poziva k okrepitvi zmogljivosti za spremljanje kršitev Listine o temeljnih pravicah ter za uporabo mehanizmov, ki jih omogoča Pogodba, za boj proti takim kršitvam; |
| --- | --- |

52.

po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe poudarja potrebo po ambiciozni politiki o temeljnih pravicah in čim učinkovitejšem uresničevanju temeljnih pravic, ki jih zagotavlja Listina; poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost vseh pravnih pobud s temeljnimi pravicami in naj zagotovi, da bodo države članice pri izvajanju prava Unije spoštovale Listino EU o temeljnih pravicah; poziva k okrepitvi zmogljivosti za spremljanje kršitev Listine o temeljnih pravicah ter za uporabo mehanizmov, ki jih omogoča Pogodba, za boj proti takim kršitvam;

| 53. | poudarja, da je treba v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu v celoti spoštovati pravice in svoboščine državljanov EU ter da sta zaščita podatkov in pravica do pravnih sredstev bistveni za oblikovanje verodostojne in učinkovite varnostne politike; meni, da je treba zaradi čedalje večjega števila kaznivih dejanj oblikovati več načrtov Skupnosti za boj proti organiziranemu kriminalu in za spletno varnost; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu v celoti spoštovati pravice in svoboščine državljanov EU ter da sta zaščita podatkov in pravica do pravnih sredstev bistveni za oblikovanje verodostojne in učinkovite varnostne politike; meni, da je treba zaradi čedalje večjega števila kaznivih dejanj oblikovati več načrtov Skupnosti za boj proti organiziranemu kriminalu in za spletno varnost;

| 54. | pozdravlja predlog o pravicah žrtev kaznivih dejanj, zlasti pravico do pravne pomoči, vendar obžaluje, da je to edini predvideni ukrep; poziva k jasnemu časovnemu razporedu za ostale ukrepe iz časovnega načrta procesnih pravic; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja predlog o pravicah žrtev kaznivih dejanj, zlasti pravico do pravne pomoči, vendar obžaluje, da je to edini predvideni ukrep; poziva k jasnemu časovnemu razporedu za ostale ukrepe iz časovnega načrta procesnih pravic;

| 55. | pozdravlja dejstvo, da bo leta 2011 začel veljati nov celostni pravni okvir za varstvo osebnih podatkov v EU; poudarja, da bo skrbno preučil vse predloge, vključno s sistemoma EU o letalskih potnikih in programom za sledenje financiranja terorizma, da zagotovi, da bodo skladni s temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja dejstvo, da bo leta 2011 začel veljati nov celostni pravni okvir za varstvo osebnih podatkov v EU; poudarja, da bo skrbno preučil vse predloge, vključno s sistemoma EU o letalskih potnikih in programom za sledenje financiranja terorizma, da zagotovi, da bodo skladni s temeljnimi pravicami;

| 56. | pozdravlja predloge o civilnem pravu, vendar poziva Komisijo, naj za dosego skupnih standardov za državljane EU v vseh državah članicah poskuša pospešiti spremembo pravnega reda na področju civilnega in kazenskega prava ter o tem poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja predloge o civilnem pravu, vendar poziva Komisijo, naj za dosego skupnih standardov za državljane EU v vseh državah članicah poskuša pospešiti spremembo pravnega reda na področju civilnega in kazenskega prava ter o tem poroča Parlamentu;

| 57. | podpira pobude, namenjene usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, med drugim tudi s pomočjo ukrepov, povezanih z minimalnim dopustom za nego in varstvo za otroka in spodbujanjem prožnih delovnih ureditev za ženske in moške ter pomočjo skrbnikom, da bodo lažje usklajevali delo in skrbništvo; |
| --- | --- |

57.

podpira pobude, namenjene usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, med drugim tudi s pomočjo ukrepov, povezanih z minimalnim dopustom za nego in varstvo za otroka in spodbujanjem prožnih delovnih ureditev za ženske in moške ter pomočjo skrbnikom, da bodo lažje usklajevali delo in skrbništvo;

| 58. | obžaluje, da Komisija zamuja s pripravo zakonodajnih predlogov za „lizbonizacijo“ veljavnega pravnega reda pri policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, ki je prednostna naloga na področju državljanskih svoboščin, pravosodja in notranjih zadev; |
| --- | --- |

58.

obžaluje, da Komisija zamuja s pripravo zakonodajnih predlogov za „lizbonizacijo“ veljavnega pravnega reda pri policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, ki je prednostna naloga na področju državljanskih svoboščin, pravosodja in notranjih zadev;

| 59. | meni, da je po sprejetju Lizbonske pogodbe nujna revizija pravnega okvira, ter obžaluje, da je ta sprememba predlagana šele za obdobje 2012–2013; vztraja, da morajo biti vse agencije na področju pravosodja in notranjih zadev učinkovite in – kar je najpomembnejše – odgovorne; |
| --- | --- |

59.

meni, da je po sprejetju Lizbonske pogodbe nujna revizija pravnega okvira, ter obžaluje, da je ta sprememba predlagana šele za obdobje 2012–2013; vztraja, da morajo biti vse agencije na področju pravosodja in notranjih zadev učinkovite in – kar je najpomembnejše – odgovorne;

Evropa v svetu: dejavna udeležba na svetovnem prizorišču

| 60. | poudarja, da je zavzemanje za človekove pravice po svetu glavni cilj Evropske unije na svetovnem prizorišču ter da lahko boljši trgovinski odnosi in okrepljena razvojna pomoč prispevajo k napredku na tem področju; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je zavzemanje za človekove pravice po svetu glavni cilj Evropske unije na svetovnem prizorišču ter da lahko boljši trgovinski odnosi in okrepljena razvojna pomoč prispevajo k napredku na tem področju;

| 61. | poziva Komisijo, naj ohrani zagon v procesu širitve; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj ohrani zagon v procesu širitve;

| 62. | poudarja, da bi bile dobrodošle nove pobude o naslednjih temah:






  — | vloga EU v boju proti terorizmu, da bi se omejilo širjenje orožja za množično uničevanje, |
| --- | --- | --- |

62.

poudarja, da bi bile dobrodošle nove pobude o naslednjih temah:

—

vloga EU v boju proti terorizmu, da bi se omejilo širjenje orožja za množično uničevanje,

| — | razvoj evropske obrambne industrije in dolgoročni cilji evropske obrambne politike (do leta 2020), |
| --- | --- |

—

razvoj evropske obrambne industrije in dolgoročni cilji evropske obrambne politike (do leta 2020),

| — | razoroževanje in globalno upravljanje, |
| --- | --- |

—

razoroževanje in globalno upravljanje,

| — | strategija do držav BRIK, |
| --- | --- |

—

strategija do držav BRIK,

| — | revizija Sredozemske unije, ob upoštevanju sedanjega zastoja, |
| --- | --- |

—

revizija Sredozemske unije, ob upoštevanju sedanjega zastoja,

| — | oživitev čezatlantskega ekonomskega sveta, po novem strateškem pregledu zveze Nato pa morda tudi skupni pregled strateške varnosti; |
| --- | --- |

—

oživitev čezatlantskega ekonomskega sveta, po novem strateškem pregledu zveze Nato pa morda tudi skupni pregled strateške varnosti;

| 63. | meni, da mora EU podpirati mlade demokracije v Evropi in poglabljati odnose s partnericami, če želi učinkovito širiti svoje vrednote in načela ter prispevati k politični stabilnosti in gospodarskemu razvoju v svoji soseščini; poziva Komisijo, naj dokonča pregled evropske sosedske politike, da bi se zagotovila boljša skladnost med cilji politike in finančnimi instrumenti; meni, da bi bilo treba v odnosih s sosednjimi državami povečati pogojenost pomoči s človekovimi pravicami in demokracijo; |
| --- | --- |

63.

meni, da mora EU podpirati mlade demokracije v Evropi in poglabljati odnose s partnericami, če želi učinkovito širiti svoje vrednote in načela ter prispevati k politični stabilnosti in gospodarskemu razvoju v svoji soseščini; poziva Komisijo, naj dokonča pregled evropske sosedske politike, da bi se zagotovila boljša skladnost med cilji politike in finančnimi instrumenti; meni, da bi bilo treba v odnosih s sosednjimi državami povečati pogojenost pomoči s človekovimi pravicami in demokracijo;

| 64. | poziva Komisijo, naj več pozornosti nameni prehranski varnosti po vsej Afriki; poudarja potrebo po trajnostni okrepitvi kmetijskega sektorja v Afriki; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj revnim v Afriki zagotovi boljši dostop do kreditnih in finančnih storitev; poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe za povečanje trgovine znotraj afriške celine, vključno z nadgrajenimi svežnji podpore za regionalne gospodarske skupnosti, in za izboljšanje infrastrukture po vsej afriški celini; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj več pozornosti nameni prehranski varnosti po vsej Afriki; poudarja potrebo po trajnostni okrepitvi kmetijskega sektorja v Afriki; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj revnim v Afriki zagotovi boljši dostop do kreditnih in finančnih storitev; poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe za povečanje trgovine znotraj afriške celine, vključno z nadgrajenimi svežnji podpore za regionalne gospodarske skupnosti, in za izboljšanje infrastrukture po vsej afriški celini;

| 65. | poziva Komisijo, naj do leta 2015 pripravlja letna poročila o napredku EU pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, naj uvede ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bodo države članice izpolnile svojo obveznost in vsaj 0,7 % BND namenile za uradno razvojno pomoč, in naj spremlja izpolnjevanje te obveznosti; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj do leta 2015 pripravlja letna poročila o napredku EU pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, naj uvede ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bodo države članice izpolnile svojo obveznost in vsaj 0,7 % BND namenile za uradno razvojno pomoč, in naj spremlja izpolnjevanje te obveznosti;

| 66. | poudarja, da se je treba v okviru sedanjih pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu ponovno osredotočiti na razvojno razsežnost; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da se je treba v okviru sedanjih pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu ponovno osredotočiti na razvojno razsežnost;

| 67. | poziva Komisijo, naj se dejavno zavzema za dosego vidnega napredka pri pogajanjih s STO, da bi se krog pogajanj iz Dohe čim prej sklenil; vztraja pri tem, da je zelo pomembno okrepiti veljavne dvostranske in regionalne sporazume o prosti trgovini in skleniti nove, vendar je treba to obravnavati kot dopolnilno strategijo, ne pa kot alternativo večstranskemu okviru; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj se dejavno zavzema za dosego vidnega napredka pri pogajanjih s STO, da bi se krog pogajanj iz Dohe čim prej sklenil; vztraja pri tem, da je zelo pomembno okrepiti veljavne dvostranske in regionalne sporazume o prosti trgovini in skleniti nove, vendar je treba to obravnavati kot dopolnilno strategijo, ne pa kot alternativo večstranskemu okviru;

| 68. | opozarja, da mora multilateralizem ostati glavna prednostna naloga EU, in zahteva, da je treba na sedanjih in prihodnjih trgovinskih pogajanjih spoštovati načelo posebne in diferencirane obravnave držav v razvoju; trdno verjame, da potrebujemo učinkovit in reformiran večstranski trgovinski okvir za izgradnjo bolj uravnoteženega in pravičnejšega gospodarskega sistema, kot del novega svetovnega upravljanja, ki bo služilo razvoju in izkoreninjanju revščine; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da mora multilateralizem ostati glavna prednostna naloga EU, in zahteva, da je treba na sedanjih in prihodnjih trgovinskih pogajanjih spoštovati načelo posebne in diferencirane obravnave držav v razvoju; trdno verjame, da potrebujemo učinkovit in reformiran večstranski trgovinski okvir za izgradnjo bolj uravnoteženega in pravičnejšega gospodarskega sistema, kot del novega svetovnega upravljanja, ki bo služilo razvoju in izkoreninjanju revščine;

| 69. | poudarja, da je treba uvoženo blago iz tretjih držav dati na trg EU le, če je v skladu z evropskimi standardi za varstvo potrošnikov; meni, da bi morala Komisija pri mednarodnih pogajanjih vztrajati pri tem, da morajo trgovinski partnerji upoštevati evropske okoljske, socialne in delovne standarde; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da je treba uvoženo blago iz tretjih držav dati na trg EU le, če je v skladu z evropskimi standardi za varstvo potrošnikov; meni, da bi morala Komisija pri mednarodnih pogajanjih vztrajati pri tem, da morajo trgovinski partnerji upoštevati evropske okoljske, socialne in delovne standarde;

| 70. | poziva k vključitvi klavzule o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v vse mednarodne trgovinske sporazume, ki jih podpiše EU; meni, da mora to vključevati tudi poročanje in preglednost za korporacije ter postopek skrbnega pregleda za podjetja in skupine podjetij, preiskave v primeru dokazanih kršitev zavez k družbeni odgovornosti gospodarskih družb ter boljši dostop do sodišč za žrtve ravnanja gospodarskih družb; |
| --- | --- |

70.

poziva k vključitvi klavzule o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v vse mednarodne trgovinske sporazume, ki jih podpiše EU; meni, da mora to vključevati tudi poročanje in preglednost za korporacije ter postopek skrbnega pregleda za podjetja in skupine podjetij, preiskave v primeru dokazanih kršitev zavez k družbeni odgovornosti gospodarskih družb ter boljši dostop do sodišč za žrtve ravnanja gospodarskih družb;

| 71. | poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajno pobudo, podobno novemu zakonu ZDA o „krvavih rudninah“, za večjo preglednost in boljše upravljanje rudarstva v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj pospeši boj proti korupciji v teh državah, saj korupcija slabi človekove pravice in dobro upravljanje; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajno pobudo, podobno novemu zakonu ZDA o „krvavih rudninah“, za večjo preglednost in boljše upravljanje rudarstva v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj pospeši boj proti korupciji v teh državah, saj korupcija slabi človekove pravice in dobro upravljanje;

Od vložka do učinka: čim boljši izkoristek politik EU

| 72. | poziva Komisijo, naj hitro predloži predloge za spremembo pravne ureditve urada OLAF; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj hitro predloži predloge za spremembo pravne ureditve urada OLAF;

| 73. | poudarja, da bi morala Komisija bolj odkrito prispevati k pozitivni naravnanosti do izjav o državnem upravljanju, ki so jih podpisali finančni ministri; poudarja, da bi morala Komisija od držav članic zahtevati, naj izdajo izjave o državnem upravljanju; zahteva uvedbo izčrpnih in uporabnikom prijaznih spletnih podatkovnih zbirk; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da bi morala Komisija bolj odkrito prispevati k pozitivni naravnanosti do izjav o državnem upravljanju, ki so jih podpisali finančni ministri; poudarja, da bi morala Komisija od držav članic zahtevati, naj izdajo izjave o državnem upravljanju; zahteva uvedbo izčrpnih in uporabnikom prijaznih spletnih podatkovnih zbirk;

| 74. | zato poziva k sistematičnim, rednim in neodvisnim ocenam programov EU – tako na področju notranjih politik kot razvojne pomoči – s katerimi bi zagotovili želene rezultate na stroškovno učinkovit način, da bi:






  — | upoštevali pripombe, ki jih poda Parlament v svojih resolucijah o razrešnici, |
| --- | --- | --- |

74.

zato poziva k sistematičnim, rednim in neodvisnim ocenam programov EU – tako na področju notranjih politik kot razvojne pomoči – s katerimi bi zagotovili želene rezultate na stroškovno učinkovit način, da bi:

—

upoštevali pripombe, ki jih poda Parlament v svojih resolucijah o razrešnici,

| — | omogočili bolj strateški horizontalni vpogled v ugotovitve različnih opravljenih ocen in v dosežke Komisije; |
| --- | --- |

—

omogočili bolj strateški horizontalni vpogled v ugotovitve različnih opravljenih ocen in v dosežke Komisije;

| 75. | je trdno prepričan, da sta pravilen in pravočasen prenos ter izvajanje evropskih direktiv posebej pomembna za odpravo nezaupanja državljanov v delovanje EU; meni, da je pri tem potrebno učinkovito sodelovanje med Komisijo in državami članicami; |
| --- | --- |

75.

je trdno prepričan, da sta pravilen in pravočasen prenos ter izvajanje evropskih direktiv posebej pomembna za odpravo nezaupanja državljanov v delovanje EU; meni, da je pri tem potrebno učinkovito sodelovanje med Komisijo in državami članicami;

| 76. | poziva k poenostavitvi zakonodaje EU in poudarja, da je treba pred sprejetjem zakonodaje opraviti nepristransko in učinkovito presojo vplivov, pri tem pa upoštevati tudi izvajanje; odločno podpira nenehna prizadevanja Komisije v zvezi s projektom pametne pravne ureditve; |
| --- | --- |

76.

poziva k poenostavitvi zakonodaje EU in poudarja, da je treba pred sprejetjem zakonodaje opraviti nepristransko in učinkovito presojo vplivov, pri tem pa upoštevati tudi izvajanje; odločno podpira nenehna prizadevanja Komisije v zvezi s projektom pametne pravne ureditve;

| 77. | pozdravlja dejstvo, da bo Komisija v presojah vpliva posvetila več pozornosti vidiku konkurenčnosti, ter poudarja, da je treba vrednotiti kumulativni učinek na konkurenčnost kombiniranih delov zakonodaje (t.i. pregledi ustreznosti – fitness checks); |
| --- | --- |

77.

pozdravlja dejstvo, da bo Komisija v presojah vpliva posvetila več pozornosti vidiku konkurenčnosti, ter poudarja, da je treba vrednotiti kumulativni učinek na konkurenčnost kombiniranih delov zakonodaje (t.i. pregledi ustreznosti – fitness checks);

*

* *

| 78. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

78.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/45

---

Sreda, 15. december 2010Prihodnost strateškega partnerstva med Afriko in EU po tretjem vrhunskem srečanju EU-Afrika

P7_TA(2010)0482

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o prihodnosti strateškega partnerstva med EU in Afriko po tretjem vrhunskem srečanju EU-Afrika

2012/C 169 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izjave predsednikov držav ali vlad z dne 30. novembra 2010 v Tripoliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednikov držav ali vlad z dne 30. novembra 2010 v Tripoliju,

| — | ob upoštevanju izjave pred vrhunskim srečanjem evropskega in vseafriškega parlamenta z dne 27. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave pred vrhunskim srečanjem evropskega in vseafriškega parlamenta z dne 27. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju členov 177 do 181 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 177 do 181 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker partnerstvo med Afriko in Evropsko unijo temelji na vzajemnem interesu za izkoriščanje njunih združenih potencialov, |
| --- | --- |

A.

ker partnerstvo med Afriko in Evropsko unijo temelji na vzajemnem interesu za izkoriščanje njunih združenih potencialov,

| B. | ker izjava iz Tripolija izraz volje različnih voditeljev do utrditve strateškega partnerstva, vzpostavljenega med tema celinama pred tremi leti, da bi se skupaj spoprijeli s skupnimi izzivi in spodbudili trajnostno gospodarsko rast v korist vseh v Afriki, |
| --- | --- |

B.

ker izjava iz Tripolija izraz volje različnih voditeljev do utrditve strateškega partnerstva, vzpostavljenega med tema celinama pred tremi leti, da bi se skupaj spoprijeli s skupnimi izzivi in spodbudili trajnostno gospodarsko rast v korist vseh v Afriki,

| C. | ker Evropska unija zagotavlja več kot polovico razvojne pomoči in je še vedno glavna trgovinska partnerica Afrike, |
| --- | --- |

C.

ker Evropska unija zagotavlja več kot polovico razvojne pomoči in je še vedno glavna trgovinska partnerica Afrike,

| D. | ker Afrika sklepa nova partnerstva, zlasti z velikimi azijskimi in latinskoameriškimi državami, |
| --- | --- |

D.

ker Afrika sklepa nova partnerstva, zlasti z velikimi azijskimi in latinskoameriškimi državami,

| 1. | pozdravlja sprejetje strateškega akcijskega načrta za obdobje 2010–2013 in partnerstev v okviru tega načrta ter upa, da bo prispeval k sporazumu iz Cotonouja in Sredozemski uniji ter da gre za izraz ambicioznega pristopa k medcelinskim odnosom; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sprejetje strateškega akcijskega načrta za obdobje 2010–2013 in partnerstev v okviru tega načrta ter upa, da bo prispeval k sporazumu iz Cotonouja in Sredozemski uniji ter da gre za izraz ambicioznega pristopa k medcelinskim odnosom;

| 2. | poudarja, da bi morala biti načela skupne strategije Afrika-EU zasnovana tako, da bi podpirala trajnostne potrebe držav v razvoju, zato da bi se lahko spopadle z revščino, zagotovile dostojen dohodek in preživetje ter uresničevanje temeljnih človekovih pravic, vključno s socialnimi, ekonomskimi in okoljskimi pravicami; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi morala biti načela skupne strategije Afrika-EU zasnovana tako, da bi podpirala trajnostne potrebe držav v razvoju, zato da bi se lahko spopadle z revščino, zagotovile dostojen dohodek in preživetje ter uresničevanje temeljnih človekovih pravic, vključno s socialnimi, ekonomskimi in okoljskimi pravicami;

| 3. | želi, da bi bile težave, ki so se pojavile pri izvajanju prvega akcijskega načrta 2008–2010, v poduk, in upa, da bodo uresničene namere, ki so jih predsedniki držav in vlad načelno izrazili v svoji končni izjavi; |
| --- | --- |

3.

želi, da bi bile težave, ki so se pojavile pri izvajanju prvega akcijskega načrta 2008–2010, v poduk, in upa, da bodo uresničene namere, ki so jih predsedniki držav in vlad načelno izrazili v svoji končni izjavi;

| 4. | z zanimanjem ugotavlja, da bi lahko zasebnemu sektorju in civilni družbi, zlasti iz Afrike, omogočili, da bi precej bolj učinkovito prispevala k strategiji kot doslej; |
| --- | --- |

4.

z zanimanjem ugotavlja, da bi lahko zasebnemu sektorju in civilni družbi, zlasti iz Afrike, omogočili, da bi precej bolj učinkovito prispevala k strategiji kot doslej;

Partnerstvo 1. Mir in varnost

| 5. | poleg tega priznava pomembno razsežnost regionalnega povezovanja za rast in razvoj ter poudarja zlasti zavezo iz izjave iz Tripolija, da se v tesnem sodelovanju z regionalnimi organizacijami omogoči popolno delovanje afriško strukture za mir in varnost; |
| --- | --- |

5.

poleg tega priznava pomembno razsežnost regionalnega povezovanja za rast in razvoj ter poudarja zlasti zavezo iz izjave iz Tripolija, da se v tesnem sodelovanju z regionalnimi organizacijami omogoči popolno delovanje afriško strukture za mir in varnost;

| 6. | pozdravlja napredek, dosežen pri izvajanju afriške strukture za mir in varnost, da bi se spopadli z izzivi na področju miru in varnosti na afriški celini; s tem v zvezi poudarja pomen predvidljivega in trajnostnega financiranja operacij za podporo miru v Afriki, potrebo po vzpostavitvi lokalnih zmogljivosti za odpor ter odločenost za zaščito civilistov v oboroženih konfliktih; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja napredek, dosežen pri izvajanju afriške strukture za mir in varnost, da bi se spopadli z izzivi na področju miru in varnosti na afriški celini; s tem v zvezi poudarja pomen predvidljivega in trajnostnega financiranja operacij za podporo miru v Afriki, potrebo po vzpostavitvi lokalnih zmogljivosti za odpor ter odločenost za zaščito civilistov v oboroženih konfliktih;

| 7. | meni, da je tudi politika preprečevanja konfliktov bistven pogoj za trajni mir ter da bi bilo treba obravnavati strukturne vzroke konfliktov z vzpostavitvijo politike trajnostnega razvoja, da bi zadostili osnovnim potrebam prebivalcev Afrike in se borili proti brezposelnosti ter socialnim in ekonomskim krivicam; |
| --- | --- |

7.

meni, da je tudi politika preprečevanja konfliktov bistven pogoj za trajni mir ter da bi bilo treba obravnavati strukturne vzroke konfliktov z vzpostavitvijo politike trajnostnega razvoja, da bi zadostili osnovnim potrebam prebivalcev Afrike in se borili proti brezposelnosti ter socialnim in ekonomskim krivicam;

| 8. | meni, da je sprejetje novega zakona ZDA o krvavih mineralih velik korak naprej v boju proti nezakonitemu izkoriščanju mineralov v Afriki, saj se iz tega napajajo državljanske vojne in konflikti; meni, da bi morala Komisija in Svet oblikovati podobna predloga, da bi zagotovili sledljivost uvoženih mineralov na trgu EU, pri tem pa upoštevati pobude za preglednost v ekstraktivni industriji; |
| --- | --- |

8.

meni, da je sprejetje novega zakona ZDA o krvavih mineralih velik korak naprej v boju proti nezakonitemu izkoriščanju mineralov v Afriki, saj se iz tega napajajo državljanske vojne in konflikti; meni, da bi morala Komisija in Svet oblikovati podobna predloga, da bi zagotovili sledljivost uvoženih mineralov na trgu EU, pri tem pa upoštevati pobude za preglednost v ekstraktivni industriji;

Partnerstvo 2. Demokratično upravljanje in človekove pravice

| 9. | poziva Evropsko unijo in Afriško unijo, naj se skupaj spopadeta s ključnimi vprašanji skupnega pomena, kot so odzivi na politično krizo, ter podpreta gospodarsko upravljanje, da bi določili skupne prednostne naloge na tem področju z novo platformo za dialog o upravljanju in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

9.

poziva Evropsko unijo in Afriško unijo, naj se skupaj spopadeta s ključnimi vprašanji skupnega pomena, kot so odzivi na politično krizo, ter podpreta gospodarsko upravljanje, da bi določili skupne prednostne naloge na tem področju z novo platformo za dialog o upravljanju in človekovih pravicah;

| 10. | pozdravlja, da sta se Afrika in EU skupaj zavezali k temeljnim načelom, med katere spadajo spoštovanje človekovih pravic, demokratična načela, načelo pravne države ter obsojanje vseh oblik terorizma; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja, da sta se Afrika in EU skupaj zavezali k temeljnim načelom, med katere spadajo spoštovanje človekovih pravic, demokratična načela, načelo pravne države ter obsojanje vseh oblik terorizma;

| 11. | ugotavlja, da so predsedniki držav ali vlad v svoji izjavi izjavili, da so „združeni [...], da bi zagotovili varstvo človekovih pravic na obeh celinah“; poudarja načelo univerzalnosti teh pravic, ki ga je treba upoštevati zlasti pri ukrepih, predvidenih v okviru partnerstva za demokratično upravljanje in človekove pravice; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da so predsedniki držav ali vlad v svoji izjavi izjavili, da so „združeni [...], da bi zagotovili varstvo človekovih pravic na obeh celinah“; poudarja načelo univerzalnosti teh pravic, ki ga je treba upoštevati zlasti pri ukrepih, predvidenih v okviru partnerstva za demokratično upravljanje in človekove pravice;

| 12. | glede na nenehna prizadevanja za demokratično upravljanje in človekove pravice močno obžaluje, da je bil Robert Mugabe povabljen na 3. vrhunsko srečanje EU-Afrika in na njem dejavno sodeloval; poziva vse udeležence, naj v prihodnje zavzamejo odločnejše politično stališče, da bi jasno sporočili svoje trdno prepričanje o pravni državi in demokraciji; |
| --- | --- |

12.

glede na nenehna prizadevanja za demokratično upravljanje in človekove pravice močno obžaluje, da je bil Robert Mugabe povabljen na 3. vrhunsko srečanje EU-Afrika in na njem dejavno sodeloval; poziva vse udeležence, naj v prihodnje zavzamejo odločnejše politično stališče, da bi jasno sporočili svoje trdno prepričanje o pravni državi in demokraciji;

| 13. | poziva, naj izvajanje vseh ukrepov v okviru posameznih partnerstev poteka brez vsakršne diskriminacije na podlagi spola, rase, etničnega izvora, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti ali diskriminacije oseb, ki živijo z virusom HIV/aidsom; |
| --- | --- |

13.

poziva, naj izvajanje vseh ukrepov v okviru posameznih partnerstev poteka brez vsakršne diskriminacije na podlagi spola, rase, etničnega izvora, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti ali diskriminacije oseb, ki živijo z virusom HIV/aidsom;

| 14. | odobrava poziv vseafriškega parlamenta vsem državam članicam Afriške unije, naj ratificirajo listino Afriške unije o demokraciji, volitvah in upravljanju; |
| --- | --- |

14.

odobrava poziv vseafriškega parlamenta vsem državam članicam Afriške unije, naj ratificirajo listino Afriške unije o demokraciji, volitvah in upravljanju;

| 15. | poudarja poziv predsednika Evropskega sveta Hermana Van Rompuyja, naj afriški voditelji podprejo Mednarodno kazensko sodišče in se popolnoma zavežejo načelu boja proti nekaznovanosti; |
| --- | --- |

15.

poudarja poziv predsednika Evropskega sveta Hermana Van Rompuyja, naj afriški voditelji podprejo Mednarodno kazensko sodišče in se popolnoma zavežejo načelu boja proti nekaznovanosti;

| 16. | poziva Evropsko unijo in Afriško unijo, naj si skupaj prizadevata za vzpostavitev boljšega sodelovanja med Afriko in Evropo v ustreznih mednarodnih forumih, vključno z Združenimi narodi; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko unijo in Afriško unijo, naj si skupaj prizadevata za vzpostavitev boljšega sodelovanja med Afriko in Evropo v ustreznih mednarodnih forumih, vključno z Združenimi narodi;

Partnerstvo 3. Trgovina, regionalno povezovanje in infrastruktura

| 17. | pozdravlja dogovor, sklenjen med Evropsko unijo in Afriško unijo za začetek političnega dialoga, da bi našli rešitve za vprašanja skupnega pomena v zvezi s sporazumi o gospodarskem partnerstvu; priznava, da so regionalno povezovanje, trgovina in naložbe bistvenega pomena za gospodarsko stabilnost in trajnostno rast; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja dogovor, sklenjen med Evropsko unijo in Afriško unijo za začetek političnega dialoga, da bi našli rešitve za vprašanja skupnega pomena v zvezi s sporazumi o gospodarskem partnerstvu; priznava, da so regionalno povezovanje, trgovina in naložbe bistvenega pomena za gospodarsko stabilnost in trajnostno rast;

| 18. | poziva Evropsko unijo in Afriško unijo, naj sodelujeta na področju trajnostnega izkoriščanja surovin, s posebnim poudarkom na krepitvi zmogljivosti, upravljanju, razvoju infrastrukture, naložbah, geološkem znanju in veščinah ter na preglednosti pogodb o rudarjenju; v zvezi s tem poziva k uvedbi okolju prijaznih in družbeno trajnostnih politik glede surovin, ki bodo koristile tudi lokalnemu prebivalstvu; |
| --- | --- |

18.

poziva Evropsko unijo in Afriško unijo, naj sodelujeta na področju trajnostnega izkoriščanja surovin, s posebnim poudarkom na krepitvi zmogljivosti, upravljanju, razvoju infrastrukture, naložbah, geološkem znanju in veščinah ter na preglednosti pogodb o rudarjenju; v zvezi s tem poziva k uvedbi okolju prijaznih in družbeno trajnostnih politik glede surovin, ki bodo koristile tudi lokalnemu prebivalstvu;

| 19. | poziva vse države članice Afriške unije, naj na eni strani spodbudijo vzpostavljanje pravnega in fiskalnega okvira, ugodnega za spodbujanje gospodarske rasti, in privabijo neposredne tuje naložbe, na drugi strani pa odpravijo korupcijo ter zmanjšajo birokracijo in slabo upravljanje; |
| --- | --- |

19.

poziva vse države članice Afriške unije, naj na eni strani spodbudijo vzpostavljanje pravnega in fiskalnega okvira, ugodnega za spodbujanje gospodarske rasti, in privabijo neposredne tuje naložbe, na drugi strani pa odpravijo korupcijo ter zmanjšajo birokracijo in slabo upravljanje;

| 20. | poziva afriške voditelje in voditelje EU, naj spoštujejo zavezo iz Tripolija in strategijo uporabijo kot orodje za spodbujanje notranje trgovine v Afriki, vključno z nadgrajenimi paketi podpore za regionalne gospodarske skupnosti in izboljšanje infrastrukture na afriški celini; |
| --- | --- |

20.

poziva afriške voditelje in voditelje EU, naj spoštujejo zavezo iz Tripolija in strategijo uporabijo kot orodje za spodbujanje notranje trgovine v Afriki, vključno z nadgrajenimi paketi podpore za regionalne gospodarske skupnosti in izboljšanje infrastrukture na afriški celini;

Partnerstvo 4. Razvojni cilji tisočletja

| 21. | ugotavlja, da so se države Evropske unije ponovno zavezale, da bodo do leta 2015 namenile 0,7 % svojega BDP razvojni pomoči, kar je ključnega pomena za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da so se države Evropske unije ponovno zavezale, da bodo do leta 2015 namenile 0,7 % svojega BDP razvojni pomoči, kar je ključnega pomena za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015;

| 22. | si bo zlasti prizadeval zagotoviti, da bo pri izvajanju vseh partnerstev prednostna naloga uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

22.

si bo zlasti prizadeval zagotoviti, da bo pri izvajanju vseh partnerstev prednostna naloga uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja;

| 23. | opozarja, da je za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja potrebna uvedba posebnih dejavnosti na področju zdravja mater, zdravja novorojenčkov in zdravja otrok, enakosti spolov, izobraževanja, zemljiške politike, trajnostnega razvoja, dostopa do vode in čistilnih naprav ter pomoči invalidnim osebam; spodbuja nadaljevanje programov na področju izobraževanja in zdravja; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja potrebna uvedba posebnih dejavnosti na področju zdravja mater, zdravja novorojenčkov in zdravja otrok, enakosti spolov, izobraževanja, zemljiške politike, trajnostnega razvoja, dostopa do vode in čistilnih naprav ter pomoči invalidnim osebam; spodbuja nadaljevanje programov na področju izobraževanja in zdravja;

| 24. | poudarja, da je treba povsod v Afriki zagotoviti prehransko varnost in trajnostno okrepiti kmetijstvo in ribištvo, zlasti male kmete in ribiče; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba povsod v Afriki zagotoviti prehransko varnost in trajnostno okrepiti kmetijstvo in ribištvo, zlasti male kmete in ribiče;

| 25. | opozarja na prevladujočo vlogo, ki jo ima kmetijstvo v gospodarstvih afriških držav; zato poudarja osrednjo vlogo, ki jo imata usklajevanje sanitarnih in fitosanitarnih standardov ter krepitev zmogljivosti za afriški kmetijski sektor; |
| --- | --- |

25.

opozarja na prevladujočo vlogo, ki jo ima kmetijstvo v gospodarstvih afriških držav; zato poudarja osrednjo vlogo, ki jo imata usklajevanje sanitarnih in fitosanitarnih standardov ter krepitev zmogljivosti za afriški kmetijski sektor;

| 26. | obžaluje, da nekateri tuji vlagatelji, ki jih podpirajo vlade, kupujejo kmetijska zemljišča v Afriki, kar utegne ob neustrezni ureditvi ogroziti lokalno preskrbo s hrano ter povzročiti hude in daljnosežne posledice, če to vprašanje ne bo obravnavano na vrhunskem srečanju; |
| --- | --- |

26.

obžaluje, da nekateri tuji vlagatelji, ki jih podpirajo vlade, kupujejo kmetijska zemljišča v Afriki, kar utegne ob neustrezni ureditvi ogroziti lokalno preskrbo s hrano ter povzročiti hude in daljnosežne posledice, če to vprašanje ne bo obravnavano na vrhunskem srečanju;

| 27. | meni, da bi morali afriški in evropski voditelj pokazati svojo dejansko zavezanost oblikovanju mehanizma, s katerimi bi preprečili nezakoniti beg kapitala in davčne utaje, pri poročanje po državah spodbudili popolno preglednost ter povečali mednarodni pritisk na vse jurisdikcije, ki bi utegnile omogočati izogibanje davkom ali davčne utaje v Afriki; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi morali afriški in evropski voditelj pokazati svojo dejansko zavezanost oblikovanju mehanizma, s katerimi bi preprečili nezakoniti beg kapitala in davčne utaje, pri poročanje po državah spodbudili popolno preglednost ter povečali mednarodni pritisk na vse jurisdikcije, ki bi utegnile omogočati izogibanje davkom ali davčne utaje v Afriki;

Partnerstvo 5. Energija

| 28. | meni, da je energija iz obnovljivih virov bistvena za gospodarski in socialni razvoj v Afriki ter opozarja na poziv predsednika Komisije Joséja Manuela Barrosa k okolju prijazni energetski revoluciji v Afriki; |
| --- | --- |

28.

meni, da je energija iz obnovljivih virov bistvena za gospodarski in socialni razvoj v Afriki ter opozarja na poziv predsednika Komisije Joséja Manuela Barrosa k okolju prijazni energetski revoluciji v Afriki;

| 29. | pozdravlja načrt Afrika-EU za sodelovanje na področju obnovljivih energij ter politične cilje, določene na srečanju na visoki ravni o energiji septembra 2010 na Dunaju, ki jih je treba doseči do leta 2020, zlasti v zvezi z dostopom dodatnih sto milijonov afriških državljanov do sodobnih in trajnostnih energetskih storitev, podvojitvijo zmogljivosti čezmejnih električnih povezav v Afriki, podvojitvijo uporabe naravnega plina v Afriki in povečanjem uporabe obnovljivih virov energije v Afriki ter izboljšanjem energetske učinkovitosti v vseh sektorjih na tej celini; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja načrt Afrika-EU za sodelovanje na področju obnovljivih energij ter politične cilje, določene na srečanju na visoki ravni o energiji septembra 2010 na Dunaju, ki jih je treba doseči do leta 2020, zlasti v zvezi z dostopom dodatnih sto milijonov afriških državljanov do sodobnih in trajnostnih energetskih storitev, podvojitvijo zmogljivosti čezmejnih električnih povezav v Afriki, podvojitvijo uporabe naravnega plina v Afriki in povečanjem uporabe obnovljivih virov energije v Afriki ter izboljšanjem energetske učinkovitosti v vseh sektorjih na tej celini;

Partnerstvo 6. Podnebne spremembe

| 30. | poziva Evropsko in Afriško unijo, naj združita prizadevanja za zmanjšanje emisij, ki so posledica krčenja in propadanja gozdov; |
| --- | --- |

30.

poziva Evropsko in Afriško unijo, naj združita prizadevanja za zmanjšanje emisij, ki so posledica krčenja in propadanja gozdov;

| 31. | opozarja na zavezo Evropske unije, da bo v obdobju 2010–2012 namenila 7,2 milijarde EUR za nujne pobude in projekte na področju podnebnih sprememb, od česar naj bi bil znaten del dodeljen za Afriko; |
| --- | --- |

31.

opozarja na zavezo Evropske unije, da bo v obdobju 2010–2012 namenila 7,2 milijarde EUR za nujne pobude in projekte na področju podnebnih sprememb, od česar naj bi bil znaten del dodeljen za Afriko;

| 32. | poudarja, da podnebne spremembe najprej oškodujejo najrevnejše na svetu, in poziva vse akterje, naj podprejo države v razvoju pri prilagajanju posledicam podnebnih sprememb ter naj izkoreninijo revščino z razvojem nizkoogljičnih rešitev; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da podnebne spremembe najprej oškodujejo najrevnejše na svetu, in poziva vse akterje, naj podprejo države v razvoju pri prilagajanju posledicam podnebnih sprememb ter naj izkoreninijo revščino z razvojem nizkoogljičnih rešitev;

| 33. | ugotavlja, da je doseganje napredka pri svetovnem dogovoru glede podnebja bistveno za omejevanje revščine, in v zvezi s tem poudarja velikanski potencial naravnih virov, kot so sonce, veter, reke in plimovanje, ki jih je v državah v razvoju v izobilju; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da je doseganje napredka pri svetovnem dogovoru glede podnebja bistveno za omejevanje revščine, in v zvezi s tem poudarja velikanski potencial naravnih virov, kot so sonce, veter, reke in plimovanje, ki jih je v državah v razvoju v izobilju;

Partnerstvo 7. Preseljevanje, mobilnost in zaposlovanje

| 34. | opaža, da ima preseljevanje v resnici pozitiven učinek, in vztraja, da so za zmanjšanje negativnih učinkov nezakonitega priseljevanja potrebna skupna strategija s časovnim načrtom in namenski projekti; |
| --- | --- |

34.

opaža, da ima preseljevanje v resnici pozitiven učinek, in vztraja, da so za zmanjšanje negativnih učinkov nezakonitega priseljevanja potrebna skupna strategija s časovnim načrtom in namenski projekti;

| 35. | opominja na zavezo vseh partnerjev za ustvarjanje več in boljših delovnih mest s spodbujanjem trajnostne in vključujoče rasti; |
| --- | --- |

35.

opominja na zavezo vseh partnerjev za ustvarjanje več in boljših delovnih mest s spodbujanjem trajnostne in vključujoče rasti;

| 36. | pozdravlja okrepitev obstoječih programov glede mobilnosti študentov in visokošolskih profesorjev s pobudami, kakršna je Vseafriška univerza ali Usklajevanje izobraževalnih struktur in programov; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja okrepitev obstoječih programov glede mobilnosti študentov in visokošolskih profesorjev s pobudami, kakršna je Vseafriška univerza ali Usklajevanje izobraževalnih struktur in programov;

| 37. | meni, da je beg možganov med glavnimi težavami Afrike in da je treba strokovnjake, ki so zapustili državo, močno spodbujati, da se vrnejo in uporabijo pridobljeno izobrazbo v svojih državah izvora; |
| --- | --- |

37.

meni, da je beg možganov med glavnimi težavami Afrike in da je treba strokovnjake, ki so zapustili državo, močno spodbujati, da se vrnejo in uporabijo pridobljeno izobrazbo v svojih državah izvora;

Partnerstvo 8. Znanost, informacijska družba in partnerstva na področju vesolja

| 38. | pozdravlja začetek dialoga na visoki ravni o znanstveni in tehnološki politiki, in sicer na ravni visokih uradnikov in ministrov, da bi okrepili okvir sodelovanja na znanstvenem in tehnološkem področju, da bi v Afriki hitreje spodbudili vključujočo gospodarsko rast in družbeni razvoj; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja začetek dialoga na visoki ravni o znanstveni in tehnološki politiki, in sicer na ravni visokih uradnikov in ministrov, da bi okrepili okvir sodelovanja na znanstvenem in tehnološkem področju, da bi v Afriki hitreje spodbudili vključujočo gospodarsko rast in družbeni razvoj;

Splošne ugotovitve

| 39. | ugotavlja, da Sudan ni zastopan, saj oblasti te države menijo, da niso zavezane izjavi predsednikov držav in vlad iz Tripolija, ter želi, da bi se v skladu s to izjavo izvajali vsi elementi iz mirovnega sporazuma iz leta 2005, torej tudi referendum, načrtovan za januar 2011, ki mora prebivalcem južnega Sudana omogočiti, da na miroljuben način izberejo svojo usodo; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da Sudan ni zastopan, saj oblasti te države menijo, da niso zavezane izjavi predsednikov držav in vlad iz Tripolija, ter želi, da bi se v skladu s to izjavo izvajali vsi elementi iz mirovnega sporazuma iz leta 2005, torej tudi referendum, načrtovan za januar 2011, ki mora prebivalcem južnega Sudana omogočiti, da na miroljuben način izberejo svojo usodo;

| 40. | obžaluje, da se nekateri predsedniki držav ali vlad iz večjih držav članic Evropske unije niso mogli udeležiti vrhunskega srečanja EU-Afrika; |
| --- | --- |

40.

obžaluje, da se nekateri predsedniki držav ali vlad iz večjih držav članic Evropske unije niso mogli udeležiti vrhunskega srečanja EU-Afrika;

| 41. | obžaluje, da skupne strategije Afrika-EU ne spremlja finančni program, in ponovno poziva k vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun EU, da bi zagotovili parlamentarni nadzor nad izvajanjem različnih finančnih instrumentov EU, ki se uporabljajo pri vzpostavljanju različnih partnerstev; |
| --- | --- |

41.

obžaluje, da skupne strategije Afrika-EU ne spremlja finančni program, in ponovno poziva k vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun EU, da bi zagotovili parlamentarni nadzor nad izvajanjem različnih finančnih instrumentov EU, ki se uporabljajo pri vzpostavljanju različnih partnerstev;

| 42. | upa, da bodo ministrstva bolj vključena v izvajanje te strategije; |
| --- | --- |

42.

upa, da bodo ministrstva bolj vključena v izvajanje te strategije;

| 43. | poziva, naj se vseafriškemu parlamentu in Evropskemu parlamentu omogoči opravljanje vloge nadzora nad izvajanjem strateškega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

43.

poziva, naj se vseafriškemu parlamentu in Evropskemu parlamentu omogoči opravljanje vloge nadzora nad izvajanjem strateškega akcijskega načrta;

| 44. | poziva nacionalne parlamente vseh afriških držav in držav Evropske unije, naj preučijo strateški načrt in o njem razpravljajo; |
| --- | --- |

44.

poziva nacionalne parlamente vseh afriških držav in držav Evropske unije, naj preučijo strateški načrt in o njem razpravljajo;

*

* *

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter svetu in komisiji Afriške unije, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU in vseafriškemu parlamentu. |
| --- | --- |

45.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter svetu in komisiji Afriške unije, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU in vseafriškemu parlamentu.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/49

---

Sreda, 15. december 2010Temeljne pravice v Evropski uniji (2009) - Učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe

P7_TA(2010)0483

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009–2010) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (2009/2161(INI))

2012/C 169 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji, zlasti drugega odstavka in odstavkov štiri do sedem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji, zlasti drugega odstavka in odstavkov štiri do sedem,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(3), druga alineja, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(3), druga alineja, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000, ki je bila razglašena v Strasbourgu 12. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000, ki je bila razglašena v Strasbourgu 12. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ (KOM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ (KOM(2010)0573),

| — | ob upoštevanju vseh sorodnih konvencij in priporočil Sveta Evrope in Organizacije združenih narodov, tudi specializiranih organov za spremljanje, s področja temeljnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh sorodnih konvencij in priporočil Sveta Evrope in Organizacije združenih narodov, tudi specializiranih organov za spremljanje, s področja temeljnih pravic,

| — | ob upoštevanju odločitev in sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitev in sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo (1),

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje,

| — | ob upoštevanju dejavnosti in letnih poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in letnih poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju poročil NVO o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil NVO o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju javne predstavitve, ki jo je pripravil Evropski parlament 21. in 22. junija 2010, o vplivu Listine EU o temeljnih pravicah na razvoj evropskega območja svobode, varnosti in pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve, ki jo je pripravil Evropski parlament 21. in 22. junija 2010, o vplivu Listine EU o temeljnih pravicah na razvoj evropskega območja svobode, varnosti in pravice,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2009 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2009 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008 (2),

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0344/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0344/2010),

| A. | ker člen 2 Pogodbe o Evropski uniji Unijo utemeljuje kot skupnost nedeljivih in univerzalnih vrednot, kot so spoštovanje človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, solidarnosti, načela pravne države in človekovih pravic za vse ljudi na ozemlju Evropske unije, vključno s pripadniki manjšin; ker mora biti učinkovito varovanje in spodbujanje pravic glavni cilj vseh evropskih politik, vključno z njihovo zunanjo dimenzijo, in bistveni pogoj za utrjevanje Evropske unije, ki krepi mir, vrednote in načela na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter blaginjo ljudi, |
| --- | --- |

A.

ker člen 2 Pogodbe o Evropski uniji Unijo utemeljuje kot skupnost nedeljivih in univerzalnih vrednot, kot so spoštovanje človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, solidarnosti, načela pravne države in človekovih pravic za vse ljudi na ozemlju Evropske unije, vključno s pripadniki manjšin; ker mora biti učinkovito varovanje in spodbujanje pravic glavni cilj vseh evropskih politik, vključno z njihovo zunanjo dimenzijo, in bistveni pogoj za utrjevanje Evropske unije, ki krepi mir, vrednote in načela na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter blaginjo ljudi,

| B. | ker se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe na področju človekovih pravic v EU vzpostavilo novo stanje, saj je postala Listina EU o temeljnih pravicah (v nadaljevanju Listina) pravno zavezujoča, s čimer so se temeljne vrednote preoblikovane v konkretne pravice; ker je Listina s sprejetjem postala vir navdiha za sodno prakso evropskih sodišč; ker je Komisija objavila letno poročilo o izvajanju Listine, o spodbujanju in izvajanju temeljnih pravic, ki izhajajo iz nje, in ker mora v svojih letnih poročilih poročati Agencija za temeljne pravice, |
| --- | --- |

B.

ker se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe na področju človekovih pravic v EU vzpostavilo novo stanje, saj je postala Listina EU o temeljnih pravicah (v nadaljevanju Listina) pravno zavezujoča, s čimer so se temeljne vrednote preoblikovane v konkretne pravice; ker je Listina s sprejetjem postala vir navdiha za sodno prakso evropskih sodišč; ker je Komisija objavila letno poročilo o izvajanju Listine, o spodbujanju in izvajanju temeljnih pravic, ki izhajajo iz nje, in ker mora v svojih letnih poročilih poročati Agencija za temeljne pravice,

| C. | ker je treba v institucijah EU in državah članicah razvijati, spodbujati in krepiti resnično kulturo temeljnih pravic, zlasti pri uporabi in izvajanju prava Unije, bodisi navznoter bodisi v odnosih s tretjimi državami, |
| --- | --- |

C.

ker je treba v institucijah EU in državah članicah razvijati, spodbujati in krepiti resnično kulturo temeljnih pravic, zlasti pri uporabi in izvajanju prava Unije, bodisi navznoter bodisi v odnosih s tretjimi državami,

| D. | ker lahko v skladu s svojim poslovnikom Evropski parlament letno obravnava, proučuje in vrednoti razmere na področju temeljnih pravic ter daje priporočila, |
| --- | --- |

D.

ker lahko v skladu s svojim poslovnikom Evropski parlament letno obravnava, proučuje in vrednoti razmere na področju temeljnih pravic ter daje priporočila,

Novi ustroj temeljnih pravic po Lizbonski pogodbi

| 1. | poudarja, da je učinkovito varovanje in spodbujanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin temelj demokracije v Uniji in bistveni pogoj za utrjevanje evropskega območja svobode, varnosti in pravice, da pa zahteva ukrepanje na različnih ravneh (mednarodni, evropski, nacionalni, regionalni in lokalni); poudarja še vlogo, ki jo pri konkretnem izvajanju in spodbujanju teh pravic lahko igrajo regionalne in lokalne oblasti; zato vse institucije EU ter vlade in parlamente držav članic poziva, naj z novim institucionalnim in pravnim okvirom, ki je bil vzpostavljen z Lizbonsko pogodbo, za EU in države članice oblikujejo celovito notranjo politiko na področju človekovih pravic, ki bo na nacionalni ravni in na ravni EU prinesla učinkovite mehanizme odgovornosti za obravnavo kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je učinkovito varovanje in spodbujanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin temelj demokracije v Uniji in bistveni pogoj za utrjevanje evropskega območja svobode, varnosti in pravice, da pa zahteva ukrepanje na različnih ravneh (mednarodni, evropski, nacionalni, regionalni in lokalni); poudarja še vlogo, ki jo pri konkretnem izvajanju in spodbujanju teh pravic lahko igrajo regionalne in lokalne oblasti; zato vse institucije EU ter vlade in parlamente držav članic poziva, naj z novim institucionalnim in pravnim okvirom, ki je bil vzpostavljen z Lizbonsko pogodbo, za EU in države članice oblikujejo celovito notranjo politiko na področju človekovih pravic, ki bo na nacionalni ravni in na ravni EU prinesla učinkovite mehanizme odgovornosti za obravnavo kršitev človekovih pravic;

| 2. | opozarja na svoje resolucije in ustna vprašanja z razpravo ter ugotovitve misij iz leta 2009 o konkretnih primerih temeljnih pravic, kot so pravica do zasebnosti, osebnega dostojanstva in varovanja podatkov, prepovedi mučenja, svobode misli, vesti in verovanja, svobode izražanja in obveščanja, svobode tiska in medijev, nediskriminacije, uporabe manjšinskih jezikov, ter o romskih vprašanjih in o prostem gibanju, Romkinjah, diskriminaciji porok istospolnih partnerjev in parov, ki živijo v zunajzakonskih skupnosti, o mladoletnikih, centrih za pridržanje priseljencev in o domnevno nezakonitem pridržanju zapornikov po programu CIE za izročitev ujetnikov; poudarja, da vse te resolucije odražajo vrednote, ki so zapisane v Listini, da kažejo jasno zavezo Parlamenta vsakodnevnemu varovanju temeljnih pravic in vsebujejo politično sporočilo za vse ljudi v Uniji, za države članice in institucije Unije, pa tudi za mednarodne partnerje; |
| --- | --- |

2.

opozarja na svoje resolucije in ustna vprašanja z razpravo ter ugotovitve misij iz leta 2009 o konkretnih primerih temeljnih pravic, kot so pravica do zasebnosti, osebnega dostojanstva in varovanja podatkov, prepovedi mučenja, svobode misli, vesti in verovanja, svobode izražanja in obveščanja, svobode tiska in medijev, nediskriminacije, uporabe manjšinskih jezikov, ter o romskih vprašanjih in o prostem gibanju, Romkinjah, diskriminaciji porok istospolnih partnerjev in parov, ki živijo v zunajzakonskih skupnosti, o mladoletnikih, centrih za pridržanje priseljencev in o domnevno nezakonitem pridržanju zapornikov po programu CIE za izročitev ujetnikov; poudarja, da vse te resolucije odražajo vrednote, ki so zapisane v Listini, da kažejo jasno zavezo Parlamenta vsakodnevnemu varovanju temeljnih pravic in vsebujejo politično sporočilo za vse ljudi v Uniji, za države članice in institucije Unije, pa tudi za mednarodne partnerje;

| 3. | obžaluje, da Svet in Komisija nista sprejela nadaljnjih ukrepov v zvezi s priporočili iz poročila Evropskega parlamenta iz leta 2007 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (3) in tudi nista seznanila Evropskega parlamenta z vsebino razprav med EU in ZDA o tej temi; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da Svet in Komisija nista sprejela nadaljnjih ukrepov v zvezi s priporočili iz poročila Evropskega parlamenta iz leta 2007 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (3) in tudi nista seznanila Evropskega parlamenta z vsebino razprav med EU in ZDA o tej temi;

| 4. | meni, da je treba razmisliti o dosežkih na področju varovanja temeljnih pravic v obdobju po uveljavitvi Lizbonske pogodbe, zato namerava s to resolucijo pojasniti vlogo, ki naj bi jo vsaka institucija in mehanizem imeli v novem evropskem ustroju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba razmisliti o dosežkih na področju varovanja temeljnih pravic v obdobju po uveljavitvi Lizbonske pogodbe, zato namerava s to resolucijo pojasniti vlogo, ki naj bi jo vsaka institucija in mehanizem imeli v novem evropskem ustroju temeljnih pravic;

| 5. | ponovno poudarja, da je uveljavitev Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 bistveno spremenila pravno podobo EU, ki naj bi se vse bolj uveljavljala kot skupnost skupnih vrednot in načel; tako pozdravlja novi večplastni sistem Unije za zaščito temeljnih pravic, ki izhaja iz različnih virov in se izvršuje prek številnih mehanizmov, vključno s pravno zavezujočo Listino; pravice, ki ji zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in katerih priznavanje izhaja iz obveznosti Unije, da pristopi k tej konvenciji, in pravice, ki temeljijo na ustavnih tradicijah držav članic in njihovi razlagi glede na sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

ponovno poudarja, da je uveljavitev Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 bistveno spremenila pravno podobo EU, ki naj bi se vse bolj uveljavljala kot skupnost skupnih vrednot in načel; tako pozdravlja novi večplastni sistem Unije za zaščito temeljnih pravic, ki izhaja iz različnih virov in se izvršuje prek številnih mehanizmov, vključno s pravno zavezujočo Listino; pravice, ki ji zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in katerih priznavanje izhaja iz obveznosti Unije, da pristopi k tej konvenciji, in pravice, ki temeljijo na ustavnih tradicijah držav članic in njihovi razlagi glede na sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije;

| 6. | ponovno potrjuje, da ima Listina enako pravno veljavo kot Pogodbe in je najsodobnejša kodifikacija temeljnih pravic, ki nudi dobro ravnovesje med pravicami in solidarnostjo ter zajema civilne, politične, gospodarske, socialne in kulturne pravice, pa tudi pravice „tretje generacije“ (na primer pravico do dobrega upravljanja, zdravega okolja in varovanja potrošnikov); meni, da bi morala Unija vzpostaviti regulativni okvir za zaščito pred kršitvami temeljnih pravic, ki jih zakrivijo podjetja; |
| --- | --- |

6.

ponovno potrjuje, da ima Listina enako pravno veljavo kot Pogodbe in je najsodobnejša kodifikacija temeljnih pravic, ki nudi dobro ravnovesje med pravicami in solidarnostjo ter zajema civilne, politične, gospodarske, socialne in kulturne pravice, pa tudi pravice „tretje generacije“ (na primer pravico do dobrega upravljanja, zdravega okolja in varovanja potrošnikov); meni, da bi morala Unija vzpostaviti regulativni okvir za zaščito pred kršitvami temeljnih pravic, ki jih zakrivijo podjetja;

| 7. | poudarja, da vključitev Listine v primarno zakonodajo EU, ne da bi se sočasno razširile pristojnosti Unije in upoštevalo načelo subsidiarnosti iz člena 51, pomeni, da institucije, ki sprejemajo in izvajajo odločitve, nosijo novo odgovornost, kar velja tudi za države članice, ko zakonodajo EU izvajajo na nacionalni ravni, in da so postale določbe Listine neposredno izvršljive na evropskih in nacionalnih sodiščih; poziva institucije Unije in države članice, naj zagotovijo večjo skladnost različnih organov za spremljanje in izvajanje zakonodaje, da bi se vzpostavljeni celoviti okvir učinkovito uporabljal, okrepijo naj poseben mehanizem spremljanja povsod v Uniji, pa tudi sistem zgodnjega opozarjanja, kakršen je splošni redni pregled; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da vključitev Listine v primarno zakonodajo EU, ne da bi se sočasno razširile pristojnosti Unije in upoštevalo načelo subsidiarnosti iz člena 51, pomeni, da institucije, ki sprejemajo in izvajajo odločitve, nosijo novo odgovornost, kar velja tudi za države članice, ko zakonodajo EU izvajajo na nacionalni ravni, in da so postale določbe Listine neposredno izvršljive na evropskih in nacionalnih sodiščih; poziva institucije Unije in države članice, naj zagotovijo večjo skladnost različnih organov za spremljanje in izvajanje zakonodaje, da bi se vzpostavljeni celoviti okvir učinkovito uporabljal, okrepijo naj poseben mehanizem spremljanja povsod v Uniji, pa tudi sistem zgodnjega opozarjanja, kakršen je splošni redni pregled;

| 8. | opominja, da so spoštovanje temeljnih vrednot EU ter varovanje in spodbujanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin splošna podlaga za odnose Unije s tretjimi državami in da Listina Unijo obvezuje tudi pri tem; v zvezi s tem opozarja, da je spodbujanje demokracije in načel pravne države neločljivo povezano s spoštovanjem, varovanjem in spodbujanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poudarja, da lahko Evropska služba za zunanje delovanje v novem institucionalnem ustroju EU ponudi bolj usklajena in učinkovitejša prizadevanja zunanje politike za spodbujanje človekovih pravic in demokracije le, če bodo struktura, viri in dejavnosti službe izhajali iz človekovih pravic; poudarja vodilno vlogo Unije pri spodbujanju človekovih pravic po svetu; v zvezi s tem Unijo poziva k zagotavljanju učinkovitosti klavzul o človekovih pravicah v mednarodnih sporazumih in k upoštevanju načel Listine pri sklepanju sporazumov s tretjimi državami, pa tudi k ohranjanju skladnosti med notranjo in zunanjo politiko na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

opominja, da so spoštovanje temeljnih vrednot EU ter varovanje in spodbujanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin splošna podlaga za odnose Unije s tretjimi državami in da Listina Unijo obvezuje tudi pri tem; v zvezi s tem opozarja, da je spodbujanje demokracije in načel pravne države neločljivo povezano s spoštovanjem, varovanjem in spodbujanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poudarja, da lahko Evropska služba za zunanje delovanje v novem institucionalnem ustroju EU ponudi bolj usklajena in učinkovitejša prizadevanja zunanje politike za spodbujanje človekovih pravic in demokracije le, če bodo struktura, viri in dejavnosti službe izhajali iz človekovih pravic; poudarja vodilno vlogo Unije pri spodbujanju človekovih pravic po svetu; v zvezi s tem Unijo poziva k zagotavljanju učinkovitosti klavzul o človekovih pravicah v mednarodnih sporazumih in k upoštevanju načel Listine pri sklepanju sporazumov s tretjimi državami, pa tudi k ohranjanju skladnosti med notranjo in zunanjo politiko na področju človekovih pravic;

| 9. | ugotavlja, da bo pristop EU k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic (EKČP) prinesel minimalno raven zaščite človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Evropi in dodaten mehanizem za uveljavljanje človekovih pravic, natančneje možnost vložitve pritožbe pri Evropskemu sodišču za človekove pravice v zvezi s kršitvijo človekovih pravic zaradi delovanja institucije EU ali države članice, ki izvaja pravo EU, če kršitev sodi v pristojnost EKČP; sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice bo s tem poleg sodne prakse Sodišča Evropske unije na tem področju še dodatno okrepila sedanje in prihodnje delovanje Unije za spoštovanje in spodbujanje temeljnih pravic na področju državljanskih svoboščin, pravosodja in notranjih zadev; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da bo pristop EU k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic (EKČP) prinesel minimalno raven zaščite človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Evropi in dodaten mehanizem za uveljavljanje človekovih pravic, natančneje možnost vložitve pritožbe pri Evropskemu sodišču za človekove pravice v zvezi s kršitvijo človekovih pravic zaradi delovanja institucije EU ali države članice, ki izvaja pravo EU, če kršitev sodi v pristojnost EKČP; sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice bo s tem poleg sodne prakse Sodišča Evropske unije na tem področju še dodatno okrepila sedanje in prihodnje delovanje Unije za spoštovanje in spodbujanje temeljnih pravic na področju državljanskih svoboščin, pravosodja in notranjih zadev;

| 10. | poziva vse države članice EU in Sveta Evrope, naj pokažejo jasno politično zavezo in odločenost v podporo pristopnega postopka in sporazuma, ter ob poudarjeni potrebi po resničnem posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi zagotovijo preglednost tega postopka; poziva Komisijo, naj konča notranja posvetovanja, pa tudi pogajanja s Svetom Evrope, in poišče ustrezne rešitve za glavna tehnična vprašanja, da se bo v dobro državljanov pristopni postopek zaključil v razumnem času in bo zagotovljena najvišja možna raven zaščite človekovih pravic v Evropi; |
| --- | --- |

10.

poziva vse države članice EU in Sveta Evrope, naj pokažejo jasno politično zavezo in odločenost v podporo pristopnega postopka in sporazuma, ter ob poudarjeni potrebi po resničnem posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi zagotovijo preglednost tega postopka; poziva Komisijo, naj konča notranja posvetovanja, pa tudi pogajanja s Svetom Evrope, in poišče ustrezne rešitve za glavna tehnična vprašanja, da se bo v dobro državljanov pristopni postopek zaključil v razumnem času in bo zagotovljena najvišja možna raven zaščite človekovih pravic v Evropi;

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj s pripravo smernic o ustreznem izvajanju in učinkih tega dodatnega mehanizma, pa tudi z njegovo vključitvijo v usposabljanje za strokovne delavce s teh področij, obveščajo o koristih pristopa k EKČP in zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati kandidatke, s tem pa zagotovijo, da se bo ta mehanizem uporabljal učinkovito in uspešno; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in države članice, naj s pripravo smernic o ustreznem izvajanju in učinkih tega dodatnega mehanizma, pa tudi z njegovo vključitvijo v usposabljanje za strokovne delavce s teh področij, obveščajo o koristih pristopa k EKČP in zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati kandidatke, s tem pa zagotovijo, da se bo ta mehanizem uporabljal učinkovito in uspešno;

| 12. | poleg tega pozdravlja nove horizontalne obveznosti po Lizbonski pogodbi za boj proti socialni izključenosti in diskriminaciji, za spodbujanje socialne pravičnosti in varstva, enakosti žensk in moških, spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, medgeneracijske solidarnosti in varovanja otrokovih pravic, za oblikovanje skupne politike o azilu in priseljevanju, za preprečevanje trgovine z ljudmi, pa tudi izrecno omembo pripadnikov manjšin, kar je še ena od ustanovnih vrednot Unije; pozdravlja dejstvo, da je Unija pridobila pravno osebnost, kar ji omogoča, da pristopa k mednarodnim pogodbam; pozdravlja izboljšanje sodnega varstva s širitvijo jurisdikcije Sodišča na področja, ki so očitno pomembna za varstvo temeljnih pravic, kot so policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, okrepljena vloga Evropskega in nacionalnih parlamentov v evropskem postopku odločanja, zlasti pri ocenjevanju izvajanja politike EU na območju svobode, varnosti in pravice, okrepljena vloga evropskih državljanov, ki lahko sedaj preko evropske državljanske pobude sprožijo zakonodajni postopek, ter obveznost za vzdrževanje odprtega, preglednega in rednega dialoga s predstavniškimi združenji in civilno družbo (člen 11(2) PEU); |
| --- | --- |

12.

poleg tega pozdravlja nove horizontalne obveznosti po Lizbonski pogodbi za boj proti socialni izključenosti in diskriminaciji, za spodbujanje socialne pravičnosti in varstva, enakosti žensk in moških, spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, medgeneracijske solidarnosti in varovanja otrokovih pravic, za oblikovanje skupne politike o azilu in priseljevanju, za preprečevanje trgovine z ljudmi, pa tudi izrecno omembo pripadnikov manjšin, kar je še ena od ustanovnih vrednot Unije; pozdravlja dejstvo, da je Unija pridobila pravno osebnost, kar ji omogoča, da pristopa k mednarodnim pogodbam; pozdravlja izboljšanje sodnega varstva s širitvijo jurisdikcije Sodišča na področja, ki so očitno pomembna za varstvo temeljnih pravic, kot so policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, okrepljena vloga Evropskega in nacionalnih parlamentov v evropskem postopku odločanja, zlasti pri ocenjevanju izvajanja politike EU na območju svobode, varnosti in pravice, okrepljena vloga evropskih državljanov, ki lahko sedaj preko evropske državljanske pobude sprožijo zakonodajni postopek, ter obveznost za vzdrževanje odprtega, preglednega in rednega dialoga s predstavniškimi združenji in civilno družbo (člen 11(2) PEU);

| 13. | poziva, da se v skladu z mednarodnim in evropskim pravom o človekovih pravicah popolno in dosledno izvaja stockholmski program, ki obveznosti in načela iz Pogodbe pretvarja v prakso tako, da določa strateške smernice za območje svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

13.

poziva, da se v skladu z mednarodnim in evropskim pravom o človekovih pravicah popolno in dosledno izvaja stockholmski program, ki obveznosti in načela iz Pogodbe pretvarja v prakso tako, da določa strateške smernice za območje svobode, varnosti in pravice;

Institucije, ki izvajajo novi ustroj temeljnih pravic

| 14. | meni, da evropske institucije pri varovanju temeljnih pravic pogosto delujejo vzporedno, zato poziva k razmisleku o sprejetih ukrepih in boljšemu medinstitucionalnemu sodelovanju, po zgledu vzpostavljenega medinstitucionalnega sodelovanja pri vsakoletnem spremljanju razmer na področju človekovih pravic v EU, da lahko vsaka institucija gradi na poročilih drugih institucij; |
| --- | --- |

14.

meni, da evropske institucije pri varovanju temeljnih pravic pogosto delujejo vzporedno, zato poziva k razmisleku o sprejetih ukrepih in boljšemu medinstitucionalnemu sodelovanju, po zgledu vzpostavljenega medinstitucionalnega sodelovanja pri vsakoletnem spremljanju razmer na področju človekovih pravic v EU, da lahko vsaka institucija gradi na poročilih drugih institucij;

| 15. | je seznanjen z ustanovitvijo novega resorja za pravosodje, temeljne pravice in državljanstvo pri Komisiji, kar kaže, da ta institucija dejansko želi okrepiti prizadevanja na področju temeljnih pravic in svoboščin, resor pa pomeni pozitiven odgovor na večkrat ponovljene zahteve Parlamenta v tej zvezi; takšno razlikovanje med pravosodjem in varnostjo ne bi smelo krepiti zmotne predstave o dihotomiji med potrebo po varovanju človekovih pravic vseh ljudi in potrebo po zagotavljanju njihove varnosti; novi komisar bi moral posvetiti posebno pozornost politikam EU za boj proti nezakoniti migraciji in terorizmu, pri čemer je za zagotavljanje vidne vloge novega komisarja ključna podpora celotne Komisije; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen z ustanovitvijo novega resorja za pravosodje, temeljne pravice in državljanstvo pri Komisiji, kar kaže, da ta institucija dejansko želi okrepiti prizadevanja na področju temeljnih pravic in svoboščin, resor pa pomeni pozitiven odgovor na večkrat ponovljene zahteve Parlamenta v tej zvezi; takšno razlikovanje med pravosodjem in varnostjo ne bi smelo krepiti zmotne predstave o dihotomiji med potrebo po varovanju človekovih pravic vseh ljudi in potrebo po zagotavljanju njihove varnosti; novi komisar bi moral posvetiti posebno pozornost politikam EU za boj proti nezakoniti migraciji in terorizmu, pri čemer je za zagotavljanje vidne vloge novega komisarja ključna podpora celotne Komisije;

| 16. | poziva Komisijo, naj leto 2013 razglasi za evropsko leto državljanstva, s čimer bi spodbudila razpravo o evropskem državljanstvu in državljane EU obveščala o njihovih pravicah, zlasti tistih, ki jih imajo od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj leto 2013 razglasi za evropsko leto državljanstva, s čimer bi spodbudila razpravo o evropskem državljanstvu in državljane EU obveščala o njihovih pravicah, zlasti tistih, ki jih imajo od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe;

| 17. | pričakuje konkretne ukrepe novega pristojnega komisarja, pač v skladu z izrečenimi namerami: predvsem in kot najbolj pomembno pozdravlja obljubo o uvedbi ocenjevanja učinka vseh novih zakonodajnih predlogov na temeljne pravice in o nadziranju zakonodajnega postopka, da bodo končna besedila skladna z Listino; o izvajanju politike ničelne strpnosti do kršitev Listine z izvajanjem poglobljenih preiskav in uvedbo postopkov za ugotavljanje kršitev, če države članice pri izvajanju zakonodaje EU kršijo svoje obveznosti glede človekovih pravic; o tem, da so državljani EU resnično ustrezno obveščeni o novem ustroju temeljnih pravic; poziva k nadaljnjim ukrepom v zvezi s sporočilom Komisije za leto 2003 o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji (KOM (2003)0606), da bi se določilo, kako se pregledno in skladno odzivati na možne kršitve človekovih pravic, in kako na osnovi novega ustroja temeljnih pravic ustrezno uporabljati člen 7 PEU; |
| --- | --- |

17.

pričakuje konkretne ukrepe novega pristojnega komisarja, pač v skladu z izrečenimi namerami: predvsem in kot najbolj pomembno pozdravlja obljubo o uvedbi ocenjevanja učinka vseh novih zakonodajnih predlogov na temeljne pravice in o nadziranju zakonodajnega postopka, da bodo končna besedila skladna z Listino; o izvajanju politike ničelne strpnosti do kršitev Listine z izvajanjem poglobljenih preiskav in uvedbo postopkov za ugotavljanje kršitev, če države članice pri izvajanju zakonodaje EU kršijo svoje obveznosti glede človekovih pravic; o tem, da so državljani EU resnično ustrezno obveščeni o novem ustroju temeljnih pravic; poziva k nadaljnjim ukrepom v zvezi s sporočilom Komisije za leto 2003 o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji (KOM (2003)0606), da bi se določilo, kako se pregledno in skladno odzivati na možne kršitve človekovih pravic, in kako na osnovi novega ustroja temeljnih pravic ustrezno uporabljati člen 7 PEU;

| 18. | Komisijo opominja, naj spremlja, ali so z Listino skladni vsi novi zakonodajni postopki, ter preverja skladnost veljavnih instrumentov; predlaga, naj bo iz ocene učinka predlogov Komisije jasno, ali je predlog v skladu z Listino, tako da bo to postalo sestavni del priprave zakonodajnih predlogov; opozarja Komisijo, da je izrecno odgovorna za vključevanje zainteresiranih strani v obsežna posvetovanja, da se zagotovi usklajenost in preglednost delovanja Unije (člen 11(3) PEU); v zvezi s tem opozarja na pomen platforme Agencije za temeljne pravice, ki je pomembno sredstvo za izpolnjevanje te naloge; |
| --- | --- |

18.

Komisijo opominja, naj spremlja, ali so z Listino skladni vsi novi zakonodajni postopki, ter preverja skladnost veljavnih instrumentov; predlaga, naj bo iz ocene učinka predlogov Komisije jasno, ali je predlog v skladu z Listino, tako da bo to postalo sestavni del priprave zakonodajnih predlogov; opozarja Komisijo, da je izrecno odgovorna za vključevanje zainteresiranih strani v obsežna posvetovanja, da se zagotovi usklajenost in preglednost delovanja Unije (člen 11(3) PEU); v zvezi s tem opozarja na pomen platforme Agencije za temeljne pravice, ki je pomembno sredstvo za izpolnjevanje te naloge;

| 19. | opominja Komisijo, naj opravi objektivne preiskave in začne postopke za ugotavljanje kršitev vsakič, ko država članica pri izvajanju zakonodaje EU krši pravice, zapisane v Listini; poleg tega opominja Komisijo, naj države članice zaprosi za zanesljive podatke in dejstva, informacije naj zbira tudi iz nevladnih virov, za podatke pa prosi tudi Agencijo za temeljne pravice in druga telesa s področja človekovih pravic; |
| --- | --- |

19.

opominja Komisijo, naj opravi objektivne preiskave in začne postopke za ugotavljanje kršitev vsakič, ko država članica pri izvajanju zakonodaje EU krši pravice, zapisane v Listini; poleg tega opominja Komisijo, naj države članice zaprosi za zanesljive podatke in dejstva, informacije naj zbira tudi iz nevladnih virov, za podatke pa prosi tudi Agencijo za temeljne pravice in druga telesa s področja človekovih pravic;

| 20. | opozarja na nedavno oživitev nacionalizma, ksenofobije in diskriminacije v nekaterih državah članicah ter poudarja, da bi morala Komisija pri preprečevanju teh morebitnih kršitev temeljnih pravic in v boju proti njim prevzeti osrednjo vlogo; |
| --- | --- |

20.

opozarja na nedavno oživitev nacionalizma, ksenofobije in diskriminacije v nekaterih državah članicah ter poudarja, da bi morala Komisija pri preprečevanju teh morebitnih kršitev temeljnih pravic in v boju proti njim prevzeti osrednjo vlogo;

| 21. | poudarja, kako pomembno je, da Komisija skladnost z Listino spremlja vsako leto; opozarja, da bi morala ta poročila o spremljanju vključevati oceno o izvajanju zajamčenih pravic, oceno najbolj spornih vprašanj in položaja najbolj ranljivih skupin v Uniji, obstoječih vrzeli v zaščiti, opredeliti pa bi morala še ključne trende in strukturne probleme na nacionalni ravni in na ravni Unije, da bi se lahko pripravili predlogi za konkretne pobude in ukrepe; priporoča seznanjanje držav članic s primeri najboljše prakse; |
| --- | --- |

21.

poudarja, kako pomembno je, da Komisija skladnost z Listino spremlja vsako leto; opozarja, da bi morala ta poročila o spremljanju vključevati oceno o izvajanju zajamčenih pravic, oceno najbolj spornih vprašanj in položaja najbolj ranljivih skupin v Uniji, obstoječih vrzeli v zaščiti, opredeliti pa bi morala še ključne trende in strukturne probleme na nacionalni ravni in na ravni Unije, da bi se lahko pripravili predlogi za konkretne pobude in ukrepe; priporoča seznanjanje držav članic s primeri najboljše prakse;

| 22. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“, ki med drugim omenja preprečevanje kršitev kot poseben pristop pri učinkovitem izvajanju, pomembnost notranjega usposabljanja o temeljnih pravicah, sistematični pregled ocen učinka Komisije z vidika temeljnih pravic, ki ga bo izvajal odbor za oceno učinka, ter ukrepe ciljnega obveščanja, prilagojenega različnim situacijam, ki so potrebni v tem kontekstu; poleg tega pozdravlja posebno pozornost, ki jo omenjeno sporočilo Komisije namenja pomembnosti političnih meril za pristop, ki jih je Evropski svet določil na zasedanju leta 1993 v Københavnu in v skladu s katerimi mora država kandidatka imeti stabilne institucije, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, spoštovanje človekovih pravic ter spoštovanje in zaščito manjšin; ohranjanje tega merila pomeni podporo varstvu človekovih pravic v prihodnjih državah članicah; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“, ki med drugim omenja preprečevanje kršitev kot poseben pristop pri učinkovitem izvajanju, pomembnost notranjega usposabljanja o temeljnih pravicah, sistematični pregled ocen učinka Komisije z vidika temeljnih pravic, ki ga bo izvajal odbor za oceno učinka, ter ukrepe ciljnega obveščanja, prilagojenega različnim situacijam, ki so potrebni v tem kontekstu; poleg tega pozdravlja posebno pozornost, ki jo omenjeno sporočilo Komisije namenja pomembnosti političnih meril za pristop, ki jih je Evropski svet določil na zasedanju leta 1993 v Københavnu in v skladu s katerimi mora država kandidatka imeti stabilne institucije, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, spoštovanje človekovih pravic ter spoštovanje in zaščito manjšin; ohranjanje tega merila pomeni podporo varstvu človekovih pravic v prihodnjih državah članicah;

| 23. | poziva Komisijo, naj skozi konkretne zakonodajne predloge izvršuje vrednote in načela iz Pogodbe in Listine ter strategijo po stockholmskem programu, pri izvajanju teh dejavnosti pa naj upošteva sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; poleg tega poziva k „lizbonizaciji“ veljavnega pravnega reda na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja ter h krepitvi demokratične odgovornosti na območju svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj skozi konkretne zakonodajne predloge izvršuje vrednote in načela iz Pogodbe in Listine ter strategijo po stockholmskem programu, pri izvajanju teh dejavnosti pa naj upošteva sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; poleg tega poziva k „lizbonizaciji“ veljavnega pravnega reda na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja ter h krepitvi demokratične odgovornosti na območju svobode, varnosti in pravice;

| 24. | predlaga, naj se vzpostavi delovni odnos med komisarjem za pravosodje, temeljne pravice in državljanstvo in Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, in sicer naj se komisarja redno vabi k izmenjavi mnenj o odprtih vprašanjih in najnovejšem stanju v zvezi s temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

24.

predlaga, naj se vzpostavi delovni odnos med komisarjem za pravosodje, temeljne pravice in državljanstvo in Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, in sicer naj se komisarja redno vabi k izmenjavi mnenj o odprtih vprašanjih in najnovejšem stanju v zvezi s temeljnimi pravicami;

| 25. | poudarja, da bi moral tudi Evropski parlament okrepiti svoje avtonomne ocene učinka temeljnih pravic pri zakonodajnih predlogih in predlogih sprememb v zakonodajnem procesu, da bodo te ocene učinka bolj sistematične; to naj stori z razširitvijo možnosti iz člena 36 poslovnika Evropskega parlamenta o spoštovanju Listine, in s pridobivanjem mnenj pravne službe o pravnih vprašanjih, povezanih s temeljnimi pravicami v EU; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi moral tudi Evropski parlament okrepiti svoje avtonomne ocene učinka temeljnih pravic pri zakonodajnih predlogih in predlogih sprememb v zakonodajnem procesu, da bodo te ocene učinka bolj sistematične; to naj stori z razširitvijo možnosti iz člena 36 poslovnika Evropskega parlamenta o spoštovanju Listine, in s pridobivanjem mnenj pravne službe o pravnih vprašanjih, povezanih s temeljnimi pravicami v EU;

| 26. | poziva Svet, naj se prilagodi spremembam, ki jih določa Pogodba, in pri sprejemanju zakonodaje spoštuje Listino; zato pozdravlja ustanovitev stalne delovne skupine Sveta o temeljnih in državljanskih pravicah ter prostem pretoku oseb; poudarja, da je za novi organ pomembno, da ima širok mandat, ki bo zajemal za Unijo in države članice pomembna vprašanja v zvezi s temeljnimi pravicami in bo predstavljal nekakšen forum, kjer bo Svet izmenjeval mnenja o notranjih zadevah s področja človekovih pravic, za njegovo delo pa je pomembna preglednost in učinkovitost, tudi v odnosu do Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

26.

poziva Svet, naj se prilagodi spremembam, ki jih določa Pogodba, in pri sprejemanju zakonodaje spoštuje Listino; zato pozdravlja ustanovitev stalne delovne skupine Sveta o temeljnih in državljanskih pravicah ter prostem pretoku oseb; poudarja, da je za novi organ pomembno, da ima širok mandat, ki bo zajemal za Unijo in države članice pomembna vprašanja v zvezi s temeljnimi pravicami in bo predstavljal nekakšen forum, kjer bo Svet izmenjeval mnenja o notranjih zadevah s področja človekovih pravic, za njegovo delo pa je pomembna preglednost in učinkovitost, tudi v odnosu do Evropskega parlamenta;

| 27. | podpira medinstitucionalni dogovor o skupnem pristopu k oceni učinka (4), ki je omenjen v sporočilu Komisije z naslovom „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ in ki določa, da sta Parlament in Svet sama odgovorna za ocenjevanje učinka lastnih predlogov sprememb; |
| --- | --- |

27.

podpira medinstitucionalni dogovor o skupnem pristopu k oceni učinka (4), ki je omenjen v sporočilu Komisije z naslovom „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ in ki določa, da sta Parlament in Svet sama odgovorna za ocenjevanje učinka lastnih predlogov sprememb;

| 28. | poziva Svet, naj delovni skupini za temeljne in državljanske pravice ter prosti pretok oseb podeli širok mandat, ki bo na primer vključeval razprave o poročilih Agencije za temeljne pravice in uradno odzivanje nanje (poleg tega bi skupina lahko obravnavala tudi priporočila organov OZN, posebne postopke in mehanizme), ocenjevanje učinka instrumentov in politik EU na področju temeljnih pravic po svetu v sodelovanju z delovno skupino Sveta za človekove pravice, usklajevanje z agencijami, ki nimajo pooblastil za delovanje na področju človekovih pravic, a njihovo delovanje na človekove pravice vseeno vpliva (na primer EIB ali Frontex), preverjanje pristopov k mednarodnim instrumentom na področju človekovih pravic, njihovih ratifikacij in zagotavljanja skladnosti z njimi v državah članicah in v EU, hkrati pa bi pomenil forum za razprave o notranjih vprašanjih na področju človekovih pravic v Svetu; |
| --- | --- |

28.

poziva Svet, naj delovni skupini za temeljne in državljanske pravice ter prosti pretok oseb podeli širok mandat, ki bo na primer vključeval razprave o poročilih Agencije za temeljne pravice in uradno odzivanje nanje (poleg tega bi skupina lahko obravnavala tudi priporočila organov OZN, posebne postopke in mehanizme), ocenjevanje učinka instrumentov in politik EU na področju temeljnih pravic po svetu v sodelovanju z delovno skupino Sveta za človekove pravice, usklajevanje z agencijami, ki nimajo pooblastil za delovanje na področju človekovih pravic, a njihovo delovanje na človekove pravice vseeno vpliva (na primer EIB ali Frontex), preverjanje pristopov k mednarodnim instrumentom na področju človekovih pravic, njihovih ratifikacij in zagotavljanja skladnosti z njimi v državah članicah in v EU, hkrati pa bi pomenil forum za razprave o notranjih vprašanjih na področju človekovih pravic v Svetu;

| 29. | poziva k spoštovanju njegove pravice do demokratičnega nadzora na podlagi pogodb; vztraja, da je treba med institucijami EU povečati preglednost in dostop do dokumentov, da bi vzpostavili učinkovitejše medinstitucionalno sodelovanje in odgovornost pri zadevah, ki si povezane s temeljnimi pravicami; opozarja na svojo vlogo pri ukrepih, ki sledijo resolucijam v zvezi s temeljnimi pravicami v EU, in na vlogo, ki jo ima pri vrednotenju dela drugih institucij Unije s stališča njihovega ukrepanja ali neukrepanja, ko ocenjuje dosežke na tem področju (na primer z letnimi poročili), pri tem pa združuje politična sporočila s pristopom, ki temelji na dejstvih; opozarja na svoje pravice po členu 218(10) PDEU, da ga je treba nemudoma in izčrpno obveščati v vseh fazah postopka sklepanja mednarodnih sporazumov med Unijo in tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

29.

poziva k spoštovanju njegove pravice do demokratičnega nadzora na podlagi pogodb; vztraja, da je treba med institucijami EU povečati preglednost in dostop do dokumentov, da bi vzpostavili učinkovitejše medinstitucionalno sodelovanje in odgovornost pri zadevah, ki si povezane s temeljnimi pravicami; opozarja na svojo vlogo pri ukrepih, ki sledijo resolucijam v zvezi s temeljnimi pravicami v EU, in na vlogo, ki jo ima pri vrednotenju dela drugih institucij Unije s stališča njihovega ukrepanja ali neukrepanja, ko ocenjuje dosežke na tem področju (na primer z letnimi poročili), pri tem pa združuje politična sporočila s pristopom, ki temelji na dejstvih; opozarja na svoje pravice po členu 218(10) PDEU, da ga je treba nemudoma in izčrpno obveščati v vseh fazah postopka sklepanja mednarodnih sporazumov med Unijo in tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami;

| 30. | ponovno potrjuje, da je Sodišče okrepilo svojo vlogo pri zagotavljanju, da vse institucije in agencije EU ter države članice, ki izvajajo zakonodajo EU, spoštujejo Listino, in dodaja, da bo to Sodišču omogočilo, da okrepi in nadalje razvija sodno prakso na področju temeljnih pravic; poudarja, da je treba vzpostaviti sodelovanje med nacionalnimi sodišči, Sodiščem in Evropskim sodiščem za človekove pravice ter nadalje razvijati skladen sistem sodne prakse na področju; |
| --- | --- |

30.

ponovno potrjuje, da je Sodišče okrepilo svojo vlogo pri zagotavljanju, da vse institucije in agencije EU ter države članice, ki izvajajo zakonodajo EU, spoštujejo Listino, in dodaja, da bo to Sodišču omogočilo, da okrepi in nadalje razvija sodno prakso na področju temeljnih pravic; poudarja, da je treba vzpostaviti sodelovanje med nacionalnimi sodišči, Sodiščem in Evropskim sodiščem za človekove pravice ter nadalje razvijati skladen sistem sodne prakse na področju;

| 31. | poudarja, da Agencija za temeljne pravice svojo vlogo pri stalnem spoštovanju temeljnih pravic v Uniji in vplivu Lizbonske pogodbe na tem področju opravlja z analiziranjem, pomočjo in strokovnim znanjem, kar od nje terja kakovost, objektivnost, dejansko nepristranskost in preglednost; poziva Komisijo, naj mandat agencije pregleda in okrepi, da bo ta svoje delo lahko uskladila z zahtevami po Lizbonski pogodbi in Listini; poudarja, da bi bilo z revidiranim mandatom treba nadzorne naloge agencije razširiti tudi na države pristopnice; za povečan obseg nalog po začetku izvajanja Listine je torej treba zagotoviti ustrezna sredstva; ponovno zahteva, naj se Parlament polno vključi v revizijo večletnega programa agencije; pozdravlja, da je bila v letna poročila Agencije za temeljne pravice vključena posebna priloga z navedbo držav članic, ki so ratificirale mednarodne instrumente na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da Agencija za temeljne pravice svojo vlogo pri stalnem spoštovanju temeljnih pravic v Uniji in vplivu Lizbonske pogodbe na tem področju opravlja z analiziranjem, pomočjo in strokovnim znanjem, kar od nje terja kakovost, objektivnost, dejansko nepristranskost in preglednost; poziva Komisijo, naj mandat agencije pregleda in okrepi, da bo ta svoje delo lahko uskladila z zahtevami po Lizbonski pogodbi in Listini; poudarja, da bi bilo z revidiranim mandatom treba nadzorne naloge agencije razširiti tudi na države pristopnice; za povečan obseg nalog po začetku izvajanja Listine je torej treba zagotoviti ustrezna sredstva; ponovno zahteva, naj se Parlament polno vključi v revizijo večletnega programa agencije; pozdravlja, da je bila v letna poročila Agencije za temeljne pravice vključena posebna priloga z navedbo držav članic, ki so ratificirale mednarodne instrumente na področju človekovih pravic;

| 32. | poudarja, da je glavna naloga Agencije za temeljne pravice ta, da institucijam, ki sprejemajo odločitve, posreduje dejstva in podatke o vprašanjih temeljnih pravic in s tem namenom zbira in analizira podatke, pa tudi da skrbi za boljše poznavanje tematike in zato izvaja strokovne raziskave in ankete na podlagi skrbno pripravljenih metodologij, objavlja tematska in letna poročila, skrbi za mreženje in spodbuja dialog s civilno družbo; pozdravlja poročilo agencije za leto 2009, ki gradi na primerjalnem pregledu in poudarjanju dobre prakse v 27 državah članicah; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je glavna naloga Agencije za temeljne pravice ta, da institucijam, ki sprejemajo odločitve, posreduje dejstva in podatke o vprašanjih temeljnih pravic in s tem namenom zbira in analizira podatke, pa tudi da skrbi za boljše poznavanje tematike in zato izvaja strokovne raziskave in ankete na podlagi skrbno pripravljenih metodologij, objavlja tematska in letna poročila, skrbi za mreženje in spodbuja dialog s civilno družbo; pozdravlja poročilo agencije za leto 2009, ki gradi na primerjalnem pregledu in poudarjanju dobre prakse v 27 državah članicah;

| 33. | poziva institucije EU, ki sprejemajo odločitve, naj podatke in dejstva, ki jih pripravi agencija, uporabijo v pripravljalni fazi zakonodajne dejavnosti in pri sprejemanju odločitev in/ali spremljanju ter naj z agencijo stalno in tesno sodelujejo ob vključevanju njene platforme NVO; |
| --- | --- |

33.

poziva institucije EU, ki sprejemajo odločitve, naj podatke in dejstva, ki jih pripravi agencija, uporabijo v pripravljalni fazi zakonodajne dejavnosti in pri sprejemanju odločitev in/ali spremljanju ter naj z agencijo stalno in tesno sodelujejo ob vključevanju njene platforme NVO;

| 34. | poziva vse evropske agencije, naj ostanejo zavezane varovanju temeljnih pravic in naj na spoštovanju temeljnih pravic temelječ pristop vključijo v vse svoje dejavnosti; Unijo ob tem poziva, naj zagotovi polno pravno odgovornost svojih agencij v tej zvezi; |
| --- | --- |

34.

poziva vse evropske agencije, naj ostanejo zavezane varovanju temeljnih pravic in naj na spoštovanju temeljnih pravic temelječ pristop vključijo v vse svoje dejavnosti; Unijo ob tem poziva, naj zagotovi polno pravno odgovornost svojih agencij v tej zvezi;

| 35. | meni, da bi morala agencija Frontex vzpostaviti strukturirano sodelovanje z agencijami, ki delujejo na področju temeljnih pravic, migrantov ali azila, in z uradom visokega komisarja OZN za begunce, da bi se s tem poenostavilo delovanje v operacijah, ki vplivajo na varstvo temeljnih pravic; pozdravlja sporazum o sodelovanju, ki sta ga Frontex in Agencijo za temeljne pravice podpisali leta 2010; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi morala agencija Frontex vzpostaviti strukturirano sodelovanje z agencijami, ki delujejo na področju temeljnih pravic, migrantov ali azila, in z uradom visokega komisarja OZN za begunce, da bi se s tem poenostavilo delovanje v operacijah, ki vplivajo na varstvo temeljnih pravic; pozdravlja sporazum o sodelovanju, ki sta ga Frontex in Agencijo za temeljne pravice podpisali leta 2010;

| 36. | poudarja dejstvo, da si Unija in države članice, vsaka na svojem področju odgovornosti in v skladu z načelom subsidiarnosti, delijo obveznosti na področju izvajanja in/ali izvrševanja človekovih in temeljnih pravic EU, in da sta deljena odgovornost in pristojnost za države članice in institucije EU tako možnost kot obveznost; poudarja okrepljeno vlogo nacionalnih parlamentov, ki jo določa Lizbonska pogodba, in podpira vzpostavitev uradnega, nenehnega dialoga med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

36.

poudarja dejstvo, da si Unija in države članice, vsaka na svojem področju odgovornosti in v skladu z načelom subsidiarnosti, delijo obveznosti na področju izvajanja in/ali izvrševanja človekovih in temeljnih pravic EU, in da sta deljena odgovornost in pristojnost za države članice in institucije EU tako možnost kot obveznost; poudarja okrepljeno vlogo nacionalnih parlamentov, ki jo določa Lizbonska pogodba, in podpira vzpostavitev uradnega, nenehnega dialoga med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti;

| 37. | opozarja države članice, da so Komisiji, ki je varuhinja Pogodb, na njeno zahtevo dolžne zagotoviti zanesljive podatke in dejstva; |
| --- | --- |

37.

opozarja države članice, da so Komisiji, ki je varuhinja Pogodb, na njeno zahtevo dolžne zagotoviti zanesljive podatke in dejstva;

| 38. | poudarja pomen pravosodnih organov v državah članicah, ki imajo osrednjo vlogo pri spoštovanju in izvrševanju temeljnih pravic, zato se zavzema za enostaven dostop do sodišč in izvedbo postopkov v razumnem roku, ker je to sredstvo za okrepljeno varovanje temeljnih in človekovih pravic; poziva države članice, naj si prizadevajo za stalno usposabljanje nacionalnih sodnikov, da bodo ti poznali temeljne pravice in svoboščine, vključno z novimi vidiki, ki jih na to področje prinaša uveljavitev Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen pravosodnih organov v državah članicah, ki imajo osrednjo vlogo pri spoštovanju in izvrševanju temeljnih pravic, zato se zavzema za enostaven dostop do sodišč in izvedbo postopkov v razumnem roku, ker je to sredstvo za okrepljeno varovanje temeljnih in človekovih pravic; poziva države članice, naj si prizadevajo za stalno usposabljanje nacionalnih sodnikov, da bodo ti poznali temeljne pravice in svoboščine, vključno z novimi vidiki, ki jih na to področje prinaša uveljavitev Lizbonske pogodbe;

| 39. | meni, da ukrepi EU ne bi smeli biti usmerjeni le proti kršitvam temeljnih pravic, ki so se že zgodile, temveč tudi v njihovo preprečevanje; zato poziva k premisleku o mehanizmih za zgodnje odkrivanje morebitnih kršitev temeljnih pravic v EU in državah članicah, k začasni ustavitvi izvajanja ukrepov, ki pomenijo tako kršitev, pospešitvi pravnih postopkov ugotavljanja, ali je ukrep v nasprotju s temeljnimi pravicami EU, in sankcioniranja, kadar se ti ukrepi vseeno izvajajo v nasprotju s pravom EU; |
| --- | --- |

39.

meni, da ukrepi EU ne bi smeli biti usmerjeni le proti kršitvam temeljnih pravic, ki so se že zgodile, temveč tudi v njihovo preprečevanje; zato poziva k premisleku o mehanizmih za zgodnje odkrivanje morebitnih kršitev temeljnih pravic v EU in državah članicah, k začasni ustavitvi izvajanja ukrepov, ki pomenijo tako kršitev, pospešitvi pravnih postopkov ugotavljanja, ali je ukrep v nasprotju s temeljnimi pravicami EU, in sankcioniranja, kadar se ti ukrepi vseeno izvajajo v nasprotju s pravom EU;

| 40. | poziva institucije EU in države članice, naj si še bolj prizadevajo za ustrezno obveščanje in osveščanje javnosti, saj je varovanje temeljnih pravic učinkovitejše, če se posamezniki zavedajo svojih pravic in mehanizmov, ki so na voljo za njihovo zaščito; poziva k dejavni uporabi izkušenj civilnih in ustreznih nevladnih organizacij ter vzdrževanju stalnega delovnega odnosa s temi organi pri izvajanju novega ustroja temeljnih pravic in ukrepanju v posebnih primerih; |
| --- | --- |

40.

poziva institucije EU in države članice, naj si še bolj prizadevajo za ustrezno obveščanje in osveščanje javnosti, saj je varovanje temeljnih pravic učinkovitejše, če se posamezniki zavedajo svojih pravic in mehanizmov, ki so na voljo za njihovo zaščito; poziva k dejavni uporabi izkušenj civilnih in ustreznih nevladnih organizacij ter vzdrževanju stalnega delovnega odnosa s temi organi pri izvajanju novega ustroja temeljnih pravic in ukrepanju v posebnih primerih;

| 41. | ponovno potrjuje svojo pravico do priprave letnega poročila o razmerah na področju temeljnih pravic v EU in obravnave vprašanj o temeljnih pravicah v institucijah in agencijah EU ali v državah članicah, če je to potrebno; |
| --- | --- |

41.

ponovno potrjuje svojo pravico do priprave letnega poročila o razmerah na področju temeljnih pravic v EU in obravnave vprašanj o temeljnih pravicah v institucijah in agencijah EU ali v državah članicah, če je to potrebno;

Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami v novem ustroju temeljnih pravic

| 42. | predlaga, naj se poiščejo boljši načini za sodelovanje institucij in agencij EU z mednarodnimi organizacijami za varovanje temeljnih pravic in svoboščin, ter naj se bolje uporabi in učinkoviteje usmerja pridobljene izkušnje na tem področju; |
| --- | --- |

42.

predlaga, naj se poiščejo boljši načini za sodelovanje institucij in agencij EU z mednarodnimi organizacijami za varovanje temeljnih pravic in svoboščin, ter naj se bolje uporabi in učinkoviteje usmerja pridobljene izkušnje na tem področju;

| 43. | poziva institucije EU, naj za boljšo sinergijo in skladnost na evropski ravni izkoristijo ves potencial memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in EU, in predlaga, naj se bolje uporabijo izkušnje, pridobljene z mehanizmi za spremljanje človekovih pravic, standardov in dognanj, ki jih je razvil Svet Evrope, da se tako izogne podvajanju dela; ponovno potrjuje, da se mora Unija bolj vključevati v delo komisarja za človekove pravice Sveta Evrope in da mora pri izvajanju politike na področju svobode, varnosti in pravice, njegovo delo upoštevati v večji meri; |
| --- | --- |

43.

poziva institucije EU, naj za boljšo sinergijo in skladnost na evropski ravni izkoristijo ves potencial memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in EU, in predlaga, naj se bolje uporabijo izkušnje, pridobljene z mehanizmi za spremljanje človekovih pravic, standardov in dognanj, ki jih je razvil Svet Evrope, da se tako izogne podvajanju dela; ponovno potrjuje, da se mora Unija bolj vključevati v delo komisarja za človekove pravice Sveta Evrope in da mora pri izvajanju politike na področju svobode, varnosti in pravice, njegovo delo upoštevati v večji meri;

| 44. | poziva države članice EU, naj podpišejo in ratificirajo temeljne konvencije Sveta Evrope in Organizacije združenih narodov o človekovih pravicah ter dodatne izbirne protokole k tem konvencijam, med njimi: evropsko socialno listino (revidirano), konvencijo o ukrepih za boj proti trgovini z ljudmi, okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin, evropsko listino Sveta Evrope za regionalne in manjšinske jezike, konvencijo OZN o preprečevanju mučenja in drugih krutih, nečloveških in ponižujočih kazni ali ravnanj, konvencijo OZN o statusu beguncev, konvencijo OZN o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, konvencijo OZN o organiziranem kriminalu in njena dva protokola proti trgovini z ljudmi in tihotapljenju, konvencijo OZN o odpravljanju vseh oblik diskriminacije žensk, konvencijo OZN o otrokovih pravicah in konvencijo OZN o pravicah invalidov; prav tako predlaga, naj evropski zakonodajni postopek bolje upošteva mednarodne dokumente in se nanje večkrat sklicuje; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice EU, naj podpišejo in ratificirajo temeljne konvencije Sveta Evrope in Organizacije združenih narodov o človekovih pravicah ter dodatne izbirne protokole k tem konvencijam, med njimi: evropsko socialno listino (revidirano), konvencijo o ukrepih za boj proti trgovini z ljudmi, okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin, evropsko listino Sveta Evrope za regionalne in manjšinske jezike, konvencijo OZN o preprečevanju mučenja in drugih krutih, nečloveških in ponižujočih kazni ali ravnanj, konvencijo OZN o statusu beguncev, konvencijo OZN o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, konvencijo OZN o organiziranem kriminalu in njena dva protokola proti trgovini z ljudmi in tihotapljenju, konvencijo OZN o odpravljanju vseh oblik diskriminacije žensk, konvencijo OZN o otrokovih pravicah in konvencijo OZN o pravicah invalidov; prav tako predlaga, naj evropski zakonodajni postopek bolje upošteva mednarodne dokumente in se nanje večkrat sklicuje;

| 45. | poudarja, da je treba nameniti ustrezno pozornost različnim mehanizmom OZN za spremljanje ter ugotovitvam organov OZN za človekove pravice, in predlaga, naj se pozorno spremljajo njihova priporočila, ki se nanašajo na države članice; poudarja pomen splošnega rednega pregleda, ki ga pripravi svet OZN za človekove pravice; priporoča sodelovanje z uradom visokega komisarja OZN za človekove pravice in uradom visokega komisarja OZN za begunce; pozdravlja otvoritev prvega evropskega regionalnega urada komisarja OZN za človekove pravice v Bruslju; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba nameniti ustrezno pozornost različnim mehanizmom OZN za spremljanje ter ugotovitvam organov OZN za človekove pravice, in predlaga, naj se pozorno spremljajo njihova priporočila, ki se nanašajo na države članice; poudarja pomen splošnega rednega pregleda, ki ga pripravi svet OZN za človekove pravice; priporoča sodelovanje z uradom visokega komisarja OZN za človekove pravice in uradom visokega komisarja OZN za begunce; pozdravlja otvoritev prvega evropskega regionalnega urada komisarja OZN za človekove pravice v Bruslju;

| 46. | poudarja pomembno vlogo in delo urada za demokratične institucije in človekove pravice, posebnih predstavnikov OVSE za svobodo medijev in za boj proti trgovini z ljudmi ter visokega komisarja za narodnostne manjšine; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomembno vlogo in delo urada za demokratične institucije in človekove pravice, posebnih predstavnikov OVSE za svobodo medijev in za boj proti trgovini z ljudmi ter visokega komisarja za narodnostne manjšine;

| 47. | poziva države članice EU, ki so članice varnostnega sveta OZN, naj zagotovijo postopkovna jamstva v zvezi s postopkom oblikovanja seznama domnevnih terorističnih organizacij ali posameznikov ali izbrisa z njega, kot to terja sodna praksa Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice EU, ki so članice varnostnega sveta OZN, naj zagotovijo postopkovna jamstva v zvezi s postopkom oblikovanja seznama domnevnih terorističnih organizacij ali posameznikov ali izbrisa z njega, kot to terja sodna praksa Sodišča Evropske unije;

Najpomembnejši izzivi nove dobe

| 48. | poudarja, da bo novi ustroj merjen glede na to, kako učinkovito bodo pristojne institucije v državah članicah in na ravni EU, tudi v povezavi z njenimi zunanjimi odnosi, obravnavale najbolj pereča vprašanja in najpogosteje se ponavljajoče kršitve; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da bo novi ustroj merjen glede na to, kako učinkovito bodo pristojne institucije v državah članicah in na ravni EU, tudi v povezavi z njenimi zunanjimi odnosi, obravnavale najbolj pereča vprašanja in najpogosteje se ponavljajoče kršitve;

| 49. | zato opozarja na svoje resolucije, razprave in ugotovitve misij iz leta 2009 o vprašanjih temeljnih pravic, ki so pokazale, da je veliko nerešenih vprašanj in posebnih primerov kršitev temeljnih pravic, zaradi katerih so nujni ukrepi, srednjeročne strategije in dolgoročne rešitve, potrebno pa je tudi nadaljnje ukrepanje institucij EU, kot so:






  — | varovanje štirih temeljnih svoboščin kot temeljnih dosežkov EU, ob posebni pozornosti, namenjeni prostemu gibanju državljanov EU, |
| --- | --- | --- |

49.

zato opozarja na svoje resolucije, razprave in ugotovitve misij iz leta 2009 o vprašanjih temeljnih pravic, ki so pokazale, da je veliko nerešenih vprašanj in posebnih primerov kršitev temeljnih pravic, zaradi katerih so nujni ukrepi, srednjeročne strategije in dolgoročne rešitve, potrebno pa je tudi nadaljnje ukrepanje institucij EU, kot so:

—

varovanje štirih temeljnih svoboščin kot temeljnih dosežkov EU, ob posebni pozornosti, namenjeni prostemu gibanju državljanov EU,

| — | varstvo pravic vseh oseb na ozemlju EU, ne glede na državljanstvo, |
| --- | --- |

—

varstvo pravic vseh oseb na ozemlju EU, ne glede na državljanstvo,

| — | zagotavljanje pravne varnosti ter obstoj ustreznega sistema medsebojnega nadzora v okviru trdnega demokratičnega sistema, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje pravne varnosti ter obstoj ustreznega sistema medsebojnega nadzora v okviru trdnega demokratičnega sistema,

| — | zagotavljanje varovanja osebnih podatkov in zasebnosti, tudi pri zbiranju, obdelavi, prenosu in shranjevanju finančnih in osebnih podatkov tako znotraj kot zunaj Unije, v skladu z načeli namena, nujnosti in sorazmernosti ter s pravicami do popravkov in pritožb, ter spodbujanje pravega ravnotežja med osebnimi svoboščinami in kolektivno varnostjo, ki jo ogrožajo nove oblike terorizma in organiziranega kriminala, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje varovanja osebnih podatkov in zasebnosti, tudi pri zbiranju, obdelavi, prenosu in shranjevanju finančnih in osebnih podatkov tako znotraj kot zunaj Unije, v skladu z načeli namena, nujnosti in sorazmernosti ter s pravicami do popravkov in pritožb, ter spodbujanje pravega ravnotežja med osebnimi svoboščinami in kolektivno varnostjo, ki jo ogrožajo nove oblike terorizma in organiziranega kriminala,

| — | boj proti trgovini z ljudmi – zlasti ženskami in otroki –, saj je to nesprejemljiva oblika suženjstva, opozarja, da se ocenjuje, da je kljub večletnim zavezam v okviru zakonodaje in politik na ravni EU in nacionalni ravni več sto tisoč ljudi letno prodanih v Evropsko unijo ali znotraj nje, ter poudarja, da je treba še okrepiti boj proti temu kaznivemu dejanju, tudi s sprejetjem novega predloga direktive EU, ki predvideva imenovanje nacionalnih poročevalcev, ki bi spremljali izvajanje politike boja proti trgovanju z ljudmi na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

boj proti trgovini z ljudmi – zlasti ženskami in otroki –, saj je to nesprejemljiva oblika suženjstva, opozarja, da se ocenjuje, da je kljub večletnim zavezam v okviru zakonodaje in politik na ravni EU in nacionalni ravni več sto tisoč ljudi letno prodanih v Evropsko unijo ali znotraj nje, ter poudarja, da je treba še okrepiti boj proti temu kaznivemu dejanju, tudi s sprejetjem novega predloga direktive EU, ki predvideva imenovanje nacionalnih poročevalcev, ki bi spremljali izvajanje politike boja proti trgovanju z ljudmi na nacionalni ravni,

| — | varovanje pravic beguncev in migrantov ob hkratnem zagotavljanju, da upravljanje migracijskih tokov in pogajanja o sporazumih o ponovnem sprejemu s tretjimi državami na ravni EU teh posameznikov ne izpostavljajo kršitvam človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

varovanje pravic beguncev in migrantov ob hkratnem zagotavljanju, da upravljanje migracijskih tokov in pogajanja o sporazumih o ponovnem sprejemu s tretjimi državami na ravni EU teh posameznikov ne izpostavljajo kršitvam človekovih pravic,

| — | varovanje pravic žrtev nasilja, kaznivih dejanj, vojne in kršitev človekovih pravic, kar je področje, na katerem je potrebna zakonodaja, ki se bo uporabljala po vsej EU, ne da bi preusmerjali pozornost in vire, ki se namenjajo preprečevanju kriminala in terorizma, boju proti tem pojavom ter odpravi temeljnih vzrokov; opozarja na javno posvetovanje v EU o krepitvi pravic žrtev kaznivih dejanj in nasilja, ki je steklo v začetku leta 2010, in pričakuje dopolnilni predlog Komisije o praktičnih ukrepih za podporo žrtvam v sodnih postopkih; opozarja na pobudo držav članic za evropsko odredbo o zaščiti, da se okrepi zaščita žrtev, ki se gibljejo med državami članicami EU, vendar poziva, naj se pojasni pravna narava njenih določb, |
| --- | --- |

—

varovanje pravic žrtev nasilja, kaznivih dejanj, vojne in kršitev človekovih pravic, kar je področje, na katerem je potrebna zakonodaja, ki se bo uporabljala po vsej EU, ne da bi preusmerjali pozornost in vire, ki se namenjajo preprečevanju kriminala in terorizma, boju proti tem pojavom ter odpravi temeljnih vzrokov; opozarja na javno posvetovanje v EU o krepitvi pravic žrtev kaznivih dejanj in nasilja, ki je steklo v začetku leta 2010, in pričakuje dopolnilni predlog Komisije o praktičnih ukrepih za podporo žrtvam v sodnih postopkih; opozarja na pobudo držav članic za evropsko odredbo o zaščiti, da se okrepi zaščita žrtev, ki se gibljejo med državami članicami EU, vendar poziva, naj se pojasni pravna narava njenih določb,

| — | razvoj strategij EU o pravicah otrok skozi praktične ukrepe za boj proti zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, za spodbujanje varne uporabe interneta in odpravo otroškega dela in revščine otrok; pri tem je treba upoštevati ocene, po katerih naj bi bilo v Evropi v svojem otroštvu spolno zlorabljenih 10–20 % otrok, ter raziskave, ki kažejo, da so žrtve otroške pornografije vse mlajši otroci in da obstaja nevarnost, da bo v sedanjih svetovnih gospodarskih razmerah še več otrok prisiljenih delati in pahnjenih v revščino, |
| --- | --- |

—

razvoj strategij EU o pravicah otrok skozi praktične ukrepe za boj proti zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, za spodbujanje varne uporabe interneta in odpravo otroškega dela in revščine otrok; pri tem je treba upoštevati ocene, po katerih naj bi bilo v Evropi v svojem otroštvu spolno zlorabljenih 10–20 % otrok, ter raziskave, ki kažejo, da so žrtve otroške pornografije vse mlajši otroci in da obstaja nevarnost, da bo v sedanjih svetovnih gospodarskih razmerah še več otrok prisiljenih delati in pahnjenih v revščino,

| — | spodbujanje azilne politike in politike priseljevanja v skladu z vrednotami in načeli Pogodb, Listine in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic: |
| --- | --- |

—

spodbujanje azilne politike in politike priseljevanja v skladu z vrednotami in načeli Pogodb, Listine in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic:

| — | razvoj strategije EU za zagotavljanje pravic invalidnih oseb, ki so še vedno žrtve diskriminacije v družbenem, poklicnem in kulturnem življenju, |
| --- | --- |

—

razvoj strategije EU za zagotavljanje pravic invalidnih oseb, ki so še vedno žrtve diskriminacije v družbenem, poklicnem in kulturnem življenju,

| — | prepoved in odprava, v skladu s členom 21 Listine, vseh oblik diskriminacije na vseh področjih življenja, vključno z etničnim profiliranjem, ob upoštevanju vzpostavljenih pravnih odgovornosti in pristojnosti, |
| --- | --- |

—

prepoved in odprava, v skladu s členom 21 Listine, vseh oblik diskriminacije na vseh področjih življenja, vključno z etničnim profiliranjem, ob upoštevanju vzpostavljenih pravnih odgovornosti in pristojnosti,

| — | varovanje jezikovne raznolikosti kot kulturne dediščine Evrope, tudi jezikov manjšin, |
| --- | --- |

—

varovanje jezikovne raznolikosti kot kulturne dediščine Evrope, tudi jezikov manjšin,

| — | prepoved kaznovanja uporabe jezika, ki ni uradni jezik države članice, |
| --- | --- |

—

prepoved kaznovanja uporabe jezika, ki ni uradni jezik države članice,

| — | boj proti revščini in socialni izključenosti, |
| --- | --- |

—

boj proti revščini in socialni izključenosti,

| — | priprava na ravni EU strategije za spodbujanje socialnega in gospodarskega vključevanja Romov, ki bo usmerjena k ukrepom, in vključevanje te tematike v izvajanje evropske, nacionalne, regionalne in lokalne politike; vzpostavitev sodelovanja med državami članicami in Unijo, |
| --- | --- |

—

priprava na ravni EU strategije za spodbujanje socialnega in gospodarskega vključevanja Romov, ki bo usmerjena k ukrepom, in vključevanje te tematike v izvajanje evropske, nacionalne, regionalne in lokalne politike; vzpostavitev sodelovanja med državami članicami in Unijo,

| — | vzpostavitev vseevropskega okvira za zagotavljanje postopkovnih pravic osumljencev v kazenskih postopkih, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev vseevropskega okvira za zagotavljanje postopkovnih pravic osumljencev v kazenskih postopkih,

| — | zagotavljanje in spodbujanje svobode tiska v Evropski uniji, ki je vsako leto bolj omejena, pri čemer so najpomembnejši pojavi koncentracija medijev, pritisk na novinarje in njihovo delo ter tožbe proti novinarjem brez dejanskega ali tehtnega razloga, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje in spodbujanje svobode tiska v Evropski uniji, ki je vsako leto bolj omejena, pri čemer so najpomembnejši pojavi koncentracija medijev, pritisk na novinarje in njihovo delo ter tožbe proti novinarjem brez dejanskega ali tehtnega razloga,

| — | ocenjevanje obstoječih sporazumov EU o ponovnem sprejemu in ocenjevanje učinka evropske politike sklepanja sporazumov o ponovnem sprejemu na temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ocenjevanje obstoječih sporazumov EU o ponovnem sprejemu in ocenjevanje učinka evropske politike sklepanja sporazumov o ponovnem sprejemu na temeljne pravice,

| — | spodbujanje socialnega vključevanja bolj ranljivih ljudi, med njimi zaporniki ali nekdanji zaporniki in osebe, ki jim je bila izrečena nadomestna kazen, in sicer s pomočjo izobraževanja in pozitivnih ukrepov, poleg drugih ukrepov za spodbujanje njihove družbene rehabilitacije, |
| --- | --- |

—

spodbujanje socialnega vključevanja bolj ranljivih ljudi, med njimi zaporniki ali nekdanji zaporniki in osebe, ki jim je bila izrečena nadomestna kazen, in sicer s pomočjo izobraževanja in pozitivnih ukrepov, poleg drugih ukrepov za spodbujanje njihove družbene rehabilitacije,

| — | pravica do izobraževanja za vse, |
| --- | --- |

—

pravica do izobraževanja za vse,

| — | varovanje migrantov, zlasti prosilcev za azil, |
| --- | --- |

—

varovanje migrantov, zlasti prosilcev za azil,

| — | spodbujanje civilne družbe k pospeševanju pregledne in redne razprave o temeljnih pravicah, da se zagotovi njihovo čim širše varovanje, |
| --- | --- |

—

spodbujanje civilne družbe k pospeševanju pregledne in redne razprave o temeljnih pravicah, da se zagotovi njihovo čim širše varovanje,

| — | boj proti vsem oblikam rasizma, ksenofobije in antisemitizma, |
| --- | --- |

—

boj proti vsem oblikam rasizma, ksenofobije in antisemitizma,

| — | spodbujanje boljšega razumevanja med pripadniki različnih veroizpovedi in kultur, da se izboljša proces evropskega povezovanja, |
| --- | --- |

—

spodbujanje boljšega razumevanja med pripadniki različnih veroizpovedi in kultur, da se izboljša proces evropskega povezovanja,

| — | varovanje pravic nezakonitih priseljencev v EU, |
| --- | --- |

—

varovanje pravic nezakonitih priseljencev v EU,

| — | varovanje svobode izražanja ter svobode in neodvisnosti vseh medijev in tiska, |
| --- | --- |

—

varovanje svobode izražanja ter svobode in neodvisnosti vseh medijev in tiska,

| — | varovanje svobode misli, vesti in verovanja pred vsakršnimi kršitvami, saj gre za temeljno pravico, ki je zapisana v členu 10 Listine in vključuje svobodo do izražanja veroizpovedi ali prepričanja v javnem ali zasebnem življenju; |
| --- | --- |

—

varovanje svobode misli, vesti in verovanja pred vsakršnimi kršitvami, saj gre za temeljno pravico, ki je zapisana v členu 10 Listine in vključuje svobodo do izražanja veroizpovedi ali prepričanja v javnem ali zasebnem življenju;

*

* *

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Združenim narodom, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

50.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Združenim narodom, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  CM(2007)74.

(2)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 48.

(3)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 309.

(4)  Dokument Sveta 14901/05, 24.11.2005.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/58

---

Sreda, 15. december 2010Vpliv oglaševanja na vedenje potrošnikov

P7_TA(2010)0484

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (2010/2052(INI))

2012/C 169 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (4),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, zlasti njenih členov 7 (spoštovanje zasebnega in družinskega življenja) in 8 (varstvo osebnih podatkov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, zlasti njenih členov 7 (spoštovanje zasebnega in družinskega življenja) in 8 (varstvo osebnih podatkov),

| — | ob upoštevanju 95/46/ES Direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 95/46/ES Direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o pregledu notranjega trga (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o pregledu notranjega trga (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o pregledu stanja potrošniških trgov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o pregledu stanja potrošniških trgov (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o vplivu trženja in oglaševanja na enakost med ženskami in moškimi (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o vplivu trženja in oglaševanja na enakost med ženskami in moškimi (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2009 o „spremljanju rezultatov za potrošnike na enotnem trgu – druga izdaja pregleda stanja potrošniških trgov“ (KOM(2009)0025) in spremljajočega delovnega dokumenta služb Komisije „Drugi pregled stanja potrošniških trgov“ (SEC(2009)0076), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2009 o „spremljanju rezultatov za potrošnike na enotnem trgu – druga izdaja pregleda stanja potrošniških trgov“ (KOM(2009)0025) in spremljajočega delovnega dokumenta služb Komisije „Drugi pregled stanja potrošniških trgov“ (SEC(2009)0076),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 29. marca 2010 z naslovom Consumer Markets Scoreboard – Consumers at Home in the Internal Market: Monitoring the integration of the retail Internal Market and Benchmarking the Consumer Environment in Member States (SEC(2010)0385), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 29. marca 2010 z naslovom Consumer Markets Scoreboard – Consumers at Home in the Internal Market: Monitoring the integration of the retail Internal Market and Benchmarking the Consumer Environment in Member States (SEC(2010)0385),

| — | ob upoštevanju poročila o varstvu potrošnikov na notranjem trgu, ki ga je oktobra 2008 objavila Komisija v posebni izdaji Eurobarometra 298, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o varstvu potrošnikov na notranjem trgu, ki ga je oktobra 2008 objavila Komisija v posebni izdaji Eurobarometra 298,

| — | ob upoštevanju analitskega poročila z naslovom Odnos podjetij do čezmejnega trgovanja in varstva potrošnikov, ki ga je Komisija objavila marca 2010 (Flash Eurobarometer, 282), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analitskega poročila z naslovom Odnos podjetij do čezmejnega trgovanja in varstva potrošnikov, ki ga je Komisija objavila marca 2010 (Flash Eurobarometer, 282),

| — | ob upoštevanju evropskega pristopa k medijski pismenosti v digitalnem okolju (KOM(2007)0833), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pristopa k medijski pismenosti v digitalnem okolju (KOM(2007)0833),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije o izvrševanju direktive o nepoštenih poslovnih praksah (SEC(2009)1666), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije o izvrševanju direktive o nepoštenih poslovnih praksah (SEC(2009)1666),

| — | ob upoštevanju mnenja 2/2010 o spletnem vedenjskem oglaševanju, ki ga je 22. junija 2010 sprejela delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja 2/2010 o spletnem vedenjskem oglaševanju, ki ga je 22. junija 2010 sprejela delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29,

| — | ob upoštevanju mnenja 5/2009 o socialnem mreženju na spletu, ki ga je 12. junija 2009 sprejela delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja 5/2009 o socialnem mreženju na spletu, ki ga je 12. junija 2009 sprejela delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29,

| — | ob upoštevanju sporočila francoske komisije za informatiko in svoboščine (CNIL), sprejetega 5. februarja 2009, z naslovom Ciljano spletno oglaševanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila francoske komisije za informatiko in svoboščine (CNIL), sprejetega 5. februarja 2009, z naslovom Ciljano spletno oglaševanje,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0338/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0338/2010),

| A. | ker oglaševanje spodbuja konkurenco in konkurenčnost, lahko zmanjša zlorabe prevladujočega položaja ter spodbuja inovativnost na notranjem trgu, s tem pa tudi nudi koristi potrošnikom, zlasti z vidika raznolikosti izbire, znižanja cen in obveščanja o novih izdelkih, |
| --- | --- |

A.

ker oglaševanje spodbuja konkurenco in konkurenčnost, lahko zmanjša zlorabe prevladujočega položaja ter spodbuja inovativnost na notranjem trgu, s tem pa tudi nudi koristi potrošnikom, zlasti z vidika raznolikosti izbire, znižanja cen in obveščanja o novih izdelkih,

| B. | ker je za dinamično in konkurenčno medijsko okolje oglaševanje pomemben in pogosto ključen finančni vir ter aktivno prispeva k raznolikemu in neodvisnemu tisku v Evropi, |
| --- | --- |

B.

ker je za dinamično in konkurenčno medijsko okolje oglaševanje pomemben in pogosto ključen finančni vir ter aktivno prispeva k raznolikemu in neodvisnemu tisku v Evropi,

| C. | ker pa lahko nekatere oblike oglaševanja slabo vplivajo na notranji trg in potrošnike (nepoštena praksa, vdiranje v javni/zasebni prostor, izbiranje ciljnih skupin oseb, ovire pri dostopu in izkrivljanje notranjega trga), |
| --- | --- |

C.

ker pa lahko nekatere oblike oglaševanja slabo vplivajo na notranji trg in potrošnike (nepoštena praksa, vdiranje v javni/zasebni prostor, izbiranje ciljnih skupin oseb, ovire pri dostopu in izkrivljanje notranjega trga),

| D. | ker se je treba na področju oglaševanja še vedno boriti proti nepošteni poslovni praksi, saj je iz posebne izdaje Eurobarometra 29 jasno razvidno, da je pogosta, |
| --- | --- |

D.

ker se je treba na področju oglaševanja še vedno boriti proti nepošteni poslovni praksi, saj je iz posebne izdaje Eurobarometra 29 jasno razvidno, da je pogosta,

| E. | ker razvoj sredstev komunikacije pomembno vpliva na oglaševanje, zlasti razvoj interneta, socialnih omrežij, forumov, spletnih dnevnikov, čedalje večja mobilnost uporabnikov in razmah digitalnih izdelkov, |
| --- | --- |

E.

ker razvoj sredstev komunikacije pomembno vpliva na oglaševanje, zlasti razvoj interneta, socialnih omrežij, forumov, spletnih dnevnikov, čedalje večja mobilnost uporabnikov in razmah digitalnih izdelkov,

| F. | ker so potrošniki do neke mere naveličani množičnega širjenja oglaševalskih sporočil, je prisotna skušnjava, da se uporabijo nove oblike komuniciranja za pošiljanje sporočil v komercialne namene, čeprav kot takšna niso jasno opredeljena, zato lahko zavajajo potrošnike, |
| --- | --- |

F.

ker so potrošniki do neke mere naveličani množičnega širjenja oglaševalskih sporočil, je prisotna skušnjava, da se uporabijo nove oblike komuniciranja za pošiljanje sporočil v komercialne namene, čeprav kot takšna niso jasno opredeljena, zato lahko zavajajo potrošnike,

| G. | ker se z razvojem novih oblik oglaševanja prek spleta in mobilnih aparatov pojavlja problematika, na katero moramo biti pozorni, da bi zagotovili visoko raven varstva uporabnikov, |
| --- | --- |

G.

ker se z razvojem novih oblik oglaševanja prek spleta in mobilnih aparatov pojavlja problematika, na katero moramo biti pozorni, da bi zagotovili visoko raven varstva uporabnikov,

| H. | ker ima spletno oglaševanje pomembno ekonomsko vlogo, zlasti s financiranjem brezplačnih storitev, in je eksponentno naraslo, |
| --- | --- |

H.

ker ima spletno oglaševanje pomembno ekonomsko vlogo, zlasti s financiranjem brezplačnih storitev, in je eksponentno naraslo,

| I. | ker ciljano oglaševanje (kontekstualno, na podlagi analize osebnega profila, vedenjsko), ki se prilagaja interesom internetnih uporabnikov, močno ogroža varovanje zasebnosti, kadar temelji na sledenju posameznikov (s pomočjo piškotkov, ustvarjanjem profilov, na podlagi geolociranja) in zanj potrošnik ni predhodno prostovoljno in izrecno podal svojega soglasja, |
| --- | --- |

I.

ker ciljano oglaševanje (kontekstualno, na podlagi analize osebnega profila, vedenjsko), ki se prilagaja interesom internetnih uporabnikov, močno ogroža varovanje zasebnosti, kadar temelji na sledenju posameznikov (s pomočjo piškotkov, ustvarjanjem profilov, na podlagi geolociranja) in zanj potrošnik ni predhodno prostovoljno in izrecno podal svojega soglasja,

| J. | ker oglaševanje na podlagi specifičnih osebnih profilov ne sme privesti do vsiljivega oglaševanja, ki krši zakonodajo o varstvu osebnih podatkov in zasebnosti, |
| --- | --- |

J.

ker oglaševanje na podlagi specifičnih osebnih profilov ne sme privesti do vsiljivega oglaševanja, ki krši zakonodajo o varstvu osebnih podatkov in zasebnosti,

| K. | ker je treba zlasti zaščititi posebej ranljive skupine oseb bodisi zaradi njihovih duševnih, telesnih ali psihičnih motenj, starosti ali lahkovernosti, kot so otroci, mladoletniki, starejše osebe ali posamezniki, ki so ranljivi zaradi njihovega družbenoekonomskega položaja (na primer prezadolžene osebe), |
| --- | --- |

K.

ker je treba zlasti zaščititi posebej ranljive skupine oseb bodisi zaradi njihovih duševnih, telesnih ali psihičnih motenj, starosti ali lahkovernosti, kot so otroci, mladoletniki, starejše osebe ali posamezniki, ki so ranljivi zaradi njihovega družbenoekonomskega položaja (na primer prezadolžene osebe),

| L. | priznava, da še vedno ni informacij o natančnih družbeno-psiholoških učinkih novih, prodornejših in bolj razširjenih oblik oglaševanja, zlasti na položaj tistih, ki si ne morejo privoščiti dobrin in storitev, ki so predmet teh oglaševanj, |
| --- | --- |

L.

priznava, da še vedno ni informacij o natančnih družbeno-psiholoških učinkih novih, prodornejših in bolj razširjenih oblik oglaševanja, zlasti na položaj tistih, ki si ne morejo privoščiti dobrin in storitev, ki so predmet teh oglaševanj,

| M. | ker je zaradi posebnosti nekaterih proizvodov, kot so tobak, alkohol, zdravila in spletne stave, potrebna ustrezna pravna ureditev spletnega oglaševanja, namenjena preprečevanju zlorab, odvisnosti in ponarejanja, |
| --- | --- |

M.

ker je zaradi posebnosti nekaterih proizvodov, kot so tobak, alkohol, zdravila in spletne stave, potrebna ustrezna pravna ureditev spletnega oglaševanja, namenjena preprečevanju zlorab, odvisnosti in ponarejanja,

| N. | ker oglaševanje lahko deluje kot pobudnik v boju proti stereotipom in predsodkom, ki temeljijo na rasizmu, seksizmu in ksenofobiji, |
| --- | --- |

N.

ker oglaševanje lahko deluje kot pobudnik v boju proti stereotipom in predsodkom, ki temeljijo na rasizmu, seksizmu in ksenofobiji,

| O. | ker oglaševanje pogosto prenaša pristranska in/ali poniževalna sporočila, ki ohranjajo stereotipne predsodke o spolih in s tem ogroža strategije za enakost spolov, katerih namen je odprava neenakosti, |
| --- | --- |

O.

ker oglaševanje pogosto prenaša pristranska in/ali poniževalna sporočila, ki ohranjajo stereotipne predsodke o spolih in s tem ogroža strategije za enakost spolov, katerih namen je odprava neenakosti,

Ocena obstoječega zakonodajnega in nezakonodajnega okvira

| 1. | meni, da direktiva o nepoštenih poslovnih praksah podjetij zagotavlja ustrezen pravni okvir za boj proti zavajajočemu in agresivnemu oglaševanju v odnosih med podjetji in potrošniki; priznava, da še ni mogoče opraviti izčrpne ocene, vendar so že vidne nekatere težave pri izvajanju in razlagi te direktive (predvsem pri novih, prodornejših oblikah oglaševanja), kot so pokazale sodbe Sodišča, ki je razsodilo, da obstoječi nacionalni ukrepi presegajo določbe direktive o nepoštenih poslovnih praksah podjetij, kar lahko postavi pod vprašaj učinkovitost te direktive; |
| --- | --- |

1.

meni, da direktiva o nepoštenih poslovnih praksah podjetij zagotavlja ustrezen pravni okvir za boj proti zavajajočemu in agresivnemu oglaševanju v odnosih med podjetji in potrošniki; priznava, da še ni mogoče opraviti izčrpne ocene, vendar so že vidne nekatere težave pri izvajanju in razlagi te direktive (predvsem pri novih, prodornejših oblikah oglaševanja), kot so pokazale sodbe Sodišča, ki je razsodilo, da obstoječi nacionalni ukrepi presegajo določbe direktive o nepoštenih poslovnih praksah podjetij, kar lahko postavi pod vprašaj učinkovitost te direktive;

| 2. | poudarja, da zaradi različne razlage in izvajanja te direktive na nacionalni ravni ni bilo doseženo načrtovano usklajevanje, posledica tega pa je pravna negotovost in ogrožanje čezmejnega trgovanja na notranjem trgu; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da zaradi različne razlage in izvajanja te direktive na nacionalni ravni ni bilo doseženo načrtovano usklajevanje, posledica tega pa je pravna negotovost in ogrožanje čezmejnega trgovanja na notranjem trgu;

| 3. | poziva Komisijo, naj zelo redno posodablja, pojasni in okrepi svoje smernice o izvajanju omenjene direktive in poskrbi za prevod v uradne jezike Evropske unije, države članice pa, naj jih čim dosledneje upoštevajo; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zelo redno posodablja, pojasni in okrepi svoje smernice o izvajanju omenjene direktive in poskrbi za prevod v uradne jezike Evropske unije, države članice pa, naj jih čim dosledneje upoštevajo;

| 4. | pozdravlja namen Komisije, da novembra 2010 dokonča in objavi bazo podatkov o nacionalnih ukrepih, sprejetih v sklopu prenosa direktive o nepoštenih poslovnih praksah podjetij, zadevne sodne prakse in drugih s tem povezanih dokumentov; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja namen Komisije, da novembra 2010 dokonča in objavi bazo podatkov o nacionalnih ukrepih, sprejetih v sklopu prenosa direktive o nepoštenih poslovnih praksah podjetij, zadevne sodne prakse in drugih s tem povezanih dokumentov;

| 5. | poudarja, da je področje uporabe direktive o nepoštenih poslovnih praksah omejeno na odnose med podjetji in potrošniki, direktiva o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju pa obravnava odnose med podjetji; poudarja, da določeni subjekti, na primer nevladne organizacije ali interesne skupine, niso zajeti v področju uporabe direktive o nepoštenih poslovnih praksah podjetij niti v direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju; zato poziva Komisijo, naj izvede ločeno analizo o vplivu zavajajočih oblik oglaševanja, pri čemer naj se osredotoči na kategorije, ki očitno niso urejene z nobeno od teh direktiv; poziva države članice, naj izboljšajo medsebojno usklajevanje in zagotovijo ustrezne rešitve za kategorije, ki so predmet čezmejnih zavajajočih oblik oglaševanja znotraj EU; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je področje uporabe direktive o nepoštenih poslovnih praksah omejeno na odnose med podjetji in potrošniki, direktiva o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju pa obravnava odnose med podjetji; poudarja, da določeni subjekti, na primer nevladne organizacije ali interesne skupine, niso zajeti v področju uporabe direktive o nepoštenih poslovnih praksah podjetij niti v direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju; zato poziva Komisijo, naj izvede ločeno analizo o vplivu zavajajočih oblik oglaševanja, pri čemer naj se osredotoči na kategorije, ki očitno niso urejene z nobeno od teh direktiv; poziva države članice, naj izboljšajo medsebojno usklajevanje in zagotovijo ustrezne rešitve za kategorije, ki so predmet čezmejnih zavajajočih oblik oglaševanja znotraj EU;

| 6. | pozdravlja usklajene kontrolne ukrepe, ki so jih izvedle države članice (t. i. „sweep“ – pometanje), ter poziva k ponovitvi in razširitvi področja uporabe tovrstnih ukrepov; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o rezultatih omenjenih ukrepov in po potrebi pripravi nadaljnje korake za izboljšanje notranjega trga za potrošnike; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja usklajene kontrolne ukrepe, ki so jih izvedle države članice (t. i. „sweep“ – pometanje), ter poziva k ponovitvi in razširitvi področja uporabe tovrstnih ukrepov; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o rezultatih omenjenih ukrepov in po potrebi pripravi nadaljnje korake za izboljšanje notranjega trga za potrošnike;

| 7. | poziva države članice, naj svojim pristojnim organom v ta namen zagotovijo potrebna finančna, kadrovska in tehnološka sredstva in vire za njihovo učinkovitost; poziva Komisijo, naj na podlagi izkušenj z mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov še naprej lajša sodelovanje med nacionalnimi organi in izboljšuje učinkovitost njihovih kontrol; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj svojim pristojnim organom v ta namen zagotovijo potrebna finančna, kadrovska in tehnološka sredstva in vire za njihovo učinkovitost; poziva Komisijo, naj na podlagi izkušenj z mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov še naprej lajša sodelovanje med nacionalnimi organi in izboljšuje učinkovitost njihovih kontrol;

| 8. | poziva Komisijo, naj pripravi analizo obveznosti in kontrolnih funkcij nacionalnih organov, pristojnih za področje potrošnikov, ter zagotovi izmenjavo najboljših praks, da bi se izboljšala učinkovitost njihovega dela; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj pripravi analizo obveznosti in kontrolnih funkcij nacionalnih organov, pristojnih za področje potrošnikov, ter zagotovi izmenjavo najboljših praks, da bi se izboljšala učinkovitost njihovega dela;

| 9. | poziva Komisijo, naj razširi področje uporabe Uredbe (ES) št. 2006/2004 na ponarejanje in nezakonite izdelke ter izboljša izmenjavo informacij med državami članicami v okviru te uredbe, da bi izboljšala preprečevanje goljufij, povezanih z nezakonitim oglaševanjem; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj razširi področje uporabe Uredbe (ES) št. 2006/2004 na ponarejanje in nezakonite izdelke ter izboljša izmenjavo informacij med državami članicami v okviru te uredbe, da bi izboljšala preprečevanje goljufij, povezanih z nezakonitim oglaševanjem;

| 10. | meni, da je praksa samoregulacije dinamičen, fleksibilen in odgovoren način za dopolnjevanje obstoječega zakonodajnega okvira; meni, da bi morale države članice, ki še nimajo samoregulativnih organov, spodbujati njihovo vzpostavitev, na podlagi izkušenj v drugih državah članicah, in/ali jih uradno priznati; |
| --- | --- |

10.

meni, da je praksa samoregulacije dinamičen, fleksibilen in odgovoren način za dopolnjevanje obstoječega zakonodajnega okvira; meni, da bi morale države članice, ki še nimajo samoregulativnih organov, spodbujati njihovo vzpostavitev, na podlagi izkušenj v drugih državah članicah, in/ali jih uradno priznati;

| 11. | vendar poudarja, da je sistem samoregulacije omejen in da ne more nikakor nadomestiti zakonodaje, zlasti za oblikovanje standardov na področju varstva osebnih podatkov potrošnikov in sankcioniranje v primeru nespoštovanja teh standardov; |
| --- | --- |

11.

vendar poudarja, da je sistem samoregulacije omejen in da ne more nikakor nadomestiti zakonodaje, zlasti za oblikovanje standardov na področju varstva osebnih podatkov potrošnikov in sankcioniranje v primeru nespoštovanja teh standardov;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo izvajanje nacionalnih kodeksov ravnanja na področju javnih občil ter novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij; poziva države članice, naj ocenijo učinkovitost nacionalnih samoregulativnih organov; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo izvajanje nacionalnih kodeksov ravnanja na področju javnih občil ter novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij; poziva države članice, naj ocenijo učinkovitost nacionalnih samoregulativnih organov;

| 13. | poudarja družbeno odgovornost, ki jo prinašata vpliv ter razsežnost obsežnega in prodornega oglaševanja, in vlogo oglaševalskih podjetij pri širjenju kulture družbene zavesti in odgovornosti gospodarskih družb; |
| --- | --- |

13.

poudarja družbeno odgovornost, ki jo prinašata vpliv ter razsežnost obsežnega in prodornega oglaševanja, in vlogo oglaševalskih podjetij pri širjenju kulture družbene zavesti in odgovornosti gospodarskih družb;

| 14. | spodbuja posvetovanje z različnimi interesnimi stranmi v procesu oblikovanja zakonodaje; |
| --- | --- |

14.

spodbuja posvetovanje z različnimi interesnimi stranmi v procesu oblikovanja zakonodaje;

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj z ustreznimi sredstvi zagotovijo, da bodo strokovnjaki s področja trženja in oglaševanja zagotavljali spoštovanje človekovega dostojanstva in da bodo nasprotovali neposrednim in posrednim diskriminatornim ali stereotipnim podobam oziroma vsakršnemu spodbujanju sovraštva na podlagi spola, rasnega ali etičnega porekla, vere ali prepričanja, spolne usmerjenosti, invalidnosti ali družbenega statusa; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj z ustreznimi sredstvi zagotovijo, da bodo strokovnjaki s področja trženja in oglaševanja zagotavljali spoštovanje človekovega dostojanstva in da bodo nasprotovali neposrednim in posrednim diskriminatornim ali stereotipnim podobam oziroma vsakršnemu spodbujanju sovraštva na podlagi spola, rasnega ali etičnega porekla, vere ali prepričanja, spolne usmerjenosti, invalidnosti ali družbenega statusa;

| 16. | poziva države članice, ki še ne izvajajo direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, naj to nemudoma storijo; z zanimanjem pričakuje objavo poročila Komisije o izvrševanju te direktive ter poudarja, da je treba upoštevati rabo novih tehnologij (na primer televizija prek naslova IP); |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, ki še ne izvajajo direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, naj to nemudoma storijo; z zanimanjem pričakuje objavo poročila Komisije o izvrševanju te direktive ter poudarja, da je treba upoštevati rabo novih tehnologij (na primer televizija prek naslova IP);

Težave zaradi razvoja interneta in novih tehnologij

| 17. | obsoja pojav „prikritega“ spletnega oglaševanja, ki ni zajeto v direktivi o nepoštenih poslovnih praksah podjetij (odnosi med potrošniki), in sicer z objavo komentarjev na socialnih omrežjih, forumih ali spletnih dnevnikih, ki jih je vsebinsko težko razlikovati od preprostega mnenja; meni, da obstaja nevarnost, da se bodo potrošniki napačno odločili v veri, da so informacije, na katerih temelji njihova odločitev, iz objektivnega vira; obsoja primere, v katerih poslovni akterji posredno ali neposredno financirajo dejavnosti, s čimer spodbujajo pošiljanje elektronskih sporočil ali komentarje o izdelkih in storitvah, za katere je videti, kot da bi jih poslali potrošniki, v resnici pa gre za sporočila v oglaševalne ali komercialne namene, zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno izvrševanje direktive o nepoštenih poslovnih praksah; |
| --- | --- |

17.

obsoja pojav „prikritega“ spletnega oglaševanja, ki ni zajeto v direktivi o nepoštenih poslovnih praksah podjetij (odnosi med potrošniki), in sicer z objavo komentarjev na socialnih omrežjih, forumih ali spletnih dnevnikih, ki jih je vsebinsko težko razlikovati od preprostega mnenja; meni, da obstaja nevarnost, da se bodo potrošniki napačno odločili v veri, da so informacije, na katerih temelji njihova odločitev, iz objektivnega vira; obsoja primere, v katerih poslovni akterji posredno ali neposredno financirajo dejavnosti, s čimer spodbujajo pošiljanje elektronskih sporočil ali komentarje o izdelkih in storitvah, za katere je videti, kot da bi jih poslali potrošniki, v resnici pa gre za sporočila v oglaševalne ali komercialne namene, zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno izvrševanje direktive o nepoštenih poslovnih praksah;

| 18. | predlaga državam članicam, naj spodbujajo vzpostavitev opazovalcev/moderatorjev na forumih, ki bodo pozorni na tveganja, povezana s prikritim oglaševanjem, in informacijske kampanje za opozarjanje potrošnikov na te „prikrite“ oblike oglaševanja; |
| --- | --- |

18.

predlaga državam članicam, naj spodbujajo vzpostavitev opazovalcev/moderatorjev na forumih, ki bodo pozorni na tveganja, povezana s prikritim oglaševanjem, in informacijske kampanje za opozarjanje potrošnikov na te „prikrite“ oblike oglaševanja;

| 19. | opozarja, da je kampanja na evropski ravni za boj proti tej prikriti obliki oglaševanja pomembna za saniranje trga in povečanje zaupanja potrošnikov, saj je lahko za nekatere poklicne strokovnjake način za izmikanje pravilom konkurence ter umetno in brezplačno precenitev lastnega podjetja ali celo nepošteno očrnitev konkurentov; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je kampanja na evropski ravni za boj proti tej prikriti obliki oglaševanja pomembna za saniranje trga in povečanje zaupanja potrošnikov, saj je lahko za nekatere poklicne strokovnjake način za izmikanje pravilom konkurence ter umetno in brezplačno precenitev lastnega podjetja ali celo nepošteno očrnitev konkurentov;

| 20. | izraža zaskrbljenost, ker je vedenjsko oglaševanje postalo splošen pojav in ker se pojavljajo vsiljujoče oblike oglaševanja (branje elektronske pošte, uporaba socialnih omrežij in geolociranja, ponovno vedenjsko ciljanje), ki vdirajo v zasebnost potrošnikov; |
| --- | --- |

20.

izraža zaskrbljenost, ker je vedenjsko oglaševanje postalo splošen pojav in ker se pojavljajo vsiljujoče oblike oglaševanja (branje elektronske pošte, uporaba socialnih omrežij in geolociranja, ponovno vedenjsko ciljanje), ki vdirajo v zasebnost potrošnikov;

| 21. | opozarja na nevarnost, ki jo predstavljajo podjetja, ki istočasno ponujajo vsebine in oglašujejo (možnost križanja podatkov, zbranih v obeh dejavnostih), ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ločenost podatkov, pridobljenih na različnih ravneh zbiranja; |
| --- | --- |

21.

opozarja na nevarnost, ki jo predstavljajo podjetja, ki istočasno ponujajo vsebine in oglašujejo (možnost križanja podatkov, zbranih v obeh dejavnostih), ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ločenost podatkov, pridobljenih na različnih ravneh zbiranja;

| 22. | poudarja potrebo po jasnem, razumljivem in jedrnatem obveščanju potrošnikov o zbiranju, obdelavi in uporabi njihovih osebnih podatkov ter poziva oglaševalce naj si prizadevajo za standardno uporabo potrošnikom prijazne možnosti sodelovanja; ugotavlja, da bi se morali osebni podatki hraniti in uporabljati samo z izrecnim soglasjem potrošnika; |
| --- | --- |

22.

poudarja potrebo po jasnem, razumljivem in jedrnatem obveščanju potrošnikov o zbiranju, obdelavi in uporabi njihovih osebnih podatkov ter poziva oglaševalce naj si prizadevajo za standardno uporabo potrošnikom prijazne možnosti sodelovanja; ugotavlja, da bi se morali osebni podatki hraniti in uporabljati samo z izrecnim soglasjem potrošnika;

| 23. | poudarja, da mora biti potrošnik popolnoma obveščen, ko se strinja, da se mu pošiljajo oglaševalna sporočila v zamenjavo za spremembo nakupne cene, ki izhaja iz vedenjskih metod; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da mora biti potrošnik popolnoma obveščen, ko se strinja, da se mu pošiljajo oglaševalna sporočila v zamenjavo za spremembo nakupne cene, ki izhaja iz vedenjskih metod;

| 24. | poudarja potrebo po vključitvi vprašanj zasebnosti kot standarda v prihodnjih tehnoloških rešitvah, ki vključujejo osebne podatke; meni, da morajo razvijalci nove tehnologije že od samega začetka procesa razvijanja vključiti varnost in zaščito podatkov v skladu z najvišjimi standardi in ob upoštevanju zasebnosti; |
| --- | --- |

24.

poudarja potrebo po vključitvi vprašanj zasebnosti kot standarda v prihodnjih tehnoloških rešitvah, ki vključujejo osebne podatke; meni, da morajo razvijalci nove tehnologije že od samega začetka procesa razvijanja vključiti varnost in zaščito podatkov v skladu z najvišjimi standardi in ob upoštevanju zasebnosti;

| 25. | poziva Komisijo, naj preuči različna sredstva (zakonodajna ali druga) in preveri tehnične možnosti, da bi na ravni Evropske unije učinkovito:






  — | izvedla poglobljeno študijo o novih oblikah oglaševanja na spletu in preko mobilnih naprav; Parlamentu poročala o rezultatih te študije; |
| --- | --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj preuči različna sredstva (zakonodajna ali druga) in preveri tehnične možnosti, da bi na ravni Evropske unije učinkovito:

—

izvedla poglobljeno študijo o novih oblikah oglaševanja na spletu in preko mobilnih naprav; Parlamentu poročala o rezultatih te študije;

| — | čim prej prepovedala sistematično in masovno pošiljanje oglaševalskih sporočil na mobilne telefone vsem uporabnikom, ki se nahajajo v območju dosega oglaševalskega plakata in ki uporabljajo tehnologijo Bluetooth, brez njihovega predhodnega soglasja; |
| --- | --- |

—

čim prej prepovedala sistematično in masovno pošiljanje oglaševalskih sporočil na mobilne telefone vsem uporabnikom, ki se nahajajo v območju dosega oglaševalskega plakata in ki uporabljajo tehnologijo Bluetooth, brez njihovega predhodnega soglasja;

| — | zagotovila, da oglaševalska praksa spoštuje zaupnost zasebnega dopisovanja in zakonodajo, ki se uporablja na tem področju; čim prej prepovedala branje zasebne elektronske pošte s strani tretjih oseb, zlasti za oglaševalne ali komercialne namene; |
| --- | --- |

—

zagotovila, da oglaševalska praksa spoštuje zaupnost zasebnega dopisovanja in zakonodajo, ki se uporablja na tem področju; čim prej prepovedala branje zasebne elektronske pošte s strani tretjih oseb, zlasti za oglaševalne ali komercialne namene;

| — | čim prej zahtevala, da morajo oglasi, poslani po elektronski pošti, obvezno vsebovati povezavo, preko katere bo mogoče avtomatsko zavrniti nadaljnje pošiljanje tovrstnih oglasov; |
| --- | --- |

—

čim prej zahtevala, da morajo oglasi, poslani po elektronski pošti, obvezno vsebovati povezavo, preko katere bo mogoče avtomatsko zavrniti nadaljnje pošiljanje tovrstnih oglasov;

| — | zagotovila uporabo metod, s katerimi bo mogoče spletne piškotke, ki se uporabljajo za sledenje uporabnikom v oglaševalne namene in s katerimi mora uporabnik predhodno, prostovoljno in izrecno obvezno soglašati, ločevati od drugih piškotkov; |
| --- | --- |

—

zagotovila uporabo metod, s katerimi bo mogoče spletne piškotke, ki se uporabljajo za sledenje uporabnikom v oglaševalne namene in s katerimi mora uporabnik predhodno, prostovoljno in izrecno obvezno soglašati, ločevati od drugih piškotkov;

| — | zagotovila sistematično vzpostavitev samodejne nastavitve računalniških sistemov v javni prodaji in storitev socialnega mreženja po najstrožjih merilih varovanja podatkov („privacy by design“); |
| --- | --- |

—

zagotovila sistematično vzpostavitev samodejne nastavitve računalniških sistemov v javni prodaji in storitev socialnega mreženja po najstrožjih merilih varovanja podatkov („privacy by design“);

| — | vzpostavila sistem Skupnosti za označevanje spletnih strani po vzoru modela projekta Evropski pečat zaupnosti (European Privacy Seal), ki bo potrjeval njihovo skladnost z zakonodajo o varovanju podatkov; meni, da mora to obsegati temeljito oceno vpliva in se izogibati podvajanju obstoječih sistemov označevanja; |
| --- | --- |

—

vzpostavila sistem Skupnosti za označevanje spletnih strani po vzoru modela projekta Evropski pečat zaupnosti (European Privacy Seal), ki bo potrjeval njihovo skladnost z zakonodajo o varovanju podatkov; meni, da mora to obsegati temeljito oceno vpliva in se izogibati podvajanju obstoječih sistemov označevanja;

| — | v sodelovanju z nacionalnimi organi, pristojnimi za področje oglaševanja, in/ali samoregulativnimi organi namenila posebno pozornost zavajajočim oblikam oglaševanja, vključno s spletnim oglaševanjem, v specifičnih sektorjih, kot so prodaja živil, farmacevtskih izdelkov in izdelkov za zdravniško oskrbo, če je lahko poleg ekonomskih interesov potrošnikov prizadeto tudi njihovo zdravje zaradi morebitnih resnih posledic; |
| --- | --- |

—

v sodelovanju z nacionalnimi organi, pristojnimi za področje oglaševanja, in/ali samoregulativnimi organi namenila posebno pozornost zavajajočim oblikam oglaševanja, vključno s spletnim oglaševanjem, v specifičnih sektorjih, kot so prodaja živil, farmacevtskih izdelkov in izdelkov za zdravniško oskrbo, če je lahko poleg ekonomskih interesov potrošnikov prizadeto tudi njihovo zdravje zaradi morebitnih resnih posledic;

| — | pregledala ureditev omejene odgovornosti storitev informacijske družbe za zagotovitev, da prodajo imena blagovne znamke prek ključne besede v iskalniku za oglaševalne namene predhodno odobri lastnik znamke; |
| --- | --- |

—

pregledala ureditev omejene odgovornosti storitev informacijske družbe za zagotovitev, da prodajo imena blagovne znamke prek ključne besede v iskalniku za oglaševalne namene predhodno odobri lastnik znamke;

Zaščita ranljivih skupin

| 26. | poziva Komisijo, naj do leta 2012 pripravi podrobno analizo o tem, kako zavajajoče in vsiljivo oglaševanje vpliva na ranljive potrošnike, zlasti otroke in najstnike, in naj zagotovi pravilno uporabo zadevnih pravnih predpisov za varstvo otrok in mladostnikov; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj do leta 2012 pripravi podrobno analizo o tem, kako zavajajoče in vsiljivo oglaševanje vpliva na ranljive potrošnike, zlasti otroke in najstnike, in naj zagotovi pravilno uporabo zadevnih pravnih predpisov za varstvo otrok in mladostnikov;

| 27. | poziva Komisijo, naj prednostno izvede poglobljeno študijo o natančnih družbeno-psiholoških učinkih oglaševanja, z vidika uporabe novih izboljšanih tehnik; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj prednostno izvede poglobljeno študijo o natančnih družbeno-psiholoških učinkih oglaševanja, z vidika uporabe novih izboljšanih tehnik;

| 28. | poudarja, da so otroci in najstniki posebej ranljivi, saj so zelo dovzetni, radovedni, nedozoreli, se težko sami odločajo in so nadvse lahko vodljivi, zlasti z uporabo novih sredstev komunikacije in tehnologij; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da so otroci in najstniki posebej ranljivi, saj so zelo dovzetni, radovedni, nedozoreli, se težko sami odločajo in so nadvse lahko vodljivi, zlasti z uporabo novih sredstev komunikacije in tehnologij;

| 29. | poziva države članice, naj spodbujajo boljše varstvo ranljivih potrošnikov, kot so otroci, in spodbujajo medije, naj omejijo otrokom namenjeno televizijsko oglaševanje med televizijskimi programi, ki jih gledajo v glavnem mladi (na primer otroški izobraževalni programi, risanke itd.), saj se podobni ukrepi že izvajajo v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj spodbujajo boljše varstvo ranljivih potrošnikov, kot so otroci, in spodbujajo medije, naj omejijo otrokom namenjeno televizijsko oglaševanje med televizijskimi programi, ki jih gledajo v glavnem mladi (na primer otroški izobraževalni programi, risanke itd.), saj se podobni ukrepi že izvajajo v nekaterih državah članicah;

| 30. | zahteva, da se v vedenjsko ciljanje ne zajame nobenih specifičnih interesov otrok; |
| --- | --- |

30.

zahteva, da se v vedenjsko ciljanje ne zajame nobenih specifičnih interesov otrok;

| 31. | opozarja, da so potrošniki nagnjeni k posnemanju, kar lahko vodi v neprimerno vedenje, napetost, razočaranje, anksioznost, škodljive odvisnosti (kajenje, droge), motnje hranjenja, kot sta anoreksija in bulimija, in porušeno duševno ravnovesje; poziva vse oglaševalske agencije in medijske strokovnjake, naj premislijo o reklamiranju izredno suhih manekenk in manekenov, da bi preprečili škodljiva sporočila o videzu, nepopolnosti telesa, starosti in teži ter naj upoštevajo vpliv in posledice oglaševanja na otroke in mladino; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da so potrošniki nagnjeni k posnemanju, kar lahko vodi v neprimerno vedenje, napetost, razočaranje, anksioznost, škodljive odvisnosti (kajenje, droge), motnje hranjenja, kot sta anoreksija in bulimija, in porušeno duševno ravnovesje; poziva vse oglaševalske agencije in medijske strokovnjake, naj premislijo o reklamiranju izredno suhih manekenk in manekenov, da bi preprečili škodljiva sporočila o videzu, nepopolnosti telesa, starosti in teži ter naj upoštevajo vpliv in posledice oglaševanja na otroke in mladino;

Zagotavljanje enakost med spoloma in človeškega dostojanstva pri oglaševanju

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da se pri trženju in oglaševanju zagotovi spoštovanje človekovega dostojanstva brez diskriminacije na podlagi spola, vere, prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da se pri trženju in oglaševanju zagotovi spoštovanje človekovega dostojanstva brez diskriminacije na podlagi spola, vere, prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| 33. | meni, da je oglaševanje lahko učinkovito sredstvo pri obravnavanju stereotipov in soočanju z njimi ter pomoč pri odvračanju od rasizma, seksizma in diskriminacije, kar je za današnje večkulturne družbe odločilnega pomena; poziva Komisijo, države članice in oglaševalske strokovnjake, naj okrepijo usposabljanje in izobraževanje, namenjeno premagovanju stereotipov, boju proti diskriminaciji in spodbujanju enakosti med spoloma; države članice še posebej poziva, naj vzpostavijo in razvijajo tesno sodelovanje z obstoječimi šolami za trženje, komunikacije in oglaševanje ter tako prispevajo k primernemu izobraževanju delavcev, ki bodo v prihodnosti zaposleni v teh sektorjih; |
| --- | --- |

33.

meni, da je oglaševanje lahko učinkovito sredstvo pri obravnavanju stereotipov in soočanju z njimi ter pomoč pri odvračanju od rasizma, seksizma in diskriminacije, kar je za današnje večkulturne družbe odločilnega pomena; poziva Komisijo, države članice in oglaševalske strokovnjake, naj okrepijo usposabljanje in izobraževanje, namenjeno premagovanju stereotipov, boju proti diskriminaciji in spodbujanju enakosti med spoloma; države članice še posebej poziva, naj vzpostavijo in razvijajo tesno sodelovanje z obstoječimi šolami za trženje, komunikacije in oglaševanje ter tako prispevajo k primernemu izobraževanju delavcev, ki bodo v prihodnosti zaposleni v teh sektorjih;

| 34. | poziva Evropsko komisijo, naj v državah članicah spodbuja primerjalne raziskave in zbiranje dokumentacije o prikazovanju ženske podobe v oglaševanju in promocijskih sporočilih ter naj poišče dobre prakse učinkovitega in spolom prijaznega oglaševanja; |
| --- | --- |

34.

poziva Evropsko komisijo, naj v državah članicah spodbuja primerjalne raziskave in zbiranje dokumentacije o prikazovanju ženske podobe v oglaševanju in promocijskih sporočilih ter naj poišče dobre prakse učinkovitega in spolom prijaznega oglaševanja;

| 35. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj spodbujajo vlogo združenj uporabnikov oziroma potrošnikov, ki se ukvarjajo z vplivom oglaševanja z vidika spola, ter spodbujajo posvetovanje z njimi; |
| --- | --- |

35.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj spodbujajo vlogo združenj uporabnikov oziroma potrošnikov, ki se ukvarjajo z vplivom oglaševanja z vidika spola, ter spodbujajo posvetovanje z njimi;

| 36. | poudarja, da oglaševanje pogosto vsebuje diskriminatorna in/ali nedostojanstvena sporočila, ki temeljijo na vseh vrstah stereotipov o spolih, kar zavira strategije za enakost spolov; poziva Komisijo, države članice, civilno družbo in oglaševalske samoregulativne organe, naj tesno sodelujejo v boju proti takšnemu ravnanju z uporabo učinkovitih sredstev, ki bodo s trženjem in oglaševanjem zagotavljala spoštovanje človekovega dostojanstva in pravičnosti; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da oglaševanje pogosto vsebuje diskriminatorna in/ali nedostojanstvena sporočila, ki temeljijo na vseh vrstah stereotipov o spolih, kar zavira strategije za enakost spolov; poziva Komisijo, države članice, civilno družbo in oglaševalske samoregulativne organe, naj tesno sodelujejo v boju proti takšnemu ravnanju z uporabo učinkovitih sredstev, ki bodo s trženjem in oglaševanjem zagotavljala spoštovanje človekovega dostojanstva in pravičnosti;

| 37. | poudarja, da je oglaševanje potrošniškega blaga neposredno povezano s tiskom, radiom in televizijo, katere neločljiv del je, in posredno s filmsko industrijo ter televizijskimi nadaljevankami v obliki promocijskega prikazovanja izdelkov, zato lahko ustrezno oglaševanje in spodbujanje zdravih vzorov pozitivno vplivata na to, kako družba dojema vprašanja, kot so vloge spolov, telesni videz in normalnost; spodbuja oglaševalce, naj bodo pri svojem delu bolj konstruktivni in naj spodbujajo pozitivno vlogo ženk in moških v družbi, na delovnem mestu ter v družinskem in javnem življenju; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je oglaševanje potrošniškega blaga neposredno povezano s tiskom, radiom in televizijo, katere neločljiv del je, in posredno s filmsko industrijo ter televizijskimi nadaljevankami v obliki promocijskega prikazovanja izdelkov, zato lahko ustrezno oglaševanje in spodbujanje zdravih vzorov pozitivno vplivata na to, kako družba dojema vprašanja, kot so vloge spolov, telesni videz in normalnost; spodbuja oglaševalce, naj bodo pri svojem delu bolj konstruktivni in naj spodbujajo pozitivno vlogo ženk in moških v družbi, na delovnem mestu ter v družinskem in javnem življenju;

Izobraževanje in obveščanje posameznih akterjev

| 38. | poudarja, da sta izredno pomembna preglednost in obveščanje potrošnikov o oglaševanju ter da je treba razviti kritični pristop potrošnikov do kakovosti vsebin, ki jih ponujajo mediji; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da sta izredno pomembna preglednost in obveščanje potrošnikov o oglaševanju ter da je treba razviti kritični pristop potrošnikov do kakovosti vsebin, ki jih ponujajo mediji;

| 39. | poziva Komisijo, naj:






  — | v pregled stanja potrošniških trgov vključi dodatne kazalnike v zvezi z oglaševanjem (poleg podatkov, ki so že vključeni, zlasti o lažnem ali zavajajočem oglaševanju); vendar v zvezi s tem opozarja na določbe iz svoje resolucije z dne 9. marca 2010 (13), v skladu s katerimi bo mogoče dodatne kazalnike vključiti, ko bo na dovolj visoki ravni razvitih pet temeljnih kazalnikov in z njimi povezana metodologija; |
| --- | --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj:

—

v pregled stanja potrošniških trgov vključi dodatne kazalnike v zvezi z oglaševanjem (poleg podatkov, ki so že vključeni, zlasti o lažnem ali zavajajočem oglaševanju); vendar v zvezi s tem opozarja na določbe iz svoje resolucije z dne 9. marca 2010 (13), v skladu s katerimi bo mogoče dodatne kazalnike vključiti, ko bo na dovolj visoki ravni razvitih pet temeljnih kazalnikov in z njimi povezana metodologija;

| — | oblikuje informacijske kampanje o pravicah potrošnikov na področju oglaševanja, zlasti pri uporabi njihovih osebnih podatkov, in razvije pedagoška orodja, ki bodo potrošnike ozaveščala o metodah za zaščito njihovega zasebnega življenja na spletu ter o tem, kaj lahko storijo, da prekinejo razmere, ki ogrožajo njihovo zasebnost ali dostojanstvo; |
| --- | --- |

—

oblikuje informacijske kampanje o pravicah potrošnikov na področju oglaševanja, zlasti pri uporabi njihovih osebnih podatkov, in razvije pedagoška orodja, ki bodo potrošnike ozaveščala o metodah za zaščito njihovega zasebnega življenja na spletu ter o tem, kaj lahko storijo, da prekinejo razmere, ki ogrožajo njihovo zasebnost ali dostojanstvo;

| — | razvije program EU za zagotovitev, da bodo otroci znali biti previdni pri komercialnem sporočanju po vzoru britanske pobude Media Smart; |
| --- | --- |

—

razvije program EU za zagotovitev, da bodo otroci znali biti previdni pri komercialnem sporočanju po vzoru britanske pobude Media Smart;

| — | čim prej zahteva vključitev jasno čitljivega napisa „vedenjsko oglaševanje“ v tovrstne spletne oglase in sporočilno okence, ki bo vsebovalo osnovne informacije o tem sporočilu; |
| --- | --- |

—

čim prej zahteva vključitev jasno čitljivega napisa „vedenjsko oglaševanje“ v tovrstne spletne oglase in sporočilno okence, ki bo vsebovalo osnovne informacije o tem sporočilu;

| 40. | poziva Komisijo, naj oblikuje skupne smernice za mala in srednja podjetja in države članice, naj spodbujajo državne organe in/ali samoregulativne organe k zagotavljanju svetovalnih storitev malim in srednjim podjetjem in k izvajanju informacijskih kampanj, da bi mala in srednja podjetja opozarjali na njihove zakonske obveznosti na področju oglaševanja; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj oblikuje skupne smernice za mala in srednja podjetja in države članice, naj spodbujajo državne organe in/ali samoregulativne organe k zagotavljanju svetovalnih storitev malim in srednjim podjetjem in k izvajanju informacijskih kampanj, da bi mala in srednja podjetja opozarjali na njihove zakonske obveznosti na področju oglaševanja;

*

* *

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(2)  UL L 376, 27.12.2006, str. 21.

(3)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(4)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1.

(5)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(6)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(7)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0046.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0051.

(10)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 26.

(11)  UL C 16 E, 22.2.2010, str. 5.

(12)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 43.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0051.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/66

---

Sreda, 15. december 2010Akcijski načrt o energetski učinkovitosti

P7_TA(2010)0485

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o pregledu akcijskega načrta o energetski učinkovitosti (2010/2107(INI))

2012/C 169 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2006 z naslovom Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti (KOM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2006 z naslovom Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti (KOM(2006)0545),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2008 z naslovom 2020 do leta 20 20 – priložnost Evrope glede podnebnih sprememb (KOM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2008 z naslovom 2020 do leta 20 20 – priložnost Evrope glede podnebnih sprememb (KOM(2008)0030),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom Energetska učinkovitost: doseganje cilja 20-odstotnega deleža (KOM(2008)0772), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom Energetska učinkovitost: doseganje cilja 20-odstotnega deleža (KOM(2008)0772),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2007 z naslovom Energetska politika za Evropo (KOM(2007)0001) in kasnejšega sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom Drugi strateški pregled energetske politike: akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo s spremnimi dokumenti (KOM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2007 z naslovom Energetska politika za Evropo (KOM(2007)0001) in kasnejšega sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom Drugi strateški pregled energetske politike: akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo s spremnimi dokumenti (KOM(2008)0781),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o oblikovanju programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti projektom na področju energetike (evropski energetski program za oživitev) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o oblikovanju programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti projektom na področju energetike (evropski energetski program za oživitev) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/76/EGS (direktiva o energetskih storitvah) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/76/EGS (direktiva o energetskih storitvah) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, povezanih z energijo, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, povezanih z energijo, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (3),

| — | ob upoštevanju uredbe (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uredbe (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov energije, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov energije, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (8),

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije z dne 7. maja 2010 z naslovom Na poti do nove energetske strategije za Evropo 2011–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije z dne 7. maja 2010 z naslovom Na poti do nove energetske strategije za Evropo 2011–2020,

| — | ob upoštevanju neodvisne študije z naslovom Obdavčenje službenih vozil. Subvencije, blaginja in ekonomija (ang. Company Car Taxation. Subsidies, welfare and economy), izvedene na zahtevo Komisije (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neodvisne študije z naslovom Obdavčenje službenih vozil. Subvencije, blaginja in ekonomija (ang. Company Car Taxation. Subsidies, welfare and economy), izvedene na zahtevo Komisije (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 o drugem strateškem pregledu energetske politike (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 o drugem strateškem pregledu energetske politike (10),

| — | ob upoštevanju prvega odstavka člena 170 Pogodbe o delovanju Evropske unije, po katerem Unija prispeva k vzpostavitvi in razvoju vseevropskih omrežij na področju transporta, telekomunikacij in energetske infrastrukture, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega odstavka člena 170 Pogodbe o delovanju Evropske unije, po katerem Unija prispeva k vzpostavitvi in razvoju vseevropskih omrežij na področju transporta, telekomunikacij in energetske infrastrukture,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (11),

| — | ob upoštevanju člena 34(3) Listine EU o temeljnih človekovih pravicah o boju proti socialni izključenosti in revščini, kjer je določeno, da Unija zagotovi dostojno življenje vsem, ki nimajo zadostnih sredstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 34(3) Listine EU o temeljnih človekovih pravicah o boju proti socialni izključenosti in revščini, kjer je določeno, da Unija zagotovi dostojno življenje vsem, ki nimajo zadostnih sredstev,

| — | ob upoštevanju člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za regionalni razvoj (A7-0331/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za regionalni razvoj (A7-0331/2010),

| A. | ker sta energetska učinkovitost in varčevanje z energijo stroškovno najučinkovitejša in najhitrejša načina za zmanjšanje emisij CO2 in drugih emisij ter za večjo zanesljivost oskrbe; ker se je treba z energetsko revščino spoprijeti strateško z višjimi stopnjami energetske učinkovitosti pri stavbah in napravah; ker je energetska učinkovitost osrednja prednostna naloga strategije Evropa 2020 in evropske energetske strategije 2011–2020 in ker sedanji viri v javnih institucijah niso skladni s to ambicijo, |
| --- | --- |

A.

ker sta energetska učinkovitost in varčevanje z energijo stroškovno najučinkovitejša in najhitrejša načina za zmanjšanje emisij CO2 in drugih emisij ter za večjo zanesljivost oskrbe; ker se je treba z energetsko revščino spoprijeti strateško z višjimi stopnjami energetske učinkovitosti pri stavbah in napravah; ker je energetska učinkovitost osrednja prednostna naloga strategije Evropa 2020 in evropske energetske strategije 2011–2020 in ker sedanji viri v javnih institucijah niso skladni s to ambicijo,

| B. | ker je varčevanje z energijo bistveno za povečanje zanesljivosti oskrbe; če bi dosegli na primer cilj 20 % prihranka energije, bi prihranili toliko energije, kot bi jo lahko proizvedlo petnajst plinovodov Nabucco, |
| --- | --- |

B.

ker je varčevanje z energijo bistveno za povečanje zanesljivosti oskrbe; če bi dosegli na primer cilj 20 % prihranka energije, bi prihranili toliko energije, kot bi jo lahko proizvedlo petnajst plinovodov Nabucco,

| C. | ker energetski prihranek lahko prinese končnim uporabnikom in celotnemu gospodarstvu znatne gospodarske in socialne prednosti, med drugim bi lahko do leta 2020 ustvarili do milijon delovnih mest; ker evropski uvoz energije narašča in je bil leta 2007 vreden 332 milijard EUR; ker lahko po podatkih Komisije energetske koristi letno nanesejo do 1 000 EUR na gospodinjstvo, ki bodo investirani drugje v gospodarstvu, uspešno uresničevanje cilja glede energetske učinkovitosti pa bi lahko EU prihranilo okoli 100 milijard EUR in zmanjšalo emisije za skoraj 800 milijonov ton na leto; ker sta torej energetski prihranek in učinkovite politike rešitev za energetsko revščino, |
| --- | --- |

C.

ker energetski prihranek lahko prinese končnim uporabnikom in celotnemu gospodarstvu znatne gospodarske in socialne prednosti, med drugim bi lahko do leta 2020 ustvarili do milijon delovnih mest; ker evropski uvoz energije narašča in je bil leta 2007 vreden 332 milijard EUR; ker lahko po podatkih Komisije energetske koristi letno nanesejo do 1 000 EUR na gospodinjstvo, ki bodo investirani drugje v gospodarstvu, uspešno uresničevanje cilja glede energetske učinkovitosti pa bi lahko EU prihranilo okoli 100 milijard EUR in zmanjšalo emisije za skoraj 800 milijonov ton na leto; ker sta torej energetski prihranek in učinkovite politike rešitev za energetsko revščino,

| D. | ker bo prihodnji razvoj cen energije spodbudil posameznike, da bodo zmanjšali svojo porabo energije; znatne prihranke energije je torej mogoče doseči s spodbujanjem učinkovitejše skupne infrastrukture v stavbah, sistemih ogrevanja in v prometnem sektorju, saj drugače posamezniki ali podjetja odločitev za boljšo uporabo energije ne morejo nadzirati niti nanje vplivati, |
| --- | --- |

D.

ker bo prihodnji razvoj cen energije spodbudil posameznike, da bodo zmanjšali svojo porabo energije; znatne prihranke energije je torej mogoče doseči s spodbujanjem učinkovitejše skupne infrastrukture v stavbah, sistemih ogrevanja in v prometnem sektorju, saj drugače posamezniki ali podjetja odločitev za boljšo uporabo energije ne morejo nadzirati niti nanje vplivati,

| E. | ker znanstveni dokazi jasno podpirajo večja prizadevanja, tudi na regionalni in lokalni ravni, da bomo do leta 2020 uresničili cilj za 20 % večje energetske učinkovitosti, saj bo s sedanjimi stopnjami napredka do leta 2020 doseženega le približno polovica tega cilja, čeprav praksa in tehnologija za njegovo uresničitev že obstajata, |
| --- | --- |

E.

ker znanstveni dokazi jasno podpirajo večja prizadevanja, tudi na regionalni in lokalni ravni, da bomo do leta 2020 uresničili cilj za 20 % večje energetske učinkovitosti, saj bo s sedanjimi stopnjami napredka do leta 2020 doseženega le približno polovica tega cilja, čeprav praksa in tehnologija za njegovo uresničitev že obstajata,

| F. | ker na ravni EU in na nacionalni ravni sicer obstajajo številni zakonodajni ukrepi, s katerimi naj bi dosegli prihranek energije, vendar ne vodijo vsi do želenega rezultata, |
| --- | --- |

F.

ker na ravni EU in na nacionalni ravni sicer obstajajo številni zakonodajni ukrepi, s katerimi naj bi dosegli prihranek energije, vendar ne vodijo vsi do želenega rezultata,

| G. | ker je amortizacijska doba pri energetski učinkovitosti relativno kratka v primerjavi z drugimi naložbami, tovrstne naložbe pa lahko tako na podeželju kot v mestih ustvarijo številna nova lokalna delovna mesta, ki se večinoma ne morejo seliti drugam, zlasti v gradbenem sektorju ter malih in srednjih podjetjih, za kar so potrebni ozaveščenost javnosti in usposobljeni delavci, |
| --- | --- |

G.

ker je amortizacijska doba pri energetski učinkovitosti relativno kratka v primerjavi z drugimi naložbami, tovrstne naložbe pa lahko tako na podeželju kot v mestih ustvarijo številna nova lokalna delovna mesta, ki se večinoma ne morejo seliti drugam, zlasti v gradbenem sektorju ter malih in srednjih podjetjih, za kar so potrebni ozaveščenost javnosti in usposobljeni delavci,

| H. | ker ima uporaba javnih sredstev v ponavljajočih se finančnih instrumentih za izplačevanje finančnih spodbud ukrepom s področja energetske učinkovitosti v teh časih proračunskih omejitev to prednost, da omogoča vzdrževanje večine teh sredstev na daljši rok, |
| --- | --- |

H.

ker ima uporaba javnih sredstev v ponavljajočih se finančnih instrumentih za izplačevanje finančnih spodbud ukrepom s področja energetske učinkovitosti v teh časih proračunskih omejitev to prednost, da omogoča vzdrževanje večine teh sredstev na daljši rok,

| I. | ker povpraševanje močno prispeva k večji porabi energije in ker se je treba dejansko spoprijeti s problematiko tržnih in regulativnih ovir za energetsko učinkovitejše izdelke ter spodbujati njihovo uporabo, da bi ločili porabo energije od gospodarske rasti, |
| --- | --- |

I.

ker povpraševanje močno prispeva k večji porabi energije in ker se je treba dejansko spoprijeti s problematiko tržnih in regulativnih ovir za energetsko učinkovitejše izdelke ter spodbujati njihovo uporabo, da bi ločili porabo energije od gospodarske rasti,

| J. | ker številne ovire preprečujejo, da bi v celoti izkoristili možnosti za energetski prihranek, vključno z vnaprejšnjimi stroški naložb in nerazpoložljivostjo ustreznih sredstev, pomanjkanjem ozaveščenosti, različnimi spodbudami za lastnike in najemnike ter nezadostno jasnostjo glede odgovornosti za zagotavljanje energetskega prihranka, |
| --- | --- |

J.

ker številne ovire preprečujejo, da bi v celoti izkoristili možnosti za energetski prihranek, vključno z vnaprejšnjimi stroški naložb in nerazpoložljivostjo ustreznih sredstev, pomanjkanjem ozaveščenosti, različnimi spodbudami za lastnike in najemnike ter nezadostno jasnostjo glede odgovornosti za zagotavljanje energetskega prihranka,

| K. | ker so se obvezni cilji izkazali za učinkovite tudi na drugih prednostnih področjih, kot je energija iz obnovljivih virov in kakovost zraka, za zagotavljanje zagona, lastništva in usmerjenosti na ravni EU in na nacionalnih ravneh, ki so potrebni za zagotovitev zadostnih ambicij v posebnih politikah in prizadevanj za njihovo izvajanje, |
| --- | --- |

K.

ker so se obvezni cilji izkazali za učinkovite tudi na drugih prednostnih področjih, kot je energija iz obnovljivih virov in kakovost zraka, za zagotavljanje zagona, lastništva in usmerjenosti na ravni EU in na nacionalnih ravneh, ki so potrebni za zagotovitev zadostnih ambicij v posebnih politikah in prizadevanj za njihovo izvajanje,

| L. | ker napredek pri energetskem prihranku ovira premalo odgovornosti in zavezanosti za uresničitev cilja 20 %, |
| --- | --- |

L.

ker napredek pri energetskem prihranku ovira premalo odgovornosti in zavezanosti za uresničitev cilja 20 %,

| M. | ker stavbe porabijo okoli 40 % energije in povzročijo okoli 36 % emisij toplogrednih plinov v EU in ker je gradbeništvo z okoli 12 % BDP EU pomemben del evropskega gospodarstva; ker se obstoječe stavbe premalo obnavljajo in ker še vedno ni ustreznih ukrepov za zmanjšanje njihove energetske porabe, ker je bistveno povečati število in stopnjo temeljitih obnov v obstoječem stavbnem fondu, da bi dosegli cilje politike EU za leto 2020 in leto 2050 o podnebju in energiji, obenem pa bi lahko ustvarili veliko delovnih mest in tako znatno prispevali h gospodarski obnovi EU; ker rešitve za energetsko učinkovitost glede ovoja stavbe s tehničnimi sistemi in napravami že obstajajo in se lahko izvajajo na obstoječih in novih stavbah, kar bi prineslo znaten energetski prihranek, |
| --- | --- |

M.

ker stavbe porabijo okoli 40 % energije in povzročijo okoli 36 % emisij toplogrednih plinov v EU in ker je gradbeništvo z okoli 12 % BDP EU pomemben del evropskega gospodarstva; ker se obstoječe stavbe premalo obnavljajo in ker še vedno ni ustreznih ukrepov za zmanjšanje njihove energetske porabe, ker je bistveno povečati število in stopnjo temeljitih obnov v obstoječem stavbnem fondu, da bi dosegli cilje politike EU za leto 2020 in leto 2050 o podnebju in energiji, obenem pa bi lahko ustvarili veliko delovnih mest in tako znatno prispevali h gospodarski obnovi EU; ker rešitve za energetsko učinkovitost glede ovoja stavbe s tehničnimi sistemi in napravami že obstajajo in se lahko izvajajo na obstoječih in novih stavbah, kar bi prineslo znaten energetski prihranek,

| N. | ker bivališča niso pripravljena na podnebne spremembe: v vseh državah obstajajo bivališča, ki poleti niso prijetno hladna, in bivališča, ki pozimi niso prijetno topla (več kot 15 % v Italiji, Latviji, na Poljskem in Cipru ter 50 % na Portugalskem), v državah, kot sta Ciper in Italija, pa hiše niso zgrajene za hladne zime, |
| --- | --- |

N.

ker bivališča niso pripravljena na podnebne spremembe: v vseh državah obstajajo bivališča, ki poleti niso prijetno hladna, in bivališča, ki pozimi niso prijetno topla (več kot 15 % v Italiji, Latviji, na Poljskem in Cipru ter 50 % na Portugalskem), v državah, kot sta Ciper in Italija, pa hiše niso zgrajene za hladne zime,

| O. | ker industrijski električni motorji porabijo 30 % do 40 % proizvedene svetovne električne energije in ker lahko ustrezna optimalizacija tovrstnih motornih sistemov z uravnavanjem hitrosti in drugimi tehnikami prihrani med 30 % in 60 % porabljene energije, |
| --- | --- |

O.

ker industrijski električni motorji porabijo 30 % do 40 % proizvedene svetovne električne energije in ker lahko ustrezna optimalizacija tovrstnih motornih sistemov z uravnavanjem hitrosti in drugimi tehnikami prihrani med 30 % in 60 % porabljene energije,

| P. | ker je med 50 in 125 milijonov Evropejcev žrtev energetske revščine, te številke pa bi se utegnile z gospodarsko krizo in povečanjem cen energije še povečati, ker so vzroki za energetsko revščino v EU vsesplošni in vključuje kombinacijo nizkih dohodkov gospodinjstev, slabih standardov ogrevanja in izolacije ter nedosegljivih cen energije; poudarja, da so energetski prihranek in politike energetske učinkovite rešitev za energetsko revščino, |
| --- | --- |

P.

ker je med 50 in 125 milijonov Evropejcev žrtev energetske revščine, te številke pa bi se utegnile z gospodarsko krizo in povečanjem cen energije še povečati, ker so vzroki za energetsko revščino v EU vsesplošni in vključuje kombinacijo nizkih dohodkov gospodinjstev, slabih standardov ogrevanja in izolacije ter nedosegljivih cen energije; poudarja, da so energetski prihranek in politike energetske učinkovite rešitev za energetsko revščino,

| Q. | ker je promet odgovoren za skoraj 30 % vseh emisij toplogrednih plinov v Evropi, bi prehod s tradicionalnih avtomobilov na fosilna goriva na vozila, ki uporabljajo zeleno tehnologijo, pripomogel k znatnemu zmanjšanju CO2 ter omogočil dodatno shranjevanje energije, kar bi energetskim omrežjem omogočilo, da bi se spoprijela z nihajočo proizvodnjo virov obnovljive energije, |
| --- | --- |

Q.

ker je promet odgovoren za skoraj 30 % vseh emisij toplogrednih plinov v Evropi, bi prehod s tradicionalnih avtomobilov na fosilna goriva na vozila, ki uporabljajo zeleno tehnologijo, pripomogel k znatnemu zmanjšanju CO2 ter omogočil dodatno shranjevanje energije, kar bi energetskim omrežjem omogočilo, da bi se spoprijela z nihajočo proizvodnjo virov obnovljive energije,

| R. | ker po ocenah v 69 % stanovanjskega fonda v Evropi živijo lastniki, 17 % pa – največkrat posamezni lastniki – zasebno oddajajo v najem; ker se zasebni stanovanjski sektor sooča s finančnimi omejitvami za izvedbo energetske prenove, |
| --- | --- |

R.

ker po ocenah v 69 % stanovanjskega fonda v Evropi živijo lastniki, 17 % pa – največkrat posamezni lastniki – zasebno oddajajo v najem; ker se zasebni stanovanjski sektor sooča s finančnimi omejitvami za izvedbo energetske prenove,

| S. | ker bi lahko sedanja gospodarska kriza pospešila prehod na nizkoogljično in energetsko učinkovito gospodarstvo ter spodbudila spremembo vedenja državljanov glede porabe energije, |
| --- | --- |

S.

ker bi lahko sedanja gospodarska kriza pospešila prehod na nizkoogljično in energetsko učinkovito gospodarstvo ter spodbudila spremembo vedenja državljanov glede porabe energije,

| T. | ker je razvijanje in trženje nove vrhunske tehnologije nujno za trajnostno proizvodnjo in učinkovitejšo uporabo energije, |
| --- | --- |

T.

ker je razvijanje in trženje nove vrhunske tehnologije nujno za trajnostno proizvodnjo in učinkovitejšo uporabo energije,

| U. | ker bo zavezujoči cilj 20 % obnovljivih virov energije končne porabe energije do leta 2020 dosežen le, če bo zajet tudi obstoječi stanovanjski fond, |
| --- | --- |

U.

ker bo zavezujoči cilj 20 % obnovljivih virov energije končne porabe energije do leta 2020 dosežen le, če bo zajet tudi obstoječi stanovanjski fond,

| V. | ker imajo evropska podjetja presenetljive evidence za zmanjšanje svojih emisij toplogrednih plinov in še pomembneje za omogočanje zmanjšanja emisij v evropski družbi in po svetu z inovativnimi proizvodi in rešitvami, |
| --- | --- |

V.

ker imajo evropska podjetja presenetljive evidence za zmanjšanje svojih emisij toplogrednih plinov in še pomembneje za omogočanje zmanjšanja emisij v evropski družbi in po svetu z inovativnimi proizvodi in rešitvami,

| W. | ker je treba ohraniti konkurenčnost evropskih energetsko intenzivnih podjetij, ki se soočajo z globalno konkurenco, |
| --- | --- |

W.

ker je treba ohraniti konkurenčnost evropskih energetsko intenzivnih podjetij, ki se soočajo z globalno konkurenco,

Skladnost z veljavno zakonodajo in njeno izvajanje

| 1. | poziva države članice, lokalne oblasti in zlasti Komisijo, naj energetski učinkovitosti namenijo zasluženo pozornost in vire (osebje in finančna sredstva) v skladu z njihovimi ambicijami; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, lokalne oblasti in zlasti Komisijo, naj energetski učinkovitosti namenijo zasluženo pozornost in vire (osebje in finančna sredstva) v skladu z njihovimi ambicijami;

| 2. | poudarja, da bi bilo treba energetsko učinkovitost vključiti v vsa ustrezna področja politike, tudi v financiranje, regionalni razvoj in razvoj mest, promet, kmetijstvo, industrijsko politiko in izobraževanje; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi bilo treba energetsko učinkovitost vključiti v vsa ustrezna področja politike, tudi v financiranje, regionalni razvoj in razvoj mest, promet, kmetijstvo, industrijsko politiko in izobraževanje;

| 3. | poziva Komisijo, naj dovolj zgodaj pred vrhunskim srečanjem o energiji dne 4. februarja 2011 v okviru revidiranega akcijskega načrta za energetsko učinkovitost predstavi oceno izvajanja veljavne zakonodaje; meni, da bi moral akcijski načrt za energetsko učinkovitost na podlagi rezultatov ocenjevanja vključevati ukrepe, ki jih bo pripravila Komisija za zapolnitev te vrzeli in uresničitev splošnega cilja glede energetske učinkovitosti do leta 2020, na primer posamezne cilje glede energetske učinkovitosti, ki bodo skladni z najmanj 20-odstotnim izboljšanjem energetske učinkovitosti do leta 2020 na ravni EU in ki bodo upoštevali relativno izhodišče in nacionalne posebnosti, ter vnaprejšnjo odobritev nacionalnega akcijskega načrta posameznih držav članic za energetsko učinkovitost; meni, da bi morali biti taki dodatni ukrepi pravični in merljivi ter neposredno vplivati na uresničevanje cilja nacionalnih načrtov za energetsko učinkovitost; poziva Komisijo in države članice, naj se dogovorijo o skupni metodologiji za merjenje nacionalnih ciljev glede energetske učinkovitosti in o spremljanju napredka pri njihovem doseganju; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj dovolj zgodaj pred vrhunskim srečanjem o energiji dne 4. februarja 2011 v okviru revidiranega akcijskega načrta za energetsko učinkovitost predstavi oceno izvajanja veljavne zakonodaje; meni, da bi moral akcijski načrt za energetsko učinkovitost na podlagi rezultatov ocenjevanja vključevati ukrepe, ki jih bo pripravila Komisija za zapolnitev te vrzeli in uresničitev splošnega cilja glede energetske učinkovitosti do leta 2020, na primer posamezne cilje glede energetske učinkovitosti, ki bodo skladni z najmanj 20-odstotnim izboljšanjem energetske učinkovitosti do leta 2020 na ravni EU in ki bodo upoštevali relativno izhodišče in nacionalne posebnosti, ter vnaprejšnjo odobritev nacionalnega akcijskega načrta posameznih držav članic za energetsko učinkovitost; meni, da bi morali biti taki dodatni ukrepi pravični in merljivi ter neposredno vplivati na uresničevanje cilja nacionalnih načrtov za energetsko učinkovitost; poziva Komisijo in države članice, naj se dogovorijo o skupni metodologiji za merjenje nacionalnih ciljev glede energetske učinkovitosti in o spremljanju napredka pri njihovem doseganju;

| 4. | pripisuje velik pomen postopkom načrtovanja na evropski ravni; meni, da bi morali energetski učinkovitosti v energetskem akcijskem načrtu za obdobje 2011–2020 nameniti primerno pozornost; se zavzema, da bi čim prej predstavili novi evropski akcijski načrt za energetsko učinkovitost in da bi energetska učinkovitost imela pomembno vlogo v prihodnjem časovnem načrtu za nizkoogljični sistem in gospodarstvo do leta 2050; |
| --- | --- |

4.

pripisuje velik pomen postopkom načrtovanja na evropski ravni; meni, da bi morali energetski učinkovitosti v energetskem akcijskem načrtu za obdobje 2011–2020 nameniti primerno pozornost; se zavzema, da bi čim prej predstavili novi evropski akcijski načrt za energetsko učinkovitost in da bi energetska učinkovitost imela pomembno vlogo v prihodnjem časovnem načrtu za nizkoogljični sistem in gospodarstvo do leta 2050;

| 5. | poziva EU, naj sprejme zavezujoč cilj glede energetske učinkovitosti za vsaj 20 % do leta 2020 ter tako pospeši prehod na trajnostno in zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

5.

poziva EU, naj sprejme zavezujoč cilj glede energetske učinkovitosti za vsaj 20 % do leta 2020 ter tako pospeši prehod na trajnostno in zeleno gospodarstvo;

| 6. | meni, da bi moral biti akcijski načrt za energetsko učinkovitost ambiciozno zastavljen ob poudarku na celotni verigi oskrbe z energijo, ki bo upošteval napredek, dosežen z vsemi ukrepi iz akcijskega načrta 2006, okrepil izvajanje še vedno potekajočih ukrepov za energetsko učinkovitost, sprejetih po opredelitvah iz akcijskega načrta 2006, in zajemal dodatne stroškovno učinkovite in ustrezne ukrepe, ki morajo biti skladni z merili subsidiarnosti in proporcionalnosti, za uresničitev cilja za leto 2020; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi moral biti akcijski načrt za energetsko učinkovitost ambiciozno zastavljen ob poudarku na celotni verigi oskrbe z energijo, ki bo upošteval napredek, dosežen z vsemi ukrepi iz akcijskega načrta 2006, okrepil izvajanje še vedno potekajočih ukrepov za energetsko učinkovitost, sprejetih po opredelitvah iz akcijskega načrta 2006, in zajemal dodatne stroškovno učinkovite in ustrezne ukrepe, ki morajo biti skladni z merili subsidiarnosti in proporcionalnosti, za uresničitev cilja za leto 2020;

| 7. | poziva Komisijo, naj oblikuje nov akcijski načrt o energetski učinkovitosti ob upoštevanju potreb ranljivih potrošnikov energije; ugotavlja, da bi potrošnikom energije izboljšanje energetske učinkovitosti najbolj koristilo, vendar nimajo sredstev za izvedbo potrebnih naložb; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe in učinkovite politike, na primer nacionalne akcijske načrte ali ciljno usmerjene socialne ukrepe, da bi zmanjšale energetsko revščino in redno poročale o svojih ukrepih za odpravo tega problema; pozdravlja, da Svet za energijo rešuje problem energetske revščine, in podpira prizadevanja belgijskega predsedstva v zvezi s tem; poziva Komisijo, naj obravnava energetsko revščino v vseh energetskih politikah; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj oblikuje nov akcijski načrt o energetski učinkovitosti ob upoštevanju potreb ranljivih potrošnikov energije; ugotavlja, da bi potrošnikom energije izboljšanje energetske učinkovitosti najbolj koristilo, vendar nimajo sredstev za izvedbo potrebnih naložb; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe in učinkovite politike, na primer nacionalne akcijske načrte ali ciljno usmerjene socialne ukrepe, da bi zmanjšale energetsko revščino in redno poročale o svojih ukrepih za odpravo tega problema; pozdravlja, da Svet za energijo rešuje problem energetske revščine, in podpira prizadevanja belgijskega predsedstva v zvezi s tem; poziva Komisijo, naj obravnava energetsko revščino v vseh energetskih politikah;

| 8. | poziva k reviziji direktive o energetskih storitvah leta 2011, ki bo vključevala razširjen časovni okvir do leta 2020, kritično oceno nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost in njihovega izvajanja, vključno s skupnimi standardi poročanja, ki bodo vsebovali zavezujoče minimalne elemente o na primer ustreznih politikah energetske učinkovitosti, med drugim tudi „mehka“ in podporna orodja, kot so financiranje, ocenjevanje in razvrščanje ukrepov držav članic ter združevanje obveznosti poročanja iz direktive o energetskih storitvah, energetskega označevanja in okoljsko primerne zasnove, kadar je to potrebno in zmanjšuje obremenitev držav članic; |
| --- | --- |

8.

poziva k reviziji direktive o energetskih storitvah leta 2011, ki bo vključevala razširjen časovni okvir do leta 2020, kritično oceno nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost in njihovega izvajanja, vključno s skupnimi standardi poročanja, ki bodo vsebovali zavezujoče minimalne elemente o na primer ustreznih politikah energetske učinkovitosti, med drugim tudi „mehka“ in podporna orodja, kot so financiranje, ocenjevanje in razvrščanje ukrepov držav članic ter združevanje obveznosti poročanja iz direktive o energetskih storitvah, energetskega označevanja in okoljsko primerne zasnove, kadar je to potrebno in zmanjšuje obremenitev držav članic;

| 9. | poziva države članice, naj začnejo hitro in učinkovito izvajati programe za tržni nadzor in spremljanje skladnosti v zvezi z Direktivo 2009/125/ES o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, Direktivo 2010/30/EU o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, povezanih z energijo, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku ter Uredbo (ES) št. 1222/2009 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre, Komisijo pa poziva, naj izvajanje teh programov poenostavi ter spremlja in po potrebi začne postopke za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj začnejo hitro in učinkovito izvajati programe za tržni nadzor in spremljanje skladnosti v zvezi z Direktivo 2009/125/ES o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, Direktivo 2010/30/EU o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, povezanih z energijo, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku ter Uredbo (ES) št. 1222/2009 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre, Komisijo pa poziva, naj izvajanje teh programov poenostavi ter spremlja in po potrebi začne postopke za ugotavljanje kršitev;

| 10. | predlaga, naj Komisija glede na razumevanje izziva in pomembnost tržnega nadzora omogoči sodelovanje med državami članicami in izmenjavo informacij med njimi, zlasti z vzpostavitvijo odprte zbirke podatkov o rezultatih preskusov in neskladnih proizvodih, odkritih v državah članicah, ter z ukrepanjem, da bi tovrstne neskladne proizvode iz posamezne države članice umaknili z vseh 27 trgov; |
| --- | --- |

10.

predlaga, naj Komisija glede na razumevanje izziva in pomembnost tržnega nadzora omogoči sodelovanje med državami članicami in izmenjavo informacij med njimi, zlasti z vzpostavitvijo odprte zbirke podatkov o rezultatih preskusov in neskladnih proizvodih, odkritih v državah članicah, ter z ukrepanjem, da bi tovrstne neskladne proizvode iz posamezne države članice umaknili z vseh 27 trgov;

| 11. | spodbuja Komisijo, naj po začetku veljavnosti revidirane direktive o energetskem označevanju in pred letom 2014, ki je določen v direktivi, oceni, kako novozasnovano energetsko označevanje in obvezno sklicevanje oglaševanja na energetske oznake vplivata na vedenje potrošnikov, ter naj po potrebi nadalje ukrepa, da bi njihovo učinkovitost še povečala; |
| --- | --- |

11.

spodbuja Komisijo, naj po začetku veljavnosti revidirane direktive o energetskem označevanju in pred letom 2014, ki je določen v direktivi, oceni, kako novozasnovano energetsko označevanje in obvezno sklicevanje oglaševanja na energetske oznake vplivata na vedenje potrošnikov, ter naj po potrebi nadalje ukrepa, da bi njihovo učinkovitost še povečala;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ukrepe EU za večjo ozaveščenost in znanje vseh zainteresiranih strani in strokovnih udeležencev o vprašanjih energetske učinkovitosti na vseh stopnjah (ocenjevanje obstoječe energetske učinkovitosti, snovanje in izvajanje rešitev za energetsko učinkovitost, energetsko učinkovito obratovanje in vzdrževanje); |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ukrepe EU za večjo ozaveščenost in znanje vseh zainteresiranih strani in strokovnih udeležencev o vprašanjih energetske učinkovitosti na vseh stopnjah (ocenjevanje obstoječe energetske učinkovitosti, snovanje in izvajanje rešitev za energetsko učinkovitost, energetsko učinkovito obratovanje in vzdrževanje);

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj preverijo učinkovitost zakonodajnih ukrepov za varčevanje z energijo in povečanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj preverijo učinkovitost zakonodajnih ukrepov za varčevanje z energijo in povečanje energetske učinkovitosti;

| 14. | meni, da bi dolgoročni sporazumi z industrijskim sektorjem omogočili visoko stopnjo skladnosti z zahtevami glede energetske učinkovitosti ter s tem letno pripomogli k 2-odstotnemu izboljšanju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi dolgoročni sporazumi z industrijskim sektorjem omogočili visoko stopnjo skladnosti z zahtevami glede energetske učinkovitosti ter s tem letno pripomogli k 2-odstotnemu izboljšanju energetske učinkovitosti;

Energetska infrastruktura (proizvodnja in prenos)

| 15. | meni, da je potrebna močnejša osredotočenost na sistemske inovacije, kot so pametna omrežja (za elektriko, pa tudi za ogrevanje in hlajenje), pametni števci, plinska omrežja, ki bi uporabljala tudi bioplin, in shranjevanje energije, ki lahko povečajo energetsko učinkovitost z zmanjšanjem prometnih konic, odklopov iz omrežja, lažjim vključevanjem obnovljivih tehnologij, vključno z decentralizirano proizvodnjo, zmanjšanjem zahtev po rezervni proizvodnji ter večjimi in prožnejšimi zmogljivostmi za shranjevanje; poziva, naj se zagotovi, da bodo končni porabniki dobili pravičen delež nastalega dobička; |
| --- | --- |

15.

meni, da je potrebna močnejša osredotočenost na sistemske inovacije, kot so pametna omrežja (za elektriko, pa tudi za ogrevanje in hlajenje), pametni števci, plinska omrežja, ki bi uporabljala tudi bioplin, in shranjevanje energije, ki lahko povečajo energetsko učinkovitost z zmanjšanjem prometnih konic, odklopov iz omrežja, lažjim vključevanjem obnovljivih tehnologij, vključno z decentralizirano proizvodnjo, zmanjšanjem zahtev po rezervni proizvodnji ter večjimi in prožnejšimi zmogljivostmi za shranjevanje; poziva, naj se zagotovi, da bodo končni porabniki dobili pravičen delež nastalega dobička;

| 16. | poudarja, da omrežja za ogrevanje in hlajenje na daljavo prispevajo k uresničitvi energetsko učinkovitega gospodarstva do leta 2050 ter da je potrebna izrecna in celovita strategija pridobivanja in uporabe toplote (industrijska toplota, ogrevanje bivališč, hlajenje) – vključno z metodo z referenčnimi vrednostmi za različna goriva za omrežja za ogrevanje in hlajenje na daljavo –, ki bo temeljila na sinergiji med sektorji; poziva Komisijo, naj začne raziskavo o povečanju njihove učinkovitosti; poudarja, da morajo tudi ta omrežja omogočati konkurenco; opozarja, da bo izboljšana energetska učinkovitost stanovanjskega fonda privedla do zmanjšanega povpraševanja po toploti, kar bi bilo treba upoštevati pri oceni zmogljivosti za ogrevanje na daljavo; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da omrežja za ogrevanje in hlajenje na daljavo prispevajo k uresničitvi energetsko učinkovitega gospodarstva do leta 2050 ter da je potrebna izrecna in celovita strategija pridobivanja in uporabe toplote (industrijska toplota, ogrevanje bivališč, hlajenje) – vključno z metodo z referenčnimi vrednostmi za različna goriva za omrežja za ogrevanje in hlajenje na daljavo –, ki bo temeljila na sinergiji med sektorji; poziva Komisijo, naj začne raziskavo o povečanju njihove učinkovitosti; poudarja, da morajo tudi ta omrežja omogočati konkurenco; opozarja, da bo izboljšana energetska učinkovitost stanovanjskega fonda privedla do zmanjšanega povpraševanja po toploti, kar bi bilo treba upoštevati pri oceni zmogljivosti za ogrevanje na daljavo;

| 17. | poudarja, da ima oskrba pri energetski učinkovitosti pomembno vlogo; poudarja, da prenos in distribucija znatno prispevata k energetskim izgubam (zlasti v generatorjih in transformatorjih, ter izgubam zaradi prekomernega upora pri prenosu) in da krajšanje predolgih verig za pretvorbo ene vrste energije v drugo vrsto električne energije predstavlja glavni vir varčevanja; poudarja vlogo, ki bi jo mikroproizvodnja ter decentralizirana in raznolika proizvodnja lahko imeli pri zagotavljanju varnosti oskrbe in zmanjševanju izgub; meni, da bi bilo treba oblikovati spodbude za izboljšanje infrastrukture, in poziva Komisijo, naj oblikuje predloge za sprostitev neizkoriščenih varčevalnih možnosti, vključno z uvedbo poročil o trajnosti za elektrarne in sprejetjem ukrepov za olajšanje dodatnega opremljanja in posodobitve elektrarn; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da ima oskrba pri energetski učinkovitosti pomembno vlogo; poudarja, da prenos in distribucija znatno prispevata k energetskim izgubam (zlasti v generatorjih in transformatorjih, ter izgubam zaradi prekomernega upora pri prenosu) in da krajšanje predolgih verig za pretvorbo ene vrste energije v drugo vrsto električne energije predstavlja glavni vir varčevanja; poudarja vlogo, ki bi jo mikroproizvodnja ter decentralizirana in raznolika proizvodnja lahko imeli pri zagotavljanju varnosti oskrbe in zmanjševanju izgub; meni, da bi bilo treba oblikovati spodbude za izboljšanje infrastrukture, in poziva Komisijo, naj oblikuje predloge za sprostitev neizkoriščenih varčevalnih možnosti, vključno z uvedbo poročil o trajnosti za elektrarne in sprejetjem ukrepov za olajšanje dodatnega opremljanja in posodobitve elektrarn;

| 18. | poudarja, da bi bilo treba obravnavanje izgube (električne) energije med prenosom po omrežju obravnavati prednostno takoj za energetsko učinkovitostjo pri viru (to je v primarni proizvodnji energije); s prehodom na bolj decentraliziran sistem proizvodnje bi se zmanjšale poti prevoza in s tem tudi izguba energije med prevozom; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi bilo treba obravnavanje izgube (električne) energije med prenosom po omrežju obravnavati prednostno takoj za energetsko učinkovitostjo pri viru (to je v primarni proizvodnji energije); s prehodom na bolj decentraliziran sistem proizvodnje bi se zmanjšale poti prevoza in s tem tudi izguba energije med prevozom;

| 19. | poziva (petro)kemično industrijo po vsej Evropski uniji, naj okrepi energetsko predelavo med sežigom odpadnih plinov; |
| --- | --- |

19.

poziva (petro)kemično industrijo po vsej Evropski uniji, naj okrepi energetsko predelavo med sežigom odpadnih plinov;

| 20. | meni, da se je treba bolj posvetiti povečanju učinkovitosti vsega energetskega sistema, zlasti da bi zmanjšali izgube; zato poziva k reviziji direktive o spodbujanju soproizvodnje v okviru delovnega programa za leto 2011, da bi spodbudili visoko učinkovito soproizvodnjo toplote in električne energije, mikrosoproizvodnjo, uporabo odvečne toplote iz industrije ter ogrevanje/hlajenje na daljavo s tem, da bi države članice spodbudili k oblikovanju stabilnega in ugodnega regulativnega okvira, tako da bi uvedli integrirano načrtovanje povpraševanja po elektriki za hlajenje in ogrevanje, soproizvodnji omogočili prednostni dostop do električnega omrežja, izkoriščali odpadno toploto industrijskih procesov ter spodbujali uporabo visoko učinkovite soproizvodnje, mikrosoproizvodnje ter ogrevanja/hlajenja na daljavo v stavbah in s trajnostnim financiranjem soproizvodnje, na primer tako, da bi države članice pozivali k uvedbi finančnih spodbud; |
| --- | --- |

20.

meni, da se je treba bolj posvetiti povečanju učinkovitosti vsega energetskega sistema, zlasti da bi zmanjšali izgube; zato poziva k reviziji direktive o spodbujanju soproizvodnje v okviru delovnega programa za leto 2011, da bi spodbudili visoko učinkovito soproizvodnjo toplote in električne energije, mikrosoproizvodnjo, uporabo odvečne toplote iz industrije ter ogrevanje/hlajenje na daljavo s tem, da bi države članice spodbudili k oblikovanju stabilnega in ugodnega regulativnega okvira, tako da bi uvedli integrirano načrtovanje povpraševanja po elektriki za hlajenje in ogrevanje, soproizvodnji omogočili prednostni dostop do električnega omrežja, izkoriščali odpadno toploto industrijskih procesov ter spodbujali uporabo visoko učinkovite soproizvodnje, mikrosoproizvodnje ter ogrevanja/hlajenja na daljavo v stavbah in s trajnostnim financiranjem soproizvodnje, na primer tako, da bi države članice pozivali k uvedbi finančnih spodbud;

| 21. | poudarja pomen hkratne proizvodnje toplote in električne energije ali trigeneracijskega sistema, kar v praksi omogoča podvojitev celotne energetske učinkovitosti; poleg tega poudarja, da bi bil s skladiščenjem toplote ali hladu sistem prožnejši tudi ob konicah, saj bi omogočil proizvodnjo električne energije in skladiščenje toplote v primerih, ko proizvodnja preseže lokalne potrebe; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen hkratne proizvodnje toplote in električne energije ali trigeneracijskega sistema, kar v praksi omogoča podvojitev celotne energetske učinkovitosti; poleg tega poudarja, da bi bil s skladiščenjem toplote ali hladu sistem prožnejši tudi ob konicah, saj bi omogočil proizvodnjo električne energije in skladiščenje toplote v primerih, ko proizvodnja preseže lokalne potrebe;

| 22. | poziva države članice, naj visoko učinkovito industrijsko soproizvodnjo ne samo podpirajo, med drugim s prehodom s fosilnih goriv na biomaso, temveč naj v državah članicah, ki imajo infrastrukturo za daljinsko ogrevanje, njeno uporabo spodbujajo tudi z vzpostavljanjem in posodabljanjem sistemov za ogrevanje na daljavo na podlagi ustreznih finančnih in regulativnih ukrepov, |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj visoko učinkovito industrijsko soproizvodnjo ne samo podpirajo, med drugim s prehodom s fosilnih goriv na biomaso, temveč naj v državah članicah, ki imajo infrastrukturo za daljinsko ogrevanje, njeno uporabo spodbujajo tudi z vzpostavljanjem in posodabljanjem sistemov za ogrevanje na daljavo na podlagi ustreznih finančnih in regulativnih ukrepov,

| 23. | meni, da je nujno, da se pri postopkih obdelave odpadkov prepreči izguba bioplina in toplote, in sicer z zbiranjem in proizvajanjem pare in/ali električne energije; meni, da objekti za obdelavo odpadkov brez vsake oblike zbiranja toplote ali proizvajanje energije ne bi smeli dobiti dovoljenj; |
| --- | --- |

23.

meni, da je nujno, da se pri postopkih obdelave odpadkov prepreči izguba bioplina in toplote, in sicer z zbiranjem in proizvajanjem pare in/ali električne energije; meni, da objekti za obdelavo odpadkov brez vsake oblike zbiranja toplote ali proizvajanje energije ne bi smeli dobiti dovoljenj;

| 24. | pozdravlja potekajoče delo Komisije na področju pametnih omrežij in pametnih števcev; meni, da je pomembno zagotoviti dolgoročno in stabilno ter usklajeno regulativno okolje za tovrstna omrežja in števce; Komisijo poziva, naj podpira in spodbuja razvoj tovrstnih omrežij in števcev z določitvijo skupnih standardov, ki morajo zajemati tudi zahteve glede zasebnosti, podatkov ter pogostnosti; priporoča, naj delovna skupina za pametna omrežja v okviru Komisije ustrezno upošteva mnenja vseh zainteresiranih strani; poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotavlja redna poročila o napredku pri delu te skupine; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja potekajoče delo Komisije na področju pametnih omrežij in pametnih števcev; meni, da je pomembno zagotoviti dolgoročno in stabilno ter usklajeno regulativno okolje za tovrstna omrežja in števce; Komisijo poziva, naj podpira in spodbuja razvoj tovrstnih omrežij in števcev z določitvijo skupnih standardov, ki morajo zajemati tudi zahteve glede zasebnosti, podatkov ter pogostnosti; priporoča, naj delovna skupina za pametna omrežja v okviru Komisije ustrezno upošteva mnenja vseh zainteresiranih strani; poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotavlja redna poročila o napredku pri delu te skupine;

| 25. | pozdravlja prizadevanja Komisije za enotno evropsko energetsko omrežje ter jo v zvezi s tem poziva, naj pripravi konkretne predloge za poenostavitev in pospešitev postopkov za izdajo dovoljenja za prednostne infrastrukturne projekte; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja prizadevanja Komisije za enotno evropsko energetsko omrežje ter jo v zvezi s tem poziva, naj pripravi konkretne predloge za poenostavitev in pospešitev postopkov za izdajo dovoljenja za prednostne infrastrukturne projekte;

| 26. | poziva Komisijo, naj poveča sodelovanje med EU in operaterji energetskih omrežij (okrepljena vloga ENTSO), da bi okrepila čezmejna omrežja in zmogljivost; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj poveča sodelovanje med EU in operaterji energetskih omrežij (okrepljena vloga ENTSO), da bi okrepila čezmejna omrežja in zmogljivost;

| 27. | poziva Komisijo, naj podpre in spodbuja pripravo in razvoj evropskega visokonapetostnega enosmernega prenosnega sistema (HVDC), s katerim bi kar najbolj izkoristili obnovljive vire energije, zlasti veter in vodo; ta sistem bi zagotovil prenos energije na dolge razdalje z nizko izgubo energije, pri tem pa omogočil sinergijo med vsemi obnovljivimi viri energije; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj podpre in spodbuja pripravo in razvoj evropskega visokonapetostnega enosmernega prenosnega sistema (HVDC), s katerim bi kar najbolj izkoristili obnovljive vire energije, zlasti veter in vodo; ta sistem bi zagotovil prenos energije na dolge razdalje z nizko izgubo energije, pri tem pa omogočil sinergijo med vsemi obnovljivimi viri energije;

Mestni razvoj in stavbe

| 28. | podpira decentraliziran pristop k politiki energetske učinkovitosti na več ravneh; poudarja, da ima lahko energetska učinkovitost odločilno vlogo pri razvoju mestnih in podeželskih območij; poudarja, da je treba za povečanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bolj podpirati pobude, ki so usmerjene na lokalno in regionalno raven, kakršni sta konvencija županov in pobuda za pametna mesta; poudarja, da ima spodbujanje in izvajanje najboljše prakse v zvezi z energetsko učinkovitostjo na ravni občinskih in regionalnih agencij velik potencial; poleg tega bi lahko z usklajevanjem kohezijske politike s strategijo EU 2020 prispevali k pametni in trajnostni rasti v državah članicah in regijah; |
| --- | --- |

28.

podpira decentraliziran pristop k politiki energetske učinkovitosti na več ravneh; poudarja, da ima lahko energetska učinkovitost odločilno vlogo pri razvoju mestnih in podeželskih območij; poudarja, da je treba za povečanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bolj podpirati pobude, ki so usmerjene na lokalno in regionalno raven, kakršni sta konvencija županov in pobuda za pametna mesta; poudarja, da ima spodbujanje in izvajanje najboljše prakse v zvezi z energetsko učinkovitostjo na ravni občinskih in regionalnih agencij velik potencial; poleg tega bi lahko z usklajevanjem kohezijske politike s strategijo EU 2020 prispevali k pametni in trajnostni rasti v državah članicah in regijah;

| 29. | poziva Komisijo, naj oceni potencial obstoječih stavb za učinkovitost, začenši z javnimi upravnimi stavbami, vključno s šolami, in predlaga stroškovno učinkovit cilj za zmanjšanje primarne energetske porabe v stavbah; poziva države članice, naj izvajajo praktične programe v podporo temeljitim obnovam, s katerimi bodo energetske potrebe na začetku zmanjšane za več kot 50 odstotkov v primerjavi z učinkovitostjo pred obnovo in kjer bodo finančna in/ali davčna ter druga podpora sorazmerno povezane s stopnjo izboljšanja; poziva, naj se od držav članic zahteva, da v nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost vključijo določene letne cilje obnove, Komisijo pa poziva, naj predlaga politične možnosti za dosego skoraj ničelne porabe stavbnega fonda v okviru energetskega načrta 2050; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj oceni potencial obstoječih stavb za učinkovitost, začenši z javnimi upravnimi stavbami, vključno s šolami, in predlaga stroškovno učinkovit cilj za zmanjšanje primarne energetske porabe v stavbah; poziva države članice, naj izvajajo praktične programe v podporo temeljitim obnovam, s katerimi bodo energetske potrebe na začetku zmanjšane za več kot 50 odstotkov v primerjavi z učinkovitostjo pred obnovo in kjer bodo finančna in/ali davčna ter druga podpora sorazmerno povezane s stopnjo izboljšanja; poziva, naj se od držav članic zahteva, da v nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost vključijo določene letne cilje obnove, Komisijo pa poziva, naj predlaga politične možnosti za dosego skoraj ničelne porabe stavbnega fonda v okviru energetskega načrta 2050;

| 30. | poziva Komisijo, naj področje uporabe politike stavb razširi na eko-okrožja za zagotovitev, da se bo z najboljšo uporabo virov na lokalni ravni zmanjšala poraba primarne energije v stavbah in se bodo znižali stroški za odjemalce; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj področje uporabe politike stavb razširi na eko-okrožja za zagotovitev, da se bo z najboljšo uporabo virov na lokalni ravni zmanjšala poraba primarne energije v stavbah in se bodo znižali stroški za odjemalce;

| 31. | meni, da je bistveno, da se stanovanja gospodinjstev, ki so žrtve energetske revščine, izboljšajo do čim višjih standardov energetske učinkovitosti, ne da bi jim ob tem zviševali vsakodnevne stroške; poudarja, da bodo za to pogosto potrebne znatne naložbe v stanovanja, obenem pa se bodo tako ustvarile druge ugodnosti, med drugim manjša umrljivost, boljše splošno počutje, manjša zadolženost in manjši zdravstveni stroški zaradi manjšega onesnaženja v prostorih in manjšega toplotnega stresa; |
| --- | --- |

31.

meni, da je bistveno, da se stanovanja gospodinjstev, ki so žrtve energetske revščine, izboljšajo do čim višjih standardov energetske učinkovitosti, ne da bi jim ob tem zviševali vsakodnevne stroške; poudarja, da bodo za to pogosto potrebne znatne naložbe v stanovanja, obenem pa se bodo tako ustvarile druge ugodnosti, med drugim manjša umrljivost, boljše splošno počutje, manjša zadolženost in manjši zdravstveni stroški zaradi manjšega onesnaženja v prostorih in manjšega toplotnega stresa;

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo preglede ravni naložb, da bi ocenile kakovost energetskih izkaznic; Komisijo poziva, naj državam članicam na podlagi teh ocen zagotovi smernice, s čimer bo zagotovila kakovost njihovih energetskih izkaznic ter zaradi priporočil iz teh izkaznic izboljšala energetsko učinkovitost izvedenih ukrepov; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo preglede ravni naložb, da bi ocenile kakovost energetskih izkaznic; Komisijo poziva, naj državam članicam na podlagi teh ocen zagotovi smernice, s čimer bo zagotovila kakovost njihovih energetskih izkaznic ter zaradi priporočil iz teh izkaznic izboljšala energetsko učinkovitost izvedenih ukrepov;

| 33. | je prepričan, da je ključ do uresničenja cilja glede energetskega prihranka to, da so javni organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za zgled; poziva javne organe, naj znatno presežejo zahteve iz direktive o energetski učinkovitosti stavb, zlasti pri čimprejšnji obnovi svojega stavbnega fonda na ravni, primerljivi s standardom za skoraj ničelno porabo, kjer je to tehnično in ekonomsko izvedljivo; po drugi strani se zaveda, da obstoječe proračunske omejitve, zlasti na regionalni in lokalni ravni, pogosto omejujejo zmožnost javnih organov za vnaprejšnje naložbe; poziva Komisijo in države članice, naj omogočajo in spodbujajo nove inovativne rešitve za reševanje tega vprašanja, tudi z instrumenti za pogodbeno zagotavljanje prihranka energije ali tržnimi instrumenti in s spodbujanjem javnih organov, da prihranke obravnavajo v večletnih proračunskih okvirih, če to že ni storjeno; |
| --- | --- |

33.

je prepričan, da je ključ do uresničenja cilja glede energetskega prihranka to, da so javni organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za zgled; poziva javne organe, naj znatno presežejo zahteve iz direktive o energetski učinkovitosti stavb, zlasti pri čimprejšnji obnovi svojega stavbnega fonda na ravni, primerljivi s standardom za skoraj ničelno porabo, kjer je to tehnično in ekonomsko izvedljivo; po drugi strani se zaveda, da obstoječe proračunske omejitve, zlasti na regionalni in lokalni ravni, pogosto omejujejo zmožnost javnih organov za vnaprejšnje naložbe; poziva Komisijo in države članice, naj omogočajo in spodbujajo nove inovativne rešitve za reševanje tega vprašanja, tudi z instrumenti za pogodbeno zagotavljanje prihranka energije ali tržnimi instrumenti in s spodbujanjem javnih organov, da prihranke obravnavajo v večletnih proračunskih okvirih, če to že ni storjeno;

| 34. | priznava prodorno vlogo Evropske unije; meni, da bi morale biti institucije in agencije EU za zgled, zlasti pri stavbah, ki imajo priznan potencial za energetsko učinkovitost, in do leta 2019 te stavbe stroškovno učinkovito obnoviti za skoraj ničelno porabo kot del širšega pregleda v zvezi s tem, kako institucije porabljajo energijo; |
| --- | --- |

34.

priznava prodorno vlogo Evropske unije; meni, da bi morale biti institucije in agencije EU za zgled, zlasti pri stavbah, ki imajo priznan potencial za energetsko učinkovitost, in do leta 2019 te stavbe stroškovno učinkovito obnoviti za skoraj ničelno porabo kot del širšega pregleda v zvezi s tem, kako institucije porabljajo energijo;

| 35. | se zaveda potenciala energetskega varčevanja v stavbah, tako v mestih kot na podeželju; opozarja, da obstajajo različne ovire za energetsko obnovo, zlasti v stanovanjskem sektorju, na primer vnaprejšnji stroški in različne spodbude ali zapletena pogajanja v večstanovanjskih stavbah; poziva k inovativnim rešitvam, da bi odpravili te ovire, kot so načrti za obnovo okrožij, finančne spodbude in tehnična pomoč; poudarja, da bi morali sistemi EU zagotavljati spodbude, da bi pri rekonstrukciji stavb presegli minimalne zakonske zahteve, in obravnavati samo stavbe s potencialom za energetsko učinkovitost; poziva k spodbujanju tehnik prenove, ki so bolj ekonomične in hkrati zagotavljajo velike prihranke energije; |
| --- | --- |

35.

se zaveda potenciala energetskega varčevanja v stavbah, tako v mestih kot na podeželju; opozarja, da obstajajo različne ovire za energetsko obnovo, zlasti v stanovanjskem sektorju, na primer vnaprejšnji stroški in različne spodbude ali zapletena pogajanja v večstanovanjskih stavbah; poziva k inovativnim rešitvam, da bi odpravili te ovire, kot so načrti za obnovo okrožij, finančne spodbude in tehnična pomoč; poudarja, da bi morali sistemi EU zagotavljati spodbude, da bi pri rekonstrukciji stavb presegli minimalne zakonske zahteve, in obravnavati samo stavbe s potencialom za energetsko učinkovitost; poziva k spodbujanju tehnik prenove, ki so bolj ekonomične in hkrati zagotavljajo velike prihranke energije;

| 36. | poudarja, da je pomembno zmanjšati visoke stroške kuriva v revnejših gospodinjstvih, in sicer s podporo temeljiti obnovi, da bi zmanjšali porabo energije in stroške; poziva pristojne organe na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU, naj posebno pozornost posvetijo socialnim stanovanjem in zagotovijo, da dodatni stroški za naložbe v varčevanje z energijo ne bodo bremenili ranljivih najemnikov; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je pomembno zmanjšati visoke stroške kuriva v revnejših gospodinjstvih, in sicer s podporo temeljiti obnovi, da bi zmanjšali porabo energije in stroške; poziva pristojne organe na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU, naj posebno pozornost posvetijo socialnim stanovanjem in zagotovijo, da dodatni stroški za naložbe v varčevanje z energijo ne bodo bremenili ranljivih najemnikov;

| 37. | poziva Komisijo, naj uvaja nove pobude v podporo prenovi stavb glede na prihajajočo inovacijsko strategijo, na primer inovacijska partnerstva za energetsko učinkovitost v energetsko učinkovitih mestih oziroma mestih z ničelnimi emisijami; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj uvaja nove pobude v podporo prenovi stavb glede na prihajajočo inovacijsko strategijo, na primer inovacijska partnerstva za energetsko učinkovitost v energetsko učinkovitih mestih oziroma mestih z ničelnimi emisijami;

| 38. | poziva države članice, naj spodbujajo zamenjavo nekaterih neučinkovitih stavb, ki niso del dediščine, katerih obnova ne bi bila trajnostna ali stroškovno učinkovita; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj spodbujajo zamenjavo nekaterih neučinkovitih stavb, ki niso del dediščine, katerih obnova ne bi bila trajnostna ali stroškovno učinkovita;

| 39. | poziva države članice, naj pospešijo uvedbo energetskih izkaznic, ki jih neodvisno izdajajo usposobljeni in/ali pooblaščeni strokovnjaki, ustanovijo enotne točke za dostop do tehničnega svetovanja in podpore ter zagotovijo finančne spodbude na regionalni, lokalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj pospešijo uvedbo energetskih izkaznic, ki jih neodvisno izdajajo usposobljeni in/ali pooblaščeni strokovnjaki, ustanovijo enotne točke za dostop do tehničnega svetovanja in podpore ter zagotovijo finančne spodbude na regionalni, lokalni in evropski ravni;

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo širšo uporabo pregledov energetske učinkovitosti in strukturiranih procesov upravljanja z energijo v podjetjih in industrijskih stavbah ter razvijejo mehanizme za pomoč malim in srednjim podjetjem, s čimer bodo okrepile nacionalne sisteme ali prostovoljne sporazume ali spodbudile njihovo vzpostavitev; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo širšo uporabo pregledov energetske učinkovitosti in strukturiranih procesov upravljanja z energijo v podjetjih in industrijskih stavbah ter razvijejo mehanizme za pomoč malim in srednjim podjetjem, s čimer bodo okrepile nacionalne sisteme ali prostovoljne sporazume ali spodbudile njihovo vzpostavitev;

| 41. | poziva Komisijo, naj zbere vsa potrebna sredstva za izvedbo obsežnega posvetovanja, da bi se tako izognila nasprotovanju držav članic, preden bo do 30. junija 2011 predložila primerjalni metodološki okvir za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti v skladu z direktivo o energetski učinkovitosti stavb; meni, da bo primerjalna metodologija, ko bo uvedena, motivirala udeležence na trgu za naložbe v energetsko učinkovite rešitve; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj zbere vsa potrebna sredstva za izvedbo obsežnega posvetovanja, da bi se tako izognila nasprotovanju držav članic, preden bo do 30. junija 2011 predložila primerjalni metodološki okvir za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti v skladu z direktivo o energetski učinkovitosti stavb; meni, da bo primerjalna metodologija, ko bo uvedena, motivirala udeležence na trgu za naložbe v energetsko učinkovite rešitve;

| 42. | poziva Komisijo, naj predlaga primerjalna energetska merila ali zahteve, ki jih morajo javni organi upoštevati pri nameščanju ulične razsvetljave, vključno z uporabo pametnejše regulacije in energijsko varčnimi vzorci porabe do leta 2012; poziva, naj ti ukrepi zajemajo opredelitev skupnih življenjskih stroškov za vsa javna naročila za sisteme razsvetljave; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj predlaga primerjalna energetska merila ali zahteve, ki jih morajo javni organi upoštevati pri nameščanju ulične razsvetljave, vključno z uporabo pametnejše regulacije in energijsko varčnimi vzorci porabe do leta 2012; poziva, naj ti ukrepi zajemajo opredelitev skupnih življenjskih stroškov za vsa javna naročila za sisteme razsvetljave;

| 43. | poziva države članice, naj sistematično uporabljajo energetsko učinkovite prakse javnih naročil; meni, da bi ta politika dobila velik zagon, če bi energetsko učinkovitost opredelili sistematično kot merilo za dodeljevanje javnih naročil in bi postala pogoj za projekte, financirane z javnimi sredstvi; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj sistematično uporabljajo energetsko učinkovite prakse javnih naročil; meni, da bi ta politika dobila velik zagon, če bi energetsko učinkovitost opredelili sistematično kot merilo za dodeljevanje javnih naročil in bi postala pogoj za projekte, financirane z javnimi sredstvi;

Tehnologija in proizvodi informacijske tehnologije

| 44. | poziva Komisijo, naj razvije politiko za proizvode, ki zagotavlja večjo skladnost okoljskih politik za proizvode z boljšim usklajevanjem oblikovanja, pregledovanja in izvajanja različnih političnih instrumentov, ter tako spodbudi večjo dinamiko pri preoblikovanju trga in bolj smiselne informacije o prihrankih energije za potrošnike; zato poziva Komisijo, naj skupaj pregleda direktivo o okoljsko primerni zasnovi in direktivo o energetskem označevanju (tj. skrajša rok za pregled direktive o energetskem označevanju); če je mogoče, je treba istočasno pregledati tudi predpise o znaku za okolje in zelenih javnih naročilih ter jih izvajati v skladu z ukrepi glede okoljsko primerne zasnove in energetskega označevanja; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj razvije politiko za proizvode, ki zagotavlja večjo skladnost okoljskih politik za proizvode z boljšim usklajevanjem oblikovanja, pregledovanja in izvajanja različnih političnih instrumentov, ter tako spodbudi večjo dinamiko pri preoblikovanju trga in bolj smiselne informacije o prihrankih energije za potrošnike; zato poziva Komisijo, naj skupaj pregleda direktivo o okoljsko primerni zasnovi in direktivo o energetskem označevanju (tj. skrajša rok za pregled direktive o energetskem označevanju); če je mogoče, je treba istočasno pregledati tudi predpise o znaku za okolje in zelenih javnih naročilih ter jih izvajati v skladu z ukrepi glede okoljsko primerne zasnove in energetskega označevanja;

| 45. | poziva k hitremu in pravilnemu izvajanju direktiv o okoljsko primerni zasnovi in energetskem označevanju ter obžaluje dolge zamude; predlaga jasnejše in strožje roke za njuno sprejetje s pripravo izvedbenih ali delegiranih aktov, ki bi veljali za nove proizvode, povezane z energijo; obžaluje, da Komisija doslej ni izkoristila celotnega potenciala direktive o okoljsko primerni zasnovi, in je prepričan, da bi morala zajemati več proizvodov, po potrebi tudi nove gospodinjske aparate, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, proizvode, povezane z energijo, za uporabo v stavbah (na primer industrijske električne motorje, stroje, klimatske naprave, prenosnike toplote, naprave za ogrevanje, opremo za razsvetljavo in črpalke), industrijsko in kmetijsko opremo, gradbeni material ter proizvode za učinkovito rabo vode; poziva Komisijo, naj pri sprejemanju izvedbenih aktov upošteva razlike med potrošniškim in investicijskim blagom ter pred njihovo izdajo dokaže potencial za varčevanje z energijo in njegovo izvedljivost; poziva, naj minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti v direktivi o okoljsko primerni zasnovi zajemajo opredelitev skupnih življenjskih stroškov in emisij za vse proizvode, vključno s stroški recikliranja; |
| --- | --- |

45.

poziva k hitremu in pravilnemu izvajanju direktiv o okoljsko primerni zasnovi in energetskem označevanju ter obžaluje dolge zamude; predlaga jasnejše in strožje roke za njuno sprejetje s pripravo izvedbenih ali delegiranih aktov, ki bi veljali za nove proizvode, povezane z energijo; obžaluje, da Komisija doslej ni izkoristila celotnega potenciala direktive o okoljsko primerni zasnovi, in je prepričan, da bi morala zajemati več proizvodov, po potrebi tudi nove gospodinjske aparate, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, proizvode, povezane z energijo, za uporabo v stavbah (na primer industrijske električne motorje, stroje, klimatske naprave, prenosnike toplote, naprave za ogrevanje, opremo za razsvetljavo in črpalke), industrijsko in kmetijsko opremo, gradbeni material ter proizvode za učinkovito rabo vode; poziva Komisijo, naj pri sprejemanju izvedbenih aktov upošteva razlike med potrošniškim in investicijskim blagom ter pred njihovo izdajo dokaže potencial za varčevanje z energijo in njegovo izvedljivost; poziva, naj minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti v direktivi o okoljsko primerni zasnovi zajemajo opredelitev skupnih življenjskih stroškov in emisij za vse proizvode, vključno s stroški recikliranja;

| 46. | poziva Komisijo, naj veljavno evropsko zakonodajo, na primer direktivo o okoljsko primerni zasnovi in direktivo o energetskem označevanju, združi, da bi kar se da učinkovito izvajala zakonodajo EU in izkoristila sinergije, zlasti za potrošnika; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj veljavno evropsko zakonodajo, na primer direktivo o okoljsko primerni zasnovi in direktivo o energetskem označevanju, združi, da bi kar se da učinkovito izvajala zakonodajo EU in izkoristila sinergije, zlasti za potrošnika;

| 47. | poziva Komisijo, naj sprejme konkretne pobude za izboljšanje učinkovitosti porabe virov pri proizvodih, na primer prek zakonodajnih ukrepov; ugotavlja, da bi z izboljšanjem učinkovitosti virov dosegli tudi velike prihranke energije; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj sprejme konkretne pobude za izboljšanje učinkovitosti porabe virov pri proizvodih, na primer prek zakonodajnih ukrepov; ugotavlja, da bi z izboljšanjem učinkovitosti virov dosegli tudi velike prihranke energije;

| 48. | vztraja, da je treba bolj poudariti analizo posledic standardov energetske učinkovitosti, tudi povezavo med ceno in kakovostjo končnih proizvodov, vplivu energetske učinkovitosti in koristi za potrošnike; priznava, da Komisija analizira vse te učinke, vendar vztraja, da si morajo Komisija in države članice mnogo bolj prizadevati za komunikacijo in nadzor vseh proizvodov, vključno z izvozom, na primer energetsko učinkovitih žarnic; |
| --- | --- |

48.

vztraja, da je treba bolj poudariti analizo posledic standardov energetske učinkovitosti, tudi povezavo med ceno in kakovostjo končnih proizvodov, vplivu energetske učinkovitosti in koristi za potrošnike; priznava, da Komisija analizira vse te učinke, vendar vztraja, da si morajo Komisija in države članice mnogo bolj prizadevati za komunikacijo in nadzor vseh proizvodov, vključno z izvozom, na primer energetsko učinkovitih žarnic;

| 49. | pri tem meni, da so enotni tehnični standardi primerno sredstvo za doseganje višje stopnje uveljavitve energetsko učinkovitih izdelkov, črpalk, motorjev ipd. na trgu; |
| --- | --- |

49.

pri tem meni, da so enotni tehnični standardi primerno sredstvo za doseganje višje stopnje uveljavitve energetsko učinkovitih izdelkov, črpalk, motorjev ipd. na trgu;

| 50. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v zakonodaji obravnavani proizvodi, sistemi in njihova poraba energije, ter meni, da je nujno povečati ozaveščenost državljanov EU, tudi ustreznih strokovnjakov za prodajo, glede učinkovitosti potrošniških proizvodov, pa tudi proizvodov, povezanih z energijo, pri porabi energije in virov; meni, da bi bilo treba posamezne proizvode in sestavne dele pri ocenjevanju porabe energije obravnavati kot celoto in ne zgolj posamično; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v zakonodaji obravnavani proizvodi, sistemi in njihova poraba energije, ter meni, da je nujno povečati ozaveščenost državljanov EU, tudi ustreznih strokovnjakov za prodajo, glede učinkovitosti potrošniških proizvodov, pa tudi proizvodov, povezanih z energijo, pri porabi energije in virov; meni, da bi bilo treba posamezne proizvode in sestavne dele pri ocenjevanju porabe energije obravnavati kot celoto in ne zgolj posamično;

| 51. | poudarja, da mora imeti Evropa vodilni položaj pri razvoju internetnih ter nizkoogljičnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij in aplikacij, povezanih z energijo; poudarja, da informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) lahko ima in mora imeti pomembno vlogo pri spodbujanju odgovorne porabe energije v gospodinjstvih, prometu, pridobivanju in distribuciji energije ter v samem sektorju IKT (ki porabi približno 8 % električne energije); zato poziva, naj se zlasti oceni potencial za energetsko učinkovitost v informacijskih središčih; meni, da mora okrepljeno podporo inovacijam vedno spremljati zmanjševanje birokracije za vlagatelje; priznava potrebo po podpiranju partnerstev med sektorjem IKT in sektorji, ki povzročajo veliko emisij, da bi se izboljšala energetska učinkovitost in zmanjšale emisije teh sektorjev; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da mora imeti Evropa vodilni položaj pri razvoju internetnih ter nizkoogljičnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij in aplikacij, povezanih z energijo; poudarja, da informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) lahko ima in mora imeti pomembno vlogo pri spodbujanju odgovorne porabe energije v gospodinjstvih, prometu, pridobivanju in distribuciji energije ter v samem sektorju IKT (ki porabi približno 8 % električne energije); zato poziva, naj se zlasti oceni potencial za energetsko učinkovitost v informacijskih središčih; meni, da mora okrepljeno podporo inovacijam vedno spremljati zmanjševanje birokracije za vlagatelje; priznava potrebo po podpiranju partnerstev med sektorjem IKT in sektorji, ki povzročajo veliko emisij, da bi se izboljšala energetska učinkovitost in zmanjšale emisije teh sektorjev;

| 52. | poudarja, da je ozaveščanje družbe o koristih pametnih števcev bistveno za njihovo uspešnost; opozarja, da je v samoiniciativnem poročilu Parlamenta o „novi digitalni agendi za Evropo: 2015.eu“ določen cilj politike, da bo do leta 2015 50 % stanovanj v Evropi opremljenih s pametnimi števci; pozdravlja delo delovne skupine za pametne števce in poziva Komisijo, naj pred letom 2011 vloži številna priporočila, da bo zagotovila:






  — | da bodo pametni števci uvedeni skladno s časovnim načrtom tretjega svežnja za energetski trg, da bo izpolnjen cilj, v skladu s katerim naj bi bili do leta 2020 pametni števci vgrajeni v 80 % stavb, |
| --- | --- | --- |

52.

poudarja, da je ozaveščanje družbe o koristih pametnih števcev bistveno za njihovo uspešnost; opozarja, da je v samoiniciativnem poročilu Parlamenta o „novi digitalni agendi za Evropo: 2015.eu“ določen cilj politike, da bo do leta 2015 50 % stanovanj v Evropi opremljenih s pametnimi števci; pozdravlja delo delovne skupine za pametne števce in poziva Komisijo, naj pred letom 2011 vloži številna priporočila, da bo zagotovila:

—

da bodo pametni števci uvedeni skladno s časovnim načrtom tretjega svežnja za energetski trg, da bo izpolnjen cilj, v skladu s katerim naj bi bili do leta 2020 pametni števci vgrajeni v 80 % stavb,

| — | da se bodo države članice do konca leta 2011 dogovorile o minimalnih skupnih funkcijah pametnih števcev, |
| --- | --- |

—

da se bodo države članice do konca leta 2011 dogovorile o minimalnih skupnih funkcijah pametnih števcev,

| — | da bodo imeli potrošniki od pametnih števcev koristi, na primer energetske prihranke in pomoč potrošnikom z nizkimi prihodki in ranljivim potrošnikom, ter da bo na nacionalnih trgih dovoljeno in se bo spodbujalo seštevanje, pri katerem se obremenitve več končnih uporabnikov združijo in tako dosežejo nižje tarife, kot bi jih lahko dobili posamezni porabniki, |
| --- | --- |

—

da bodo imeli potrošniki od pametnih števcev koristi, na primer energetske prihranke in pomoč potrošnikom z nizkimi prihodki in ranljivim potrošnikom, ter da bo na nacionalnih trgih dovoljeno in se bo spodbujalo seštevanje, pri katerem se obremenitve več končnih uporabnikov združijo in tako dosežejo nižje tarife, kot bi jih lahko dobili posamezni porabniki,

| — | da bodo države članice razvile in objavile strategijo za zagotovitev možnih koristi pametnih števcev vsem potrošnikom, vključno z ranljivimi skupinami ljudi in ljudmi z nizkimi prihodki, |
| --- | --- |

—

da bodo države članice razvile in objavile strategijo za zagotovitev možnih koristi pametnih števcev vsem potrošnikom, vključno z ranljivimi skupinami ljudi in ljudmi z nizkimi prihodki,

| — | obveznost za nacionalne upravljavce prenosnih omrežij in regulatorje, da uvedejo „omrežne tarife, odvisne od časa uporabe“ in tako ustvarijo finančno spodbudo za omejevanje obtežb in upravljanje porabe, |
| --- | --- |

—

obveznost za nacionalne upravljavce prenosnih omrežij in regulatorje, da uvedejo „omrežne tarife, odvisne od časa uporabe“ in tako ustvarijo finančno spodbudo za omejevanje obtežb in upravljanje porabe,

| — | da bo pripravljen izvedbeni ukrep za okoljsko primerno zasnovo pametnih števcev, da bi tako zagotovili, da bodo ti proizvodi energetsko učinkoviti in ne bodo po nepotrebnem povečevali porabe energije gospodinjstev, |
| --- | --- |

—

da bo pripravljen izvedbeni ukrep za okoljsko primerno zasnovo pametnih števcev, da bi tako zagotovili, da bodo ti proizvodi energetsko učinkoviti in ne bodo po nepotrebnem povečevali porabe energije gospodinjstev,

| — | da bo tekoča pripravljalna študija o omrežno vodenih stanjih pripravljenosti (ki se izvaja v skladu z direktivo o okoljsko primerni zasnovi) obravnavala pametne števce z namenom morebitne prihodnje zakonske ureditve; |
| --- | --- |

—

da bo tekoča pripravljalna študija o omrežno vodenih stanjih pripravljenosti (ki se izvaja v skladu z direktivo o okoljsko primerni zasnovi) obravnavala pametne števce z namenom morebitne prihodnje zakonske ureditve;

| 53. | ugotavlja, da lahko tehnološki napredek ponudi priložnosti za skokovite spremembe energetske učinkovitosti; poziva Komisijo, naj v evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo vključi del za razvoj in uveljavljanje tehnologije in materialov, na primer za gradbeništvo ali proizvodnjo strojev, ter proizvodov, na primer razsvetljave z izjemno nizko porabo energije ali tiskane elektronike; poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo spodbude in programe za še posebej inovativne tehnologije, vključno s ciljno usmerjenimi raziskavami in razvojem, maloserijsko proizvodnjo itd.; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da lahko tehnološki napredek ponudi priložnosti za skokovite spremembe energetske učinkovitosti; poziva Komisijo, naj v evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo vključi del za razvoj in uveljavljanje tehnologije in materialov, na primer za gradbeništvo ali proizvodnjo strojev, ter proizvodov, na primer razsvetljave z izjemno nizko porabo energije ali tiskane elektronike; poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo spodbude in programe za še posebej inovativne tehnologije, vključno s ciljno usmerjenimi raziskavami in razvojem, maloserijsko proizvodnjo itd.;

| 54. | da bi spodbujali energetsko učinkovitost, poziva Komisijo, naj v sodelovanju z evropskimi energetskimi regulatorji združi delo v zvezi s pametnimi omrežji in števci z delom za cenovne spodbude (oblikovanje različnih cen) in večjo prožnost cen v nacionalnih tarifah, na primer na podlagi ur, da bi podprla manjšo porabo elektrike; opominja na obveznost držav članic po tretjem energetskem svežnju, da morajo razviti inovativne formule za izračunavanje cen; |
| --- | --- |

54.

da bi spodbujali energetsko učinkovitost, poziva Komisijo, naj v sodelovanju z evropskimi energetskimi regulatorji združi delo v zvezi s pametnimi omrežji in števci z delom za cenovne spodbude (oblikovanje različnih cen) in večjo prožnost cen v nacionalnih tarifah, na primer na podlagi ur, da bi podprla manjšo porabo elektrike; opominja na obveznost držav članic po tretjem energetskem svežnju, da morajo razviti inovativne formule za izračunavanje cen;

| 55. | poziva, da je treba sprejeti ukrepe za obravnavanje povratnih učinkov, s katerimi bi zagotovili, da negativni pritisk na cene energije in večja poraba ne bi izničila učinka tehničnih izboljšav; |
| --- | --- |

55.

poziva, da je treba sprejeti ukrepe za obravnavanje povratnih učinkov, s katerimi bi zagotovili, da negativni pritisk na cene energije in večja poraba ne bi izničila učinka tehničnih izboljšav;

Transport

| 56. | poziva Komisijo, naj objavi ambiciozno zastavljeno belo knjigo o transportu, da bo razvila trajnostno evropsko transportno politiko, ki bo spodbujala uvajanje energetsko učinkovitih novih tehnologij in zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv, predvsem nafte, po možnosti z elektrifikacijo in drugimi sredstvi; v zvezi s tem spodbuja višjo energetsko zavest na področju infrastrukture in prostorskega načrtovanja; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj objavi ambiciozno zastavljeno belo knjigo o transportu, da bo razvila trajnostno evropsko transportno politiko, ki bo spodbujala uvajanje energetsko učinkovitih novih tehnologij in zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv, predvsem nafte, po možnosti z elektrifikacijo in drugimi sredstvi; v zvezi s tem spodbuja višjo energetsko zavest na področju infrastrukture in prostorskega načrtovanja;

| 57. | meni, da so vsa orodja, vključno z obdavčitvijo vozil in goriva, označevanjem, minimalnimi standardi učinkovitosti ter ukrepi za izboljšanje in spodbujanje javnega prevoza, nujno potrebni za spoprijem z emisijami v prometu; |
| --- | --- |

57.

meni, da so vsa orodja, vključno z obdavčitvijo vozil in goriva, označevanjem, minimalnimi standardi učinkovitosti ter ukrepi za izboljšanje in spodbujanje javnega prevoza, nujno potrebni za spoprijem z emisijami v prometu;

| 58. | poudarja, da bo uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sektorju cestnega prevoza in pri njegovih vmesnikih do drugih načinov prevoza bistveno prispevala k izboljšanju energetske učinkovitosti, varnosti in zanesljivosti cestnega prometa, še toliko bolj, če bo povezana z logističnimi izboljšavami in drugimi oblikami racionalizacije prometa, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo usklajeno in učinkovito uvedbo e-tovornega prometa in inteligentnih prometnih sistemov (ITS) v celotni Uniji; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da bo uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sektorju cestnega prevoza in pri njegovih vmesnikih do drugih načinov prevoza bistveno prispevala k izboljšanju energetske učinkovitosti, varnosti in zanesljivosti cestnega prometa, še toliko bolj, če bo povezana z logističnimi izboljšavami in drugimi oblikami racionalizacije prometa, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo usklajeno in učinkovito uvedbo e-tovornega prometa in inteligentnih prometnih sistemov (ITS) v celotni Uniji;

| 59. | poudarja, da je za izpolnitev zgoraj omenjenih ciljev energetske učinkovitosti bistveno vlaganje v prometni sektor, zlasti v železniški in mestni prometni sistem, da bi kar se da zmanjšali uporabo tistih, ki porabijo več energije; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je za izpolnitev zgoraj omenjenih ciljev energetske učinkovitosti bistveno vlaganje v prometni sektor, zlasti v železniški in mestni prometni sistem, da bi kar se da zmanjšali uporabo tistih, ki porabijo več energije;

| 60. | poudarja potrebo po povečanju energetske učinkovitosti celotnega prometnega sistema s prehodom z energetsko izredno intenzivnih načinov prevoza, kot so tovornjaki in avtomobili, na načine prevoza z nizko porabo energije, kot so železniški prevoz, kolesarjenje in hoja, za potnike ali železniški prevoz in okolju prijazen ladijski promet za tovor; |
| --- | --- |

60.

poudarja potrebo po povečanju energetske učinkovitosti celotnega prometnega sistema s prehodom z energetsko izredno intenzivnih načinov prevoza, kot so tovornjaki in avtomobili, na načine prevoza z nizko porabo energije, kot so železniški prevoz, kolesarjenje in hoja, za potnike ali železniški prevoz in okolju prijazen ladijski promet za tovor;

| 61. | priznava, da lahko večji izkoristek goriva vozil znatno zmanjša porabo goriva; poziva Komisijo, naj oceni dosežen napredek za zmanjšanje emisij pri različnih vrstah prevoza in zagotovi dolgoročno načrtovanje, zlasti v avtomobilskem sektorju in cestnem prometu, po potrebi z določitvijo novih ciljev in spodbujanjem novih standardov energetske učinkovitosti, na primer za mobilne klimatske naprave; meni, da bi moral biti cilj EU doseči največje prihranke energije na svetu; ugotavlja, da imata lahko obveščanje potrošnikov in oglaševanje pomembno vlogo pri usmerjanju potrošnikov k izbiri učinkovitejših nakupnih odločitev in voznih navad; |
| --- | --- |

61.

priznava, da lahko večji izkoristek goriva vozil znatno zmanjša porabo goriva; poziva Komisijo, naj oceni dosežen napredek za zmanjšanje emisij pri različnih vrstah prevoza in zagotovi dolgoročno načrtovanje, zlasti v avtomobilskem sektorju in cestnem prometu, po potrebi z določitvijo novih ciljev in spodbujanjem novih standardov energetske učinkovitosti, na primer za mobilne klimatske naprave; meni, da bi moral biti cilj EU doseči največje prihranke energije na svetu; ugotavlja, da imata lahko obveščanje potrošnikov in oglaševanje pomembno vlogo pri usmerjanju potrošnikov k izbiri učinkovitejših nakupnih odločitev in voznih navad;

| 62. | poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj in uporabo inovativnih naprav za povečanje energetske učinkovitosti (na primer spojlerji za tovornjake in druge oblike izboljšane aerodinamike ali delovanja) za vse vrste prevoza na stroškovno učinkovit način; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj in uporabo inovativnih naprav za povečanje energetske učinkovitosti (na primer spojlerji za tovornjake in druge oblike izboljšane aerodinamike ali delovanja) za vse vrste prevoza na stroškovno učinkovit način;

| 63. | ob tem spodbuja uporabo energetsko učinkovitih pnevmatik, ne da bi bila ogrožena varnost, in poziva Komisijo, naj določi minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti za vozila, ki jih kupijo javni organi, in pnevmatike na teh vozilih; poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predstavi strategijo za zmanjšanje porabe goriva in emisij CO2 težkih tovornih vozil, ki trenutno niso zadostno obravnavana; |
| --- | --- |

63.

ob tem spodbuja uporabo energetsko učinkovitih pnevmatik, ne da bi bila ogrožena varnost, in poziva Komisijo, naj določi minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti za vozila, ki jih kupijo javni organi, in pnevmatike na teh vozilih; poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predstavi strategijo za zmanjšanje porabe goriva in emisij CO2 težkih tovornih vozil, ki trenutno niso zadostno obravnavana;

| 64. | poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi enotnega obveznega vseevropskega sistema za označevanje potniških vozil, kar bi zmanjšalo izkrivljanje trga, okrepilo ozaveščenost javnosti v Evropi in pomagalo tehničnim inovacijam za znižanje porabe energije in zmanjšanje emisij onesnaževal iz vozil; prav tako poziva Komisijo, naj preuči možnost razširitve predlaganega enotnega sistema za označevanje na električna in hibridna vozila; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi enotnega obveznega vseevropskega sistema za označevanje potniških vozil, kar bi zmanjšalo izkrivljanje trga, okrepilo ozaveščenost javnosti v Evropi in pomagalo tehničnim inovacijam za znižanje porabe energije in zmanjšanje emisij onesnaževal iz vozil; prav tako poziva Komisijo, naj preuči možnost razširitve predlaganega enotnega sistema za označevanje na električna in hibridna vozila;

| 65. | poziva Komisijo, naj najpozneje do sredine leta 2011 zagotovi okvirne pogoje za razvoj električnih vozil, zlasti glede standardizacije infrastrukture in tehnologij za polnjenje, kar bo zagotovilo interoperabilnost in varnost infrastrukture ter spodbudilo vzpostavitev infrastrukture za polnjenje v državah članicah; poleg tega poziva Komisijo, naj določi usklajene zahteve za odobritev električnih vozil s posebnim poudarkom na zdravju in varnosti delavcev in končnih uporabnikov; poziva Komisijo, naj zagotovi primerljive okvirne pogoje za razvoj vozil, ki uporabljajo gorivne celice ali druge bolj trajnostne vire energije; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj najpozneje do sredine leta 2011 zagotovi okvirne pogoje za razvoj električnih vozil, zlasti glede standardizacije infrastrukture in tehnologij za polnjenje, kar bo zagotovilo interoperabilnost in varnost infrastrukture ter spodbudilo vzpostavitev infrastrukture za polnjenje v državah članicah; poleg tega poziva Komisijo, naj določi usklajene zahteve za odobritev električnih vozil s posebnim poudarkom na zdravju in varnosti delavcev in končnih uporabnikov; poziva Komisijo, naj zagotovi primerljive okvirne pogoje za razvoj vozil, ki uporabljajo gorivne celice ali druge bolj trajnostne vire energije;

| 66. | ponovno poudarja, da je treba spodbujati intermodalne rešitve prevoza ter razvoj pametnih transportnih sistemov, da bi ustvarili energetske prihranke v tem sektorju (višje cene v prometnih konicah, informacijske tehnologije za upravljanje prometa, železniška infrastruktura itd.) |
| --- | --- |

66.

ponovno poudarja, da je treba spodbujati intermodalne rešitve prevoza ter razvoj pametnih transportnih sistemov, da bi ustvarili energetske prihranke v tem sektorju (višje cene v prometnih konicah, informacijske tehnologije za upravljanje prometa, železniška infrastruktura itd.)

| 67. | poziva države članice, naj odpravijo davčne ureditve, ki subvencionirajo avtomobile z neučinkovitim izkoristkom goriva, in jih nadomestijo z davčnimi sistemi, ki spodbujajo nakup avtomobilov z visokim izkoristkom goriva; |
| --- | --- |

67.

poziva države članice, naj odpravijo davčne ureditve, ki subvencionirajo avtomobile z neučinkovitim izkoristkom goriva, in jih nadomestijo z davčnimi sistemi, ki spodbujajo nakup avtomobilov z visokim izkoristkom goriva;

| 68. | priznava, da je uvedba modularnih cestnih vlakov trajnostna rešitev, ki prispeva k višji ravni energetske učinkovitosti v sektorju cestnega prevoza; poleg tega priznava, da različna pravila, s katerimi se srečujejo modularni cestni vlaki pri prečkanju državnih mej, negativno vplivajo na večjo uporabo tega načina cestnega prevoza; poziva Komisijo, naj preuči, katere razlike v pravilih bi bilo mogoče enostavno premostiti in kako bi bilo mogoče zagotoviti večje ravni čezmejnega prevoza z modularnimi cestnimi vlaki; |
| --- | --- |

68.

priznava, da je uvedba modularnih cestnih vlakov trajnostna rešitev, ki prispeva k višji ravni energetske učinkovitosti v sektorju cestnega prevoza; poleg tega priznava, da različna pravila, s katerimi se srečujejo modularni cestni vlaki pri prečkanju državnih mej, negativno vplivajo na večjo uporabo tega načina cestnega prevoza; poziva Komisijo, naj preuči, katere razlike v pravilih bi bilo mogoče enostavno premostiti in kako bi bilo mogoče zagotoviti večje ravni čezmejnega prevoza z modularnimi cestnimi vlaki;

| 69. | meni, da so cenovni signali bistveni za povečanje energetske učinkovitosti in da bi morala biti pregledana direktiva o obdavčitvi energije vključena v pregledan akcijski načrt za energetsko učinkovitost, saj je uporaba ekonomskih instrumentov stroškovno najučinkovitejši način spodbujanja prihrankov energije; |
| --- | --- |

69.

meni, da so cenovni signali bistveni za povečanje energetske učinkovitosti in da bi morala biti pregledana direktiva o obdavčitvi energije vključena v pregledan akcijski načrt za energetsko učinkovitost, saj je uporaba ekonomskih instrumentov stroškovno najučinkovitejši način spodbujanja prihrankov energije;

Spodbude in financiranje

| 70. | opozarja Komisijo in države članice na model „trias energetica“, v skladu s katerim se mora povpraševanje po energiji zmanjšati pred sprejetjem dogovora o naložbah v dodatno oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

70.

opozarja Komisijo in države članice na model „trias energetica“, v skladu s katerim se mora povpraševanje po energiji zmanjšati pred sprejetjem dogovora o naložbah v dodatno oskrbo z energijo;

| 71. | poziva Komisijo, naj vloži poročilo o potrebi po dodatni finančni pomoči za povečanje energetske učinkovitosti v obstoječih stavbah, ki bo vsebovalo oceno sedanjih finančnih instrumentov; Komisija bi lahko predložila predloge o oblikovanju evropskega okvira ponavljajočih se finančnih instrumentov, ki bodo podpirali ali zagotavljali dopolnilne ukrepe za energetsko učinkovitost, nacionalne sisteme in distribucijske poti (na primer z delitvijo tveganja) ter spodbujali oblikovanje in izboljševanje sistemov držav članic za energetsko učinkovitost; poziva Komisijo, naj v okviru akcijskega načrta za energetsko učinkovitost predlaga politične možnosti za vzpostavitev skladov za energetsko učinkovitost na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; meni, da bi ti skladi prek finančnih posrednikov lahko imeli pomembno vlogo pri razvoju takih instrumentov, ki bi nudili možnosti financiranja zasebnim lastnikom nepremičnin, malim in srednjim podjetjem ter podjetjem za energetske storitve; podpira zamisel, da ti instrumenti spodbujajo podporo zahtevnejšim ukrepom za varčevanje z energijo; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj vloži poročilo o potrebi po dodatni finančni pomoči za povečanje energetske učinkovitosti v obstoječih stavbah, ki bo vsebovalo oceno sedanjih finančnih instrumentov; Komisija bi lahko predložila predloge o oblikovanju evropskega okvira ponavljajočih se finančnih instrumentov, ki bodo podpirali ali zagotavljali dopolnilne ukrepe za energetsko učinkovitost, nacionalne sisteme in distribucijske poti (na primer z delitvijo tveganja) ter spodbujali oblikovanje in izboljševanje sistemov držav članic za energetsko učinkovitost; poziva Komisijo, naj v okviru akcijskega načrta za energetsko učinkovitost predlaga politične možnosti za vzpostavitev skladov za energetsko učinkovitost na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; meni, da bi ti skladi prek finančnih posrednikov lahko imeli pomembno vlogo pri razvoju takih instrumentov, ki bi nudili možnosti financiranja zasebnim lastnikom nepremičnin, malim in srednjim podjetjem ter podjetjem za energetske storitve; podpira zamisel, da ti instrumenti spodbujajo podporo zahtevnejšim ukrepom za varčevanje z energijo;

| 72. | meni, da je treba pri razvijanju tega okvira nameniti pozornost vsem finančnim virom, ki so na voljo v državah članicah, za ustvarjanje sinergije in preprečevanje prekrivanja z drugimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

72.

meni, da je treba pri razvijanju tega okvira nameniti pozornost vsem finančnim virom, ki so na voljo v državah članicah, za ustvarjanje sinergije in preprečevanje prekrivanja z drugimi finančnimi instrumenti;

| 73. | pozdravlja podporo prenosu davčne obremenitve na obdavčitev energije in okoljske davke, ki je bila izražena v strategiji Evropa 2020, kar lahko spodbudi potrošnike in industrijo k energetski učinkovitosti in ustvarjanju delovnih mest; poziva države članice, naj obravnavajo možnost zmanjšanja stopnje DDV za dela v okviru energetsko učinkovitih prenov; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja podporo prenosu davčne obremenitve na obdavčitev energije in okoljske davke, ki je bila izražena v strategiji Evropa 2020, kar lahko spodbudi potrošnike in industrijo k energetski učinkovitosti in ustvarjanju delovnih mest; poziva države članice, naj obravnavajo možnost zmanjšanja stopnje DDV za dela v okviru energetsko učinkovitih prenov;

| 74. | poziva Komisijo, naj predloži letno poročilo o tem, ali in kako so bile uvedene (fiskalne in subvencijske) ustrezne spodbude na nacionalni ravni za pospešitev ukrepov za energetsko učinkovitost, na primer amortizacija industrijske opreme manjše vrednosti do 10 000 EUR v zasebnem okolju ter v malih in srednjih podjetjih ali 50-odstotna progresivna amortizacijo v prvem letu ali vzpostavitev ustreznih naložbenih vzpodbud in subvencij za raziskave v industrijskem okolju; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj predloži letno poročilo o tem, ali in kako so bile uvedene (fiskalne in subvencijske) ustrezne spodbude na nacionalni ravni za pospešitev ukrepov za energetsko učinkovitost, na primer amortizacija industrijske opreme manjše vrednosti do 10 000 EUR v zasebnem okolju ter v malih in srednjih podjetjih ali 50-odstotna progresivna amortizacijo v prvem letu ali vzpostavitev ustreznih naložbenih vzpodbud in subvencij za raziskave v industrijskem okolju;

| 75. | izpostavlja sistem trgovanja z emisijami EU kot velik potencialni vir za naložbe v energetsko učinkovitost; ugotavlja, da bo z dražbo pravic EU do emisije dosežen izkupiček v višini več milijard eurov; opozarja, da mora biti po direktivi o sistemu za trgovanje z emisijami vsaj 50 % teh prihodkov namenjenih ukrepom za prilagoditev in ublažitev, med drugim tudi za energetsko učinkovitost; poudarja, da je treba te prihodke in prihodke iz obdavčitve ogljika prednostno nameniti za stroškovno učinkovito financiranje energetske učinkovitosti in razširjanje tehnologije; poleg tega ugotavlja, da družbe EU kupujejo dobropise mehanizma čistega razvoja (CDM) v višini več milijonov, večinoma na Kitajskem in v Indiji, medtem ko bi lahko vlagale v CDM in najmanj razvite države ali energetsko učinkovitost v Evropi; |
| --- | --- |

75.

izpostavlja sistem trgovanja z emisijami EU kot velik potencialni vir za naložbe v energetsko učinkovitost; ugotavlja, da bo z dražbo pravic EU do emisije dosežen izkupiček v višini več milijard eurov; opozarja, da mora biti po direktivi o sistemu za trgovanje z emisijami vsaj 50 % teh prihodkov namenjenih ukrepom za prilagoditev in ublažitev, med drugim tudi za energetsko učinkovitost; poudarja, da je treba te prihodke in prihodke iz obdavčitve ogljika prednostno nameniti za stroškovno učinkovito financiranje energetske učinkovitosti in razširjanje tehnologije; poleg tega ugotavlja, da družbe EU kupujejo dobropise mehanizma čistega razvoja (CDM) v višini več milijonov, večinoma na Kitajskem in v Indiji, medtem ko bi lahko vlagale v CDM in najmanj razvite države ali energetsko učinkovitost v Evropi;

| 76. | meni, da bi moral ta okvir upoštevati izkušnje obstoječih ponavljajočih se instrumentov, ki jih ponujajo javni finančni posredniki, vključevati obstoječe evropske sklade in biti oblikovan tako, da bi pritegnil druga javna ali zasebna sredstva, da bi dosegli čim večji učinek; meni, da Evropska komisija ne more biti vedno edini vir vseh finančnih sredstev; poziva Komisijo, naj izpolni ključno vlogo pri sproščanju sredstev, ki jih nudijo javne in zasebne finančne ustanove, in doseganju učinka vzvoda v zvezi z njimi; meni, da mora Komisija spodbujati finančne ustanove in programe financiranja, kot je Evropska investicijska banka, naj veliko pozornost namenijo inovativnim pobudam za energetsko učinkovitost, zlasti če prispevajo k drugim ciljem EU, kot je odpiranje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

76.

meni, da bi moral ta okvir upoštevati izkušnje obstoječih ponavljajočih se instrumentov, ki jih ponujajo javni finančni posredniki, vključevati obstoječe evropske sklade in biti oblikovan tako, da bi pritegnil druga javna ali zasebna sredstva, da bi dosegli čim večji učinek; meni, da Evropska komisija ne more biti vedno edini vir vseh finančnih sredstev; poziva Komisijo, naj izpolni ključno vlogo pri sproščanju sredstev, ki jih nudijo javne in zasebne finančne ustanove, in doseganju učinka vzvoda v zvezi z njimi; meni, da mora Komisija spodbujati finančne ustanove in programe financiranja, kot je Evropska investicijska banka, naj veliko pozornost namenijo inovativnim pobudam za energetsko učinkovitost, zlasti če prispevajo k drugim ciljem EU, kot je odpiranje novih delovnih mest;

| 77. | priznava, da je pomanjkanje vnaprejšnjega financiranja velika ovira za prenovo stavb v stanovanjskem sektorju in sektorju malih in srednjih podjetij, ter poziva Komisijo, naj navede inovativne rešitve in najboljše prakse pri odpravi te težave, kot so uspešni mehanizmi po načelu „plačaj na podlagi prihranka“, ponavljajoči se finančni instrumenti in zelene investicijske banke (na podlagi modela banke KfW v Nemčiji ali Caisse Depots v Franciji); |
| --- | --- |

77.

priznava, da je pomanjkanje vnaprejšnjega financiranja velika ovira za prenovo stavb v stanovanjskem sektorju in sektorju malih in srednjih podjetij, ter poziva Komisijo, naj navede inovativne rešitve in najboljše prakse pri odpravi te težave, kot so uspešni mehanizmi po načelu „plačaj na podlagi prihranka“, ponavljajoči se finančni instrumenti in zelene investicijske banke (na podlagi modela banke KfW v Nemčiji ali Caisse Depots v Franciji);

| 78. | priznava, da je ena največjih ovir za uresničevanje energetske učinkovitosti na lokalni in regionalni ravni potreba po predhodnih naložbah; prepričan je, da mora vsak ukrep, sprejet na ravni EU, ustrezno upoštevati posledice za občine in regije in njihove proračunske omejitve; zato predlaga Komisiji, naj se pri oblikovanju razvojnih smernic na področju energije posvetuje z regionalnimi predstavniki ter naj se lokalnim in regionalnim projektom zagotovi finančna podpora prek inovativnih programov, ki uporabljajo obstoječe vire energije in strukturne sklade; |
| --- | --- |

78.

priznava, da je ena največjih ovir za uresničevanje energetske učinkovitosti na lokalni in regionalni ravni potreba po predhodnih naložbah; prepričan je, da mora vsak ukrep, sprejet na ravni EU, ustrezno upoštevati posledice za občine in regije in njihove proračunske omejitve; zato predlaga Komisiji, naj se pri oblikovanju razvojnih smernic na področju energije posvetuje z regionalnimi predstavniki ter naj se lokalnim in regionalnim projektom zagotovi finančna podpora prek inovativnih programov, ki uporabljajo obstoječe vire energije in strukturne sklade;

| 79. | pozdravlja sporazum med Parlamentom in Svetom za uporabo nerazporejenih sredstev po uredbi o evropskem energetskem programu za oživitev, da bi ustvarili namenski finančni instrument v podporo pobudam za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije na lokalni in regionalni ravni; hkrati ugotavlja, da daje evropski načrt za oživitev gospodarstva vlaganju v energetsko učinkovitost neupravičeno malo podpore, četudi ima tovrstno vlaganje velik potencial za ustvarjanje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

79.

pozdravlja sporazum med Parlamentom in Svetom za uporabo nerazporejenih sredstev po uredbi o evropskem energetskem programu za oživitev, da bi ustvarili namenski finančni instrument v podporo pobudam za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije na lokalni in regionalni ravni; hkrati ugotavlja, da daje evropski načrt za oživitev gospodarstva vlaganju v energetsko učinkovitost neupravičeno malo podpore, četudi ima tovrstno vlaganje velik potencial za ustvarjanje novih delovnih mest;

| 80. | poziva, da je treba izboljšati uporabo obstoječih skladov EU, na primer Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, za financiranje ukrepov za energetsko učinkovitost; poziva države članice, naj v operativnih programih dajo prednost energetski učinkovitosti, ter poziva Komisijo in nacionalne organe, naj razvijejo načine za spodbujanje uporabe strukturnih skladov za ukrepe za energetsko učinkovitost, na primer z zagotavljanjem boljšega pretoka informacij na lokalni ravni ali z vzpostavitvijo točk „vse na enem mestu“; opozarja, da bi morali biti ti ukrepi ocenjeni in da bi morali biti prihranki energije pri tej oceni pomemben parameter; |
| --- | --- |

80.

poziva, da je treba izboljšati uporabo obstoječih skladov EU, na primer Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, za financiranje ukrepov za energetsko učinkovitost; poziva države članice, naj v operativnih programih dajo prednost energetski učinkovitosti, ter poziva Komisijo in nacionalne organe, naj razvijejo načine za spodbujanje uporabe strukturnih skladov za ukrepe za energetsko učinkovitost, na primer z zagotavljanjem boljšega pretoka informacij na lokalni ravni ali z vzpostavitvijo točk „vse na enem mestu“; opozarja, da bi morali biti ti ukrepi ocenjeni in da bi morali biti prihranki energije pri tej oceni pomemben parameter;

| 81. | glede na pričakovani pregled kohezijske in regionalne politike ter finančne perspektive EU poziva, naj se varčevanje z energijo vključi med pogoje za odobritev pomoči EU, ter naj se razmisli o možnosti usmerjanja večjega deleža nacionalnih sredstev v doseganje energetske učinkovitosti in ukrepe glede obnovljivih energij; |
| --- | --- |

81.

glede na pričakovani pregled kohezijske in regionalne politike ter finančne perspektive EU poziva, naj se varčevanje z energijo vključi med pogoje za odobritev pomoči EU, ter naj se razmisli o možnosti usmerjanja večjega deleža nacionalnih sredstev v doseganje energetske učinkovitosti in ukrepe glede obnovljivih energij;

| 82. | poziva Komisijo, naj izkoristi vmesni pregled za dodelitev večjega deleža sredstev za programe energetske učinkovitosti in spodbujanje možnosti uporabe do 15 % sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj izkoristi vmesni pregled za dodelitev večjega deleža sredstev za programe energetske učinkovitosti in spodbujanje možnosti uporabe do 15 % sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj za energetsko učinkovitost;

| 83. | poudarja, da je treba razvijati tehnično pomoč in finančni inženiring na ravni lokalnih in regionalnih organov, da bi lokalne akterje podpirali pri oblikovanju projektov, na primer prek mehanizma za tehnično pomoč ELENA Evropske investicijske banke in izkušenj podjetij za energetske storitve; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da je treba razvijati tehnično pomoč in finančni inženiring na ravni lokalnih in regionalnih organov, da bi lokalne akterje podpirali pri oblikovanju projektov, na primer prek mehanizma za tehnično pomoč ELENA Evropske investicijske banke in izkušenj podjetij za energetske storitve;

| 84. | poziva Komisijo, naj okrepi zmogljivosti financiranja (npr. program ELENA) in razmisli o oblikovanju dodatnih mehanizmov, ki bi se financirali iz programa za pametno energijo; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj okrepi zmogljivosti financiranja (npr. program ELENA) in razmisli o oblikovanju dodatnih mehanizmov, ki bi se financirali iz programa za pametno energijo;

| 85. | poudarja, da morajo biti politike za energetsko učinkovitost usmerjene k vključitvi čim več strani, javnih in zasebnih, za zagotovitev čim večjega učinka vzvoda, ustvarjanje delovnih mest, prispevanje k bolj zeleni rasti in spodbujanje vzpostavitve konkurenčnega, povezanega in trajnostnega evropskega trga za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da morajo biti politike za energetsko učinkovitost usmerjene k vključitvi čim več strani, javnih in zasebnih, za zagotovitev čim večjega učinka vzvoda, ustvarjanje delovnih mest, prispevanje k bolj zeleni rasti in spodbujanje vzpostavitve konkurenčnega, povezanega in trajnostnega evropskega trga za energetsko učinkovitost;

| 86. | ugotavlja, da bi lahko uvedba obveznega izpolnjevanja obveznosti za energetske družbe glede varčevanja z energijo zagotovila dodatne vire financiranja za ukrepe za energetsko učinkovitost, kot so omrežnina za upravljavce prenosnih ali distribucijskih omrežij, finančna sredstva, ki jih zagotovijo dobavitelji, kot način izpolnitve obveznosti, ali kazni za neizpolnjevanje zahtev; |
| --- | --- |

86.

ugotavlja, da bi lahko uvedba obveznega izpolnjevanja obveznosti za energetske družbe glede varčevanja z energijo zagotovila dodatne vire financiranja za ukrepe za energetsko učinkovitost, kot so omrežnina za upravljavce prenosnih ali distribucijskih omrežij, finančna sredstva, ki jih zagotovijo dobavitelji, kot način izpolnitve obveznosti, ali kazni za neizpolnjevanje zahtev;

| 87. | ugotavlja, da je pri premoščanju tržnih nepopolnosti in za zagotovitev pravočasnega prehoda na nizkoogljične prakse, da bi zagotovili skladnost s cilji EU glede obnovljivih virov energije in zmanjšanja emisij, potrebno posredovanje javnega sektorja, čeprav bo moral zasebni sektor za naložbe v varčevanje z energijo vnaprej zagotoviti veliko kapitala; |
| --- | --- |

87.

ugotavlja, da je pri premoščanju tržnih nepopolnosti in za zagotovitev pravočasnega prehoda na nizkoogljične prakse, da bi zagotovili skladnost s cilji EU glede obnovljivih virov energije in zmanjšanja emisij, potrebno posredovanje javnega sektorja, čeprav bo moral zasebni sektor za naložbe v varčevanje z energijo vnaprej zagotoviti veliko kapitala;

| 88. | poziva Komisijo, naj uveljavlja ukrepe EU za spodbujanje tehnične podpore, ki bi jo zagotavljali izkušeni (nacionalni in mednarodni) finančni posredniki:






  — | za ozaveščanje in prenos znanja med vodilnimi organi in javnostjo ter med zasebnimi finančnimi institucijami o strategijah financiranja in institucionalnih zahtevah za podporo naložbam v energetsko učinkovitost, |
| --- | --- | --- |

88.

poziva Komisijo, naj uveljavlja ukrepe EU za spodbujanje tehnične podpore, ki bi jo zagotavljali izkušeni (nacionalni in mednarodni) finančni posredniki:

—

za ozaveščanje in prenos znanja med vodilnimi organi in javnostjo ter med zasebnimi finančnimi institucijami o strategijah financiranja in institucionalnih zahtevah za podporo naložbam v energetsko učinkovitost,

| — | za podporo javnim in zasebnim finančnim ustanovam pri izvajanju ustreznih ukrepov in finančnih instrumentov, |
| --- | --- |

—

za podporo javnim in zasebnim finančnim ustanovam pri izvajanju ustreznih ukrepov in finančnih instrumentov,

| — | za oblikovanje trajnostnih in učinkovitih finančnih instrumentov za boljšo izrabo razpoložljivih sredstev za naložbe v energetsko učinkovitost, |
| --- | --- |

—

za oblikovanje trajnostnih in učinkovitih finančnih instrumentov za boljšo izrabo razpoložljivih sredstev za naložbe v energetsko učinkovitost,

| — | za spodbujanje prenosa izkušenj glede najboljše prakse med državami članicami in njihovimi finančnimi posredniki, |
| --- | --- |

—

za spodbujanje prenosa izkušenj glede najboljše prakse med državami članicami in njihovimi finančnimi posredniki,

| — | za vzpostavitev učinkovitega komunikacijskega orodja in sprožitev dialoga, namenjenega državljanom, za razširjanje informacij o energetski učinkovitosti ciljnim skupinam ljudi in usmerjanje njihovega vedenja v zvezi s porabo energije; |
| --- | --- |

—

za vzpostavitev učinkovitega komunikacijskega orodja in sprožitev dialoga, namenjenega državljanom, za razširjanje informacij o energetski učinkovitosti ciljnim skupinam ljudi in usmerjanje njihovega vedenja v zvezi s porabo energije;

| 89. | priznava, da dobro delujoči energetski trg spodbuja energetski prihranek; poziva Komisijo, naj oceni in poroča o vlogi energetskih družb, tudi podjetij za energetske storitve (ESCO) pri spodbujanju energetske učinkovitosti ter poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za spodbuditev energetskih družb v naložbe v energetsko učinkovitost ter olajšanje izboljšav energetske učinkovitosti pri končnih uporabnikih; poziva Komisijo, naj pripravi priporočila, temelječa na najboljši praksi, med katerimi lahko države članice izberejo model, ki najbolj ustreza njihovim razmeram, na primer sistem belih certifikatov, davčne olajšave, spodbude itd.; |
| --- | --- |

89.

priznava, da dobro delujoči energetski trg spodbuja energetski prihranek; poziva Komisijo, naj oceni in poroča o vlogi energetskih družb, tudi podjetij za energetske storitve (ESCO) pri spodbujanju energetske učinkovitosti ter poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za spodbuditev energetskih družb v naložbe v energetsko učinkovitost ter olajšanje izboljšav energetske učinkovitosti pri končnih uporabnikih; poziva Komisijo, naj pripravi priporočila, temelječa na najboljši praksi, med katerimi lahko države članice izberejo model, ki najbolj ustreza njihovim razmeram, na primer sistem belih certifikatov, davčne olajšave, spodbude itd.;

| 90. | poziva Komisijo, države članice ter lokalne in regionalne vlade, naj povečajo prizadevanja za krepitev izobraževanja in usposabljanja strokovnjakov za energetsko učinkovitost vseh vrst, zlasti posredniških tehnikov, in v vseh sektorjih, zlasti v vsej stavbni vrednostni verigi ter malih in srednjih podjetjih, za izpopolnjevanje znanj in spretnosti v gradbenem sektorju, ter tako ustvarijo zelena lokalna delovna mesta in olajšajo izvajanje ambiciozno zastavljene zakonodaje o energetski učinkovitosti; ob tem poziva k celovitemu izkoriščanju in povečanju strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za namene usposabljanja; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisijo, države članice ter lokalne in regionalne vlade, naj povečajo prizadevanja za krepitev izobraževanja in usposabljanja strokovnjakov za energetsko učinkovitost vseh vrst, zlasti posredniških tehnikov, in v vseh sektorjih, zlasti v vsej stavbni vrednostni verigi ter malih in srednjih podjetjih, za izpopolnjevanje znanj in spretnosti v gradbenem sektorju, ter tako ustvarijo zelena lokalna delovna mesta in olajšajo izvajanje ambiciozno zastavljene zakonodaje o energetski učinkovitosti; ob tem poziva k celovitemu izkoriščanju in povečanju strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za namene usposabljanja;

| 91. | poziva Komisijo, naj preuči uporabnost inovativnih oblik regulacije, ki bi lahko učinkovito združevale zelo velik potencial za varčevanje z energijo v novih državah članicah s kapitalom in tehnološkim potencialom v razvitejših državah članicah; |
| --- | --- |

91.

poziva Komisijo, naj preuči uporabnost inovativnih oblik regulacije, ki bi lahko učinkovito združevale zelo velik potencial za varčevanje z energijo v novih državah članicah s kapitalom in tehnološkim potencialom v razvitejših državah članicah;

| 92. | poudarja potrebo po izboljšanju razvitosti trgov za energetske storitve; poziva Komisijo, naj pri pregledu direktive o energetskih storitvah obravnava ukrepe za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v zasebnem sektorju; meni, da so podjetja za energetske storitve v številnih pogledih najprimernejša za pomoč gospodinjstvom, malim in srednjim podjetjem ter javnemu sektorju pri premagovanju ovir zaradi visokih stroškov vnaprejšnjih naložb pri obnavljanju obstoječih stavb za večjo energetsko učinkovitost; predlaga, naj Komisija izvede študijo za oceno najboljše prakse v državah članicah ter prepozna prepreke in ovire, ki onemogočajo, da bi v celoti izkoristili potencial tega finančnega mehanizma; |
| --- | --- |

92.

poudarja potrebo po izboljšanju razvitosti trgov za energetske storitve; poziva Komisijo, naj pri pregledu direktive o energetskih storitvah obravnava ukrepe za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v zasebnem sektorju; meni, da so podjetja za energetske storitve v številnih pogledih najprimernejša za pomoč gospodinjstvom, malim in srednjim podjetjem ter javnemu sektorju pri premagovanju ovir zaradi visokih stroškov vnaprejšnjih naložb pri obnavljanju obstoječih stavb za večjo energetsko učinkovitost; predlaga, naj Komisija izvede študijo za oceno najboljše prakse v državah članicah ter prepozna prepreke in ovire, ki onemogočajo, da bi v celoti izkoristili potencial tega finančnega mehanizma;

| 93. | poudarja, da imajo podjetja prek inovacijskih prizadevanj bistveno vlogo pri oblikovanji in izvajanju ukrepov za varčevanje z energijo; upa, da bo financiranje iz strukturnih skladov spodbujalo podjetja k dejavnemu sodelovanju pri projektih na področju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da imajo podjetja prek inovacijskih prizadevanj bistveno vlogo pri oblikovanji in izvajanju ukrepov za varčevanje z energijo; upa, da bo financiranje iz strukturnih skladov spodbujalo podjetja k dejavnemu sodelovanju pri projektih na področju energetske učinkovitosti;

| 94. | ponovno poziva, da je treba v evropski sosedski politiki okrepiti poglavje o energetski učinkovitosti in ga sistematično vključiti v dialoge EU s tretjimi državami; |
| --- | --- |

94.

ponovno poziva, da je treba v evropski sosedski politiki okrepiti poglavje o energetski učinkovitosti in ga sistematično vključiti v dialoge EU s tretjimi državami;

| 95. | priznava možnosti in potencialne priložnosti, ki se evropskim podjetjem ponujajo na področju razvoja, proizvodnje in trženja energetsko učinkovitih tehnologij (na primer za aplikacije na področju motorjev in pogonov, razsvetljave, električnih aparatov itd.); |
| --- | --- |

95.

priznava možnosti in potencialne priložnosti, ki se evropskim podjetjem ponujajo na področju razvoja, proizvodnje in trženja energetsko učinkovitih tehnologij (na primer za aplikacije na področju motorjev in pogonov, razsvetljave, električnih aparatov itd.);

| 96. | v tem okviru meni, da sta razvoj inovativnih tehnologij in njihovo dajanje na trg osnova za izboljšanje energetske učinkovitosti na vseh področjih uporabe, za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in za povečanje deleža obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

96.

v tem okviru meni, da sta razvoj inovativnih tehnologij in njihovo dajanje na trg osnova za izboljšanje energetske učinkovitosti na vseh področjih uporabe, za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in za povečanje deleža obnovljivih virov energije;

| 97. | vztraja, da mora biti energetska učinkovitost prednostna naloga naslednjega osmega okvirnega programa za raziskave (8. OP); |
| --- | --- |

97.

vztraja, da mora biti energetska učinkovitost prednostna naloga naslednjega osmega okvirnega programa za raziskave (8. OP);

| 98. | poziva Komisijo, naj energetsko učinkovitost določi za eno od prednostnih nalog v osmem okvirnem programu za raziskave ter naj znaten del sredstev nameni podprogramom za energetsko učinkovitost, podobnim sedanjemu programu za pametno energijo; poudarja, da je treba do leta 2020 povečati sedanja sredstva za raziskave, razvoj in predstavitve na področju energije, vključno s pomembnim povečanjem sredstev v prihodnjem proračunu EU, še posebej za obnovljive vire energije, pametna omrežja in energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, naj energetsko učinkovitost določi za eno od prednostnih nalog v osmem okvirnem programu za raziskave ter naj znaten del sredstev nameni podprogramom za energetsko učinkovitost, podobnim sedanjemu programu za pametno energijo; poudarja, da je treba do leta 2020 povečati sedanja sredstva za raziskave, razvoj in predstavitve na področju energije, vključno s pomembnim povečanjem sredstev v prihodnjem proračunu EU, še posebej za obnovljive vire energije, pametna omrežja in energetsko učinkovitost;

| 99. | meni, da je treba ukrepom za varčevanje z energijo dati v okviru mednarodnih pogovorov o podnebnih spremembah večji pomen; meni, da je mogoče ambiciozno zastavljene politike za energetsko učinkovitost bolje izvrševati in da imajo te manjši vpliv na konkurenčnost, če so mednarodno usklajene; zato poziva Komisijo in države članice, naj na prihajajočih pogovorih v Cancunu prepričajo mednarodne partnerje EU, da so potrebni usklajeni ukrepi za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

99.

meni, da je treba ukrepom za varčevanje z energijo dati v okviru mednarodnih pogovorov o podnebnih spremembah večji pomen; meni, da je mogoče ambiciozno zastavljene politike za energetsko učinkovitost bolje izvrševati in da imajo te manjši vpliv na konkurenčnost, če so mednarodno usklajene; zato poziva Komisijo in države članice, naj na prihajajočih pogovorih v Cancunu prepričajo mednarodne partnerje EU, da so potrebni usklajeni ukrepi za energetsko učinkovitost;

| 100. | pritrjuje pozivu skupine držav G-20 v izjavi z vrha v Torontu 27. junija 2010, naj se srednjeročno odpravijo subvencije za fosilna goriva, ter poudarja, da bi to sprostilo sredstva v višini več milijard eurov, ki bi se lahko usmerila v podpiranje ukrepov za energetsko učinkovitost in tako veliko bolje prispevala k strateškim energetskim ciljem EU o trajnostnosti, konkurenčnosti in zanesljivosti oskrbe; |
| --- | --- |

100.

pritrjuje pozivu skupine držav G-20 v izjavi z vrha v Torontu 27. junija 2010, naj se srednjeročno odpravijo subvencije za fosilna goriva, ter poudarja, da bi to sprostilo sredstva v višini več milijard eurov, ki bi se lahko usmerila v podpiranje ukrepov za energetsko učinkovitost in tako veliko bolje prispevala k strateškim energetskim ciljem EU o trajnostnosti, konkurenčnosti in zanesljivosti oskrbe;

| 101. | meni, da je treba pri oblikovanju energetskih politik vedno upoštevati socialno razsežnost energetskega dialoga, ki zajema vidike, kot so človekove pravice, pomanjkanje energije in varstvo potrošnikov z nizkimi prihodki; |
| --- | --- |

101.

meni, da je treba pri oblikovanju energetskih politik vedno upoštevati socialno razsežnost energetskega dialoga, ki zajema vidike, kot so človekove pravice, pomanjkanje energije in varstvo potrošnikov z nizkimi prihodki;

| 102. | priznava, da politike energetske učinkovitosti pri zmanjševanju porabe energije doslej niso dovolj obravnavale družbene sprejetosti; poudarja, da za uspeh ukrepov energetske učinkovitosti ni bistveno le ravnanje uporabnikov, pač pa je treba povečati tudi zaupanje potrošnikov; poziva, naj prihodnji akcijski načrt za energetsko učinkovitost zagotovi dodatne podporne ukrepe za povečanje družbene sprejetosti; poudarja, da imajo lahko regionalne in lokalne ravni bistveno vlogo pri doseganju soglasja; |
| --- | --- |

102.

priznava, da politike energetske učinkovitosti pri zmanjševanju porabe energije doslej niso dovolj obravnavale družbene sprejetosti; poudarja, da za uspeh ukrepov energetske učinkovitosti ni bistveno le ravnanje uporabnikov, pač pa je treba povečati tudi zaupanje potrošnikov; poziva, naj prihodnji akcijski načrt za energetsko učinkovitost zagotovi dodatne podporne ukrepe za povečanje družbene sprejetosti; poudarja, da imajo lahko regionalne in lokalne ravni bistveno vlogo pri doseganju soglasja;

| 103. | poudarja pomen okrepljene politike informiranja Komisije in držav članic v zvezi z energetsko učinkovitostjo in varčevanjem z energijo za vse zainteresirane strani ter poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo in dodatno olajšajo dostop do informacij o energetski učinkovitosti in varčevanju z energijo; |
| --- | --- |

103.

poudarja pomen okrepljene politike informiranja Komisije in držav članic v zvezi z energetsko učinkovitostjo in varčevanjem z energijo za vse zainteresirane strani ter poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo in dodatno olajšajo dostop do informacij o energetski učinkovitosti in varčevanju z energijo;

*

* *

| 104. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

104.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 200, 31.7.2009, str. 31.

(2)  UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

(3)  UL L 153, 18.6.2010, str. 1.

(4)  UL L 342, 22.12.2009, str. 46.

(5)  UL L 285, 31.10.2009, str. 10.

(6)  UL L 153, 18.6.2010, str. 13.

(7)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(8)  UL L 207, 6.8.2010, str. 1.

(9)  Copenhagen Economics, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_papers/taxation_paper_22_en.pdf

(10)  UL C 67E, 18.3.2010, str. 16.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0153.

---

Četrtek, 16. december 2010

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/81

---

Četrtek, 16. december 2010Človekove pravice v svetu v letu 2009 in politika Evropske unije na tem področju

P7_TA(2010)0489

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (2010/2202(INI))

2012/C 169 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju enajstega poročila Evropske unije o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za obdobje od julija 2008 do decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju enajstega poročila Evropske unije o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za obdobje od julija 2008 do decembra 2009,

| — | ob upoštevanju členov 6 in 21 Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 21 Lizbonske pogodbe,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh ustreznih mednarodnih instrumentov za človekove pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh ustreznih mednarodnih instrumentov za človekove pravic,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju vseh konvencij Združenih narodov o človekovih pravicah in njihovih izbirnih protokolov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh konvencij Združenih narodov o človekovih pravicah in njihovih izbirnih protokolov (1),

| — | ob upoštevanju regionalnih instrumentov za človekove pravice, vključno z Afriško listino o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, Izbirnim protokolom o pravicah žensk v Afriki, Ameriško konvencijo o človekovih pravicah, Arabsko listino o človekovih pravicah in Medvladno komisijo ASEAN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalnih instrumentov za človekove pravice, vključno z Afriško listino o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, Izbirnim protokolom o pravicah žensk v Afriki, Ameriško konvencijo o človekovih pravicah, Arabsko listino o človekovih pravicah in Medvladno komisijo ASEAN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju začetka veljavnosti Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča dne 1. julija 2002 in svojih resolucij v zvezi z Mednarodnim kazenskim sodiščem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začetka veljavnosti Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča dne 1. julija 2002 in svojih resolucij v zvezi z Mednarodnim kazenskim sodiščem (2),

| — | ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta št. 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču in Akcijskega načrta Sveta, ki sledi Skupnemu stališču; ob sklicevanju na bistveno vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča pri preprečevanju hudih kaznivih dejanj, ki so v njegovi pristojnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta št. 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču in Akcijskega načrta Sveta, ki sledi Skupnemu stališču; ob sklicevanju na bistveno vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča pri preprečevanju hudih kaznivih dejanj, ki so v njegovi pristojnosti,

| — | ob upoštevanju zavezanosti Evropske unije podpori učinkovitega delovanja Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavezanosti Evropske unije podpori učinkovitega delovanja Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju, da je dolžnost vsake države, da izvršuje svojo kazensko pristojnost nad tistimi, ki so odgovorni za takšna mednarodna kazniva dejanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je dolžnost vsake države, da izvršuje svojo kazensko pristojnost nad tistimi, ki so odgovorni za takšna mednarodna kazniva dejanja,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in potekajočih pogajanj o pristopu EU k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in potekajočih pogajanj o pristopu EU k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–EU in njegove spremembe (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–EU in njegove spremembe (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (4) (evropski instrument za demokracijo in človekove pravice - EIDHR), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (4) (evropski instrument za demokracijo in človekove pravice - EIDHR),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o človekovih pravicah v svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o človekovih pravicah v svetu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2009 (5) o razvoju Sveta OZN za človekove pravice, vključno z vlogo EU, in z dne 25. februarja 2010 (6) o 13. zasedanju Sveta za človekove pravice Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2009 (5) o razvoju Sveta OZN za človekove pravice, vključno z vlogo EU, in z dne 25. februarja 2010 (6) o 13. zasedanju Sveta za človekove pravice Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 1. februarja 2007 (7) in 26. aprila 2007 (8) o pobudi za vsesplošni moratorij za smrtno kazen in resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 62/149 z dne 18. decembra 2007 o moratoriju za izvajanje smrtne kazni ter svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu proti smrtni kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 1. februarja 2007 (7) in 26. aprila 2007 (8) o pobudi za vsesplošni moratorij za smrtno kazen in resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 62/149 z dne 18. decembra 2007 o moratoriju za izvajanje smrtne kazni ter svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu proti smrtni kazni,

| — | ob upoštevanju protokola št. 13 k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin glede odprave smrtne kazni v vseh okoliščinah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola št. 13 k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin glede odprave smrtne kazni v vseh okoliščinah,

| — | ob upoštevanju izjave Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, dejavnosti posebnih predstavnikov generalnega sekretarja OZN v zvezi s položajem zagovornikov človekovih pravic ter smernic EU zanje, in resolucije Parlamenta z dne 17. junija 2010 o zagovornikih človekovih pravic (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, dejavnosti posebnih predstavnikov generalnega sekretarja OZN v zvezi s položajem zagovornikov človekovih pravic ter smernic EU zanje, in resolucije Parlamenta z dne 17. junija 2010 o zagovornikih človekovih pravic (9),

| — | ob upoštevanju izjave Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava (10), o smrtni kazni, mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju, in o zagovornikih človekovih pravic ter dialogih o človekovih pravicah z državami, ki niso članice EU, o pospeševanju in varstvu otrokovih pravic ter nasilju nad ženskami in dekleti in boju proti vsem oblikam diskriminacije v zvezi z njimi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava (10), o smrtni kazni, mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju, in o zagovornikih človekovih pravic ter dialogih o človekovih pravicah z državami, ki niso članice EU, o pospeševanju in varstvu otrokovih pravic ter nasilju nad ženskami in dekleti in boju proti vsem oblikam diskriminacije v zvezi z njimi,

| — | ob upoštevanju Priročnika Sveta Evropske unije za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic LGBT (lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priročnika Sveta Evropske unije za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic LGBT (lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev) (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucija z dne 22. oktobra 2009 o krepitvi demokracije v zunanjih odnosih (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucija z dne 22. oktobra 2009 o krepitvi demokracije v zunanjih odnosih (12),

| — | ob upoštevanju vseh resolucij, ki jih je sprejel v nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načel pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh resolucij, ki jih je sprejel v nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načel pravne države,

| — | – ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2010 o kršitvah človekovih pravic na Kitajskem, zlasti v primeru Liu Xiaobaa (13), |
| --- | --- |

—

– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2010 o kršitvah človekovih pravic na Kitajskem, zlasti v primeru Liu Xiaobaa (13),

| — | ob upoštevanju členov 48 in 119(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 48 in 119(2) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7–0339/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7–0339/2010),

| A. | ker Splošna deklaracija o človekovih pravicah še vedno za cel svet velja kot referenčni dokument, ki človeka postavlja v središče delovanja, |
| --- | --- |

A.

ker Splošna deklaracija o človekovih pravicah še vedno za cel svet velja kot referenčni dokument, ki človeka postavlja v središče delovanja,

| B. | ker enajsto letno poročilo Evropske unije o človekovih pravicah (2008/2009) omogoča splošen pregled dejavnosti EU v zvezi s človekovimi pravicami in demokracijo v svetu, |
| --- | --- |

B.

ker enajsto letno poročilo Evropske unije o človekovih pravicah (2008/2009) omogoča splošen pregled dejavnosti EU v zvezi s človekovimi pravicami in demokracijo v svetu,

| C. | ker je namen te resolucije pregledati, oceniti in v posebnih primerih podati konstruktivno kritiko dejavnosti EU v zvezi s človekovimi pravicami in demokracijo, |
| --- | --- |

C.

ker je namen te resolucije pregledati, oceniti in v posebnih primerih podati konstruktivno kritiko dejavnosti EU v zvezi s človekovimi pravicami in demokracijo,

| D. | ker razmere na področju človekovih pravic znotraj Evropske unije neposredno vplivajo na njeno verodostojnost in zmožnost izvajanja učinkovite zunanje politike na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

D.

ker razmere na področju človekovih pravic znotraj Evropske unije neposredno vplivajo na njeno verodostojnost in zmožnost izvajanja učinkovite zunanje politike na področju človekovih pravic,

| E. | ker Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s svobodo veroizpovedi in prepričanja in pravicami pripadnikov manjšin, |
| --- | --- |

E.

ker Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s svobodo veroizpovedi in prepričanja in pravicami pripadnikov manjšin,

| F. | ker so pravica, demokracija in pravna država stebri trajnega miru, saj zagotavljajo temeljne svoboščine in človekove pravice, in ker trajnega miru ni mogoče doseči s ščitenjem tistih, ki so odgovorni za sistematične zlorabe človekovih pravic in kršitve mednarodnega kazenskega prava, |
| --- | --- |

F.

ker so pravica, demokracija in pravna država stebri trajnega miru, saj zagotavljajo temeljne svoboščine in človekove pravice, in ker trajnega miru ni mogoče doseči s ščitenjem tistih, ki so odgovorni za sistematične zlorabe človekovih pravic in kršitve mednarodnega kazenskega prava,

| G. | ker so se z Lizbonsko pogodbo povečale pristojnosti EU na področju zunanje politike, tako da bo lahko spodbujala svoje vrednote in cilje; ker bi morale glavne novosti, povezane z zunanjim delovanjem EU, kot sta visok predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednik Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), še bolj okrepiti zunanje delovanje EU na področju človekovih pravic in ustvariti boljše priložnosti za to, da človekove pravice postanejo del vseh zadevnih politik, |
| --- | --- |

G.

ker so se z Lizbonsko pogodbo povečale pristojnosti EU na področju zunanje politike, tako da bo lahko spodbujala svoje vrednote in cilje; ker bi morale glavne novosti, povezane z zunanjim delovanjem EU, kot sta visok predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednik Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), še bolj okrepiti zunanje delovanje EU na področju človekovih pravic in ustvariti boljše priložnosti za to, da človekove pravice postanejo del vseh zadevnih politik,

| H. | ker je EU po Pogodbi enotna pravna oseba, kar ji bo omogočilo, da bo pristopila k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Evropsko sodišče za človekove pravice v Strasbourgu pa preverilo, ali so akti EU skladni s to konvencijo, |
| --- | --- |

H.

ker je EU po Pogodbi enotna pravna oseba, kar ji bo omogočilo, da bo pristopila k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Evropsko sodišče za človekove pravice v Strasbourgu pa preverilo, ali so akti EU skladni s to konvencijo,

| I. | ker je z začetkom veljave Lizbonske pogodbe Listina EU o temeljnih pravicah postala pravno zavezujoča in s tem okrepila zaščito človekovih pravic v Evropi, |
| --- | --- |

I.

ker je z začetkom veljave Lizbonske pogodbe Listina EU o temeljnih pravicah postala pravno zavezujoča in s tem okrepila zaščito človekovih pravic v Evropi,

| J. | ker EU odločno podpira Mednarodno kazensko sodišče ter spodbuja univerzalnost in ščiti celovitost Rimskega statuta z namenom zaščite in krepitve neodvisnosti tega sodišča, |
| --- | --- |

J.

ker EU odločno podpira Mednarodno kazensko sodišče ter spodbuja univerzalnost in ščiti celovitost Rimskega statuta z namenom zaščite in krepitve neodvisnosti tega sodišča,

| K. | ker so v luči sprememb v mednarodnem kazenskem pravu po letu 2004 potrebne posodobitve Skupnega stališča Sveta z dne 16. junija 2003 in Akcijskega načrta iz leta 2004; ker je dejansko pomoč in sodelovanje EU treba okrepiti in izboljšati, saj narašča število nalogov za prijetje in sojenje na Mednarodnem kazenskem sodišču, |
| --- | --- |

K.

ker so v luči sprememb v mednarodnem kazenskem pravu po letu 2004 potrebne posodobitve Skupnega stališča Sveta z dne 16. junija 2003 in Akcijskega načrta iz leta 2004; ker je dejansko pomoč in sodelovanje EU treba okrepiti in izboljšati, saj narašča število nalogov za prijetje in sojenje na Mednarodnem kazenskem sodišču,

| L. | ker je zaradi prizadevanj za boj proti terorizmu po svetu nastala potreba po uskladitvi varnostni s spoštovanjem človekovih pravic, |
| --- | --- |

L.

ker je zaradi prizadevanj za boj proti terorizmu po svetu nastala potreba po uskladitvi varnostni s spoštovanjem človekovih pravic,

| M. | ker je svetovna gospodarska in finančna kriza negativno vplivala na gospodarske, socialne in kulturne pravice, ker so bile najhuje prizadete pravice najrevnejših, ker se zaradi naraščanja in nestalnosti cen ter špekulacij z osnovnimi dobrinami na milijone ljudi v številnih državah v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki bori za najosnovnejše potrebe; ker se na milijone ljudi spopada z negotovostjo in nedostojanstvom, v nekaterih državah pa so upore nasilno zatrli, |
| --- | --- |

M.

ker je svetovna gospodarska in finančna kriza negativno vplivala na gospodarske, socialne in kulturne pravice, ker so bile najhuje prizadete pravice najrevnejših, ker se zaradi naraščanja in nestalnosti cen ter špekulacij z osnovnimi dobrinami na milijone ljudi v številnih državah v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki bori za najosnovnejše potrebe; ker se na milijone ljudi spopada z negotovostjo in nedostojanstvom, v nekaterih državah pa so upore nasilno zatrli,

| N. | ker je treba ekonomskim, socialnim in kulturnim pravicam posvetiti enako pozornost in jih obravnavati kot enako pomembne v primerjavi z državljanskimi in političnimi pravicami; ker je treba spoštovati in uresničevati klavzule o človekovih pravicah v sporazumih, ki jih EU podpiše z državami, ki niso članice EU, |
| --- | --- |

N.

ker je treba ekonomskim, socialnim in kulturnim pravicam posvetiti enako pozornost in jih obravnavati kot enako pomembne v primerjavi z državljanskimi in političnimi pravicami; ker je treba spoštovati in uresničevati klavzule o človekovih pravicah v sporazumih, ki jih EU podpiše z državami, ki niso članice EU,

| O. | ker imajo podnebne spremembe trajne in dolgoročne posledice na človekove pravice, ker bodo negativne posledice najverjetneje občutile zlasti ranljive skupine, kot so avtohtoni prebivalci v državah v razvoju in na daljnem severu Evrope, imele pa bi lahko še veliko obširnejši vpliv, |
| --- | --- |

O.

ker imajo podnebne spremembe trajne in dolgoročne posledice na človekove pravice, ker bodo negativne posledice najverjetneje občutile zlasti ranljive skupine, kot so avtohtoni prebivalci v državah v razvoju in na daljnem severu Evrope, imele pa bi lahko še veliko obširnejši vpliv,

| P. | ker je boj proti nekaznovanju bistvenega pomena, saj je njegov namen preprečevanje in kaznovanje najhujših kaznivih dejanj in njihovih storilcev; ker je nekaznovanje večplastno vprašanje, ki zadeva številne težave na področju človekovih pravic, kot so mučenje, smrtno kazen, nasilje nad ženskami, preganjanje zagovornikov človekovih pravic in boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

P.

ker je boj proti nekaznovanju bistvenega pomena, saj je njegov namen preprečevanje in kaznovanje najhujših kaznivih dejanj in njihovih storilcev; ker je nekaznovanje večplastno vprašanje, ki zadeva številne težave na področju človekovih pravic, kot so mučenje, smrtno kazen, nasilje nad ženskami, preganjanje zagovornikov človekovih pravic in boj proti terorizmu,

| Q. | ker po navedbah Združenih narodov v neposredni soseščini EU, zlasti v primeru Zahodne Sahare, še vedno ni v celoti odpravljena stara težava glede človekovih pravic, tj. dekolonizacija, |
| --- | --- |

Q.

ker po navedbah Združenih narodov v neposredni soseščini EU, zlasti v primeru Zahodne Sahare, še vedno ni v celoti odpravljena stara težava glede človekovih pravic, tj. dekolonizacija,

| R. | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o Zahodni Sahari (14), |
| --- | --- |

R.

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o Zahodni Sahari (14),

| S. | glede na izreden pomen izvajanja in uveljavljanja ustanovnih načel, sprejetih v Evropski konvenciji o človekovih pravicah, za življenje evropskih institucij, |
| --- | --- |

S.

glede na izreden pomen izvajanja in uveljavljanja ustanovnih načel, sprejetih v Evropski konvenciji o človekovih pravicah, za življenje evropskih institucij,

| T. | ker v svetu prihaja do novih oblik zlorab človekovih pravic, zlasti na področju novih informacijskih tehnologij, kot so zloraba in cenzura interneta ter kršitev zasebnosti z uporabo osebnih podatkov, |
| --- | --- |

T.

ker v svetu prihaja do novih oblik zlorab človekovih pravic, zlasti na področju novih informacijskih tehnologij, kot so zloraba in cenzura interneta ter kršitev zasebnosti z uporabo osebnih podatkov,

| U. | ker sta verska svoboda ali svoboda prepričanja vse bolj ogroženi, zlasti ker se avtoritarne vlade usmerjajo v verske manjšine ali pa vlade ne preprečujejo napadov, nadlegovanja ali drugih škodljivih dejanj zoper nekatere posameznike ali verske skupine, |
| --- | --- |

U.

ker sta verska svoboda ali svoboda prepričanja vse bolj ogroženi, zlasti ker se avtoritarne vlade usmerjajo v verske manjšine ali pa vlade ne preprečujejo napadov, nadlegovanja ali drugih škodljivih dejanj zoper nekatere posameznike ali verske skupine,

| V. | ker so človekove pravice kršene v državah, ki so sprejele pristojnosti, ki izhajajo iz mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic, in v državah, ki ne spoštujejo teh zgodovinsko pridobljenih pravic, |
| --- | --- |

V.

ker so človekove pravice kršene v državah, ki so sprejele pristojnosti, ki izhajajo iz mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic, in v državah, ki ne spoštujejo teh zgodovinsko pridobljenih pravic,

| 1. | ponovno poudarja trdno odločenost Parlamenta in spominja na svoja dolgoročna prizadevanja za boj za človekove pravice in demokracije po svetu z oblikovanjem trdne in učinkovite politike EU za človekove pravice, ki zagotavlja večjo doslednost in skladnost na vseh področjih politike ter s pomočjo dvostranskih odnosov z državami, ki niso članice EU, in dejavnim sodelovanjem na mednarodnem prizorišču ter s podporo mednarodnih in lokalnih organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja trdno odločenost Parlamenta in spominja na svoja dolgoročna prizadevanja za boj za človekove pravice in demokracije po svetu z oblikovanjem trdne in učinkovite politike EU za človekove pravice, ki zagotavlja večjo doslednost in skladnost na vseh področjih politike ter s pomočjo dvostranskih odnosov z državami, ki niso članice EU, in dejavnim sodelovanjem na mednarodnem prizorišču ter s podporo mednarodnih in lokalnih organizacij civilne družbe;

| 2. | meni, da začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe pomeni priložnost za odpravo preostalih pomanjkljivosti v politiki EU na področju človekovih pravic in demokracije; v zvezi s tem poziva, naj ESZD v celoti spoštuje namen in duh Lizbonske pogodbe, katere cilj je zagotoviti, da bo spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic v središču različnih področij zunanje politike Unije, kot je navedeno v členih 2, 3 in 21 PEU; |
| --- | --- |

2.

meni, da začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe pomeni priložnost za odpravo preostalih pomanjkljivosti v politiki EU na področju človekovih pravic in demokracije; v zvezi s tem poziva, naj ESZD v celoti spoštuje namen in duh Lizbonske pogodbe, katere cilj je zagotoviti, da bo spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic v središču različnih področij zunanje politike Unije, kot je navedeno v členih 2, 3 in 21 PEU;

| 3. | poudarja, da morajo v skladu s poglavjem 1 naslova V Pogodbe EU delovanje na mednarodnem prizorišču voditi načela demokracije, pravne države, univerzalnosti, neodtujljivosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poudarja, da ta načela gradijo skupne temelje za odnose z državami, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da morajo v skladu s poglavjem 1 naslova V Pogodbe EU delovanje na mednarodnem prizorišču voditi načela demokracije, pravne države, univerzalnosti, neodtujljivosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poudarja, da ta načela gradijo skupne temelje za odnose z državami, ki niso članice EU;

| 4. | zato meni, da je odločitev, kam v strukturo ESZD umestiti človekove pravice, zelo pomembna; glede na to zahteva ustanovitev direktorata za človekove pravice in demokracijo, katerega naloga bo razviti trdno strategijo EU za človekove pravice in demokracijo ter skrbeti za splošno usklajevanje v okviru vseh večstranskih forumov; je trdno prepričan, medtem ko poudarja potrebo, da je strokovno znanje na področju človekovih pravic in demokracije trdno zasidrano kot ključna odgovornost vsakega zemljepisnega ali političnega sektorja ESZD, da tak pristop preprečuje izolacijo človekovih pravic in je edini način za zagotavljanje popolne skladnosti z določbami Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

4.

zato meni, da je odločitev, kam v strukturo ESZD umestiti človekove pravice, zelo pomembna; glede na to zahteva ustanovitev direktorata za človekove pravice in demokracijo, katerega naloga bo razviti trdno strategijo EU za človekove pravice in demokracijo ter skrbeti za splošno usklajevanje v okviru vseh večstranskih forumov; je trdno prepričan, medtem ko poudarja potrebo, da je strokovno znanje na področju človekovih pravic in demokracije trdno zasidrano kot ključna odgovornost vsakega zemljepisnega ali političnega sektorja ESZD, da tak pristop preprečuje izolacijo človekovih pravic in je edini način za zagotavljanje popolne skladnosti z določbami Lizbonske pogodbe;

| 5. | priznava prizadevanja visoke predstavnice/podpredsednice, da bi EU na svetovnem prizorišču dejavno prispevala k izboljšanju človekovih pravic in demokracije po vsem svetu; v zvezi s tem poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj sprejme ustrezne ukrepe za ustanovitev delovne skupine za človekove pravice (COHOM) z namenom učinkovitega vključevanja te tematike na druga področja delovanja institucij in politike EU ter zagotavljanja njenega pravočasnega prispevka; v istem duhu visoko predstavnico/podpredsednico poziva, naj preuči pomen obveznega usposabljanja na področju človekovih pravic za zaposlene v EU, vključno z voditelji delegacij in direktorji ESZD; |
| --- | --- |

5.

priznava prizadevanja visoke predstavnice/podpredsednice, da bi EU na svetovnem prizorišču dejavno prispevala k izboljšanju človekovih pravic in demokracije po vsem svetu; v zvezi s tem poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj sprejme ustrezne ukrepe za ustanovitev delovne skupine za človekove pravice (COHOM) z namenom učinkovitega vključevanja te tematike na druga področja delovanja institucij in politike EU ter zagotavljanja njenega pravočasnega prispevka; v istem duhu visoko predstavnico/podpredsednico poziva, naj preuči pomen obveznega usposabljanja na področju človekovih pravic za zaposlene v EU, vključno z voditelji delegacij in direktorji ESZD;

| 6. | poziva k ustanovitvi položaja posebnega predstavnika za človekove pravice; poudarja, da bi z imenovanjem posebnih predstavnikov EU za človekove pravice, zlasti za zagovornike človekovih pravic, mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravosodje ter za pravice žensk in otrok, lahko pomagali zagotoviti večjo skladnost in prepoznavnost zunanjega delovanja EU na tem področju; poudarja, da bi ti posebni predstavniki EU morali biti imenovani na podlagi strokovnosti z dokazanim strokovnim znanjem na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

6.

poziva k ustanovitvi položaja posebnega predstavnika za človekove pravice; poudarja, da bi z imenovanjem posebnih predstavnikov EU za človekove pravice, zlasti za zagovornike človekovih pravic, mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravosodje ter za pravice žensk in otrok, lahko pomagali zagotoviti večjo skladnost in prepoznavnost zunanjega delovanja EU na tem področju; poudarja, da bi ti posebni predstavniki EU morali biti imenovani na podlagi strokovnosti z dokazanim strokovnim znanjem na področju človekovih pravic;

| 7. | meni, da obstaja bistvena potreba po skladnejšem okviru, da bi bila podpora EU za gradnjo demokracije v svetu učinkovitejša; meni, da mora dosledna zunanja politika EU absolutno prednost nameniti spodbujanju demokracije in človekovih pravic, saj je demokratična družba, vladavina prava in jamstvo temeljnih svoboščin osnova za spoštovanje človekovih pravic, kar je treba vključiti v vse sporazume o sodelovanju in strateškem partnerstvu med EU in državami, ki niso članice EU; meni, da nova institucionalna zgradba EU, zlasti ESZD, zagotavlja možnosti za večjo usklajenost in učinkovitost EU na tem področju; |
| --- | --- |

7.

meni, da obstaja bistvena potreba po skladnejšem okviru, da bi bila podpora EU za gradnjo demokracije v svetu učinkovitejša; meni, da mora dosledna zunanja politika EU absolutno prednost nameniti spodbujanju demokracije in človekovih pravic, saj je demokratična družba, vladavina prava in jamstvo temeljnih svoboščin osnova za spoštovanje človekovih pravic, kar je treba vključiti v vse sporazume o sodelovanju in strateškem partnerstvu med EU in državami, ki niso članice EU; meni, da nova institucionalna zgradba EU, zlasti ESZD, zagotavlja možnosti za večjo usklajenost in učinkovitost EU na tem področju;

| 8. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj si še naprej prizadeva za to, da človekove pravice postanejo del zunanjega delovanja EU, tako da se bodo odražale v strukturi ESZD in sredstvih, ki jih bo služba namenila temu področju, da bo nova služba lahko zagotovila obravnavo vprašanj glede človekovih pravic na vseh področjih zunanjega delovanja, vključno s SZVP, razvojem in trgovino; |
| --- | --- |

8.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj si še naprej prizadeva za to, da človekove pravice postanejo del zunanjega delovanja EU, tako da se bodo odražale v strukturi ESZD in sredstvih, ki jih bo služba namenila temu področju, da bo nova služba lahko zagotovila obravnavo vprašanj glede človekovih pravic na vseh področjih zunanjega delovanja, vključno s SZVP, razvojem in trgovino;

| 9. | meni, da bi bilo treba položaj posebnih predstavnikov EU nadalje razvijati, namesto da se njihova vloga postopno zmanjšuje, zlasti zato, da bodo pokrite države in regije, kjer EU nima diplomatskega predstavništva; meni, da bi moral – glede na pomembnost vprašanja človekovih pravic v razmerah med konflikti in po njih – mandat vseh posebnih predstavnikov Evropske unije vsebovati državljanske in politične pravice, ekonomske, socialne in kulturne pravice, pravice žensk in otrok, mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravosodje, in izrecno omenjati spodbujanje in zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic, demokracije in pravne države; poudarja, da so posebni predstavniki EU osrednja točka za notranje smernice, strokovno znanje in zagovorništvo ter logični sogovorniki za tretje države in druge akterje zunaj EU; pozdravlja imenovanje najmanj enega posameznika v vsaki delegaciji EU kot kontaktne osebe, ki vodi usklajevanje, vključevanje in spremljanje politike na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi bilo treba položaj posebnih predstavnikov EU nadalje razvijati, namesto da se njihova vloga postopno zmanjšuje, zlasti zato, da bodo pokrite države in regije, kjer EU nima diplomatskega predstavništva; meni, da bi moral – glede na pomembnost vprašanja človekovih pravic v razmerah med konflikti in po njih – mandat vseh posebnih predstavnikov Evropske unije vsebovati državljanske in politične pravice, ekonomske, socialne in kulturne pravice, pravice žensk in otrok, mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravosodje, in izrecno omenjati spodbujanje in zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic, demokracije in pravne države; poudarja, da so posebni predstavniki EU osrednja točka za notranje smernice, strokovno znanje in zagovorništvo ter logični sogovorniki za tretje države in druge akterje zunaj EU; pozdravlja imenovanje najmanj enega posameznika v vsaki delegaciji EU kot kontaktne osebe, ki vodi usklajevanje, vključevanje in spremljanje politike na področju človekovih pravic;

| 10. | pozdravlja pripravljenost visoke predstavnice/podpredsednice za izvedbo temeljitega pregleda učinkovitosti vseh instrumentov EU na tem področju, od dialoga o človekovih pravicah do smernic EU, od Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice do dvostranske pomoči EU in dejavnosti v večstranskih forumih, in da je začela posvetovalni proces o oblikovanju državnih strategij za človekove pravice, ki vključujejo vse človekove pravice, ki jih navajajo mednarodni pakti in konvencije OZN, med njimi tudi ekonomske, socialne in kulturne pravice; poudarja odločenost EP, da bo zagotovil polno sodelovanje pri teh posvetovanjih, in pomen tega sodelovanja; poudarja potrebo po vključitvi organizacij civilne družbe v posvetovanja; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja pripravljenost visoke predstavnice/podpredsednice za izvedbo temeljitega pregleda učinkovitosti vseh instrumentov EU na tem področju, od dialoga o človekovih pravicah do smernic EU, od Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice do dvostranske pomoči EU in dejavnosti v večstranskih forumih, in da je začela posvetovalni proces o oblikovanju državnih strategij za človekove pravice, ki vključujejo vse človekove pravice, ki jih navajajo mednarodni pakti in konvencije OZN, med njimi tudi ekonomske, socialne in kulturne pravice; poudarja odločenost EP, da bo zagotovil polno sodelovanje pri teh posvetovanjih, in pomen tega sodelovanja; poudarja potrebo po vključitvi organizacij civilne družbe v posvetovanja;

| 11. | se strinja, da take državne strategije za človekove pravice, ki jih je večkrat zahteval Parlament, lahko bistveno okrepijo doslednost in učinkovitost zunanjega delovanja EU, ko postanejo referenčni dokument, ki za posamezno državo določa prednostne naloge in cilje, ki se vključijo v vse zadevne zunanje politike in instrumente EU; |
| --- | --- |

11.

se strinja, da take državne strategije za človekove pravice, ki jih je večkrat zahteval Parlament, lahko bistveno okrepijo doslednost in učinkovitost zunanjega delovanja EU, ko postanejo referenčni dokument, ki za posamezno državo določa prednostne naloge in cilje, ki se vključijo v vse zadevne zunanje politike in instrumente EU;

| 12. | v kontekstu pregleda zlasti vztraja, da je pomembna priprava temeljite ocene vidikov človekovih pravic Evropske sosedske politike, ki bi morala zlasti upoštevati skladnost in učinkovitost obstoječih mehanizmov, na primer akcijskih načrtov, poročil o napredku, dialogov o človekovih pravicah in postopka odločanja za nadgradnjo odnosov z državami, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

12.

v kontekstu pregleda zlasti vztraja, da je pomembna priprava temeljite ocene vidikov človekovih pravic Evropske sosedske politike, ki bi morala zlasti upoštevati skladnost in učinkovitost obstoječih mehanizmov, na primer akcijskih načrtov, poročil o napredku, dialogov o človekovih pravicah in postopka odločanja za nadgradnjo odnosov z državami, ki niso članice EU;

| 13. | meni, da revidirani okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo za Parlament pomeni preboj pri sodelovanju s Komisijo, a obžaluje, da Svet ni stranka v sporazumu; vztraja, da je nujno treba povečati preglednost dokumentov in neomejen dostop do njih med vsemi institucijami EU, da bi vzpostavili učinkovitejše medinstitucionalno sodelovanje in skladnost delovanja; |
| --- | --- |

13.

meni, da revidirani okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo za Parlament pomeni preboj pri sodelovanju s Komisijo, a obžaluje, da Svet ni stranka v sporazumu; vztraja, da je nujno treba povečati preglednost dokumentov in neomejen dostop do njih med vsemi institucijami EU, da bi vzpostavili učinkovitejše medinstitucionalno sodelovanje in skladnost delovanja;

| 14. | opozarja, da je treba razviti usklajeno zunanjo politiko EU, če naj bi imela Unija pomembno in konstruktivno vlogo pri spodbujanju človekovih pravic po svetu; poziva države članice, naj pokažejo trdno zavezanost in politično voljo pri izpolnjevanju tega cilja; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je treba razviti usklajeno zunanjo politiko EU, če naj bi imela Unija pomembno in konstruktivno vlogo pri spodbujanju človekovih pravic po svetu; poziva države članice, naj pokažejo trdno zavezanost in politično voljo pri izpolnjevanju tega cilja;

| 15. | poudarja, da je s pripravo strateških načrtov ukrepanja treba več pozornosti posvetiti izboljšanju zmožnosti Evropske unije za hitro odzivanje na kršitve človekovih pravic v državah, ki niso članice EU, zlasti ko gre za podporo zagovornikom človekovih pravic, ki so v nevarnosti ter kršitve človekovih pravic podjetij s sedežem v EU v državah, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je s pripravo strateških načrtov ukrepanja treba več pozornosti posvetiti izboljšanju zmožnosti Evropske unije za hitro odzivanje na kršitve človekovih pravic v državah, ki niso članice EU, zlasti ko gre za podporo zagovornikom človekovih pravic, ki so v nevarnosti ter kršitve človekovih pravic podjetij s sedežem v EU v državah, ki niso članice EU;

| 16. | priznava, da so nevladne organizacije bistvene za razvoj in uspeh demokratičnih družb, spodbujanje vzajemnega razumevanja in strpnosti ter določanje in podpiranje izvedljivih političnih prednostnih nalog in skupnih rešitev za izzive demokratičnega razvoja; |
| --- | --- |

16.

priznava, da so nevladne organizacije bistvene za razvoj in uspeh demokratičnih družb, spodbujanje vzajemnega razumevanja in strpnosti ter določanje in podpiranje izvedljivih političnih prednostnih nalog in skupnih rešitev za izzive demokratičnega razvoja;

Letno poročilo Evropske unije o človekovih pravicah po svetu

| 17. | poudarja pomen letnega poročila EU o človekovih pravicah, ki z analizo in oceno politike EU za človekove pravice prispeva zlasti k večji prepoznavnosti problematike človekovih pravic na splošno; poudarja pravico Evropskega parlamenta, da nadzira dejavnosti Komisije in Sveta na področju človekovih pravic; poziva k popolni vključitvi Evropskega parlamenta v pripravo razdelkov prihodnjih letnih poročil o dejavnostih Parlamenta na področju človekovih pravic, kot je že bilo v navadi med nekaterimi predsedovanji v preteklosti; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen letnega poročila EU o človekovih pravicah, ki z analizo in oceno politike EU za človekove pravice prispeva zlasti k večji prepoznavnosti problematike človekovih pravic na splošno; poudarja pravico Evropskega parlamenta, da nadzira dejavnosti Komisije in Sveta na področju človekovih pravic; poziva k popolni vključitvi Evropskega parlamenta v pripravo razdelkov prihodnjih letnih poročil o dejavnostih Parlamenta na področju človekovih pravic, kot je že bilo v navadi med nekaterimi predsedovanji v preteklosti;

| 18. | pozdravlja, da je visoka predstavnica/podpredsednica Parlamentu predstavila letno poročilo in novo poročevalno obdobje, ki temelji na koledarskem letu, zaradi česar bo Parlament lahko decembrsko plenarno zasedanje posvetil človekovim pravicam in podelitvi letne nagrade Saharova za svobodo misli ter razpravi o letnem poročilu EP o človekovih pravicah po svetu in politiki EP na tem področju; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja, da je visoka predstavnica/podpredsednica Parlamentu predstavila letno poročilo in novo poročevalno obdobje, ki temelji na koledarskem letu, zaradi česar bo Parlament lahko decembrsko plenarno zasedanje posvetil človekovim pravicam in podelitvi letne nagrade Saharova za svobodo misli ter razpravi o letnem poročilu EP o človekovih pravicah po svetu in politiki EP na tem področju;

| 19. | poziva Evropski parlament, Svet in Komisijo, naj si bolj prizadevata za razširjanje letnih poročil EU o človekovih pravicah in demokraciji in zagotovita, da bo doseglo čim širši krog bralcev, zlasti tistih, ki so dejavni pri spodbujanju človekovih pravic in demokracije po vsem svetu; poziva tudi k javnim informacijskim kampanjam, namenjenim povečanju prepoznavnosti EU na tem področju; ugotavlja, da je v letošnji izdaji prišlo do izboljšav glede jasnejših predstavitev; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropski parlament, Svet in Komisijo, naj si bolj prizadevata za razširjanje letnih poročil EU o človekovih pravicah in demokraciji in zagotovita, da bo doseglo čim širši krog bralcev, zlasti tistih, ki so dejavni pri spodbujanju človekovih pravic in demokracije po vsem svetu; poziva tudi k javnim informacijskim kampanjam, namenjenim povečanju prepoznavnosti EU na tem področju; ugotavlja, da je v letošnji izdaji prišlo do izboljšav glede jasnejših predstavitev;

| 20. | ponovno zahteva, da bi morali Svet, Komisija ter delegacije in veleposlaništva EU na kraju samem zagotoviti več boljših informacij za oceno politik in da bi bilo treba določiti in predlagati konkretne smernice za izboljšanje splošnega pristopa, čim bolj zmanjšati morebitna protislovja in prilagoditi politične prednostne naloge v vsaki državi posebej z namenom sprejetja strategije o človekovih pravicah za vsako državo posebej, kot določa program ESZD; meni, da je treba vprašanje preglednosti postaviti v ospredje delovanja EU s povečanim dostopom do programov in dokumentov, v katerih se z državami, ki niso članice EU, posebej razpravlja o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

20.

ponovno zahteva, da bi morali Svet, Komisija ter delegacije in veleposlaništva EU na kraju samem zagotoviti več boljših informacij za oceno politik in da bi bilo treba določiti in predlagati konkretne smernice za izboljšanje splošnega pristopa, čim bolj zmanjšati morebitna protislovja in prilagoditi politične prednostne naloge v vsaki državi posebej z namenom sprejetja strategije o človekovih pravicah za vsako državo posebej, kot določa program ESZD; meni, da je treba vprašanje preglednosti postaviti v ospredje delovanja EU s povečanim dostopom do programov in dokumentov, v katerih se z državami, ki niso članice EU, posebej razpravlja o človekovih pravicah;

| 21. | ponovno poziva k rednemu ocenjevanju uporabe in rezultatov politik EU, instrumentov, pobud in dialogov glede človekovih pravic v državah, ki niso članice EU, in da se Parlament v celoti seznani z ugotovitvami; poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta posebne količinske kazalnike in merila uspešnosti za merjenje učinkovitosti teh politik; |
| --- | --- |

21.

ponovno poziva k rednemu ocenjevanju uporabe in rezultatov politik EU, instrumentov, pobud in dialogov glede človekovih pravic v državah, ki niso članice EU, in da se Parlament v celoti seznani z ugotovitvami; poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta posebne količinske kazalnike in merila uspešnosti za merjenje učinkovitosti teh politik;

Dejavnosti EU na področju človekovih pravic v mednarodnih forumih

| 22. | poudarja, da bo EU z načrtovanim pristopom h Konvenciji o človekovih pravicah dobila priložnost, da dokaže svojo predanost boju za človekove pravice v okviru in zunaj svojih meja; poziva države članice EU, naj to podprejo in k temu obvežejo tudi državljane EU; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bo EU z načrtovanim pristopom h Konvenciji o človekovih pravicah dobila priložnost, da dokaže svojo predanost boju za človekove pravice v okviru in zunaj svojih meja; poziva države članice EU, naj to podprejo in k temu obvežejo tudi državljane EU;

| 23. | poziva Komisijo in Svet, naj široko promovirata Evropsko konvencijo o človekovih pravicah v Uniji in zunaj nje, tudi z namenom izobraževanja javnosti o obstoju pristojnosti Evropskega sodišča za človekove pravice, ki ga je mogoče aktivirati za obravnavo in popravo kršitev zoper države članice Sveta Evrope ali njenih državljanov; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in Svet, naj široko promovirata Evropsko konvencijo o človekovih pravicah v Uniji in zunaj nje, tudi z namenom izobraževanja javnosti o obstoju pristojnosti Evropskega sodišča za človekove pravice, ki ga je mogoče aktivirati za obravnavo in popravo kršitev zoper države članice Sveta Evrope ali njenih državljanov;

| 24. | poziva visoko predstavnico, naj zagotovi dobro vključenost in usklajenost ESZD z drugimi mednarodnimi organi, regionalnimi organizacijami in njihovim delom na področju spodbujanja človekovih pravic; poziva visoko predstavnico, naj zagotovi polno in sistematično vključenost priporočil, vprašanj in prednostnih nalog sistema Združenih narodov, Sveta Evrope, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in drugih mednarodnih institucij v vsa področja politik EU in zlasti v področje človekovih pravic; |
| --- | --- |

24.

poziva visoko predstavnico, naj zagotovi dobro vključenost in usklajenost ESZD z drugimi mednarodnimi organi, regionalnimi organizacijami in njihovim delom na področju spodbujanja človekovih pravic; poziva visoko predstavnico, naj zagotovi polno in sistematično vključenost priporočil, vprašanj in prednostnih nalog sistema Združenih narodov, Sveta Evrope, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in drugih mednarodnih institucij v vsa področja politik EU in zlasti v področje človekovih pravic;

| 25. | z obžalovanjem opaža počasnost procesa preiskovanja zadev na Evropskem sodišču za človekove pravice, ki lahko traja kar do sedem let; ugotavlja, da je na Sodišču odprtih približno 100 000 zadev; poudarja, da mora Sodišče biti vzgled institucije za varstvo pravice do sodnega varstva in pravičnega sojenja; poziva institucije in države članice EU, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi pomagale Sodišču; pozdravlja dejstvo, da se je Rusija, ki je kot zadnja med 47 sodelujočimi državami v Svetu Evrope zavračala ratifikacijo Protokola 14, odločila za ratifikacijo tega protokola k Evropski konvenciji o človekovih pravicah v zvezi s povečanjem učinkovitosti Sodišča, ki predvideva poenostavitev postopkov Sodišča in je namenjen pomoči le-temu pri odpravljanju sodnih zaostankov, veljati pa začne lahko šele, ko ga ratificirajo vse članice Sveta Evrope; |
| --- | --- |

25.

z obžalovanjem opaža počasnost procesa preiskovanja zadev na Evropskem sodišču za človekove pravice, ki lahko traja kar do sedem let; ugotavlja, da je na Sodišču odprtih približno 100 000 zadev; poudarja, da mora Sodišče biti vzgled institucije za varstvo pravice do sodnega varstva in pravičnega sojenja; poziva institucije in države članice EU, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi pomagale Sodišču; pozdravlja dejstvo, da se je Rusija, ki je kot zadnja med 47 sodelujočimi državami v Svetu Evrope zavračala ratifikacijo Protokola 14, odločila za ratifikacijo tega protokola k Evropski konvenciji o človekovih pravicah v zvezi s povečanjem učinkovitosti Sodišča, ki predvideva poenostavitev postopkov Sodišča in je namenjen pomoči le-temu pri odpravljanju sodnih zaostankov, veljati pa začne lahko šele, ko ga ratificirajo vse članice Sveta Evrope;

| 26. | poziva k okrepljenemu sodelovanju med Svetom Evrope in Evropsko unijo na področju spodbujanja in zagotavljanja človekovih pravic manjšin, vključno z ekonomskimi in socialnimi pravicami članov manjšin, spodbujanju pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev in zagovornikov njihovih pravic ter zagotavljanju, da se žrtve diskriminacije zavedajo učinkovitih pravnih sredstev za boj proti diskriminaciji pred državnimi organi in imajo dostop do njih, ter k zaščiti regionalnih in manjšinskih jezikov z uporabo pravnih orodij nediskriminacije in obstoječih organizacij za socialne pravice za zagovarjanje raznolikosti in strpnosti; |
| --- | --- |

26.

poziva k okrepljenemu sodelovanju med Svetom Evrope in Evropsko unijo na področju spodbujanja in zagotavljanja človekovih pravic manjšin, vključno z ekonomskimi in socialnimi pravicami članov manjšin, spodbujanju pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev in zagovornikov njihovih pravic ter zagotavljanju, da se žrtve diskriminacije zavedajo učinkovitih pravnih sredstev za boj proti diskriminaciji pred državnimi organi in imajo dostop do njih, ter k zaščiti regionalnih in manjšinskih jezikov z uporabo pravnih orodij nediskriminacije in obstoječih organizacij za socialne pravice za zagovarjanje raznolikosti in strpnosti;

| 27. | poziva države članice EU k podpisu in ratifikaciji vseh temeljnih konvencij o človekovih pravicah OZN in Sveta Evrope in morebitnih protokolov k njim, zlasti Mednarodne konvencije o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin iz leta 1990, Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, deklaracije Združenih narodov o pravicah avtohtonega prebivalstva z dne 13. septembra 2007, Deklaracije Mednarodne organizacije za delo o temeljnih načelih in pravicah iz dela iz leta 1998, Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin, Evropske listine o regionalnih in manjšinskih jezikih, izbirnega protokola k Mednarodnemu paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah, izbirnih protokolov h Konvenciji o otrokovih pravicah in Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov; vztraja, da je treba izbirni protokol k tej konvenciji obravnavati kot njen sestavni del, in poziva k hkratnemu pristopu k konvenciji in protokolu (15); |
| --- | --- |

27.

poziva države članice EU k podpisu in ratifikaciji vseh temeljnih konvencij o človekovih pravicah OZN in Sveta Evrope in morebitnih protokolov k njim, zlasti Mednarodne konvencije o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin iz leta 1990, Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, deklaracije Združenih narodov o pravicah avtohtonega prebivalstva z dne 13. septembra 2007, Deklaracije Mednarodne organizacije za delo o temeljnih načelih in pravicah iz dela iz leta 1998, Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin, Evropske listine o regionalnih in manjšinskih jezikih, izbirnega protokola k Mednarodnemu paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah, izbirnih protokolov h Konvenciji o otrokovih pravicah in Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov; vztraja, da je treba izbirni protokol k tej konvenciji obravnavati kot njen sestavni del, in poziva k hkratnemu pristopu k konvenciji in protokolu (15);

| 28. | poudarja dejstvo, da so se opredelitve človekovih pravic, ki jih je mednarodna skupnost sprejela od konca druge svetovne vojne, izkazale kot dovolj prilagodljive, da je vanje mogoče vključiti dogodke človeškega napredka, a opozarja na potrebo po sprejetju novih pravic v odziv na nove grožnje svobodi, na primer grožnje svobodi znanosti, vesti in znanja, spolne identitete ali spolne usmerjenosti ter vsem pravicam, povezanim z digitalnim področjem, na čelu z dostopom do interneta; |
| --- | --- |

28.

poudarja dejstvo, da so se opredelitve človekovih pravic, ki jih je mednarodna skupnost sprejela od konca druge svetovne vojne, izkazale kot dovolj prilagodljive, da je vanje mogoče vključiti dogodke človeškega napredka, a opozarja na potrebo po sprejetju novih pravic v odziv na nove grožnje svobodi, na primer grožnje svobodi znanosti, vesti in znanja, spolne identitete ali spolne usmerjenosti ter vsem pravicam, povezanim z digitalnim področjem, na čelu z dostopom do interneta;

| 29. | poudarja pomen krepitve racionalizacije ter, če je mogoče, usklajevanja mednarodnih organov s pristojnostjo na področju človekovih pravic in njihovih postopkov, s ciljem, da bi vedno zagotovili bolj učinkovito spodbudo in zaščito temeljnih pravic iz zadevnih mednarodnih instrumentov; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen krepitve racionalizacije ter, če je mogoče, usklajevanja mednarodnih organov s pristojnostjo na področju človekovih pravic in njihovih postopkov, s ciljem, da bi vedno zagotovili bolj učinkovito spodbudo in zaščito temeljnih pravic iz zadevnih mednarodnih instrumentov;

| 30. | poudarja potrebo, da se večja pozornost nameni različnim nadzornim mehanizmom Sveta Evrope in Združenih narodov in da se vzpostavi tesnejše sodelovanje z njihovimi različnimi pogodbenimi organi z namenom boljšega posredovanja njihovih ugotovitev in uporabe njihovega strokovnega znanja in izkušenj na terenu; |
| --- | --- |

30.

poudarja potrebo, da se večja pozornost nameni različnim nadzornim mehanizmom Sveta Evrope in Združenih narodov in da se vzpostavi tesnejše sodelovanje z njihovimi različnimi pogodbenimi organi z namenom boljšega posredovanja njihovih ugotovitev in uporabe njihovega strokovnega znanja in izkušenj na terenu;

| 31. | pozdravlja prizadevanja EU v Tretjem odboru generalne skupščine OZN (za socialne, humanitarne in kulturne zadeve) v povezavi s številnimi resolucijami, zlasti o pozivu k moratoriju o uporabi smrtne kazni, ki je prejela podporo več držav, o otrokovih pravicah, o verski nestrpnosti in razmerah na področju človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru in Demokratični ljudski republiki Koreji; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja prizadevanja EU v Tretjem odboru generalne skupščine OZN (za socialne, humanitarne in kulturne zadeve) v povezavi s številnimi resolucijami, zlasti o pozivu k moratoriju o uporabi smrtne kazni, ki je prejela podporo več držav, o otrokovih pravicah, o verski nestrpnosti in razmerah na področju človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru in Demokratični ljudski republiki Koreji;

| 32. | pozdravlja odprtje prvega evropskega regionalnega urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice oktobra 2009 v Bruslju; predlaga vzpostavitev učinkovitega sodelovanja z visokim komisarjem za boljše spodbujanje in nadaljevanje oblikovanja in uresničevanja standardov in politik človekovih pravic v EU in preostalih delih Evrope; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja odprtje prvega evropskega regionalnega urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice oktobra 2009 v Bruslju; predlaga vzpostavitev učinkovitega sodelovanja z visokim komisarjem za boljše spodbujanje in nadaljevanje oblikovanja in uresničevanja standardov in politik človekovih pravic v EU in preostalih delih Evrope;

| 33. | poziva Svet in Komisijo, naj opredelita strategijo do držav, ki zavračajo polno sodelovanje z mehanizmi OZN ter neodvisnim strokovnjakom in posebnim poročevalcem OZN ne dovolijo dostopa, s pomočjo katere bi jim v celoti omogočili dostop na njihovo ozemlje ter se vzdržali omejevanja njihovega dela; |
| --- | --- |

33.

poziva Svet in Komisijo, naj opredelita strategijo do držav, ki zavračajo polno sodelovanje z mehanizmi OZN ter neodvisnim strokovnjakom in posebnim poročevalcem OZN ne dovolijo dostopa, s pomočjo katere bi jim v celoti omogočili dostop na njihovo ozemlje ter se vzdržali omejevanja njihovega dela;

| 34. | obžaluje slabitev politike in ravnanja EU do burmanske hunte ter poudarja, da trenutni odnos ne pomaga v boju proti tragičnim političnim, socialnim in humanitarnim razmeram, v katerih so burmanski državljani prisiljeni živeti že od začetka vojaške vlade, in da tak odnos daje vtis, da se diktatura dovoljuje; |
| --- | --- |

34.

obžaluje slabitev politike in ravnanja EU do burmanske hunte ter poudarja, da trenutni odnos ne pomaga v boju proti tragičnim političnim, socialnim in humanitarnim razmeram, v katerih so burmanski državljani prisiljeni živeti že od začetka vojaške vlade, in da tak odnos daje vtis, da se diktatura dovoljuje;

| 35. | pozdravlja podporo Evropske unije pobudam Združenih narodov in drugih mednarodnih forumov, ki spodbujajo dekriminalizacijo homoseksualnosti; poziva Evropsko unijo k nadaljnji podpori pobudam, ki obsojajo kršitve človekovih pravic v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto v vseh mednarodnih forumih ob usklajevanju z enako mislečimi državami; poudarja, da je politika večine svetovnih držav, vključno z Unijo, do lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev diskriminatorna in krši človekove pravice; zato poziva države članice in Unijo, naj te pomanjkljivosti odpravijo in zagotovijo enak dostop do zdravstvene oskrbe in nege, vključno z operativnim zdravljenjem teh oseb; poziva Unijo in države članice, naj – zlasti s politiko sprejemanja – posebno pozornost namenijo državljanom tretjih držav, ki so žrtve diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti in spola; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja podporo Evropske unije pobudam Združenih narodov in drugih mednarodnih forumov, ki spodbujajo dekriminalizacijo homoseksualnosti; poziva Evropsko unijo k nadaljnji podpori pobudam, ki obsojajo kršitve človekovih pravic v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto v vseh mednarodnih forumih ob usklajevanju z enako mislečimi državami; poudarja, da je politika večine svetovnih držav, vključno z Unijo, do lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev diskriminatorna in krši človekove pravice; zato poziva države članice in Unijo, naj te pomanjkljivosti odpravijo in zagotovijo enak dostop do zdravstvene oskrbe in nege, vključno z operativnim zdravljenjem teh oseb; poziva Unijo in države članice, naj – zlasti s politiko sprejemanja – posebno pozornost namenijo državljanom tretjih držav, ki so žrtve diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti in spola;

| 36. | poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata uradno in pravno legitimizacijo pojma „podnebni begunec“ (za ljudi, ki so zaradi podnebnih sprememb prisiljeni zapustiti dom in iskati zatočišče v tujini), ki še ni priznan v mednarodnem pravu in v nobenem pravno zavezujočem mednarodnem sporazumu; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata uradno in pravno legitimizacijo pojma „podnebni begunec“ (za ljudi, ki so zaradi podnebnih sprememb prisiljeni zapustiti dom in iskati zatočišče v tujini), ki še ni priznan v mednarodnem pravu in v nobenem pravno zavezujočem mednarodnem sporazumu;

| 37. | poziva k okrepljenemu sodelovanju med Združenimi narodi, njihovim Stalnim forumom o staroselskih vprašanjih in Evropsko unijo na področju zaščite pravic avtohtonega prebivalstva, saj sodijo avtohtona ljudstva po vsem svetu med najranljivejše skupine; |
| --- | --- |

37.

poziva k okrepljenemu sodelovanju med Združenimi narodi, njihovim Stalnim forumom o staroselskih vprašanjih in Evropsko unijo na področju zaščite pravic avtohtonega prebivalstva, saj sodijo avtohtona ljudstva po vsem svetu med najranljivejše skupine;

Svet Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC)

| 38. | poudarja vlogo UNHRC v celotni strukturi Združenih narodov in potencial, da oblikuje koristen okvir za večstranska prizadevanja Evropske unije za človekove pravice; ugotavlja, da si mora ta nov organ še naprej prizadevati, da bo deloval v skladu z najvišjimi standardi in čim bolj učinkovito, da pridobi večjo verodostojnost; |
| --- | --- |

38.

poudarja vlogo UNHRC v celotni strukturi Združenih narodov in potencial, da oblikuje koristen okvir za večstranska prizadevanja Evropske unije za človekove pravice; ugotavlja, da si mora ta nov organ še naprej prizadevati, da bo deloval v skladu z najvišjimi standardi in čim bolj učinkovito, da pridobi večjo verodostojnost;

| 39. | poudarja, da je za učinkovitost UNHRC nujno potrebna dejavna vloga organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je za učinkovitost UNHRC nujno potrebna dejavna vloga organizacij civilne družbe;

| 40. | z velikim veseljem pozdravlja dejstvo, da si sedanja administracija ZDA prizadeva za večjo vključenost v delo OZN in da je za obdobje med letoma 2009 – 2012 sprejela sedež v UNHRC; potrjuje, da članstvo ZDA povečuje verodostojnost in zmogljivost UNHRC; poziva EU naj okrepi sodelovanje z ZDA, zlasti glede izmenjave izkušenj o dialogih o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

40.

z velikim veseljem pozdravlja dejstvo, da si sedanja administracija ZDA prizadeva za večjo vključenost v delo OZN in da je za obdobje med letoma 2009 – 2012 sprejela sedež v UNHRC; potrjuje, da članstvo ZDA povečuje verodostojnost in zmogljivost UNHRC; poziva EU naj okrepi sodelovanje z ZDA, zlasti glede izmenjave izkušenj o dialogih o človekovih pravicah;

| 41. | spominja, da bo leta 2011 UNHRC opravil temeljit pregled svojih postopkov in zato EU poziva, naj se na ta pregled dejavno pripravi in v njem sodeluje; |
| --- | --- |

41.

spominja, da bo leta 2011 UNHRC opravil temeljit pregled svojih postopkov in zato EU poziva, naj se na ta pregled dejavno pripravi in v njem sodeluje;

| 42. | poudarja pomembno vlogo splošnih rednih pregledov in poziva Svet, Komisijo in zlasti novo ESZD, naj podrobno spremljajo in nadzirajo obveze splošnega rednega pregleda ter v okviru pregleda UNHRC povečajo učinkovitost splošnih rednih pregledov in težo mnenj neodvisnih strokovnjakov; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomembno vlogo splošnih rednih pregledov in poziva Svet, Komisijo in zlasti novo ESZD, naj podrobno spremljajo in nadzirajo obveze splošnega rednega pregleda ter v okviru pregleda UNHRC povečajo učinkovitost splošnih rednih pregledov in težo mnenj neodvisnih strokovnjakov;

| 43. | močno podpira prizadevanja EU za preprečitev kakršnekoli pristranskosti in manipulacij v zvezi s splošnim rednim pregledom; v zvezi s tem močno obžaluje rezultat zasedanja februarja 2009, ki so ga močno zaznamovali oviranje postopkov in poskusi manipulacije pregleda; |
| --- | --- |

43.

močno podpira prizadevanja EU za preprečitev kakršnekoli pristranskosti in manipulacij v zvezi s splošnim rednim pregledom; v zvezi s tem močno obžaluje rezultat zasedanja februarja 2009, ki so ga močno zaznamovali oviranje postopkov in poskusi manipulacije pregleda;

| 44. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj redno obiskuje UNHRC in osebno poskrbi za vzpostavitev karseda tesnih stikov med UNHRC IN ESZD na vseh ravneh; spodbuja prihodnji element ESZD za človekove pravice, naj vzpostavi tesne delovne stike z UNHRC; poziva k usklajenemu dialogu z državami, ki niso članice EU, o stališčih v Svetu Združenih narodov za človekove pravice ne le v Ženevi in v določenih dialogih o človekovih pravicah, temveč k njegovemu vključevanju v vse dvostranske razprave EU o politikah, trgovini in razvojnem sodelovanju s temi državami; |
| --- | --- |

44.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj redno obiskuje UNHRC in osebno poskrbi za vzpostavitev karseda tesnih stikov med UNHRC IN ESZD na vseh ravneh; spodbuja prihodnji element ESZD za človekove pravice, naj vzpostavi tesne delovne stike z UNHRC; poziva k usklajenemu dialogu z državami, ki niso članice EU, o stališčih v Svetu Združenih narodov za človekove pravice ne le v Ženevi in v določenih dialogih o človekovih pravicah, temveč k njegovemu vključevanju v vse dvostranske razprave EU o politikah, trgovini in razvojnem sodelovanju s temi državami;

| 45. | ugotavlja, da so države članice EU v UNHRC v manjšini; poziva institucije EU in države članice, naj si skupaj prizadevajo za oblikovanje ustreznih zavezništev z državami in nedržavnimi akterji, ki nadaljujejo s prizadevanji za zaščito univerzalne in nedeljive narave človekovih pravic; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da so države članice EU v UNHRC v manjšini; poziva institucije EU in države članice, naj si skupaj prizadevajo za oblikovanje ustreznih zavezništev z državami in nedržavnimi akterji, ki nadaljujejo s prizadevanji za zaščito univerzalne in nedeljive narave človekovih pravic;

| 46. | poziva visoko predstavnico in zunanje ministre EU, naj pred vsakim zasedanjem Sveta Združenih narodov za človekove pravice in generalne skupščine Združenih narodov sprejmejo sklepe Sveta za zunanje zadeve, v katerih bodo določene prednostne naloge in strategije EU; |
| --- | --- |

46.

poziva visoko predstavnico in zunanje ministre EU, naj pred vsakim zasedanjem Sveta Združenih narodov za človekove pravice in generalne skupščine Združenih narodov sprejmejo sklepe Sveta za zunanje zadeve, v katerih bodo določene prednostne naloge in strategije EU;

| 47. | poziva Svet, Komisijo in ESZD, naj okrepijo svoje sodelovanje z demokratičnimi vladami in vladami, ki so v procesu demokratizacije, iz drugih regionalnih skupin v okviru UNHRC, da bi povečali možnosti za uspeh pobud, ki imajo za cilj spoštovanje načel splošne deklaracije o človekovih pravicah; zato poziva Komisijo in države članice, naj učinkoviteje usklajujejo svoje dejavnosti in Komisijo prosi, naj predloži letno poročilo o glasovalnih vzorcih pri glasovanju o zadevah v zvezi s človekovimi pravicami v OZN, ki bi analizirali, kako so nanje vplivale politike EU in njenih držav članic ter politike drugih blokov; ponavlja, da morajo delegacija in države članice EU v Ženevi večjo pozornost namenjati vzpostavljanju stikov z državami, ki niso članice EU na začetku razprav in se izogibati pretiranemu poudarjanju notranjih razprav, namenjenih zagotavljanju enotnosti znotraj EU ob tveganju pristopa „najmanjšega skupnega imenovalca“; |
| --- | --- |

47.

poziva Svet, Komisijo in ESZD, naj okrepijo svoje sodelovanje z demokratičnimi vladami in vladami, ki so v procesu demokratizacije, iz drugih regionalnih skupin v okviru UNHRC, da bi povečali možnosti za uspeh pobud, ki imajo za cilj spoštovanje načel splošne deklaracije o človekovih pravicah; zato poziva Komisijo in države članice, naj učinkoviteje usklajujejo svoje dejavnosti in Komisijo prosi, naj predloži letno poročilo o glasovalnih vzorcih pri glasovanju o zadevah v zvezi s človekovimi pravicami v OZN, ki bi analizirali, kako so nanje vplivale politike EU in njenih držav članic ter politike drugih blokov; ponavlja, da morajo delegacija in države članice EU v Ženevi večjo pozornost namenjati vzpostavljanju stikov z državami, ki niso članice EU na začetku razprav in se izogibati pretiranemu poudarjanju notranjih razprav, namenjenih zagotavljanju enotnosti znotraj EU ob tveganju pristopa „najmanjšega skupnega imenovalca“;

| 48. | ponovno poudarja bistveni pomen posebnih postopkov in državnih mandatov v UNHRC; pozdravlja na novo uveden tematski mandat za kulturne pravice in pozdravlja podaljšanje tematskih mandatov v zvezi s pravico do hrane, svobode veroizpovedi ali prepričanja in interno razseljenimi osebami; poleg tega pozdravlja podaljšanje državnih mandatov za Burundi, Haiti, Kambodžo, Somalijo, Demokratično ljudsko republiko Korejo, Mjanmar in Sudan; obžaluje, da mandata za Liberijo in Demokratično republiko Kongo nista bila podaljšana; |
| --- | --- |

48.

ponovno poudarja bistveni pomen posebnih postopkov in državnih mandatov v UNHRC; pozdravlja na novo uveden tematski mandat za kulturne pravice in pozdravlja podaljšanje tematskih mandatov v zvezi s pravico do hrane, svobode veroizpovedi ali prepričanja in interno razseljenimi osebami; poleg tega pozdravlja podaljšanje državnih mandatov za Burundi, Haiti, Kambodžo, Somalijo, Demokratično ljudsko republiko Korejo, Mjanmar in Sudan; obžaluje, da mandata za Liberijo in Demokratično republiko Kongo nista bila podaljšana;

| 49. | toplo pozdravlja sklep UNHRC iz leta 2008, da razširi mandat posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov za podjetništvo in človekove pravice, ter sklepe Sveta, sprejete decembra 2009 v času švedskega predsedovanja, ki pozdravljajo delo posebnega predstavnika; poziva države članice EU, naj nadaljujejo z delom za uveljavitev končnih priporočil mandata in okvira za „varovanje, spoštovanje in pomoč“, ki bo v Svetu Združenih narodov za človekove pravice predstavljen leta 2011; |
| --- | --- |

49.

toplo pozdravlja sklep UNHRC iz leta 2008, da razširi mandat posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov za podjetništvo in človekove pravice, ter sklepe Sveta, sprejete decembra 2009 v času švedskega predsedovanja, ki pozdravljajo delo posebnega predstavnika; poziva države članice EU, naj nadaljujejo z delom za uveljavitev končnih priporočil mandata in okvira za „varovanje, spoštovanje in pomoč“, ki bo v Svetu Združenih narodov za človekove pravice predstavljen leta 2011;

| 50. | pozdravlja posebno zasedanje UNHRC o razmerah na področju človekovih pravic na vzhodu Demokratične republike Kongo, o vplivu svetovne gospodarske in finančne krize na splošno izvajanje in učinkovito uživanje človekovih pravic ter o razmerah na področju človekovih pravic na Šrilanki in na zasedenem palestinskem ozemlju in v vzhodnem Jeruzalemu; obžaluje, da na 12. zasedanju UNHRC 16. oktobra 2009 države članice EU niso dosegle enotnega stališča v glasovanju o Goldstonovem poročilu in so štiri države članice glasovale proti, dve državi sta se vzdržali, dve pa nista bili prisotni na glasovanju; poziva države članice in vse zadevne institucije EU k tesnejšemu usklajevanju politik v Svetu za človekove pravice in drugih organih Združenih narodov; poudarja, da je spoštovanje mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava s strani vseh strank in ne glede na okoliščine osnovni pogoj za dosego pravičnega in trajnega miru na Bližnjem vzhodu; zato vse strani poziva, naj z izvedbo preiskav v skladu z mednarodnimi standardi spoštujejo resolucije generalne skupščine Združenih narodov, sprejete 5. novembra 2009 in 26. februarja 2010; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj zagotovi, da bodo kršitelji mednarodnega prava odgovarjali v skladu z obveznostjo EU po Ženevski konvenciji in prednostno nalogo EU, ki je boj proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja posebno zasedanje UNHRC o razmerah na področju človekovih pravic na vzhodu Demokratične republike Kongo, o vplivu svetovne gospodarske in finančne krize na splošno izvajanje in učinkovito uživanje človekovih pravic ter o razmerah na področju človekovih pravic na Šrilanki in na zasedenem palestinskem ozemlju in v vzhodnem Jeruzalemu; obžaluje, da na 12. zasedanju UNHRC 16. oktobra 2009 države članice EU niso dosegle enotnega stališča v glasovanju o Goldstonovem poročilu in so štiri države članice glasovale proti, dve državi sta se vzdržali, dve pa nista bili prisotni na glasovanju; poziva države članice in vse zadevne institucije EU k tesnejšemu usklajevanju politik v Svetu za človekove pravice in drugih organih Združenih narodov; poudarja, da je spoštovanje mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava s strani vseh strank in ne glede na okoliščine osnovni pogoj za dosego pravičnega in trajnega miru na Bližnjem vzhodu; zato vse strani poziva, naj z izvedbo preiskav v skladu z mednarodnimi standardi spoštujejo resolucije generalne skupščine Združenih narodov, sprejete 5. novembra 2009 in 26. februarja 2010; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj zagotovi, da bodo kršitelji mednarodnega prava odgovarjali v skladu z obveznostjo EU po Ženevski konvenciji in prednostno nalogo EU, ki je boj proti nekaznovanju;

| 51. | podpira neodvisnost Urada visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice (OHCHR); obžaluje, da je bila med 10. rednim zasedanjem marca 2009 kljub nasprotovanju EU sprejeta resolucija, katere namen je omejiti neodvisnost tega urada; poziva institucije EU, naj zagotovijo dodatno finančno podporo za celotni sistem posebnih postopkov Urada visokega komisarja za človekove pravice, tako da se zagotovi, da imajo vsi nosilci mandatov za posebne postopke dovolj sredstev za ustrezno opravljanje funkcij; |
| --- | --- |

51.

podpira neodvisnost Urada visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice (OHCHR); obžaluje, da je bila med 10. rednim zasedanjem marca 2009 kljub nasprotovanju EU sprejeta resolucija, katere namen je omejiti neodvisnost tega urada; poziva institucije EU, naj zagotovijo dodatno finančno podporo za celotni sistem posebnih postopkov Urada visokega komisarja za človekove pravice, tako da se zagotovi, da imajo vsi nosilci mandatov za posebne postopke dovolj sredstev za ustrezno opravljanje funkcij;

Sodelovanje EU z Mednarodnim kazenskim sodiščem

| 52. | ponovno izraža svojo močno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču in njegovemu glavnemu cilju boja proti nekaznovanju za genocid, vojne zločine in zločine proti človeštvu; pozdravlja, da je s tem, ko so Bangladeš, Sejšeli, Sveta Lucija in Moldavija marca, avgusta in oktobra 2010 ratificirali Rimski statut, skupno število držav pogodbenic naraslo na 114; poudarja, da so Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča ratificirale vse države članice EU kot bistveni sestavni del demokratičnih načel in vrednot Unije, in zato države članice poziva, naj Statut v celoti spoštujejo kot del pravnega reda EU; poudarja pomen načela univerzalnosti in poziva ESZD, države članice EU in Komisijo, naj nadaljujejo z močnimi prizadevanji za splošno ratifikacijo Rimskega statuta in Sporazuma o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča ter sprejetje potrebnih nacionalnih izvedbenih predpisov, ter k pregledu Skupnega stališča Sveta št. 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču in akcijskega načrta iz leta 2004 za nadaljnje spremljanje skupnega stališča; zahteva, da se ta prizadevanja razširijo na Sporazum o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je za Sodišče pomembno operativno orodje; nadalje poziva države članice EU, naj v luči trenutnega razvoja dogodkov, izzivov in potreb Sodišča revidirajo in posodobijo Skupno stališče in akcijski načrt za Mednarodno kazensko sodišče, da bi okrepile dejansko pomoč EU Mednarodnemu sodišču, saj število nalogov za prijetje in sojenj na tem sodišču še vedno narašča, ter začnejo razpravo o možnem sprejetju smernic EU o mednarodnem pravosodju/Mednarodnem kazenskem sodišču; |
| --- | --- |

52.

ponovno izraža svojo močno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču in njegovemu glavnemu cilju boja proti nekaznovanju za genocid, vojne zločine in zločine proti človeštvu; pozdravlja, da je s tem, ko so Bangladeš, Sejšeli, Sveta Lucija in Moldavija marca, avgusta in oktobra 2010 ratificirali Rimski statut, skupno število držav pogodbenic naraslo na 114; poudarja, da so Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča ratificirale vse države članice EU kot bistveni sestavni del demokratičnih načel in vrednot Unije, in zato države članice poziva, naj Statut v celoti spoštujejo kot del pravnega reda EU; poudarja pomen načela univerzalnosti in poziva ESZD, države članice EU in Komisijo, naj nadaljujejo z močnimi prizadevanji za splošno ratifikacijo Rimskega statuta in Sporazuma o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča ter sprejetje potrebnih nacionalnih izvedbenih predpisov, ter k pregledu Skupnega stališča Sveta št. 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču in akcijskega načrta iz leta 2004 za nadaljnje spremljanje skupnega stališča; zahteva, da se ta prizadevanja razširijo na Sporazum o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je za Sodišče pomembno operativno orodje; nadalje poziva države članice EU, naj v luči trenutnega razvoja dogodkov, izzivov in potreb Sodišča revidirajo in posodobijo Skupno stališče in akcijski načrt za Mednarodno kazensko sodišče, da bi okrepile dejansko pomoč EU Mednarodnemu sodišču, saj število nalogov za prijetje in sojenj na tem sodišču še vedno narašča, ter začnejo razpravo o možnem sprejetju smernic EU o mednarodnem pravosodju/Mednarodnem kazenskem sodišču;

| 53. | močno spodbuja ESZD, Komisijo in države članice EU, naj med pogajanji o širitvi in v pristopnem procesu ter na vseh vrhunskih srečanjih EU in v pogovorih z državami, ki niso članice EU, vključno z Združenimi državami, Kitajsko, Rusijo, Afriško unijo in Izraelom, podpirajo izvrševanje odločb Mednarodnega kazenskega sodišča in sodelovanje z njim; poziva zlasti Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bo pravosodje sestavni element vseh mirovnih pogajanj; poziva ESZD, naj si sistematično prizadeva za vključitev klavzule o Mednarodnem kazenskem sodišču v zadevne sporazume z državami, ki niso članice EU; poziva visoko predstavnico, naj zagotovi vključitev Mednarodnega kazenskega sodišča v vse prednostne naloge zunanje politike EU in v pooblastila posebnega predstavnika EU, če je to primerno, ter naj poskrbi za redno usposabljanje osebja ESZD o Mednarodnem kazenskem sodišču tako na sedežu kot v delegacijah EU; poziva visoko predstavnico, naj imenuje posebnega odposlanca za mednarodno pravosodje s pooblastili za spodbujanje in zastopanje zaveze EU za boj proti nekaznovanju in Mednarodnega kazenskega sodišča v vseh zunanjih politikah EU ter vključevanje vanje; |
| --- | --- |

53.

močno spodbuja ESZD, Komisijo in države članice EU, naj med pogajanji o širitvi in v pristopnem procesu ter na vseh vrhunskih srečanjih EU in v pogovorih z državami, ki niso članice EU, vključno z Združenimi državami, Kitajsko, Rusijo, Afriško unijo in Izraelom, podpirajo izvrševanje odločb Mednarodnega kazenskega sodišča in sodelovanje z njim; poziva zlasti Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bo pravosodje sestavni element vseh mirovnih pogajanj; poziva ESZD, naj si sistematično prizadeva za vključitev klavzule o Mednarodnem kazenskem sodišču v zadevne sporazume z državami, ki niso članice EU; poziva visoko predstavnico, naj zagotovi vključitev Mednarodnega kazenskega sodišča v vse prednostne naloge zunanje politike EU in v pooblastila posebnega predstavnika EU, če je to primerno, ter naj poskrbi za redno usposabljanje osebja ESZD o Mednarodnem kazenskem sodišču tako na sedežu kot v delegacijah EU; poziva visoko predstavnico, naj imenuje posebnega odposlanca za mednarodno pravosodje s pooblastili za spodbujanje in zastopanje zaveze EU za boj proti nekaznovanju in Mednarodnega kazenskega sodišča v vseh zunanjih politikah EU ter vključevanje vanje;

| 54. | pozdravlja belgijsko izvršitev naloga za prijetje, ki ga je 3. julija 2008 za Jean-Pierra Bembo izdal III. predsodni senat Mednarodnega kazenskega sodišča; vendar pa z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da osem nalogov za prijetje, ki jih je izdalo Mednarodno kazensko sodišče, vključno z nalogi za štiri visoke voditelje Gospodove uporniške vojske (LRA) v Ugandi, za Bosca Ntagando v Demokratični republiki Kongo ter za Ahmada Haruna, Alijo Kušajba in sudanskega predsednika Omarja Hasana Ahmada al-Baširja, še niso bili izvršeni; obžaluje vztrajno sudansko zavračanje prijetja in predaje osumljencev Mednarodnemu kazenskemu sodišču, ki pomeni neizpolnjevanje obveznosti iz resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1593 (2005); ugotavlja, da je 26. maja 2010 I. predsodni senat Mednarodnega kazenskega sodišča Varnostni svet Združenih narodov obvestil o pomanjkljivem sodelovanju Republike Sudan v zadevi zoper Haruna in Kušajba; izraža globoko zaskrbljenost, ker sta dve državi pogodbenici Mednarodnega kazenskega sodišča, Čad in Kenija, nedavno povabili predsednika Omarja al-Baširja in ga sprejeli na svojem ozemlju ter kljub obveznosti iz Rimskega statuta, da ga primeta, nista izvršili naloga za prijetje; poziva k nadaljevanju iskanja preostalih obtožencev in poudarja vlogo, ki bi jo EU in Mednarodno kazensko sodišče lahko odigrala pri zagotavljanju, da se izvedejo preiskave morebitnih vojnih zločinov na Šrilanki in v Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja belgijsko izvršitev naloga za prijetje, ki ga je 3. julija 2008 za Jean-Pierra Bembo izdal III. predsodni senat Mednarodnega kazenskega sodišča; vendar pa z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da osem nalogov za prijetje, ki jih je izdalo Mednarodno kazensko sodišče, vključno z nalogi za štiri visoke voditelje Gospodove uporniške vojske (LRA) v Ugandi, za Bosca Ntagando v Demokratični republiki Kongo ter za Ahmada Haruna, Alijo Kušajba in sudanskega predsednika Omarja Hasana Ahmada al-Baširja, še niso bili izvršeni; obžaluje vztrajno sudansko zavračanje prijetja in predaje osumljencev Mednarodnemu kazenskemu sodišču, ki pomeni neizpolnjevanje obveznosti iz resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1593 (2005); ugotavlja, da je 26. maja 2010 I. predsodni senat Mednarodnega kazenskega sodišča Varnostni svet Združenih narodov obvestil o pomanjkljivem sodelovanju Republike Sudan v zadevi zoper Haruna in Kušajba; izraža globoko zaskrbljenost, ker sta dve državi pogodbenici Mednarodnega kazenskega sodišča, Čad in Kenija, nedavno povabili predsednika Omarja al-Baširja in ga sprejeli na svojem ozemlju ter kljub obveznosti iz Rimskega statuta, da ga primeta, nista izvršili naloga za prijetje; poziva k nadaljevanju iskanja preostalih obtožencev in poudarja vlogo, ki bi jo EU in Mednarodno kazensko sodišče lahko odigrala pri zagotavljanju, da se izvedejo preiskave morebitnih vojnih zločinov na Šrilanki in v Demokratični republiki Kongo;

| 55. | pozdravlja sodelovanje ZDA z Mednarodnim kazenskim sodiščem in njihovo obnovitev zavez Sodišču, kar so nenazadnje potrdile tudi s sodelovanjem v vlogi opazovalke na osmem zasedanju Skupščine držav pogodbenic novembra 2009 v Haagu kot tudi na prvi pregledni konferenci o Rimskem statutu junija 2010; z zadovoljstvom opaža prve obetavne izjave ameriške administracije o Mednarodnem kazenskem sodišču in njene obljube o sodelovanju s Sodiščem, ki jih je dala na pregledni konferenci; poziva ZDA, naj obnovijo svoj podpis in nadaljujejo sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, zlasti s polnim sodelovanjem v primerih, ki so predmet preiskav ali predhodnih analiz Sodišča, in z dokončanjem celovite politike do Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja sodelovanje ZDA z Mednarodnim kazenskim sodiščem in njihovo obnovitev zavez Sodišču, kar so nenazadnje potrdile tudi s sodelovanjem v vlogi opazovalke na osmem zasedanju Skupščine držav pogodbenic novembra 2009 v Haagu kot tudi na prvi pregledni konferenci o Rimskem statutu junija 2010; z zadovoljstvom opaža prve obetavne izjave ameriške administracije o Mednarodnem kazenskem sodišču in njene obljube o sodelovanju s Sodiščem, ki jih je dala na pregledni konferenci; poziva ZDA, naj obnovijo svoj podpis in nadaljujejo sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, zlasti s polnim sodelovanjem v primerih, ki so predmet preiskav ali predhodnih analiz Sodišča, in z dokončanjem celovite politike do Mednarodnega kazenskega sodišča;

| 56. | spodbuja naslednjo Skupno parlamentarno skupščino AKP–EU k razpravi o boju proti nekaznovanju v mednarodnem razvojnem sodelovanju in ustreznemu političnemu dialogu, skladno s pozivi v več resolucijah in s členom 11.6 revidiranega sporazuma iz Cotonouja, z namenom vključevanja boja proti nekaznovanju in krepitve pravne države v obstoječe programe in ukrepe razvojnega sodelovanja; poziva EU in njene države članice, naj nadaljujejo dialog z Afriško unijo o teh zadevah in podpre afriške države pogodbenice pri nadaljnjem izpolnjevanju obveznosti po Rimskem statutu; izraža podporo zahtevi Sodišča po odprtju urada za zvezo z Afriško unijo v Adis Abebi; |
| --- | --- |

56.

spodbuja naslednjo Skupno parlamentarno skupščino AKP–EU k razpravi o boju proti nekaznovanju v mednarodnem razvojnem sodelovanju in ustreznemu političnemu dialogu, skladno s pozivi v več resolucijah in s členom 11.6 revidiranega sporazuma iz Cotonouja, z namenom vključevanja boja proti nekaznovanju in krepitve pravne države v obstoječe programe in ukrepe razvojnega sodelovanja; poziva EU in njene države članice, naj nadaljujejo dialog z Afriško unijo o teh zadevah in podpre afriške države pogodbenice pri nadaljnjem izpolnjevanju obveznosti po Rimskem statutu; izraža podporo zahtevi Sodišča po odprtju urada za zvezo z Afriško unijo v Adis Abebi;

| 57. | ugotavlja, da je sodelovanje med državami pogodbenicami, državami podpisnicami in Sodiščem v skladu s členom 86 Rimskega statuta še vedno bistveno za učinkovitost in uspeh mednarodnega kazenskega pravosodnega sistema, zlasti z vidika zmožnosti kazenskega pregona, ter za učinkovito in neodvisno delovanje Sodišča; nadalje priznava Sporazum med Mednarodnim kazenskim sodiščem in EU o sodelovanju in pomoči ter, ob upoštevanju Sporazuma, poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj Sodišču zagotovijo vso potrebno pomoč, vključno s pomočjo na terenu v potekajočih primerih in zlasti za izvrševanje trenutnih nalogov za prijetje; poziva vse države članice EU, naj sprejmejo nacionalno zakonodajo o sodelovanju, v skladu z devetim delom Rimskega statuta, če tega še niso storile, in s Sodiščem sklenejo začasne sporazume o izvrševanju njegovih sodb ter zaščiti in preselitvi žrtev in prič; poziva države članice EU, naj vključijo sodelovanje kot stalni element v program Skupščine držav pogodbenic Mednarodnega kazenskega sodišča, ter tako poskrbijo za posredovanje najboljših praks in zagotovijo razpravo o primerih nesodelovanja ter sprejetje ustreznih ukrepov s strani Skupščine; |
| --- | --- |

57.

ugotavlja, da je sodelovanje med državami pogodbenicami, državami podpisnicami in Sodiščem v skladu s členom 86 Rimskega statuta še vedno bistveno za učinkovitost in uspeh mednarodnega kazenskega pravosodnega sistema, zlasti z vidika zmožnosti kazenskega pregona, ter za učinkovito in neodvisno delovanje Sodišča; nadalje priznava Sporazum med Mednarodnim kazenskim sodiščem in EU o sodelovanju in pomoči ter, ob upoštevanju Sporazuma, poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj Sodišču zagotovijo vso potrebno pomoč, vključno s pomočjo na terenu v potekajočih primerih in zlasti za izvrševanje trenutnih nalogov za prijetje; poziva vse države članice EU, naj sprejmejo nacionalno zakonodajo o sodelovanju, v skladu z devetim delom Rimskega statuta, če tega še niso storile, in s Sodiščem sklenejo začasne sporazume o izvrševanju njegovih sodb ter zaščiti in preselitvi žrtev in prič; poziva države članice EU, naj vključijo sodelovanje kot stalni element v program Skupščine držav pogodbenic Mednarodnega kazenskega sodišča, ter tako poskrbijo za posredovanje najboljših praks in zagotovijo razpravo o primerih nesodelovanja ter sprejetje ustreznih ukrepov s strani Skupščine;

| 58. | poudarja potrebo po splošni krepitvi mednarodnega kazenskega pravosodnega sistema ter v zvezi s tem z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta Ratko Mladić in Goran Hadžić še vedno na prostosti in še nista bila privedena pred Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo; s tem v zvezi poziva srbske organe, naj zagotovijo polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, ki mora privesti do prijetja in izročitve vseh preostalih obtožencev, da se omogoči ratifikacija stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; opaža potrebo po stalni podpori, tudi finančni, da bo Posebno sodišče za Sierro Leone lahko končalo trenutne sodne procese, vključno z vsemi pritožbenimi postopki; opaža tudi napredek pri večstranskem sodelovanju za zagotavljanje strokovnega znanja in izkušenj ter pomoči, kadar bi bila identifikacija, zbiranje in hramba informacij v pomoč pri širokem izboru mednarodnih in tranzicijskih sodnih postopkov, zlasti s pomočjo mehanizma hitrega sodnega odzivanja, v katerem sodeluje več kot polovica držav članic EU, ter spodbuja stalno in okrepljeno podporo mehanizmu; |
| --- | --- |

58.

poudarja potrebo po splošni krepitvi mednarodnega kazenskega pravosodnega sistema ter v zvezi s tem z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta Ratko Mladić in Goran Hadžić še vedno na prostosti in še nista bila privedena pred Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo; s tem v zvezi poziva srbske organe, naj zagotovijo polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, ki mora privesti do prijetja in izročitve vseh preostalih obtožencev, da se omogoči ratifikacija stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; opaža potrebo po stalni podpori, tudi finančni, da bo Posebno sodišče za Sierro Leone lahko končalo trenutne sodne procese, vključno z vsemi pritožbenimi postopki; opaža tudi napredek pri večstranskem sodelovanju za zagotavljanje strokovnega znanja in izkušenj ter pomoči, kadar bi bila identifikacija, zbiranje in hramba informacij v pomoč pri širokem izboru mednarodnih in tranzicijskih sodnih postopkov, zlasti s pomočjo mehanizma hitrega sodnega odzivanja, v katerem sodeluje več kot polovica držav članic EU, ter spodbuja stalno in okrepljeno podporo mehanizmu;

Smernice EU o človekovih pravicah

Smrtna kazen

| 59. | opozarja na resolucijo, ki poziva k svetovnemu moratoriju na izvajanje smrtne kazni (resolucija 63/168), ki je bila sprejeta 18. decembra 2008 na generalni skupščini Združenih narodov; poudarja, da je zdaj za resolucijo glasovalo že 106 držav, kar potrjuje, da se svetovno mnenje počasi nagiba proti smrtni kazni; |
| --- | --- |

59.

opozarja na resolucijo, ki poziva k svetovnemu moratoriju na izvajanje smrtne kazni (resolucija 63/168), ki je bila sprejeta 18. decembra 2008 na generalni skupščini Združenih narodov; poudarja, da je zdaj za resolucijo glasovalo že 106 držav, kar potrjuje, da se svetovno mnenje počasi nagiba proti smrtni kazni;

| 60. | pozdravlja odločitev o ukinitvi smrtne kazni, ki so jo leta 2009 sprejele Burundi, Togo in ameriška zvezna država Nova Mehika; poziva ZDA, naj ukinejo smrtno kazen in obžaluje dejstvo, da se v 35 od 50 zveznih držav ZDA smrtna kazen še vedno izvršuje; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja odločitev o ukinitvi smrtne kazni, ki so jo leta 2009 sprejele Burundi, Togo in ameriška zvezna država Nova Mehika; poziva ZDA, naj ukinejo smrtno kazen in obžaluje dejstvo, da se v 35 od 50 zveznih držav ZDA smrtna kazen še vedno izvršuje;

| 61. | poziva Svet in Komisijo, naj tiste države, ki še niso podpisale, ratificirale ali izvedle Drugega izbirnega protokola k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah ali podobnega regionalnega instrumenta, spodbuja, naj to storijo; |
| --- | --- |

61.

poziva Svet in Komisijo, naj tiste države, ki še niso podpisale, ratificirale ali izvedle Drugega izbirnega protokola k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah ali podobnega regionalnega instrumenta, spodbuja, naj to storijo;

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo podjetjem s sedežem v EU dovoljeno proizvajati in prodajati natrijev tiopental le za zdravstvene namene in da bo vsaka licenca za proizvodnjo tega zdravila predvidevala uporabo zahtev o označevanju, ki bo omogočilo, da bo na ovitku navedeno, da se zdravilo ne sme uporabljati za vbrizgavanje smrtonosnih injekcij, v skladu z nacionalnimi zakonodajami in zakonodajo EU, ki prepovedujejo smrtno kazen, mučenje ali kakršno koli kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo podjetjem s sedežem v EU dovoljeno proizvajati in prodajati natrijev tiopental le za zdravstvene namene in da bo vsaka licenca za proizvodnjo tega zdravila predvidevala uporabo zahtev o označevanju, ki bo omogočilo, da bo na ovitku navedeno, da se zdravilo ne sme uporabljati za vbrizgavanje smrtonosnih injekcij, v skladu z nacionalnimi zakonodajami in zakonodajo EU, ki prepovedujejo smrtno kazen, mučenje ali kakršno koli kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje;

| 63. | ponavlja, da EU nasprotuje smrtni kazni v vseh okoliščinah, vključno z izvensodnimi usmrtitvami; spominja, da je EU največja donatorka organizacij civilne družbe, ki se borijo proti smrtni kazni; poziva Komisijo, naj še naprej daje prednost boju proti tej kruti in nečloveški kazni in naj jo obdrži kot tematsko prednostno nalogo v okviru EIDHR in geografskih instrumentov; meni, da dosmrtna ječa brez možnosti pogojnega izpusta ni sprejemljiva alternativa smrtni kazni; |
| --- | --- |

63.

ponavlja, da EU nasprotuje smrtni kazni v vseh okoliščinah, vključno z izvensodnimi usmrtitvami; spominja, da je EU največja donatorka organizacij civilne družbe, ki se borijo proti smrtni kazni; poziva Komisijo, naj še naprej daje prednost boju proti tej kruti in nečloveški kazni in naj jo obdrži kot tematsko prednostno nalogo v okviru EIDHR in geografskih instrumentov; meni, da dosmrtna ječa brez možnosti pogojnega izpusta ni sprejemljiva alternativa smrtni kazni;

| 64. | poziva države, ki še vedno uporabljajo smrtno kazen s kamenjanjem, naj odpravijo zakonodajo, ki predvideva to nečloveško kazen; poziva iranske voditelje, naj sprejmejo zakon, ki bo nedvoumno prepovedal kamenjanje, ki je najbolj barbarska oblika smrtne kazni, kot zakonito kazen; obsoja dejstvo, da številne države še vedno izrekajo smrtno kazen in jo izvajajo za mladoletne prestopnike; obsoja dejstvo, da iranski režim uporablja smrtno kazen, zaradi česar je Iran na drugem mestu seznama držav z največjim številom usmrtitev, takoj za Kitajsko; močno obsoja porast usmrtitev po mirnih demonstracijah, ki so sledile predsedniškim volitvam v Iranu junija 2009; je zaskrbljen, ker Kitajska še vedno izvaja največje število usmrtitev na svetu, in poziva Kitajsko, naj javno objavi nacionalne podatke o usmrtitvah, tako da bo mogoča pregledna analiza smrtne kazni in razprava o njej; pozdravlja pozitiven korak beloruskih oblasti v zvezi z oblikovanjem delovne skupine, ki bo pripravila predloge za uvedbo moratorija na smrtno kazen; ostaja zaskrbljen, da se v Belorusiji še vedno izvajajo usmrtitve, pri čemer je to edina država v Evropi, ki še vedno ima smrtno kazen, ter da se družinam usmrčenih ne posredujejo informacije o datumu usmrtitve ali pogrebu usmrčenih; |
| --- | --- |

64.

poziva države, ki še vedno uporabljajo smrtno kazen s kamenjanjem, naj odpravijo zakonodajo, ki predvideva to nečloveško kazen; poziva iranske voditelje, naj sprejmejo zakon, ki bo nedvoumno prepovedal kamenjanje, ki je najbolj barbarska oblika smrtne kazni, kot zakonito kazen; obsoja dejstvo, da številne države še vedno izrekajo smrtno kazen in jo izvajajo za mladoletne prestopnike; obsoja dejstvo, da iranski režim uporablja smrtno kazen, zaradi česar je Iran na drugem mestu seznama držav z največjim številom usmrtitev, takoj za Kitajsko; močno obsoja porast usmrtitev po mirnih demonstracijah, ki so sledile predsedniškim volitvam v Iranu junija 2009; je zaskrbljen, ker Kitajska še vedno izvaja največje število usmrtitev na svetu, in poziva Kitajsko, naj javno objavi nacionalne podatke o usmrtitvah, tako da bo mogoča pregledna analiza smrtne kazni in razprava o njej; pozdravlja pozitiven korak beloruskih oblasti v zvezi z oblikovanjem delovne skupine, ki bo pripravila predloge za uvedbo moratorija na smrtno kazen; ostaja zaskrbljen, da se v Belorusiji še vedno izvajajo usmrtitve, pri čemer je to edina država v Evropi, ki še vedno ima smrtno kazen, ter da se družinam usmrčenih ne posredujejo informacije o datumu usmrtitve ali pogrebu usmrčenih;

| 65. | ugotavlja, da je na svetu 32 sodnih oblasti z zakoni, ki dopuščajo smrtno kazen za prekrške, povezane z drogami; ugotavlja, da urad Združenih narodov za droge in kriminal, Evropska komisija in posamezne evropske vlade dejavno sodelujejo pri financiranju in/ali dobavi tehnične pomoči, pravne podpore in finančni pomoči v podporo boja proti drogam v državah, ki imajo še vedno smrtno kazen za kazniva dejanja, povezana z drogami; je zaskrbljen, da bi ta pomoč lahko privedla do porasta smrtnih obsodb in njihovih izvršb; poziva Komisijo, naj oblikuje smernice za mednarodno financiranje boja proti drogam na državni in regionalni ravni, s katerimi bi poskrbeli za to, da ti programi ne bi povzročili kršenja človekovih pravic, vključno z uporabo smrtne kazni; poudarja, da mi morala biti ukinitev smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, temeljni pogoj za finančno pomoč, tehnično pomoč, oblikovanje zmogljivosti in druge vrste podpore boja proti drogam; |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, da je na svetu 32 sodnih oblasti z zakoni, ki dopuščajo smrtno kazen za prekrške, povezane z drogami; ugotavlja, da urad Združenih narodov za droge in kriminal, Evropska komisija in posamezne evropske vlade dejavno sodelujejo pri financiranju in/ali dobavi tehnične pomoči, pravne podpore in finančni pomoči v podporo boja proti drogam v državah, ki imajo še vedno smrtno kazen za kazniva dejanja, povezana z drogami; je zaskrbljen, da bi ta pomoč lahko privedla do porasta smrtnih obsodb in njihovih izvršb; poziva Komisijo, naj oblikuje smernice za mednarodno financiranje boja proti drogam na državni in regionalni ravni, s katerimi bi poskrbeli za to, da ti programi ne bi povzročili kršenja človekovih pravic, vključno z uporabo smrtne kazni; poudarja, da mi morala biti ukinitev smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, temeljni pogoj za finančno pomoč, tehnično pomoč, oblikovanje zmogljivosti in druge vrste podpore boja proti drogam;

| 66. | je zaskrbljen, da se v Belorusiji še vedno izvajajo usmrtitve, pri čemer je to edina država v Evropi, ki še vedno ima smrtno kazen; podpira oblasti v zvezi z oblikovanjem delovne skupine, ki bo pripravila predloge za uvedbo moratorija na smrtno kazen; |
| --- | --- |

66.

je zaskrbljen, da se v Belorusiji še vedno izvajajo usmrtitve, pri čemer je to edina država v Evropi, ki še vedno ima smrtno kazen; podpira oblasti v zvezi z oblikovanjem delovne skupine, ki bo pripravila predloge za uvedbo moratorija na smrtno kazen;

| 67. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi predloga zakona proti homoseksualnosti iz leta 2009, ki je trenutno v obravnavi v ugandskem parlamentu in ki za podporo lezbijkam, gejem ali biseksualcem predvideva denarne kazni in zapor, za prostovoljna homoseksualna dejanja pa denarne kazni, zapor in smrtno kazen; poziva ugandski parlament, naj zavrne to in vsako podobno zakonodajo; obsoja inkriminacijo homoseksualnosti po svetu; |
| --- | --- |

67.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi predloga zakona proti homoseksualnosti iz leta 2009, ki je trenutno v obravnavi v ugandskem parlamentu in ki za podporo lezbijkam, gejem ali biseksualcem predvideva denarne kazni in zapor, za prostovoljna homoseksualna dejanja pa denarne kazni, zapor in smrtno kazen; poziva ugandski parlament, naj zavrne to in vsako podobno zakonodajo; obsoja inkriminacijo homoseksualnosti po svetu;

Pravice lezbijk, homoseksualcev, biseksualcev in transseksualcev

| 68. | glede na številne kršitve človekovih pravic, katerih žrtve so bili v letu 2009 lezbijke, geji, biseksualci in transseksualci po vsem svetu, pozdravlja dejstvo, da je delovna skupina za človekove pravice Sveta Evropske unije sprejela priročnik za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev; poziva delegacije EU in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti izpolnjujejo smernice, ki jih vsebuje ta priročnik; |
| --- | --- |

68.

glede na številne kršitve človekovih pravic, katerih žrtve so bili v letu 2009 lezbijke, geji, biseksualci in transseksualci po vsem svetu, pozdravlja dejstvo, da je delovna skupina za človekove pravice Sveta Evropske unije sprejela priročnik za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev; poziva delegacije EU in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti izpolnjujejo smernice, ki jih vsebuje ta priročnik;

Nasilje nad ženskami

| 69. | ugotavlja, da je program predsedniške trojke Francije, Češke republike in Švedske (julij 2008 – december 2009) dal prednost vprašanju nasilja nad ženskami in dekleti, ter poziva k skladnosti glede načel in politik izven in znotraj EU, tudi glede podpore prepovedi pohabljanja ženskih spolnih organov kot kršitve človekovih pravic; ugotavlja, da je bil pred kratkim sprejet nov sklop smernic za to vprašanje in pričakuje, da bo Komisija Parlamentu predstavila rezultate izvedbe teh smernic; |
| --- | --- |

69.

ugotavlja, da je program predsedniške trojke Francije, Češke republike in Švedske (julij 2008 – december 2009) dal prednost vprašanju nasilja nad ženskami in dekleti, ter poziva k skladnosti glede načel in politik izven in znotraj EU, tudi glede podpore prepovedi pohabljanja ženskih spolnih organov kot kršitve človekovih pravic; ugotavlja, da je bil pred kratkim sprejet nov sklop smernic za to vprašanje in pričakuje, da bo Komisija Parlamentu predstavila rezultate izvedbe teh smernic;

| 70. | upošteva novo strategijo Evropske komisije o enakosti spolov, ki posebej opozarja na pohabljanje ženskih spolnih organov; ponovno poudarja, da je v zvezi s tem potrebna skladnost notranjih in zunanjih politik EU; poziva Evropsko komisijo in države članice EU, naj vprašanje pohabljanja ženskih spolnih organov odprejo v okviru političnih dialogov s partnerskimi državami in zainteresiranimi stranmi, ki jih to občutljivo vprašanje zadeva v nacionalnem kontekstu, in sicer s soudeležbo in vključitvijo prizadetih skupnosti; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj aktivirajo vsa politična in institucionalna sredstva v podporo pobudam, namenjenim čim prejšnjemu sprejetju resolucije generalne skupščine Združenih narodov, ki poziva k svetovnemu moratoriju na pohabljanje ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

70.

upošteva novo strategijo Evropske komisije o enakosti spolov, ki posebej opozarja na pohabljanje ženskih spolnih organov; ponovno poudarja, da je v zvezi s tem potrebna skladnost notranjih in zunanjih politik EU; poziva Evropsko komisijo in države članice EU, naj vprašanje pohabljanja ženskih spolnih organov odprejo v okviru političnih dialogov s partnerskimi državami in zainteresiranimi stranmi, ki jih to občutljivo vprašanje zadeva v nacionalnem kontekstu, in sicer s soudeležbo in vključitvijo prizadetih skupnosti; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj aktivirajo vsa politična in institucionalna sredstva v podporo pobudam, namenjenim čim prejšnjemu sprejetju resolucije generalne skupščine Združenih narodov, ki poziva k svetovnemu moratoriju na pohabljanje ženskih spolnih organov;

| 71. | meni, da se nasilje nad ženskami izraža tudi psihološko; ugotavlja, da so na področju dela ženske še vedno slabše plačane od moških in da jih je več zaposlenih na negotovih delovnih mestih ali za krajši delovni čas; zato poudarja, da vloge Komisije in držav članic na tem področju, tako znotraj kot tudi izven Evropske unije, glede na potrebo po preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami – fizičnega, psihološkega, socialnega in ekonomskega –, ni mogoče omejiti na boj proti nasilju v ozkem pomenu ter da je treba dati prednost izobraževanju brez razlikovanja na podlagi spola za fante in dekleta že od zgodnjega otroštva in boju proti spolnim stereotipom; |
| --- | --- |

71.

meni, da se nasilje nad ženskami izraža tudi psihološko; ugotavlja, da so na področju dela ženske še vedno slabše plačane od moških in da jih je več zaposlenih na negotovih delovnih mestih ali za krajši delovni čas; zato poudarja, da vloge Komisije in držav članic na tem področju, tako znotraj kot tudi izven Evropske unije, glede na potrebo po preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami – fizičnega, psihološkega, socialnega in ekonomskega –, ni mogoče omejiti na boj proti nasilju v ozkem pomenu ter da je treba dati prednost izobraževanju brez razlikovanja na podlagi spola za fante in dekleta že od zgodnjega otroštva in boju proti spolnim stereotipom;

| 72. | poudarja pomen celovitega izvajanja resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325, 1820, 888 in 1889, ki pozivajo k udeležbi žensk na vseh stopnjah in ravneh reševanja sporov ter zaščiti žensk in deklet pred spolnim nasiljem in diskriminacijo; poziva države članice, ki še nimajo nacionalnega akcijskega načrta za izvajanje resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325, naj ga nujno sprejmejo; ostro obsoja posilstvo kot orožje v vojni ter ponavljajoča se množična posilstva v Demokratični republiki Kongo; zahteva razkritje vseh podatkov o nezmožnosti mirovnih sil Misije Združenih narodov za stabilizacijo Demokratične republike Kongo (MONUSCO), da bi ustavile množična posilstva; in poziva visoko predstavnico/podpredsednico Unije, naj prek misije EU za reformo varnosti EUSEC in policijske misije EU v Demokratični republiki Kongo izvede preiskavo in poroča Evropskemu parlamentu o vseh kongovskih in mednarodnih podjetjih ali entitetah, vpletenih v ekstraktivne panoge v Demokratični republiki Kongo, ki plačujejo oboroženim skupinam in varnostnemu osebju, vpletenemu v taka množična posilstva in druga sistematična kazniva dejanja zoper civiliste; |
| --- | --- |

72.

poudarja pomen celovitega izvajanja resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325, 1820, 888 in 1889, ki pozivajo k udeležbi žensk na vseh stopnjah in ravneh reševanja sporov ter zaščiti žensk in deklet pred spolnim nasiljem in diskriminacijo; poziva države članice, ki še nimajo nacionalnega akcijskega načrta za izvajanje resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325, naj ga nujno sprejmejo; ostro obsoja posilstvo kot orožje v vojni ter ponavljajoča se množična posilstva v Demokratični republiki Kongo; zahteva razkritje vseh podatkov o nezmožnosti mirovnih sil Misije Združenih narodov za stabilizacijo Demokratične republike Kongo (MONUSCO), da bi ustavile množična posilstva; in poziva visoko predstavnico/podpredsednico Unije, naj prek misije EU za reformo varnosti EUSEC in policijske misije EU v Demokratični republiki Kongo izvede preiskavo in poroča Evropskemu parlamentu o vseh kongovskih in mednarodnih podjetjih ali entitetah, vpletenih v ekstraktivne panoge v Demokratični republiki Kongo, ki plačujejo oboroženim skupinam in varnostnemu osebju, vpletenemu v taka množična posilstva in druga sistematična kazniva dejanja zoper civiliste;

| 73. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico k povečanju števila osebja, ki se ukvarja z vprašanji spola v zunanjem delovanju in oblikuje namenske strukture; ugotavlja, da je prišlo do napredka v skupni varnostni in obrambni politiki tako glede misij kot usposabljanja osebja; |
| --- | --- |

73.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico k povečanju števila osebja, ki se ukvarja z vprašanji spola v zunanjem delovanju in oblikuje namenske strukture; ugotavlja, da je prišlo do napredka v skupni varnostni in obrambni politiki tako glede misij kot usposabljanja osebja;

| 74. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi globoko zakoreninjene diskriminacije na podlagi spola in nasilja v družini v nekaterih državah, ter poudarja, da so ženske, ki živijo na podeželju, še posebej ranljiva skupina; podobno izraža veliko zaskrbljenost zaradi primerov spolnega nasilja in visoke stopnje posilstev žensk in deklet v Južni Afriki, kjer so preiskave pogosto neustrezne in pogojene s predsodki na podlagi spola, žrtve pa se soočajo s številnimi ovirami pri dostopu do zdravstvenega varstva in zamudami pri zagotavljanju zdravstvene oskrbe; ostro obsoja nasilje nad ženskami in dekleti kot stalno težavo v Gvatemali in Mehiki; |
| --- | --- |

74.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi globoko zakoreninjene diskriminacije na podlagi spola in nasilja v družini v nekaterih državah, ter poudarja, da so ženske, ki živijo na podeželju, še posebej ranljiva skupina; podobno izraža veliko zaskrbljenost zaradi primerov spolnega nasilja in visoke stopnje posilstev žensk in deklet v Južni Afriki, kjer so preiskave pogosto neustrezne in pogojene s predsodki na podlagi spola, žrtve pa se soočajo s številnimi ovirami pri dostopu do zdravstvenega varstva in zamudami pri zagotavljanju zdravstvene oskrbe; ostro obsoja nasilje nad ženskami in dekleti kot stalno težavo v Gvatemali in Mehiki;

| 75. | je zelo zaskrbljen zaradi položaja žensk in deklet v Iranu, Demokratični republiki Kongo in Afganistanu; obsoja brutalne kršitve pravic žensk v Demokratični republiki Kongo, poziva mednarodno skupnost, naj občutno poveča sredstva, namenjena zaščiti žensk pred posilstvi, in poudarja, da je položaju žensk in deklet v Demokratični republiki Kongo treba nameniti nujno in pomembno mednarodno pozornost; obsoja šiitsko zakonodajo o osebnem stanu, sprejeto marca 2009, ki grobo krši pravice afganistanskih žensk in je v nasprotju z afganistansko ustavo in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; pozdravlja spremembe določb v okviru zakona o „osebnih zadevah pripadnikov šiitske pravne prakse“, vendar pa je še naprej zaskrbljen zaradi nekaterih členov zakona, ki so v nasprotju z obveznostmi Afganistana iz Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencije o otrokovih pravicah; poziva afganistanske oblasti, naj takoj sprejmejo ukrepe za izboljšanje pravic žensk v tej državi; |
| --- | --- |

75.

je zelo zaskrbljen zaradi položaja žensk in deklet v Iranu, Demokratični republiki Kongo in Afganistanu; obsoja brutalne kršitve pravic žensk v Demokratični republiki Kongo, poziva mednarodno skupnost, naj občutno poveča sredstva, namenjena zaščiti žensk pred posilstvi, in poudarja, da je položaju žensk in deklet v Demokratični republiki Kongo treba nameniti nujno in pomembno mednarodno pozornost; obsoja šiitsko zakonodajo o osebnem stanu, sprejeto marca 2009, ki grobo krši pravice afganistanskih žensk in je v nasprotju z afganistansko ustavo in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; pozdravlja spremembe določb v okviru zakona o „osebnih zadevah pripadnikov šiitske pravne prakse“, vendar pa je še naprej zaskrbljen zaradi nekaterih členov zakona, ki so v nasprotju z obveznostmi Afganistana iz Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencije o otrokovih pravicah; poziva afganistanske oblasti, naj takoj sprejmejo ukrepe za izboljšanje pravic žensk v tej državi;

| 76. | vztraja, da je v vseh dialogih o človekovih pravicah treba pravice žensk izrecno izpostaviti, kar zlasti velja za preprečevanje in odpravljanje vseh oblik diskriminacije in nasilja nad ženskami in dekleti, med njimi na prvem mestu splav zaradi neželenega spola, vse oblike škodljivih tradicij in običajev, kot so pohabljenje ženskih spolnih organov in zgodnje ali prisilne poroke, vse oblike trgovine z ljudmi, nasilje v družini in umori žensk, okoriščanje z njihovim delom in gospodarsko izkoriščanje; in prav tako vztraja, da se je treba zoperstaviti sklicevanju držav na navade, običaje ali vero, s katerim opravičujejo, zakaj se izmikajo svoji dolžnosti in ne odpravijo tega krutega ravnanja; poudarja, da bi bilo treba tako med ljudmi kot v procesu oblikovanja politik okrepiti prizadevanja za izkoreninjenje vseh oblik pohabljanja ženskih spolnih organov, tako da se izpostavi dejstvo, da je takšno pohabljenje vprašanje enakosti med spoloma in kršitev človekovih pravic v zvezi s telesno celovitostjo; poudarja položaj mladih priseljenk, ki morajo zaradi načel določenih skupnosti, vere ali družinske časti prenašati zlorabe, uboje iz časti in pohabljanje spolnih organov ter jim je odvzeta svoboda; |
| --- | --- |

76.

vztraja, da je v vseh dialogih o človekovih pravicah treba pravice žensk izrecno izpostaviti, kar zlasti velja za preprečevanje in odpravljanje vseh oblik diskriminacije in nasilja nad ženskami in dekleti, med njimi na prvem mestu splav zaradi neželenega spola, vse oblike škodljivih tradicij in običajev, kot so pohabljenje ženskih spolnih organov in zgodnje ali prisilne poroke, vse oblike trgovine z ljudmi, nasilje v družini in umori žensk, okoriščanje z njihovim delom in gospodarsko izkoriščanje; in prav tako vztraja, da se je treba zoperstaviti sklicevanju držav na navade, običaje ali vero, s katerim opravičujejo, zakaj se izmikajo svoji dolžnosti in ne odpravijo tega krutega ravnanja; poudarja, da bi bilo treba tako med ljudmi kot v procesu oblikovanja politik okrepiti prizadevanja za izkoreninjenje vseh oblik pohabljanja ženskih spolnih organov, tako da se izpostavi dejstvo, da je takšno pohabljenje vprašanje enakosti med spoloma in kršitev človekovih pravic v zvezi s telesno celovitostjo; poudarja položaj mladih priseljenk, ki morajo zaradi načel določenih skupnosti, vere ali družinske časti prenašati zlorabe, uboje iz časti in pohabljanje spolnih organov ter jim je odvzeta svoboda;

| 77. | opozarja na razvojne cilje tisočletja in poudarja, da sta dostop do izobraževanja in zdravstvene oskrbe temeljni človekovi pravici; meni, da morajo zdravstveni programi, med njimi programi za spolno in reproduktivno zdravje, spodbujanje enakopravnosti med spoloma, večanje vpliva in moči žensk ter pravic otrok, igrati pomembno vlogo v politiki EU na področju razvoja in človekovih pravic, zlasti tam, kjer je razširjeno nasilje na podlagi spola in ženske in otroke ogrožajo okužbe s HIV/aidsom oziroma ženske in otroci nimajo dostopa do informacij, preventive in/ali zdravljenja; poziva Komisijo, naj v razvojno politiko, zlasti programe pomoči, povezane s trgovino, vključi temeljne pravice delavcev in agendo za dostojno delo; |
| --- | --- |

77.

opozarja na razvojne cilje tisočletja in poudarja, da sta dostop do izobraževanja in zdravstvene oskrbe temeljni človekovi pravici; meni, da morajo zdravstveni programi, med njimi programi za spolno in reproduktivno zdravje, spodbujanje enakopravnosti med spoloma, večanje vpliva in moči žensk ter pravic otrok, igrati pomembno vlogo v politiki EU na področju razvoja in človekovih pravic, zlasti tam, kjer je razširjeno nasilje na podlagi spola in ženske in otroke ogrožajo okužbe s HIV/aidsom oziroma ženske in otroci nimajo dostopa do informacij, preventive in/ali zdravljenja; poziva Komisijo, naj v razvojno politiko, zlasti programe pomoči, povezane s trgovino, vključi temeljne pravice delavcev in agendo za dostojno delo;

| 78. | pozdravlja resolucijo Sveta OZN za človekove pravice z dne 16. junija 2009 o umrljivosti in obolevnosti mater, ki bi ju bilo mogoče preprečiti, ter o človekovih pravicah, ki poziva k nujnemu ukrepanju v skladu z razvojnimi cilji tisočletja, da se prepreči nepotrebne smrti žensk med nosečnostjo ali porodom; ugotavlja, da so države članice EU to resolucijo podprle, in jih poziva, naj si odločno prizadevajo za varstvo človekovih pravic žensk in deklet, zlasti njihove pravice do življenja, enakosti in dostojanstva, izobrazbe, svobode pri iskanju, prejemanju in posredovanju informacij, uživanja prednosti znanstvenega napredka, svobode brez diskriminacije in do uživanja najvišjih možnih standardov telesnega in duševnega zdravja, vključno s spolnim in reproduktivnim; |
| --- | --- |

78.

pozdravlja resolucijo Sveta OZN za človekove pravice z dne 16. junija 2009 o umrljivosti in obolevnosti mater, ki bi ju bilo mogoče preprečiti, ter o človekovih pravicah, ki poziva k nujnemu ukrepanju v skladu z razvojnimi cilji tisočletja, da se prepreči nepotrebne smrti žensk med nosečnostjo ali porodom; ugotavlja, da so države članice EU to resolucijo podprle, in jih poziva, naj si odločno prizadevajo za varstvo človekovih pravic žensk in deklet, zlasti njihove pravice do življenja, enakosti in dostojanstva, izobrazbe, svobode pri iskanju, prejemanju in posredovanju informacij, uživanja prednosti znanstvenega napredka, svobode brez diskriminacije in do uživanja najvišjih možnih standardov telesnega in duševnega zdravja, vključno s spolnim in reproduktivnim;

| 79. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj še posebej spodbujajo države članice Afriške unije k ratifikaciji in izvajanju Protokola Afriške unije o pravicah žensk v Afriki; |
| --- | --- |

79.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj še posebej spodbujajo države članice Afriške unije k ratifikaciji in izvajanju Protokola Afriške unije o pravicah žensk v Afriki;

Mučenje in drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje

| 80. | poziva k temu, da se zdravstvene zlorabe pacientov in posameznikov, zlasti tistih, ki se ne morejo braniti, označi za kruto, nečloveško in ponižujoče ravnanje, pri čemer se zaveda, da je določena dejanja težko dokazati, ter zato zahteva skrajno pozornost; |
| --- | --- |

80.

poziva k temu, da se zdravstvene zlorabe pacientov in posameznikov, zlasti tistih, ki se ne morejo braniti, označi za kruto, nečloveško in ponižujoče ravnanje, pri čemer se zaveda, da je določena dejanja težko dokazati, ter zato zahteva skrajno pozornost;

| 81. | poziva k priznanju, da so manjšine, na primer avtohtone skupine in osebe, ki so predmet diskriminacije na podlagi kastnega sistema, nesorazmerno ranljive in izpostavljene mučenju; |
| --- | --- |

81.

poziva k priznanju, da so manjšine, na primer avtohtone skupine in osebe, ki so predmet diskriminacije na podlagi kastnega sistema, nesorazmerno ranljive in izpostavljene mučenju;

| 82. | poziva vse države, ki še niso pristopile h Konvenciji proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in njegovemu izbirnemu protokolu, naj to storijo; poziva države, naj umaknejo vse zadržke, ki jih imajo do teh instrumentov; spodbuja države podpisnice Izbirnega protokola h konvenciji proti mučenju k boljšemu in hitrejšemu izvajanju državnega preventivnega mehanizma; |
| --- | --- |

82.

poziva vse države, ki še niso pristopile h Konvenciji proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in njegovemu izbirnemu protokolu, naj to storijo; poziva države, naj umaknejo vse zadržke, ki jih imajo do teh instrumentov; spodbuja države podpisnice Izbirnega protokola h konvenciji proti mučenju k boljšemu in hitrejšemu izvajanju državnega preventivnega mehanizma;

| 83. | spodbuja države po svetu k sprejetju in učinkovitemu izvajanju Priročnika o učinkovitem preiskovanju in dokumentiranju mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja, poznanega tudi kot Carigrajski protokol; meni, da je Carigrajski protokol ključni instrument za zbiranje dokazov in preprečevanje nekaznovanja; je prepričan, da je nekaznovanje mučiteljev še naprej pomembna ovira za učinkovito preprečevanje mučenja, saj posredno spodbuja storilce k nadaljevanju njihovih nesprejemljivih praks; |
| --- | --- |

83.

spodbuja države po svetu k sprejetju in učinkovitemu izvajanju Priročnika o učinkovitem preiskovanju in dokumentiranju mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja, poznanega tudi kot Carigrajski protokol; meni, da je Carigrajski protokol ključni instrument za zbiranje dokazov in preprečevanje nekaznovanja; je prepričan, da je nekaznovanje mučiteljev še naprej pomembna ovira za učinkovito preprečevanje mučenja, saj posredno spodbuja storilce k nadaljevanju njihovih nesprejemljivih praks;

| 84. | poudarja pomen učinkovitega izvajanju smernic EU proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju; poziva Svet in Komisijo, naj predstavita rezultate izvajanja teh smernic, s posebnim poudarkom na rezultatih, povezanih z rehabilitacijo žrtev mučenja Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

84.

poudarja pomen učinkovitega izvajanju smernic EU proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju; poziva Svet in Komisijo, naj predstavita rezultate izvajanja teh smernic, s posebnim poudarkom na rezultatih, povezanih z rehabilitacijo žrtev mučenja Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice;

| 85. | poziva države članice k nadaljnjemu spremljanju zahtev iz resolucije z dne 17. junija 2010 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (16); poziva Komisijo, naj čimprej predloži revizijo več določb Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005; |
| --- | --- |

85.

poziva države članice k nadaljnjemu spremljanju zahtev iz resolucije z dne 17. junija 2010 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (16); poziva Komisijo, naj čimprej predloži revizijo več določb Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005;

| 86. | je posebno zaskrbljen zaradi velikega vala korupcije, kriminala, političnega preganjanja, nekaznovanja ter mučenja in zapornih kazni za pripadnike opozicije v Venezueli zaradi „politizacije“ policijskih sil, odsotnosti politik in nezmožnosti vlade, da bi se soočila s temi resnimi grožnjami za človekove pravice; |
| --- | --- |

86.

je posebno zaskrbljen zaradi velikega vala korupcije, kriminala, političnega preganjanja, nekaznovanja ter mučenja in zapornih kazni za pripadnike opozicije v Venezueli zaradi „politizacije“ policijskih sil, odsotnosti politik in nezmožnosti vlade, da bi se soočila s temi resnimi grožnjami za človekove pravice;

| 87. | izraža globoko zaskrbljenost nad ponovnim pojavom kršitev človekovih pravic v svetu proti osebam na podlagi njihove spolne usmerjenosti ter obsoja vsa nasilna dejanja proti njim; opaža vse večje število umorov transseksualcev po svetu; močno obžaluje, da se v številnih državah homoseksualnost še vedno obravnava kot kaznivo dejanje, za katero je predpisana zaporna kazen in v nekaterih primerih celo smrtna kazen; v zvezi s tem pozdravlja sklep Višjega sodišča v Delhiju z dne 2. julija 2009, ki je dekriminaliziral homoseksualnost v Indiji, in poziva druge države, naj sledijo temu zgledu; |
| --- | --- |

87.

izraža globoko zaskrbljenost nad ponovnim pojavom kršitev človekovih pravic v svetu proti osebam na podlagi njihove spolne usmerjenosti ter obsoja vsa nasilna dejanja proti njim; opaža vse večje število umorov transseksualcev po svetu; močno obžaluje, da se v številnih državah homoseksualnost še vedno obravnava kot kaznivo dejanje, za katero je predpisana zaporna kazen in v nekaterih primerih celo smrtna kazen; v zvezi s tem pozdravlja sklep Višjega sodišča v Delhiju z dne 2. julija 2009, ki je dekriminaliziral homoseksualnost v Indiji, in poziva druge države, naj sledijo temu zgledu;

Pravice otrok

| 88. | globoko obžaluje dejstvo, da je po ocenah 215 milijonov otrok žrtev dela otrok, in da jih od tega tri četrtine opravlja najhujše oblike dela otrok (podatki ILO, 2009); pozdravlja sklepe Sveta EU z dne 14. junija 2010 o otroškem delu in povezano študijo Komisije (SEC(2010)0037), ki poziva k celovitemu pristopu politike EU, osredotočenemu na razvoj in izkoreninjenje revščine; poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovit nadzor napredka na tem področju in skupaj z državami članicami EU spodbuja izvajanje v dialogih s tretjimi državami; |
| --- | --- |

88.

globoko obžaluje dejstvo, da je po ocenah 215 milijonov otrok žrtev dela otrok, in da jih od tega tri četrtine opravlja najhujše oblike dela otrok (podatki ILO, 2009); pozdravlja sklepe Sveta EU z dne 14. junija 2010 o otroškem delu in povezano študijo Komisije (SEC(2010)0037), ki poziva k celovitemu pristopu politike EU, osredotočenemu na razvoj in izkoreninjenje revščine; poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovit nadzor napredka na tem področju in skupaj z državami članicami EU spodbuja izvajanje v dialogih s tretjimi državami;

| 89. | spominja na uspešni 11. forum o človekovih pravicah med EU in nevladnimi organizacijami na temo boja proti nasilju nad otroki in na švedsko predsedstvo (Stockholm, julij 2009) ter njegove pozive k nadaljevanju zakonodajnega dela, da bi prepovedali vse oblike telesne kazni v vseh okoljih, tudi domačem, opredelili najboljše prakse in pridobljene izkušnje v boju proti nasilju nad otroki med konflikti in po njih, ter povečali skladnost zunanjega delovanja EU in notranjih politik EU in držav članic glede otrokovih pravic; |
| --- | --- |

89.

spominja na uspešni 11. forum o človekovih pravicah med EU in nevladnimi organizacijami na temo boja proti nasilju nad otroki in na švedsko predsedstvo (Stockholm, julij 2009) ter njegove pozive k nadaljevanju zakonodajnega dela, da bi prepovedali vse oblike telesne kazni v vseh okoljih, tudi domačem, opredelili najboljše prakse in pridobljene izkušnje v boju proti nasilju nad otroki med konflikti in po njih, ter povečali skladnost zunanjega delovanja EU in notranjih politik EU in držav članic glede otrokovih pravic;

| 90. | izraža globoko zaskrbljenost nad tem, da so milijoni otrok še vedno žrtve posilstev, nasilja v družini ter fizične, čustvene in spolne zlorabe, vključno z izkoriščanjem v spolne in komercialne namene; poudarja, da so vse pravice, ki jih priznavajo Konvencija o pravicah otrok in njeni izbirni protokoli, enako pomembne, ter poziva k celoviti ratifikaciji in izpolnjevanju obveznosti, pa tudi k posebni pozornosti, ki naj se nameni novim oblikam spolnega izkoriščanja otrok v komercialne namene; |
| --- | --- |

90.

izraža globoko zaskrbljenost nad tem, da so milijoni otrok še vedno žrtve posilstev, nasilja v družini ter fizične, čustvene in spolne zlorabe, vključno z izkoriščanjem v spolne in komercialne namene; poudarja, da so vse pravice, ki jih priznavajo Konvencija o pravicah otrok in njeni izbirni protokoli, enako pomembne, ter poziva k celoviti ratifikaciji in izpolnjevanju obveznosti, pa tudi k posebni pozornosti, ki naj se nameni novim oblikam spolnega izkoriščanja otrok v komercialne namene;

| 91. | je globoko zaskrbljen, ker se število okužb z virusom HIV med moškimi, ženskami in otroki v vzhodni Evropi in osrednji Aziji še vedno hitro povečuje; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je antiretrovirusno zdravljenje še vedno med najmanj dostopnimi na svetu; prav tako je zaskrbljen, da stigmatiziranje in diskriminacija, ki kršita temeljne pravice in dostojanstvo otrok, okuženih z virusom HIV, ovirata nadaljnji napredek pri preprečevanju, negi in podpori; poziva Komisijo, naj razmisli o političnih reformah, programskih spremembah in prerazporeditvi sredstev, da bi zaščitila pravice in dostojanstvo otrok in mladih, ki so ranljivi, ogroženi ali okuženi z virusom HIV oziroma z njim živijo; |
| --- | --- |

91.

je globoko zaskrbljen, ker se število okužb z virusom HIV med moškimi, ženskami in otroki v vzhodni Evropi in osrednji Aziji še vedno hitro povečuje; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je antiretrovirusno zdravljenje še vedno med najmanj dostopnimi na svetu; prav tako je zaskrbljen, da stigmatiziranje in diskriminacija, ki kršita temeljne pravice in dostojanstvo otrok, okuženih z virusom HIV, ovirata nadaljnji napredek pri preprečevanju, negi in podpori; poziva Komisijo, naj razmisli o političnih reformah, programskih spremembah in prerazporeditvi sredstev, da bi zaščitila pravice in dostojanstvo otrok in mladih, ki so ranljivi, ogroženi ali okuženi z virusom HIV oziroma z njim živijo;

| 92. | nujno poziva k dodatnim ukrepom EU proti delu otrok in EU poziva, naj bolj učinkovito uporablja razpoložljive instrumente tako, da jih vključuje v dialoge in posvetovanja o človekovih pravicah; poziva EU, naj učinkovito izvaja smernice EU o otrokovih pravicah in razmisli o možnostih za sprejetje smernic za boj proti delu otrok; opozarja, da ima lahko celo trgovinska politika EU koristno vlogo v boju proti delu otrok, zlasti z uporabo splošnega sistema preferencialov; upa, da bo v prihodnje to orodje bolje ocenjeno in bo predmet letne ocene, ki bo ob letni razpravi o človekovih pravicah posredovana Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

92.

nujno poziva k dodatnim ukrepom EU proti delu otrok in EU poziva, naj bolj učinkovito uporablja razpoložljive instrumente tako, da jih vključuje v dialoge in posvetovanja o človekovih pravicah; poziva EU, naj učinkovito izvaja smernice EU o otrokovih pravicah in razmisli o možnostih za sprejetje smernic za boj proti delu otrok; opozarja, da ima lahko celo trgovinska politika EU koristno vlogo v boju proti delu otrok, zlasti z uporabo splošnega sistema preferencialov; upa, da bo v prihodnje to orodje bolje ocenjeno in bo predmet letne ocene, ki bo ob letni razpravi o človekovih pravicah posredovana Evropskemu parlamentu;

| 93. | ugotavlja, da smo v letu 2009 praznovali 20. obletnico Konvencije o otrokovih pravicah; z zadovoljstvom ugotavlja, da so sedaj skoraj vse države pristopile k tej konvenciji, ter poziva države, ki še niso pristopile, naj to takoj storijo; ostaja močno zaskrbljen, da pri celotni uresničitvi pravic iz konvencije še vedno prihaja do številnih kršitev; poziva k povečanju pozornosti, posvečene potrebi otrok po posebnem varstvu in skrbi, skupaj z ustreznim pravnim varstvom, tako pred rojstvom kot tudi po njem, kot to predvidevata Konvencija o otrokovih pravicah in Deklaracija o pravicah otrok; pozdravlja imenovanje posebnega predstavnika generalnega sekretarja za preprečevanje nasilja nad otroki in opozarja na pomen njegovega mandata; |
| --- | --- |

93.

ugotavlja, da smo v letu 2009 praznovali 20. obletnico Konvencije o otrokovih pravicah; z zadovoljstvom ugotavlja, da so sedaj skoraj vse države pristopile k tej konvenciji, ter poziva države, ki še niso pristopile, naj to takoj storijo; ostaja močno zaskrbljen, da pri celotni uresničitvi pravic iz konvencije še vedno prihaja do številnih kršitev; poziva k povečanju pozornosti, posvečene potrebi otrok po posebnem varstvu in skrbi, skupaj z ustreznim pravnim varstvom, tako pred rojstvom kot tudi po njem, kot to predvidevata Konvencija o otrokovih pravicah in Deklaracija o pravicah otrok; pozdravlja imenovanje posebnega predstavnika generalnega sekretarja za preprečevanje nasilja nad otroki in opozarja na pomen njegovega mandata;

| 94. | izraža veliko zaskrbljenost za otroke, ki so udeleženi v oboroženih spopadih, ali kako drugače prizadeti zaradi njih, ali so prisiljeni v njih celo dejavno sodelovati; poziva Komisijo in Svet, naj okrepita uresničevanje smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih; pozdravlja novo resolucijo Varnostnega svet OZN št. 1882 (2009), ki nadalje krepi zaščito otrok, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi ali so bili v njih udeleženi; |
| --- | --- |

94.

izraža veliko zaskrbljenost za otroke, ki so udeleženi v oboroženih spopadih, ali kako drugače prizadeti zaradi njih, ali so prisiljeni v njih celo dejavno sodelovati; poziva Komisijo in Svet, naj okrepita uresničevanje smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih; pozdravlja novo resolucijo Varnostnega svet OZN št. 1882 (2009), ki nadalje krepi zaščito otrok, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi ali so bili v njih udeleženi;

| 95. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi uporabe otrok kot vojakov; poziva k takojšnjim ukrepom EU in Združenih narodov za njihovo razorožitev, rehabilitacijo in ponovno vključitev; |
| --- | --- |

95.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi uporabe otrok kot vojakov; poziva k takojšnjim ukrepom EU in Združenih narodov za njihovo razorožitev, rehabilitacijo in ponovno vključitev;

Zagovorniki človekovih pravic

| 96. | odobrava ukrepe, sprejete za izvedbo pregleda in posodobitve Smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, kot so bile spremenjene leta 2008; ugotavlja, da je bilo pripravljenih več kot 60 lokalnih izvedbenih strategij in da so bili imenovani ustrezni uradniki za zvezo; vendar je zelo zaskrbljen, ker delegacije EU teh smernic niso uresničile, poziva ESZD, naj razvije izvedbeni načrt z jasnimi kazalniki in roki, da bi se nadaljeval napredek glede učinkovitega izvajanja smernic ter zahteva seznam razpoložljivih lokalnih strategij; poziva ESZD, Svet, Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za povečanje ozaveščenosti o smernicah med zagovorniki človekovih pravic in diplomati EU v državah, ki niso članice EU; poziva misije EU, naj vzdržujejo redne stike z zagovorniki človekovih pravic, preden v njihovem imenu ukrepajo, in naj jim pošiljajo povratne informacije; poudarja, da se je treba v postopku priprave osnutkov lokalnih izvedbenih strategij posvetovati s številnimi zagovorniki človekovih pravic, ki delujejo v mestnih in podeželskih okoljih na področju gospodarskih, socialnih in kulturnih ter državljanskih in političnih pravic; ugotavlja, da morajo lokalne izvedbene strategije vključevati konkreten program ukrepov, ki jih je treba sprejeti za izboljšanje varstva zagovornikov človekovih pravic, in da je treba po primerno dolgem času te strategije oceniti; v zvezi s tem poziva k ocenjevanju izvajanja pomoči in ukrepov, ki so jih sprejele organizacije civilne družbe z namenom podpore zagovornikov človekovih pravic v skladu z Evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice (EIDHR); |
| --- | --- |

96.

odobrava ukrepe, sprejete za izvedbo pregleda in posodobitve Smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, kot so bile spremenjene leta 2008; ugotavlja, da je bilo pripravljenih več kot 60 lokalnih izvedbenih strategij in da so bili imenovani ustrezni uradniki za zvezo; vendar je zelo zaskrbljen, ker delegacije EU teh smernic niso uresničile, poziva ESZD, naj razvije izvedbeni načrt z jasnimi kazalniki in roki, da bi se nadaljeval napredek glede učinkovitega izvajanja smernic ter zahteva seznam razpoložljivih lokalnih strategij; poziva ESZD, Svet, Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za povečanje ozaveščenosti o smernicah med zagovorniki človekovih pravic in diplomati EU v državah, ki niso članice EU; poziva misije EU, naj vzdržujejo redne stike z zagovorniki človekovih pravic, preden v njihovem imenu ukrepajo, in naj jim pošiljajo povratne informacije; poudarja, da se je treba v postopku priprave osnutkov lokalnih izvedbenih strategij posvetovati s številnimi zagovorniki človekovih pravic, ki delujejo v mestnih in podeželskih okoljih na področju gospodarskih, socialnih in kulturnih ter državljanskih in političnih pravic; ugotavlja, da morajo lokalne izvedbene strategije vključevati konkreten program ukrepov, ki jih je treba sprejeti za izboljšanje varstva zagovornikov človekovih pravic, in da je treba po primerno dolgem času te strategije oceniti; v zvezi s tem poziva k ocenjevanju izvajanja pomoči in ukrepov, ki so jih sprejele organizacije civilne družbe z namenom podpore zagovornikov človekovih pravic v skladu z Evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice (EIDHR);

| 97. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj da prednosti učinkovitemu uresničevanju obstoječih orodij in mehanizmov za dosledno in sistematično zaščito zagovornikov človekovih pravic, poziva visoko predstavnico Unije in vse komisarje, ki imajo odgovornosti na področju zunanjih odnosov naj institucionalizirajo politiko načrtnih srečanj z zagovorniki človekovih pravic med službenimi potovanji v države, ki niso članice EU, in poudarja, da je treba podporo zagovornikov človekovih pravic nujno vključiti v pooblastila posebnih predstavnikov EU; poudarja, da bo Evropski parlament štel visoko predstavnico in posebne predstavnike za odgovorne za njihovo ukrepanje na tem področju; |
| --- | --- |

97.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj da prednosti učinkovitemu uresničevanju obstoječih orodij in mehanizmov za dosledno in sistematično zaščito zagovornikov človekovih pravic, poziva visoko predstavnico Unije in vse komisarje, ki imajo odgovornosti na področju zunanjih odnosov naj institucionalizirajo politiko načrtnih srečanj z zagovorniki človekovih pravic med službenimi potovanji v države, ki niso članice EU, in poudarja, da je treba podporo zagovornikov človekovih pravic nujno vključiti v pooblastila posebnih predstavnikov EU; poudarja, da bo Evropski parlament štel visoko predstavnico in posebne predstavnike za odgovorne za njihovo ukrepanje na tem področju;

| 98. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj uresničijo ukrepe, ki jih je predlagal Parlament v svoji resoluciji o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic, sprejeti junija 2010, s poudarkom na ukrepih, katerih cilj je zagotoviti hitro pomoč ogroženim zagovornikom človekovih pravic, kot so na primer izredni vizumi in zatočišče, ter ukrepih javne podpore in vidnega priznanja dela zagovornikov človekovih pravic, ob upoštevanju spolov pri uresničevanju teh smernic v korist ženskih zagovornic človekovih pravic in preostalih posebej ranljivih skupin, kot so zagovorniki, ki se zavzemajo za spodbujanje gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic in tistih, ki delajo s pravicami manjšin in avtohtonih prebivalcev; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj poskrbi za izvajanje programa mest zavetišč, ki zagotavlja zavetišče za zagovornike človekovih pravic v evropskih mestih; |
| --- | --- |

98.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj uresničijo ukrepe, ki jih je predlagal Parlament v svoji resoluciji o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic, sprejeti junija 2010, s poudarkom na ukrepih, katerih cilj je zagotoviti hitro pomoč ogroženim zagovornikom človekovih pravic, kot so na primer izredni vizumi in zatočišče, ter ukrepih javne podpore in vidnega priznanja dela zagovornikov človekovih pravic, ob upoštevanju spolov pri uresničevanju teh smernic v korist ženskih zagovornic človekovih pravic in preostalih posebej ranljivih skupin, kot so zagovorniki, ki se zavzemajo za spodbujanje gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic in tistih, ki delajo s pravicami manjšin in avtohtonih prebivalcev; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj poskrbi za izvajanje programa mest zavetišč, ki zagotavlja zavetišče za zagovornike človekovih pravic v evropskih mestih;

| 99. | v okviru izvajanja Lizbonske pogodbe in ustanovitve ESZD poziva institucije EU, naj vzpostavijo mehanizem medinstitucionalnega sodelovanja glede zagovornikov človekovih pravic; domneva, da bi oblikovanje takega mehanizma lahko olajšala ustanovitev kontaktnih točk in priprava izrecnih smernic za zagovornike človekovih pravic v vseh institucijah EU ter razvoj tesnejšega sodelovanja s kontaktnimi točkami za zagovornike človekovih pravic in tiste, ki so v misijah in delegacijah EU odgovorni za človekove pravice in demokracijo; poziva ESZD, naj vzpostavi zbirko statističnih podatkov o primerih, v katerih so delegacije EU ponudile pomoč zagovornikom človekovih pravic, da se oceni učinkovitost smernic in poroča Evropskemu parlamentu o rezultatu teh ocen; |
| --- | --- |

99.

v okviru izvajanja Lizbonske pogodbe in ustanovitve ESZD poziva institucije EU, naj vzpostavijo mehanizem medinstitucionalnega sodelovanja glede zagovornikov človekovih pravic; domneva, da bi oblikovanje takega mehanizma lahko olajšala ustanovitev kontaktnih točk in priprava izrecnih smernic za zagovornike človekovih pravic v vseh institucijah EU ter razvoj tesnejšega sodelovanja s kontaktnimi točkami za zagovornike človekovih pravic in tiste, ki so v misijah in delegacijah EU odgovorni za človekove pravice in demokracijo; poziva ESZD, naj vzpostavi zbirko statističnih podatkov o primerih, v katerih so delegacije EU ponudile pomoč zagovornikom človekovih pravic, da se oceni učinkovitost smernic in poroča Evropskemu parlamentu o rezultatu teh ocen;

| 100. | potrjuje zaključke številnih poročil o človekovih pravicah, da so zagovorniki človekovih pravic, ki ustvarjajo neprecenljiv prispevek k varovanju in spodbujanju človekovih pravic, pri čemer je ogrožena njihova osebna varnost, doživljali različne vrste vedno močnejših napadov, kot so napadi na svobodo vesti, vere, izražanja ali združevanja, napade na povezane osebe ali njihovi umori, samovoljna pridržanja, nepoštena sojenja in zaprtje uradov organizacij civilne družbe; poziva delegacije EU, naj v sodelovanju z organizacijami civilne družbe zadevnih držav storijo več, da preprečile take napade, a hkrati pazijo, da osebja in podpornikov teh organizacij ne spravijo v nevarnost; |
| --- | --- |

100.

potrjuje zaključke številnih poročil o človekovih pravicah, da so zagovorniki človekovih pravic, ki ustvarjajo neprecenljiv prispevek k varovanju in spodbujanju človekovih pravic, pri čemer je ogrožena njihova osebna varnost, doživljali različne vrste vedno močnejših napadov, kot so napadi na svobodo vesti, vere, izražanja ali združevanja, napade na povezane osebe ali njihovi umori, samovoljna pridržanja, nepoštena sojenja in zaprtje uradov organizacij civilne družbe; poziva delegacije EU, naj v sodelovanju z organizacijami civilne družbe zadevnih držav storijo več, da preprečile take napade, a hkrati pazijo, da osebja in podpornikov teh organizacij ne spravijo v nevarnost;

| 101. | še naprej budno spremlja vlade držav, ki niso članice EU, ki pod krinko sprejemanja spornih zakonov o nevladnih organizacijah skušajo utišati gibanja za človekove pravice, kot na primer tako imenovani zakon o razglasitvi dobrodelnih ustanov in družb, ki ga je januarja 2009 sprejel etiopski parlament in skorajda prepoveduje vse dejavnosti glede človekovih pravic; |
| --- | --- |

101.

še naprej budno spremlja vlade držav, ki niso članice EU, ki pod krinko sprejemanja spornih zakonov o nevladnih organizacijah skušajo utišati gibanja za človekove pravice, kot na primer tako imenovani zakon o razglasitvi dobrodelnih ustanov in družb, ki ga je januarja 2009 sprejel etiopski parlament in skorajda prepoveduje vse dejavnosti glede človekovih pravic;

| 102. | obsoja dejstvo, da so napadi in anonimne grožnje zoper zagovornike človekovih pravic v nekaterih državah običajen pojav, medtem ko se novinarjem, zlasti tistim, ki poročajo o korupciji in preprodaji drog, grozi in jih napada zaradi njihovega dela; |
| --- | --- |

102.

obsoja dejstvo, da so napadi in anonimne grožnje zoper zagovornike človekovih pravic v nekaterih državah običajen pojav, medtem ko se novinarjem, zlasti tistim, ki poročajo o korupciji in preprodaji drog, grozi in jih napada zaradi njihovega dela;

| 103. | globoko obžaluje atentate na Stanislava Markelova, Anastasijo Baburovo in Natalijo Estemirovo in drugih v Rusiji, ter Andréja Rwisereke in Jeana Leonarda Rugambagea v Ruandi, samovoljno pridržanje Roksane Saberi in Abdolfattaha Soltana v Iranu, nadaljevanje pridržanja Huja Jiaja, dobitnika nagrade Saharova za leto 2008, ki mu ni omogočen ustrezen dostop do zdravstvene oskrbe na Kitajskem, do katerih je prišlo v poročevalnem obdobju; poziva kitajske organe oblasti, naj nemudoma pojasnijo položaj pomembnega odvetnika za človekove pravice Gaa Zhishenga, ki je izginil 4. februarja 2009, in sprožijo popolnoma neodvisno in pregledno preiskavo njegovega izginotja; |
| --- | --- |

103.

globoko obžaluje atentate na Stanislava Markelova, Anastasijo Baburovo in Natalijo Estemirovo in drugih v Rusiji, ter Andréja Rwisereke in Jeana Leonarda Rugambagea v Ruandi, samovoljno pridržanje Roksane Saberi in Abdolfattaha Soltana v Iranu, nadaljevanje pridržanja Huja Jiaja, dobitnika nagrade Saharova za leto 2008, ki mu ni omogočen ustrezen dostop do zdravstvene oskrbe na Kitajskem, do katerih je prišlo v poročevalnem obdobju; poziva kitajske organe oblasti, naj nemudoma pojasnijo položaj pomembnega odvetnika za človekove pravice Gaa Zhishenga, ki je izginil 4. februarja 2009, in sprožijo popolnoma neodvisno in pregledno preiskavo njegovega izginotja;

| 104. | obsoja pridržanje in nadlegovanje sahravijskih zagovornikov človekovih pravic na zahodnosaharskem ozemlju pod maroškim nadzorom in poziva ZN, naj v mandat misije ZN za Zahodno Saharo (MINURSO) vključijo spremljanje razmer na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

104.

obsoja pridržanje in nadlegovanje sahravijskih zagovornikov človekovih pravic na zahodnosaharskem ozemlju pod maroškim nadzorom in poziva ZN, naj v mandat misije ZN za Zahodno Saharo (MINURSO) vključijo spremljanje razmer na področju človekovih pravic;

| 105. | je seznanjen z izpustitvijo lokalnih zagovornikov človekovih pravic na Kubi; globoko obžaluje, da kubanska vlada noče priznati spremljanja človekovih pravic kot legitimno dejavnost in odreka pravni status lokalnim skupinam za človekove pravice; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je pridržanje zagovornikov človekovih pravic v državi tudi groba kršitev človekovih pravic; poziva kubansko vlado, naj ne izžene političnih zapornikov in naj jim omogoči pravico do tega, da zapustijo Kubo in se vrnejo, ne da bi jim pri tem odvzela prostost; |
| --- | --- |

105.

je seznanjen z izpustitvijo lokalnih zagovornikov človekovih pravic na Kubi; globoko obžaluje, da kubanska vlada noče priznati spremljanja človekovih pravic kot legitimno dejavnost in odreka pravni status lokalnim skupinam za človekove pravice; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je pridržanje zagovornikov človekovih pravic v državi tudi groba kršitev človekovih pravic; poziva kubansko vlado, naj ne izžene političnih zapornikov in naj jim omogoči pravico do tega, da zapustijo Kubo in se vrnejo, ne da bi jim pri tem odvzela prostost;

| 106. | pozdravlja odločitev odbora za Nobelovo nagrado za mir, da nagrado za leto 2010 dodeli Liuju Xiaoboju za njegovo dolgotrajen in nenasilen boj za temeljne človekove pravice in svoboščine na Kitajskem; poziva pekinško vlado, naj takoj in brezpogojno izpusti Liuja Xiaoboja na prostost in umakne omejitve za njegovo ženo Liu Xia; |
| --- | --- |

106.

pozdravlja odločitev odbora za Nobelovo nagrado za mir, da nagrado za leto 2010 dodeli Liuju Xiaoboju za njegovo dolgotrajen in nenasilen boj za temeljne človekove pravice in svoboščine na Kitajskem; poziva pekinško vlado, naj takoj in brezpogojno izpusti Liuja Xiaoboja na prostost in umakne omejitve za njegovo ženo Liu Xia;

| 107. | je zelo zaskrbljen, ker je Iran leta 2008 in 2009 še naprej zatiral neodvisne zagovornike človekovih pravic in člane civilne družbe ter glede na to, da so se nadaljevale resne kršitve človekovih pravic oziroma postale še pogostejše, obsoja samovoljne odvzeme prostosti, mučenja in zaporne kazni za zagovornike človekovih pravic zaradi njihovega dela, obtožene „dejavnosti v nasprotju z nacionalno varnostjo“; obžaluje sedanjo vladno politiko, usmerjeno proti učiteljem in profesorjem, ki študentom onemogoča dostop do visokega šolstva, ter obsoja preganjanje in zapiranje študentskih aktivistov; obžaluje nemire, ki so sledili predsedniškim volitvam 12. junija 2009, in nasilje, ki so ga uporabili iranski organi oblasti, zaradi katerega je bilo samovoljno pridržanih vsaj 400 ljudi, vsaj 40 naj bi jih bilo ubitih, številnim so sodili zaradi kaznivih dejanj proti nacionalni varnosti, prihajalo je do trpinčenja in mučenja, izrečene pa so bile tudi smrtne kazni; |
| --- | --- |

107.

je zelo zaskrbljen, ker je Iran leta 2008 in 2009 še naprej zatiral neodvisne zagovornike človekovih pravic in člane civilne družbe ter glede na to, da so se nadaljevale resne kršitve človekovih pravic oziroma postale še pogostejše, obsoja samovoljne odvzeme prostosti, mučenja in zaporne kazni za zagovornike človekovih pravic zaradi njihovega dela, obtožene „dejavnosti v nasprotju z nacionalno varnostjo“; obžaluje sedanjo vladno politiko, usmerjeno proti učiteljem in profesorjem, ki študentom onemogoča dostop do visokega šolstva, ter obsoja preganjanje in zapiranje študentskih aktivistov; obžaluje nemire, ki so sledili predsedniškim volitvam 12. junija 2009, in nasilje, ki so ga uporabili iranski organi oblasti, zaradi katerega je bilo samovoljno pridržanih vsaj 400 ljudi, vsaj 40 naj bi jih bilo ubitih, številnim so sodili zaradi kaznivih dejanj proti nacionalni varnosti, prihajalo je do trpinčenja in mučenja, izrečene pa so bile tudi smrtne kazni;

Klavzule o človekovih pravicah

| 108. | poudarja pomen in nujnost klavzul o človekovih pravicah in o demokraciji ter učinkovitih mehanizmov za reševanje sporov v trgovinskih sporazumih, vključno s sporazumi o ribolovu med državami članicami EU in tistimi, ki niso članice; vendar ponovno zahteva, naj to klavzulo spremlja mehanizem za izvajanje, da se zagotovi njeno izvajanje v praksi; izpostavlja pomen natančnega spremljanja stanja na področju človekovih pravic v državah, ki niso članice EU in ki imajo trgovinske odnose z EU; poudarja, da bi moralo tako spremljanje in ocenjevanje vključevati uradna posvetovanja s civilno družbo glede učinka teh sporazumov; poziva k določitvi jasnega nabora primerjalnih meril na področju človekovih pravic v okviru posameznih trgovinskih sporazumov, da se zagotovi jasen standard in da obe pogodbenici razumeta, katere razmere in dejanja lahko sprožijo aktiviranje takih klavzul o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

108.

poudarja pomen in nujnost klavzul o človekovih pravicah in o demokraciji ter učinkovitih mehanizmov za reševanje sporov v trgovinskih sporazumih, vključno s sporazumi o ribolovu med državami članicami EU in tistimi, ki niso članice; vendar ponovno zahteva, naj to klavzulo spremlja mehanizem za izvajanje, da se zagotovi njeno izvajanje v praksi; izpostavlja pomen natančnega spremljanja stanja na področju človekovih pravic v državah, ki niso članice EU in ki imajo trgovinske odnose z EU; poudarja, da bi moralo tako spremljanje in ocenjevanje vključevati uradna posvetovanja s civilno družbo glede učinka teh sporazumov; poziva k določitvi jasnega nabora primerjalnih meril na področju človekovih pravic v okviru posameznih trgovinskih sporazumov, da se zagotovi jasen standard in da obe pogodbenici razumeta, katere razmere in dejanja lahko sprožijo aktiviranje takih klavzul o človekovih pravicah;

| 109. | ponovno potrjuje načelo nedeljivosti človekovih pravic in obsoja poskuse, da bi določeno pravico ali razlog za diskriminacijo označili za manj pomembnega od drugih; poziva Komisijo in Svet, naj spoštujeta načelo nedeljivosti pri pogajanjih o klavzulah o človekovih pravicah z državami, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

109.

ponovno potrjuje načelo nedeljivosti človekovih pravic in obsoja poskuse, da bi določeno pravico ali razlog za diskriminacijo označili za manj pomembnega od drugih; poziva Komisijo in Svet, naj spoštujeta načelo nedeljivosti pri pogajanjih o klavzulah o človekovih pravicah z državami, ki niso članice EU;

| 110. | poudarja, da mora EU z namenom izpolnitve svojih mednarodnih zavez na področju človekovih pravic, vključiti sistematične klavzule o demokraciji, pravni državi in človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih, pri tem pa upoštevati naravo sporazumov in specifični položaj posamezne partnerske države; meni, da morajo te klavzule Komisiji omogočiti vsaj začasno odložitev trgovinskih ugodnosti, vključno s tistimi, ki izhajajo iz sporazumov o prosti trgovini, če so najdeni zadostni dokazi o kršitvah človekovih pravic – vključno s pravicami delavcev –, na lastno pobudo ali na zahtevo države članice ali Evropskega parlamenta; meni, da mora EU v vsakem primeru jasno navesti ustrezne kazni, ki bi se lahko uporabile za države, ki niso članice EU, ki resno kršijo človekove pravice, in jih po potrebi uporabiti; ponovno poziva Komisijo, Svet in zlasti visoko predstavnico/podpredsednico, naj uresničijo klavzule o človekovih pravicah v veljavnih mednarodnih sporazumih in posledično vzpostavijo postopek za dejansko izvajanje teh klavzul v duhu členov 8, 9 in 96 sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

110.

poudarja, da mora EU z namenom izpolnitve svojih mednarodnih zavez na področju človekovih pravic, vključiti sistematične klavzule o demokraciji, pravni državi in človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih, pri tem pa upoštevati naravo sporazumov in specifični položaj posamezne partnerske države; meni, da morajo te klavzule Komisiji omogočiti vsaj začasno odložitev trgovinskih ugodnosti, vključno s tistimi, ki izhajajo iz sporazumov o prosti trgovini, če so najdeni zadostni dokazi o kršitvah človekovih pravic – vključno s pravicami delavcev –, na lastno pobudo ali na zahtevo države članice ali Evropskega parlamenta; meni, da mora EU v vsakem primeru jasno navesti ustrezne kazni, ki bi se lahko uporabile za države, ki niso članice EU, ki resno kršijo človekove pravice, in jih po potrebi uporabiti; ponovno poziva Komisijo, Svet in zlasti visoko predstavnico/podpredsednico, naj uresničijo klavzule o človekovih pravicah v veljavnih mednarodnih sporazumih in posledično vzpostavijo postopek za dejansko izvajanje teh klavzul v duhu členov 8, 9 in 96 sporazuma iz Cotonouja;

| 111. | pozdravlja uporabo ocene učinka za trajnostni razvoj, a meni, da bi bilo treba oceno izvajati tudi, ko je sporazum že v veljavi in ne le predhodno, da bi tako zagotovili stalno oceno učinka; |
| --- | --- |

111.

pozdravlja uporabo ocene učinka za trajnostni razvoj, a meni, da bi bilo treba oceno izvajati tudi, ko je sporazum že v veljavi in ne le predhodno, da bi tako zagotovili stalno oceno učinka;

| 112. | je seznanjen z delovanjem splošnega sistem preferencialov (GSP+); vendar meni, da je treba ta sistem, ki nagrajuje države s precejšnjimi trgovinskimi ugodnosti, če izpolnjujejo mednarodne konvencije in standarde o človekovih in delovnopravnih pravicah, podrobneje in pregledneje spremljati, vključno z uporabo natančnih ocen učinka za človekove pravice, doslednega in poštenega primerjalnega sistema, in odprtih posvetovanj ob dodelitvi preferencialov, in da se trgovinski preferenciali odobravajo le za države, ki so ratificirale in dejansko izvajajo temeljne mednarodne konvencije o trajnostnem razvoju, človekovih pravicah – zlasti delu otrok – in dobrem upravljanju; poziva k okrepljenemu spremljanju izvajanja s civilno družbo, sindikati in skupnostmi, ob upoštevanju dosežkov pa tudi neuspehov v razvoju človekovih pravic, vključno s socialnimi, ekonomskimi, kulturnimi in okoljskimi pravicami; poudarja pomen podrobnega spremljanja izvajanja Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah v Pakistanu, ki je povabljen k sodelovanju v sistemu GSP+; |
| --- | --- |

112.

je seznanjen z delovanjem splošnega sistem preferencialov (GSP+); vendar meni, da je treba ta sistem, ki nagrajuje države s precejšnjimi trgovinskimi ugodnosti, če izpolnjujejo mednarodne konvencije in standarde o človekovih in delovnopravnih pravicah, podrobneje in pregledneje spremljati, vključno z uporabo natančnih ocen učinka za človekove pravice, doslednega in poštenega primerjalnega sistema, in odprtih posvetovanj ob dodelitvi preferencialov, in da se trgovinski preferenciali odobravajo le za države, ki so ratificirale in dejansko izvajajo temeljne mednarodne konvencije o trajnostnem razvoju, človekovih pravicah – zlasti delu otrok – in dobrem upravljanju; poziva k okrepljenemu spremljanju izvajanja s civilno družbo, sindikati in skupnostmi, ob upoštevanju dosežkov pa tudi neuspehov v razvoju človekovih pravic, vključno s socialnimi, ekonomskimi, kulturnimi in okoljskimi pravicami; poudarja pomen podrobnega spremljanja izvajanja Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah v Pakistanu, ki je povabljen k sodelovanju v sistemu GSP+;

| 113. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog uredbe o prepovedi uvoza blaga, proizvedenega s prisilnim delom in zlasti z delom otrok, pri čemer so kršeni temeljni standardi človekovih pravic, v EU; poudarja, da bi morala takšna uredba omogočati, da EU razišče posamezne primere; |
| --- | --- |

113.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog uredbe o prepovedi uvoza blaga, proizvedenega s prisilnim delom in zlasti z delom otrok, pri čemer so kršeni temeljni standardi človekovih pravic, v EU; poudarja, da bi morala takšna uredba omogočati, da EU razišče posamezne primere;

| 114. | pozdravlja vključitev klavzule o človekovih pravicah v partnerski sporazum, ki sta ga podpisali EU in Indonezija in v stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z Albanijo, ki sta začela veljati v poročevalnem obdobju, s čimer je več kot 120 držav sprejelo vključitev te klavzule v sporazume z EU; |
| --- | --- |

114.

pozdravlja vključitev klavzule o človekovih pravicah v partnerski sporazum, ki sta ga podpisali EU in Indonezija in v stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z Albanijo, ki sta začela veljati v poročevalnem obdobju, s čimer je več kot 120 držav sprejelo vključitev te klavzule v sporazume z EU;

| 115. | obžaluje slabo spremljanje klavzul o človekovih pravicah, ki jih vsebuje sporazum iz Cotonouja, in poziva visoko predstavnico/podpredsednico, Komisijo, Svet in države članice, naj v celoti uporabljajo navedene klavzule in se obširno zavzemajo za reševanje težav na področju človekovih pravic ter za spodbujanje človekovih pravic v dvostranskih in regionalnih dialogih s partnerskimi državami AKP; |
| --- | --- |

115.

obžaluje slabo spremljanje klavzul o človekovih pravicah, ki jih vsebuje sporazum iz Cotonouja, in poziva visoko predstavnico/podpredsednico, Komisijo, Svet in države članice, naj v celoti uporabljajo navedene klavzule in se obširno zavzemajo za reševanje težav na področju človekovih pravic ter za spodbujanje človekovih pravic v dvostranskih in regionalnih dialogih s partnerskimi državami AKP;

Spodbujanje demokracije in pravne države v zunanjih odnosih

| 116. | pozdravlja sklepe Sveta o podpiranju demokracije v zunanjih odnosih EU (17) in sprejetje načrta EU za ukrepanje pri podpori demokraciji v zunanjih odnosih EU kot sredstvo za izboljšanje skladnosti in učinkovitosti podpore EU demokraciji; |
| --- | --- |

116.

pozdravlja sklepe Sveta o podpiranju demokracije v zunanjih odnosih EU (17) in sprejetje načrta EU za ukrepanje pri podpori demokraciji v zunanjih odnosih EU kot sredstvo za izboljšanje skladnosti in učinkovitosti podpore EU demokraciji;

| 117. | poziva Komisijo, naj končno, brez odlašanja ter s potrebnimi pobudami in finančnimi zavezami nadaljuje ukrepe na podlagi Poročila o človekovih pravicah za leto 2007, v katerem je Parlament izrazil mnenje, „da je nenasilje najprimernejši instrument za polno uživanje, uveljavljanje, spodbujanje in spoštovanje temeljnih človekovih pravic“ v prepričanju, da bi „moralo postati spodbujanje te ideje prednostna naloga politike EU na področju človekovih pravic in demokracije“; |
| --- | --- |

117.

poziva Komisijo, naj končno, brez odlašanja ter s potrebnimi pobudami in finančnimi zavezami nadaljuje ukrepe na podlagi Poročila o človekovih pravicah za leto 2007, v katerem je Parlament izrazil mnenje, „da je nenasilje najprimernejši instrument za polno uživanje, uveljavljanje, spodbujanje in spoštovanje temeljnih človekovih pravic“ v prepričanju, da bi „moralo postati spodbujanje te ideje prednostna naloga politike EU na področju človekovih pravic in demokracije“;

| 118. | poziva Komisijo, naj letne akcijske programe svojih zunanjih instrumentov, zlasti EIDHR, pa tudi v strateške dokumente regij in držav, bolj celostno vključi program spodbujanja demokracije, ob doslednem upoštevanju specifičnega položaja držav ter regionalne strategije EU; |
| --- | --- |

118.

poziva Komisijo, naj letne akcijske programe svojih zunanjih instrumentov, zlasti EIDHR, pa tudi v strateške dokumente regij in držav, bolj celostno vključi program spodbujanja demokracije, ob doslednem upoštevanju specifičnega položaja držav ter regionalne strategije EU;

| 119. | je seznanjen s poročilom Amnesty International za leto 2010, ki opozarja na trenutno drugo sojenje nekdanjemu direktorju naftne družbe YUKOS Mihailu Hodorkovskemu in njegovemu družabniku Platonu Lebedevu kot primer nepravičnih sojenj v Rusiji; poziva Rusko federacijo, naj pri njunem pregonu in pregonu vseh drugih obtožencev v svojem pravosodnem sistemu zagotovi spoštovanje temeljnih standardov primernega sojenja in človekovih pravic; |
| --- | --- |

119.

je seznanjen s poročilom Amnesty International za leto 2010, ki opozarja na trenutno drugo sojenje nekdanjemu direktorju naftne družbe YUKOS Mihailu Hodorkovskemu in njegovemu družabniku Platonu Lebedevu kot primer nepravičnih sojenj v Rusiji; poziva Rusko federacijo, naj pri njunem pregonu in pregonu vseh drugih obtožencev v svojem pravosodnem sistemu zagotovi spoštovanje temeljnih standardov primernega sojenja in človekovih pravic;

| 120. | poziva ruske sodne organe, naj nadaljujejo preiskavo o smrti ruskega odvetnika Sergeya Magnitskya 16. novembra 2009; obžaluje, da je njegov primer še vedno očiten dokaz hudih pomanjkljivosti pravosodnega sistema te države; obžaluje tudi tamkajšnje razmere, ko so zagovorniki človekovih pravic pogosto žrtve neprizanesljive obravnave in sodnih postopkov, v katerih se ne spoštuje zakonika o kazenskem postopku Ruske federacije (na primer njegovega 72. člena v zadevi zoper Olega Orlova iz centra Memorial zaradi obrekovanja), krivci za nasilje in celo umore zagovornikov človekovih pravic, neodvisnih novinarjev in odvetnikov pa še vedno prepogosto ostajajo nekaznovani; poziva Svet, naj glede na to, da ruske oblasti niso dale nobenega pozitivnega znamenja, da nameravajo sodelovati in raziskati primer Sergeja Magnitskega, vztraja, da se odgovorne privede pred sodišče, in razmisli o tem, ali naj se ruskim uradnikom, vpletenim v ta primer, prepove vstop v EU, organe pregona EU pa poziva, naj sodelujejo pri zamrznitvi bančnih računov in drugega premoženja teh ruskih uradnikov v vseh državah članicah EU; |
| --- | --- |

120.

poziva ruske sodne organe, naj nadaljujejo preiskavo o smrti ruskega odvetnika Sergeya Magnitskya 16. novembra 2009; obžaluje, da je njegov primer še vedno očiten dokaz hudih pomanjkljivosti pravosodnega sistema te države; obžaluje tudi tamkajšnje razmere, ko so zagovorniki človekovih pravic pogosto žrtve neprizanesljive obravnave in sodnih postopkov, v katerih se ne spoštuje zakonika o kazenskem postopku Ruske federacije (na primer njegovega 72. člena v zadevi zoper Olega Orlova iz centra Memorial zaradi obrekovanja), krivci za nasilje in celo umore zagovornikov človekovih pravic, neodvisnih novinarjev in odvetnikov pa še vedno prepogosto ostajajo nekaznovani; poziva Svet, naj glede na to, da ruske oblasti niso dale nobenega pozitivnega znamenja, da nameravajo sodelovati in raziskati primer Sergeja Magnitskega, vztraja, da se odgovorne privede pred sodišče, in razmisli o tem, ali naj se ruskim uradnikom, vpletenim v ta primer, prepove vstop v EU, organe pregona EU pa poziva, naj sodelujejo pri zamrznitvi bančnih računov in drugega premoženja teh ruskih uradnikov v vseh državah članicah EU;

| 121. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije naj poskrbi za to, da bodo človekove pravice in izgradnja demokracije učinkovito postale rdeča nit vseh področij zunanjih politik; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se Svet ni uradno seznanil z nobenim poročilom o nadaljnjem ukrepanju v zvezi s sklepi Sveta iz novembra 2009 o spodbujanju demokracije v zunanjih odnosih EU in programu za ukrepanje v podporo demokraciji, čeprav je v omenjenih sklepih Sveta navedeno nasprotno; |
| --- | --- |

121.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije naj poskrbi za to, da bodo človekove pravice in izgradnja demokracije učinkovito postale rdeča nit vseh področij zunanjih politik; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se Svet ni uradno seznanil z nobenim poročilom o nadaljnjem ukrepanju v zvezi s sklepi Sveta iz novembra 2009 o spodbujanju demokracije v zunanjih odnosih EU in programu za ukrepanje v podporo demokraciji, čeprav je v omenjenih sklepih Sveta navedeno nasprotno;

Mednarodno humanitarno pravo

| 122. | pozdravlja sklepe, ki jih je Svet sprejel decembra 2009 o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava, v letu, ko se je praznovala 60. obletnica ženevskih konvencij; |
| --- | --- |

122.

pozdravlja sklepe, ki jih je Svet sprejel decembra 2009 o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava, v letu, ko se je praznovala 60. obletnica ženevskih konvencij;

| 123. | ugotavlja, da so bile leta 2009 sprejete posodobljene smernice EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava; poziva Svet, naj učinkoviteje povezuje uresničevanje smernic o mednarodnem humanitarnem pravu s preostalimi smernicami o človekovih pravicah in izboljša vključitev mednarodnega humanitarnega prava v celotno zunanje delovanje EU; |
| --- | --- |

123.

ugotavlja, da so bile leta 2009 sprejete posodobljene smernice EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava; poziva Svet, naj učinkoviteje povezuje uresničevanje smernic o mednarodnem humanitarnem pravu s preostalimi smernicami o človekovih pravicah in izboljša vključitev mednarodnega humanitarnega prava v celotno zunanje delovanje EU;

| 124. | pozdravlja Poročilo o neodvisni mednarodni preiskavi spora v Gruziji (IIFFMCG – CEIIG) (Tagliavinijino poročilo), ki je bilo objavljeno 30. septembra 2009, in potrjuje njegove glavne ugotovitve in sklepe na področju mednarodnega humanitarnega prava in prava na področju človekovih pravic, zlasti potrebo po zagotovitvi odgovornosti in odškodnine za vse kršitve, storjene avgusta 2008, ter pričakuje, da bo obsežne informacije o ozadju, ki se nahajajo v poročilu, mogoče uporabiti v sodnih postopkih na nacionalni in mednarodni ravni, da se nazadnje le zagotovi odgovornost za kazniva dejanja, storjena v konfliktu med Rusijo in Gruzijo avgusta 2008; |
| --- | --- |

124.

pozdravlja Poročilo o neodvisni mednarodni preiskavi spora v Gruziji (IIFFMCG – CEIIG) (Tagliavinijino poročilo), ki je bilo objavljeno 30. septembra 2009, in potrjuje njegove glavne ugotovitve in sklepe na področju mednarodnega humanitarnega prava in prava na področju človekovih pravic, zlasti potrebo po zagotovitvi odgovornosti in odškodnine za vse kršitve, storjene avgusta 2008, ter pričakuje, da bo obsežne informacije o ozadju, ki se nahajajo v poročilu, mogoče uporabiti v sodnih postopkih na nacionalni in mednarodni ravni, da se nazadnje le zagotovi odgovornost za kazniva dejanja, storjena v konfliktu med Rusijo in Gruzijo avgusta 2008;

| 125. | globoko obžaluje, da so kršitve mednarodnega humanitarnega prava v oboroženem spopadu med Rusijo in Gruzijo zaradi Južne Osetije in Abhazije avgusta 2008 povzročile na stotine žrtev in na desettisoče razseljenih oseb; ponavlja, da je do današnjega dne Rusija izpolnila samo prvo od šestih točk svojega sporazuma z Gruzijo o prekinitvi sovražnosti; obžaluje namensko uničenje etničnih gruzinskih vasi v Južni Osetiji in Abhaziji med spopadom in po njem; poudarja, da te kršitve še dandanes ostajajo nekaznovane; |
| --- | --- |

125.

globoko obžaluje, da so kršitve mednarodnega humanitarnega prava v oboroženem spopadu med Rusijo in Gruzijo zaradi Južne Osetije in Abhazije avgusta 2008 povzročile na stotine žrtev in na desettisoče razseljenih oseb; ponavlja, da je do današnjega dne Rusija izpolnila samo prvo od šestih točk svojega sporazuma z Gruzijo o prekinitvi sovražnosti; obžaluje namensko uničenje etničnih gruzinskih vasi v Južni Osetiji in Abhaziji med spopadom in po njem; poudarja, da te kršitve še dandanes ostajajo nekaznovane;

Svoboda veroizpovedi ali prepričanja

| 126. | poudarja, da je svoboda veroizpovedi in prepričanja med vsemi človekovimi pravicami osnovno in temeljno pravico, ki jo je treba spoštovati, in da treba močneje in učinkoviteje uresničevati pogoje v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic iz dvostranskih sporazumov z državami, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

126.

poudarja, da je svoboda veroizpovedi in prepričanja med vsemi človekovimi pravicami osnovno in temeljno pravico, ki jo je treba spoštovati, in da treba močneje in učinkoviteje uresničevati pogoje v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic iz dvostranskih sporazumov z državami, ki niso članice EU;

| 127. | pozdravlja sklepe Sveta o svobodi veroizpovedi, sprejete novembra 2009; potrjuje pomen svobode veroizpovedi ali prepričanja za identiteto vernih in nevernih oseb, saj je prepričanje, ne glede na obliko nujni sestavni del osebnosti in družbene pripadnosti; poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta in izvajata praktične ukrepe za boj proti verski nestrpnosti in diskriminaciji ter spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja po vsem svetu, kot je navedeno v zgoraj omenjenih sklepih; poziva Svet in Komisijo, naj v ta proces vključujeta tudi EP, organizacije civilne družbe in preostale zadevne akterje; |
| --- | --- |

127.

pozdravlja sklepe Sveta o svobodi veroizpovedi, sprejete novembra 2009; potrjuje pomen svobode veroizpovedi ali prepričanja za identiteto vernih in nevernih oseb, saj je prepričanje, ne glede na obliko nujni sestavni del osebnosti in družbene pripadnosti; poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta in izvajata praktične ukrepe za boj proti verski nestrpnosti in diskriminaciji ter spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja po vsem svetu, kot je navedeno v zgoraj omenjenih sklepih; poziva Svet in Komisijo, naj v ta proces vključujeta tudi EP, organizacije civilne družbe in preostale zadevne akterje;

| 128. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj svobodo veroizpovedi ali prepričanja vključi v politiko EU o človekovih pravicah in naj v letnem poročilu EU o človekovih pravicah pripravi izčrpno oceno razmer na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

128.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj svobodo veroizpovedi ali prepričanja vključi v politiko EU o človekovih pravicah in naj v letnem poročilu EU o človekovih pravicah pripravi izčrpno oceno razmer na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja;

| 129. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj poveča število osebja, ki obravnava vprašanja v zvezi s svobodo veroizpovedi ali prepričanja na področju zunanjega delovanja ter ustvari namenske strukture, zlasti v okviru ustanovitve ESZD; podpira opredelitev vprašanja spoštovanja svobode veroizpovedi ali prepričanja v svetu kot ene od prednostnih nalog ESZD glede na hude kršitve te svobode po svetu in glede na to, da preganjane verske manjšine na številnih področjih očitno potrebujejo pomoč; |
| --- | --- |

129.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj poveča število osebja, ki obravnava vprašanja v zvezi s svobodo veroizpovedi ali prepričanja na področju zunanjega delovanja ter ustvari namenske strukture, zlasti v okviru ustanovitve ESZD; podpira opredelitev vprašanja spoštovanja svobode veroizpovedi ali prepričanja v svetu kot ene od prednostnih nalog ESZD glede na hude kršitve te svobode po svetu in glede na to, da preganjane verske manjšine na številnih področjih očitno potrebujejo pomoč;

| 130. | poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata vero in dialog z verskimi oblastmi in organi, ki v medverskem dialogu delujejo pri preprečevanju sporov, reševanju sporov in spravi; |
| --- | --- |

130.

poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata vero in dialog z verskimi oblastmi in organi, ki v medverskem dialogu delujejo pri preprečevanju sporov, reševanju sporov in spravi;

| 131. | je še vedno resno zaskrbljen, da po vsem svetu še vedno obstaja diskriminacija zaradi veroizpovedi ali prepričanja in da se v mnogih državah, na primer v Severni Koreji, Iranu, Savdski Arabiji, Somaliji, na Maldivih, v Afganistanu, Jemnu, Mavretaniji, Laosu, Uzbekistanu, Eritreji, Iraku, Pakistanu in Egiptu, pripadnikom določenih verskih skupnosti, vključno z verskimi manjšinami, tudi danes odrekajo človekove pravice; obsoja kitajske oblasti zaradi preganjanja posameznikov, ki izražajo svojo veroizpoved zunaj uradno odobrenih kanalov, vključno s kristjani, muslimani, budisti in pripadniki gibanja falun gong; poziva Kitajsko, naj izpolni obljubo in ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; poziva kitajske oblasti, naj prenehajo z zatiralno politiko v Tibetu, ki bi lahko sčasoma privedla do zatrtja tibetanske vere in kulture; obsoja iranske organe oblasti zaradi preganjanja posameznikov, pripadnikov verskih manjšin, vključno s kristjani, bahaji in muslimani, ki so se spreobrnili v drugo vero ali so vero zapustili; poziva iranske oblasti, naj varujejo verske manjšine v skladu z obveznostmi na podlagi Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; poziva oblasti Ruske federacije, naj uvede moratorij na izvajanje Zakona o boju proti dejavnostim skrajnežev iz leta 2002, ki se obširno zlorablja za preganjanje miroljubnih verskih manjšin; izraža zaskrbljenost zaradi položaja krščanske manjšinske skupnosti Montagnardov v osrednjem visokogorju Vietnama; opozarja vietnamske oblasti, da pravice manjšin vključujejo svobodo do opravljanja verskih obredov brez omejitev, svobodo združevanja in izražanja, pravico do mirnega zbiranja, pravico do enakopravnega posedovanja zemlje in njene uporabe ter pravico do celovite in učinkovite udeležbe pri odločanju o vprašanjih, ki jih zadevajo, kar vključuje projekte za gospodarski razvoj in vprašanja preseljevanja; |
| --- | --- |

131.

je še vedno resno zaskrbljen, da po vsem svetu še vedno obstaja diskriminacija zaradi veroizpovedi ali prepričanja in da se v mnogih državah, na primer v Severni Koreji, Iranu, Savdski Arabiji, Somaliji, na Maldivih, v Afganistanu, Jemnu, Mavretaniji, Laosu, Uzbekistanu, Eritreji, Iraku, Pakistanu in Egiptu, pripadnikom določenih verskih skupnosti, vključno z verskimi manjšinami, tudi danes odrekajo človekove pravice; obsoja kitajske oblasti zaradi preganjanja posameznikov, ki izražajo svojo veroizpoved zunaj uradno odobrenih kanalov, vključno s kristjani, muslimani, budisti in pripadniki gibanja falun gong; poziva Kitajsko, naj izpolni obljubo in ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; poziva kitajske oblasti, naj prenehajo z zatiralno politiko v Tibetu, ki bi lahko sčasoma privedla do zatrtja tibetanske vere in kulture; obsoja iranske organe oblasti zaradi preganjanja posameznikov, pripadnikov verskih manjšin, vključno s kristjani, bahaji in muslimani, ki so se spreobrnili v drugo vero ali so vero zapustili; poziva iranske oblasti, naj varujejo verske manjšine v skladu z obveznostmi na podlagi Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; poziva oblasti Ruske federacije, naj uvede moratorij na izvajanje Zakona o boju proti dejavnostim skrajnežev iz leta 2002, ki se obširno zlorablja za preganjanje miroljubnih verskih manjšin; izraža zaskrbljenost zaradi položaja krščanske manjšinske skupnosti Montagnardov v osrednjem visokogorju Vietnama; opozarja vietnamske oblasti, da pravice manjšin vključujejo svobodo do opravljanja verskih obredov brez omejitev, svobodo združevanja in izražanja, pravico do mirnega zbiranja, pravico do enakopravnega posedovanja zemlje in njene uporabe ter pravico do celovite in učinkovite udeležbe pri odločanju o vprašanjih, ki jih zadevajo, kar vključuje projekte za gospodarski razvoj in vprašanja preseljevanja;

| 132. | poziva EU, naj pripravi priročnik za pospeševanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja v svojem zunanjem delovanju, naj svobodo veroizpovedi ali prepričanja obravnava kot temeljno, naj vključi seznam potrebnih svobod, ki so del svobode veroizpovedi ali prepričanja, za preverjanje, ali se spoštujejo, in vključi mehanizme za ugotavljanje kršitev svobode veroizpovedi ali prepričanja, da bi okrepila spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja pri delu javnih uradnikov, zlasti v ESZD, ter v pripravo priročnika vključi organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

132.

poziva EU, naj pripravi priročnik za pospeševanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja v svojem zunanjem delovanju, naj svobodo veroizpovedi ali prepričanja obravnava kot temeljno, naj vključi seznam potrebnih svobod, ki so del svobode veroizpovedi ali prepričanja, za preverjanje, ali se spoštujejo, in vključi mehanizme za ugotavljanje kršitev svobode veroizpovedi ali prepričanja, da bi okrepila spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja pri delu javnih uradnikov, zlasti v ESZD, ter v pripravo priročnika vključi organizacije civilne družbe;

| 133. | pozdravlja stalno načelno naravnanost EU glede resolucij generalne skupščine OZN (in Sveta ZN za človekove pravice) o boju proti razžalitvi ver; pozdravlja resolucijo o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja, ki jo je predložila EU; spodbuja EU, naj si še naprej prizadeva za uravnotežen pristop med svobodo izražanja in prepovedjo spodbujanja k verski nestrpnosti; spodbuja EU, naj vzpostavi konstruktiven dialog z Organizacijo za islamsko konferenco in drugimi podporniki načela razžalitve ver; |
| --- | --- |

133.

pozdravlja stalno načelno naravnanost EU glede resolucij generalne skupščine OZN (in Sveta ZN za človekove pravice) o boju proti razžalitvi ver; pozdravlja resolucijo o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja, ki jo je predložila EU; spodbuja EU, naj si še naprej prizadeva za uravnotežen pristop med svobodo izražanja in prepovedjo spodbujanja k verski nestrpnosti; spodbuja EU, naj vzpostavi konstruktiven dialog z Organizacijo za islamsko konferenco in drugimi podporniki načela razžalitve ver;

| 134. | poudarja, da mednarodno pravo o človekovih pravicah svobodo veroizpovedi ali prepričanja priznava ne glede na registracijski status, zato registracija ne bi smela biti obvezen predpogoj za opravljanje veroizpovedi; poleg tega z zaskrbljenostjo poudarja, da se morajo verske skupine v Azerbajdžanu, Kazahstanu, Kirgizistanu, Tadžikistanu, Turkmenistanu, Uzbekistanu in Vietnamu registrirati pri vladi in delovati pod vodstvom upravnih organov, ki so pod nadzorom vlade in posegajo v njihovo versko avtonomijo ter omejujejo njihove dejavnosti; |
| --- | --- |

134.

poudarja, da mednarodno pravo o človekovih pravicah svobodo veroizpovedi ali prepričanja priznava ne glede na registracijski status, zato registracija ne bi smela biti obvezen predpogoj za opravljanje veroizpovedi; poleg tega z zaskrbljenostjo poudarja, da se morajo verske skupine v Azerbajdžanu, Kazahstanu, Kirgizistanu, Tadžikistanu, Turkmenistanu, Uzbekistanu in Vietnamu registrirati pri vladi in delovati pod vodstvom upravnih organov, ki so pod nadzorom vlade in posegajo v njihovo versko avtonomijo ter omejujejo njihove dejavnosti;

| 135. | poziva Rusijo, naj uvede moratorij na izvajanje zakona iz leta 2002 o boju proti dejavnostim skrajnežev, saj se uporablja in zlorablja za omejevanje verske svobode ter za zatiranje in pri poskusih prepovedi nenasilnih verskih skupin; poleg tega z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bilo 265 verskih in konfesionalnih organizacij uvrščenih na črni seznam tako imenovanih organizacij skrajnežev; |
| --- | --- |

135.

poziva Rusijo, naj uvede moratorij na izvajanje zakona iz leta 2002 o boju proti dejavnostim skrajnežev, saj se uporablja in zlorablja za omejevanje verske svobode ter za zatiranje in pri poskusih prepovedi nenasilnih verskih skupin; poleg tega z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bilo 265 verskih in konfesionalnih organizacij uvrščenih na črni seznam tako imenovanih organizacij skrajnežev;

| 136. | poleg tega poziva naslednje države, naj prenehajo omejevati svobodo združevanja in zbiranja verskih skupin in naj spoštujejo svobodo veroizpovedi in prepričanja: Savdsko Arabijo, Egipt, Eritrejo, Iran, Somalijo, Jemen, Belorusijo, Severna Korejo in Laos; |
| --- | --- |

136.

poleg tega poziva naslednje države, naj prenehajo omejevati svobodo združevanja in zbiranja verskih skupin in naj spoštujejo svobodo veroizpovedi in prepričanja: Savdsko Arabijo, Egipt, Eritrejo, Iran, Somalijo, Jemen, Belorusijo, Severna Korejo in Laos;

| 137. | poudarja ovire za neovirano izpovedovanje vere, ki še vedno obstajajo v nekaterih delih sveta, kot so Savdska Arabija, Indonezija, Pakistan, Irak, Somalija in Sudan, tako na ravni posameznika kot skupin ter vedno večjo nestrpnost do verskih manjšin v državah z uveljavljenimi demokratičnimi tradicijami, kot je Indija, ter poziva Komisijo, naj ta vprašanja poudarja v okviru ustreznih političnih dialogov; |
| --- | --- |

137.

poudarja ovire za neovirano izpovedovanje vere, ki še vedno obstajajo v nekaterih delih sveta, kot so Savdska Arabija, Indonezija, Pakistan, Irak, Somalija in Sudan, tako na ravni posameznika kot skupin ter vedno večjo nestrpnost do verskih manjšin v državah z uveljavljenimi demokratičnimi tradicijami, kot je Indija, ter poziva Komisijo, naj ta vprašanja poudarja v okviru ustreznih političnih dialogov;

| 138. | ostro obsoja vsako kriminalizacijo ali kaznovanje odpadništva v primeru spreobrnjenja iz ene vere v drugo ali iz ene verske podskupine v drugo, ki se še izvaja v večini bližnjevzhodnih in severnoafriških držav; poziva institucije EU, naj izvajajo pritisk na te države, da opustijo take prakse, zlasti kadar predvidevajo smrtno kazen; je globoko zaskrbljen zaradi praks prisilnega spreobračanja, ki še obstajajo v državah, kot sta Savdska Arabija in Egipt, ter zahteva jasno zavezo institucij EU za boj proti takim kršitvam človekovih pravic; |
| --- | --- |

138.

ostro obsoja vsako kriminalizacijo ali kaznovanje odpadništva v primeru spreobrnjenja iz ene vere v drugo ali iz ene verske podskupine v drugo, ki se še izvaja v večini bližnjevzhodnih in severnoafriških držav; poziva institucije EU, naj izvajajo pritisk na te države, da opustijo take prakse, zlasti kadar predvidevajo smrtno kazen; je globoko zaskrbljen zaradi praks prisilnega spreobračanja, ki še obstajajo v državah, kot sta Savdska Arabija in Egipt, ter zahteva jasno zavezo institucij EU za boj proti takim kršitvam človekovih pravic;

| 139. | ponavlja, da je v številnih državah po svetu še vedno običajna prepoved, zaplemba in uničevanje krajev, na katerih poteka čaščenje, ter verskih publikacij, pa tudi prepoved izobraževanja duhovnikov; poziva institucije EU, naj v svojih stikih z zadevnimi vladami nasprotujejo takim kršitvam in naj spodbujajo države, v katerih se zakoni o bogokletstvu izkoriščajo za preganjanje članov verskih manjšin, da take določbe spremenijo ali odpravijo; |
| --- | --- |

139.

ponavlja, da je v številnih državah po svetu še vedno običajna prepoved, zaplemba in uničevanje krajev, na katerih poteka čaščenje, ter verskih publikacij, pa tudi prepoved izobraževanja duhovnikov; poziva institucije EU, naj v svojih stikih z zadevnimi vladami nasprotujejo takim kršitvam in naj spodbujajo države, v katerih se zakoni o bogokletstvu izkoriščajo za preganjanje članov verskih manjšin, da take določbe spremenijo ali odpravijo;

| 140. | poudarja, da je za EU svoboda vesti temeljna vrednota, ki vključuje pravico do verovanja ali neverovanja ter pravico do prakticiranja vere po lastni izbiri; |
| --- | --- |

140.

poudarja, da je za EU svoboda vesti temeljna vrednota, ki vključuje pravico do verovanja ali neverovanja ter pravico do prakticiranja vere po lastni izbiri;

Svoboda izražanja

| 141. | je zaskrbljen, ker se svoboda izražanja napada v različnih novih oblikah, zlasti z uporabo sodobnih tehnologij, kot je internet; ponovno opozarja, da pravica do svobode izražanja vključuje pravico iskati, prejemati in posredovati informacije in zamisli prek vseh medijev; |
| --- | --- |

141.

je zaskrbljen, ker se svoboda izražanja napada v različnih novih oblikah, zlasti z uporabo sodobnih tehnologij, kot je internet; ponovno opozarja, da pravica do svobode izražanja vključuje pravico iskati, prejemati in posredovati informacije in zamisli prek vseh medijev;

| 142. | priznava, da nove tehnologije zagotavljajo možnosti, kot jih še ni bilo, za sodelovanje v javnem življenju, izražanje mnenj, pridobivanje dostopa do informacij o človekovih pravicah in obveščanje ostale javnosti o kršitvah človekovih pravic; je zaskrbljen, ker države uporabljajo vedno bolj izpopolnjene tehnike za cenzuriranje informacij in spremljanje dejavnosti na internetu, na primer tehnologije z dvojno rabo, ter da je v več državah prišlo do nadlegovanja, pregona in celo pripora ter zapora oseb, ki uporabljajo internet za uveljavljanje pravice do svobode mnenja in govora; |
| --- | --- |

142.

priznava, da nove tehnologije zagotavljajo možnosti, kot jih še ni bilo, za sodelovanje v javnem življenju, izražanje mnenj, pridobivanje dostopa do informacij o človekovih pravicah in obveščanje ostale javnosti o kršitvah človekovih pravic; je zaskrbljen, ker države uporabljajo vedno bolj izpopolnjene tehnike za cenzuriranje informacij in spremljanje dejavnosti na internetu, na primer tehnologije z dvojno rabo, ter da je v več državah prišlo do nadlegovanja, pregona in celo pripora ter zapora oseb, ki uporabljajo internet za uveljavljanje pravice do svobode mnenja in govora;

| 143. | spodbuja visoko predstavnico/podpredsednico, naj prevzame vodilno vlogo pri sprejemanju stališča in razvoju konkretne politike, da bo EU ukrepala kot svetovni dejavnik na področju svobode na internetu, ki bo zajemala tako načine za obravnavo groženj za človekove pravice zaradi uporabe novih tehnologij kot krepitev priložnosti za varstvo človekovih pravic in podpora slednjih; |
| --- | --- |

143.

spodbuja visoko predstavnico/podpredsednico, naj prevzame vodilno vlogo pri sprejemanju stališča in razvoju konkretne politike, da bo EU ukrepala kot svetovni dejavnik na področju svobode na internetu, ki bo zajemala tako načine za obravnavo groženj za človekove pravice zaradi uporabe novih tehnologij kot krepitev priložnosti za varstvo človekovih pravic in podpora slednjih;

| 144. | poziva države, ki omejujejo dostop do interneta, naj odpravijo omejitve glede prostega pretoka informacij; ugotavlja, da v skladu z organizacijo „Novinarji brez meja“„seznam sovražnikov interneta“ vključuje naslednje države, ki izvajajo obsežno internetno cenzuro: Belorusija, Kitajska, Kuba, Egipt, Iran, Mjanmar/Burma, Severna Koreja, Savdska Arabija, Sirija, Tunizija, Turkmenistan, Uzbekistan in Vietnam; |
| --- | --- |

144.

poziva države, ki omejujejo dostop do interneta, naj odpravijo omejitve glede prostega pretoka informacij; ugotavlja, da v skladu z organizacijo „Novinarji brez meja“„seznam sovražnikov interneta“ vključuje naslednje države, ki izvajajo obsežno internetno cenzuro: Belorusija, Kitajska, Kuba, Egipt, Iran, Mjanmar/Burma, Severna Koreja, Savdska Arabija, Sirija, Tunizija, Turkmenistan, Uzbekistan in Vietnam;

| 145. | poziva Komisijo, naj pripravi seznam posameznikov, odgovornih za resno kršitev človekovih pravic v Iranu, kot so mučenje, cenzura, posilstva in izvensodne usmrtitve, zlasti po volitvah leta 2009, ter naj razmisli o uvedbi kazni v obliki zamrznitve premoženja in prepovedi potovanja proti zadevnim posameznikom; |
| --- | --- |

145.

poziva Komisijo, naj pripravi seznam posameznikov, odgovornih za resno kršitev človekovih pravic v Iranu, kot so mučenje, cenzura, posilstva in izvensodne usmrtitve, zlasti po volitvah leta 2009, ter naj razmisli o uvedbi kazni v obliki zamrznitve premoženja in prepovedi potovanja proti zadevnim posameznikom;

| 146. | podpira pravico do izražanja in miroljubnega združevanja v Rusiji, kakor jo uradno, ne pa tudi v praksi zagotavlja člen 31 ruske ustave; izraža solidarnost z organizatorji in sodelujočimi v Strategiji-31, vrsti civilnih protestov v podporo tej pravici, ki so se začeli 31. julija 2009 in se odvijajo na Triumfalnem trgu v Moskvi 31. vsakega meseca z 31 dnevi; obžaluje, da so oblasti 31. oktobra 2010 zavrnile dovoljenje za vse proteste Strategija-31 razen zadnjega z utemeljitvijo, da je bil ob istem času na Triumfalnem trgu načrtovan potek drugih dejavnosti; je resno zaskrbljen, ker je ruska policija 31. decembra 2009 med ducati drugih miroljubnih protestnikov pridržala predsednico Skupine Moskva-Helsinki, Ljudmilo Aleksejevo, ki ji je Parlament podelil nagrado Saharov le nekaj tednov pred tem; podpira poziv ruskega komisarja za človekove pravice Vladimirja Lukina za začetek preiskave grobih policijskih ukrepov v povezavi s protesti 31. maja 2010; |
| --- | --- |

146.

podpira pravico do izražanja in miroljubnega združevanja v Rusiji, kakor jo uradno, ne pa tudi v praksi zagotavlja člen 31 ruske ustave; izraža solidarnost z organizatorji in sodelujočimi v Strategiji-31, vrsti civilnih protestov v podporo tej pravici, ki so se začeli 31. julija 2009 in se odvijajo na Triumfalnem trgu v Moskvi 31. vsakega meseca z 31 dnevi; obžaluje, da so oblasti 31. oktobra 2010 zavrnile dovoljenje za vse proteste Strategija-31 razen zadnjega z utemeljitvijo, da je bil ob istem času na Triumfalnem trgu načrtovan potek drugih dejavnosti; je resno zaskrbljen, ker je ruska policija 31. decembra 2009 med ducati drugih miroljubnih protestnikov pridržala predsednico Skupine Moskva-Helsinki, Ljudmilo Aleksejevo, ki ji je Parlament podelil nagrado Saharov le nekaj tednov pred tem; podpira poziv ruskega komisarja za človekove pravice Vladimirja Lukina za začetek preiskave grobih policijskih ukrepov v povezavi s protesti 31. maja 2010;

| 147. | je zelo zaskrbljen zaradi pomanjkanja svobode izražanja v Venezueli in na Kubi, nadzora nad mediji, omejene in nadzorovane uporabe interneta ter poskusov za zadušitev nestrinjanja; |
| --- | --- |

147.

je zelo zaskrbljen zaradi pomanjkanja svobode izražanja v Venezueli in na Kubi, nadzora nad mediji, omejene in nadzorovane uporabe interneta ter poskusov za zadušitev nestrinjanja;

Človekove pravice in boj proti terorizmu

| 148. | obsoja terorizem v vseh njegovih oblikah; opozarja, da je terorizem po vsem svetu povzročil na tisoče smrtnih žrtev med nedolžnim civilnim prebivalstvom in uničil življenje številnih družin; zavzema stališče, da je v primeru terorističnih napadov nujno govoriti zlasti in predvsem o pravicah žrtev in ne storilcev; poudarja potrebo, da se zagotovi, da bodo teroristi privedeni pred sodišče; |
| --- | --- |

148.

obsoja terorizem v vseh njegovih oblikah; opozarja, da je terorizem po vsem svetu povzročil na tisoče smrtnih žrtev med nedolžnim civilnim prebivalstvom in uničil življenje številnih družin; zavzema stališče, da je v primeru terorističnih napadov nujno govoriti zlasti in predvsem o pravicah žrtev in ne storilcev; poudarja potrebo, da se zagotovi, da bodo teroristi privedeni pred sodišče;

| 149. | ugotavlja, da so posledica boja proti terorizmu kršitve temeljnih človekovih pravic v številnih državah po svetu, v obliki uporabe nesorazmernih nadzornih ukrepov, nezakonitega pridržanja in uporabe mučenja kot sredstva za pridobivanje informacij od domnevnih teroristov; izraža skrb, da nekatere države izrabljajo boj proti terorizmu kot krinko za zadušitev etničnih manjšin in lokalnih zagovornikov človekovih pravic in poziva, da se boj proti terorizmu ne sme uporabljati kot argument za omejevanje ali prepoved zakonitega in legitimnega delovanja zagovornikov človekovih pravic; obsoja te kršitve človekovih pravic in poudarja stališče EU, da mora boj proti terorizmu potekati ob spoštovanju temeljnih pravic in pravne države; je prepričan, da v boju proti terorizmu državljanske svoboščine ne bi smele biti okrnjene; |
| --- | --- |

149.

ugotavlja, da so posledica boja proti terorizmu kršitve temeljnih človekovih pravic v številnih državah po svetu, v obliki uporabe nesorazmernih nadzornih ukrepov, nezakonitega pridržanja in uporabe mučenja kot sredstva za pridobivanje informacij od domnevnih teroristov; izraža skrb, da nekatere države izrabljajo boj proti terorizmu kot krinko za zadušitev etničnih manjšin in lokalnih zagovornikov človekovih pravic in poziva, da se boj proti terorizmu ne sme uporabljati kot argument za omejevanje ali prepoved zakonitega in legitimnega delovanja zagovornikov človekovih pravic; obsoja te kršitve človekovih pravic in poudarja stališče EU, da mora boj proti terorizmu potekati ob spoštovanju temeljnih pravic in pravne države; je prepričan, da v boju proti terorizmu državljanske svoboščine ne bi smele biti okrnjene;

| 150. | poziva Komisijo in Svet, naj uporabita priložnost, ki jo nudijo dvostranski politični dialogi in dialogi na področju človekovih pravic z državami, ki niso članice EU, da ponovno opozorita, da je treba v boju proti terorizmu spoštovati človekove pravice in da protiteroristična politika v nobenem primeru ne sme postati sredstvo, ki se lahko uporablja proti zagovornikom človekovih pravic ali političnim nasprotnikom; zlasti poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj javno obsodi kršitve človekovih pravic v protiterorističnih politikah in operacijah; |
| --- | --- |

150.

poziva Komisijo in Svet, naj uporabita priložnost, ki jo nudijo dvostranski politični dialogi in dialogi na področju človekovih pravic z državami, ki niso članice EU, da ponovno opozorita, da je treba v boju proti terorizmu spoštovati človekove pravice in da protiteroristična politika v nobenem primeru ne sme postati sredstvo, ki se lahko uporablja proti zagovornikom človekovih pravic ali političnim nasprotnikom; zlasti poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj javno obsodi kršitve človekovih pravic v protiterorističnih politikah in operacijah;

| 151. | poziva k večjemu usklajevanju in sodelovanju med delovnima skupinama za področje terorizma in za človekove pravice (COTER in COHOM) pri tem vprašanju, da bi obsodili primere zlorabe protiteroristične politike proti zagovornikom človekovih pravic s sistematičnimi diplomatskimi ukrepi na podlagi smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in sprejeli isti pristop v primeru mučenja in trpinčenja v povezavi z bojem proti terorizmu na podlagi smernic EU o mučenju; |
| --- | --- |

151.

poziva k večjemu usklajevanju in sodelovanju med delovnima skupinama za področje terorizma in za človekove pravice (COTER in COHOM) pri tem vprašanju, da bi obsodili primere zlorabe protiteroristične politike proti zagovornikom človekovih pravic s sistematičnimi diplomatskimi ukrepi na podlagi smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in sprejeli isti pristop v primeru mučenja in trpinčenja v povezavi z bojem proti terorizmu na podlagi smernic EU o mučenju;

| 152. | opozarja na odločitev predsednika ZDA Baracka Obame januarja 2009, da bo zaprl taborišče Guantanamo; izraža obžalovanje, da te odločitve še ni bilo mogoče v celoti izvesti; opozarja na svojo resolucijo z dne 13. junija 2006 o položaju zapornikov v Guantanamu, ki vztraja, da se z vsakim zapornikom ravna v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in se mu, če je obtožen, nemudoma zagotovi pravično in javno zaslišanje; opozarja na Skupno izjavo EU-ZDA z dne 15. junija 2009 o zaprtju zapora v zalivu Guantanamo in prihodnjem sodelovanju v boju proti terorizmu, ki pozdravlja odločnost ZDA, da zapre tajne zapore; poziva vlado ZDA, da izpolni svoje zaveze; poziva države članice EU, naj se dogovorijo o usklajenem načrtu ukrepov za pomoč ZDA pri zapiranju zapora v zalivu Guantanamo, tako da nekdanjim zapornikom, ki niso obtoženi zločinov in jih ni mogoče vrniti v domovino ali ponovno naseliti v ZDA, dodelijo status begunca; pozdravlja konstruktivno sodelovanje več držav članic EU pri njihovih prizadevanjih za pomoč pri sprejemu nekaterih bivših zapornikov iz Guantanama in pri iskanju nastanitve za nekatere osebe, ki so bile spoznane za nedolžne in bodo izpuščene iz zapora; kljub temu ugotavlja, da so doslej le naslednje države članice EU – Nemčija, Irska, Slovaška, Danska, Združeno kraljestvo, Španija, Portugalska, Belgija, Francija, Madžarska in Italija privolile, da bodo sprejele zapornike; je zaskrbljen, ker ZDA zadržujejo zapornike brez sojenja, na primer v vojaškem letalskem oporišču Bagram v Afganistanu; |
| --- | --- |

152.

opozarja na odločitev predsednika ZDA Baracka Obame januarja 2009, da bo zaprl taborišče Guantanamo; izraža obžalovanje, da te odločitve še ni bilo mogoče v celoti izvesti; opozarja na svojo resolucijo z dne 13. junija 2006 o položaju zapornikov v Guantanamu, ki vztraja, da se z vsakim zapornikom ravna v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in se mu, če je obtožen, nemudoma zagotovi pravično in javno zaslišanje; opozarja na Skupno izjavo EU-ZDA z dne 15. junija 2009 o zaprtju zapora v zalivu Guantanamo in prihodnjem sodelovanju v boju proti terorizmu, ki pozdravlja odločnost ZDA, da zapre tajne zapore; poziva vlado ZDA, da izpolni svoje zaveze; poziva države članice EU, naj se dogovorijo o usklajenem načrtu ukrepov za pomoč ZDA pri zapiranju zapora v zalivu Guantanamo, tako da nekdanjim zapornikom, ki niso obtoženi zločinov in jih ni mogoče vrniti v domovino ali ponovno naseliti v ZDA, dodelijo status begunca; pozdravlja konstruktivno sodelovanje več držav članic EU pri njihovih prizadevanjih za pomoč pri sprejemu nekaterih bivših zapornikov iz Guantanama in pri iskanju nastanitve za nekatere osebe, ki so bile spoznane za nedolžne in bodo izpuščene iz zapora; kljub temu ugotavlja, da so doslej le naslednje države članice EU – Nemčija, Irska, Slovaška, Danska, Združeno kraljestvo, Španija, Portugalska, Belgija, Francija, Madžarska in Italija privolile, da bodo sprejele zapornike; je zaskrbljen, ker ZDA zadržujejo zapornike brez sojenja, na primer v vojaškem letalskem oporišču Bagram v Afganistanu;

| 153. | je seznanjen s sklicem prvega vrhunskega srečanja o Romih dne 16. septembra 2008 pod francoskim predsedstvom in drugega takega srečanja pod španskim predsedstvom dne 9. in 10. aprila 2010; zelo zaskrbljeno opazuje prisilni izgon romskih skupnosti v Evropi in naraščanje ksenofobije ter sovražnega govora v zvezi z manjšinskimi in potujočimi skupnostmi; ponavlja poziv Evropskega parlamenta, da morajo države članice v celoti izpolnjevati svoje obveznosti na podlagi prava EU, in če države članice teh obveznosti ne izpolnjujejo, poziva Evropsko komisijo, naj formalno in odločno ukrepa in sproži postopke v primeru kršitev; |
| --- | --- |

153.

je seznanjen s sklicem prvega vrhunskega srečanja o Romih dne 16. septembra 2008 pod francoskim predsedstvom in drugega takega srečanja pod španskim predsedstvom dne 9. in 10. aprila 2010; zelo zaskrbljeno opazuje prisilni izgon romskih skupnosti v Evropi in naraščanje ksenofobije ter sovražnega govora v zvezi z manjšinskimi in potujočimi skupnostmi; ponavlja poziv Evropskega parlamenta, da morajo države članice v celoti izpolnjevati svoje obveznosti na podlagi prava EU, in če države članice teh obveznosti ne izpolnjujejo, poziva Evropsko komisijo, naj formalno in odločno ukrepa in sproži postopke v primeru kršitev;

| 154. | ugotavlja, da po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe postopek soodločanja velja za direktive in druge oblike zakonodaje o boju proti terorizmu in organiziranem kriminalu, medtem ko bo moral Parlament dati soglasje k mednarodnim sporazumom v zvezi s to temo; ugotavlja, da bodo te spremembe zagotovile Parlamentu dodaten vpliv na ustrezno ravnovesje med varnostjo in človekovimi pravicami; se zavezuje, da bo ravnal v skladu s svojimi novimi posebnimi pravicami in dosledno pozival k spoštovanju in spodbujanju človekovih pravic, državljanskih in političnih svoboščin ter demokracije v vseh odnosih EU z državami, ki niso članice EU in regionalnimi organizacijami; |
| --- | --- |

154.

ugotavlja, da po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe postopek soodločanja velja za direktive in druge oblike zakonodaje o boju proti terorizmu in organiziranem kriminalu, medtem ko bo moral Parlament dati soglasje k mednarodnim sporazumom v zvezi s to temo; ugotavlja, da bodo te spremembe zagotovile Parlamentu dodaten vpliv na ustrezno ravnovesje med varnostjo in človekovimi pravicami; se zavezuje, da bo ravnal v skladu s svojimi novimi posebnimi pravicami in dosledno pozival k spoštovanju in spodbujanju človekovih pravic, državljanskih in političnih svoboščin ter demokracije v vseh odnosih EU z državami, ki niso članice EU in regionalnimi organizacijami;

| 155. | ponavlja, da je vsaka država članica dolžna zaščititi potencialne žrtve, ki jih je mogoče določiti in katerim preti realna in neposredna grožnja terorističnega napada, ter dodaja, da morajo vse države članice sprejeti vse razumne ukrepe, da vzpostavijo postopke za preprečevanje teroristične dejavnosti in zmanjšanje stranskih posledic protiterorističnih dejavnosti; |
| --- | --- |

155.

ponavlja, da je vsaka država članica dolžna zaščititi potencialne žrtve, ki jih je mogoče določiti in katerim preti realna in neposredna grožnja terorističnega napada, ter dodaja, da morajo vse države članice sprejeti vse razumne ukrepe, da vzpostavijo postopke za preprečevanje teroristične dejavnosti in zmanjšanje stranskih posledic protiterorističnih dejavnosti;

| 156. | opozarja na okvirni sklep Sveta EU iz marca 2001 o žrtvah terorizma: nujna pomoč, neprekinjena pomoč, preiskava in pregon, učinkovit dostop do prava in pravice, sodno varstvo, odškodnine, varstvo zasebnega in družinskega življenja žrtev, varstvo dostojanstva in varnosti žrtev, obveščanje za žrtve ter posebno usposabljanje za odgovorne za pomoč žrtvam; |
| --- | --- |

156.

opozarja na okvirni sklep Sveta EU iz marca 2001 o žrtvah terorizma: nujna pomoč, neprekinjena pomoč, preiskava in pregon, učinkovit dostop do prava in pravice, sodno varstvo, odškodnine, varstvo zasebnega in družinskega življenja žrtev, varstvo dostojanstva in varnosti žrtev, obveščanje za žrtve ter posebno usposabljanje za odgovorne za pomoč žrtvam;

Dialog o človekovih pravicah in posvetovanje z državami, ki niso članice EU

| 157. | izraža razočaranje glede pomanjkanja napredka pri nekaterih dialogih in posvetovanjih o človekovih pravicah; ugotavlja, da se vključevanje civilne družbe v te dialoge in posvetovanja ne zagotavlja sistematično in da zanj včasih veljajo omejitve, ki jih nalagajo strani zunaj EU; izraža zaskrbljenost, da tudi v primeru, ko se zadeve načnejo, vlade ne izpolnjujejo svoje obveznosti poročanja EU o posameznih in strukturnih vprašanjih, ki se odpirajo v okviru dialoga; |
| --- | --- |

157.

izraža razočaranje glede pomanjkanja napredka pri nekaterih dialogih in posvetovanjih o človekovih pravicah; ugotavlja, da se vključevanje civilne družbe v te dialoge in posvetovanja ne zagotavlja sistematično in da zanj včasih veljajo omejitve, ki jih nalagajo strani zunaj EU; izraža zaskrbljenost, da tudi v primeru, ko se zadeve načnejo, vlade ne izpolnjujejo svoje obveznosti poročanja EU o posameznih in strukturnih vprašanjih, ki se odpirajo v okviru dialoga;

| 158. | poziva k resničnemu sodelovanju Evropskega parlamenta pri sprotnem ocenjevanju dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah; zahteva popoln dostop do sklepnih dokumentov in drugih ustreznih virov; pričakuje, kot rezultat ocenjevanj, razvoj jasnih kazalnikov za merjenje učinka dialogov in izrecno opredeljenih predlogov, za vsako državo posebej, za izboljšanje teh rezultatov in preprečevanje ponovnih neuspehov pri posvetovanjih EU o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

158.

poziva k resničnemu sodelovanju Evropskega parlamenta pri sprotnem ocenjevanju dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah; zahteva popoln dostop do sklepnih dokumentov in drugih ustreznih virov; pričakuje, kot rezultat ocenjevanj, razvoj jasnih kazalnikov za merjenje učinka dialogov in izrecno opredeljenih predlogov, za vsako državo posebej, za izboljšanje teh rezultatov in preprečevanje ponovnih neuspehov pri posvetovanjih EU o človekovih pravicah;

| 159. | poziva Evropske institucije, naj zagotovijo preglednost in doslednost med cilji, vrednotami in ravnanji na tem področju; |
| --- | --- |

159.

poziva Evropske institucije, naj zagotovijo preglednost in doslednost med cilji, vrednotami in ravnanji na tem področju;

| 160. | poudarja, da je treba sklepe dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah vključiti v vrhovna srečanja EU z njenimi partnericami; |
| --- | --- |

160.

poudarja, da je treba sklepe dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah vključiti v vrhovna srečanja EU z njenimi partnericami;

| 161. | meni, da je treba na splošno dialoge in posvetovanja o človekovih pravicah načrtovati in voditi pregledno, cilje, ki se določijo pred dialogi, pa po njih oceniti; poziva Svet in Komisijo, naj pritisneta na oblasti držav zunaj EU, da obsežno in na visoki ravni vključijo ministre v dialoge in posvetovanja; |
| --- | --- |

161.

meni, da je treba na splošno dialoge in posvetovanja o človekovih pravicah načrtovati in voditi pregledno, cilje, ki se določijo pred dialogi, pa po njih oceniti; poziva Svet in Komisijo, naj pritisneta na oblasti držav zunaj EU, da obsežno in na visoki ravni vključijo ministre v dialoge in posvetovanja;

| 162. | poziva države pristopnice EU, naj izboljšajo varstvo človekovih pravic na svojih ozemljih, da se približajo ravni, ki jo zagotavljata Listina EU o temeljnih pravicah ter Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

162.

poziva države pristopnice EU, naj izboljšajo varstvo človekovih pravic na svojih ozemljih, da se približajo ravni, ki jo zagotavljata Listina EU o temeljnih pravicah ter Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| 163. | poziva Komisijo in Svet, naj bosta pri svojih posvetovanjih o človekovih pravicah in dialogih z državami, ki niso članice EU, zelo pozorna na položaj narodnostnih in verskih manjšin ter na pogoste kršitve njihovih pravic; |
| --- | --- |

163.

poziva Komisijo in Svet, naj bosta pri svojih posvetovanjih o človekovih pravicah in dialogih z državami, ki niso članice EU, zelo pozorna na položaj narodnostnih in verskih manjšin ter na pogoste kršitve njihovih pravic;

| 164. | pozdravlja tesnejše usklajevanje in sodelovanje med ZDA in Evropsko unijo na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

164.

pozdravlja tesnejše usklajevanje in sodelovanje med ZDA in Evropsko unijo na področju človekovih pravic;

| 165. | pozdravlja vzpostavitev dialogov o človekovih pravicah z vsemi državami Osrednje Azije (Tadžikistan, Kazahstan, Kirgizistan, Turkmenistan in Uzbekistan) in izvedbo drugega dialoga z vsemi državami do novembra 2009; prav tako pozdravlja prvi seminar civilne družbe med EU in Uzbekistanom o dialogu o človekovih pravicah oktobra 2008; obžaluje, da so bili dialogi med EU in Kitajsko o človekovih pravicah do zdaj vedno neuspešni pri doseganju kakršnih koli izboljšav glede specifičnih kršenj človekovih pravic na Kitajskem; poudarja, da se kljub nekaterim ukrepom v pravo smer, ki so jih sprejele kitajske oblasti (reforma dela, pregled smrtnih obsodb vrhovnega ljudskega sodišča), položaj na področju človekovih pravic še naprej slabša, zaznamujejo pa ga vedno večji socialni nemiri in zaostrovanje nadzora in zatiranja zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov, blogerjev in socialnih aktivistov, pa tudi ciljne politike, usmerjene v marginalizacijo Tibetancev in njihove kulturne identitete; je globoko zaskrbljen zaradi odsotnosti napredka v okviru sino-tibetanskega dialoga; jjjje zelo zaskrbljen zaradi poslabšanja razmer na področju človekovih pravic ujgurskega prebivalstva na Kitajskem, obsoja njihovo dolgotrajno zatiranje v vzhodnem Turkestanu in obžaluje, da se kitajske oblasti ne držijo varstva svoboščin iz ustave Ljudske republike Kitajske, vključno s svobodo izražanja, demonstracij, zbiranja, vere in osebnosti; obžaluje tudi politiko preseljevanja prebivalstva v Ljudski republiki Kitajski, katere namen je razredčiti kulturo ujgurskega prebivalstva in razdrobiti njihovo enotnost; izraža razočaranje, ker posvetovanja o človekovih pravicah med EU in Rusijo do zdaj niso privedla do nobenega bistvenega rezultata; pozdravlja začetek dialoga o človekovih pravicah z Indonezijo leta 2009 ter prve sestanke v okviru tega dialoga z Gruzijo in Armenijo; meni, da taki dialogi o človekovih pravicah, medtem ko prinašajo dobrodošlo pozornost za vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami v zunanjih odnosih EU, ne smejo postati sami sebi namen, ampak morajo biti osredotočeni na zagotavljanje nadaljnjega ukrepanja glede vprašanj, ki se odpirajo in obravnavajo v teh dialogih; obžaluje odsotnost rezultatov dialoga o človekovih pravicah v Indiji in je razočaran, da v zadnjem dialogu o človekovih pravicah ni bilo obravnavano vprašanje diskriminacije na podlagi kast; |
| --- | --- |

165.

pozdravlja vzpostavitev dialogov o človekovih pravicah z vsemi državami Osrednje Azije (Tadžikistan, Kazahstan, Kirgizistan, Turkmenistan in Uzbekistan) in izvedbo drugega dialoga z vsemi državami do novembra 2009; prav tako pozdravlja prvi seminar civilne družbe med EU in Uzbekistanom o dialogu o človekovih pravicah oktobra 2008; obžaluje, da so bili dialogi med EU in Kitajsko o človekovih pravicah do zdaj vedno neuspešni pri doseganju kakršnih koli izboljšav glede specifičnih kršenj človekovih pravic na Kitajskem; poudarja, da se kljub nekaterim ukrepom v pravo smer, ki so jih sprejele kitajske oblasti (reforma dela, pregled smrtnih obsodb vrhovnega ljudskega sodišča), položaj na področju človekovih pravic še naprej slabša, zaznamujejo pa ga vedno večji socialni nemiri in zaostrovanje nadzora in zatiranja zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov, blogerjev in socialnih aktivistov, pa tudi ciljne politike, usmerjene v marginalizacijo Tibetancev in njihove kulturne identitete; je globoko zaskrbljen zaradi odsotnosti napredka v okviru sino-tibetanskega dialoga; jjjje zelo zaskrbljen zaradi poslabšanja razmer na področju človekovih pravic ujgurskega prebivalstva na Kitajskem, obsoja njihovo dolgotrajno zatiranje v vzhodnem Turkestanu in obžaluje, da se kitajske oblasti ne držijo varstva svoboščin iz ustave Ljudske republike Kitajske, vključno s svobodo izražanja, demonstracij, zbiranja, vere in osebnosti; obžaluje tudi politiko preseljevanja prebivalstva v Ljudski republiki Kitajski, katere namen je razredčiti kulturo ujgurskega prebivalstva in razdrobiti njihovo enotnost; izraža razočaranje, ker posvetovanja o človekovih pravicah med EU in Rusijo do zdaj niso privedla do nobenega bistvenega rezultata; pozdravlja začetek dialoga o človekovih pravicah z Indonezijo leta 2009 ter prve sestanke v okviru tega dialoga z Gruzijo in Armenijo; meni, da taki dialogi o človekovih pravicah, medtem ko prinašajo dobrodošlo pozornost za vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami v zunanjih odnosih EU, ne smejo postati sami sebi namen, ampak morajo biti osredotočeni na zagotavljanje nadaljnjega ukrepanja glede vprašanj, ki se odpirajo in obravnavajo v teh dialogih; obžaluje odsotnost rezultatov dialoga o človekovih pravicah v Indiji in je razočaran, da v zadnjem dialogu o človekovih pravicah ni bilo obravnavano vprašanje diskriminacije na podlagi kast;

| 166. | poziva k tesnemu usklajevanju med državami članicami EU, Evropsko komisijo in Agencijo EU za temeljne pravice pred vsakim dialogom o človekovih pravicah med EU in državami, ki niso članice EU; poudarja, da mora biti EU sposobna obravnavati kršitve človekovih pravic na ozemlju Unije, če naj bi v svetovnem okviru slovela kot braniteljica človekovih pravic; |
| --- | --- |

166.

poziva k tesnemu usklajevanju med državami članicami EU, Evropsko komisijo in Agencijo EU za temeljne pravice pred vsakim dialogom o človekovih pravicah med EU in državami, ki niso članice EU; poudarja, da mora biti EU sposobna obravnavati kršitve človekovih pravic na ozemlju Unije, če naj bi v svetovnem okviru slovela kot braniteljica človekovih pravic;

| 167. | pozdravlja prvi dialog o človekovih pravicah med EU in Belorusijo, ki je potekal junija 2009, obenem pa obžaluje, da položaj človekovih pravic v tej državi ostaja slab, z nenehnim omejevanjem svobode združevanja, zbiranja in izražanja ter zatiranjem zagovornikov človekovih pravic in novinarjev; |
| --- | --- |

167.

pozdravlja prvi dialog o človekovih pravicah med EU in Belorusijo, ki je potekal junija 2009, obenem pa obžaluje, da položaj človekovih pravic v tej državi ostaja slab, z nenehnim omejevanjem svobode združevanja, zbiranja in izražanja ter zatiranjem zagovornikov človekovih pravic in novinarjev;

| 168. | pozdravlja prizadevanja mehiške vlade v boju proti prekupčevanju z mamili in organiziranemu kriminalu in dejstvo, da je bil kongresu predložen predlog zakona o reformi vojaškega kazenskega zakonika; poudarja, da bi morali na strateško partnerstvo med EU in Mehiko gledati kot na priložnost za krepitev človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

168.

pozdravlja prizadevanja mehiške vlade v boju proti prekupčevanju z mamili in organiziranemu kriminalu in dejstvo, da je bil kongresu predložen predlog zakona o reformi vojaškega kazenskega zakonika; poudarja, da bi morali na strateško partnerstvo med EU in Mehiko gledati kot na priložnost za krepitev človekovih pravic in demokracije;

| 169. | ugotavlja, da je aprila 2009 parlament Demokratične ljudske republike Koreje (Severna Koreja) spremenil državno ustavo in med drugim vključil določbo, da Severna Koreja „spoštuje in varuje človekove pravice“; poziva severnokorejske oblasti, da naredijo konkreten in otipljiv korak v smeri izboljšanja razmer v zvezi s človekovimi pravicami; poudarja, da je treba pri ocenjevanju položaja človekovih pravic v državi upoštevati ne le ustavne določbe, ampak predvsem uporabo konkretnih ukrepov; poziva severnokorejske oblasti, naj odpravijo omejitve glede možnosti mednarodnega osebja, da spremlja razdeljevanje pomoči, in zagotovi, da bo mednarodna pomoč dosegla potrebne; poziva vodstvo Severne Koreje, naj konstruktivno sodeluje v dialogih o človekovih pravicah z EU; |
| --- | --- |

169.

ugotavlja, da je aprila 2009 parlament Demokratične ljudske republike Koreje (Severna Koreja) spremenil državno ustavo in med drugim vključil določbo, da Severna Koreja „spoštuje in varuje človekove pravice“; poziva severnokorejske oblasti, da naredijo konkreten in otipljiv korak v smeri izboljšanja razmer v zvezi s človekovimi pravicami; poudarja, da je treba pri ocenjevanju položaja človekovih pravic v državi upoštevati ne le ustavne določbe, ampak predvsem uporabo konkretnih ukrepov; poziva severnokorejske oblasti, naj odpravijo omejitve glede možnosti mednarodnega osebja, da spremlja razdeljevanje pomoči, in zagotovi, da bo mednarodna pomoč dosegla potrebne; poziva vodstvo Severne Koreje, naj konstruktivno sodeluje v dialogih o človekovih pravicah z EU;

| 170. | je še vedno zaskrbljen, ker je dialog o človekovih pravicah z Iranom od leta 2004 prekinjen zaradi pomanjkanja sodelovanja na iranski strani, in meni, da je prišel čas, ko mora mednarodna skupnost podpreti iransko civilno družbo v tem ključnem zgodovinskem trenutku demokratičnega gibanja te države; poziva iranske organe oblasti, naj obnovijo dialog kot način podpore vsem demokratično usmerjenim akterjem civilne družbe ter z miroljubnimi in nenasilnimi sredstvi okrepijo obstoječe procese, ki lahko pospešijo demokratične, institucionalne in ustavne reforme, zagotovijo trajnost teh reform ter utrdijo udeležbo vseh iranskih zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov civilne družbe v procesu oblikovanja politik, s tem pa okrepijo njihovo vlogo v splošni politični razpravi; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj te procese podprejo in okrepijo; je globoko zaskrbljen, ker se je v letih 2008 in 2009 položaj na področju človekovih pravic v Iranu poslabšal in ker so še vedno veljale omejitve svobode izražanja in zbiranja; je v tem okviru globoko zaskrbljen zaradi zatiranja novinarjev, pisateljev, akademikov ter aktivistov za pravice žensk in človekove pravice; ostaja še naprej zaskrbljen zaradi zatiranja narodnostnih in verskih manjšin v Iranu; |
| --- | --- |

170.

je še vedno zaskrbljen, ker je dialog o človekovih pravicah z Iranom od leta 2004 prekinjen zaradi pomanjkanja sodelovanja na iranski strani, in meni, da je prišel čas, ko mora mednarodna skupnost podpreti iransko civilno družbo v tem ključnem zgodovinskem trenutku demokratičnega gibanja te države; poziva iranske organe oblasti, naj obnovijo dialog kot način podpore vsem demokratično usmerjenim akterjem civilne družbe ter z miroljubnimi in nenasilnimi sredstvi okrepijo obstoječe procese, ki lahko pospešijo demokratične, institucionalne in ustavne reforme, zagotovijo trajnost teh reform ter utrdijo udeležbo vseh iranskih zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov civilne družbe v procesu oblikovanja politik, s tem pa okrepijo njihovo vlogo v splošni politični razpravi; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj te procese podprejo in okrepijo; je globoko zaskrbljen, ker se je v letih 2008 in 2009 položaj na področju človekovih pravic v Iranu poslabšal in ker so še vedno veljale omejitve svobode izražanja in zbiranja; je v tem okviru globoko zaskrbljen zaradi zatiranja novinarjev, pisateljev, akademikov ter aktivistov za pravice žensk in človekove pravice; ostaja še naprej zaskrbljen zaradi zatiranja narodnostnih in verskih manjšin v Iranu;

| 171. | je seznanjen z zaskrbljujočim avtoritarnim gibanjem v Kambodži, ki ga poglabljata dolgo prisotno nekaznovanje kršitev človekovih pravic ter krčenje političnega prostora in svobode izražanja za pripadnike opozicijskih političnih strank in druge politične aktiviste; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za ponovno oživitev pariškega sporazuma iz leta 1991 o Kambodži; |
| --- | --- |

171.

je seznanjen z zaskrbljujočim avtoritarnim gibanjem v Kambodži, ki ga poglabljata dolgo prisotno nekaznovanje kršitev človekovih pravic ter krčenje političnega prostora in svobode izražanja za pripadnike opozicijskih političnih strank in druge politične aktiviste; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za ponovno oživitev pariškega sporazuma iz leta 1991 o Kambodži;

Ekonomske, socialne in kulturne pravice

| 172. | priznava, da bi morali dati ekonomskim, socialnim in kulturnim pravicam enak pomen kot državljanskim in političnim pravicam, ob tem pa upošteva univerzalnost, nedeljivost, soodvisnost in sopovezanost vseh človekovih pravic, kot je bilo potrjeno na Svetovni konferenci o človekovih pravicah na Dunaju leta 1993; poziva države po vsem svetu, naj podpišejo Izbirni protokol k mednarodni konvenciji o mednarodnem paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki je za podpise odprt od 24. septembra 2009; |
| --- | --- |

172.

priznava, da bi morali dati ekonomskim, socialnim in kulturnim pravicam enak pomen kot državljanskim in političnim pravicam, ob tem pa upošteva univerzalnost, nedeljivost, soodvisnost in sopovezanost vseh človekovih pravic, kot je bilo potrjeno na Svetovni konferenci o človekovih pravicah na Dunaju leta 1993; poziva države po vsem svetu, naj podpišejo Izbirni protokol k mednarodni konvenciji o mednarodnem paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki je za podpise odprt od 24. septembra 2009;

| 173. | poudarja, da človekove pravice vključujejo tudi pravico do hrane, vode, higienskih standardov, izobraževanja, primernega bivališča, zemlje, dostojnega dela in socialne varnosti; te pravice je treba zagotoviti kot pošten dostop do naravnih virov na trajnostni osnovi tudi za prihodnje generacije; priznava, da sta revščina in pomanjkanje dobrega upravljanja pomembna dejavnika v ozadju večine primerov neizpolnjevanja teh pravic; poziva EU, naj vloži večja prizadevanja v doseganje razvojnih ciljev tisočletja, ob upoštevanju dejstva, da se svet zelo oddaljuje od uresničitve ciljev, določenih za leto 2015; v tem okviru ponovno poudarja pomen izvajanja na človekovih pravicah temelječih politik za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

173.

poudarja, da človekove pravice vključujejo tudi pravico do hrane, vode, higienskih standardov, izobraževanja, primernega bivališča, zemlje, dostojnega dela in socialne varnosti; te pravice je treba zagotoviti kot pošten dostop do naravnih virov na trajnostni osnovi tudi za prihodnje generacije; priznava, da sta revščina in pomanjkanje dobrega upravljanja pomembna dejavnika v ozadju večine primerov neizpolnjevanja teh pravic; poziva EU, naj vloži večja prizadevanja v doseganje razvojnih ciljev tisočletja, ob upoštevanju dejstva, da se svet zelo oddaljuje od uresničitve ciljev, določenih za leto 2015; v tem okviru ponovno poudarja pomen izvajanja na človekovih pravicah temelječih politik za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja;

| 174. | priznava pomen nadzornega sistema Mednarodne organizacije dela pri varstvu pravic na področju trgovine in zaposlovanja, statističnih sistemov, socialne zaščite in politike zaposlovanja ter varnosti in zdravja pri delu; |
| --- | --- |

174.

priznava pomen nadzornega sistema Mednarodne organizacije dela pri varstvu pravic na področju trgovine in zaposlovanja, statističnih sistemov, socialne zaščite in politike zaposlovanja ter varnosti in zdravja pri delu;

| 175. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo podjetja, za katera velja nacionalna ali evropska zakonodaja, spoštovala človekove pravice ter zanje veljavne zdravstvene in okoljske standarde, ko se vzpostavljajo ali opravljajo svojo dejavnost v državi, ki ni članica EU, zlasti v državah v razvoju; |
| --- | --- |

175.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo podjetja, za katera velja nacionalna ali evropska zakonodaja, spoštovala človekove pravice ter zanje veljavne zdravstvene in okoljske standarde, ko se vzpostavljajo ali opravljajo svojo dejavnost v državi, ki ni članica EU, zlasti v državah v razvoju;

| 176. | poziva Komisijo in države članice, naj izpolnijo svoje zaveze glede uradne razvojne pomoči državam v razvoju z namenom boja proti svetovni gospodarski in finančni krizi in na ta način za zmanjšanje negativnih posledic, ki jih je ta kriza imela na položaj človekovih pravic v svetu; pozdravlja deseto izredno zasedanje Sveta za človekove pravice z naslovom Vpliv svetovne gospodarske in finančne krize na splošno izvajanje in učinkovito uživanje človekovih pravic, ki je potekalo 20. februarja 2009; poziva države članice EU, naj kljub krizi ohranjajo svoje sodelovanje z državami, ki niso članice EU na področju človekovih pravic, ter vztraja, da se kršitev človekovih pravic nikoli ne sme utemeljevati s pomanjkanjem sredstev; |
| --- | --- |

176.

poziva Komisijo in države članice, naj izpolnijo svoje zaveze glede uradne razvojne pomoči državam v razvoju z namenom boja proti svetovni gospodarski in finančni krizi in na ta način za zmanjšanje negativnih posledic, ki jih je ta kriza imela na položaj človekovih pravic v svetu; pozdravlja deseto izredno zasedanje Sveta za človekove pravice z naslovom Vpliv svetovne gospodarske in finančne krize na splošno izvajanje in učinkovito uživanje človekovih pravic, ki je potekalo 20. februarja 2009; poziva države članice EU, naj kljub krizi ohranjajo svoje sodelovanje z državami, ki niso članice EU na področju človekovih pravic, ter vztraja, da se kršitev človekovih pravic nikoli ne sme utemeljevati s pomanjkanjem sredstev;

Programi Komisije za zunanjo pomoč in EIDHR

| 177. | pozdravlja, da so se prednostne naloge Parlamenta upoštevale v programskih dokumentih EIDHR za leti 2008 in 2009; |
| --- | --- |

177.

pozdravlja, da so se prednostne naloge Parlamenta upoštevale v programskih dokumentih EIDHR za leti 2008 in 2009;

| 178. | podpira prispevke EIDHR, zlasti prek projektov civilne družbe, ki jih pripravijo lokalne in mednarodne organizacije civilne družbe (90 % prispevkov), ter tudi preko regionalnih in mednarodnih organizacij na tem področju, kot so Svet Evrope, OVSE in Urad visokega komisarja ZN za človekove pravice (10 % prispevkov); |
| --- | --- |

178.

podpira prispevke EIDHR, zlasti prek projektov civilne družbe, ki jih pripravijo lokalne in mednarodne organizacije civilne družbe (90 % prispevkov), ter tudi preko regionalnih in mednarodnih organizacij na tem področju, kot so Svet Evrope, OVSE in Urad visokega komisarja ZN za človekove pravice (10 % prispevkov);

| 179. | ugotavlja, da je bilo v obdobju 2008–2009 za človekove pravice in demokracijo namenjenih več kot 235 milijonov EUR, kar je omogočilo financiranje 900 projektov v približno 100 državah, da se je posebej visoko število projektov financiralo v državah, ki so vključene v evropsko sosedsko politiko, medtem ko so države AKP prejele najvišji skupni znesek; z zaskrbljenostjo opaža, da obstaja neravnovesje v škodo projektom za pomoč demokraciji, z izjemo opazovanja volitev; meni, da bi bilo treba evropski instrument za demokracijo in človekove pravice znatno okrepiti, tako da bi vključeval ustrezna sredstva za Evropsko ustanovo za demokracijo, da bo podpirala krepitev zmogljivosti in spodbujanje demokracije v družbah, ki to najbolj potrebujejo; |
| --- | --- |

179.

ugotavlja, da je bilo v obdobju 2008–2009 za človekove pravice in demokracijo namenjenih več kot 235 milijonov EUR, kar je omogočilo financiranje 900 projektov v približno 100 državah, da se je posebej visoko število projektov financiralo v državah, ki so vključene v evropsko sosedsko politiko, medtem ko so države AKP prejele najvišji skupni znesek; z zaskrbljenostjo opaža, da obstaja neravnovesje v škodo projektom za pomoč demokraciji, z izjemo opazovanja volitev; meni, da bi bilo treba evropski instrument za demokracijo in človekove pravice znatno okrepiti, tako da bi vključeval ustrezna sredstva za Evropsko ustanovo za demokracijo, da bo podpirala krepitev zmogljivosti in spodbujanje demokracije v družbah, ki to najbolj potrebujejo;

| 180. | kot odločilno prednost EIDHR poudarja dejstvo, da ni odvisen od soglasja države gostiteljice in se zato lahko osredotoča na občutljiva politična vprašanja in inovativne pristope ter neposredno sodeluje z lokalnimi organizacijami civilne družbe, ki morajo ohraniti svojo neodvisnost od javnih oblasti; |
| --- | --- |

180.

kot odločilno prednost EIDHR poudarja dejstvo, da ni odvisen od soglasja države gostiteljice in se zato lahko osredotoča na občutljiva politična vprašanja in inovativne pristope ter neposredno sodeluje z lokalnimi organizacijami civilne družbe, ki morajo ohraniti svojo neodvisnost od javnih oblasti;

| 181. | poudarja pomen EIDHR kot odziva na ogrožanje človekovih pravic in za zagotovitev večje podpore zagovornikom človekovih pravic in žrtvam kršitve človekovih pravic; podpira mrežo enajstih organizacij, financiranih s pomočjo EIDHR, ki se osredotočajo na zaščito zagovornikov človekovih pravic in hitro pomoč v nujnih primerih; spodbuja razvoj posebnih strategij za odziv na potrebe različnih kategorij zagovornikov človekovih pravic, vključno s tistimi, ki zagovarjajo pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, ter tistih, ki so povezani s preiskavami kršitev človekovih pravic in humanitarnega prava; |
| --- | --- |

181.

poudarja pomen EIDHR kot odziva na ogrožanje človekovih pravic in za zagotovitev večje podpore zagovornikom človekovih pravic in žrtvam kršitve človekovih pravic; podpira mrežo enajstih organizacij, financiranih s pomočjo EIDHR, ki se osredotočajo na zaščito zagovornikov človekovih pravic in hitro pomoč v nujnih primerih; spodbuja razvoj posebnih strategij za odziv na potrebe različnih kategorij zagovornikov človekovih pravic, vključno s tistimi, ki zagovarjajo pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, ter tistih, ki so povezani s preiskavami kršitev človekovih pravic in humanitarnega prava;

| 182. | poziva Komisijo, naj uskladi politične prednostne naloge Unije, njene sporazume o partnerstvu in sodelovanju ter projekte in programe, ki jih podpira, zlasti glede na njeno dvostransko načrtovanje z državami, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

182.

poziva Komisijo, naj uskladi politične prednostne naloge Unije, njene sporazume o partnerstvu in sodelovanju ter projekte in programe, ki jih podpira, zlasti glede na njeno dvostransko načrtovanje z državami, ki niso članice EU;

| 183. | upošteva še vedno zaskrbljujoče razmere glede človekovih pravic na afriški celini ter je prepričan, da so afriške države s sprejetjem Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev (poznane tudi kot Banjulske listine) naredile pomemben korak v smeri spodbujanja pravne države na ravni celine, in se je zato odločil, da bo preučil možnost, da se odpre začasna proračunska postavka za podporo delu Afriškega sodišča za človekove pravice in pravice ljudstev; |
| --- | --- |

183.

upošteva še vedno zaskrbljujoče razmere glede človekovih pravic na afriški celini ter je prepričan, da so afriške države s sprejetjem Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev (poznane tudi kot Banjulske listine) naredile pomemben korak v smeri spodbujanja pravne države na ravni celine, in se je zato odločil, da bo preučil možnost, da se odpre začasna proračunska postavka za podporo delu Afriškega sodišča za človekove pravice in pravice ljudstev;

| 184. | poziva uslužbence Komisije, da se redno sestajajo s predstavniki civilne družbe v Bruslju, da bi spodbudili dialog s tistimi partnerji, ki dejansko izvajajo projekte na terenu; |
| --- | --- |

184.

poziva uslužbence Komisije, da se redno sestajajo s predstavniki civilne družbe v Bruslju, da bi spodbudili dialog s tistimi partnerji, ki dejansko izvajajo projekte na terenu;

| 185. | pozdravlja širjenje skladov za človekove pravice prek geografskih programov, izvajanje politike na nacionalni in regionalni ravni, ki jo podpirajo Evropski razvojni sklad (v afriških, karibskih in pacifiških državah), instrument razvojnega sodelovanja (v Latinski Ameriki, Aziji in južni Afriki) in Evropski sosedski in partnerski instrument (v sosednjih regijah), ter tudi preko tematskih instrumentov, kot so EIDHR, instrument za stabilnost (IfS), instrument razvojnega in gospodarskega sodelovanja (DCI) ter ICI Plus; |
| --- | --- |

185.

pozdravlja širjenje skladov za človekove pravice prek geografskih programov, izvajanje politike na nacionalni in regionalni ravni, ki jo podpirajo Evropski razvojni sklad (v afriških, karibskih in pacifiških državah), instrument razvojnega sodelovanja (v Latinski Ameriki, Aziji in južni Afriki) in Evropski sosedski in partnerski instrument (v sosednjih regijah), ter tudi preko tematskih instrumentov, kot so EIDHR, instrument za stabilnost (IfS), instrument razvojnega in gospodarskega sodelovanja (DCI) ter ICI Plus;

Pomoč na volitvah in opazovanje volitev

| 186. | z zadovoljstvom ugotavlja, da EU vedno bolj uporablja pomoč na volitvah in opazovanje volitev za spodbujanje demokracije v državah, ki niso članice EU, ter tako krepi spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in pravne države, ter da sta kakovost in neodvisnost teh misij splošno priznani; |
| --- | --- |

186.

z zadovoljstvom ugotavlja, da EU vedno bolj uporablja pomoč na volitvah in opazovanje volitev za spodbujanje demokracije v državah, ki niso članice EU, ter tako krepi spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in pravne države, ter da sta kakovost in neodvisnost teh misij splošno priznani;

| 187. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj spremlja izvajanje priporočil iz končnih poročil misij EU za opazovanje volitev, po potrebi zagotovi pomoč za nadaljnje ukrepanje in redno poroča Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

187.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj spremlja izvajanje priporočil iz končnih poročil misij EU za opazovanje volitev, po potrebi zagotovi pomoč za nadaljnje ukrepanje in redno poroča Evropskemu parlamentu;

| 188. | ponovno poziva, da se volilni postopek, vključno z obdobjem pred volitvami in po njih, vključi v različne ravni političnega dialoga z državami, ki niso članice EU, in po potrebi podkrepi s konkretnimi dejanji, da se zagotovi usklajenost politik EU ter ponovno potrdi ključna vloga človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

188.

ponovno poziva, da se volilni postopek, vključno z obdobjem pred volitvami in po njih, vključi v različne ravni političnega dialoga z državami, ki niso članice EU, in po potrebi podkrepi s konkretnimi dejanji, da se zagotovi usklajenost politik EU ter ponovno potrdi ključna vloga človekovih pravic in demokracije;

| 189. | poziva k večji pozornosti v zvezi z merili za izbor držav, v katerih se bo izvajala pomoč na volitvah/opazovanje volitev, ter v zvezi s skladnostjo z metodologijo in pravili, določenimi na mednarodni ravni, zlasti glede neodvisnosti in učinkovitosti misije; |
| --- | --- |

189.

poziva k večji pozornosti v zvezi z merili za izbor držav, v katerih se bo izvajala pomoč na volitvah/opazovanje volitev, ter v zvezi s skladnostjo z metodologijo in pravili, določenimi na mednarodni ravni, zlasti glede neodvisnosti in učinkovitosti misije;

| 190. | pozdravlja količino sredstev, ki so v tem 18-mesečnem poročevalnem obdobju znašala dodatnih 50 milijonov EUR; |
| --- | --- |

190.

pozdravlja količino sredstev, ki so v tem 18-mesečnem poročevalnem obdobju znašala dodatnih 50 milijonov EUR;

Uporaba ukrepov Evropskega parlamenta na področju človekovih pravic

| 191. | poziva Svet in Komisijo, naj čimbolj izkoristita resolucije Parlamenta in druga sporočila in se konkretno odzivata na izražene skrbi in želje, zlasti v zvezi z nujnimi resolucijami; |
| --- | --- |

191.

poziva Svet in Komisijo, naj čimbolj izkoristita resolucije Parlamenta in druga sporočila in se konkretno odzivata na izražene skrbi in želje, zlasti v zvezi z nujnimi resolucijami;

| 192. | ponavlja potrebo po zagotovitvi večje vidnosti nagrade Saharova za svobodo misli, ki jo letno podeljuje Evropski parlament; obžaluje, da se položaja kandidatov in prejemnikov in razmer v njihovih državah ne spremlja na primeren način; poziva tudi Svet in Komisijo, naj tej nagradi zagotovita večjo vidnost, med drugim tako, da jo vključita v letno poročilo o človekovih pravicah; nadalje poziva Svet in Komisijo, naj ostaneta v stiku s kandidati in prejemniki nagrade Saharova, da se zagotovi neprekinjen dialog in spremljanje razmer v zadevnih državah na področju človekovih pravic ter zagotovi varstvo tistih, ki so dejansko preganjani; |
| --- | --- |

192.

ponavlja potrebo po zagotovitvi večje vidnosti nagrade Saharova za svobodo misli, ki jo letno podeljuje Evropski parlament; obžaluje, da se položaja kandidatov in prejemnikov in razmer v njihovih državah ne spremlja na primeren način; poziva tudi Svet in Komisijo, naj tej nagradi zagotovita večjo vidnost, med drugim tako, da jo vključita v letno poročilo o človekovih pravicah; nadalje poziva Svet in Komisijo, naj ostaneta v stiku s kandidati in prejemniki nagrade Saharova, da se zagotovi neprekinjen dialog in spremljanje razmer v zadevnih državah na področju človekovih pravic ter zagotovi varstvo tistih, ki so dejansko preganjani;

| 193. | opozarja delegacije Parlamenta, naj na dnevne rede medparlamentarnih srečanj sistematično vključujejo razprave o človekovih pravicah, na potovanjih delegacij obiskujejo projekte in ustanove, ki spodbujajo spoštovanje človekovih pravic, in naj se srečujejo z zagovorniki človekovih pravic in jim po potrebi zagotovijo mednarodno prepoznavnost in zaščito; |
| --- | --- |

193.

opozarja delegacije Parlamenta, naj na dnevne rede medparlamentarnih srečanj sistematično vključujejo razprave o človekovih pravicah, na potovanjih delegacij obiskujejo projekte in ustanove, ki spodbujajo spoštovanje človekovih pravic, in naj se srečujejo z zagovorniki človekovih pravic in jim po potrebi zagotovijo mednarodno prepoznavnost in zaščito;

| 194. | pozdravlja vzpostavitev mreže prejemnikov nagrade Saharov; poziva, naj se takoj zagotovijo potrebna sredstva, da bi omogočili dosego ciljev in komunikacijo med prejemniki nagrade Saharova in Parlamentom, tako da se prejemnikom zagotovi poseben status in omogoči poseben, lažji vstop v parlamentarne prostore; |
| --- | --- |

194.

pozdravlja vzpostavitev mreže prejemnikov nagrade Saharov; poziva, naj se takoj zagotovijo potrebna sredstva, da bi omogočili dosego ciljev in komunikacijo med prejemniki nagrade Saharova in Parlamentom, tako da se prejemnikom zagotovi poseben status in omogoči poseben, lažji vstop v parlamentarne prostore;

*

* *

| 195. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Združenim narodom, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter vladam držav in ozemelj, omenjenih v tej resoluciji. |
| --- | --- |

195.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Združenim narodom, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter vladam držav in ozemelj, omenjenih v tej resoluciji.

---

(1)  Konvencija ZN proti mučenju; Konvencija ZN o otrokovih pravicah. Konvencija ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk Konvencija ZN o pravicah invalidov „Mednarodna konvencija o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem“

(2)  UL C 379, 7.12.1998, str. 265; UL C 262, 18.9.2001, str. 262; UL C 293 E, 28.11.2002, str. 88. UL C 271 E, 12. 11. 2003, str. 576; UL C 279 E, 19.11.2009, str. 109; UL C 15 E, 21.1.2010, str. 33; UL C 15 E, 21.1.2010, str. 86; UL C 87 E, 1.4.2010, str. 183; UL C 117 E, 6.5.2010, str. 198; UL C 212 E, 5.8.2010, str. 60; UL C 265 E, 30.9.2010, str. 15; UL C 286 E, 22.10.2010, str. 25.

(3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3; UL C 303, 14.12.2007, str. 1; UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

(4)  UL L 386, 29.12.2006, str. 1.

(5)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 71

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0036.

(7)  UL C 250 E, 25.10.2007, str. 91.

(8)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 775.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0226.

(10)  UL C 327, 23.12.2005, str. 4.

(11)  Dokument Sveta 11179/10.

(12)  UL C 265 E, 30.9.2010, str. 3.

(13)  UL C 305 E, 11.11.2010, str. 9.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0443.

(15)  Decembra 2009 so Avstrija, Belgija, Nemčija, Madžarska, Italija, Portugalska, Slovenija, Švedska, Španija in Združeno Kraljestvo ratificirale Konvencijo in Izbirni protokol; Vse države članice so konvencijo podpisale, vendar je 15 držav članic še ni ratificiralo (Bolgarija, Ciper, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Irska, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Romunija in Slovaška); 19 držav članic je podpisalo tudi protokol, vendar jih 10 tega protokola še ni ratificiralo (Bolgarija, Ciper, Češka republika, Finska, Francija, Litva, Luksemburg, Malta, Romunija in Slovaška).

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0236.

(17)  GAERC, 17.11.2009.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/108 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/108

---

Četrtek, 16. december 2010Nova strategija za Afganistan

P7_TA(2010)0490

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan (2009/2217(INI))

2012/C 169 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Afganistanu, zlasti resolucij z dne 8. julija 2008 o stabilizaciji Afganistana (1), z dne 15. januarja 2009 o proračunskem nadzoru sredstev EU v Afganistanu (2) in z dne 24. aprila 2009 o pravicah žensk v Afganistanu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Afganistanu, zlasti resolucij z dne 8. julija 2008 o stabilizaciji Afganistana (1), z dne 15. januarja 2009 o proračunskem nadzoru sredstev EU v Afganistanu (2) in z dne 24. aprila 2009 o pravicah žensk v Afganistanu (3),

| — | ob upoštevanju skupne politične deklaracije EU–Afganistan, podpisane 16. novembra 2005, ki temelji na skupnih prednostnih nalogah za Afganistan, kot so vzpostavitev trdnih in odgovornih institucij, reforme varnostnega in pravosodnega sektorja, boj proti mamilom, razvoj in obnova, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne politične deklaracije EU–Afganistan, podpisane 16. novembra 2005, ki temelji na skupnih prednostnih nalogah za Afganistan, kot so vzpostavitev trdnih in odgovornih institucij, reforme varnostnega in pravosodnega sektorja, boj proti mamilom, razvoj in obnova,

| — | ob upoštevanju Afganistanskega dogovora iz leta 2006, ki določa tri glavna področja dejavnosti afganistanske vlade za naslednjih pet let: varnost, upravljanje, pravna država in človekove pravice ter gospodarski in družbeni razvoj, pa tudi zaveza k odpravi industrije mamil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afganistanskega dogovora iz leta 2006, ki določa tri glavna področja dejavnosti afganistanske vlade za naslednjih pet let: varnost, upravljanje, pravna država in človekove pravice ter gospodarski in družbeni razvoj, pa tudi zaveza k odpravi industrije mamil,

| — | ob upoštevanju konference o Afganistanu v Londonu januarja 2010, kjer je mednarodna skupnost obnovila svojo zavezo do Afganistana in kjer so bili opredeljeni temelji za mednarodno soglasje o strategiji za nevojaško rešitev afganistanske krize ter o določitvi, da se bo prehod varnostnih pristojnosti na afganistanske sile začel leta 2011 in bo v veliki meri zaključen do leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference o Afganistanu v Londonu januarja 2010, kjer je mednarodna skupnost obnovila svojo zavezo do Afganistana in kjer so bili opredeljeni temelji za mednarodno soglasje o strategiji za nevojaško rešitev afganistanske krize ter o določitvi, da se bo prehod varnostnih pristojnosti na afganistanske sile začel leta 2011 in bo v veliki meri zaključen do leta 2014,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 1890 (2009) Varnostnega sveta ZN, ki v skladu s poglavjem VII Ustanovne listine ZN podaljšuje dovoljenje Mednarodnim varnostnim silam za pomoč (Isaf) v Afganistanu, kot je opredeljeno v resolucijah št. 1386 (2001) in št. 1510 (2003), za obdobje dvanajstih mesecev po 13. oktobru 2009 in ki poziva države članice OZN, sodelujoče v okviru Isaf, naj„sprejmejo vse potrebne ukrepe za izpolnitev svojega mandata“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 1890 (2009) Varnostnega sveta ZN, ki v skladu s poglavjem VII Ustanovne listine ZN podaljšuje dovoljenje Mednarodnim varnostnim silam za pomoč (Isaf) v Afganistanu, kot je opredeljeno v resolucijah št. 1386 (2001) in št. 1510 (2003), za obdobje dvanajstih mesecev po 13. oktobru 2009 in ki poziva države članice OZN, sodelujoče v okviru Isaf, naj„sprejmejo vse potrebne ukrepe za izpolnitev svojega mandata“,

| — | ob upoštevanju predlaganega skrbniškega sklada za vzpostavitev miru in ponovno vključevanje, za katerega so se udeleženci konference v Londonu zavezali k začetni vsoti 140 milijonov USD, z namenom vključevanja talibanov in drugih upornikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlaganega skrbniškega sklada za vzpostavitev miru in ponovno vključevanje, za katerega so se udeleženci konference v Londonu zavezali k začetni vsoti 140 milijonov USD, z namenom vključevanja talibanov in drugih upornikov,

| — | ob upoštevanju afganistanske nacionalne posvetovalne mirovne skupščine v Kabulu z začetka junija 2010, ki je sklenila doseči nacionalno soglasje glede vprašanja sprave s sovražniki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju afganistanske nacionalne posvetovalne mirovne skupščine v Kabulu z začetka junija 2010, ki je sklenila doseči nacionalno soglasje glede vprašanja sprave s sovražniki,

| — | ob upoštevanju konference v Kabulu z dne 20. julija 2010, na kateri je bil ocenjen napredek pri izvajanju odločitev, sprejetih na konferenci v Londonu, in ki je afganistanski vladi ponudila novo priložnost, da pokaže svojo vodilno vlogo in dejavno sodelovanje v tem procesu v sodelovanju z mednarodno skupnostjo pri krepitvi varnosti in zmogljivosti afganistanskih varnostnih sil, izboljšanju dobrega upravljanja in pravne države, ter opredeli naslednje korake, tudi glede boja proti proizvodnji drog in trgovanju z njimi ter korupciji, glede miru in varnosti, gospodarskega in družbenega razvoja, človekovih pravic in enakosti med spoloma; ob upoštevanju sklepov konference v Kabulu, v katerih je določeno, da se nadzor vseh vojaških operacij v vseh pokrajinah do konca leta 2014 prenese na afganistanske enote, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference v Kabulu z dne 20. julija 2010, na kateri je bil ocenjen napredek pri izvajanju odločitev, sprejetih na konferenci v Londonu, in ki je afganistanski vladi ponudila novo priložnost, da pokaže svojo vodilno vlogo in dejavno sodelovanje v tem procesu v sodelovanju z mednarodno skupnostjo pri krepitvi varnosti in zmogljivosti afganistanskih varnostnih sil, izboljšanju dobrega upravljanja in pravne države, ter opredeli naslednje korake, tudi glede boja proti proizvodnji drog in trgovanju z njimi ter korupciji, glede miru in varnosti, gospodarskega in družbenega razvoja, človekovih pravic in enakosti med spoloma; ob upoštevanju sklepov konference v Kabulu, v katerih je določeno, da se nadzor vseh vojaških operacij v vseh pokrajinah do konca leta 2014 prenese na afganistanske enote,

| — | ob upoštevanju predsedniškega odloka z dne 17. avgusta 2010, s katerim je bil za zasebne družbe za varovanje, prisotne v Afganistanu, določen štirimesečni rok za razpustitev, z izjemo zasebnih podjetij za varovanje, delujočih na zaprtih območjih, ki jih uporabljajo tuja veleposlaništva, podjetja in nevladne organizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predsedniškega odloka z dne 17. avgusta 2010, s katerim je bil za zasebne družbe za varovanje, prisotne v Afganistanu, določen štirimesečni rok za razpustitev, z izjemo zasebnih podjetij za varovanje, delujočih na zaprtih območjih, ki jih uporabljajo tuja veleposlaništva, podjetja in nevladne organizacije,

| — | ob upoštevanju predsedniških volitev v Afganistanu avgusta 2009, odločilnega končnega poročila misije EU za opazovanje volitev, objavljenega decembra 2009, in parlamentarnih volitev z dne 18. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predsedniških volitev v Afganistanu avgusta 2009, odločilnega končnega poročila misije EU za opazovanje volitev, objavljenega decembra 2009, in parlamentarnih volitev z dne 18. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju vseh pomembnih sklepov Sveta in zlasti sklepov GAERC z dne 27. oktobra 2009, akcijskega načrta Sveta za okrepljeno sodelovanje v Afganistanu in Pakistanu ter sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 22. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh pomembnih sklepov Sveta in zlasti sklepov GAERC z dne 27. oktobra 2009, akcijskega načrta Sveta za okrepljeno sodelovanje v Afganistanu in Pakistanu ter sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 22. marca 2010,

| — | ob upoštevanju imenovanja 1. aprila 2010 posebnega predstavnika EU/vodje delegacije EU za Afganistan in ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 11. avgusta 2010 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Vygaudasa USACKASA do 31. avgusta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju imenovanja 1. aprila 2010 posebnega predstavnika EU/vodje delegacije EU za Afganistan in ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 11. avgusta 2010 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Vygaudasa USACKASA do 31. avgusta 2011,

| — | ob upoštevanju izjave Sveta z dne 18. maja 2010 o podaljšanju policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL Afganistan) za tri leta, od 31. maja 2010 do 31. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Sveta z dne 18. maja 2010 o podaljšanju policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL Afganistan) za tri leta, od 31. maja 2010 do 31. maja 2013,

| — | ob upoštevanju državnega strateškega dokumenta za obdobje 2007–2013, ki določa zavezo Komisije glede Afganistana do leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju državnega strateškega dokumenta za obdobje 2007–2013, ki določa zavezo Komisije glede Afganistana do leta 2013,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010,

| — | ob upoštevanju poročila OZN o človekovem razvoju za leto 2009, ki Afganistan postavlja na 181. mesto od 182 držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN o človekovem razvoju za leto 2009, ki Afganistan postavlja na 181. mesto od 182 držav,

| — | ob upoštevanju ocene nacionalnega tveganja in izpostavljenosti za obdobje 2007–2008, ki jo je pripravil sam Afganistan, in njenih predvidevanj, da je za odpravo revščine v Afganistanu potrebnih približno 570 milijonov USD, da bi ljudi, ki živijo pod pragom revščine, dvignil nad ta prag, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene nacionalnega tveganja in izpostavljenosti za obdobje 2007–2008, ki jo je pripravil sam Afganistan, in njenih predvidevanj, da je za odpravo revščine v Afganistanu potrebnih približno 570 milijonov USD, da bi ljudi, ki živijo pod pragom revščine, dvignil nad ta prag,

| — | ob upoštevanju poročila za leto 2008 agencije za usklajevanje pomoči v Afganistanu (ACBAR) o nedoseganju učinkovitosti pomoči v Afganistanu, v katerem so poudarjeni ogromni zneski pomoči, ki se na koncu spremenijo v poslovne dobičke za izvajalce (tudi do 50 % na pogodbo), pomanjkanje preglednosti pri javnih naročilih in razpisih ter visoki stroški plač in nadomestil za delavce, ki so napoteni v tujino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila za leto 2008 agencije za usklajevanje pomoči v Afganistanu (ACBAR) o nedoseganju učinkovitosti pomoči v Afganistanu, v katerem so poudarjeni ogromni zneski pomoči, ki se na koncu spremenijo v poslovne dobičke za izvajalce (tudi do 50 % na pogodbo), pomanjkanje preglednosti pri javnih naročilih in razpisih ter visoki stroški plač in nadomestil za delavce, ki so napoteni v tujino,

| — | ob upoštevanju poročila misije Združenih narodov za pomoč v Afganistanu (MANUA) o zaščiti civilnega prebivalstva v oboroženih konfliktih iz avgusta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila misije Združenih narodov za pomoč v Afganistanu (MANUA) o zaščiti civilnega prebivalstva v oboroženih konfliktih iz avgusta 2010,

| — | ob upoštevanju priporočil sklada Peace Dividend Trust, ki zagovarja politiko dajanja prednosti Afganistancem in spodbuja lokalna afganistanska javna naročila blaga in storitev namesto njihovega uvažanja, pri čemer naj bi imeli največjo korist Afganistanci, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil sklada Peace Dividend Trust, ki zagovarja politiko dajanja prednosti Afganistancem in spodbuja lokalna afganistanska javna naročila blaga in storitev namesto njihovega uvažanja, pri čemer naj bi imeli največjo korist Afganistanci,

| — | ob upoštevanju strategije Nata in Isafa za boj proti upornikom v Afganistanu in njenega izvajanja pod poveljstvom generala Davida Petraeusa, in ob upoštevanju pregleda strategije, ki ga je za december 2010 napovedal predsednik Obama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Nata in Isafa za boj proti upornikom v Afganistanu in njenega izvajanja pod poveljstvom generala Davida Petraeusa, in ob upoštevanju pregleda strategije, ki ga je za december 2010 napovedal predsednik Obama,

| — | ob upoštevanju poročila osebja kongresne večine ZDA (US Congressional Majority Staff) o vojnih poglavarjih ter izsiljevanju in korupciji v dobavni verigi ZDA v Afganistanu (odbor za nadzor in vladno reformo, predstavniški dom ZDA, junij 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila osebja kongresne večine ZDA (US Congressional Majority Staff) o vojnih poglavarjih ter izsiljevanju in korupciji v dobavni verigi ZDA v Afganistanu (odbor za nadzor in vladno reformo, predstavniški dom ZDA, junij 2010),

| — | ob upoštevanju prizadevanj Urada OZN za droge in preprečevanje kriminala (UNODC) in zlasti njegovega poročila z oktobra 2009 o zasvojenosti, zločinu in uporu ter nadnacionalni grožnji afganistanskega opija ter svetovnega poročila tega urada o drogah za leto 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prizadevanj Urada OZN za droge in preprečevanje kriminala (UNODC) in zlasti njegovega poročila z oktobra 2009 o zasvojenosti, zločinu in uporu ter nadnacionalni grožnji afganistanskega opija ter svetovnega poročila tega urada o drogah za leto 2010,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7–0333/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7–0333/2010),

| A. | ker je mednarodna skupnost večkrat poudarila, da podpira zadevne resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov, ki zagovarjajo varnost, blaginjo in človekove pravice vseh afganistanskih državljanov; ker je kljub temu mednarodna skupnost izrecno priznala, da devet let vojne in mednarodne vpletenosti ni bilo uspešnih pri izkoreninjanju talibanskega upora ter vzpostavljanju miru in stabilnosti v državi; ker je bila leta 2009 uvedena nova politika boja proti upornikom ter so bile vojaške sile okrepljene s približno 45 000 vojaki, |
| --- | --- |

A.

ker je mednarodna skupnost večkrat poudarila, da podpira zadevne resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov, ki zagovarjajo varnost, blaginjo in človekove pravice vseh afganistanskih državljanov; ker je kljub temu mednarodna skupnost izrecno priznala, da devet let vojne in mednarodne vpletenosti ni bilo uspešnih pri izkoreninjanju talibanskega upora ter vzpostavljanju miru in stabilnosti v državi; ker je bila leta 2009 uvedena nova politika boja proti upornikom ter so bile vojaške sile okrepljene s približno 45 000 vojaki,

| B. | ker na vidiku ni jasnega razpleta v Afganistanu, koalicija mednarodnih sil ni zmožna poraziti talibanov in drugih upornikov, uporniško gibanje in talibani pa ne zmorejo prevladati nad vojaškimi silami, |
| --- | --- |

B.

ker na vidiku ni jasnega razpleta v Afganistanu, koalicija mednarodnih sil ni zmožna poraziti talibanov in drugih upornikov, uporniško gibanje in talibani pa ne zmorejo prevladati nad vojaškimi silami,

| C. | ker je general Stanley McChrystal leta 2009 izjavil, da ni navedb o kakršni koli večji prisotnosti Al Kajde v Afganistanu, visoki ameriški uradniki pa potrjujejo, da je Al Kajda danes komaj še prisotna v Afganistanu, |
| --- | --- |

C.

ker je general Stanley McChrystal leta 2009 izjavil, da ni navedb o kakršni koli večji prisotnosti Al Kajde v Afganistanu, visoki ameriški uradniki pa potrjujejo, da je Al Kajda danes komaj še prisotna v Afganistanu,

| D. | ker so se varnostne in življenjske razmere poslabšale, kar je zmanjšalo ljudsko soglasje, ki ga je prisotnost koalicije uživala v določenem časovnem obdobju in ker ljudstvo vedno bolj dojema koalicijo kot okupacijsko silo, ker je treba z ljudmi iz Afganistana vzpostaviti novo in širše partnerstvo, v katerem bodo pri prizadevanju za mir in spravo vključene nezastopane skupine in civilna družba, |
| --- | --- |

D.

ker so se varnostne in življenjske razmere poslabšale, kar je zmanjšalo ljudsko soglasje, ki ga je prisotnost koalicije uživala v določenem časovnem obdobju in ker ljudstvo vedno bolj dojema koalicijo kot okupacijsko silo, ker je treba z ljudmi iz Afganistana vzpostaviti novo in širše partnerstvo, v katerem bodo pri prizadevanju za mir in spravo vključene nezastopane skupine in civilna družba,

| E. | ker je EU eden glavnih donatorjev razvojne in humanitarne pomoči za Afganistan; ker je partner, ki je zavezan prizadevanju za obnovo in stabilizacijo, |
| --- | --- |

E.

ker je EU eden glavnih donatorjev razvojne in humanitarne pomoči za Afganistan; ker je partner, ki je zavezan prizadevanju za obnovo in stabilizacijo,

| F. | ker so se pri Afganistanskem dogovoru leta 2006 in na konferenci v Kabulu donatorji dogovorili, da bodo vedno večji delež svoje pomoči, do 50 %, posredovali preko glavnega proračuna afganistanske vlade, in sicer neposredno ali prek mehanizmov odškodninskega sklada, ko je to možno, a ker se trenutno le 20 % razvojne pomoči realizira preko vladnega proračuna, |
| --- | --- |

F.

ker so se pri Afganistanskem dogovoru leta 2006 in na konferenci v Kabulu donatorji dogovorili, da bodo vedno večji delež svoje pomoči, do 50 %, posredovali preko glavnega proračuna afganistanske vlade, in sicer neposredno ali prek mehanizmov odškodninskega sklada, ko je to možno, a ker se trenutno le 20 % razvojne pomoči realizira preko vladnega proračuna,

| G. | ker pomanjkanje zadostnega usklajevanja ogroža učinkovitost prispevkov EU za pomoč Afganistanu, |
| --- | --- |

G.

ker pomanjkanje zadostnega usklajevanja ogroža učinkovitost prispevkov EU za pomoč Afganistanu,

| H. | ker je bilo med letoma 2002 in 2009 Afganistanu namenjenih nad 40 milijard USD mednarodne pomoči; ker se je število otrok, ki obiskujejo šolo, v tem obdobju povečalo, medtem ko po ocenah Unicefa 59 % afganistanskih otrok pod petim letom starosti še vedno ne dobi zadosti hrane, pet milijonov otrok pa ne more hoditi v šolo, |
| --- | --- |

H.

ker je bilo med letoma 2002 in 2009 Afganistanu namenjenih nad 40 milijard USD mednarodne pomoči; ker se je število otrok, ki obiskujejo šolo, v tem obdobju povečalo, medtem ko po ocenah Unicefa 59 % afganistanskih otrok pod petim letom starosti še vedno ne dobi zadosti hrane, pet milijonov otrok pa ne more hoditi v šolo,

| I. | ker so razmere, v katerih živijo ženske v tej državi, še vedno zelo zaskrbljujoče; ker je v skladu s poročili ZN stopnja umrljivosti mater v Afganistanu druga najvišja na svetu in dosega skoraj 25 000 smrti na leto in ker zna brati in pisati le 12,6 % žensk, starejših od 15 let, 57 % deklet pa se poroči pred zakonsko določeno starostjo 16 let; ker je nasilje nad ženskami še vedno razširjen pojav; ker je diskriminatorna šiitska zakonodaja o osebnem stanu še vedno veljavna in med drugim kriminalizira ženske za zavrnitev spolnega odnosa s svojim možem in jim prepoveduje, da zapustijo hišo brez soglasja svojega moža, |
| --- | --- |

I.

ker so razmere, v katerih živijo ženske v tej državi, še vedno zelo zaskrbljujoče; ker je v skladu s poročili ZN stopnja umrljivosti mater v Afganistanu druga najvišja na svetu in dosega skoraj 25 000 smrti na leto in ker zna brati in pisati le 12,6 % žensk, starejših od 15 let, 57 % deklet pa se poroči pred zakonsko določeno starostjo 16 let; ker je nasilje nad ženskami še vedno razširjen pojav; ker je diskriminatorna šiitska zakonodaja o osebnem stanu še vedno veljavna in med drugim kriminalizira ženske za zavrnitev spolnega odnosa s svojim možem in jim prepoveduje, da zapustijo hišo brez soglasja svojega moža,

| J. | ker je Afganistan podpisal več mednarodnih konvencij za zaščito pravic žensk in otrok, zlasti Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979 in Konvencijo ZN o pravicah otrok iz leta 1989, in ker afganistanska ustava v členu 22 določa, da imajo državljani Afganistana, moški in ženske, enake pravice in dolžnosti pred zakonom; ker je afganistanski družinski zakonik trenutno v postopku pregleda zaradi njegovega usklajevanja z ustavo, |
| --- | --- |

J.

ker je Afganistan podpisal več mednarodnih konvencij za zaščito pravic žensk in otrok, zlasti Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979 in Konvencijo ZN o pravicah otrok iz leta 1989, in ker afganistanska ustava v členu 22 določa, da imajo državljani Afganistana, moški in ženske, enake pravice in dolžnosti pred zakonom; ker je afganistanski družinski zakonik trenutno v postopku pregleda zaradi njegovega usklajevanja z ustavo,

| K. | ker je julija 2010 kongres ZDA pozval k reviziji v zvezi z milijardami dolarjev preteklega financiranja za Afganistan in glasoval za začasno zmanjšanje za skoraj 4 milijard USD pomoči za afganistansko vlado, |
| --- | --- |

K.

ker je julija 2010 kongres ZDA pozval k reviziji v zvezi z milijardami dolarjev preteklega financiranja za Afganistan in glasoval za začasno zmanjšanje za skoraj 4 milijard USD pomoči za afganistansko vlado,

| L. | ker je finančni minister Afganistana Omar Zakhilwal najprej kritiziral prakso sklepanja pogodb Nata in Isafa, ker ne prinaša koristi lokalnemu afganistanskemu gospodarstvu, nato pa izrazil kritiko, da je Isaf enostransko tolmačil pravila sporazuma o oprostitvi plačila davka, ki sta ga podpisala afganistanska vlada in Isaf, in ker je minister obdolžil tuje izvajalce, da so si polastili velik del pogodb, ki jih financira Isaf in ki dosegajo vrednost do štirih milijard USD, kar naj bi domnevno povzročalo stalno odtekanje denarja iz države; ker je afganistanska vlada pozvala k mednarodni preiskavi, |
| --- | --- |

L.

ker je finančni minister Afganistana Omar Zakhilwal najprej kritiziral prakso sklepanja pogodb Nata in Isafa, ker ne prinaša koristi lokalnemu afganistanskemu gospodarstvu, nato pa izrazil kritiko, da je Isaf enostransko tolmačil pravila sporazuma o oprostitvi plačila davka, ki sta ga podpisala afganistanska vlada in Isaf, in ker je minister obdolžil tuje izvajalce, da so si polastili velik del pogodb, ki jih financira Isaf in ki dosegajo vrednost do štirih milijard USD, kar naj bi domnevno povzročalo stalno odtekanje denarja iz države; ker je afganistanska vlada pozvala k mednarodni preiskavi,

| M. | ker je postalo očitno, da za Afganistan ni ustrezna nobena vojaška rešitev, in ker so ZDA izjavile, da bodo svoje vojake začele umikati iz Afganistana poleti 2011, druge države pa so že umaknile svoje vojake ali to načrtujejo, nekatere pa še vedno niso napovedale, da se nameravajo umakniti; ker mora ne glede na to umik vojske potekati postopno in usklajeno v okviru političnega projekta, ki zagotavlja neoviran prenos odgovornosti na afganistanske varnostne sile, |
| --- | --- |

M.

ker je postalo očitno, da za Afganistan ni ustrezna nobena vojaška rešitev, in ker so ZDA izjavile, da bodo svoje vojake začele umikati iz Afganistana poleti 2011, druge države pa so že umaknile svoje vojake ali to načrtujejo, nekatere pa še vedno niso napovedale, da se nameravajo umakniti; ker mora ne glede na to umik vojske potekati postopno in usklajeno v okviru političnega projekta, ki zagotavlja neoviran prenos odgovornosti na afganistanske varnostne sile,

| N. | ker je bilo na konferenci v Kabulu dogovorjeno, da mora do oktobra leta 2011 afganistanska nacionalna armada doseči zasedbo 171 600 pripadnikov, afganistanska nacionalna policija pa 134 000 s pomočjo ustrezne finančne in tehnične podpore mednarodne skupnosti, |
| --- | --- |

N.

ker je bilo na konferenci v Kabulu dogovorjeno, da mora do oktobra leta 2011 afganistanska nacionalna armada doseči zasedbo 171 600 pripadnikov, afganistanska nacionalna policija pa 134 000 s pomočjo ustrezne finančne in tehnične podpore mednarodne skupnosti,

| O. | ker je glavni cilj misije EUPOL v Afganistanu prispevati k vzpostavitvi afganistanskega policijskega sistema v skladu z mednarodnimi standardi, |
| --- | --- |

O.

ker je glavni cilj misije EUPOL v Afganistanu prispevati k vzpostavitvi afganistanskega policijskega sistema v skladu z mednarodnimi standardi,

| P. | ker Afganistan ni le vodilni svetovni vir proizvodnje opija ter glavni dobavitelj za trge heroina v EU in Ruski federaciji, temveč tudi eden največjih svetovnih proizvajalcev marihuane, v skladu z zadnjim poročilom UNODC; ker se je kljub temu proizvodnja opija v Afganistanu znižala za 23 % v zadnjih dveh letih in za tretjino od njenega vrha leta 2007; ker je UNODC ugotovil, da obstaja jasna povezava med pridelavo opija in ozemlji, ki jih nadzirajo uporniki, ter da sta v predelih Afganistana, kjer je vlada bolj uspešna pri izvrševanju zakonodaje, skoraj dve tretjini kmetov izjavili, da ne gojijo opija, ker je prepovedan – ker je na jugovzhodu, kjer je vpliv oblasti najmanjši, malo manj kot 40 % kmetov izjavilo, da je prepoved razlog, da ne gojijo maka, |
| --- | --- |

P.

ker Afganistan ni le vodilni svetovni vir proizvodnje opija ter glavni dobavitelj za trge heroina v EU in Ruski federaciji, temveč tudi eden največjih svetovnih proizvajalcev marihuane, v skladu z zadnjim poročilom UNODC; ker se je kljub temu proizvodnja opija v Afganistanu znižala za 23 % v zadnjih dveh letih in za tretjino od njenega vrha leta 2007; ker je UNODC ugotovil, da obstaja jasna povezava med pridelavo opija in ozemlji, ki jih nadzirajo uporniki, ter da sta v predelih Afganistana, kjer je vlada bolj uspešna pri izvrševanju zakonodaje, skoraj dve tretjini kmetov izjavili, da ne gojijo opija, ker je prepovedan – ker je na jugovzhodu, kjer je vpliv oblasti najmanjši, malo manj kot 40 % kmetov izjavilo, da je prepoved razlog, da ne gojijo maka,

| Q. | ker je po navedbah iz nedavnega poročila UNODC število afganistanskih državljanov, ki so odvisni od drog, v zadnjih letih močno naraslo, kar bo imelo hude družbene posledice za prihodnost države, |
| --- | --- |

Q.

ker je po navedbah iz nedavnega poročila UNODC število afganistanskih državljanov, ki so odvisni od drog, v zadnjih letih močno naraslo, kar bo imelo hude družbene posledice za prihodnost države,

| R. | ker je imela EU aktivno vlogo pri podpiranju prizadevanj za boj proti mamilom od začetka obnovitvenega procesa, ne da bi dosegli kakršne koli pomenljive rezultate pri omejevanju prodornega vpliva industrije drog na gospodarstvo, politični sistem, državne institucije in družbo, |
| --- | --- |

R.

ker je imela EU aktivno vlogo pri podpiranju prizadevanj za boj proti mamilom od začetka obnovitvenega procesa, ne da bi dosegli kakršne koli pomenljive rezultate pri omejevanju prodornega vpliva industrije drog na gospodarstvo, politični sistem, državne institucije in družbo,

| S. | ker je bil del izkoreninjanja maka v Afganistanu izveden z uporabo kemičnih herbicidov in ker to resno škoduje ljudem in okolju v smislu onesnaževanja zemlje in vode; ker ne glede na to zdaj obstaja soglasje o tem, da je treba represivne ukrepe osredotočiti na trgovino z drogami in na laboratorije za proizvodnjo heroina, ne pa na kmete; ker je glavno prizadevanje trenutno osredotočeno na zagotavljanje nadomestnih virov preživetja za kmete, |
| --- | --- |

S.

ker je bil del izkoreninjanja maka v Afganistanu izveden z uporabo kemičnih herbicidov in ker to resno škoduje ljudem in okolju v smislu onesnaževanja zemlje in vode; ker ne glede na to zdaj obstaja soglasje o tem, da je treba represivne ukrepe osredotočiti na trgovino z drogami in na laboratorije za proizvodnjo heroina, ne pa na kmete; ker je glavno prizadevanje trenutno osredotočeno na zagotavljanje nadomestnih virov preživetja za kmete,

| T. | ker ima Afganistan precej naravnih virov, vključno z bogatimi zalogami mineralov, kot sta plin in nafta, katerih vrednost je ocenjena na 3 milijarde USD, in ker afganistanska vlada računa, da bo te vire uporabila za zagon gospodarskega razvoja zatem, ko bosta vzpostavljena mir in varnost v državi, |
| --- | --- |

T.

ker ima Afganistan precej naravnih virov, vključno z bogatimi zalogami mineralov, kot sta plin in nafta, katerih vrednost je ocenjena na 3 milijarde USD, in ker afganistanska vlada računa, da bo te vire uporabila za zagon gospodarskega razvoja zatem, ko bosta vzpostavljena mir in varnost v državi,

Nova strategija EU

| 1. | se zaveda vrste dejavnikov, ki ovirajo napredek v Afganistanu, a se je glede na prostorske omejitve odločil, da se v tem poročilu osredotoči na štiri glavna vprašanja, pri katerih meni, da bi prizadevanja lahko prinesla izboljšanje: mednarodna pomoč in usklajevanje; posledice mirovnega procesa; učinek policijskega usposabljanja ter odprava pridelovanja opija preko alternativnega razvoja; |
| --- | --- |

1.

se zaveda vrste dejavnikov, ki ovirajo napredek v Afganistanu, a se je glede na prostorske omejitve odločil, da se v tem poročilu osredotoči na štiri glavna vprašanja, pri katerih meni, da bi prizadevanja lahko prinesla izboljšanje: mednarodna pomoč in usklajevanje; posledice mirovnega procesa; učinek policijskega usposabljanja ter odprava pridelovanja opija preko alternativnega razvoja;

| 2. | izraža podporo novemu konceptu strategije boja proti upornikom, namenjene zaščiti lokalnega prebivalstva in obnovi območij, kjer je varnost že bila zagotovljena, in podporo akcijskemu načrtu EU za Afganistan in Pakistan; |
| --- | --- |

2.

izraža podporo novemu konceptu strategije boja proti upornikom, namenjene zaščiti lokalnega prebivalstva in obnovi območij, kjer je varnost že bila zagotovljena, in podporo akcijskemu načrtu EU za Afganistan in Pakistan;

| 3. | zato meni, da mora strategija EU za Afganistan imeti kot izhodišče dve osnovni načeli: potrditev neprestanega slabšanja varnostnih razmer in socialno-ekonomskih kazalnikov v Afganistanu, kljub skoraj desetletju mednarodne vpletenosti in naložb ter potreba po nadaljnjem spodbujanju spremembe v miselnosti mednarodne skupnosti, ki je v preteklosti prepogosto, zlasti pa pred strategijo boja proti upornikom, oblikovala načrte in odločitve s pomanjkljivim upoštevanjem afganistanske udeležbe – da bo v prihodnje oblikovala načrte in odločitve v tesnem sodelovanju z Afganistanci; ugotavlja, da sta bili konferenci v Londonu in Kabulu pomemben korak v to smer; |
| --- | --- |

3.

zato meni, da mora strategija EU za Afganistan imeti kot izhodišče dve osnovni načeli: potrditev neprestanega slabšanja varnostnih razmer in socialno-ekonomskih kazalnikov v Afganistanu, kljub skoraj desetletju mednarodne vpletenosti in naložb ter potreba po nadaljnjem spodbujanju spremembe v miselnosti mednarodne skupnosti, ki je v preteklosti prepogosto, zlasti pa pred strategijo boja proti upornikom, oblikovala načrte in odločitve s pomanjkljivim upoštevanjem afganistanske udeležbe – da bo v prihodnje oblikovala načrte in odločitve v tesnem sodelovanju z Afganistanci; ugotavlja, da sta bili konferenci v Londonu in Kabulu pomemben korak v to smer;

| 4. | pozdravlja in podpira sklepe Sveta iz oktobra 2009 o okrepitvi ukrepov EU v Afganistanu in Pakistanu, v katerih je začrtan doslednejši in bolj usklajen pristop EU do te regije ter poudarjen pomen regionalnega sodelovanja in krepitve civilnega vidika v politiki do Afganistana; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja in podpira sklepe Sveta iz oktobra 2009 o okrepitvi ukrepov EU v Afganistanu in Pakistanu, v katerih je začrtan doslednejši in bolj usklajen pristop EU do te regije ter poudarjen pomen regionalnega sodelovanja in krepitve civilnega vidika v politiki do Afganistana;

| 5. | poudarja, da mora vsaka dolgoročna rešitev afganistanske krize začeti pri interesu afganistanskih državljanov na področju notranje varnosti, civilne zaščite in gospodarskega ter socialnega razvoja in mora vključevati konkretne ukrepe za odpravo revščine, nerazvitosti in diskriminacije žensk, za večje spoštovanje človekovih pravic in pravne države, za okrepitev mehanizmov sprave, zagotovitev konca pridelovanja opija, vzpostavitev odločnega pristopa k izgradnji države, in popolno vključitev Afganistana v mednarodno skupnost ter izgon Al Kajde iz države; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da mora vsaka dolgoročna rešitev afganistanske krize začeti pri interesu afganistanskih državljanov na področju notranje varnosti, civilne zaščite in gospodarskega ter socialnega razvoja in mora vključevati konkretne ukrepe za odpravo revščine, nerazvitosti in diskriminacije žensk, za večje spoštovanje človekovih pravic in pravne države, za okrepitev mehanizmov sprave, zagotovitev konca pridelovanja opija, vzpostavitev odločnega pristopa k izgradnji države, in popolno vključitev Afganistana v mednarodno skupnost ter izgon Al Kajde iz države;

| 6. | pozdravlja sklepe mednarodne konference o Afganistanu v Kabulu; poudarja, da je treba spoštovati zaveze afganistanske vlade glede izboljšanja varnosti, upravljanja in gospodarskih priložnosti za državljane Afganistana, prav tako zaveze mednarodne skupnosti glede podpore procesu tranzicije in skupnih ciljev; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja sklepe mednarodne konference o Afganistanu v Kabulu; poudarja, da je treba spoštovati zaveze afganistanske vlade glede izboljšanja varnosti, upravljanja in gospodarskih priložnosti za državljane Afganistana, prav tako zaveze mednarodne skupnosti glede podpore procesu tranzicije in skupnih ciljev;

| 7. | ponavlja, da morajo EU in njene države članice podpreti Afganistan pri obnovi lastne države z močnejšimi demokratičnimi institucijami, ki bodo zmožne zagotavljati nacionalno suverenost, varnost na temelju demokratično odgovorne vojske in policije, pristojno in neodvisno sodstvo, državno enotnost, ozemeljsko celovitost, enakost moških in žensk, svobodo medijev, poudarek na izobraževanju in zdravju, trajnostni gospodarski razvoj in blaginjo afganistanskega ljudstva, ter spoštovanje zgodovinskih, verskih, duhovnih in kulturnih tradicij ter pravic vseh etničnih in verskih skupnosti na afganistanskem ozemlju, in bodo pri tem priznale, da je treba temeljito spremeniti odnos do žensk; poziva, da se večja podpora nameni razvojnim projektom lokalne oblasti v tistih pokrajinah, kjer so prisotni dokazi o dobrem upravljanju; |
| --- | --- |

7.

ponavlja, da morajo EU in njene države članice podpreti Afganistan pri obnovi lastne države z močnejšimi demokratičnimi institucijami, ki bodo zmožne zagotavljati nacionalno suverenost, varnost na temelju demokratično odgovorne vojske in policije, pristojno in neodvisno sodstvo, državno enotnost, ozemeljsko celovitost, enakost moških in žensk, svobodo medijev, poudarek na izobraževanju in zdravju, trajnostni gospodarski razvoj in blaginjo afganistanskega ljudstva, ter spoštovanje zgodovinskih, verskih, duhovnih in kulturnih tradicij ter pravic vseh etničnih in verskih skupnosti na afganistanskem ozemlju, in bodo pri tem priznale, da je treba temeljito spremeniti odnos do žensk; poziva, da se večja podpora nameni razvojnim projektom lokalne oblasti v tistih pokrajinah, kjer so prisotni dokazi o dobrem upravljanju;

| 8. | je seznanjen, da 80 % prebivalstva živi na podeželju, medtem ko se je orna zemlja na prebivalca zmanjšala z 0,55 hektarja leta 1980 na 0,25 hektarja leta 2007; poudarja dejstvo, da je Afganistan še vedno zelo občutljiv na neugodne podnebne pogoje oziroma na vse višje cene hrane na svetovnem trgu, nepremišljena in čezmerna uporaba pehotnih min pa močno ogroža uspešen podeželski razvoj; glede tega meni, da je treba nujno nadaljevati in povečati financiranje, namenjeno razvoju podeželja in lokalni proizvodnji hrane, da bi dosegli zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

8.

je seznanjen, da 80 % prebivalstva živi na podeželju, medtem ko se je orna zemlja na prebivalca zmanjšala z 0,55 hektarja leta 1980 na 0,25 hektarja leta 2007; poudarja dejstvo, da je Afganistan še vedno zelo občutljiv na neugodne podnebne pogoje oziroma na vse višje cene hrane na svetovnem trgu, nepremišljena in čezmerna uporaba pehotnih min pa močno ogroža uspešen podeželski razvoj; glede tega meni, da je treba nujno nadaljevati in povečati financiranje, namenjeno razvoju podeželja in lokalni proizvodnji hrane, da bi dosegli zanesljivo preskrbo s hrano;

| 9. | je seznanjen z zavezo afganistanske vlade, da v naslednjih dvanajstih mesecih na postopen in fiskalno vzdržen način začne izvajati politiko za upravljanje na podnacionalni ravni, da se okrepijo lokalne oblasti in njihove institucionalne zmogljivosti ter razvijejo podnacionalni regulativni, finančni in proračunski okviri; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen z zavezo afganistanske vlade, da v naslednjih dvanajstih mesecih na postopen in fiskalno vzdržen način začne izvajati politiko za upravljanje na podnacionalni ravni, da se okrepijo lokalne oblasti in njihove institucionalne zmogljivosti ter razvijejo podnacionalni regulativni, finančni in proračunski okviri;

| 10. | ugotavlja, da šibka javna uprava in šibke zmogljivosti civilne družbe lahko ovirajo večje vključevanje afganistanske strani v proces obnove; zato je prepričan, da je treba tem pomembnim področjem nameniti več pozornosti; pozdravlja zamisel o tem, da bi Komisija in države članice razvile poseben vodilni dolgoročni program, ki bi obravnaval vprašanje krepitve javne uprave z razvojem učnega načrta, nudenjem pomoči pri gradnji ali uporabi obstoječih prostorov, vzpostavljanjem povezav z omrežjem zavodov javne uprave EU kot tudi z mentorstvom nad zavodi javne uprave v številnih večjih mestih v Afganistanu, kot so Kabul, Herat in Mazar i Šarif; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da šibka javna uprava in šibke zmogljivosti civilne družbe lahko ovirajo večje vključevanje afganistanske strani v proces obnove; zato je prepričan, da je treba tem pomembnim področjem nameniti več pozornosti; pozdravlja zamisel o tem, da bi Komisija in države članice razvile poseben vodilni dolgoročni program, ki bi obravnaval vprašanje krepitve javne uprave z razvojem učnega načrta, nudenjem pomoči pri gradnji ali uporabi obstoječih prostorov, vzpostavljanjem povezav z omrežjem zavodov javne uprave EU kot tudi z mentorstvom nad zavodi javne uprave v številnih večjih mestih v Afganistanu, kot so Kabul, Herat in Mazar i Šarif;

| 11. | opozarja, da morajo biti prizadevanja za razvoj osredotočena na izboljšanje zmogljivosti afganistanskih vladnih struktur in da je treba Afganistance tesneje vključiti v izbiro prednostnih nalog kakor tudi v različne stopnje njihovega izvajanja, da se okrepi proces prisvajanja in prevzemanja odgovornosti na ravni države in skupnosti; zato želi pritegniti pozornost na odločilno vlogo organizacij civilne družbe pri zagotavljanju sodelovanja afganistanskih državljanov v procesu demokratizacije in obnove in pri varovanju pred tveganjem korupcije; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da morajo biti prizadevanja za razvoj osredotočena na izboljšanje zmogljivosti afganistanskih vladnih struktur in da je treba Afganistance tesneje vključiti v izbiro prednostnih nalog kakor tudi v različne stopnje njihovega izvajanja, da se okrepi proces prisvajanja in prevzemanja odgovornosti na ravni države in skupnosti; zato želi pritegniti pozornost na odločilno vlogo organizacij civilne družbe pri zagotavljanju sodelovanja afganistanskih državljanov v procesu demokratizacije in obnove in pri varovanju pred tveganjem korupcije;

| 12. | ostaja globoko zaskrbljen, kljub temu, da se je življenje žensk izboljšalo po koncu vladavine talibanov leta 2001, zaradi splošnih razmer na področju človekovih pravic v Afganistanu in zlasti zaradi poslabšanja temeljnih, političnih, civilnih in socialnih pravic žensk v zadnjih nekaj letih, ter izraža zaskrbljenost zaradi negativnih pojavov, kot je dejstvo, da je v afganistanskih zaporih večina zapornikov žensk, ki bežijo pred zatiranjem sorodnikov, prav tako zaradi nedavnih sprememb volilnega zakonika, ki zmanjšujejo kvote mest v parlamentu za ženske; |
| --- | --- |

12.

ostaja globoko zaskrbljen, kljub temu, da se je življenje žensk izboljšalo po koncu vladavine talibanov leta 2001, zaradi splošnih razmer na področju človekovih pravic v Afganistanu in zlasti zaradi poslabšanja temeljnih, političnih, civilnih in socialnih pravic žensk v zadnjih nekaj letih, ter izraža zaskrbljenost zaradi negativnih pojavov, kot je dejstvo, da je v afganistanskih zaporih večina zapornikov žensk, ki bežijo pred zatiranjem sorodnikov, prav tako zaradi nedavnih sprememb volilnega zakonika, ki zmanjšujejo kvote mest v parlamentu za ženske;

| 13. | meni, da so pravice žensk del varnostne rešitve in da ni možno doseči stabilnosti v Afganistanu, ne da bi imele ženske polne pravice v političnem, družbenem in gospodarskem življenju; zato poziva afganistanske organe in predstavnike mednarodne skupnosti, naj ženske vključijo v vse faze mirovnih pogovorov in prizadevanj za spravo/ponovno vključitev v skladu z resolucijo VSZN št. 1325; poziva k zagotavljanju posebne zaščite žensk, ki so dejavne v javnem ali političnem življenju in jih zaradi tega ogrožajo skrajneži; ugotavlja, da napredek pri mirovnih pogajanjih v nobenem primeru ne more predvideti izgube pravic, ki so si jih ženske priborile med zadnjimi leti; od afganistanske vlade zahteva večjo zaščito pravic žensk s spremembo veljavne zakonodaje, kot je kazenski zakonik, da se izognemo diskriminatornim praksam; |
| --- | --- |

13.

meni, da so pravice žensk del varnostne rešitve in da ni možno doseči stabilnosti v Afganistanu, ne da bi imele ženske polne pravice v političnem, družbenem in gospodarskem življenju; zato poziva afganistanske organe in predstavnike mednarodne skupnosti, naj ženske vključijo v vse faze mirovnih pogovorov in prizadevanj za spravo/ponovno vključitev v skladu z resolucijo VSZN št. 1325; poziva k zagotavljanju posebne zaščite žensk, ki so dejavne v javnem ali političnem življenju in jih zaradi tega ogrožajo skrajneži; ugotavlja, da napredek pri mirovnih pogajanjih v nobenem primeru ne more predvideti izgube pravic, ki so si jih ženske priborile med zadnjimi leti; od afganistanske vlade zahteva večjo zaščito pravic žensk s spremembo veljavne zakonodaje, kot je kazenski zakonik, da se izognemo diskriminatornim praksam;

| 14. | poziva Komisijo, Svet in države članice EU, naj v dvostranskih odnosih z Afganistanom še naprej opozarjajo na vprašanja diskriminacije žensk in otrok, prav tako na vprašanje človekovih pravic na splošno v skladu z dolgoročno zavezanostjo Unije glede pomoči Afganistanu pri prizadevanju za mir in obnovo; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, Svet in države članice EU, naj v dvostranskih odnosih z Afganistanom še naprej opozarjajo na vprašanja diskriminacije žensk in otrok, prav tako na vprašanje človekovih pravic na splošno v skladu z dolgoročno zavezanostjo Unije glede pomoči Afganistanu pri prizadevanju za mir in obnovo;

| 15. | poziva EU in mednarodno skupnost, naj povečata stopnjo financiranja ter politično in tehnično podporo politikam za izboljšanje položaja afganistanskih žensk in nevladnim organizacijam žensk, vključno s tistimi, ki zagovarjajo pravice žensk; |
| --- | --- |

15.

poziva EU in mednarodno skupnost, naj povečata stopnjo financiranja ter politično in tehnično podporo politikam za izboljšanje položaja afganistanskih žensk in nevladnim organizacijam žensk, vključno s tistimi, ki zagovarjajo pravice žensk;

| 16. | ugotavlja, da se je svoboda izražanja in tiska, ne glede na izboljšanje po padcu talibanskega režima, v zadnjih letih poslabšala; je seznanjen z napadi in grožnjami, ki jih izvajajo oboroženi akterji in talibani v odnosu do novinarjev, da bi tako preprečili njihovo obveščanje o območjih, ki so pod njihovim nadzorom; zahteva, da se na tem področju sprejmejo ukrepi, ki bodo novinarjem omogočili izvajanje poklica z zagotovitvijo varnosti; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da se je svoboda izražanja in tiska, ne glede na izboljšanje po padcu talibanskega režima, v zadnjih letih poslabšala; je seznanjen z napadi in grožnjami, ki jih izvajajo oboroženi akterji in talibani v odnosu do novinarjev, da bi tako preprečili njihovo obveščanje o območjih, ki so pod njihovim nadzorom; zahteva, da se na tem področju sprejmejo ukrepi, ki bodo novinarjem omogočili izvajanje poklica z zagotovitvijo varnosti;

| 17. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so bile parlamentarne volitve, ki so v Afganistanu potekale 18. septembra 2010 in na katerih je udeležba kljub varnostnim razmeram v državi dosegla približno 40 %, znova zaznamovane z goljufijami in nasiljem, v katerem je po podatkih Nata izgubilo življenje 25 ljudi; obžaluje, da je bilo mnogim Afganistancem preprečeno, da bi uveljavili svojo temeljno pravico do glasovanja; |
| --- | --- |

17.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so bile parlamentarne volitve, ki so v Afganistanu potekale 18. septembra 2010 in na katerih je udeležba kljub varnostnim razmeram v državi dosegla približno 40 %, znova zaznamovane z goljufijami in nasiljem, v katerem je po podatkih Nata izgubilo življenje 25 ljudi; obžaluje, da je bilo mnogim Afganistancem preprečeno, da bi uveljavili svojo temeljno pravico do glasovanja;

| 18. | ugotavlja nepravilnosti v pravnih postopkih države, ki ne izpolnjujejo mednarodnih pravnih standardov; obžaluje, da je bilo v letu 2008 usmrčenih 16 oseb; poziva EU, naj podpre sprejetje moratorija na izvajanje smrtnih obsodb, v skladu z resolucijo Združenih narodov 62/149 iz leta 2007, ki naj bi kasneje postal prepoved izvajanja smrtnih obsodb; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja nepravilnosti v pravnih postopkih države, ki ne izpolnjujejo mednarodnih pravnih standardov; obžaluje, da je bilo v letu 2008 usmrčenih 16 oseb; poziva EU, naj podpre sprejetje moratorija na izvajanje smrtnih obsodb, v skladu z resolucijo Združenih narodov 62/149 iz leta 2007, ki naj bi kasneje postal prepoved izvajanja smrtnih obsodb;

Mednarodna pomoč – poraba in zloraba

| 19. | opominja, da je skupni proračun EU (Evropska skupnost in države članice) za pomoč Afganistanu za obdobje 2002–2010 skupaj znašal približno 8 milijard EUR; |
| --- | --- |

19.

opominja, da je skupni proračun EU (Evropska skupnost in države članice) za pomoč Afganistanu za obdobje 2002–2010 skupaj znašal približno 8 milijard EUR;

| 20. | poudarja pomen krepitve neodvisnosti medijev in civilne družbe v Afganistanu, da se pospeši demokratizacija države; priporoča tudi, da se upoštevajo ugotovitve misije EU za opazovanje volitev leta 2009; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen krepitve neodvisnosti medijev in civilne družbe v Afganistanu, da se pospeši demokratizacija države; priporoča tudi, da se upoštevajo ugotovitve misije EU za opazovanje volitev leta 2009;

| 21. | je seznanjen, da so razmere v Afganistanu kljub velikim vložkom zunanje pomoči še naprej skrb zbujajoče in preprečujejo, da bi humanitarna in medicinska pomoč dosegli najbolj ogrožene prebivalce, da več Afganistancev umre zaradi revščine kot pa neposredno zaradi oboroženega konflikta ter da se je nezaslišano povečala umrljivost otrok od leta 2002, medtem ko sta pričakovana življenjska doba ob rojstvu ter stopnja pismenosti opazno padli in da se je od leta 2004 število prebivalcev, ki živi pod pragom revščine, povečalo za 130 %; |
| --- | --- |

21.

je seznanjen, da so razmere v Afganistanu kljub velikim vložkom zunanje pomoči še naprej skrb zbujajoče in preprečujejo, da bi humanitarna in medicinska pomoč dosegli najbolj ogrožene prebivalce, da več Afganistancev umre zaradi revščine kot pa neposredno zaradi oboroženega konflikta ter da se je nezaslišano povečala umrljivost otrok od leta 2002, medtem ko sta pričakovana življenjska doba ob rojstvu ter stopnja pismenosti opazno padli in da se je od leta 2004 število prebivalcev, ki živi pod pragom revščine, povečalo za 130 %;

| 22. | vztraja, da je pomembno uresničiti razvojne cilje tisočletja, in obžaluje, da je Afganistan kljub napredku, doseženem na nekaterih področjih, padel na indeksu človekovega razvoja programa Združenih narodov za razvoj s 173. mesta iz leta 2003 na 181. mesto (od skupaj 182 držav), medtem ko sta stopnja umrljivosti otrok, mlajših od pet let, in stopnja umrljivosti mater v Afganistanu še vedno med najvišjimi na svetu; zato meni, da se ne smejo zanemariti specifični cilji na teh področjih in cilji v zvezi z dostopom do zdravstvenih storitev in izobraževanja, zlasti za ženske, vendar poziva, naj se posebna pozornost posveti izboljšanju ustvarjanja prihodka ter oblikovanju delujočega pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

22.

vztraja, da je pomembno uresničiti razvojne cilje tisočletja, in obžaluje, da je Afganistan kljub napredku, doseženem na nekaterih področjih, padel na indeksu človekovega razvoja programa Združenih narodov za razvoj s 173. mesta iz leta 2003 na 181. mesto (od skupaj 182 držav), medtem ko sta stopnja umrljivosti otrok, mlajših od pet let, in stopnja umrljivosti mater v Afganistanu še vedno med najvišjimi na svetu; zato meni, da se ne smejo zanemariti specifični cilji na teh področjih in cilji v zvezi z dostopom do zdravstvenih storitev in izobraževanja, zlasti za ženske, vendar poziva, naj se posebna pozornost posveti izboljšanju ustvarjanja prihodka ter oblikovanju delujočega pravosodnega sistema;

| 23. | poudarja, da je Urad za droge in kriminal pri Združenih narodih v svoji študiji januarja 2010 navedel, da je največja težava prebivalstva korupcija ter da prihodki, ki izhajajo iz podkupovanja, dosegajo skoraj eno četrtino (23 %) BDP Afganistana; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je Urad za droge in kriminal pri Združenih narodih v svoji študiji januarja 2010 navedel, da je največja težava prebivalstva korupcija ter da prihodki, ki izhajajo iz podkupovanja, dosegajo skoraj eno četrtino (23 %) BDP Afganistana;

| 24. | poziva Komisijo, naj poskrbi za preglednost in odgovornost v zvezi z zagotavljanjem finančne pomoči afganistanski vladi, mednarodnim organizacijam in krajevnim nevladnim organizacijam, da se zagotovi usklajenost pomoči ter uspeh pri obnovi in razvoju Afganistana; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj poskrbi za preglednost in odgovornost v zvezi z zagotavljanjem finančne pomoči afganistanski vladi, mednarodnim organizacijam in krajevnim nevladnim organizacijam, da se zagotovi usklajenost pomoči ter uspeh pri obnovi in razvoju Afganistana;

| 25. | poziva h geografsko enakomernejši porazdelitvi humanitarne pomoči na podlagi analize potreb in s ciljem ukrepati v nujnih primerih; |
| --- | --- |

25.

poziva h geografsko enakomernejši porazdelitvi humanitarne pomoči na podlagi analize potreb in s ciljem ukrepati v nujnih primerih;

| 26. | vendar ugotavlja, da je bil dosežen omejen napredek pri infrastrukturi, telekomunikacijah in osnovni izobrazbi, ki ga donatorji in afganistanska vlada ponavadi navajajo kot dosežke; |
| --- | --- |

26.

vendar ugotavlja, da je bil dosežen omejen napredek pri infrastrukturi, telekomunikacijah in osnovni izobrazbi, ki ga donatorji in afganistanska vlada ponavadi navajajo kot dosežke;

| 27. | poudarja velike stroške vojne, ki je v Afganistanu potekala od leta 2001 do 2009, ki naj bi znašali nad 300 milijard USD, kar je več kot 20-kratnik afganistanskega BDP, in ki naj bi se še povečali na več kot 50 milijard USD letno s predvideno dodatno vojaško prisotnostjo; |
| --- | --- |

27.

poudarja velike stroške vojne, ki je v Afganistanu potekala od leta 2001 do 2009, ki naj bi znašali nad 300 milijard USD, kar je več kot 20-kratnik afganistanskega BDP, in ki naj bi se še povečali na več kot 50 milijard USD letno s predvideno dodatno vojaško prisotnostjo;

| 28. | se zaveda splošnega dojemanja, da je korupcija v afganistanski vladi edini razlog za to, da slednja ne zagotavlja bistvenih storitev državljanom, vendar hkrati ugotavlja, da je bila večina virov za socialno-ekonomski razvoj usmerjena prek mednarodnih organizacij, regionalnih razvojnih bank, nevladnih organizacij, mednarodnih izvajalcev, svetovalcev itd., in ne preko osrednje vlade; poziva afganistansko vlado in mednarodno skupnost, naj izvajata strožji nadzor, da bi preprečili korupcijo in zagotovili, da bo pomoč dosegla svoj cilj; |
| --- | --- |

28.

se zaveda splošnega dojemanja, da je korupcija v afganistanski vladi edini razlog za to, da slednja ne zagotavlja bistvenih storitev državljanom, vendar hkrati ugotavlja, da je bila večina virov za socialno-ekonomski razvoj usmerjena prek mednarodnih organizacij, regionalnih razvojnih bank, nevladnih organizacij, mednarodnih izvajalcev, svetovalcev itd., in ne preko osrednje vlade; poziva afganistansko vlado in mednarodno skupnost, naj izvajata strožji nadzor, da bi preprečili korupcijo in zagotovili, da bo pomoč dosegla svoj cilj;

| 29. | meni, da mora biti boj proti korupciji osrednji del procesa ustvarjanja razmer za mir v Afganistanu, saj podkupovanje povzroča nepravilno dodelitev sredstev, je ovira v smislu dostopa do osnovnih javnih storitev, kot sta zdravstvo in izobraževanje, in je velika ovira za družbeno-gospodarski razvoj države; prav tako poudarja, da korupcija spodkopava zaupanje v javni sektor in vlado ter zato pomeni glavno grožnjo za državno stabilnost; zato poziva EU, naj pri zagotavljanju pomoči Afganistanu nameni posebno pozornost boju proti korupciji; |
| --- | --- |

29.

meni, da mora biti boj proti korupciji osrednji del procesa ustvarjanja razmer za mir v Afganistanu, saj podkupovanje povzroča nepravilno dodelitev sredstev, je ovira v smislu dostopa do osnovnih javnih storitev, kot sta zdravstvo in izobraževanje, in je velika ovira za družbeno-gospodarski razvoj države; prav tako poudarja, da korupcija spodkopava zaupanje v javni sektor in vlado ter zato pomeni glavno grožnjo za državno stabilnost; zato poziva EU, naj pri zagotavljanju pomoči Afganistanu nameni posebno pozornost boju proti korupciji;

| 30. | ugotavlja, da je po mnenju afganistanskega finančnega ministra, kot so potrdili drugi neodvisni viri, le 6 milijard (ali 15 %) od skupnih 40 milijard USD pomoči dejansko doseglo afganistansko vlado med letoma 2002 in 2009, in da med 70 in 80 % preostalih 34 milijard USD, posredovanih preko mednarodnih organizacij, regionalnih razvojnih bank, nevladnih organizacij, mednarodnih izvajalcev itd., nikoli ni doseglo predvidenih upravičencev, afganistanskih ljudi; je seznanjen z odločitvijo, sprejeto na konferenci v Kabulu, da naj se 50 % mednarodne pomoči do leta 2012 usmeri prek afganistanskega nacionalnega proračuna, kar je v skladu z zahtevo Afganistana; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je po mnenju afganistanskega finančnega ministra, kot so potrdili drugi neodvisni viri, le 6 milijard (ali 15 %) od skupnih 40 milijard USD pomoči dejansko doseglo afganistansko vlado med letoma 2002 in 2009, in da med 70 in 80 % preostalih 34 milijard USD, posredovanih preko mednarodnih organizacij, regionalnih razvojnih bank, nevladnih organizacij, mednarodnih izvajalcev itd., nikoli ni doseglo predvidenih upravičencev, afganistanskih ljudi; je seznanjen z odločitvijo, sprejeto na konferenci v Kabulu, da naj se 50 % mednarodne pomoči do leta 2012 usmeri prek afganistanskega nacionalnega proračuna, kar je v skladu z zahtevo Afganistana;

| 31. | ugotavlja, da je treba nujno vzpostaviti mehanizme za usklajevanje med državami, ki so mednarodni donatorji, in predvideti podrobne ocene evropske in mednarodne pomoči za boj proti nepreglednosti in omejenim mehanizmom za odgovornost donatorjev; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je treba nujno vzpostaviti mehanizme za usklajevanje med državami, ki so mednarodni donatorji, in predvideti podrobne ocene evropske in mednarodne pomoči za boj proti nepreglednosti in omejenim mehanizmom za odgovornost donatorjev;

| 32. | obsoja dejstvo, da se velik del evropskega in drugega mednarodnega denarja pomoči izgubi med distribucijsko verigo, kar se je zelo nazorno pokazalo ob nedavnem škandalu v zvezi s Kabulsko banko, ter poudarja štiri glavne razloge za to: izgubljanje sredstev, prekomerni stroški posredovanja in varnosti, prekomerno zaračunavanje in korupcija; |
| --- | --- |

32.

obsoja dejstvo, da se velik del evropskega in drugega mednarodnega denarja pomoči izgubi med distribucijsko verigo, kar se je zelo nazorno pokazalo ob nedavnem škandalu v zvezi s Kabulsko banko, ter poudarja štiri glavne razloge za to: izgubljanje sredstev, prekomerni stroški posredovanja in varnosti, prekomerno zaračunavanje in korupcija;

| 33. | vendar ugotavlja, da se izgube EU ublažijo z dejstvom, da je 50 % pomoči Unije usmerjene preko večstranskih skrbniških skladov (v primerjavi z 10 % v primeru ZDA), ki imajo zelo visoko stopnjo učinkovitosti (približno 80 %); |
| --- | --- |

33.

vendar ugotavlja, da se izgube EU ublažijo z dejstvom, da je 50 % pomoči Unije usmerjene preko večstranskih skrbniških skladov (v primerjavi z 10 % v primeru ZDA), ki imajo zelo visoko stopnjo učinkovitosti (približno 80 %);

| 34. | poziva EU, naj vzpostavi centralizirano bazo podatkov o stroških in vplivih vse pomoči EU za Afganistan ter naj jih analizira, saj pomanjkanje obsežnih, posodobljenih in preglednih podatkov ogroža učinkovitost pomoči; |
| --- | --- |

34.

poziva EU, naj vzpostavi centralizirano bazo podatkov o stroških in vplivih vse pomoči EU za Afganistan ter naj jih analizira, saj pomanjkanje obsežnih, posodobljenih in preglednih podatkov ogroža učinkovitost pomoči;

| 35. | prav tako poziva vse glavne humanitarne in razvojne organe, dejavne v Afganistanu, vključno z EU in njenimi državami članicami, ZDA, UNAMA, agencijami ZN, glavnimi nevladnimi organizacijami ter Svetovno banko, naj bistveno oklestijo svoje operativne stroške, tako da dodelijo sredstva konkretnim projektom, ki se izvajajo v dejanskih in uravnoteženih partnerstvih z afganistanskimi institucijami in zagotovijo, da bo pomoč dejansko dosegla svoj cilj; s tem v zvezi poudarja, da imajo afganistanske institucije pravico do odločanja o uporabi sredstev, pri čemer zagotavljajo ustrezno preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

35.

prav tako poziva vse glavne humanitarne in razvojne organe, dejavne v Afganistanu, vključno z EU in njenimi državami članicami, ZDA, UNAMA, agencijami ZN, glavnimi nevladnimi organizacijami ter Svetovno banko, naj bistveno oklestijo svoje operativne stroške, tako da dodelijo sredstva konkretnim projektom, ki se izvajajo v dejanskih in uravnoteženih partnerstvih z afganistanskimi institucijami in zagotovijo, da bo pomoč dejansko dosegla svoj cilj; s tem v zvezi poudarja, da imajo afganistanske institucije pravico do odločanja o uporabi sredstev, pri čemer zagotavljajo ustrezno preglednost in odgovornost;

| 36. | poudarja pomen usklajevanja prizadevanj za obnovo in razvoj na regionalni ravni, da se zagotovi čezmejni razvoj v regiji, kjer etnične in plemenske vezi pogosto presegajo državne meje; |
| --- | --- |

36.

poudarja pomen usklajevanja prizadevanj za obnovo in razvoj na regionalni ravni, da se zagotovi čezmejni razvoj v regiji, kjer etnične in plemenske vezi pogosto presegajo državne meje;

| 37. | ugotavlja, da je treba spodbujati večje vključevanje lokalnih in regionalnih afganistanskih oblasti ter poudarja, da so na tej ravni za ustrezno rabo sredstev nujne pripadnost, pravna država in demokracija; opozarja, da bo za dodeljevanje sredstev na lokalni in regionalni ravni potrebna odobritev osrednje vlade, da se tako okrepi njena vloga in odgovornost; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da je treba spodbujati večje vključevanje lokalnih in regionalnih afganistanskih oblasti ter poudarja, da so na tej ravni za ustrezno rabo sredstev nujne pripadnost, pravna država in demokracija; opozarja, da bo za dodeljevanje sredstev na lokalni in regionalni ravni potrebna odobritev osrednje vlade, da se tako okrepi njena vloga in odgovornost;

| 38. | poziva visoko predstavnico za zunanjo in varnostno politiko, Svet in Komisijo, naj oblikujejo skupno ekipo raziskovalcev, ki bo enkrat letno ocenila vse ukrepe in misije EU in držav članic v Afganistanu, in sicer z uporabo nedvoumnih kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov, zlasti kar zadeva razvojno pomoč (vključno z javnim zdravstvom in kmetijstvom), dobro vodenje (tudi na področju pravosodja in človekovih pravic) in varnost (še posebej urjenje afganistanskih policistov); v zvezi s tem poziva tudi k oceni relativnega učinka ukrepov EU na splošne razmere v državi, k oceni ravni usklajevanja in sodelovanja med organi EU in drugimi mednarodnimi misijami in ukrepi ter k objavi ugotovitev in priporočil na podlagi takšne ocene; |
| --- | --- |

38.

poziva visoko predstavnico za zunanjo in varnostno politiko, Svet in Komisijo, naj oblikujejo skupno ekipo raziskovalcev, ki bo enkrat letno ocenila vse ukrepe in misije EU in držav članic v Afganistanu, in sicer z uporabo nedvoumnih kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov, zlasti kar zadeva razvojno pomoč (vključno z javnim zdravstvom in kmetijstvom), dobro vodenje (tudi na področju pravosodja in človekovih pravic) in varnost (še posebej urjenje afganistanskih policistov); v zvezi s tem poziva tudi k oceni relativnega učinka ukrepov EU na splošne razmere v državi, k oceni ravni usklajevanja in sodelovanja med organi EU in drugimi mednarodnimi misijami in ukrepi ter k objavi ugotovitev in priporočil na podlagi takšne ocene;

| 39. | poudarja, da se varnostne razmere in ozemeljska razporeditev ukrepov pomoči medsebojno pogojujejo, zato zahteva, da se pomoč za Afganistan posreduje neposredno prizadetim prebivalcem v Afganistanu; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da se varnostne razmere in ozemeljska razporeditev ukrepov pomoči medsebojno pogojujejo, zato zahteva, da se pomoč za Afganistan posreduje neposredno prizadetim prebivalcem v Afganistanu;

| 40. | poudarja, da mora biti boj proti korupciji v Afganistanu prednostna naloga; priznava, da lokalna korupcija obstaja, a upa, da se bo preprečevala s krepitvijo legitimnosti afganistanskih državnih institucij, s tem da se jim dodeli odgovornost za odobritev dodelitve financiranja in zagotavljanje učinkovitosti pomoči; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da mora biti boj proti korupciji v Afganistanu prednostna naloga; priznava, da lokalna korupcija obstaja, a upa, da se bo preprečevala s krepitvijo legitimnosti afganistanskih državnih institucij, s tem da se jim dodeli odgovornost za odobritev dodelitve financiranja in zagotavljanje učinkovitosti pomoči;

| 41. | zagovarja politiko vse pogostejšega javnega naročanja znotraj samega Afganistana, kadar je to mogoče, namesto uvažanja blaga in storitev; |
| --- | --- |

41.

zagovarja politiko vse pogostejšega javnega naročanja znotraj samega Afganistana, kadar je to mogoče, namesto uvažanja blaga in storitev;

| 42. | zato meni, da bi morali biti za razdeljevanje humanitarne pomoči v državi odgovorni nepristranski humanitarni organi, vojaki pa bi lahko pri tem sodelovali samo v zelo izjemnih primerih, ob priznanju nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti humanitarnih organov, ob popolnem upoštevanju zadevnih mednarodnih standardov, ki so določeni v smernicah ZN za uporabo sredstev vojaške in civilne obrambe pri humanitarnih nujnih primerih ter priporočeni v evropskem soglasju o humanitarni pomoči; |
| --- | --- |

42.

zato meni, da bi morali biti za razdeljevanje humanitarne pomoči v državi odgovorni nepristranski humanitarni organi, vojaki pa bi lahko pri tem sodelovali samo v zelo izjemnih primerih, ob priznanju nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti humanitarnih organov, ob popolnem upoštevanju zadevnih mednarodnih standardov, ki so določeni v smernicah ZN za uporabo sredstev vojaške in civilne obrambe pri humanitarnih nujnih primerih ter priporočeni v evropskem soglasju o humanitarni pomoči;

| 43. | meni, da so zaradi vsake zlorabe načel nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti, ki jo občutijo takšni organi pri svojem delu, ti vse bolj izpostavljeni na terenu, predvsem zato, ker bodo še naprej prisotni na terenu dolgo časa po odhodu čet; |
| --- | --- |

43.

meni, da so zaradi vsake zlorabe načel nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti, ki jo občutijo takšni organi pri svojem delu, ti vse bolj izpostavljeni na terenu, predvsem zato, ker bodo še naprej prisotni na terenu dolgo časa po odhodu čet;

| 44. | kot se je na široko poročalo v medijih in v poročilu predstavniškega doma ZDA o vojnih poglavarjih, opaža, da je ameriška vojska v Afganistanu večino svojih logističnih dejavnosti oddala zasebnim zunanjim izvajalcem, ki nato oddajo varovanje vojaških konvojev lokalnim afganistanskim varnostnim podizvajalcem, kar ima pogubne posledice; |
| --- | --- |

44.

kot se je na široko poročalo v medijih in v poročilu predstavniškega doma ZDA o vojnih poglavarjih, opaža, da je ameriška vojska v Afganistanu večino svojih logističnih dejavnosti oddala zasebnim zunanjim izvajalcem, ki nato oddajo varovanje vojaških konvojev lokalnim afganistanskim varnostnim podizvajalcem, kar ima pogubne posledice;

| 45. | opaža, da je odločitev prenosa ameriške vojaške dobavne verige v zasebne roke brez zanesljivih meril za zagotavljanje odgovornosti, preglednosti in zakonitosti povzročila izsiljevanje in korupcijo, saj si vojni poglavarji, lokalni mafijski šefi in tudi talibanski poveljniki na koncu polastijo velik del posla vojaške logistike v Afganistanu, vrednega 2,2 do 3 milijarde USD; |
| --- | --- |

45.

opaža, da je odločitev prenosa ameriške vojaške dobavne verige v zasebne roke brez zanesljivih meril za zagotavljanje odgovornosti, preglednosti in zakonitosti povzročila izsiljevanje in korupcijo, saj si vojni poglavarji, lokalni mafijski šefi in tudi talibanski poveljniki na koncu polastijo velik del posla vojaške logistike v Afganistanu, vrednega 2,2 do 3 milijarde USD;

| 46. | je zgrožen nad dejstvom, da sta denar za varovanje in izsiljevanje na vseh stopnjah vojaške dobavne verige največji vir financiranja upora, kot je priznala državna sekretarka ZDA Hilary Clinton med svojim pričanjem v odboru za zunanje odnose v senatu decembra 2009; |
| --- | --- |

46.

je zgrožen nad dejstvom, da sta denar za varovanje in izsiljevanje na vseh stopnjah vojaške dobavne verige največji vir financiranja upora, kot je priznala državna sekretarka ZDA Hilary Clinton med svojim pričanjem v odboru za zunanje odnose v senatu decembra 2009;

| 47. | ker vojaška logistika ZDA in Nata/ISAF sledita istim smernicam, je prav tako zaskrbljen, da v vseh primerih morda ne bo mogoče zagotoviti popolne sledljivosti finančnih prispevkov EU; |
| --- | --- |

47.

ker vojaška logistika ZDA in Nata/ISAF sledita istim smernicam, je prav tako zaskrbljen, da v vseh primerih morda ne bo mogoče zagotoviti popolne sledljivosti finančnih prispevkov EU;

| 48. | v celoti odobrava nove smernice o pogodbenih poslih, ki jih je septembra 2010 izdalo vojaško poveljstvo Nata v Afganistanu – vrednost teh poslov je trenutno ocenjena na 14 milijard USD letno – in katerih namen je zmanjšati korupcijo in oklestiti sredstva, ki se posredno stekajo v roke upornikov in talibanov; upa, da bo ta sprememba politike pogodbenih poslov uveljavljena kmalu; |
| --- | --- |

48.

v celoti odobrava nove smernice o pogodbenih poslih, ki jih je septembra 2010 izdalo vojaško poveljstvo Nata v Afganistanu – vrednost teh poslov je trenutno ocenjena na 14 milijard USD letno – in katerih namen je zmanjšati korupcijo in oklestiti sredstva, ki se posredno stekajo v roke upornikov in talibanov; upa, da bo ta sprememba politike pogodbenih poslov uveljavljena kmalu;

| 49. | v zvezi s tem pozdravlja nedavni odlok predsednika Karzaja, s katerim je vsem domačim in tujim zasebnim varnostnim podjetjem v Afganistanu določil štirimesečni rok za prenehanje delovanja; |
| --- | --- |

49.

v zvezi s tem pozdravlja nedavni odlok predsednika Karzaja, s katerim je vsem domačim in tujim zasebnim varnostnim podjetjem v Afganistanu določil štirimesečni rok za prenehanje delovanja;

Mirovni proces

| 50. | poudarja, da so dobro vodenje, pravna država in spoštovanje človekovih pravic temelji za stabilen in cvetoč Afganistan; zato poudarja, da so verodostojni pravosodni postopki temeljni vidik mirovnega procesa, spoštovanje človekovih pravic in preprečevanje razmaha nekaznovanosti pa bi morala biti brezpogojna elementa v vseh njegovih fazah; v zvezi s tem poziva afganistansko vlado, naj začne prednostno izvajati strategijo reforme pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da so dobro vodenje, pravna država in spoštovanje človekovih pravic temelji za stabilen in cvetoč Afganistan; zato poudarja, da so verodostojni pravosodni postopki temeljni vidik mirovnega procesa, spoštovanje človekovih pravic in preprečevanje razmaha nekaznovanosti pa bi morala biti brezpogojna elementa v vseh njegovih fazah; v zvezi s tem poziva afganistansko vlado, naj začne prednostno izvajati strategijo reforme pravosodnega sistema;

| 51. | meni, da večina krivde za sedanji zastoj v Afganistanu leži na zgodnjih napačnih izračunih koalicijskih sil, ki so še pred novo strategijo proti upornikom predvidevale hitro vojaško zmago nad talibani in lahek prehod k stabilni državi, ki bi jo vodila legitimna vlada z močno podporo zahodnih držav; |
| --- | --- |

51.

meni, da večina krivde za sedanji zastoj v Afganistanu leži na zgodnjih napačnih izračunih koalicijskih sil, ki so še pred novo strategijo proti upornikom predvidevale hitro vojaško zmago nad talibani in lahek prehod k stabilni državi, ki bi jo vodila legitimna vlada z močno podporo zahodnih držav;

| 52. | zato meni, da je bila prisotnost moči talibanov podcenjena in zmožnost vlade Karzaja glede zagotavljanja vladanja precenjena, posledica tega pa je, da naloga obnove in razvoja države ni dobila dovolj pozornosti; |
| --- | --- |

52.

zato meni, da je bila prisotnost moči talibanov podcenjena in zmožnost vlade Karzaja glede zagotavljanja vladanja precenjena, posledica tega pa je, da naloga obnove in razvoja države ni dobila dovolj pozornosti;

| 53. | meni, da so te napake zanetile ponovni upor talibanov v več kot polovici države, kar je zaostrilo slabšanje varnostnih razmer v celotni regiji in spoštovanja človekovih pravic, zlasti pravic žensk; |
| --- | --- |

53.

meni, da so te napake zanetile ponovni upor talibanov v več kot polovici države, kar je zaostrilo slabšanje varnostnih razmer v celotni regiji in spoštovanja človekovih pravic, zlasti pravic žensk;

| 54. | poudarja, da pretekla vojaška usmeritev ni prinesla želenih rezultatov, zato odločno podpira bolj civilen pristop; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da pretekla vojaška usmeritev ni prinesla želenih rezultatov, zato odločno podpira bolj civilen pristop;

| 55. | priznava, da je edina možna rešitev politična rešitev in da bi ta morala vključevati pogajanja – ki bi morala potekati ob prekinitvi ognja – s talibani in z drugimi bojujočimi se skupinami ter ostalimi političnimi akterji v državi, pripravljenimi sodelovati v vladi nacionalne enotnosti, ki bi bila zmožna zaključiti civilno vojno, ki razsaja v državi že skoraj tri desetletja, in zagotoviti spoštovanje pravne države ter temeljnih človekovih pravic; meni, da je treba novi politiki proti uporništvu ob upoštevanju časovnega načrta predsednika Obame dati možnost, da pokaže rezultate, da bo mogoče doseči politično rešitev; |
| --- | --- |

55.

priznava, da je edina možna rešitev politična rešitev in da bi ta morala vključevati pogajanja – ki bi morala potekati ob prekinitvi ognja – s talibani in z drugimi bojujočimi se skupinami ter ostalimi političnimi akterji v državi, pripravljenimi sodelovati v vladi nacionalne enotnosti, ki bi bila zmožna zaključiti civilno vojno, ki razsaja v državi že skoraj tri desetletja, in zagotoviti spoštovanje pravne države ter temeljnih človekovih pravic; meni, da je treba novi politiki proti uporništvu ob upoštevanju časovnega načrta predsednika Obame dati možnost, da pokaže rezultate, da bo mogoče doseči politično rešitev;

| 56. | odločno meni, da morajo biti trije glavni pogoji EU za takšen mirovni proces in udeležbo talibanskih skupin zaveza vseh strani, udeleženih v pogajanjih, k izgonu Al Kajde iz države in njenega spodbujanja mednarodnega terorizma ter vseh ostalih terorističnih skupin; sprejetju ukrepov za odpravo pridelovanja maka; vzpostavitvi politike za spodbujanje in spoštovanje temeljnih človekovih pravic in afganistanske ustave; |
| --- | --- |

56.

odločno meni, da morajo biti trije glavni pogoji EU za takšen mirovni proces in udeležbo talibanskih skupin zaveza vseh strani, udeleženih v pogajanjih, k izgonu Al Kajde iz države in njenega spodbujanja mednarodnega terorizma ter vseh ostalih terorističnih skupin; sprejetju ukrepov za odpravo pridelovanja maka; vzpostavitvi politike za spodbujanje in spoštovanje temeljnih človekovih pravic in afganistanske ustave;

| 57. | prav tako meni, da bi moralo o drugih vprašanjih odločati afganistansko ljudstvo glede na svojo voljo in zmogljivosti; |
| --- | --- |

57.

prav tako meni, da bi moralo o drugih vprašanjih odločati afganistansko ljudstvo glede na svojo voljo in zmogljivosti;

| 58. | priznava, da talibani niso enotni in da obstaja vsaj 33 najvišjih vodij, 820 srednjih/nižjih vodij in med 25 000 in 36 000„pehotnih vojakov“, ki so razčlenjeni med 220 skupnostmi, od katerih se nekateri bojujejo iz ideoloških, drugi pa iz denarnih razlogov; zato je prepričan, da bi bilo treba odslej spodbujati pogajanja na lokalni ravni med demokratično izvoljeno lokalno oblastjo in pripadniki oborožene opozicije, „ki so se odrekli nasilju, niso povezani z mednarodnimi terorističnimi organizacijami, spoštujejo ustavo in so pripravljeni sodelovati pri gradnji mirnega Afganistana“, kot je zapisano v 13. in 14. odstavku sporočila iz Kabula z dne 20. julija 2010; |
| --- | --- |

58.

priznava, da talibani niso enotni in da obstaja vsaj 33 najvišjih vodij, 820 srednjih/nižjih vodij in med 25 000 in 36 000„pehotnih vojakov“, ki so razčlenjeni med 220 skupnostmi, od katerih se nekateri bojujejo iz ideoloških, drugi pa iz denarnih razlogov; zato je prepričan, da bi bilo treba odslej spodbujati pogajanja na lokalni ravni med demokratično izvoljeno lokalno oblastjo in pripadniki oborožene opozicije, „ki so se odrekli nasilju, niso povezani z mednarodnimi terorističnimi organizacijami, spoštujejo ustavo in so pripravljeni sodelovati pri gradnji mirnega Afganistana“, kot je zapisano v 13. in 14. odstavku sporočila iz Kabula z dne 20. julija 2010;

| 59. | pozdravlja program afganistanske vlade za mir in ponovno vključevanje, v katerem lahko sodelujejo vsi pripadniki afganistanske oborožene opozicije in njihovih skupnosti, na podlagi zgoraj navedenih 13. in 14. odstavka sporočila iz Kabula; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja program afganistanske vlade za mir in ponovno vključevanje, v katerem lahko sodelujejo vsi pripadniki afganistanske oborožene opozicije in njihovih skupnosti, na podlagi zgoraj navedenih 13. in 14. odstavka sporočila iz Kabula;

| 60. | poudarja, da mora vsaka strategija razorožitve in ponovne integracije natančno upoštevati težavo vračanja nekdanjih borcev in beguncev v domače vasi; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da mora vsaka strategija razorožitve in ponovne integracije natančno upoštevati težavo vračanja nekdanjih borcev in beguncev v domače vasi;

| 61. | poudarja, da je pomembno povečati verodostojnost, odgovornost in usposobljenost afganistanske vlade in uprave, da se izboljša njen ugled med lastnimi državljani; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je pomembno povečati verodostojnost, odgovornost in usposobljenost afganistanske vlade in uprave, da se izboljša njen ugled med lastnimi državljani;

| 62. | poudarja bistveno vlogo Pakistana, saj talibani nimajo nobene spodbude, da bi se vključili v resna pogajanja, dokler bo pakistanska meja za njih odprta; priporoča širše mednarodno sodelovanje in udeležbo v procesu, vključno z udeležbo drugih sosedskih držav in vodilnih regionalnih akterjev, zlasti Irana, Turčije, Kitajske, Indije in Ruske federacije; |
| --- | --- |

62.

poudarja bistveno vlogo Pakistana, saj talibani nimajo nobene spodbude, da bi se vključili v resna pogajanja, dokler bo pakistanska meja za njih odprta; priporoča širše mednarodno sodelovanje in udeležbo v procesu, vključno z udeležbo drugih sosedskih držav in vodilnih regionalnih akterjev, zlasti Irana, Turčije, Kitajske, Indije in Ruske federacije;

| 63. | poziva Komisijo, naj oceni strateške in politične posledice nedavnih katastrofalnih poplav v Pakistanu na Afganistan in širšo regijo, ter sprejme vse potrebne ukrepe za pomoč prizadetim prebivalcem države in afganistanskim beguncem, katerih taborišča so bila v celoti poplavljena; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj oceni strateške in politične posledice nedavnih katastrofalnih poplav v Pakistanu na Afganistan in širšo regijo, ter sprejme vse potrebne ukrepe za pomoč prizadetim prebivalcem države in afganistanskim beguncem, katerih taborišča so bila v celoti poplavljena;

| 64. | poudarja pomembnost dobrega ravnanja z vodo v Afganistanu in njegovi bližini ter poudarja koristi regionalnega in čezmejnega sodelovanja na tem področju, tudi glede boljšega zaupanja med sosedskimi državami v jugozahodni Aziji; |
| --- | --- |

64.

poudarja pomembnost dobrega ravnanja z vodo v Afganistanu in njegovi bližini ter poudarja koristi regionalnega in čezmejnega sodelovanja na tem področju, tudi glede boljšega zaupanja med sosedskimi državami v jugozahodni Aziji;

| 65. | je seznanjen z vpletenostjo pakistanske tajne službe (ISI), s ciljem zagotoviti, da bo tudi za Pakistan izid kakršnega koli mirovnega procesa zadovoljiv; |
| --- | --- |

65.

je seznanjen z vpletenostjo pakistanske tajne službe (ISI), s ciljem zagotoviti, da bo tudi za Pakistan izid kakršnega koli mirovnega procesa zadovoljiv;

| 66. | vendar poudarja, da se mir v Afganistanu lahko zakorenini le, če se bodo politično dogovorile glavne regionalne sile, vključno z Indijo, Pakistanom, Iranom in državami osrednje Azije, Rusijo, Kitajsko in Turčijo, ter bo doseženo skupno politično stališče nevmešavanja in podpore neodvisnemu Afganistanu; poziva tudi k ureditvi odnosov med Afganistanom in Pakistanom, predvsem s pomočjo končne poravnave vprašanja mednarodne meje med obema državama; |
| --- | --- |

66.

vendar poudarja, da se mir v Afganistanu lahko zakorenini le, če se bodo politično dogovorile glavne regionalne sile, vključno z Indijo, Pakistanom, Iranom in državami osrednje Azije, Rusijo, Kitajsko in Turčijo, ter bo doseženo skupno politično stališče nevmešavanja in podpore neodvisnemu Afganistanu; poziva tudi k ureditvi odnosov med Afganistanom in Pakistanom, predvsem s pomočjo končne poravnave vprašanja mednarodne meje med obema državama;

| 67. | poziva EU, naj še nadalje podpre mirovni in spravni proces v Afganistanu ter afganistanska prizadevanja za ponovno vključitev tistih, ki so pripravljeni odreči se nasilju, in omogoči vladi Karzaja dovolj prožnosti pri izbiri partnerjev za dialog, a vztraja, naj afganistanska ustava in spoštovanje temeljnih človekovih pravic tvorita splošen pravni in politični okvir mirovnega procesa; |
| --- | --- |

67.

poziva EU, naj še nadalje podpre mirovni in spravni proces v Afganistanu ter afganistanska prizadevanja za ponovno vključitev tistih, ki so pripravljeni odreči se nasilju, in omogoči vladi Karzaja dovolj prožnosti pri izbiri partnerjev za dialog, a vztraja, naj afganistanska ustava in spoštovanje temeljnih človekovih pravic tvorita splošen pravni in politični okvir mirovnega procesa;

| 68. | pozdravlja nacionalne prednostne programe, ki jih je pripravila afganistanska vlada v skladu z afganistansko nacionalno razvojno strategijo in ki so dobili podporo na kabulski konferenci, ter poziva k njihovi popolni in učinkoviti izvedbi; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja nacionalne prednostne programe, ki jih je pripravila afganistanska vlada v skladu z afganistansko nacionalno razvojno strategijo in ki so dobili podporo na kabulski konferenci, ter poziva k njihovi popolni in učinkoviti izvedbi;

| 69. | močno poudarja potrebo po veliko bolj dejavni vlogi EU pri obnovi in razvoju Afganistana, saj dolgoročen mir v državi ali celotni regiji ni mogoč brez bistvenega zmanjšanja revščine in brez trajnostnega razvoja; se zaveda, da razvoj ni možen brez varnosti, prav tako pa ni varnosti brez razvoja; |
| --- | --- |

69.

močno poudarja potrebo po veliko bolj dejavni vlogi EU pri obnovi in razvoju Afganistana, saj dolgoročen mir v državi ali celotni regiji ni mogoč brez bistvenega zmanjšanja revščine in brez trajnostnega razvoja; se zaveda, da razvoj ni možen brez varnosti, prav tako pa ni varnosti brez razvoja;

| 70. | poziva EU in njene države članice, naj skupaj z Združenimi državami usmerijo več mednarodne pomoči preko lokalnih oblasti in vlade v Kabulu ter zagotovijo, da se letala brez pilota, posebne sile in lokalne milice uporabljajo v skladu z ukazi generala Petraeusa o netoleriranju izgub življenj nedolžnega civilnega prebivalstva; |
| --- | --- |

70.

poziva EU in njene države članice, naj skupaj z Združenimi državami usmerijo več mednarodne pomoči preko lokalnih oblasti in vlade v Kabulu ter zagotovijo, da se letala brez pilota, posebne sile in lokalne milice uporabljajo v skladu z ukazi generala Petraeusa o netoleriranju izgub življenj nedolžnega civilnega prebivalstva;

| 71. | izkazuje spoštovanje vsem vojaškim uslužbencem in uslužbenkam zavezniških sil, ki so izgubili življenje pri branjenju svobode, in izraža sožalje njihovim družinam ter družinam nedolžnih afganistanskih žrtev; |
| --- | --- |

71.

izkazuje spoštovanje vsem vojaškim uslužbencem in uslužbenkam zavezniških sil, ki so izgubili življenje pri branjenju svobode, in izraža sožalje njihovim družinam ter družinam nedolžnih afganistanskih žrtev;

| 72. | poudarja, da je vojaška prisotnost nekaterih držav članic EU in njihovih zaveznic v Afganistanu del operacij Mednarodnih sil za varnostno pomoč in Nata ter njihovih ciljev glede boja proti grožnji mednarodnega terorizma ter proti proizvodnji mamil in njihovi preprodaji; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je vojaška prisotnost nekaterih držav članic EU in njihovih zaveznic v Afganistanu del operacij Mednarodnih sil za varnostno pomoč in Nata ter njihovih ciljev glede boja proti grožnji mednarodnega terorizma ter proti proizvodnji mamil in njihovi preprodaji;

| 73. | poudarja, da ta prisotnost lahko pomaga pri ustvarjanju varnostnih pogojev, ki bi omogočili nedavne načrte afganistanske vlade glede uresničevanja izkoriščanja potencialno obsežne rudarske in mineralne državne industrije, s čimer bi bila zagotovljena lastna sredstva, ki jih nujno potrebuje državni proračun; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da ta prisotnost lahko pomaga pri ustvarjanju varnostnih pogojev, ki bi omogočili nedavne načrte afganistanske vlade glede uresničevanja izkoriščanja potencialno obsežne rudarske in mineralne državne industrije, s čimer bi bila zagotovljena lastna sredstva, ki jih nujno potrebuje državni proračun;

| 74. | poudarja, da potencialno obsežni rudarski in mineralni viri na afganistanskem ozemlju pripadajo izrecno le afganistanskemu ljudstvu ter da „zaščita“ teh virov ne sme biti izgovor za stalno prisotnost tuje vojske na afganistanskem ozemlju; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da potencialno obsežni rudarski in mineralni viri na afganistanskem ozemlju pripadajo izrecno le afganistanskemu ljudstvu ter da „zaščita“ teh virov ne sme biti izgovor za stalno prisotnost tuje vojske na afganistanskem ozemlju;

Policija in pravna država

| 75. | ugotavlja, da v Afganistanu ne more biti stabilnosti ali miru brez države, ki predvsem zagotavlja varnost svojim državljanom na lastno odgovornost; |
| --- | --- |

75.

ugotavlja, da v Afganistanu ne more biti stabilnosti ali miru brez države, ki predvsem zagotavlja varnost svojim državljanom na lastno odgovornost;

| 76. | pozdravlja cilj predsednika Karzaja, da bodo lahko do konca leta 2014 vojaške operacije v vseh pokrajinah vodile in izvajale le afganistanske nacionalne varnostne sile, ter zavezo afganistanske vlade do postopnega izvajanja polne oblasti nad svojo varnostjo; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja cilj predsednika Karzaja, da bodo lahko do konca leta 2014 vojaške operacije v vseh pokrajinah vodile in izvajale le afganistanske nacionalne varnostne sile, ter zavezo afganistanske vlade do postopnega izvajanja polne oblasti nad svojo varnostjo;

| 77. | poudarja, da Afganistan potrebuje učinkovite policijske sile in neodvisno vojsko, ki bodo zmožne zagotavljati varnost, da se tako omogoči posledični umik tuje vojske iz države; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da Afganistan potrebuje učinkovite policijske sile in neodvisno vojsko, ki bodo zmožne zagotavljati varnost, da se tako omogoči posledični umik tuje vojske iz države;

| 78. | ceni zamisel generala Petraeusa, da bi se lokalne, demokratično izvoljene oblasti lahko uskladile z lokalno žandarmerijo za ohranjanje reda in miru ter varovanje lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

78.

ceni zamisel generala Petraeusa, da bi se lokalne, demokratično izvoljene oblasti lahko uskladile z lokalno žandarmerijo za ohranjanje reda in miru ter varovanje lokalnega prebivalstva;

| 79. | vendar priznava, da je obstoj samostojnih varnostnih sil precej dolgoročen cilj in zato zlasti poudarja potrebo po bolj usklajenem in celostnem pristopu do usposabljanja policije ter posebej usposabljanja vojaških oficirjev in opozarja na financiranje, vloženo v usposabljanje policije, z omejenimi rezultati; poziva vse udeležene, naj natančno uskladijo svoje delo, da se bodo izognili nepotrebnim podvajanjem in izpolnili dodatne naloge na strateški in operativni ravni; |
| --- | --- |

79.

vendar priznava, da je obstoj samostojnih varnostnih sil precej dolgoročen cilj in zato zlasti poudarja potrebo po bolj usklajenem in celostnem pristopu do usposabljanja policije ter posebej usposabljanja vojaških oficirjev in opozarja na financiranje, vloženo v usposabljanje policije, z omejenimi rezultati; poziva vse udeležene, naj natančno uskladijo svoje delo, da se bodo izognili nepotrebnim podvajanjem in izpolnili dodatne naloge na strateški in operativni ravni;

| 80. | poudarja potrebo po obsežni reformi notranjega ministrstva, brez katere bi lahko prizadevanja za reformo in oblikovanje nove policije spodletela, in v zvezi s tem opozarja, kako pomembni so na ravni notranjega ministrstva, regij in pokrajin nadzor, podpora, posvetovanje in usposabljanje v skladu z nadaljnjim ciljem misije EUPOL; |
| --- | --- |

80.

poudarja potrebo po obsežni reformi notranjega ministrstva, brez katere bi lahko prizadevanja za reformo in oblikovanje nove policije spodletela, in v zvezi s tem opozarja, kako pomembni so na ravni notranjega ministrstva, regij in pokrajin nadzor, podpora, posvetovanje in usposabljanje v skladu z nadaljnjim ciljem misije EUPOL;

| 81. | meni, da očitna nedoločenost mandata EUPOL in omejeni rezultati, ki jih je do zdaj dosegla, preprečujejo, da bi pridobila vodilno vlogo v okviru EU, ki si jo zasluži; obžaluje, da tri leta po svoji uvedbi EUPOL še vedno ni dosegla treh četrtin svojih odobrenih zmogljivosti; ponovno poziva Svet in države članice EU, naj v celoti izpolnijo svoje obveznosti do te misije; |
| --- | --- |

81.

meni, da očitna nedoločenost mandata EUPOL in omejeni rezultati, ki jih je do zdaj dosegla, preprečujejo, da bi pridobila vodilno vlogo v okviru EU, ki si jo zasluži; obžaluje, da tri leta po svoji uvedbi EUPOL še vedno ni dosegla treh četrtin svojih odobrenih zmogljivosti; ponovno poziva Svet in države članice EU, naj v celoti izpolnijo svoje obveznosti do te misije;

| 82. | pozdravlja, da je EUPOL v Afganistanu ustanovil urad državnega tožilca za boj proti korupciji za preiskovanje zadev zoper javne uradnike na visokih položajih in druge uradnike, osumljene korupcije; |
| --- | --- |

82.

pozdravlja, da je EUPOL v Afganistanu ustanovil urad državnega tožilca za boj proti korupciji za preiskovanje zadev zoper javne uradnike na visokih položajih in druge uradnike, osumljene korupcije;

| 83. | izraža zaskrbljenost zaradi podatkov Mednarodne varnostne sile za pomoč (ISAF), po katerih je od 94 000 mož v afganistanski nacionalni policiji skoraj 90 % nepismenih, 20 % je uporabnikov drog, nad 30 % pa jih po enem letu izgine, ne da bi omenili približno 1 000 policistov, ki so ubiti v službi vsako leto; |
| --- | --- |

83.

izraža zaskrbljenost zaradi podatkov Mednarodne varnostne sile za pomoč (ISAF), po katerih je od 94 000 mož v afganistanski nacionalni policiji skoraj 90 % nepismenih, 20 % je uporabnikov drog, nad 30 % pa jih po enem letu izgine, ne da bi omenili približno 1 000 policistov, ki so ubiti v službi vsako leto;

| 84. | meni, da so glavni vzroki za neučinkovitost splošnega usposabljanja pomanjkanje usklajevanja različnih vidikov usposabljanja policije in da se naloge usposabljanja prepuščajo zasebnim vojaškim in varnostnim izvajalcem; |
| --- | --- |

84.

meni, da so glavni vzroki za neučinkovitost splošnega usposabljanja pomanjkanje usklajevanja različnih vidikov usposabljanja policije in da se naloge usposabljanja prepuščajo zasebnim vojaškim in varnostnim izvajalcem;

| 85. | opaža, da prevladovanje praks, kot je hiter pristop, ki jih izvaja nekaj velikih varnostnih podjetij iz ZDA (slabo preverjanje kandidatov, šest tednov usposabljanja brez učbenikov zaradi nepismenosti pripravnikov, minimalno usposabljanje na terenu, pripravniki pa nato dobijo značko, uniformo in pištolo ter so poslani na patruljo), ogroža zavezo EU in držav članic glede oblikovanja strokovne afganistanske policijske sile; poudarja, da potrebujemo skladnejše in trajnejše policijsko urjenje, da se omogoči sodelovanje različnih afganistanskih policijskih sil; poudarja, da se misije policijskega usposabljanja ne smejo osredotočiti le na tehnične vidike, ampak morajo rekrutom zagotoviti pismenost in osnovno poznavanje nacionalnega in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

85.

opaža, da prevladovanje praks, kot je hiter pristop, ki jih izvaja nekaj velikih varnostnih podjetij iz ZDA (slabo preverjanje kandidatov, šest tednov usposabljanja brez učbenikov zaradi nepismenosti pripravnikov, minimalno usposabljanje na terenu, pripravniki pa nato dobijo značko, uniformo in pištolo ter so poslani na patruljo), ogroža zavezo EU in držav članic glede oblikovanja strokovne afganistanske policijske sile; poudarja, da potrebujemo skladnejše in trajnejše policijsko urjenje, da se omogoči sodelovanje različnih afganistanskih policijskih sil; poudarja, da se misije policijskega usposabljanja ne smejo osredotočiti le na tehnične vidike, ampak morajo rekrutom zagotoviti pismenost in osnovno poznavanje nacionalnega in mednarodnega prava;

| 86. | je zbegan zaradi ugotovljenega slabega finančnega nadzora nad temi zasebnimi podjetji ter navaja ugotovitve skupnega poročila zunanjega in obrambnega ministrstva ZDA iz leta 2006, ki še vedno veljajo, namreč da so policijske sile v Afganistanu nesposobne izvajati običajno delo kazenskega pregona ter da ne obstaja učinkovit program usposabljanja na terenu; priznava poskuse glavnega poveljstva v okviru politike proti uporu, da bi do neke mere izvajal nadzor nad zasebnimi tujimi milicami, ki v Afganistanu delujejo nekaznovano; |
| --- | --- |

86.

je zbegan zaradi ugotovljenega slabega finančnega nadzora nad temi zasebnimi podjetji ter navaja ugotovitve skupnega poročila zunanjega in obrambnega ministrstva ZDA iz leta 2006, ki še vedno veljajo, namreč da so policijske sile v Afganistanu nesposobne izvajati običajno delo kazenskega pregona ter da ne obstaja učinkovit program usposabljanja na terenu; priznava poskuse glavnega poveljstva v okviru politike proti uporu, da bi do neke mere izvajal nadzor nad zasebnimi tujimi milicami, ki v Afganistanu delujejo nekaznovano;

| 87. | priporoča, naj se usposabljanje policije čim prej neha izvajati v okviru zasebnih izvajalcev; |
| --- | --- |

87.

priporoča, naj se usposabljanje policije čim prej neha izvajati v okviru zasebnih izvajalcev;

| 88. | poziva k boljšemu mednarodnemu sodelovanju in usklajevanju, da bi občutno povečali zmogljivosti policijskega usposabljanja in dodatno izboljšali učinkovitost programov usposabljanja; predlaga, naj EUPOL in Mednarodne sile za varnostno pomoč Nata uvedejo obsežen program usposabljanja, ki bo vključeval enote nacionalne policije, kot je bilo dogovorjeno z afganistansko vlado, s čimer bi preprečili podvajanje, izgubljanje sredstev in razdrobitev; |
| --- | --- |

88.

poziva k boljšemu mednarodnemu sodelovanju in usklajevanju, da bi občutno povečali zmogljivosti policijskega usposabljanja in dodatno izboljšali učinkovitost programov usposabljanja; predlaga, naj EUPOL in Mednarodne sile za varnostno pomoč Nata uvedejo obsežen program usposabljanja, ki bo vključeval enote nacionalne policije, kot je bilo dogovorjeno z afganistansko vlado, s čimer bi preprečili podvajanje, izgubljanje sredstev in razdrobitev;

| 89. | poziva visoko predstavnico za zunanjo in varnostno politiko ter države članice EU, naj pospešijo policijsko usposabljanje v Afganistanu in bistveno povečajo število policijskih inštruktorjev na terenu, da bo uresničitev cilja londonske konference o 134 000 usposobljenih afganistanskih policistov do konca leta 2011 postala izvedljiva; poziva visoko predstavnico za zunanjo in varnostno politiko, naj spremeni afganistansko misijo EUPOLA tudi s pooblastilom za usposabljanje nižjega osebja v vseh pokrajinah, s povečanjem števila tednov za osnovno usposabljanje in zagotavljanjem, da se patrulje in druge policijske dejavnosti skupaj izvajajo na terenu; poziva države članice, naj združijo svoje dvostranske misije policijskega usposabljanja in se vzdržijo izdajanja opozoril nacionalnim policistom v EUPOL; |
| --- | --- |

89.

poziva visoko predstavnico za zunanjo in varnostno politiko ter države članice EU, naj pospešijo policijsko usposabljanje v Afganistanu in bistveno povečajo število policijskih inštruktorjev na terenu, da bo uresničitev cilja londonske konference o 134 000 usposobljenih afganistanskih policistov do konca leta 2011 postala izvedljiva; poziva visoko predstavnico za zunanjo in varnostno politiko, naj spremeni afganistansko misijo EUPOLA tudi s pooblastilom za usposabljanje nižjega osebja v vseh pokrajinah, s povečanjem števila tednov za osnovno usposabljanje in zagotavljanjem, da se patrulje in druge policijske dejavnosti skupaj izvajajo na terenu; poziva države članice, naj združijo svoje dvostranske misije policijskega usposabljanja in se vzdržijo izdajanja opozoril nacionalnim policistom v EUPOL;

| 90. | predlaga, naj se povišajo plače afganistanske policije in naj se pregleda celoten proces zaposlovanja, tako da bodo imeli prednost kandidati z osnovno stopnjo pismenosti, ki niso uporabniki drog in so bolje psihološko in fizično usposobljeni kot sedanja policijska enota; |
| --- | --- |

90.

predlaga, naj se povišajo plače afganistanske policije in naj se pregleda celoten proces zaposlovanja, tako da bodo imeli prednost kandidati z osnovno stopnjo pismenosti, ki niso uporabniki drog in so bolje psihološko in fizično usposobljeni kot sedanja policijska enota;

| 91. | poudarja, da policijsko usposabljanje ne more prinesti rezultatov brez ustrezno delujočega sodstva, in zato poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi večjo finančno in tehnično podporo za okrepitev sodnega sistema, tudi z zvišanjem plač sodnikov na vseh stopnjah; poleg tega poziva Svet, naj v sodelovanju z ZN vzpostavi specializirano misijo za usposabljanje sodnikov in javnih uslužbencev ministrstva za sodstvo in kazenskega sistema v Afganistanu; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da policijsko usposabljanje ne more prinesti rezultatov brez ustrezno delujočega sodstva, in zato poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi večjo finančno in tehnično podporo za okrepitev sodnega sistema, tudi z zvišanjem plač sodnikov na vseh stopnjah; poleg tega poziva Svet, naj v sodelovanju z ZN vzpostavi specializirano misijo za usposabljanje sodnikov in javnih uslužbencev ministrstva za sodstvo in kazenskega sistema v Afganistanu;

| 92. | pozdravlja, da je afganistanska vlada na kabulski konferenci zajamčila, da bo s pomočjo mednarodnih partneric izboljšala dostop do sodnega varstva v vsej državi z izvajanjem posebnih ukrepov v naslednjih 12 mesecih ter zmogljivost sodnih ustanov tudi z oblikovanjem in izvajanjem celostne strategije človeških virov; |
| --- | --- |

92.

pozdravlja, da je afganistanska vlada na kabulski konferenci zajamčila, da bo s pomočjo mednarodnih partneric izboljšala dostop do sodnega varstva v vsej državi z izvajanjem posebnih ukrepov v naslednjih 12 mesecih ter zmogljivost sodnih ustanov tudi z oblikovanjem in izvajanjem celostne strategije človeških virov;

Mamila

| 93. | opozarja, da iz Afganistana izvira 90 % svetovnega nezakonitega opija, a da se leta 2001, ko so koalicijske sile vkorakale v Kabul, v Afganistanu mak ni prideloval zaradi uspeha OZN, ki je dosegla prepoved njegove pridelave; |
| --- | --- |

93.

opozarja, da iz Afganistana izvira 90 % svetovnega nezakonitega opija, a da se leta 2001, ko so koalicijske sile vkorakale v Kabul, v Afganistanu mak ni prideloval zaradi uspeha OZN, ki je dosegla prepoved njegove pridelave;

| 94. | meni, da bi morala velika, dobro financirana vojaška sila nato z lahkoto ohraniti to stanje brez opija s pomočjo lokalnih kmetijskih razvojnih projektov, ki bi jih vojska ščitila pred talibani in lokalnimi vojnimi poglavarji; |
| --- | --- |

94.

meni, da bi morala velika, dobro financirana vojaška sila nato z lahkoto ohraniti to stanje brez opija s pomočjo lokalnih kmetijskih razvojnih projektov, ki bi jih vojska ščitila pred talibani in lokalnimi vojnimi poglavarji;

| 95. | vendar opaža, da je pridelava opija še vedno glavno socialno, gospodarsko in varnostno vprašanje, ter poziva EU, naj ga obravnava kot strateško prednostno nalogo v svojih politikah za Afganistan; |
| --- | --- |

95.

vendar opaža, da je pridelava opija še vedno glavno socialno, gospodarsko in varnostno vprašanje, ter poziva EU, naj ga obravnava kot strateško prednostno nalogo v svojih politikah za Afganistan;

| 96. | opozarja, da več kot 90 % heroina v Evropi prihaja iz Afganistana in da stroški za javno zdravje v evropskih državah dosegajo milijarde dolarjev; poudarja, da je treba izzive mamilske strukture v Afganistanu reševati na državni in na mednarodni ravni z obravnavo vseh povezav mamilske verige, kar zahteva predvsem pomoč kmetom, da bi zmanjšali dobavo, preprečevanje in zdravljenje odvisnosti od mamil, da bi zajezili povpraševanje, ter kazenski pregon posrednikov; zlasti predlaga velike naložbe v oblikovanje splošne kmetijske in podeželske politike, da bi proizvajalcem opija ponudili primerno in trajno alternativo; prav tako vztraja, da je treba okoljsko področje vključiti v kmetijsko in podeželsko strategijo, saj je slabšanje okolja, ki ga na primer povzroča slabo vodenje vodnih virov ali uničevanje naravnih gozdov, ena od glavnih ovir za razvoj kmetijskega gospodarstva; |
| --- | --- |

96.

opozarja, da več kot 90 % heroina v Evropi prihaja iz Afganistana in da stroški za javno zdravje v evropskih državah dosegajo milijarde dolarjev; poudarja, da je treba izzive mamilske strukture v Afganistanu reševati na državni in na mednarodni ravni z obravnavo vseh povezav mamilske verige, kar zahteva predvsem pomoč kmetom, da bi zmanjšali dobavo, preprečevanje in zdravljenje odvisnosti od mamil, da bi zajezili povpraševanje, ter kazenski pregon posrednikov; zlasti predlaga velike naložbe v oblikovanje splošne kmetijske in podeželske politike, da bi proizvajalcem opija ponudili primerno in trajno alternativo; prav tako vztraja, da je treba okoljsko področje vključiti v kmetijsko in podeželsko strategijo, saj je slabšanje okolja, ki ga na primer povzroča slabo vodenje vodnih virov ali uničevanje naravnih gozdov, ena od glavnih ovir za razvoj kmetijskega gospodarstva;

| 97. | opaža, da je zaradi nekaznovanosti, ki je bila dana pridelovalcem in preprodajalcem, pridelava v dveh letih dosegla stopnje pred letom 2001 z majhnim številom vplivnih vojnih poglavarjev, ki vodijo ogromen kartel; |
| --- | --- |

97.

opaža, da je zaradi nekaznovanosti, ki je bila dana pridelovalcem in preprodajalcem, pridelava v dveh letih dosegla stopnje pred letom 2001 z majhnim številom vplivnih vojnih poglavarjev, ki vodijo ogromen kartel;

| 98. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi močnega porasta števila Afganistancev, ki so odvisni od drog, kot je navedeno v nedavnem poročilu UNODC; poziva k takojšnji uvedbi ciljno usmerjenih ukrepov za zmanjšanje števila odvisnikov in za zagotavljanje zdravniške oskrbe zanje; ob upoštevanju tega dejstva poudarja, da je treba financirati programe za odprtje rehabilitacijskih centrov v državi, zlasti na območjih, kjer je zdravniška oskrba nedostopna; |
| --- | --- |

98.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi močnega porasta števila Afganistancev, ki so odvisni od drog, kot je navedeno v nedavnem poročilu UNODC; poziva k takojšnji uvedbi ciljno usmerjenih ukrepov za zmanjšanje števila odvisnikov in za zagotavljanje zdravniške oskrbe zanje; ob upoštevanju tega dejstva poudarja, da je treba financirati programe za odprtje rehabilitacijskih centrov v državi, zlasti na območjih, kjer je zdravniška oskrba nedostopna;

| 99. | poudarja, da je kljub začetnemu padcu cen zaradi prekomerne proizvodnje trgovina z mamili leta 2009 znašala 3,4 milijarde USD, potencialna bruto izvozna vrednost opija je znašala 26 % afganistanskega BDP, v nezakonito industrijo mamil pa naj bi bilo vpletenih približno 3,4 milijona Afganistancev (12 % prebivalstva); |
| --- | --- |

99.

poudarja, da je kljub začetnemu padcu cen zaradi prekomerne proizvodnje trgovina z mamili leta 2009 znašala 3,4 milijarde USD, potencialna bruto izvozna vrednost opija je znašala 26 % afganistanskega BDP, v nezakonito industrijo mamil pa naj bi bilo vpletenih približno 3,4 milijona Afganistancev (12 % prebivalstva);

| 100. | vendar opozarja na ugotovitve nedavnega poročila UNODOC, ki navaja, da talibani prejmejo le 4 % dobička letne preprodaje mamil, lokalni kmetje 21 %, 75 % pa naj bi pristalo v rokah vladnih uradnikov, policije, lokalnih in regionalnih posrednikov in preprodajalcev; ugotavlja, skratka, da afganistanski zavezniki Nata dejansko dobijo večji del dobičkov iz trgovine z drogami; |
| --- | --- |

100.

vendar opozarja na ugotovitve nedavnega poročila UNODOC, ki navaja, da talibani prejmejo le 4 % dobička letne preprodaje mamil, lokalni kmetje 21 %, 75 % pa naj bi pristalo v rokah vladnih uradnikov, policije, lokalnih in regionalnih posrednikov in preprodajalcev; ugotavlja, skratka, da afganistanski zavezniki Nata dejansko dobijo večji del dobičkov iz trgovine z drogami;

| 101. | opaža, da so med letoma 2001 in 2009 ZDA in mednarodna skupnost porabile 1,61 milijarde USD za ukrepe proti mamilom, ki pa niso imeli večjega učinka na pridelavo in preprodajo, ter opozarja na posebnega predstavnika ZDA za Afganistan in Pakistan Richarda Holbrooka, ki je dosedanja prizadevanja ZDA proti mamilom v Afganistanu opisal kot najbolj potraten in neučinkovit program, ki ga je kadar koli videl v vladi in izven nje; |
| --- | --- |

101.

opaža, da so med letoma 2001 in 2009 ZDA in mednarodna skupnost porabile 1,61 milijarde USD za ukrepe proti mamilom, ki pa niso imeli večjega učinka na pridelavo in preprodajo, ter opozarja na posebnega predstavnika ZDA za Afganistan in Pakistan Richarda Holbrooka, ki je dosedanja prizadevanja ZDA proti mamilom v Afganistanu opisal kot najbolj potraten in neučinkovit program, ki ga je kadar koli videl v vladi in izven nje;

| 102. | poudarja, da če se odvisnost afganistanskega gospodarstva od drog ne bo enkrat za vselej končala in če ne bo najden uresničljiv nadomestni model gospodarske rasti, ciljev v zvezi s ponovno vzpostavitvijo varnosti in stabilnosti v regiji ne bo mogoče doseči; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da če se odvisnost afganistanskega gospodarstva od drog ne bo enkrat za vselej končala in če ne bo najden uresničljiv nadomestni model gospodarske rasti, ciljev v zvezi s ponovno vzpostavitvijo varnosti in stabilnosti v regiji ne bo mogoče doseči;

| 103. | poudarja, kako pomembna so do sedaj le malo uspešna prizadevanja za postopno odpravo pridelovanja opija v Afganistanu, in v zvezi s tem zahteva, da se ustvarijo nadomestni načini preživljanja za 3,4 milijona Afganistancev, ki se preživljajo z opijem, ter da se izboljša položaj preostalega afganistanskega podeželskega prebivalstva; |
| --- | --- |

103.

poudarja, kako pomembna so do sedaj le malo uspešna prizadevanja za postopno odpravo pridelovanja opija v Afganistanu, in v zvezi s tem zahteva, da se ustvarijo nadomestni načini preživljanja za 3,4 milijona Afganistancev, ki se preživljajo z opijem, ter da se izboljša položaj preostalega afganistanskega podeželskega prebivalstva;

| 104. | je seznanjen z uspešnimi poskusi postopne odprave pridelovanja opija v Pakistanu, Laosu in na Tajskem z nadomestitvijo drugih pridelkov; je prav tako seznanjen s pojavom novih obetajočih pridelkov v Afganistanu, kot je žafran, ki lahko prinesejo veliko višje prihodke od maka; |
| --- | --- |

104.

je seznanjen z uspešnimi poskusi postopne odprave pridelovanja opija v Pakistanu, Laosu in na Tajskem z nadomestitvijo drugih pridelkov; je prav tako seznanjen s pojavom novih obetajočih pridelkov v Afganistanu, kot je žafran, ki lahko prinesejo veliko višje prihodke od maka;

| 105. | opaža, da bi v Afganistanu lahko načrtovali podoben proces postopne odprave pridelovanja maka, za kar bi bilo potrebnih 100 milijonov EUR letno, tako da bi izrecno namenili 10 % letne pomoči EU državi za obdobje pet let; |
| --- | --- |

105.

opaža, da bi v Afganistanu lahko načrtovali podoben proces postopne odprave pridelovanja maka, za kar bi bilo potrebnih 100 milijonov EUR letno, tako da bi izrecno namenili 10 % letne pomoči EU državi za obdobje pet let;

| 106. | je seznanjen, da bo nedavno podpisan sporazum o trgovini in prometu med Afganistanom in Pakistanom koristil proizvajalcem grenivke, ki je najbolj znan zakonit pridelek v regiji, in ki ga tuji razvojni delavci večkrat omenjajo kot ključ do dostojnega alternativnega preživetja za pridelovalce maka na jugu Afganistana; |
| --- | --- |

106.

je seznanjen, da bo nedavno podpisan sporazum o trgovini in prometu med Afganistanom in Pakistanom koristil proizvajalcem grenivke, ki je najbolj znan zakonit pridelek v regiji, in ki ga tuji razvojni delavci večkrat omenjajo kot ključ do dostojnega alternativnega preživetja za pridelovalce maka na jugu Afganistana;

| 107. | želi pohvaliti Urad ZN za droge in preprečevanje kriminala (UNODC) za njegovo aktivno podporo vladi Afganistana pri boju proti mamilom, in poziva k okrepitvi tega urada in njegovih programov v Afganistanu; |
| --- | --- |

107.

želi pohvaliti Urad ZN za droge in preprečevanje kriminala (UNODC) za njegovo aktivno podporo vladi Afganistana pri boju proti mamilom, in poziva k okrepitvi tega urada in njegovih programov v Afganistanu;

| 108. | poziva k petletnemu nacionalnemu načrtu za odpravo nezakonitih pridelkov opija s posebnimi roki in merili uspešnosti, ki naj se izvaja prek namenskega urada z lastnim proračunom in osebjem; |
| --- | --- |

108.

poziva k petletnemu nacionalnemu načrtu za odpravo nezakonitih pridelkov opija s posebnimi roki in merili uspešnosti, ki naj se izvaja prek namenskega urada z lastnim proračunom in osebjem;

| 109. | poudarja, da je treba ta načrt spodbuditi s sodelovanjem med EU in Rusko federacijo, ki je glavna žrtev afganistanskega heroina in drugi največji svetovni trg opija po EU; |
| --- | --- |

109.

poudarja, da je treba ta načrt spodbuditi s sodelovanjem med EU in Rusko federacijo, ki je glavna žrtev afganistanskega heroina in drugi največji svetovni trg opija po EU;

| 110. | poziva afganistansko vlado in parlament, naj sprejmeta posebno zakonodajo za prepoved vseh praks odprave, ki bi vključevale uporabo nefizičnih in nemehanskih metod; |
| --- | --- |

110.

poziva afganistansko vlado in parlament, naj sprejmeta posebno zakonodajo za prepoved vseh praks odprave, ki bi vključevale uporabo nefizičnih in nemehanskih metod;

| 111. | poziva Svet in Komisijo, naj v svoje veljavne strategije v celoti vključita predlagano strategijo, in poziva države članice EU, naj v nacionalnih načrtih v celoti upoštevajo predloge; |
| --- | --- |

111.

poziva Svet in Komisijo, naj v svoje veljavne strategije v celoti vključita predlagano strategijo, in poziva države članice EU, naj v nacionalnih načrtih v celoti upoštevajo predloge;

| 112. | poziva Svet in Komisijo, naj v celoti upoštevata vse proračunske posledice predlogov iz tega poročila; |
| --- | --- |

112.

poziva Svet in Komisijo, naj v celoti upoštevata vse proračunske posledice predlogov iz tega poročila;

*

* *

| 113. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, generalnemu sekretarju Združenih narodov in generalnemu sekretarju Nata ter vladam in parlamentom držav članic in Islamske republike Afganistan. |
| --- | --- |

113.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, generalnemu sekretarju Združenih narodov in generalnemu sekretarju Nata ter vladam in parlamentom držav članic in Islamske republike Afganistan.

---

(1)  UL C 294 E, 3.12.2009, str. 11.

(2)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 87.

(3)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 57.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/122

---

Četrtek, 16. december 2010Vzpostavitev stalnega kriznega mehanizma za ohranjanje finančne stabilnosti v evroobmočju

P7_TA(2010)0491

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o oblikovanju stalnega kriznega mehanizma za obvarovanje finančne stabilnosti evroobmočja

2012/C 169 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 121, 122, 126, 136 in 148 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 121, 122, 126, 136 in 148 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2010 s priporočili Komisiji čezmejnem kriznem upravljanju v bančnem sektorju (1) (Ferreirovo poročilo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2010 s priporočili Komisiji čezmejnem kriznem upravljanju v bančnem sektorju (1) (Ferreirovo poročilo),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2010 o evropskem instrumentu za finančno stabilnost in evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo ter prihodnjih ukrepih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2010 o evropskem instrumentu za finančno stabilnost in evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo ter prihodnjih ukrepih (2),

| — | ob upoštevanju svojega vprašanja Komisiji z dne 24. junija 2010 o evropskem instrumentu za finančno stabilnost in evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo ter prihodnjih ukrepih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega vprašanja Komisiji z dne 24. junija 2010 o evropskem instrumentu za finančno stabilnost in evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo ter prihodnjih ukrepih (3),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 6. julija 2010 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 479/2009 glede kakovosti statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 6. julija 2010 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 479/2009 glede kakovosti statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropskega bančnega organa (Garcia-Margallovo poročilo) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropskega bančnega organa (Garcia-Margallovo poročilo) (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o izboljšanju gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v evroobmočju (6) (Feiovo poročilo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o izboljšanju gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v evroobmočju (6) (Feiovo poročilo),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (7) (poročilo P. Berès), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (7) (poročilo P. Berès),

| — | ob upoštevanju izjav voditeljev držav in vlad evroobmočja z dne 25. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav voditeljev držav in vlad evroobmočja z dne 25. marca 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov z izrednega zasedanja sveta Ecofin 9. in 10. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z izrednega zasedanja sveta Ecofin 9. in 10. maja 2010,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o ustanovitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o ustanovitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2010 o okrepitvi usklajevanja ekonomskih politik (KOM(2010)0250), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2010 o okrepitvi usklajevanja ekonomskih politik (KOM(2010)0250),

| — | ob upoštevanju dokumenta Evropske centralne banke (ECB) z dne 10. junija 2010 o okrepitvi gospodarskega upravljanja v evroobmočju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Evropske centralne banke (ECB) z dne 10. junija 2010 o okrepitvi gospodarskega upravljanja v evroobmočju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2010 o usklajevanje gospodarskih politik za stabilnost, rast in delovna mesta – Kako izboljšati gospodarsko upravljanje EU (KOM(2010)0367), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2010 o usklajevanje gospodarskih politik za stabilnost, rast in delovna mesta – Kako izboljšati gospodarsko upravljanje EU (KOM(2010)0367),

| — | ob upoštevanju šestih zakonodajnih predlogov Komisije o gospodarskem upravljanju EU z dne 29. septembra 2010 (zakonodajni sveženj za gospodarsko upravljanje – KOM(2010)0522, KOM(2010)0523, KOM(2010)0524, KOM(2010)0525, KOM(2010)0526 in KOM(2010)0527), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestih zakonodajnih predlogov Komisije o gospodarskem upravljanju EU z dne 29. septembra 2010 (zakonodajni sveženj za gospodarsko upravljanje – KOM(2010)0522, KOM(2010)0523, KOM(2010)0524, KOM(2010)0525, KOM(2010)0526 in KOM(2010)0527),

| — | ob upoštevanju sklepa Evropske centralne banke 2010/624/EU z dne 14. oktobra 2010 o upravljanju poslov najemanja in dajanja posojil, ki jih sklene Unija v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropske centralne banke 2010/624/EU z dne 14. oktobra 2010 o upravljanju poslov najemanja in dajanja posojil, ki jih sklene Unija v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (9),

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine o gospodarskem upravljanju Evropskega sveta z dne 21. oktobra 2010 o krepitvi gospodarskega upravljanja v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine o gospodarskem upravljanju Evropskega sveta z dne 21. oktobra 2010 o krepitvi gospodarskega upravljanja v EU,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta 28. in 29. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta 28. in 29. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju izjave evroskupine z dne 28. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave evroskupine z dne 28. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju vprašanja št. B7-0199/2010 Komisiji o ustanovitvi stalnega kriznega mehanizma za ohranitev finančne stabilnosti evroobmočja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja št. B7-0199/2010 Komisiji o ustanovitvi stalnega kriznega mehanizma za ohranitev finančne stabilnosti evroobmočja,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je za dolžniško krizo v evroobmočju potrebna obsežna in celovita rešitev, saj parcialni pristop doslej ni bil uspešen, |
| --- | --- |

A.

ker je za dolžniško krizo v evroobmočju potrebna obsežna in celovita rešitev, saj parcialni pristop doslej ni bil uspešen,

| B. | ker so se Svet in države članice na izrednem zasedanju sveta Ecofin 9. in 10. maja 2010 dogovorili o začasnem mehanizmu za ohranitev finančne stabilnosti, vrednem 750 milijard EUR, kar zajema tudi stabilizacijski sklad za hitro odzivanje (evropski mehanizem za finančno stabilizacijo, EFSM), vreden 60 milijard EUR, in evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF), vreden okoli 440 milijard EUR, s čimer naj bi dopolnili sredstva mednarodnega denarnega sklada – okoli 250 milijard EUR, |
| --- | --- |

B.

ker so se Svet in države članice na izrednem zasedanju sveta Ecofin 9. in 10. maja 2010 dogovorili o začasnem mehanizmu za ohranitev finančne stabilnosti, vrednem 750 milijard EUR, kar zajema tudi stabilizacijski sklad za hitro odzivanje (evropski mehanizem za finančno stabilizacijo, EFSM), vreden 60 milijard EUR, in evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF), vreden okoli 440 milijard EUR, s čimer naj bi dopolnili sredstva mednarodnega denarnega sklada – okoli 250 milijard EUR,

| C. | ker sta podlaga za delovanje evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo člen 122(2) PDEU in medvladni sporazum med državami članicami; ker za začetek njegovega delovanja veljajo strogi pogoji in je povezan s skupno podporo EU in Mednarodnega denarnega sklada, pogoji pa so podobni pogojem Mednarodnega denarnega sklada, prilagojeni socialnim in gospodarskim posebnostim držav, kjer se mehanizem uporablja, pa tudi upoštevaje njihovo razvojno agendo, |
| --- | --- |

C.

ker sta podlaga za delovanje evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo člen 122(2) PDEU in medvladni sporazum med državami članicami; ker za začetek njegovega delovanja veljajo strogi pogoji in je povezan s skupno podporo EU in Mednarodnega denarnega sklada, pogoji pa so podobni pogojem Mednarodnega denarnega sklada, prilagojeni socialnim in gospodarskim posebnostim držav, kjer se mehanizem uporablja, pa tudi upoštevaje njihovo razvojno agendo,

| D. | ker je bil evropski instrument za finančno stabilnost vzpostavljen kot pravna oseba s posebnim namenom, ki ji sredstva zagotavljajo države članice v skladu s svojim sorazmernim deležem vplačanega kapitala v Evropski centralni banki ter s svojimi ustavnimi zahtevami, in ki se bo po treh letih iztekla, |
| --- | --- |

D.

ker je bil evropski instrument za finančno stabilnost vzpostavljen kot pravna oseba s posebnim namenom, ki ji sredstva zagotavljajo države članice v skladu s svojim sorazmernim deležem vplačanega kapitala v Evropski centralni banki ter s svojimi ustavnimi zahtevami, in ki se bo po treh letih iztekla,

| E. | ker je Komisija v svojem sporočilu z dne 12. maja 2010 ugotovila, da je kriza pokazala, da je potreben močan okvir za obvladovanje krize, ki bo dopolnil izvajanje izboljšanega pakta stabilnosti in rasti ter novi mehanizem za makroekonomski nadzor, ki naj bi preprečil neugodne posledice za proračun in konkurenčnost, |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija v svojem sporočilu z dne 12. maja 2010 ugotovila, da je kriza pokazala, da je potreben močan okvir za obvladovanje krize, ki bo dopolnil izvajanje izboljšanega pakta stabilnosti in rasti ter novi mehanizem za makroekonomski nadzor, ki naj bi preprečil neugodne posledice za proračun in konkurenčnost,

| F. | ker je Evropska centralna banka v svoj dokument z dne 10. junija 2010 vključila predloge za okvir za obvladovanje dolžniške krize, s katerim naj bi priskrbeli finančno podporo državam članicam v evroobmočju, ki imajo otežen dostop do zasebnih posojil, |
| --- | --- |

F.

ker je Evropska centralna banka v svoj dokument z dne 10. junija 2010 vključila predloge za okvir za obvladovanje dolžniške krize, s katerim naj bi priskrbeli finančno podporo državam članicam v evroobmočju, ki imajo otežen dostop do zasebnih posojil,

| G. | ker so se voditelji držav in vlad na zasedanju Evropskega sveta 28. in 29. oktobra 2010 dogovorili, da morajo države članice ustanoviti mehanizem, s katerim bi obvarovali finančno stabilnost evroobmočja kot celote (evropski mehanizem za stabilnost, ESM), |
| --- | --- |

G.

ker so se voditelji držav in vlad na zasedanju Evropskega sveta 28. in 29. oktobra 2010 dogovorili, da morajo države članice ustanoviti mehanizem, s katerim bi obvarovali finančno stabilnost evroobmočja kot celote (evropski mehanizem za stabilnost, ESM),

| H. | ker je namen evropskega mehanizma za stabilnost dopolniti novi okvir okrepljenega gospodarskega upravljanja za dejanski in strog gospodarski nadzor in usklajevanje, mehanizem pa se bo usmeril na preprečevanje in bo znatno zmanjšal verjetnost, da bi v prihodnosti spet prišlo do krize, |
| --- | --- |

H.

ker je namen evropskega mehanizma za stabilnost dopolniti novi okvir okrepljenega gospodarskega upravljanja za dejanski in strog gospodarski nadzor in usklajevanje, mehanizem pa se bo usmeril na preprečevanje in bo znatno zmanjšal verjetnost, da bi v prihodnosti spet prišlo do krize,

| I. | ker je Parlament prepričan, da je tak stalni krizni mehanizem potreben za obvarovanje finančne stabilnosti evra, in je v Feiovem poročilu pozval k ustanovitvi evropskega denarnega sklada, |
| --- | --- |

I.

ker je Parlament prepričan, da je tak stalni krizni mehanizem potreben za obvarovanje finančne stabilnosti evra, in je v Feiovem poročilu pozval k ustanovitvi evropskega denarnega sklada,

| J. | ker je Parlament tudi v Ferreirovem in Garcia-Margallovem poročilu priznal, da je mehanizem za obvladovanje krize potreben kot dopolnilo nadzornim pooblastilom novih evropskih nadzornih organov, da bi zagotovili nadzor na finančnim sistemom Unije, |
| --- | --- |

J.

ker je Parlament tudi v Ferreirovem in Garcia-Margallovem poročilu priznal, da je mehanizem za obvladovanje krize potreben kot dopolnilo nadzornim pooblastilom novih evropskih nadzornih organov, da bi zagotovili nadzor na finančnim sistemom Unije,

| K. | ker je predsednik evroskupine na njeni seji 6. decembra 2010 predlagal oblikovanje vseevropskih obveznic v podporo državam, ki se soočijo s finančnim težavami, vendar o tej temi niso razpravljali, saj so nekatere države tej zamisli nasprotovale, |
| --- | --- |

K.

ker je predsednik evroskupine na njeni seji 6. decembra 2010 predlagal oblikovanje vseevropskih obveznic v podporo državam, ki se soočijo s finančnim težavami, vendar o tej temi niso razpravljali, saj so nekatere države tej zamisli nasprotovale,

| L. | ker je od 29. septembra 2010, ko je Komisija Parlamentu in Svetu predstavila zakonodajne predloge o gospodarskem upravljanju, prišlo že do več kriz na trgih, med drugim tudi na Irskem, kar morata Parlament in Svet upoštevati, |
| --- | --- |

L.

ker je od 29. septembra 2010, ko je Komisija Parlamentu in Svetu predstavila zakonodajne predloge o gospodarskem upravljanju, prišlo že do več kriz na trgih, med drugim tudi na Irskem, kar morata Parlament in Svet upoštevati,

| M. | ker je bistveno izboljšati sedanje procese usklajevanja ekonomske politike in odpraviti prekrivanje, s čimer bi zagotovili, da bo strategija EU udeležencem na trgu in državljanom razumljiva, tako da se bomo premaknili v smer bolj integriranega pristopa in zagotovili spremembe v procesu odločanja, |
| --- | --- |

M.

ker je bistveno izboljšati sedanje procese usklajevanja ekonomske politike in odpraviti prekrivanje, s čimer bi zagotovili, da bo strategija EU udeležencem na trgu in državljanom razumljiva, tako da se bomo premaknili v smer bolj integriranega pristopa in zagotovili spremembe v procesu odločanja,

| N. | ker je evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) odgovoren za makrobonitetni nadzor finančnega sistema, da bi prispeval k preprečevanju sistemskih tveganj za finančno stabilnost v EU, da ne bi prišlo do obdobij vsesplošne finančne krize in da bi pripomogli h gladkemu delovanju notranjega trga, s tem pa zagotovili trajnosten prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti, |
| --- | --- |

N.

ker je evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) odgovoren za makrobonitetni nadzor finančnega sistema, da bi prispeval k preprečevanju sistemskih tveganj za finančno stabilnost v EU, da ne bi prišlo do obdobij vsesplošne finančne krize in da bi pripomogli h gladkemu delovanju notranjega trga, s tem pa zagotovili trajnosten prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti,

| 1. | poziva Evropski svet, naj čim prej opredeli spremembe Pogodbe, ki so potrebne za ustanovitev evropskega mehanizma za stabilnost; |
| --- | --- |

1.

poziva Evropski svet, naj čim prej opredeli spremembe Pogodbe, ki so potrebne za ustanovitev evropskega mehanizma za stabilnost;

| 2. | poudarja, da pretresanje zakonodajnega svežnja o gospodarskem upravljanju z razumnega, praktičnega in demokratičnega vidika ne sme biti ločeno od sklepa Evropskega sveta o ustanovitvi stalnega mehanizma; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da pretresanje zakonodajnega svežnja o gospodarskem upravljanju z razumnega, praktičnega in demokratičnega vidika ne sme biti ločeno od sklepa Evropskega sveta o ustanovitvi stalnega mehanizma;

| 3. | želi kot sozakonodajalec poudariti, da je treba oblikovati stalen krizni mehanizem, ki bo verodostojen, trden in trajen ter se bo opiral na bistvene tehnične danosti in ga je treba sprejeti po rednem zakonodajnem postopku in pod vplivom metode Skupnosti, da bi po eni strani okrepil udeležbo Parlamenta in izboljšal demokratično odgovornost, po drugi strani pa bi se opiral na strokovno znanje, neodvisnost in nepristranskost Komisije; zato poziva Evropski svet, naj v ta namen zagotovi primerno zakonsko podlago pri pregledu PDEU; |
| --- | --- |

3.

želi kot sozakonodajalec poudariti, da je treba oblikovati stalen krizni mehanizem, ki bo verodostojen, trden in trajen ter se bo opiral na bistvene tehnične danosti in ga je treba sprejeti po rednem zakonodajnem postopku in pod vplivom metode Skupnosti, da bi po eni strani okrepil udeležbo Parlamenta in izboljšal demokratično odgovornost, po drugi strani pa bi se opiral na strokovno znanje, neodvisnost in nepristranskost Komisije; zato poziva Evropski svet, naj v ta namen zagotovi primerno zakonsko podlago pri pregledu PDEU;

| 4. | ugotavlja, da bi moral evropski mehanizem za stabilnost oziroma evropski monetarni sklad v vsakem primeru temeljiti na solidarnosti, da bi morala zanj veljati stroga pravila o pogojenosti in bi ga bilo treba med drugim financirati z inovativnimi finančnimi instrumenti in/ali globami, ki se državam članicam nalagajo kot rezultat postopka zaradi čezmernega primanjkljaja ali ukrepov v zvezi s prekomernim zadolževanjem ali čezmernimi neravnovesji, če bodo ustrezne določbe vključene v zakonodajni sveženj o gospodarskem upravljanju, o katerem trenutno potekajo pogajanja, in v obliki, predvideni v teh določbah; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da bi moral evropski mehanizem za stabilnost oziroma evropski monetarni sklad v vsakem primeru temeljiti na solidarnosti, da bi morala zanj veljati stroga pravila o pogojenosti in bi ga bilo treba med drugim financirati z inovativnimi finančnimi instrumenti in/ali globami, ki se državam članicam nalagajo kot rezultat postopka zaradi čezmernega primanjkljaja ali ukrepov v zvezi s prekomernim zadolževanjem ali čezmernimi neravnovesji, če bodo ustrezne določbe vključene v zakonodajni sveženj o gospodarskem upravljanju, o katerem trenutno potekajo pogajanja, in v obliki, predvideni v teh določbah;

| 5. | poziva Komisijo, naj oblikuje sporočilo, v katerem bo združila široke smernice ekonomskih politik (člen 121(2) PDEU) ter smernice za politike zaposlovanja (člen 148(2) PDEU) za razpravo v „evropskem semestru“, s čimer bi zmanjšali brezkončne nesmiselne razprave; poziva Komisijo, naj v vseh fazah te razprave zagotovi večjo udeležbo Evropskega parlamenta, da bi povečala demokratično odgovornost in javnost z njo pobliže seznanila; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj oblikuje sporočilo, v katerem bo združila široke smernice ekonomskih politik (člen 121(2) PDEU) ter smernice za politike zaposlovanja (člen 148(2) PDEU) za razpravo v „evropskem semestru“, s čimer bi zmanjšali brezkončne nesmiselne razprave; poziva Komisijo, naj v vseh fazah te razprave zagotovi večjo udeležbo Evropskega parlamenta, da bi povečala demokratično odgovornost in javnost z njo pobliže seznanila;

| 6. | meni, da bi bilo treba pri izvajanju zakonodajnih predlogov o gospodarskem upravljanju, o katerem v Parlamentu in Svetu ravno poteka razprava, upoštevati odziv politike na posebna priporočila za države članice v okviru evropskega semestra; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bilo treba pri izvajanju zakonodajnih predlogov o gospodarskem upravljanju, o katerem v Parlamentu in Svetu ravno poteka razprava, upoštevati odziv politike na posebna priporočila za države članice v okviru evropskega semestra;

| 7. | opominja, da bi moral evropski odbor za sistemska tveganja pri opredeljevanju sistemskih tveganj in zagotavljanju delovanja evropski mehanizem za stabilnost tesno sodelovati s Komisijo, Svetom in Parlamentom glede ocenjevanja solventnosti zadevnih držav; |
| --- | --- |

7.

opominja, da bi moral evropski odbor za sistemska tveganja pri opredeljevanju sistemskih tveganj in zagotavljanju delovanja evropski mehanizem za stabilnost tesno sodelovati s Komisijo, Svetom in Parlamentom glede ocenjevanja solventnosti zadevnih držav;

| 8. | poziva Komisijo, naj po posvetovanju z Evropsko centralno banko oblikuje sporočilo z izčrpnim opisom evropskega mehanizma za stabilnost, ki bo vlagateljem, varčevalcem in udeležencem na trgu pojasnilo in izrecno potrdilo, da bo ta mehanizem popolnoma skladen s politiko in prakso Mednarodnega denarnega sklada glede udeležbe zasebnega sektorja, tako da se na trgu ne bodo več porajali pomisleki; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj po posvetovanju z Evropsko centralno banko oblikuje sporočilo z izčrpnim opisom evropskega mehanizma za stabilnost, ki bo vlagateljem, varčevalcem in udeležencem na trgu pojasnilo in izrecno potrdilo, da bo ta mehanizem popolnoma skladen s politiko in prakso Mednarodnega denarnega sklada glede udeležbe zasebnega sektorja, tako da se na trgu ne bodo več porajali pomisleki;

| 9. | se zaveda, da bi bilo treba stalni krizni mehanizem uvesti čim prej, da bi zagotovili stabilnost na trgih in okrepili gotovost glede obveznic, ki so bile izdane pred vzpostavitvijo stalnega mehanizma; |
| --- | --- |

9.

se zaveda, da bi bilo treba stalni krizni mehanizem uvesti čim prej, da bi zagotovili stabilnost na trgih in okrepili gotovost glede obveznic, ki so bile izdane pred vzpostavitvijo stalnega mehanizma;

| 10. | priznava, da čeprav je ustanovitev delujočega mehanizma v interesu držav članic, do takrat, ko bo vzpostavljen, vse države ne bodo članice ali kandidatke za evroobmočje, zato poudarja, da bi bilo treba pojasniti njihove razmere, zlasti za tiste države, ki napredujejo proti evroobmočju in ki imajo evrska državna posojila; spominja, da imajo nečlanice evroobmočja možnost pomoči za plačilnobilančne težave po členu 143 PDEU; |
| --- | --- |

10.

priznava, da čeprav je ustanovitev delujočega mehanizma v interesu držav članic, do takrat, ko bo vzpostavljen, vse države ne bodo članice ali kandidatke za evroobmočje, zato poudarja, da bi bilo treba pojasniti njihove razmere, zlasti za tiste države, ki napredujejo proti evroobmočju in ki imajo evrska državna posojila; spominja, da imajo nečlanice evroobmočja možnost pomoči za plačilnobilančne težave po členu 143 PDEU;

| 11. | poudarja, da bi morale biti države članice, ki niso v evroobmočju, pritegnjene k oblikovanju tovrstnega mehanizma, tistim državam članicam, ki bi v njem želele sodelovati, pa bi moralo biti to tudi omogočeno; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morale biti države članice, ki niso v evroobmočju, pritegnjene k oblikovanju tovrstnega mehanizma, tistim državam članicam, ki bi v njem želele sodelovati, pa bi moralo biti to tudi omogočeno;

| 12. | poziva Evropski svet, naj zagotovi potrebni politični signal za preiskavo Komisije o prihodnjem sistemu evroobveznic, z jasno določitvijo pogojev, pod katerimi bo takšen sistem ugoden za vse sodelujoče države članice in celotno evroobmočje; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropski svet, naj zagotovi potrebni politični signal za preiskavo Komisije o prihodnjem sistemu evroobveznic, z jasno določitvijo pogojev, pod katerimi bo takšen sistem ugoden za vse sodelujoče države članice in celotno evroobmočje;

| 13. | poudarja, da bi moral biti namen strogega in postopnega pogojevanja obnoviti trajnostno rast in ne bi smelo iti na račun najranljivejših, ne bi torej smelo zmanjševati povprečnih dohodkov ter povečevati revščine in neenakosti; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi moral biti namen strogega in postopnega pogojevanja obnoviti trajnostno rast in ne bi smelo iti na račun najranljivejših, ne bi torej smelo zmanjševati povprečnih dohodkov ter povečevati revščine in neenakosti;

| 14. | poziva Komisijo, naj pospeši pripravo zakonodajnega predloga o skupni konsolidirani davčni osnovi za pravne osebe; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj pospeši pripravo zakonodajnega predloga o skupni konsolidirani davčni osnovi za pravne osebe;

| 15. | vztraja, da morajo biti pravila prilagojena posameznim primerom sodelovanja upnikov iz zasebnega sektorja in popolnoma skladna s politiko Mednarodnega denarnega sklada; |
| --- | --- |

15.

vztraja, da morajo biti pravila prilagojena posameznim primerom sodelovanja upnikov iz zasebnega sektorja in popolnoma skladna s politiko Mednarodnega denarnega sklada;

| 16. | poudarja, da je pri informacijah o nacionalnih računih potrebna večja preglednost, tudi glede zunajbilančnih dejavnosti; poudarja, da morajo to podpreti zunanje revizije, zanesljive statistike in podatki ter odgovornost; pozdravlja povečana pooblastila Eurostata in spominja, da je Parlament v preteklosti pozval, naj se Eurostatu omogočijo nenapovedane inšpekcijske preglede računov držav članic, s čimer bi okrepili fiskalni nadzor; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je pri informacijah o nacionalnih računih potrebna večja preglednost, tudi glede zunajbilančnih dejavnosti; poudarja, da morajo to podpreti zunanje revizije, zanesljive statistike in podatki ter odgovornost; pozdravlja povečana pooblastila Eurostata in spominja, da je Parlament v preteklosti pozval, naj se Eurostatu omogočijo nenapovedane inšpekcijske preglede računov držav članic, s čimer bi okrepili fiskalni nadzor;

| 17. | poziva Komisijo, naj oblikuje sporočilo s podrobno opisanimi določbami in pogoji, povezanimi z evropskim mehanizmom za finančno stabilizacijo, ter drugimi instrumenti in svežnji EU za finančno pomoč, dodeljenimi v odziv na krizo; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj oblikuje sporočilo s podrobno opisanimi določbami in pogoji, povezanimi z evropskim mehanizmom za finančno stabilizacijo, ter drugimi instrumenti in svežnji EU za finančno pomoč, dodeljenimi v odziv na krizo;

| 18. | poziva Komisijo, naj obvesti Evropski parlament o oceni, kako ustanovitev mehanizma za finančno stabilizacijo in uporaba celotne ponudbe posojil vpliva na bonitetne ocene EU; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj obvesti Evropski parlament o oceni, kako ustanovitev mehanizma za finančno stabilizacijo in uporaba celotne ponudbe posojil vpliva na bonitetne ocene EU;

| 19. | poziva Komisijo, naj med obstoja evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo vsako leto klasificira izplačila iz proračuna EU, in s tem določi vrstni red, po katerem bo te izdatke preklicala, če bi bilo treba vrniti do 60 milijard EUR; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj med obstoja evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo vsako leto klasificira izplačila iz proračuna EU, in s tem določi vrstni red, po katerem bo te izdatke preklicala, če bi bilo treba vrniti do 60 milijard EUR;

| 20. | naroča svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo predsedniku Evropskega sveta, Svetu, predsedniku evroskupine, Komisiji, Evropski centralni banki ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

20.

naroča svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo predsedniku Evropskega sveta, Svetu, predsedniku evroskupine, Komisiji, Evropski centralni banki ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0276.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0277.

(3)  Vprašanje za ustni odgovor št. 0095/2010.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0253.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0337.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0377.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0376.

(8)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

(9)  UL L 275, 20.10.2010, str. 10.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/126 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/126

---

Četrtek, 16. december 2010Razmere v Slonokoščeni obali

P7_TA(2010)0492

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o razmerah v Slonokoščeni obali

2012/C 169 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Slonokoščeni obali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Slonokoščeni obali,

| — | ob upoštevanju določb volilnega zakonika Slonokoščene obale, zlasti zakona št. 2001-303 in uredbe št. 2008-133, zlasti njenega 64. člena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb volilnega zakonika Slonokoščene obale, zlasti zakona št. 2001-303 in uredbe št. 2008-133, zlasti njenega 64. člena,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila misije EU za opazovanje volitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila misije EU za opazovanje volitev,

| — | ob upoštevanju sporočila predsednika Afriške unije, izjave mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije in končnega poročila z izredne seje komisije Ecowas o Slonokoščeni obali, ki je na ravni vodji držav in vlad potekala 7. decembra 2010 v Abuji v Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila predsednika Afriške unije, izjave mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije in končnega poročila z izredne seje komisije Ecowas o Slonokoščeni obali, ki je na ravni vodji držav in vlad potekala 7. decembra 2010 v Abuji v Nigeriji,

| — | ob upoštevanju izjave skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, ki je bila sprejeta 3. decembra 2010 v Kinšasi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, ki je bila sprejeta 3. decembra 2010 v Kinšasi,

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice in podpredsednice Komisije Catherine Ashton o volilnem postopku, zlasti izjave z dne 3. decembra 2010 o volilnih izidih v Slonokoščeni obali in izjave z dne 1. decembra 2010 o drugem krogu predsedniških volitev v Slonokoščeni obali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice in podpredsednice Komisije Catherine Ashton o volilnem postopku, zlasti izjave z dne 3. decembra 2010 o volilnih izidih v Slonokoščeni obali in izjave z dne 1. decembra 2010 o drugem krogu predsedniških volitev v Slonokoščeni obali,

| — | ob upoštevanju izjave posebnega predstavnika generalnega sekretarja v Slonokoščeni obali, Young Jin Choija, z dne 3. decembra 2010, o potrditvi izidov drugega kroga predsedniških volitev, ki je potekal 28. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega predstavnika generalnega sekretarja v Slonokoščeni obali, Young Jin Choija, z dne 3. decembra 2010, o potrditvi izidov drugega kroga predsedniških volitev, ki je potekal 28. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju izjave varnostnega sveta Združenih narodov z dne 8. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave varnostnega sveta Združenih narodov z dne 8. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov, ki jih je o Slonokoščeni obali sprejel Svet EU za zunanje zadeve na svojem 3058. srečanju 13. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov, ki jih je o Slonokoščeni obali sprejel Svet EU za zunanje zadeve na svojem 3058. srečanju 13. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so v Slonokoščeni obali potekale volitve in se je država po drugem krogu volitev 28. novembra 2010 znašla v hudi politični in ustavni krizi; ker je volilno kampanjo pred drugim krogom volitev zaznamovalo ozračje napetosti in nasilnih dejanj, ki so privedla do poškodb in več primerov smrti, |
| --- | --- |

A.

ker so v Slonokoščeni obali potekale volitve in se je država po drugem krogu volitev 28. novembra 2010 znašla v hudi politični in ustavni krizi; ker je volilno kampanjo pred drugim krogom volitev zaznamovalo ozračje napetosti in nasilnih dejanj, ki so privedla do poškodb in več primerov smrti,

| B. | ker so po poročilih neodvisnih opazovalcev, zlasti Združenih narodov in Evropske unije, volitve, katerih organizacija je stala 400 milijonov ameriških dolarjev, na splošno potekale ustrezno, |
| --- | --- |

B.

ker so po poročilih neodvisnih opazovalcev, zlasti Združenih narodov in Evropske unije, volitve, katerih organizacija je stala 400 milijonov ameriških dolarjev, na splošno potekale ustrezno,

| C. | ker je neodvisna volilna komisija v Slonokoščeni obali razglasila, da je na volitvah zmagal Ouattara, ustanovni svet Slonokoščene obale pa je trdil, da je prišlo na nekaterih območjih do goljufij, in je zato spremenil izid volitev ter za zmagovalca razglasil Gbagboja, |
| --- | --- |

C.

ker je neodvisna volilna komisija v Slonokoščeni obali razglasila, da je na volitvah zmagal Ouattara, ustanovni svet Slonokoščene obale pa je trdil, da je prišlo na nekaterih območjih do goljufij, in je zato spremenil izid volitev ter za zmagovalca razglasil Gbagboja,

| D. | ker je ustanovni svet ljudstvu Slonokoščene obale dolžan zagotoviti nepristransko izvajanje zakonodaje in ker mu ustava, zakon št. 2001-303 in 64. člen uredbe iz leta 2008 sicer podeljujejo pooblastila, da prekliče predsedniške volitve, ne more pa razglasiti rezultatov, ki bi se razlikovali od tistih, ki jih je objavila neodvisna volilna komisija, |
| --- | --- |

D.

ker je ustanovni svet ljudstvu Slonokoščene obale dolžan zagotoviti nepristransko izvajanje zakonodaje in ker mu ustava, zakon št. 2001-303 in 64. člen uredbe iz leta 2008 sicer podeljujejo pooblastila, da prekliče predsedniške volitve, ne more pa razglasiti rezultatov, ki bi se razlikovali od tistih, ki jih je objavila neodvisna volilna komisija,

| E. | ker je bila Združenim narodom v skladu z njihovimi resolucijami, ki so bile sprejete po mirovnem sporazumu iz leta 2005, podeljena naloga, da preverijo rezultate, kar je prvi takšen primer v Afriki, |
| --- | --- |

E.

ker je bila Združenim narodom v skladu z njihovimi resolucijami, ki so bile sprejete po mirovnem sporazumu iz leta 2005, podeljena naloga, da preverijo rezultate, kar je prvi takšen primer v Afriki,

| F. | ker je posebni predstavnik generalnega sekretarja Združenih narodov Young Jin Choi potrdil, da je bil volilni postopek v Slonokoščeni obali ustrezen in da izidi, ki jih je objavila neodvisna volilna komisija, predstavljajo voljo državljanov, ter je Ouattaro razglasil za zmagovalca volitev, |
| --- | --- |

F.

ker je posebni predstavnik generalnega sekretarja Združenih narodov Young Jin Choi potrdil, da je bil volilni postopek v Slonokoščeni obali ustrezen in da izidi, ki jih je objavila neodvisna volilna komisija, predstavljajo voljo državljanov, ter je Ouattaro razglasil za zmagovalca volitev,

| G. | ker je varnostni svet Združenih narodov pozdravil objavo začasnih rezultatov s strani neodvisne volilne komisije Slonokoščene obale in poudaril svojo pripravljenost, da sprejme ustrezne ukrepe proti tistim, ki ovirajo mirovni proces, zlasti delo neodvisne volilne komisije, kot je določeno v šestem odstavku resolucije št. 1946(2010), |
| --- | --- |

G.

ker je varnostni svet Združenih narodov pozdravil objavo začasnih rezultatov s strani neodvisne volilne komisije Slonokoščene obale in poudaril svojo pripravljenost, da sprejme ustrezne ukrepe proti tistim, ki ovirajo mirovni proces, zlasti delo neodvisne volilne komisije, kot je določeno v šestem odstavku resolucije št. 1946(2010),

| H. | ker so edini vir demokratične legitimnosti splošne volitve, katerih rezultate so potrdili Združeni narodi; |
| --- | --- |

H.

ker so edini vir demokratične legitimnosti splošne volitve, katerih rezultate so potrdili Združeni narodi;

| I. | ker je Ekonomska skupnost zahodnoafriških držav (Ecowas) na svojem vrhunskem srečanju 7. decembra 2010 Gbagboja pozvala, naj nemudoma preda oblast, Slonokoščeno obalo pa je do nadaljnjega izločila iz vseh svojih dejavnosti, |
| --- | --- |

I.

ker je Ekonomska skupnost zahodnoafriških držav (Ecowas) na svojem vrhunskem srečanju 7. decembra 2010 Gbagboja pozvala, naj nemudoma preda oblast, Slonokoščeno obalo pa je do nadaljnjega izločila iz vseh svojih dejavnosti,

| J. | ker je predsednik Afriške unije Bingu Wa Mutharika v uradni izjavi 8. decembra 2010 izrazil stališče, da mora Gbagbo spoštovati voljo ljudstva, izraženo na volitvah, ter oblast predati mirno, da bi se v Afriki izognili ponovnemu prelivanju krvi, in nadalje dejal, da Afriška unija podpira Ecowas in mednarodne opazovalce, ki so potrdili, da je zmagovalec volitev Ouattara, |
| --- | --- |

J.

ker je predsednik Afriške unije Bingu Wa Mutharika v uradni izjavi 8. decembra 2010 izrazil stališče, da mora Gbagbo spoštovati voljo ljudstva, izraženo na volitvah, ter oblast predati mirno, da bi se v Afriki izognili ponovnemu prelivanju krvi, in nadalje dejal, da Afriška unija podpira Ecowas in mednarodne opazovalce, ki so potrdili, da je zmagovalec volitev Ouattara,

| K. | ker so gospodarski akterji zaskrbljeni, da bi sedanje razmere lahko povzročile osiromašenje države in njenega prebivalstva, pa tudi celotne zahodne Afrike, saj Slonokoščena obala beleži 40-odstotni delež bruto domačega proizvoda držav Zahodnoafriške ekonomske in monetarne unije, |
| --- | --- |

K.

ker so gospodarski akterji zaskrbljeni, da bi sedanje razmere lahko povzročile osiromašenje države in njenega prebivalstva, pa tudi celotne zahodne Afrike, saj Slonokoščena obala beleži 40-odstotni delež bruto domačega proizvoda držav Zahodnoafriške ekonomske in monetarne unije,

| L. | ker je predsednik v odhajanju dolžan omogočiti mirno tranzicijo, s katero bi se ohranil državljanski mir, ki je nujno potreben za prihodnost Slonokoščene obale, in mora odstopiti, da svojemu ljudstvu in regiji ne bi povzročal novega trpljenja, |
| --- | --- |

L.

ker je predsednik v odhajanju dolžan omogočiti mirno tranzicijo, s katero bi se ohranil državljanski mir, ki je nujno potreben za prihodnost Slonokoščene obale, in mora odstopiti, da svojemu ljudstvu in regiji ne bi povzročal novega trpljenja,

| 1. | meni, da so edini vir demokratične legitimnosti splošne volitve, katerih rezultate so potrdili Združeni narodi, zato Gbagboja poziva, naj odstopi in preda oblast Alassaneju Ouattari; |
| --- | --- |

1.

meni, da so edini vir demokratične legitimnosti splošne volitve, katerih rezultate so potrdili Združeni narodi, zato Gbagboja poziva, naj odstopi in preda oblast Alassaneju Ouattari;

| 2. | poziva vse politične in oborožene sile v Slonokoščeni obali, naj spoštujejo voljo ljudstva, ki je bila izražena z izidi volitev 28. novembra 2010, kot jih je objavila neodvisna volilna komisija in potrdil posebni predstavnik generalnega sekretarja Združenih narodov; |
| --- | --- |

2.

poziva vse politične in oborožene sile v Slonokoščeni obali, naj spoštujejo voljo ljudstva, ki je bila izražena z izidi volitev 28. novembra 2010, kot jih je objavila neodvisna volilna komisija in potrdil posebni predstavnik generalnega sekretarja Združenih narodov;

| 3. | obžaluje nasilne spopade pred razglasitvijo rezultatov drugega kroga predsedniških volitev v Slonokoščeni obali ter izraža globoko solidarnost z žrtvami in njihovimi družinami; obžaluje tudi politično oviranje in poskuse ustrahovanja članov neodvisne volilne komisije, kar je privedlo do odloga objave začasnih rezultatov, s čimer je bil oviran normalen potek demokratičnega volilnega postopka; |
| --- | --- |

3.

obžaluje nasilne spopade pred razglasitvijo rezultatov drugega kroga predsedniških volitev v Slonokoščeni obali ter izraža globoko solidarnost z žrtvami in njihovimi družinami; obžaluje tudi politično oviranje in poskuse ustrahovanja članov neodvisne volilne komisije, kar je privedlo do odloga objave začasnih rezultatov, s čimer je bil oviran normalen potek demokratičnega volilnega postopka;

| 4. | globoko obžaluje odločitev ustanovnega sveta Slonokoščene obale – vse njegove člane je imenoval predsednik v odhajanju –, da spremeni izide, ki jih je objavila volilna komisija, s čimer je kršil pravo, ki ga je dolžan izvrševati; meni, da je bila ta odločitev v nasprotju z željami, ki so jih prebivalci Slonokoščene obale izrazili na volitvah; |
| --- | --- |

4.

globoko obžaluje odločitev ustanovnega sveta Slonokoščene obale – vse njegove člane je imenoval predsednik v odhajanju –, da spremeni izide, ki jih je objavila volilna komisija, s čimer je kršil pravo, ki ga je dolžan izvrševati; meni, da je bila ta odločitev v nasprotju z željami, ki so jih prebivalci Slonokoščene obale izrazili na volitvah;

| 5. | poudarja pomen odločitve Afriške unije, da Slonokoščeno obalo izloči iz vseh dejavnosti organizacije, dokler ne bo oblasti dejansko prevzel demokratično izvoljeni predsednik Alassane Ouattara; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen odločitve Afriške unije, da Slonokoščeno obalo izloči iz vseh dejavnosti organizacije, dokler ne bo oblasti dejansko prevzel demokratično izvoljeni predsednik Alassane Ouattara;

| 6. | pozdravlja izjave številnih akterjev mednarodne skupnosti, ki izražajo podporo volilnemu postopku v Slonokoščeni obali in Ouattaro priznavajo kot legitimnega zmagovalca volitev; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja izjave številnih akterjev mednarodne skupnosti, ki izražajo podporo volilnemu postopku v Slonokoščeni obali in Ouattaro priznavajo kot legitimnega zmagovalca volitev;

| 7. | močno podpira prizadevanja Afriške unije in Ecowasa za preprečitev nasilja in priznanje zakonite vlade; |
| --- | --- |

7.

močno podpira prizadevanja Afriške unije in Ecowasa za preprečitev nasilja in priznanje zakonite vlade;

| 8. | izreka svoje popolno zaupanje posebnemu predstavniku generalnega sekretarja Združenih narodov, ki je bil odgovoren za preverjanje izidov; |
| --- | --- |

8.

izreka svoje popolno zaupanje posebnemu predstavniku generalnega sekretarja Združenih narodov, ki je bil odgovoren za preverjanje izidov;

| 9. | je zelo zaskrbljen nad politično blokado, ki je v državi nastala po volitvah, in nad poročili o nasilnih dejanjih, v katere naj bi bile včasih vpletene tudi varnostne sile Slonokoščene obale; poudarja, da je treba pozorno spremljati razmere v državi in poročila o nasilju; |
| --- | --- |

9.

je zelo zaskrbljen nad politično blokado, ki je v državi nastala po volitvah, in nad poročili o nasilnih dejanjih, v katere naj bi bile včasih vpletene tudi varnostne sile Slonokoščene obale; poudarja, da je treba pozorno spremljati razmere v državi in poročila o nasilju;

| 10. | obžaluje nasilje, do katerega prihaja, in meni, da je prva naloga zaščititi civilno prebivalstvo; poziva vse vpletene strani v Slonokoščeni obali, naj se izognejo poglabljanju napetosti in preprečijo vse spopade; poziva k ukrepom za obnovitev demokratičnega delovanja institucij, ki bi bilo zgolj v interesu prebivalstva Slonokoščene obale in ohranjanja miru; |
| --- | --- |

10.

obžaluje nasilje, do katerega prihaja, in meni, da je prva naloga zaščititi civilno prebivalstvo; poziva vse vpletene strani v Slonokoščeni obali, naj se izognejo poglabljanju napetosti in preprečijo vse spopade; poziva k ukrepom za obnovitev demokratičnega delovanja institucij, ki bi bilo zgolj v interesu prebivalstva Slonokoščene obale in ohranjanja miru;

| 11. | pozdravlja vsa prizadevanja za posredovanje in poziva vse politične sile v Slonokoščeni obali, naj dejavno podpirajo mirno prehodno obdobje in s tem preprečijo razkol v državi; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja vsa prizadevanja za posredovanje in poziva vse politične sile v Slonokoščeni obali, naj dejavno podpirajo mirno prehodno obdobje in s tem preprečijo razkol v državi;

| 12. | strogo obsoja ustrahovanje opazovalcev misije Evropske unije v Slonokoščeni obali, ki so se bili prisiljeni iz varnostnih razlogov umakniti; |
| --- | --- |

12.

strogo obsoja ustrahovanje opazovalcev misije Evropske unije v Slonokoščeni obali, ki so se bili prisiljeni iz varnostnih razlogov umakniti;

| 13. | obžaluje ukinitev nevladnih medijev v Slonokoščeni obali; meni, da morajo nujno imeti vsi prebivalci Slonokoščene obale popoln dostop do pluralnih in raznolikih informacij v medijih, in poziva državne oblasti, naj nemudoma spet omogočijo enakovreden dostop do državnih medijev; |
| --- | --- |

13.

obžaluje ukinitev nevladnih medijev v Slonokoščeni obali; meni, da morajo nujno imeti vsi prebivalci Slonokoščene obale popoln dostop do pluralnih in raznolikih informacij v medijih, in poziva državne oblasti, naj nemudoma spet omogočijo enakovreden dostop do državnih medijev;

| 14. | podpira odločitev EU, da uvede sankcije proti Laurentu Gbagboju, pozdravlja odločitev Sveta EU za sprejetje ukrepov proti tistim, ki ovirajo mirovni proces in nacionalno spravo, in zlasti tistim, ki ogrožajo izide volilnega procesa; poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije Catherine Ashton, naj karseda hitro predstavi nove pobude v podporo demokratično izvoljenih oblasti v Slonokoščeni obali; |
| --- | --- |

14.

podpira odločitev EU, da uvede sankcije proti Laurentu Gbagboju, pozdravlja odločitev Sveta EU za sprejetje ukrepov proti tistim, ki ovirajo mirovni proces in nacionalno spravo, in zlasti tistim, ki ogrožajo izide volilnega procesa; poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije Catherine Ashton, naj karseda hitro predstavi nove pobude v podporo demokratično izvoljenih oblasti v Slonokoščeni obali;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu EU in Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, varnostnemu svetu in generalnemu sekretarju Združenih narodov, operaciji Združenih narodov v Slonokoščeni obali (UNOCI), institucijam Afriške unije, Ecowasu, parlamentarni skupščini AKP-EU in državam članicam EU. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu EU in Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, varnostnemu svetu in generalnemu sekretarju Združenih narodov, operaciji Združenih narodov v Slonokoščeni obali (UNOCI), institucijam Afriške unije, Ecowasu, parlamentarni skupščini AKP-EU in državam članicam EU.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/129 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/129

---

Četrtek, 16. december 2010Dobro počutje kokoši nesnic

P7_TA(2010)0493

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o sektorju kokoši nesnic v EU: prepoved baterijske reje od leta 2012

2012/C 169 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta št. 1999/74/ES o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic (1), ki je začela veljati 3. avgusta 1999 in je uvedla prepoved uporabe baterijskih kletk za vzrejo kokoši nesnic, obenem pa rejcem za spremembo sistemov reje odobrila prehodno obdobje, daljše od 12 let, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta št. 1999/74/ES o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic (1), ki je začela veljati 3. avgusta 1999 in je uvedla prepoved uporabe baterijskih kletk za vzrejo kokoši nesnic, obenem pa rejcem za spremembo sistemov reje odobrila prehodno obdobje, daljše od 12 let,

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) 589/2008/ES o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede tržnih standardov za jajca (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) 589/2008/ES o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede tržnih standardov za jajca (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije KOM(2007)0865 z dne 8. januarja 2008 o različnih sistemih za rejo kokoši nesnic, zlasti tistih iz Direktive 1999/74/ES (SEC(2007)1750), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije KOM(2007)0865 z dne 8. januarja 2008 o različnih sistemih za rejo kokoši nesnic, zlasti tistih iz Direktive 1999/74/ES (SEC(2007)1750),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 798/2008, kot je bila spremenjena z uredbami Komisije (ES) št. 1291/2008 in 411/2009 ter uredbami Komisije (EU) št. 215/2010, 241/2010, 254/2010, 332/2010, 925/2010 in 955/2010 o določitvi seznama tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih se dovolita uvoz perutnine in perutninskih proizvodov v Skupnost in njihov tranzit skozi Skupnost, ter zahtevah za izdajanje veterinarskih spričeval (ki je od 1. januarja 2009 nadomestila Sklep Komisije 2006/696/ES) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 798/2008, kot je bila spremenjena z uredbami Komisije (ES) št. 1291/2008 in 411/2009 ter uredbami Komisije (EU) št. 215/2010, 241/2010, 254/2010, 332/2010, 925/2010 in 955/2010 o določitvi seznama tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih se dovolita uvoz perutnine in perutninskih proizvodov v Skupnost in njihov tranzit skozi Skupnost, ter zahtevah za izdajanje veterinarskih spričeval (ki je od 1. januarja 2009 nadomestila Sklep Komisije 2006/696/ES) (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o krizi v živinorejskem sektorju EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o krizi v živinorejskem sektorju EU (5),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) Poslovnika,

| A. | ker je na sejah odbora Parlamenta za kmetijstvo in razvoj podeželja dne 30. avgusta in 29. septembra 2010 Komisija posredovala informacije o tej temi, ni pa mogla dati članom odbora zadovoljivih odgovorov, na primer zato, ker ni bil oblikovan akcijski načrt, |
| --- | --- |

A.

ker je na sejah odbora Parlamenta za kmetijstvo in razvoj podeželja dne 30. avgusta in 29. septembra 2010 Komisija posredovala informacije o tej temi, ni pa mogla dati članom odbora zadovoljivih odgovorov, na primer zato, ker ni bil oblikovan akcijski načrt,

| B. | ker direktiva o dobrem počutju kokoši nesnic (1999/74/ES) od 1. januarja 2012 prepoveduje rejo kokoši nesnic v neizpopolnjenih sistemih baterijske reje in ker bo takrat za države članice in rejce v EU-15 minilo že več kot 12 let, namenjenih za uskladitev s pogoji zakonodaje, rejci v EU-10 in EU-2 pa bodo imeli od širitve za uskladitev po osem in pet let, |
| --- | --- |

B.

ker direktiva o dobrem počutju kokoši nesnic (1999/74/ES) od 1. januarja 2012 prepoveduje rejo kokoši nesnic v neizpopolnjenih sistemih baterijske reje in ker bo takrat za države članice in rejce v EU-15 minilo že več kot 12 let, namenjenih za uskladitev s pogoji zakonodaje, rejci v EU-10 in EU-2 pa bodo imeli od širitve za uskladitev po osem in pet let,

| C. | ker se je sektor v zadnjih letih soočal z več hujšimi epizootijami in resno krizo na trgu, delno zaradi visokih proizvodnih stroškov, ki jih gre pripisati temu, da so se zaradi špekulacij na trgu žita povišale cene krme, ki predstavljajo tudi do 50 % celotnih stroškov pridelovalcev, |
| --- | --- |

C.

ker se je sektor v zadnjih letih soočal z več hujšimi epizootijami in resno krizo na trgu, delno zaradi visokih proizvodnih stroškov, ki jih gre pripisati temu, da so se zaradi špekulacij na trgu žita povišale cene krme, ki predstavljajo tudi do 50 % celotnih stroškov pridelovalcev,

| D. | ker so številni proizvajalci v Uniji začeli spreminjati svoje sisteme pridelave, da bi izpolnili zahteve iz Direktive Sveta 1999/74/ES, vendar procesa ne bodo končali do roka, ki je 1. januarja 2012, |
| --- | --- |

D.

ker so številni proizvajalci v Uniji začeli spreminjati svoje sisteme pridelave, da bi izpolnili zahteve iz Direktive Sveta 1999/74/ES, vendar procesa ne bodo končali do roka, ki je 1. januarja 2012,

| E. | ker je Komisija leta 2008 sprejela sporočilo o različnih sistemih reje kokoši nesnic, zlasti tistih iz Direktive Sveta 1999/74/ES, s čimer je potrdila upravičenost odločitve o postopni ukinitvi baterijske reje do 1. januarja 2012 ter dejstvo, da spremembe direktive niso potrebne; ker je Komisija 22. februarja 2010 na Svetu za kmetijstvo ponovila to stališče, |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija leta 2008 sprejela sporočilo o različnih sistemih reje kokoši nesnic, zlasti tistih iz Direktive Sveta 1999/74/ES, s čimer je potrdila upravičenost odločitve o postopni ukinitvi baterijske reje do 1. januarja 2012 ter dejstvo, da spremembe direktive niso potrebne; ker je Komisija 22. februarja 2010 na Svetu za kmetijstvo ponovila to stališče,

| F. | ker jajc, ki niso pridelana v skladu z Direktivo 1999/74/ES, ni mogoče zakonito tržiti v EU, |
| --- | --- |

F.

ker jajc, ki niso pridelana v skladu z Direktivo 1999/74/ES, ni mogoče zakonito tržiti v EU,

| G. | ker so države članice odgovorne za vzpostavitev sorazmernih, učinkovitih in odvračalnih sistemov sankcij za zagotovitev izvajanja direktive, Komisija pa mora v svoji vlogi varuha pogodb nadzorovati napredek pri izvajanju po vsej EU ter sprejemati potrebne ukrepe, |
| --- | --- |

G.

ker so države članice odgovorne za vzpostavitev sorazmernih, učinkovitih in odvračalnih sistemov sankcij za zagotovitev izvajanja direktive, Komisija pa mora v svoji vlogi varuha pogodb nadzorovati napredek pri izvajanju po vsej EU ter sprejemati potrebne ukrepe,

| H. | ker poročila GD AGRI o sedanjem stanju in sektorske napovedi za prihodnja leta kažejo, da je pričakovati, da številne države članice ne bodo spoštovale prepovedi baterijske reje od 1. januarja 2012, kar se bo nanašalo na 30 % proizvodnje, |
| --- | --- |

H.

ker poročila GD AGRI o sedanjem stanju in sektorske napovedi za prihodnja leta kažejo, da je pričakovati, da številne države članice ne bodo spoštovale prepovedi baterijske reje od 1. januarja 2012, kar se bo nanašalo na 30 % proizvodnje,

| I. | ker Direktiva 1999/74/ES ne predvideva posebnega mehanizma, ki bi posamezni državi članici omogočal, da na svojem ozemlju prepreči trženje jajc ali jajčnih proizvodov iz druge države članice, ki ni sprejela potrebnih ukrepov, s katerimi bi preprečila trženje jajc iz podjetij, ki ne izpolnjujejo zahtev iz Direktive 1999/74/ES, |
| --- | --- |

I.

ker Direktiva 1999/74/ES ne predvideva posebnega mehanizma, ki bi posamezni državi članici omogočal, da na svojem ozemlju prepreči trženje jajc ali jajčnih proizvodov iz druge države članice, ki ni sprejela potrebnih ukrepov, s katerimi bi preprečila trženje jajc iz podjetij, ki ne izpolnjujejo zahtev iz Direktive 1999/74/ES,

| J. | ker sektor perutnine in proizvodnje jajc ne prejema neposrednih plačil EU iz prvega stebra skupne kmetijske politike in se v zadnjih nekaj letih sooča s hudo krizo na trgu, vključno z nedavno znatno rastjo cen krme, hkrati pa mora spoštovati standarde EU za zdravje in dobro počutje živali, ki so med najzahtevnejšimi na svetu, |
| --- | --- |

J.

ker sektor perutnine in proizvodnje jajc ne prejema neposrednih plačil EU iz prvega stebra skupne kmetijske politike in se v zadnjih nekaj letih sooča s hudo krizo na trgu, vključno z nedavno znatno rastjo cen krme, hkrati pa mora spoštovati standarde EU za zdravje in dobro počutje živali, ki so med najzahtevnejšimi na svetu,

| K. | ker so proizvodni stroški pridelovalcev jajc, ki uporabljajo izpopolnjene sisteme baterijske reje, 8 do 13 % višji kot pri pridelovalcih, ki uporabljajo običajne sisteme, razlika v prihodku pa se ocenjuje na 3 do 4 %, |
| --- | --- |

K.

ker so proizvodni stroški pridelovalcev jajc, ki uporabljajo izpopolnjene sisteme baterijske reje, 8 do 13 % višji kot pri pridelovalcih, ki uporabljajo običajne sisteme, razlika v prihodku pa se ocenjuje na 3 do 4 %,

| 1. | poziva Komisijo, naj vztraja pri zahtevi o prepovedi baterijske reje od 1. januarja 2012, kot to določa direktiva o dobrem počutju kokoši nesnic (1999/74/ES), in naj se odločno upre morebitnim poskusom držav članic, da zagotovijo odlog tega roka; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj vztraja pri zahtevi o prepovedi baterijske reje od 1. januarja 2012, kot to določa direktiva o dobrem počutju kokoši nesnic (1999/74/ES), in naj se odločno upre morebitnim poskusom držav članic, da zagotovijo odlog tega roka;

| 2. | poudarja, da bi preložitev izvajanja prepovedi ali odstopanje od nje načeloma resno ogrozilo dobro počutje kokoši nesnic, izkrivilo razmere na trgu in kaznovalo tiste rejce, ki so svoja sredstva že naložili v nebaterijske sisteme in izpopolnjene baterijske sisteme; kljub temu meni, da je treba pod jasno določenimi pogoji najti rešitev za tiste rejce, ki so sicer začeli postopek prehoda na nove izpopolnjene baterijske sisteme ali alternativne sisteme reje, vendar tega postopka ne bodo končali pred 1. januarjem 2012; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi preložitev izvajanja prepovedi ali odstopanje od nje načeloma resno ogrozilo dobro počutje kokoši nesnic, izkrivilo razmere na trgu in kaznovalo tiste rejce, ki so svoja sredstva že naložili v nebaterijske sisteme in izpopolnjene baterijske sisteme; kljub temu meni, da je treba pod jasno določenimi pogoji najti rešitev za tiste rejce, ki so sicer začeli postopek prehoda na nove izpopolnjene baterijske sisteme ali alternativne sisteme reje, vendar tega postopka ne bodo končali pred 1. januarjem 2012;

| 3. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi precejšnjega števila držav članic in pridelovalcev jajc, ki zaostajajo za časovnim načrtom za izpolnitev roka leta 2012; |
| --- | --- |

3.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi precejšnjega števila držav članic in pridelovalcev jajc, ki zaostajajo za časovnim načrtom za izpolnitev roka leta 2012;

| 4. | odobrava namero Komisije, da se januarja 2011 sestane z glavnimi interesnimi skupinami in pristojnimi organi, da bi ocenila trenutno stanje pri izvajanju direktive, a poudarja, da bi bilo treba to storiti že zdavnaj; |
| --- | --- |

4.

odobrava namero Komisije, da se januarja 2011 sestane z glavnimi interesnimi skupinami in pristojnimi organi, da bi ocenila trenutno stanje pri izvajanju direktive, a poudarja, da bi bilo treba to storiti že zdavnaj;

| 5. | poziva Komisijo, naj obvezno razjasni trenutne razmere v državah članicah in najpozneje do 1. marca 2011 razkrije ukrepe, ki jih namerava sprejeti, da bi zagotovila skladnost z direktivo; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj obvezno razjasni trenutne razmere v državah članicah in najpozneje do 1. marca 2011 razkrije ukrepe, ki jih namerava sprejeti, da bi zagotovila skladnost z direktivo;

| 6. | poudarja, da bi morali ti ukrepi v prvi vrsti ohraniti enake konkurenčne pogoje in zaščititi rejce, ki bodo do 1. januarja 2012 izpolnili pogoje, pred nepošteno konkurenco rejcev iz EU in zunaj nje, ki bodo tudi po tem roku nadaljevali nezakonito baterijsko rejo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi morali ti ukrepi v prvi vrsti ohraniti enake konkurenčne pogoje in zaščititi rejce, ki bodo do 1. januarja 2012 izpolnili pogoje, pred nepošteno konkurenco rejcev iz EU in zunaj nje, ki bodo tudi po tem roku nadaljevali nezakonito baterijsko rejo;

| 7. | poziva Komisijo, naj v rednih presledkih spremlja napredek, z nujnimi ukrepi zoper države članice zagotovi, da bodo pridelovalci jajc iz teh držav od 1. januarja 2012 naprej spoštovali prepoved, ter jih pozove k oblikovanju nacionalnih akcijskih načrtov, vključno z odvračalnimi sankcijami, da se do 1. januarja 2012 zagotovi odprava baterijske reje na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj v rednih presledkih spremlja napredek, z nujnimi ukrepi zoper države članice zagotovi, da bodo pridelovalci jajc iz teh držav od 1. januarja 2012 naprej spoštovali prepoved, ter jih pozove k oblikovanju nacionalnih akcijskih načrtov, vključno z odvračalnimi sankcijami, da se do 1. januarja 2012 zagotovi odprava baterijske reje na njihovem ozemlju;

| 8. | meni, da pridelovalci jajc in države članice, ki so si prizadevali za uskladitev z Direktivo Sveta 1999/74/ES, ne smejo biti kaznovani z nepravično in nezakonito konkurenco, zlasti v obliki jajc in jajčnih izdelkov, uvoženih iz tretjih držav; poudarja, da jajc, ki niso pridelana v skladu z Direktivo 1999/74/ES, ni mogoče zakonito tržiti ali ponujati na notranjem trgu EU; zato poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi se izognili izkrivljanju razmer na trgu in preprečili, da bi pridelovalci, ki ne izpolnjujejo pogojev, izvažali izdelke zunaj meja svoje države; |
| --- | --- |

8.

meni, da pridelovalci jajc in države članice, ki so si prizadevali za uskladitev z Direktivo Sveta 1999/74/ES, ne smejo biti kaznovani z nepravično in nezakonito konkurenco, zlasti v obliki jajc in jajčnih izdelkov, uvoženih iz tretjih držav; poudarja, da jajc, ki niso pridelana v skladu z Direktivo 1999/74/ES, ni mogoče zakonito tržiti ali ponujati na notranjem trgu EU; zato poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi se izognili izkrivljanju razmer na trgu in preprečili, da bi pridelovalci, ki ne izpolnjujejo pogojev, izvažali izdelke zunaj meja svoje države;

| 9. | vztraja, naj Komisija ne ukrepa proti državam članicam, ki preprečujejo trženje in uvoz jajc, ki niso bila proizvedena v skladu s pravom EU; |
| --- | --- |

9.

vztraja, naj Komisija ne ukrepa proti državam članicam, ki preprečujejo trženje in uvoz jajc, ki niso bila proizvedena v skladu s pravom EU;

| 10. | ugotavlja, da so nekatere države članice, a ne vse, izkoristile možnost in pridelovalcem zagotovile sredstva za pomoč pri prehodu na izpopolnjene baterijske sisteme; poudarja pa, da utegnejo trenutno omejena finančna sredstva nekaterih držav članic in težave, s katerimi se soočajo kmetje iz EU pri pridobivanju bančnih posojil za financiranje kmetijskih naložb, otežiti proces preoblikovanja v izpopolnjene baterijske sisteme pred 1. januarjem 2012; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so nekatere države članice, a ne vse, izkoristile možnost in pridelovalcem zagotovile sredstva za pomoč pri prehodu na izpopolnjene baterijske sisteme; poudarja pa, da utegnejo trenutno omejena finančna sredstva nekaterih držav članic in težave, s katerimi se soočajo kmetje iz EU pri pridobivanju bančnih posojil za financiranje kmetijskih naložb, otežiti proces preoblikovanja v izpopolnjene baterijske sisteme pred 1. januarjem 2012;

| 11. | poziva vse države članice, naj v svoje programe za razvoj podeželja vključijo ukrepe, s katerimi bi pomagali sektorju perutnine izpolniti zahteve te direktive; |
| --- | --- |

11.

poziva vse države članice, naj v svoje programe za razvoj podeželja vključijo ukrepe, s katerimi bi pomagali sektorju perutnine izpolniti zahteve te direktive;

| 12. | poudarja potrebo po dvigu ozaveščenosti potrošnikov o tej problematiki in o posledicah neizpolnjevanja pogojev v smislu dobrega počutja kokoši nesnic in nepoštene konkurence med kmeti; |
| --- | --- |

12.

poudarja potrebo po dvigu ozaveščenosti potrošnikov o tej problematiki in o posledicah neizpolnjevanja pogojev v smislu dobrega počutja kokoši nesnic in nepoštene konkurence med kmeti;

| 13. | ugotavlja, da je mogoče jajca obravnavati kot osnovno živilo, in poudarja, da utegne neizpolnjevanje zahtev iz Direktive 1999/74/ES povzročiti tveganje pomanjkanja jajc in znatnega povišanja cen za potrošnike; prav tako poudarja, da bi lahko takšna pomanjkanja in povišanja cen povzročila povečanje uvoza jajc in jajčnih proizvodov iz tretjih držav, v katerih ne spoštujejo standardov EU za dobro počutje; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je mogoče jajca obravnavati kot osnovno živilo, in poudarja, da utegne neizpolnjevanje zahtev iz Direktive 1999/74/ES povzročiti tveganje pomanjkanja jajc in znatnega povišanja cen za potrošnike; prav tako poudarja, da bi lahko takšna pomanjkanja in povišanja cen povzročila povečanje uvoza jajc in jajčnih proizvodov iz tretjih držav, v katerih ne spoštujejo standardov EU za dobro počutje;

| 14. | poziva Komisijo, naj izboljša svoje spremljanje izvajanja direktive s pogostejšimi pregledi Urada za prehrano in veterinarstvo; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj izboljša svoje spremljanje izvajanja direktive s pogostejšimi pregledi Urada za prehrano in veterinarstvo;

| 15. | zahteva, da Komisija najpozneje do 31. decembra 2011 predloži seznam proizvajalcev, predelovalcev in prodajalcev jajc in jajčnih proizvodov, ki ne izpolnjujejo določb Direktive 1999/74/ES; |
| --- | --- |

15.

zahteva, da Komisija najpozneje do 31. decembra 2011 predloži seznam proizvajalcev, predelovalcev in prodajalcev jajc in jajčnih proizvodov, ki ne izpolnjujejo določb Direktive 1999/74/ES;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 203, 3.8.1999, str. 53.

(2)  UL L 163, 24.6.2008, str. 6.

(3)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

(4)  UL L 226, 23.8.2008, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0402.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/132 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/132

---

Četrtek, 16. december 2010Malezija: kaznovanje s šibanjem

P7_TA(2010)0494

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o Maleziji: kaznovanje s šibanjem

2012/C 169 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prepovedi mučenja in drugega okrutnega, nehumanega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, ki velja za vse države v vseh okoliščinah in je brezpogojna norma mednarodnega prava, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prepovedi mučenja in drugega okrutnega, nehumanega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, ki velja za vse države v vseh okoliščinah in je brezpogojna norma mednarodnega prava,

| — | ob upoštevanju praktične obrazložitve te prepovedi v številnih mednarodnih in regionalnih instrumentih ter dokumentih za varstvo človekovih pravic, tudi v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah ter v konvenciji Organizacije združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju (konvencija proti mučenju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju praktične obrazložitve te prepovedi v številnih mednarodnih in regionalnih instrumentih ter dokumentih za varstvo človekovih pravic, tudi v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah ter v konvenciji Organizacije združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju (konvencija proti mučenju),

| — | ob upoštevanju standardnih minimalnih pravil OZN o ravnanju z zaporniki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju standardnih minimalnih pravil OZN o ravnanju z zaporniki,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o statusu beguncev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o statusu beguncev,

| — | ob upoštevanju listine Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) o spodbujanju in varovanju človekovih pravic in temeljnih pravic, ki je začela veljati 15. decembra 2008, ter ustanovitve medvladne komisije združenja ASEAN o človekovih pravicah 23. oktobra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju listine Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) o spodbujanju in varovanju človekovih pravic in temeljnih pravic, ki je začela veljati 15. decembra 2008, ter ustanovitve medvladne komisije združenja ASEAN o človekovih pravicah 23. oktobra 2009,

| — | ob upoštevanju deklaracije združenja ASEAN o varovanju in spodbujanju pravic delavcev migrantov z dne 13. januarja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije združenja ASEAN o varovanju in spodbujanju pravic delavcev migrantov z dne 13. januarja 2007,

| — | ob upoštevanju smernic politike EU do tretjih držav glede mučenja in drugega okrutnega, nehumanega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, ki so bile sprejete leta 2001 in prenovljene leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic politike EU do tretjih držav glede mučenja in drugega okrutnega, nehumanega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, ki so bile sprejete leta 2001 in prenovljene leta 2008,

| — | ob upoštevanju strateškega dokumenta za EU in Malezijo za obdobje 2007–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega dokumenta za EU in Malezijo za obdobje 2007–2013,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika,

| A. | ker so vse oblike telesnega kaznovanja v vseh okoliščinah po mednarodnem pravu prepovedane, |
| --- | --- |

A.

ker so vse oblike telesnega kaznovanja v vseh okoliščinah po mednarodnem pravu prepovedane,

| B. | ker malezijska zakonodaja predvideva kaznovanje s šibanjem (bolj znano kot bičanje) za vsaj 66 kršitev in ker je po ocenah Amnesty International v malezijskih ječah vsako leto tako kaznovanih kar 10 000 malezijskih državljanov in vedno večje število beguncev in migrantov, |
| --- | --- |

B.

ker malezijska zakonodaja predvideva kaznovanje s šibanjem (bolj znano kot bičanje) za vsaj 66 kršitev in ker je po ocenah Amnesty International v malezijskih ječah vsako leto tako kaznovanih kar 10 000 malezijskih državljanov in vedno večje število beguncev in migrantov,

| C. | ker so malezijske oblasti v zadnjih letih razširile seznam kršitev, ki se kaznujejo s šibanjem, in vanj vključile nezakonit vstop v državo in zlorabo mamil, |
| --- | --- |

C.

ker so malezijske oblasti v zadnjih letih razširile seznam kršitev, ki se kaznujejo s šibanjem, in vanj vključile nezakonit vstop v državo in zlorabo mamil,

| D. | ker je Svet OZN za človekove pravice, katerega članica je Malezija, sprejel resolucijo 8/8, v kateri je navedel, da se telesno kaznovanje enači z mučenjem, in ker šibanje povzroča močno bolečino in trpljenje ter dolgotrajne psihične in telesne travme, |
| --- | --- |

D.

ker je Svet OZN za človekove pravice, katerega članica je Malezija, sprejel resolucijo 8/8, v kateri je navedel, da se telesno kaznovanje enači z mučenjem, in ker šibanje povzroča močno bolečino in trpljenje ter dolgotrajne psihične in telesne travme,

| E. | ker se šibanje, ki je preostanek kolonialne uredbe, še vedno izvaja v manjšem številu držav, Malezija pa je edina s številnim prebivalstvom in visoko razvitim človeškim čutom, ki še vedno izvaja to obliko kaznovanja, |
| --- | --- |

E.

ker se šibanje, ki je preostanek kolonialne uredbe, še vedno izvaja v manjšem številu držav, Malezija pa je edina s številnim prebivalstvom in visoko razvitim človeškim čutom, ki še vedno izvaja to obliko kaznovanja,

| F. | ker tuje žrtve pogosto niso obveščene o obtožbi, ki jih bremeni, in nimajo na voljo tolmačenja in pravne pomoči, kar pomeni kršitev njihove pravice do objektivnega in nepristranskega sojenja, |
| --- | --- |

F.

ker tuje žrtve pogosto niso obveščene o obtožbi, ki jih bremeni, in nimajo na voljo tolmačenja in pravne pomoči, kar pomeni kršitev njihove pravice do objektivnega in nepristranskega sojenja,

| G. | ker zdravniki, ki so vključeni v ta proces, kršijo zdravniški etični kodeks, saj morajo potrditi, da so zaporniki primerni za šibanje in jih morajo prebujati, če izgubijo zavest, |
| --- | --- |

G.

ker zdravniki, ki so vključeni v ta proces, kršijo zdravniški etični kodeks, saj morajo potrditi, da so zaporniki primerni za šibanje in jih morajo prebujati, če izgubijo zavest,

| H. | ker je malezijska odvetniška zbornica, ki šteje 8 000 članov, pozvala, naj se tovrstno kaznovanje prepove, saj je v nasprotju z vsemi mednarodnimi normami o človekovih pravicah in s številnimi konvencijami o mučenju, |
| --- | --- |

H.

ker je malezijska odvetniška zbornica, ki šteje 8 000 članov, pozvala, naj se tovrstno kaznovanje prepove, saj je v nasprotju z vsemi mednarodnimi normami o človekovih pravicah in s številnimi konvencijami o mučenju,

| 1. | strogo obsoja šibanje in vse oblike telesnega kaznovanja ter slabo ravnanje z zaporniki; trdno verjame, da se Malezija ne more sklicevati na svoje domače zakone, da bi opravičila prakso, ki je izenačena z mučenjem in je nedvomno nezakonita po mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

1.

strogo obsoja šibanje in vse oblike telesnega kaznovanja ter slabo ravnanje z zaporniki; trdno verjame, da se Malezija ne more sklicevati na svoje domače zakone, da bi opravičila prakso, ki je izenačena z mučenjem in je nedvomno nezakonita po mednarodnem pravu;

| 2. | poziva Malezijo, naj uvede moratorij za šibanje in vse oblike telesne kazni v vseh primerih in jih nato tudi zakonsko in v praksi prepove; |
| --- | --- |

2.

poziva Malezijo, naj uvede moratorij za šibanje in vse oblike telesne kazni v vseh primerih in jih nato tudi zakonsko in v praksi prepove;

| 3. | poziva malezijske organe, naj nemudoma prenehajo sedanjo prakso prisiljevanja zaporniškega in zdravstvenega osebja k sodelovanju pri slabem ravnanju z zaporniki med izvajanjem šibanja; |
| --- | --- |

3.

poziva malezijske organe, naj nemudoma prenehajo sedanjo prakso prisiljevanja zaporniškega in zdravstvenega osebja k sodelovanju pri slabem ravnanju z zaporniki med izvajanjem šibanja;

| 4. | poziva malezijski parlament, naj ratificira konvencijo OZN proti mučenju in njen izbirni protokol ter Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, naj spremeni zakonodajo tako, da bo obravnavala kršitve pri priseljevanju kot upravne kršitve, in ne kot kriminalna dejanja, ki se kaznujejo z zaporom ali telesno kaznijo, ter naj prepove telesno kaznovanje za kazniva dejanja v zvezi z mamili; |
| --- | --- |

4.

poziva malezijski parlament, naj ratificira konvencijo OZN proti mučenju in njen izbirni protokol ter Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, naj spremeni zakonodajo tako, da bo obravnavala kršitve pri priseljevanju kot upravne kršitve, in ne kot kriminalna dejanja, ki se kaznujejo z zaporom ali telesno kaznijo, ter naj prepove telesno kaznovanje za kazniva dejanja v zvezi z mamili;

| 5. | poziva komisijo za človekove pravice v Maleziji (SUHAKAM) in odbor za reformo malezijske zakonodaje, naj vladi pripravita ustrezna priporočila o prepovedi telesnega kaznovanja v zakonodaji; |
| --- | --- |

5.

poziva komisijo za človekove pravice v Maleziji (SUHAKAM) in odbor za reformo malezijske zakonodaje, naj vladi pripravita ustrezna priporočila o prepovedi telesnega kaznovanja v zakonodaji;

| 6. | poziva malezijske organe, naj izvajajo mednarodne standarde glede zaščite migrantov, beguncev in prosilcev za azil, prav tako pri kazenskih postopkih proti njim, da bi zagotovili njihovo učinkovito zaščito pred mučenjem in slabim ravnanjem; |
| --- | --- |

6.

poziva malezijske organe, naj izvajajo mednarodne standarde glede zaščite migrantov, beguncev in prosilcev za azil, prav tako pri kazenskih postopkih proti njim, da bi zagotovili njihovo učinkovito zaščito pred mučenjem in slabim ravnanjem;

| 7. | poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisijo in Svet, naj pri svojih političnih kontaktnih osebah v državi redno načenjajo vprašanje o razmerah na področju človekovih pravic v Maleziji, zlasti vprašanja o morebitnih zlorabah in slabem ravnanju z migranti in prosilci za azil; |
| --- | --- |

7.

poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisijo in Svet, naj pri svojih političnih kontaktnih osebah v državi redno načenjajo vprašanje o razmerah na področju človekovih pravic v Maleziji, zlasti vprašanja o morebitnih zlorabah in slabem ravnanju z migranti in prosilci za azil;

| 8. | poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svet in Komisijo, naj nadaljujejo predstavitve za vse mednarodne partnerje Evropske unije in jih s tem spodbujajo, naj ratificirajo in izvajajo mednarodne konvencije, ki prepovedujejo mučenje in slabo ravnanje; poziva Evropsko unijo, naj boj proti mučenju in slabemu ravnanju obravnava kot prednostno nalogo svoje politike na področju človekovih pravic, zlasti prek izvajanja svojih smernic in vseh svojih instrumentov, kot je Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

8.

poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svet in Komisijo, naj nadaljujejo predstavitve za vse mednarodne partnerje Evropske unije in jih s tem spodbujajo, naj ratificirajo in izvajajo mednarodne konvencije, ki prepovedujejo mučenje in slabo ravnanje; poziva Evropsko unijo, naj boj proti mučenju in slabemu ravnanju obravnava kot prednostno nalogo svoje politike na področju človekovih pravic, zlasti prek izvajanja svojih smernic in vseh svojih instrumentov, kot je Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice;

| 9. | meni, da je oblikovanje mednarodne komisije združenja ASEAN o človekovih pravicah dobrodošel ukrep v smeri celostnega pristopa in učinkovitejšega izvajanja standardov na področju človekovih pravic po vsej regiji; meni, da lahko ta organ rešuje vprašanje šibanja v Maleziji, ki pogosto zadeva migrante in prosilce za azil iz drugih držav združenja ASEAN; |
| --- | --- |

9.

meni, da je oblikovanje mednarodne komisije združenja ASEAN o človekovih pravicah dobrodošel ukrep v smeri celostnega pristopa in učinkovitejšega izvajanja standardov na področju človekovih pravic po vsej regiji; meni, da lahko ta organ rešuje vprašanje šibanja v Maleziji, ki pogosto zadeva migrante in prosilce za azil iz drugih držav združenja ASEAN;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Malezije, vladam držav članic združenja ASEAN, posebnemu poročevalcu OZN o mučenju in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Malezije, vladam držav članic združenja ASEAN, posebnemu poročevalcu OZN o mučenju in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/134 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/134

---

Četrtek, 16. december 2010Uganda: zakon „Bahati“ in diskriminacija LGBT populacije

P7_TA(2010)0495

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o Ugandi: predlog tako imenovanega Bahatijevega zakona in diskriminacija proti lezbijkam, gejem, biseksualcem in in transseksualcem

2012/C 169 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju mednarodnih obvez in instrumentov na področju človekovih pravic, med drugimi tistih, ki so zapisane v konvencijah OZN o človekovih pravicah in v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki zagotavljajo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter prepovedujejo diskriminacijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih obvez in instrumentov na področju človekovih pravic, med drugimi tistih, ki so zapisane v konvencijah OZN o človekovih pravicah in v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki zagotavljajo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter prepovedujejo diskriminacijo,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja), in njegovih klavzul o človekovih pravicah, zlasti člena 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja), in njegovih klavzul o človekovih pravicah, zlasti člena 9,

| — | ob upoštevanju členov 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji ter člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki Evropsko unijo in države članice zavezujejo k spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter zagotavljajo sredstva za boj proti diskriminaciji in kršenju človekovih pravic na ravni EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji ter člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki Evropsko unijo in države članice zavezujejo k spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter zagotavljajo sredstva za boj proti diskriminaciji in kršenju človekovih pravic na ravni EU,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega člena 21, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega člena 21, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti,

| — | ob upoštevanju vseh dejavnosti EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh dejavnosti EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o homofobiji, zaščiti manjšin in protidiskriminacijski politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o homofobiji, zaščiti manjšin in protidiskriminacijski politiki,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o Ugandi z dne 17. decembra 2009: osnutek zakona proti istospolno usmerjenim (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o Ugandi z dne 17. decembra 2009: osnutek zakona proti istospolno usmerjenim (1),

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Catherine Ashton 17. maja 2010 ob mednarodnem dnevu boja proti homofobiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Catherine Ashton 17. maja 2010 ob mednarodnem dnevu boja proti homofobiji,

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 3. decembra 2009 o družbenem in kulturnem vključevanju in sodelovanju mladih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 3. decembra 2009 o družbenem in kulturnem vključevanju in sodelovanju mladih,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika,

| A. | ker predlog zakona proti istospolno usmerjenim, ki ga je 25. septembra 2009 v ugandskem parlamentu vložil poslanec David Bahati, predvideva kaznovanje homoseksualnega vedenja z zaporno kaznijo od sedem let do dosmrtne in celo smrtne kazni; ker zakon predvideva do tri leta zaporne kazni za osebe, ki ne bi želele razkriti otrokove ali bolnikove homoseksualnosti; ker o zakonu še poteka razprava, |
| --- | --- |

A.

ker predlog zakona proti istospolno usmerjenim, ki ga je 25. septembra 2009 v ugandskem parlamentu vložil poslanec David Bahati, predvideva kaznovanje homoseksualnega vedenja z zaporno kaznijo od sedem let do dosmrtne in celo smrtne kazni; ker zakon predvideva do tri leta zaporne kazni za osebe, ki ne bi želele razkriti otrokove ali bolnikove homoseksualnosti; ker o zakonu še poteka razprava,

| B. | ker je širša mednarodna skupnost ostro obsodila predlagani zakon, nekatere države članice EU pa so zagrozile, da bodo ukinile razvojno pomoč Ugandi, če bi bil predlog zakona sprejet, |
| --- | --- |

B.

ker je širša mednarodna skupnost ostro obsodila predlagani zakon, nekatere države članice EU pa so zagrozile, da bodo ukinile razvojno pomoč Ugandi, če bi bil predlog zakona sprejet,

| C. | ker je 9. oktobra in 15. novembra 2010 lokalni časopis Rolling Stone objavil imena in osebne podatke oseb, ki naj bi bile homoseksualno usmerjene, ter pozval bralce, naj jih poškodujejo ali linčajo; ker je ugandsko visoko sodišče odredilo začasno prenehanje izhajanja tega časopisa, |
| --- | --- |

C.

ker je 9. oktobra in 15. novembra 2010 lokalni časopis Rolling Stone objavil imena in osebne podatke oseb, ki naj bi bile homoseksualno usmerjene, ter pozval bralce, naj jih poškodujejo ali linčajo; ker je ugandsko visoko sodišče odredilo začasno prenehanje izhajanja tega časopisa,

| D. | ker je v Afriki homoseksualnost zakonita le v 13 državah, v 38 državah pa je kaznivo dejanje, v Mavretaniji, Sudanu in severni Nigeriji pa je zanjo predvidena smrtna kazen, |
| --- | --- |

D.

ker je v Afriki homoseksualnost zakonita le v 13 državah, v 38 državah pa je kaznivo dejanje, v Mavretaniji, Sudanu in severni Nigeriji pa je zanjo predvidena smrtna kazen,

| 1. | poudarja, da sodi vprašanje spolne usmerjenosti v sfero pravice posameznika do zasebnosti, ki jo zagotavlja mednarodno pravo o človekovih pravicah, skladno s katerim je treba varovati enakost in nediskriminacijo ter zagotavljati svobodo izražanja; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da sodi vprašanje spolne usmerjenosti v sfero pravice posameznika do zasebnosti, ki jo zagotavlja mednarodno pravo o človekovih pravicah, skladno s katerim je treba varovati enakost in nediskriminacijo ter zagotavljati svobodo izražanja;

| 2. | opominja ugandsko vlado na njene obveznosti iz mednarodnega prava in sporazuma iz Cotonouja, ki zahtevata spoštovanje univerzalnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

opominja ugandsko vlado na njene obveznosti iz mednarodnega prava in sporazuma iz Cotonouja, ki zahtevata spoštovanje univerzalnih človekovih pravic;

| 3. | ponavlja svojo zavezanost univerzalnim človekovim pravicam in v zvezi s tem ugotavlja, da zaščite temeljnih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ni mogoče označiti kot vsiljevanja evropskih vrednot, temveč prej kot zaščito in spodbujanje skupnih univerzalnih temeljnih pravic, to pa je eden od ciljev zunanjega delovanja EU; |
| --- | --- |

3.

ponavlja svojo zavezanost univerzalnim človekovim pravicam in v zvezi s tem ugotavlja, da zaščite temeljnih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ni mogoče označiti kot vsiljevanja evropskih vrednot, temveč prej kot zaščito in spodbujanje skupnih univerzalnih temeljnih pravic, to pa je eden od ciljev zunanjega delovanja EU;

| 4. | obsoja vse poskuse hujskanja k sovraštvu in zagovarjanja nasilja do katere koli manjšine, tudi na podlagi spolnosti ali spolne usmerjenosti; s tem v zvezi obsoja vložitev predloga zakona proti istospolno usmerjenim v parlamentu in poziva ugandske oblasti, naj ga ne sprejmejo, temveč naj revidirajo svojo zakonodajo in dekriminalizirajo homoseksualnost in marginalizirane skupine, vključno z aktivisti iz vrst lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev; poudarja, da bi zakon proti istospolno usmerjenim zelo negativno vplival na boj proti HIV/aidsu; |
| --- | --- |

4.

obsoja vse poskuse hujskanja k sovraštvu in zagovarjanja nasilja do katere koli manjšine, tudi na podlagi spolnosti ali spolne usmerjenosti; s tem v zvezi obsoja vložitev predloga zakona proti istospolno usmerjenim v parlamentu in poziva ugandske oblasti, naj ga ne sprejmejo, temveč naj revidirajo svojo zakonodajo in dekriminalizirajo homoseksualnost in marginalizirane skupine, vključno z aktivisti iz vrst lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev; poudarja, da bi zakon proti istospolno usmerjenim zelo negativno vplival na boj proti HIV/aidsu;

| 5. | ponovno ostro zavrača vse korake za uvedbo smrtne kazni v vseh okoliščinah in postopke izročitve za ugandske državljane, ki v tujini kažejo homoseksualno vedenje; |
| --- | --- |

5.

ponovno ostro zavrača vse korake za uvedbo smrtne kazni v vseh okoliščinah in postopke izročitve za ugandske državljane, ki v tujini kažejo homoseksualno vedenje;

| 6. | odobrava, da je ugandsko visoko sodišče odredilo prenehanje izhajanja časopisa Rolling Stone, vendar je zaskrbljen, ker so bile kot neposredna posledica članka številne osebe napadene, veliko pa se jih še boji napadov, zato poziva organe, naj jih zaščitijo; |
| --- | --- |

6.

odobrava, da je ugandsko visoko sodišče odredilo prenehanje izhajanja časopisa Rolling Stone, vendar je zaskrbljen, ker so bile kot neposredna posledica članka številne osebe napadene, veliko pa se jih še boji napadov, zato poziva organe, naj jih zaščitijo;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsedniku Republike Ugande, predsedniku ugandskega parlamenta, vzhodnoafriški zakonodajni skupščini ter Komisiji Afriške unije in njenim institucijam. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsedniku Republike Ugande, predsedniku ugandskega parlamenta, vzhodnoafriški zakonodajni skupščini ter Komisiji Afriške unije in njenim institucijam.

---

(1)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 25.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/136 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/136

---

Četrtek, 16. december 2010Eritrejski begunci, ki jih kot talce zadržujejo na Sinaju

P7_TA(2010)0496

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o eritrejskih beguncih, ki jih kot talce zadržujejo na Sinaju

2012/C 169 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju barcelonske deklaracije iz novembra 1995; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju barcelonske deklaracije iz novembra 1995;

| — | ob upoštevanju prve konference Evro-sredozemske mreže za človekove pravice 26. in 27. januarja 2006 v Kairu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prve konference Evro-sredozemske mreže za človekove pravice 26. in 27. januarja 2006 v Kairu,

| A. | ker egiptovski varnostni organi iščejo na stotine eritrejskih beguncev, za katere Urad visokega komisarja OZN za begunce (UNHCR) pravi, da jih beduinski tihotapci zadržujejo kot talce na Sinaju, potem ko jim begunci niso plačali vsote, ki so jo od njih zahtevali, da bi ji pomagali pretihotapiti se v Izrael, |
| --- | --- |

A.

ker egiptovski varnostni organi iščejo na stotine eritrejskih beguncev, za katere Urad visokega komisarja OZN za begunce (UNHCR) pravi, da jih beduinski tihotapci zadržujejo kot talce na Sinaju, potem ko jim begunci niso plačali vsote, ki so jo od njih zahtevali, da bi ji pomagali pretihotapiti se v Izrael,

| B. | ker je UNHCR v torek 7. decembra 2010 izrazil zaskrbljenost za približno 250 eritrejskih migrantov, ki naj bi jih zadrževali kot talce v Sinajski puščavi, |
| --- | --- |

B.

ker je UNHCR v torek 7. decembra 2010 izrazil zaskrbljenost za približno 250 eritrejskih migrantov, ki naj bi jih zadrževali kot talce v Sinajski puščavi,

| C. | ker naj bi po trditvah tihotapci za izpustitev talcev zahtevali plačilo 8 000 USD na osebo, ker naj bi ljudi zadrževali v zabojnikih in jih zlorabljali, |
| --- | --- |

C.

ker naj bi po trditvah tihotapci za izpustitev talcev zahtevali plačilo 8 000 USD na osebo, ker naj bi ljudi zadrževali v zabojnikih in jih zlorabljali,

| D. | ker sodeč po skupnem pozivu, ki so ga 1. decembra 2010 objavile nevladne organizacije, na stotine nezakonitih beguncev iz Afriškega roga že mesece zadržujejo v predmestju mesta Sinaj, |
| --- | --- |

D.

ker sodeč po skupnem pozivu, ki so ga 1. decembra 2010 objavile nevladne organizacije, na stotine nezakonitih beguncev iz Afriškega roga že mesece zadržujejo v predmestju mesta Sinaj,

| E. | ker so po besedah nevladnih organizacij begunci že plačali 2 000 USD za prehod v Izrael in tihotapci ravnajo z begunci izredno ponižujoče in nečloveško, |
| --- | --- |

E.

ker so po besedah nevladnih organizacij begunci že plačali 2 000 USD za prehod v Izrael in tihotapci ravnajo z begunci izredno ponižujoče in nečloveško,

| F. | ker so lokalni pristojni organi iz Severnega Sinaja dejali, da varnostni organi dejavno iščejo Eritrejce, ki naj bi jih zadrževali v razpršenih skupinah, |
| --- | --- |

F.

ker so lokalni pristojni organi iz Severnega Sinaja dejali, da varnostni organi dejavno iščejo Eritrejce, ki naj bi jih zadrževali v razpršenih skupinah,

| 1. | odločno poziva egiptovske oblasti, naj storijo vse potrebno, da bi zagotovile izpustitev eritrejskih talcev; naj se izogibajo uporabi smrtonosne sile proti nezakonitim migrantom, ki prečkajo meje države, naj zaščitijo njihovo dostojanstvo in fizično in psihično integriteto in zagotovijo, da lahko pridržani migranti pridejo v stik z UNHCR, ter naj omogočijo dostop UNHCR do vseh prosilcev za azil in beguncev, ki so v državnem priporu; |
| --- | --- |

1.

odločno poziva egiptovske oblasti, naj storijo vse potrebno, da bi zagotovile izpustitev eritrejskih talcev; naj se izogibajo uporabi smrtonosne sile proti nezakonitim migrantom, ki prečkajo meje države, naj zaščitijo njihovo dostojanstvo in fizično in psihično integriteto in zagotovijo, da lahko pridržani migranti pridejo v stik z UNHCR, ter naj omogočijo dostop UNHCR do vseh prosilcev za azil in beguncev, ki so v državnem priporu;

| 2. | ceni napore, ki jih egiptovske oblasti vlagajo v preverjanje informacij iz poročil UNHCR glede skupine približno 250 Eritrejcev, ki jih na Sinaju kot talce zadržujejo tihotapci, ki kršijo državne zakone in načela človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

ceni napore, ki jih egiptovske oblasti vlagajo v preverjanje informacij iz poročil UNHCR glede skupine približno 250 Eritrejcev, ki jih na Sinaju kot talce zadržujejo tihotapci, ki kršijo državne zakone in načela človekovih pravic;

| 3. | poudarja, da je postala meja s Sinajsko puščavo ustaljena tihotapska pot za afriške migrante, ki iščejo delo; pri čemer vsako leto iz države zbeži več tisoč Eritrejcev, veliko pa jih je namenjenih v Izrael; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je postala meja s Sinajsko puščavo ustaljena tihotapska pot za afriške migrante, ki iščejo delo; pri čemer vsako leto iz države zbeži več tisoč Eritrejcev, veliko pa jih je namenjenih v Izrael;

| 4. | spominja, da je bilo v avgustovskih spopadih s tihotapci ob meji z Izraelom ubitih sedem ljudi, potem ko so se afriški migranti, ki so jih zadrževali tihotapci, pri poskusu pobega dokopali do njihovega orožja; |
| --- | --- |

4.

spominja, da je bilo v avgustovskih spopadih s tihotapci ob meji z Izraelom ubitih sedem ljudi, potem ko so se afriški migranti, ki so jih zadrževali tihotapci, pri poskusu pobega dokopali do njihovega orožja;

| 5. | ugotavlja, da je Izrael novembra vzdolž meje začel postavljati 250 kilometrsko ograjo, ki naj ustavila pritok nezakonitih migrantov; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je Izrael novembra vzdolž meje začel postavljati 250 kilometrsko ograjo, ki naj ustavila pritok nezakonitih migrantov;

| 6. | pozdravlja egiptovska prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi, zlasti ustanovitev nacionalnega usklajevalnega odbora za preprečevanje tihotapljenja ljudi leta 2007 in poziva vse države, naj obnovijo svoja prizadevanja za soočanje z izzivi zločinov, povezanih s trgovino z ljudmi, ter naj spoštujejo ustrezne nacionalne zakone; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja egiptovska prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi, zlasti ustanovitev nacionalnega usklajevalnega odbora za preprečevanje tihotapljenja ljudi leta 2007 in poziva vse države, naj obnovijo svoja prizadevanja za soočanje z izzivi zločinov, povezanih s trgovino z ljudmi, ter naj spoštujejo ustrezne nacionalne zakone;

| 7. | ceni stalno predanost Egipta v izpolnjevanju svojih obveznosti iz mednarodnih pogodb, zlasti Konvencije o beguncih iz leta 1951; |
| --- | --- |

7.

ceni stalno predanost Egipta v izpolnjevanju svojih obveznosti iz mednarodnih pogodb, zlasti Konvencije o beguncih iz leta 1951;

| 8. | potrjujejo, da bi se morali vsi, ki zaprosijo za status begunca, in sodelujejo v dejanjih, ki neposredno ali posredno ogrožajo varnost in neodvisnost države gostiteljice, po merilih UNHCR obravnavati kot grožnja nacionalni varnosti; |
| --- | --- |

8.

potrjujejo, da bi se morali vsi, ki zaprosijo za status begunca, in sodelujejo v dejanjih, ki neposredno ali posredno ogrožajo varnost in neodvisnost države gostiteljice, po merilih UNHCR obravnavati kot grožnja nacionalni varnosti;

| 9. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici/podpredsednici, Svetu in Komisij ter vladam in parlamentom držav članic, egiptovski vladi, generalnemu sekretarju OZN in Svetu OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

9.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici/podpredsednici, Svetu in Komisij ter vladam in parlamentom držav članic, egiptovski vladi, generalnemu sekretarju OZN in Svetu OZN za človekove pravice.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/137 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/137

---

Četrtek, 16. december 2010Podpora okrepitvi prepovedi Evropske unije glede odstranjevanja plavuti morskim psom

P7_TA(2010)0497

Izjava Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o podpori okrepitvi prepovedi Evropske unije glede odstranjevanja plavuti morskim psom

2012/C 169 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 svojega poslovnika,

| A. | ker je „odstranjevanje plavuti“ potratna praksa rezanja plavuti morskega psa, pri čemer se trup odvrže v morje, vodi pa jo veliko povpraševanje po specialiteti – juhi iz plavuti morskega psa, |
| --- | --- |

A.

ker je „odstranjevanje plavuti“ potratna praksa rezanja plavuti morskega psa, pri čemer se trup odvrže v morje, vodi pa jo veliko povpraševanje po specialiteti – juhi iz plavuti morskega psa,

| B. | ker odstranjevanje plavuti prispeva k izjemnemu upadu populacij morskih psov, ki rastejo počasi, |
| --- | --- |

B.

ker odstranjevanje plavuti prispeva k izjemnemu upadu populacij morskih psov, ki rastejo počasi,

| C. | ker tretjini evropskih vrst morskih psov grozi izumrtje, |
| --- | --- |

C.

ker tretjini evropskih vrst morskih psov grozi izumrtje,

| D. | ker je prepoved EU glede odstranjevanja plavuti najmanj stroga na svetu, saj dovoljuje izjeme za ločeno iztovarjanje plavuti in trupov ter preveliko masno razmerje med plavutmi in trupi, |
| --- | --- |

D.

ker je prepoved EU glede odstranjevanja plavuti najmanj stroga na svetu, saj dovoljuje izjeme za ločeno iztovarjanje plavuti in trupov ter preveliko masno razmerje med plavutmi in trupi,

| E. | ker Komisija razmišlja o številnih možnostih za spremembo prepovedi odstranjevanja plavuti (Uredba (ES) št. 1185/2003), |
| --- | --- |

E.

ker Komisija razmišlja o številnih možnostih za spremembo prepovedi odstranjevanja plavuti (Uredba (ES) št. 1185/2003),

| F. | ker je Parlament leta 2006 pozval Komisijo, naj odpravi vrzeli v zvezi s prepovedjo odstranjevanja plavuti, |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament leta 2006 pozval Komisijo, naj odpravi vrzeli v zvezi s prepovedjo odstranjevanja plavuti,

| G. | ker večina znanstvenikov in Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov priporočata iztovarjanje morskih psov z naravno pritrjenimi plavutmi, |
| --- | --- |

G.

ker večina znanstvenikov in Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov priporočata iztovarjanje morskih psov z naravno pritrjenimi plavutmi,

| H. | ker se Kostarika v Združenih narodih zavzema za metodo „naravno pritrjenih plavuti“, ki se uporablja v številnih srednje in severnoameriških ribištvih, |
| --- | --- |

H.

ker se Kostarika v Združenih narodih zavzema za metodo „naravno pritrjenih plavuti“, ki se uporablja v številnih srednje in severnoameriških ribištvih,

| 1. | poziva Komisijo, naj predloži predlog za prepoved odstranjevanja plavuti morskih psov na krovu plovil do druge obletnice akcijskega načrta Skupnosti za morske pse (februarja 2011); |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj predloži predlog za prepoved odstranjevanja plavuti morskih psov na krovu plovil do druge obletnice akcijskega načrta Skupnosti za morske pse (februarja 2011);

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 16. decembra 2010 (P7_PV(2010)12-16(ANN1)).

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/138 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/138

---

Četrtek, 16. december 2010Večja podpora Evropske unije za šport na ljubiteljski ravni

P7_TA(2010)0498

Izjava Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o večji podpori Evropske unije za šport na ljubiteljski ravni

2012/C 169 E/19

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 165 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 165 PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 123 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 svojega poslovnika,

| A. | ker je šport ena od novih pristojnosti EU, |
| --- | --- |

A.

ker je šport ena od novih pristojnosti EU,

| B. | ker je šport pomemben dejavnik socialne kohezije in prispeva k številnim političnim ciljem, kot so spodbujanje zdravja, izobraževanje, družbeno vključevanje, boj proti diskriminaciji, kultura, pa tudi zmanjševanje kriminala in boj proti zasvojenosti z drogami, |
| --- | --- |

B.

ker je šport pomemben dejavnik socialne kohezije in prispeva k številnim političnim ciljem, kot so spodbujanje zdravja, izobraževanje, družbeno vključevanje, boj proti diskriminaciji, kultura, pa tudi zmanjševanje kriminala in boj proti zasvojenosti z drogami,

| C. | ker velika večina Evropejcev, ki se ukvarjajo s športom in rekreativnimi telesnimi dejavnostmi, to počne na ravni ljubiteljskega športa, |
| --- | --- |

C.

ker velika večina Evropejcev, ki se ukvarjajo s športom in rekreativnimi telesnimi dejavnostmi, to počne na ravni ljubiteljskega športa,

| D. | ker bi lahko imeli gospodarska kriza in pritiski na izdatke vlad resne posledice za financiranje športa na ljubiteljski ravni, |
| --- | --- |

D.

ker bi lahko imeli gospodarska kriza in pritiski na izdatke vlad resne posledice za financiranje športa na ljubiteljski ravni,

| 1. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo šport za vse, krepijo njegovo izobraževalno in vključevalno vlogo in ob tem posebno pozornost namenjajo slabše zastopanim skupinam, kot so ženske, starejši in invalidi; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo šport za vse, krepijo njegovo izobraževalno in vključevalno vlogo in ob tem posebno pozornost namenjajo slabše zastopanim skupinam, kot so ženske, starejši in invalidi;

| 2. | poziva države članice, naj zagotovijo, da šport na ljubiteljski ravni v času krize ne bo utrpel pomembnejšega zmanjšanja sredstev; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj zagotovijo, da šport na ljubiteljski ravni v času krize ne bo utrpel pomembnejšega zmanjšanja sredstev;

| 3. | poziva Komisijo, naj športu na ljubiteljski ravni nameni potrebno pozornost v prihodnjem sporočilu o športu in naj zagotovi zadostna sredstva za športni program EU od leta 2012 naprej; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj športu na ljubiteljski ravni nameni potrebno pozornost v prihodnjem sporočilu o športu in naj zagotovi zadostna sredstva za športni program EU od leta 2012 naprej;

| 4. | poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva rezultate študije o financiranju športa na ljubiteljski ravni v povezavi z morebitno pobudo EU na področju iger na srečo; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva rezultate študije o financiranju športa na ljubiteljski ravni v povezavi z morebitno pobudo EU na področju iger na srečo;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 2 k zapisniku z dne 16. decembra 2010 (P7_PV(2010)12-16(ANN2)).

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/139 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/139

---

Četrtek, 16. december 2010Strategija EU glede brezdomstva

P7_TA(2010)0499

Izjava Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o strategiji EU glede brezdomstva

2012/C 169 E/20

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (1),

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker se z brezdomstvom še vedno srečujejo v vseh državah članicah EU, kar je nedopustno kršenje temeljnih človekovih pravic, |
| --- | --- |

A.

ker se z brezdomstvom še vedno srečujejo v vseh državah članicah EU, kar je nedopustno kršenje temeljnih človekovih pravic,

| B. | ker je leto 2010 evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti, |
| --- | --- |

B.

ker je leto 2010 evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti,

| 1. | ponovno poziva Svet, naj se do konca leta 2010 zaveže, da bo brezdomstvo do leta 2015 odpravil; |
| --- | --- |

1.

ponovno poziva Svet, naj se do konca leta 2010 zaveže, da bo brezdomstvo do leta 2015 odpravil;

| 2. | poziva Evropsko komisijo, naj pripravi ambiciozno zastavljeno strategijo EU glede brezdomstva in podpre države članice pri oblikovanju učinkovitih nacionalnih strategij v skladu s smernicami skupnega poročila o socialni zaščiti in socialni vključenosti, sprejetega marca 2010, in kot del strategije EU 2020; |
| --- | --- |

2.

poziva Evropsko komisijo, naj pripravi ambiciozno zastavljeno strategijo EU glede brezdomstva in podpre države članice pri oblikovanju učinkovitih nacionalnih strategij v skladu s smernicami skupnega poročila o socialni zaščiti in socialni vključenosti, sprejetega marca 2010, in kot del strategije EU 2020;

| 3. | poziva EUROSTAT, naj zbere podatke o brezdomstvu v Evropski uniji; |
| --- | --- |

3.

poziva EUROSTAT, naj zbere podatke o brezdomstvu v Evropski uniji;

| 4. | podpira naslednje prednostne ukrepe: nihče ne sme spati na prostem; nihče ne sme prebivati v zasilnem bivališču, ko ni več v stiski; nihče ne sme prebivati v prehodnem bivališču dlje, kot je potrebno za ureditev razmer; nihče ne sme zapustiti nastanitvene ustanove, ne da bi imel druge možnosti nastanitve; noben mlad človek ne sme postati brezdomec zaradi prehoda v samostojno življenje; |
| --- | --- |

4.

podpira naslednje prednostne ukrepe: nihče ne sme spati na prostem; nihče ne sme prebivati v zasilnem bivališču, ko ni več v stiski; nihče ne sme prebivati v prehodnem bivališču dlje, kot je potrebno za ureditev razmer; nihče ne sme zapustiti nastanitvene ustanove, ne da bi imel druge možnosti nastanitve; noben mlad človek ne sme postati brezdomec zaradi prehoda v samostojno življenje;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (2) posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (2) posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 19.

(2)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 3 k zapisniku z dne 16. decembra 2010 (P7_PV(2010)12-16(ANN3)).

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Torek, 14. december 2010

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/140 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/140

---

Torek, 14. december 2010Vzpostavitev zmogljivosti za hitro odzivanje EU

P7_TA(2010)0465

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 14. decembra 2010 o vzpostavitvi zmogljivosti za hitro odzivanje EU (2010/2096(INI))

2012/C 169 E/21

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 196 Lizbonske pogodbe, ki pravi, da bo Unija spodbujala sodelovanje med državami članicami za izboljšanje učinkovitosti sistemov za preprečevanje naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek, in zaščito pred njimi in, da si bo Unija prizadevala za spodbujanje skladnosti mednarodnega delovanja na področju civilne zaščite, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 196 Lizbonske pogodbe, ki pravi, da bo Unija spodbujala sodelovanje med državami članicami za izboljšanje učinkovitosti sistemov za preprečevanje naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek, in zaščito pred njimi in, da si bo Unija prizadevala za spodbujanje skladnosti mednarodnega delovanja na področju civilne zaščite,

| — | ob upoštevanju člena 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da so dejavnosti Unije na področju humanitarne pomoči namenjene zagotavljanju „pomoči, podpore in zaščite ljudem v tretjih državah in žrtvam naravnih nesreč ali nesreč, ki jih je povzročil človek,“ in da „se izvajajo v skladu z načeli mednarodnega prava in z načeli nepristranskosti, nevtralnosti in nediskriminacije“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da so dejavnosti Unije na področju humanitarne pomoči namenjene zagotavljanju „pomoči, podpore in zaščite ljudem v tretjih državah in žrtvam naravnih nesreč ali nesreč, ki jih je povzročil človek,“ in da „se izvajajo v skladu z načeli mednarodnega prava in z načeli nepristranskosti, nevtralnosti in nediskriminacije“,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o humanitarni pomoči, ki so ga decembra 2007 skupaj podpisali predsedniki Sveta Evropske unije, Evropskega parlamenta in Evropske komisije in akcijskega načrta za njegovo uresničitev, ki ga je Komisija predložila maja 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o humanitarni pomoči, ki so ga decembra 2007 skupaj podpisali predsedniki Sveta Evropske unije, Evropskega parlamenta in Evropske komisije in akcijskega načrta za njegovo uresničitev, ki ga je Komisija predložila maja 2008,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z decembra 2007, ki Komisijo pozivajo k najboljši uporabi mehanizma civilne zaščite Skupnosti in k nadaljnji krepitvi sodelovanja med državami članicami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z decembra 2007, ki Komisijo pozivajo k najboljši uporabi mehanizma civilne zaščite Skupnosti in k nadaljnji krepitvi sodelovanja med državami članicami,

| — | ob upoštevanju smernic o uporabi vojaških sredstev in virov za civilno zaščito v okviru pomoči v primeru nesreč (smernice iz Osla), ki so bile revidirane 27. novembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic o uporabi vojaških sredstev in virov za civilno zaščito v okviru pomoči v primeru nesreč (smernice iz Osla), ki so bile revidirane 27. novembra 2006,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 23. februarja 2009„Strategija EU v podporo zmanjševanju tveganja nesreč v državah v razvoju“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 23. februarja 2009„Strategija EU v podporo zmanjševanju tveganja nesreč v državah v razvoju“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu iz marca 2008 „Krepitev zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče“ (KOM(2008)0130) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2008 o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu iz marca 2008 „Krepitev zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče“ (KOM(2008)0130) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2008 o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče (1),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 9. maja 2006, ki ga je pripravil Michel Barnier o evropski enoti za civilno zaščito: Europeaid, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 9. maja 2006, ki ga je pripravil Michel Barnier o evropski enoti za civilno zaščito: Europeaid,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2010 o nedavnem potresu na Haitiju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2010 o nedavnem potresu na Haitiju (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek,

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Svetu z dne 23. marca 2010 o vzpostavitvi zmogljivosti za hitro odzivanje EU, ki so ga predložili Anneli Jäätteenmäki, Charles Goerens, Louis Michel, Marielle De Sarnez in Frédérique Ries v imenu skupine ALDE, v skladu s členom 121(1) poslovnika (B7-0228/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu z dne 23. marca 2010 o vzpostavitvi zmogljivosti za hitro odzivanje EU, ki so ga predložili Anneli Jäätteenmäki, Charles Goerens, Louis Michel, Marielle De Sarnez in Frédérique Ries v imenu skupine ALDE, v skladu s členom 121(1) poslovnika (B7-0228/2010),

| — | ob upoštevanju člena 121(3) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121(3) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0332/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0332/2010),

| A. | ker število naravnih nesreč, ki povzročajo veliko človeško, gospodarsko in okoljsko škodo, po vsem svetu narašča; ker so te nesreče vse intenzivnejše, vse pogostejše in vse bolj razširjene po vsem svetu, predvsem kot posledica podnebnih sprememb in ker si Evropska unija zelo prizadeva za odziv na te nesreče, |
| --- | --- |

A.

ker število naravnih nesreč, ki povzročajo veliko človeško, gospodarsko in okoljsko škodo, po vsem svetu narašča; ker so te nesreče vse intenzivnejše, vse pogostejše in vse bolj razširjene po vsem svetu, predvsem kot posledica podnebnih sprememb in ker si Evropska unija zelo prizadeva za odziv na te nesreče,

| B. | ker vedno večje število in pogostost posredovanj znotraj in izven Evropske unije spremljajo svetovna finančna kriza in proračunske omejitve, kar še povečuje nujnost večje stroškovne učinkovitosti delovanja, |
| --- | --- |

B.

ker vedno večje število in pogostost posredovanj znotraj in izven Evropske unije spremljajo svetovna finančna kriza in proračunske omejitve, kar še povečuje nujnost večje stroškovne učinkovitosti delovanja,

| C. | ker lahko medsebojne izmenjave virov med 31 državami članicami, ki sodelujejo v mehanizmu Skupnosti za civilno zaščito (EU–27, Norveška, Lihtenštajn, Hrvaška, Islandija) ali v okviru okrepljenega sodelovanja med državami članicami, pomenijo hkrati operativno in tudi finančno prednost, |
| --- | --- |

C.

ker lahko medsebojne izmenjave virov med 31 državami članicami, ki sodelujejo v mehanizmu Skupnosti za civilno zaščito (EU–27, Norveška, Lihtenštajn, Hrvaška, Islandija) ali v okviru okrepljenega sodelovanja med državami članicami, pomenijo hkrati operativno in tudi finančno prednost,

| D. | ker proračun Komisije za humanitarne nesreče, natančneje za generalni direktorat ECHO, ni bil le zamrznjen, temveč se je v zadnjih petih letih realno nekoliko zmanjšal, |
| --- | --- |

D.

ker proračun Komisije za humanitarne nesreče, natančneje za generalni direktorat ECHO, ni bil le zamrznjen, temveč se je v zadnjih petih letih realno nekoliko zmanjšal,

| E. | ker je bil v zadnjih letih dosežen napredek v povezavi z bolj usklajenim odzivom EU na nesreče, zlasti s postopno krepitvijo mehanizma za civilno zaščito, boljšim sodelovanjem/usklajevanjem med civilno zaščito in humanitarno pomočjo, in spoznanjem, da celostni pristop k obvladovanju nesreč ne pomeni le odzivanja, marveč tudi preprečevanje in pripravljenost, |
| --- | --- |

E.

ker je bil v zadnjih letih dosežen napredek v povezavi z bolj usklajenim odzivom EU na nesreče, zlasti s postopno krepitvijo mehanizma za civilno zaščito, boljšim sodelovanjem/usklajevanjem med civilno zaščito in humanitarno pomočjo, in spoznanjem, da celostni pristop k obvladovanju nesreč ne pomeni le odzivanja, marveč tudi preprečevanje in pripravljenost,

| F. | ker je odziv Evropske unije na potres na Haitiju sprožil ne le hitro, pomembno in obsežno posredovanje humanitarne pomoči, ampak obenem aktiviral mehanizem civilne zaščite, ki je omogočil takojšnjo uporabo – prvič – dveh modulov (enoto za prečiščevanje vode in napredno postajo za zdravniško oskrbo), ki se financirata s pripravljalnim ukrepom za leto 2008 za zmogljivosti za hitro odzivanje EU, |
| --- | --- |

F.

ker je odziv Evropske unije na potres na Haitiju sprožil ne le hitro, pomembno in obsežno posredovanje humanitarne pomoči, ampak obenem aktiviral mehanizem civilne zaščite, ki je omogočil takojšnjo uporabo – prvič – dveh modulov (enoto za prečiščevanje vode in napredno postajo za zdravniško oskrbo), ki se financirata s pripravljalnim ukrepom za leto 2008 za zmogljivosti za hitro odzivanje EU,

| G. | ker izkušnje, pridobljene v zadnjih krizah, še vedno kažejo, da je treba izboljšati odziv EU na nesreče v smislu učinkovitosti, usklajenosti in prepoznavnosti, in ker so te nesreče znova pokazale, da je nujno oblikovati zmogljivost za hitro odzivanje EU (evropska enota civilne zaščite), |
| --- | --- |

G.

ker izkušnje, pridobljene v zadnjih krizah, še vedno kažejo, da je treba izboljšati odziv EU na nesreče v smislu učinkovitosti, usklajenosti in prepoznavnosti, in ker so te nesreče znova pokazale, da je nujno oblikovati zmogljivost za hitro odzivanje EU (evropska enota civilne zaščite),

| H. | ker je sposobnost EU na področju varovanja življenj in lastnine državljanov odločilnega pomena za njeno verodostojnost, |
| --- | --- |

H.

ker je sposobnost EU na področju varovanja življenj in lastnine državljanov odločilnega pomena za njeno verodostojnost,

| 1. | na Svet naslavlja naslednja priporočila:






  (a) | potrjuje, da bi z dodelitvijo civilne zaščite in humanitarne pomoči enemu samemu komisarju, ki bi bil pristojen za humanitarno pomoč in odzivanje na krizne razmere, bolje povezali obe področji znotraj Komisije in pripomogli k večji usklajenosti celotnega odziva EU na nesreče; |
| --- | --- | --- |

1.

na Svet naslavlja naslednja priporočila:

(a)

potrjuje, da bi z dodelitvijo civilne zaščite in humanitarne pomoči enemu samemu komisarju, ki bi bil pristojen za humanitarno pomoč in odzivanje na krizne razmere, bolje povezali obe področji znotraj Komisije in pripomogli k večji usklajenosti celotnega odziva EU na nesreče;

| (b) | poziva k tesnejšemu povezovanju delovnih metodologij civilne zaščite in humanitarne pomoči v GD ECHO, ob ohranjanju njunih posebnosti z jasno ločitvijo ter razmejitvijo njunih vlog, da se izboljšajo sinergije in medsebojno dopolnjevanje ter poveča učinkovitost; poziva tudi k temu, da vojaško, civilno in humanitarno osebje, ki posreduje pri nesrečah in v humanitarnih operacijah, ravna v skladu z načeli nevtralnosti, neodvisnosti in nepristranskosti; |
| --- | --- |

(b)

poziva k tesnejšemu povezovanju delovnih metodologij civilne zaščite in humanitarne pomoči v GD ECHO, ob ohranjanju njunih posebnosti z jasno ločitvijo ter razmejitvijo njunih vlog, da se izboljšajo sinergije in medsebojno dopolnjevanje ter poveča učinkovitost; poziva tudi k temu, da vojaško, civilno in humanitarno osebje, ki posreduje pri nesrečah in v humanitarnih operacijah, ravna v skladu z načeli nevtralnosti, neodvisnosti in nepristranskosti;

| (c) | poudarja, da mora morebitna uporaba sredstev civilne zaščite v humanitarnih krizah temeljiti na potrebah in dopolnjevati humanitarno pomoč ter biti z njo usklajena, skladno z evropskim soglasjem o humanitarni pomoči in s smernicami Združenih narodov (smernice iz Osla), da se zagotovi spoštovanje humanitarnih načel nevtralnosti, humanosti, nepristranskosti in neodvisnosti; |
| --- | --- |

(c)

poudarja, da mora morebitna uporaba sredstev civilne zaščite v humanitarnih krizah temeljiti na potrebah in dopolnjevati humanitarno pomoč ter biti z njo usklajena, skladno z evropskim soglasjem o humanitarni pomoči in s smernicami Združenih narodov (smernice iz Osla), da se zagotovi spoštovanje humanitarnih načel nevtralnosti, humanosti, nepristranskosti in neodvisnosti;

| (d) | vztraja, da bi morala biti pomoč EU v primeru naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, namenjena, kadar koli je mogoče, lokalnemu gospodarstvu, na primer nakupovanju lokalno ali regionalno pridelanih živil, pa tudi zagotavljanju potrebnega materiala za kmete, da se oživi podeželsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

(d)

vztraja, da bi morala biti pomoč EU v primeru naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, namenjena, kadar koli je mogoče, lokalnemu gospodarstvu, na primer nakupovanju lokalno ali regionalno pridelanih živil, pa tudi zagotavljanju potrebnega materiala za kmete, da se oživi podeželsko gospodarstvo;

| (e) | poziva Svet in Komisijo naj pojasni dogovore za sodelovanje in usklajevanje med Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo glede vodenja obsežnih akcij odzivanja na nesreče izven ozemlja Evropske unije; |
| --- | --- |

(e)

poziva Svet in Komisijo naj pojasni dogovore za sodelovanje in usklajevanje med Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo glede vodenja obsežnih akcij odzivanja na nesreče izven ozemlja Evropske unije;

| (f) | predlaga krajevno omejeno usklajevanje v sodelovanju z vladami prizadetih držav, pri čemer predstavniki EU in držav članic na terenu zagotavljajo ciljno usmerjen in ustrezen odziv na prizadetih območjih; |
| --- | --- |

(f)

predlaga krajevno omejeno usklajevanje v sodelovanju z vladami prizadetih držav, pri čemer predstavniki EU in držav članic na terenu zagotavljajo ciljno usmerjen in ustrezen odziv na prizadetih območjih;

| (g) | poziva Svet, naj okrepi zmogljivosti odziva EU na nesreče kot eno od glavnih prednostnih nalog, zlasti z vidika razprav o oblikovanju enote EU za civilno zaščito, in sledi ponavljajočim se zahtevah Evropskega parlamenta, da je treba uresničiti predloge, podane v Barnierjevem poročilu iz leta 2006; |
| --- | --- |

(g)

poziva Svet, naj okrepi zmogljivosti odziva EU na nesreče kot eno od glavnih prednostnih nalog, zlasti z vidika razprav o oblikovanju enote EU za civilno zaščito, in sledi ponavljajočim se zahtevah Evropskega parlamenta, da je treba uresničiti predloge, podane v Barnierjevem poročilu iz leta 2006;

| (h) | poziva k takojšnji vzpostavitvi sil EU za civilno zaščito, ki morajo biti ustrezno opremljene s potrebnimi tehnološkimi in tehničnimi viri; |
| --- | --- |

(h)

poziva k takojšnji vzpostavitvi sil EU za civilno zaščito, ki morajo biti ustrezno opremljene s potrebnimi tehnološkimi in tehničnimi viri;

| (i) | poziva tudi, v okviru posredovanja po naravnih nesrečah, k boljšemu usklajevanju med humanitarnimi agencijami in mehanizmi za civilno zaščito držav članic ter GD ECHO in morebitno evropsko enoto civilne zaščite; |
| --- | --- |

(i)

poziva tudi, v okviru posredovanja po naravnih nesrečah, k boljšemu usklajevanju med humanitarnimi agencijami in mehanizmi za civilno zaščito držav članic ter GD ECHO in morebitno evropsko enoto civilne zaščite;

| (j) | poziva Komisijo, naj z nacionalnimi vladami, lokalnimi oblastmi in organizacijami civilne družbe v državah upravičenkah razvije programe v zvezi z zmogljivostmi za preprečevanje nesreč in upravljanje odzivanja nanje v skupnosti; |
| --- | --- |

(j)

poziva Komisijo, naj z nacionalnimi vladami, lokalnimi oblastmi in organizacijami civilne družbe v državah upravičenkah razvije programe v zvezi z zmogljivostmi za preprečevanje nesreč in upravljanje odzivanja nanje v skupnosti;

| (k) | poziva Svet, naj (na pobudo Komisije) po običajnem zakonodajnem postopku sprejme ukrepe, ki bodo izboljšali predvidljivost in zmogljivosti vnaprejšnjega načrtovanja obstoječega mehanizma civilne zaščite EU, ki sedaj temelji na ad-hoc in prostovoljnih prispevkih držav članic; predlaga, naj ti ukrepi upoštevajo dogovore, preizkušene v okviru pripravljalnih ukrepov EU, vključno s sredstvi na ravni EU, prostovoljnim zbiranjem sredstev, določanjem obstoječih zmogljivosti, opredelitvijo scenarijev in razvojem nadaljnjih usposabljanj; |
| --- | --- |

(k)

poziva Svet, naj (na pobudo Komisije) po običajnem zakonodajnem postopku sprejme ukrepe, ki bodo izboljšali predvidljivost in zmogljivosti vnaprejšnjega načrtovanja obstoječega mehanizma civilne zaščite EU, ki sedaj temelji na ad-hoc in prostovoljnih prispevkih držav članic; predlaga, naj ti ukrepi upoštevajo dogovore, preizkušene v okviru pripravljalnih ukrepov EU, vključno s sredstvi na ravni EU, prostovoljnim zbiranjem sredstev, določanjem obstoječih zmogljivosti, opredelitvijo scenarijev in razvojem nadaljnjih usposabljanj;

| (l) | poziva tudi k oblikovanju realističnih proračunov, v katerih bodo zneski za naravne nesreče in humanitarno pomoč določeni na podlagi izdatkov v preteklih letih; |
| --- | --- |

(l)

poziva tudi k oblikovanju realističnih proračunov, v katerih bodo zneski za naravne nesreče in humanitarno pomoč določeni na podlagi izdatkov v preteklih letih;

| (m) | meni, da bi morala enota EU za civilno zaščito nadgraditi mehanizem civilne zaščite EU in tako optimizirati razpoložljiva sredstva, ki bila učinkovitejša in bolj prepoznavna, združevati na prostovoljni osnovi obstoječe logistične in človeške vire, z vidika usposabljanja za odzivanje ob nesrečah in tudi z vidika upravljanja nesreč, tako da razvije pobude, sprejete v okviru pripravljalnih ukrepov, in ki bi omogočila zagotovitev nujne pomoči v 24 urah od začetka nesreče; |
| --- | --- |

(m)

meni, da bi morala enota EU za civilno zaščito nadgraditi mehanizem civilne zaščite EU in tako optimizirati razpoložljiva sredstva, ki bila učinkovitejša in bolj prepoznavna, združevati na prostovoljni osnovi obstoječe logistične in človeške vire, z vidika usposabljanja za odzivanje ob nesrečah in tudi z vidika upravljanja nesreč, tako da razvije pobude, sprejete v okviru pripravljalnih ukrepov, in ki bi omogočila zagotovitev nujne pomoči v 24 urah od začetka nesreče;

| (n) | predlaga, da enota civilne zaščite EU temelji na naslednjih načelih:






  — | temelji na oceni potreb ob sodelovanju vseh humanitarnih delavcev |
| --- | --- | --- |

(n)

predlaga, da enota civilne zaščite EU temelji na naslednjih načelih:

—

temelji na oceni potreb ob sodelovanju vseh humanitarnih delavcev

| — | je civilna |
| --- | --- |

—

je civilna

| — | deluje pod zastavo Evropske unije |
| --- | --- |

—

deluje pod zastavo Evropske unije

| — | spoštuje mednarodno humanitarno pravo |
| --- | --- |

—

spoštuje mednarodno humanitarno pravo

| — | spoštuje načela prostovoljnega sodelovanja držav članic v sistemu, ki se bo oblikoval |
| --- | --- |

—

spoštuje načela prostovoljnega sodelovanja držav članic v sistemu, ki se bo oblikoval

| — | deluje po načelu porazdelitve bremena |
| --- | --- |

—

deluje po načelu porazdelitve bremena

| — | je odprta za prispevke držav, ki niso članice EU |
| --- | --- |

—

je odprta za prispevke držav, ki niso članice EU

| — | priznava glavno vlogo OZN pri usklajevanju mednarodnega reševanja izven ozemlja Evropske Unije |
| --- | --- |

—

priznava glavno vlogo OZN pri usklajevanju mednarodnega reševanja izven ozemlja Evropske Unije

| — | organizirana je na preventiven način glede na različne možne poteke dogodkov; |
| --- | --- |

—

organizirana je na preventiven način glede na različne možne poteke dogodkov;

| (o) | meni, da bi morala EU glede na operacije humanitarne pomoči in na podlagi izkušenj s posredovanjem na Haitiju in v Pakistanu, kadar je le mogoče, ukrepati pod usklajevalnim okriljem ZN in se usmeriti na tista področja posredovanja, kjer lahko ustvari največjo dodano vrednost; |
| --- | --- |

(o)

meni, da bi morala EU glede na operacije humanitarne pomoči in na podlagi izkušenj s posredovanjem na Haitiju in v Pakistanu, kadar je le mogoče, ukrepati pod usklajevalnim okriljem ZN in se usmeriti na tista področja posredovanja, kjer lahko ustvari največjo dodano vrednost;

| (p) | meni, da bi evropska enota civilne zaščite lahko temeljila na zavezi nekaj držav članic, da na razpolago ponudijo svoje module civilne zaščite, ki so vnaprej določeni in pripravljeni za takojšnje ukrepanje v dejavnostih EU, ki jih usklajuje Center za spremljanje in obveščanje (MIC), da bi večina teh modulov, ki so na nacionalni ravni že na voljo in ne zahtevajo večjih dodatnih stroškov, ostala pod njihovim nadzorom ter da bi uporaba teh modulov v pripravljenosti predstavljala temelj sistema civilne zaščite EU pri odzivanju na nesreče znotraj in zunaj EU; |
| --- | --- |

(p)

meni, da bi evropska enota civilne zaščite lahko temeljila na zavezi nekaj držav članic, da na razpolago ponudijo svoje module civilne zaščite, ki so vnaprej določeni in pripravljeni za takojšnje ukrepanje v dejavnostih EU, ki jih usklajuje Center za spremljanje in obveščanje (MIC), da bi večina teh modulov, ki so na nacionalni ravni že na voljo in ne zahtevajo večjih dodatnih stroškov, ostala pod njihovim nadzorom ter da bi uporaba teh modulov v pripravljenosti predstavljala temelj sistema civilne zaščite EU pri odzivanju na nesreče znotraj in zunaj EU;

| (q) | meni, da bi lahko EU financirala dodatne module civilne zaščite za določene posebne potrebe, pri katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti in kjer bi evropska raven prinesla dodano vrednost, ter poudarja, da je pomembno okrepiti financiranje prevoza in razviti prevozne module v pripravljenosti; |
| --- | --- |

(q)

meni, da bi lahko EU financirala dodatne module civilne zaščite za določene posebne potrebe, pri katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti in kjer bi evropska raven prinesla dodano vrednost, ter poudarja, da je pomembno okrepiti financiranje prevoza in razviti prevozne module v pripravljenosti;

| (r) | poudarja, da je treba oblikovati celovit in proaktiven pristop za odzivanje na nesreče, ki bo usklajeval različna sredstva za ukrepanje, ki so na voljo Uniji in državam članicam, kot so krizno upravljanje (civilno in vojaško), finančna pomoč in razvoj ter socialne in okoljske politike; glede na to meni, da bi bilo treba učinkoviteje voditi prehod med odzivanjem na nesreče in obnovo po njih; opominja na predlog za vzpostavitev evropskih prostovoljskih enot za humanitarno pomoč v skladu z določbami Lizbonske pogodbe (člen 214, odstavek 5) in glede na evropsko leto prostovoljstva 2011 spodbuja Evropsko komisijo in Svet, naj skupaj z Evropskim parlamentom obravnavata pravila in postopke za dejavnosti enot, takoj ko bo mogoče, zlasti glede na podobne pobude, sprejete v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

(r)

poudarja, da je treba oblikovati celovit in proaktiven pristop za odzivanje na nesreče, ki bo usklajeval različna sredstva za ukrepanje, ki so na voljo Uniji in državam članicam, kot so krizno upravljanje (civilno in vojaško), finančna pomoč in razvoj ter socialne in okoljske politike; glede na to meni, da bi bilo treba učinkoviteje voditi prehod med odzivanjem na nesreče in obnovo po njih; opominja na predlog za vzpostavitev evropskih prostovoljskih enot za humanitarno pomoč v skladu z določbami Lizbonske pogodbe (člen 214, odstavek 5) in glede na evropsko leto prostovoljstva 2011 spodbuja Evropsko komisijo in Svet, naj skupaj z Evropskim parlamentom obravnavata pravila in postopke za dejavnosti enot, takoj ko bo mogoče, zlasti glede na podobne pobude, sprejete v nekaterih državah članicah;

| (s) | opozarja Svet, da bi se morala vojaška sredstva in zmogljivosti pri odzivu na nesreče, zlasti za logistično, prevozno in infrastrukturno podporo operacijam humanitarne pomoči, uporabiti le izjemoma, v „skrajni sili“ in vedno skladno z obstoječimi dogovori, kot sta Evropsko soglasje o humanitarni pomoči in Smernice o uporabi vojaških in civilnih obrambnih sredstev pri mednarodni pomoči ob nesrečah, ki so bile sprejete v Oslu; |
| --- | --- |

(s)

opozarja Svet, da bi se morala vojaška sredstva in zmogljivosti pri odzivu na nesreče, zlasti za logistično, prevozno in infrastrukturno podporo operacijam humanitarne pomoči, uporabiti le izjemoma, v „skrajni sili“ in vedno skladno z obstoječimi dogovori, kot sta Evropsko soglasje o humanitarni pomoči in Smernice o uporabi vojaških in civilnih obrambnih sredstev pri mednarodni pomoči ob nesrečah, ki so bile sprejete v Oslu;

| (t) | priznava, da mora biti uporaba vojaških in civilnih obrambnih sredstev za pomoč ob nesrečah res zadnja možnost, kar je v skladu z evropskim soglasjem o humanitarni pomoči in smernicami iz Osla; opominja, da vojaška sredstva pogosto pomembno prispevajo k odzivanju na nesreče, skupaj s civilno zaščito in humanitarno pomočjo, in opaža, da so včasih potrebna za zapolnjevanje kritičnih vrzeli v zmogljivostih (zlasti strateški most, specializirana sredstva, težka industrija in transport); zato poudarja, da je treba razviti celosten pristop, izboljšati sinergije med civilnimi in vojaškimi zmogljivostmi ter opredeliti področja, kjer bi lahko države članice združile svoja prizadevanja in zmogljivosti na ravni EU, da bi prispevale k odzivanju EU na nesreče, kar je še posebej pomembno v težavnem gospodarskem ozračju; |
| --- | --- |

(t)

priznava, da mora biti uporaba vojaških in civilnih obrambnih sredstev za pomoč ob nesrečah res zadnja možnost, kar je v skladu z evropskim soglasjem o humanitarni pomoči in smernicami iz Osla; opominja, da vojaška sredstva pogosto pomembno prispevajo k odzivanju na nesreče, skupaj s civilno zaščito in humanitarno pomočjo, in opaža, da so včasih potrebna za zapolnjevanje kritičnih vrzeli v zmogljivostih (zlasti strateški most, specializirana sredstva, težka industrija in transport); zato poudarja, da je treba razviti celosten pristop, izboljšati sinergije med civilnimi in vojaškimi zmogljivostmi ter opredeliti področja, kjer bi lahko države članice združile svoja prizadevanja in zmogljivosti na ravni EU, da bi prispevale k odzivanju EU na nesreče, kar je še posebej pomembno v težavnem gospodarskem ozračju;

| (u) | poudarja, da je treba vzpostaviti civilne zmogljivosti v EU, ki bodo vedno na voljo in bodo delovale neodvisno od vojaških struktur, ter opredeliti področja, kjer lahko države članice v tem smislu združijo svoja prizadevanja in zmogljivosti na ravni EU; |
| --- | --- |

(u)

poudarja, da je treba vzpostaviti civilne zmogljivosti v EU, ki bodo vedno na voljo in bodo delovale neodvisno od vojaških struktur, ter opredeliti področja, kjer lahko države članice v tem smislu združijo svoja prizadevanja in zmogljivosti na ravni EU;

| (v) | poziva Svet in Komisijo naj sodelujeta pri izvajanju akcijskega načrta za prepoznavnost, ki naj vsebuje dejanske ukrepe za izboljšanje prepoznavnosti odziva EU na nesreče; |
| --- | --- |

(v)

poziva Svet in Komisijo naj sodelujeta pri izvajanju akcijskega načrta za prepoznavnost, ki naj vsebuje dejanske ukrepe za izboljšanje prepoznavnosti odziva EU na nesreče;

| (w) | spodbuja uporabo sistema za globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES), da bodo morebitna krizna območja stalno pod nadzorom, kar bo omogočilo boljšo pripravljenost za pošiljanje humanitarne pomoči, in opozarja na ključni pomen vzpostavitve mehanizma za nadaljnje spremljanje prizadevanj EU in ocenjevanje uporabljene pomoči; |
| --- | --- |

(w)

spodbuja uporabo sistema za globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES), da bodo morebitna krizna območja stalno pod nadzorom, kar bo omogočilo boljšo pripravljenost za pošiljanje humanitarne pomoči, in opozarja na ključni pomen vzpostavitve mehanizma za nadaljnje spremljanje prizadevanj EU in ocenjevanje uporabljene pomoči;

| (x) | spodbuja okrepitev proračuna na področju raziskav in industrijskih zmogljivosti (npr. satelitsko zajemanje slik v okviru programa GMES), da se izboljšajo faze upravljanja nesreč; |
| --- | --- |

(x)

spodbuja okrepitev proračuna na področju raziskav in industrijskih zmogljivosti (npr. satelitsko zajemanje slik v okviru programa GMES), da se izboljšajo faze upravljanja nesreč;

| (y) | poziva Svet, naj zgornja priporočila upošteva pri presoji in sprejetju zaključkov v zvezi s prihodnjim sporočilom Komisije o okrepitvi zmogljivosti za hitro odzivanje EU, ki ga je napovedala Evropska komisija; |
| --- | --- |

(y)

poziva Svet, naj zgornja priporočila upošteva pri presoji in sprejetju zaključkov v zvezi s prihodnjim sporočilom Komisije o okrepitvi zmogljivosti za hitro odzivanje EU, ki ga je napovedala Evropska komisija;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji.

---

(1)  UL C 286 E, 27.11.2009, str. 15.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0015.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 14. december 2010

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/145

---

Torek, 14. december 2010Uporaba sredstev Solidarnostnega sklada EU: Portugalska/poplave - Francija/nevihta Xynthia

P7_TA(2010)0453

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0578 – C7-0323/2010 – 2010/2237(BUD))

2012/C 169 E/22

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0578 – C7-0323/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0578 – C7-0323/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na usklajevalnem sestanku dne 17. julija 2008 o solidarnostnem skladu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na usklajevalnem sestanku dne 17. julija 2008 o solidarnostnem skladu,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0335/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0335/2010),

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, da ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, da ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

---

Torek, 14. december 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI P ARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije („sklad“), da bi pokazala svojo solidarnost prebivalstvu območij, ki so jih prizadele nesreče. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije („sklad“), da bi pokazala svojo solidarnost prebivalstvu območij, ki so jih prizadele nesreče.

| (2) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 dopušča uporabo sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(2)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 dopušča uporabo sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde EUR.

| (3) | Uredba (ES) št. 2012/2002 vsebuje določbe, v skladu s katerimi se lahko sredstva sklada uporabijo. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 2012/2002 vsebuje določbe, v skladu s katerimi se lahko sredstva sklada uporabijo.

| (4) | Portugalska je predložila vlogo za uporabo sklada v zvezi z nesrečo, ki so jo povzročili zemeljski plazovi in poplave na otoku Madeira. |
| --- | --- |

(4)

Portugalska je predložila vlogo za uporabo sklada v zvezi z nesrečo, ki so jo povzročili zemeljski plazovi in poplave na otoku Madeira.

| (5) | Francija je predložila vlogo za uporabo sredstev sklada v zvezi z nesrečo, ki jo je povzročila nevihta „Xynthia“ – |
| --- | --- |

(5)

Francija je predložila vlogo za uporabo sredstev sklada v zvezi z nesrečo, ki jo je povzročila nevihta „Xynthia“ –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se Solidarnostni sklad Evropske unije uporabi za zagotovitev zneska 66 891 540 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

2

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/147 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/147

---

Torek, 14. december 2010Predlog spremembe proračuna št. 9/2010: Solidarnostni sklad EU (poplave na Portugalskem, neurje Xynthia v Franciji) - Oživitev gospodarstva: evropsko omrežje za vetrne elektrarne na morju

P7_TA(2010)0454

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o stališču Sveta do predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 9/2010 za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (17633/2010 – C7-0409/2010 – 2010/2238(BUD))

2012/C 169 E/23

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 te pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a te pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 te pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a te pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kot je bil dokončno sprejet 17. decembra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kot je bil dokončno sprejet 17. decembra 2009 (2),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 9/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predložila 13. oktobra 2010 (KOM(2010)0577), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 9/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predložila 13. oktobra 2010 (KOM(2010)0577),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 9/2010, ki ga je Svet oblikoval 10. decembra 2010 (17633/2010 – C7-0409/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 9/2010, ki ga je Svet oblikoval 10. decembra 2010 (17633/2010 – C7-0409/2010),

| — | ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0341/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0341/2010),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 9/2010 za splošni proračun za leto 2010 zajema naslednje elemente:






  — | uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU v znesku 66,9 milijonov EUR v obveznostih in plačilih za posledice plazov in hudih poplav na otoku Madeira (Portugalska) in neurja Xynthia v Franciji, |
| --- | --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 9/2010 za splošni proračun za leto 2010 zajema naslednje elemente:

—

uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU v znesku 66,9 milijonov EUR v obveznostih in plačilih za posledice plazov in hudih poplav na otoku Madeira (Portugalska) in neurja Xynthia v Franciji,

| — | ustrezno zmanjšanje plačil za znesek 66,9 milijonov EUR v vrstici 06 04 14 03 – Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva – evropsko omrežje za pridobivanje vetrne energije na morju, |
| --- | --- |

—

ustrezno zmanjšanje plačil za znesek 66,9 milijonov EUR v vrstici 06 04 14 03 – Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva – evropsko omrežje za pridobivanje vetrne energije na morju,

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 9/2010, da se prilagoditev proračuna uradno vključi v proračun za leto 2010, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 9/2010, da se prilagoditev proračuna uradno vključi v proračun za leto 2010,

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 9/2010; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 9/2010;

| 2. | odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 9/2010 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 8/2010 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 9/2010 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 8/2010 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 64, 12.3.2010.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/148 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/148

---

Torek, 14. december 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: SI/Mura, Slovenija

P7_TA(2010)0455

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/014 SI/ Mura, Slovenija) (KOM(2010)0582 – C7-0334/2010 – 2010/2243(BUD))

2012/C 169 E/24

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0582 – C7-0334/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0582 – C7-0334/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum),ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum),ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0336/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0336/2010),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Slovenija zahtevala pomoč za 2 554 presežnih delavcev v podjetju Mura – evropska hiša mode, ki deluje v sektorju proizvodnje oblačil, |
| --- | --- |

D.

ker je Slovenija zahtevala pomoč za 2 554 presežnih delavcev v podjetju Mura – evropska hiša mode, ki deluje v sektorju proizvodnje oblačil,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala vir plačil, ki je alternativa neporabljenim sredstvom Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala vir plačil, ki je alternativa neporabljenim sredstvom Evropskega socialnega sklada;

| 6 | vendar ugotavlja, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za plačila prerazporedila iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje; |
| --- | --- |

6

vendar ugotavlja, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za plačila prerazporedila iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, in sicer ob vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, in sicer ob vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, v katerem so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, v katerem so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 14. december 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/014 SI/Mura, Slovenija)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti njegove točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti njenega člena 12(3),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

| (4) | Slovenija je vlogo za uporabo sredstev ESPG za pomoč presežnim delavcem v podjetju Mura predložila 28. aprila 2010 in jo 24. junija 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 247 940 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Slovenija je vlogo za uporabo sredstev ESPG za pomoč presežnim delavcem v podjetju Mura predložila 28. aprila 2010 in jo 24. junija 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 247 940 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Slovenija – |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Slovenija –

SPREJELA TA SKLEP:

Člen 1

Za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2010 bodo uporabljena sredstva iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, in sicer znesek 2 247 940 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V,

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/151 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/151

---

Torek, 14. december 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Heidelberger Druckmaschinen AG/Nemčija

P7_TA(2010)0456

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/018 DE/Heidelberger Druckmaschinen, Nemčija)(KOM(2010)0568 – C7-0332/2010 – 2010/2241(BUD))

2012/C 169 E/25

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0568 – C7–0332/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0568 – C7–0332/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0337/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0337/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Nemčija zahtevala pomoč za 1 181 presežnih delavcev iz štirih proizvodnih obratov podjetja Heidelberger Druckmaschinen v Baden-Württembergu, ki je proizvajalec tiskarskih strojev, |
| --- | --- |

D.

ker je Nemčija zahtevala pomoč za 1 181 presežnih delavcev iz štirih proizvodnih obratov podjetja Heidelberger Druckmaschinen v Baden-Württembergu, ki je proizvajalec tiskarskih strojev,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | vendar ugotavlja, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za plačila prerazporedila iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje; |
| --- | --- |

6.

vendar ugotavlja, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za plačila prerazporedila iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 14. december 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/018 DE/Heidelberger Druckmaschinen, Nemčija)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti njegove točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti njenega člena 12(3),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, vložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, vložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Nemčija je 27. maja 2010 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Heidelberger Druckmaschinen, do 1. julija 2010 pa jo je dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 8 308 555 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je 27. maja 2010 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Heidelberger Druckmaschinen, do 1. julija 2010 pa jo je dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 8 308 555 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Nemčija – |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Nemčija –

SPREJELA TA SKLEP:

Člen 1

Za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2010 bodo uporabljena sredstva iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, in sicer znesek 8 308 555 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/154 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/154

---

Torek, 14. december 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Wielkopolskie Automotive, Poljska

P7_TA(2010)0457

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/004 PL/Wielkopolskie Automotive, Poljska)(KOM(2010)0616 – C7-0347/2010 – 2010/2253(BUD))

2012/C 169 E/26

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0616 – C7-0347/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0616 – C7-0347/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1)(medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1)(medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0359/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0359/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Poljska zaprosila za pomoč v zvezi s 590 presežnimi delavci v dveh podjetjih, ki delujeta v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 29 (proizvodnja motornih vozil, priklopnikov in polpriklopnikov), v regiji Wielkopolskie na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Poljska zaprosila za pomoč v zvezi s 590 presežnimi delavci v dveh podjetjih, ki delujeta v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 29 (proizvodnja motornih vozil, priklopnikov in polpriklopnikov), v regiji Wielkopolskie na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se letnim poročilom priloži tudi primerjalna ocena teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se letnim poročilom priloži tudi primerjalna ocena teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6 | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje; |
| --- | --- |

6

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 14. december 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/004 PL/Wielkopolskie Automotive, Poljska)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

| (4) | Poljska je 5. februarja 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v dveh podjetjih, ki delujeta v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 29 (proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic), v regiji Wielkopolskie na ravni NUTS II (PL41) in jodo 6. julija 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 633 077 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Poljska je 5. februarja 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v dveh podjetjih, ki delujeta v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 29 (proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic), v regiji Wielkopolskie na ravni NUTS II (PL41) in jodo 6. julija 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 633 077 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Poljska. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Poljska.

SPREJELA TA SKLEP:

Člen 1

Za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2010 bodo uporabljena sredstva iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, in sicer znesek 633 077 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/157 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/157

---

Torek, 14. december 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Aragón, trgovina na drobno, Španija

P7_TA(2010)0458

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu aklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/016 ES/Aragón, trgovina na drobno, Španija) (KOM(2010)0615 – C7-0346/2010 – 2010/2252(BUD))

2012/C 169 E/27

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0615 – C7–0346/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0615 – C7–0346/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0358/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0358/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Španija zaprosila za pomoč v zvezi s 1 154 presežnimi delavci v 593 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 47 (Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili), v regiji Aragon na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Španija zaprosila za pomoč v zvezi s 1 154 presežnimi delavci v 593 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 47 (Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili), v regiji Aragon na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila vključi tudi primerjalna ocena teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila vključi tudi primerjalna ocena teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 14. december 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/016 ES/Aragón, trgovina na drobno, Španija)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

| (4) | Španija je 6. maja 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 593 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 47(„Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili“) v regiji na ravni NUTS II Aragon (ES24), in jo do 1. julija 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 1 560 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Španija je 6. maja 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 593 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 47(„Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili“) v regiji na ravni NUTS II Aragon (ES24), in jo do 1. julija 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 1 560 000 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija.

SPREJELA TA SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 1 560 000 EUR za prevzem obveznosti in plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/160 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/160

---

Torek, 14. december 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Comunidad Valenciana, tekstilna industrija, Španija

P7_TA(2010)0459

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta.o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana, tekstilna industrija, Španija) (KOM(2010)0613 – C7-0345/2010 – 2010/2251(BUD))

2012/C 169 E/28

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0613 – C7-0345/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0613 – C7-0345/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0357/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0357/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Španija zaprosila za pomoč v zvezi s 350 presežnimi delavci v 143 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 13 oddelek 2 (proizvodnja oblačil), v regiji Comunidad Valenciana na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Španija zaprosila za pomoč v zvezi s 350 presežnimi delavci v 143 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 13 oddelek 2 (proizvodnja oblačil), v regiji Comunidad Valenciana na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila vključi tudi primerjalna ocena teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila vključi tudi primerjalna ocena teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo sredstev ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ki bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo sredstev ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ki bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 14. december 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana, tekstilna industrija, Španija)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti njegove točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

| (4) | Španija je 22. marca 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 143 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 13 (Proizvodnja tekstilij) v eni regiji na ravni NUTS II Comunidad Valenciana (ES52) in jodo 17. junija 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 2 059 466 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Španija je 22. marca 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 143 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 13 (Proizvodnja tekstilij) v eni regiji na ravni NUTS II Comunidad Valenciana (ES52) in jodo 17. junija 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 2 059 466 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija.

SPREJELA TA SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 2 059 466 EUR za prevzem obveznosti in za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/163 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/163

---

Torek, 14. december 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Comunidad Valenciana – naravni kamen/Španija

P7_TA(2010)0460

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana, naravni kamen, Španija)(KOM(2010)0617 – C7-0344/2010 – 2010/2250(BUD))

2012/C 169 E/29

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0617 – C7-0344/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0617 – C7-0344/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0356/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0356/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega z dne 17. maja 2006 sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega z dne 17. maja 2006 sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Španija zahtevala pomoč v zvezi z 300 presežnimi delavci v 66 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 23 (Proizvodnja nekovinskih mineralnih izdelkov), v regiji Comunidad Valenciana na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Španija zahtevala pomoč v zvezi z 300 presežnimi delavci v 66 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 23 (Proizvodnja nekovinskih mineralnih izdelkov), v regiji Comunidad Valenciana na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila vključi tudi primerjalna ocena teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila vključi tudi primerjalna ocena teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo sredstev ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ki bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo sredstev ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ki bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 14. december 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana, naravni kamen, Španija)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti njegove točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti njenega člena 12(3),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

| (4) | Španija je 9. marca 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 66 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 23 (Proizvodnja nekovinskih mineralnih izdelkov) v eni regiji na ravni NUTS II Comunidad Valenciana (ES52) in jo do 25. maja 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 1 422 850 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Španija je 9. marca 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 66 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v NACE Revizija 2 oddelek 23 (Proizvodnja nekovinskih mineralnih izdelkov) v eni regiji na ravni NUTS II Comunidad Valenciana (ES52) in jo do 25. maja 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 1 422 850 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija.

SPREJELA TA SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 1 422 850 EUR za prevzem obveznosti in za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/166 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/166

---

Torek, 14. december 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Lear/Španija

P7_TA(2010)0461

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/023 ES/Lear, Španija)(KOM(2010)0625 – C7-0360/2010 – 2010/2265(BUD))

2012/C 169 E/30

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0625 – C7-0360/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0625 – C7-0360/2010),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), zlasti njegove točke 28, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), zlasti njegove točke 28,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0351/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0351/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Španija zahtevala pomoč za 508 presežnih delavcev v podjetju Lear Automotive (EEDS) Spain, S.L. Sociedad Unipersonal, ki deluje v avtomobilskem sektorju, |
| --- | --- |

D.

ker je Španija zahtevala pomoč za 508 presežnih delavcev v podjetju Lear Automotive (EEDS) Spain, S.L. Sociedad Unipersonal, ki deluje v avtomobilskem sektorju,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj si prizadevajo za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj si prizadevajo za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo sredstev ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo sredstev ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 14. december 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/023 ES/Lear, Španija)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti njegove točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti njenega člena 12(3),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ker:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

| (4) | Španija je 23. julija 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Lear, do 10. avgusta 2010 pa jo je dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 382 200 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Španija je 23. julija 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Lear, do 10. avgusta 2010 pa jo je dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 382 200 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Španija. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Španija.

SPREJELA TA SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 382 200 EUR za sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/169

---

Torek, 14. december 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: H. Cegielski-Poznań /Poljska

P7_TA(2010)0462

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EFG/2010/006 PL/ H. Cegielski-Poznań, Poljska) (KOM(2010)0631 – C7-0361/2010 – 2010/2266(BUD))

2012/C 169 E/31

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0631 – C7-0361/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0631 – C7-0361/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), zlasti točke 28, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), zlasti točke 28,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0352/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0352/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Poljska zahtevala pomoč za 189 presežnih delavcev v podjetju H. Cegielski-Poznań in v štirih podjetjih, ki so njegovi dobavitelji, podjetja pa se ukvarjajo s proizvodnjo ladijskih dizelskih motorjev, |
| --- | --- |

D.

ker je Poljska zahtevala pomoč za 189 presežnih delavcev v podjetju H. Cegielski-Poznań in v štirih podjetjih, ki so njegovi dobavitelji, podjetja pa se ukvarjajo s proizvodnjo ladijskih dizelskih motorjev,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 14. december 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EFG/2010/006 PL/ H. Cegielski-Poznań, Poljska)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti njenega člena 12(3),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

| (4) | Poljska je 8. marca 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v poljskem podjetju H. Cegielski-Poznań S.A. ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 10. avgusta 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 114 250 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Poljska je 8. marca 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v poljskem podjetju H. Cegielski-Poznań S.A. ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 10. avgusta 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 114 250 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Poljska. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Poljska.

SPREJELA TA SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 114 250 EUR za sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/172 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/172

---

Torek, 14. december 2010Razširitev področja uporabe Direktive 2003/109/ES na upravičence do mednarodne zaščite ***I

P7_TA(2010)0463

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/109/ES, da se razširi njeno področje uporabe na upravičence do mednarodne zaščite (KOM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(COD))

2012/C 169 E/32

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0298), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0298),

| — | ob upoštevanju člena 63(3) in (4) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0196/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 63(3) in (4) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0196/2007),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 23. aprila 2008 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 23. aprila 2008 (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 79(2) (a) in (b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 79(2) (a) in (b) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0347/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0347/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 126.

---

Torek, 14. december 2010P7_TC1-COD(2007)0112

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2003/109/ES, da se razširi njeno področje uporabe na upravičence do mednarodne zaščite

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/51/EU.)

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/173 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/173

---

Torek, 14. december 2010Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov ***

P7_TA(2010)0464

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (11324/2010 – C7-0391/2010 – 2010/0106(NLE))

2012/C 169 E/33

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11324/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11324/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko skupnostjo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (10304/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko skupnostjo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (10304/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0391/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0391/2010),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0345/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0345/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Gruzije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Gruzije.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/174 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/174

---

Torek, 14. december 2010Vzpostavitev mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje ***I

P7_TA(2010)0469

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 377/2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje (KOM(2009)0322 – C7-0055/2009 – 2009/0098(COD))

2012/C 169 E/34

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0322), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0322),

| — | ob upoštevanju člena 251(2), člena 63(3)(b) in člena 66 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0055/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2), člena 63(3)(b) in člena 66 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0055/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3), člena 74 in člena 79(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3), člena 74 in člena 79(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 1. decembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 1. decembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0342/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0342/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 14. december 2010P7_TC1-COD(2009)0098

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 377/2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 493/2011.)

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/175 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/175

---

Torek, 14. december 2010Evropska odredba o zaščiti ***I

P7_TA(2010)0470

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o osnutku direktive Evropskega parlamenta in Sveta o evropski odredbi o zaščiti (00002/2010 – C7-0006/2010 – 2010/0802(COD))

2012/C 169 E/35

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pobude skupine držav članic (00002/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude skupine držav članic (00002/2010),

| — | ob upoštevanju člena 76(b) in točke (d) drugega pododstavka člena 82(1) in člena 289(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Svet predložil Parlamentu osnutek akta (C7-0006/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76(b) in točke (d) drugega pododstavka člena 82(1) in člena 289(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Svet predložil Parlamentu osnutek akta (C7-0006/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je nacionalni parlament predložil v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem trdi, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je nacionalni parlament predložil v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem trdi, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju prispevkov, ki so jih predložili nacionalni parlamenti o osnutku zakonodajnega akta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov, ki so jih predložili nacionalni parlamenti o osnutku zakonodajnega akta,

| — | ob upoštevanju členov 37, 44 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 37, 44 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 51 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 51 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0354/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0354/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 14. december 2010P7_TC1-COD(2010)0802

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o evropski odredbi o zaščiti

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 82(1)
  (a) in
  (d) Pogodbe,

ob upoštevanju pobude Kraljevine Belgije, Republike Bolgarije, Republike Estonije, Kraljevine Španije, Francoske republike, Republike Italije, Republike Madžarske, Republike Poljske, Republike Portugalske, Romunije, Republike Finske in Kraljevine Švedske,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija si je postavila za cilj vzdrževanje in razvijanje območja svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija si je postavila za cilj vzdrževanje in razvijanje območja svobode, varnosti in pravice.

| (2) | V členu 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je določeno, da pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v Uniji temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb. |
| --- | --- |

(2)

V členu 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je določeno, da pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v Uniji temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb.

| (3) | V skladu s stockholmskim programom, ki ga je Evropski svet sprejel na zasedanju 10 in 11. decembra 2009, bi lahko bilo vzajemno priznavanje razširjeno na vse vrste sodb in sodnih odločb, ki so lahko, odvisno od pravnega sistema, kazenske ali upravne.
  Komisija in države članice so tudi pozvane, naj preučijo, kako bi lahko izboljšale zakonodajo in praktične podporne ukrepe za zaščito žrtev.
  V programu je tudi izpostavljeno, da se lahko žrtvam kaznivih dejanj ponudijo posebni zaščitni ukrepi, ki bi morali veljati v vsej Uniji.
  Ta direktiva predstavlja del skladnega in celovitega sklopa ukrepov v zvezi s pravicami žrtev. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s stockholmskim programom, ki ga je Evropski svet sprejel na zasedanju 10 in 11. decembra 2009, bi lahko bilo vzajemno priznavanje razširjeno na vse vrste sodb in sodnih odločb, ki so lahko, odvisno od pravnega sistema, kazenske ali upravne.
  Komisija in države članice so tudi pozvane, naj preučijo, kako bi lahko izboljšale zakonodajo in praktične podporne ukrepe za zaščito žrtev.
  V programu je tudi izpostavljeno, da se lahko žrtvam kaznivih dejanj ponudijo posebni zaščitni ukrepi, ki bi morali veljati v vsej Uniji.
  Ta direktiva predstavlja del skladnega in celovitega sklopa ukrepov v zvezi s pravicami žrtev.

| (4) | Evropski parlament je v resoluciji
  z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami pozval države članice, naj izboljšajo svojo zakonodajo in politiko za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in naj sprejmejo ukrepe za odpravo vzrokov tega nasilja, med drugim tudi s preventivnimi ukrepi. Nadalje je pozval Komisijo, naj vsem žrtvam nasilja zagotovi pravico do pomoči in podpore
  .
  V resoluciji z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 pa je Evropski parlament podprl predloge za uvedbo evropske odredbe o zaščiti žrtev. |
| --- | --- |

(4)

Evropski parlament je v resoluciji
  z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami pozval države članice, naj izboljšajo svojo zakonodajo in politiko za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in naj sprejmejo ukrepe za odpravo vzrokov tega nasilja, med drugim tudi s preventivnimi ukrepi. Nadalje je pozval Komisijo, naj vsem žrtvam nasilja zagotovi pravico do pomoči in podpore
  .
  V resoluciji z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 pa je Evropski parlament podprl predloge za uvedbo evropske odredbe o zaščiti žrtev.

| (5) | V skupnem območju pravice brez notranjih meja je treba zagotoviti, da se zaščita
  fizične
  osebe, zagotovljena v eni državi članici, ohrani in nadaljuje v kateri koli drugi državi članici, v katero se oseba preseli oziroma se je preselila. Treba bi bilo tudi zagotoviti, da državljani Unije zaradi legitimnega uveljavljanja svoje pravice do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic v skladu s členom 3(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členom 21 PDEU ne bi izgubili
  zaščite
  . |
| --- | --- |

(5)

V skupnem območju pravice brez notranjih meja je treba zagotoviti, da se zaščita
  fizične
  osebe, zagotovljena v eni državi članici, ohrani in nadaljuje v kateri koli drugi državi članici, v katero se oseba preseli oziroma se je preselila. Treba bi bilo tudi zagotoviti, da državljani Unije zaradi legitimnega uveljavljanja svoje pravice do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic v skladu s členom 3(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členom 21 PDEU ne bi izgubili
  zaščite
  .

| (6) | Za dosego teh ciljev bi morala biti v tej direktivi določena pravila, s katerimi se lahko zaščita, ki izhaja iz
  določenih
  zaščitnih
  ukrepov
  , sprejetih v skladu z zakonodajo ene države članice („države izdajateljice“), razširi na drugo državo članico, v kateri se zaščitena oseba
  odloči prebivati ali zadrževati
  („država izvršiteljica“). |
| --- | --- |

(6)

Za dosego teh ciljev bi morala biti v tej direktivi določena pravila, s katerimi se lahko zaščita, ki izhaja iz
  določenih
  zaščitnih
  ukrepov
  , sprejetih v skladu z zakonodajo ene države članice („države izdajateljice“), razširi na drugo državo članico, v kateri se zaščitena oseba
  odloči prebivati ali zadrževati
  („država izvršiteljica“).

| (7) | V tej direktivi so upoštevane različne pravne tradicije držav članic pa tudi dejstvo, da se lahko učinkovita zaščita zagotovi tudi z odredbo o zaščiti, ki jo izda organ, ki ni kazensko sodišče. Ta direktiva ne predpisuje sprememb nacionalnih sistemov za sprejemanje zaščitnih ukrepov. |
| --- | --- |

(7)

V tej direktivi so upoštevane različne pravne tradicije držav članic pa tudi dejstvo, da se lahko učinkovita zaščita zagotovi tudi z odredbo o zaščiti, ki jo izda organ, ki ni kazensko sodišče. Ta direktiva ne predpisuje sprememb nacionalnih sistemov za sprejemanje zaščitnih ukrepov.

| (8) | Ta direktiva se uporablja za zaščitne ukrepe, katerih namen je zaščita osebe pred kaznivim dejanjem druge osebe, ki lahko na kakršen koli način ogrozi njeno življenje, telesno in duševno celovitost ali spolno nedotakljivost, npr. s preprečevanjem vseh oblik nadlegovanja, ter njeno dostojanstvo in osebno svobodo, npr. s preprečevanjem ugrabitev, zalezovanja in drugih oblik posredne prisile, pa tudi preprečevanje novih kaznivih dejanj oziroma zmanjšanje posledic prejšnjih kaznivih dejanj. Te osebne pravice zaščitene osebe ustrezajo temeljnim vrednotam, ki se priznavajo in podpirajo v vseh državah članicah. Treba je poudariti, da se direktiva nanaša na zaščitne ukrepe, ki poskušajo varovati vse žrtve in ne le žrtve spolnega nasilja, ob upoštevanju posebnosti vsake vrste kaznivega dejanja. |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva se uporablja za zaščitne ukrepe, katerih namen je zaščita osebe pred kaznivim dejanjem druge osebe, ki lahko na kakršen koli način ogrozi njeno življenje, telesno in duševno celovitost ali spolno nedotakljivost, npr. s preprečevanjem vseh oblik nadlegovanja, ter njeno dostojanstvo in osebno svobodo, npr. s preprečevanjem ugrabitev, zalezovanja in drugih oblik posredne prisile, pa tudi preprečevanje novih kaznivih dejanj oziroma zmanjšanje posledic prejšnjih kaznivih dejanj. Te osebne pravice zaščitene osebe ustrezajo temeljnim vrednotam, ki se priznavajo in podpirajo v vseh državah članicah. Treba je poudariti, da se direktiva nanaša na zaščitne ukrepe, ki poskušajo varovati vse žrtve in ne le žrtve spolnega nasilja, ob upoštevanju posebnosti vsake vrste kaznivega dejanja.

| (9) | Ta direktiva se uporablja za zaščitne ukrepe, neodvisno od narave – kazenske, civilne ali upravne – sodnega ali enakovrednega organa, ki sprejme zadevno odločbo bodisi v okviru kazenskih postopkov ali v okviru vseh drugih postopkov v zvezi z dejanjem, ki je bilo ali bi lahko bilo predmet postopkov pred sodiščem, pristojnim zlasti za kazenske zadeve. |
| --- | --- |

(9)

Ta direktiva se uporablja za zaščitne ukrepe, neodvisno od narave – kazenske, civilne ali upravne – sodnega ali enakovrednega organa, ki sprejme zadevno odločbo bodisi v okviru kazenskih postopkov ali v okviru vseh drugih postopkov v zvezi z dejanjem, ki je bilo ali bi lahko bilo predmet postopkov pred sodiščem, pristojnim zlasti za kazenske zadeve.

| (10) | Ta direktiva je namenjena uporabi zaščitnih ukrepov v korist žrtev ali morebitnih žrtev kaznivih dejanj in se ne bi smela uporabljati za ukrepe, izdane z namenom zaščite prič. |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva je namenjena uporabi zaščitnih ukrepov v korist žrtev ali morebitnih žrtev kaznivih dejanj in se ne bi smela uporabljati za ukrepe, izdane z namenom zaščite prič.

| (11) | Če je zaščitni ukrep, kot je opredeljen v tej direktivi, izdan za zaščito sorodnika glavne zaščitene osebe, se lahko za evropsko odredbo o zaščiti zaprosi in se jo izda tudi za sorodnika, v skladu s pogoji iz te direktive. |
| --- | --- |

(11)

Če je zaščitni ukrep, kot je opredeljen v tej direktivi, izdan za zaščito sorodnika glavne zaščitene osebe, se lahko za evropsko odredbo o zaščiti zaprosi in se jo izda tudi za sorodnika, v skladu s pogoji iz te direktive.

| (12) | Vsako prošnjo za izdajo evropske odredbe o zaščiti bi bilo treba obravnavati dovolj hitro, ob upoštevanju posebnih okoliščin zadeve, vključno z njeno nujnostjo, predvidenim datumom prihoda zaščitene osebe na ozemlje države izvršiteljice in če je možno, stopnjo ogroženosti zaščitene osebe. |
| --- | --- |

(12)

Vsako prošnjo za izdajo evropske odredbe o zaščiti bi bilo treba obravnavati dovolj hitro, ob upoštevanju posebnih okoliščin zadeve, vključno z njeno nujnostjo, predvidenim datumom prihoda zaščitene osebe na ozemlje države izvršiteljice in če je možno, stopnjo ogroženosti zaščitene osebe.

| (13) | Kadar se v skladu s to direktivo informacijo posreduje povzročitelju nevarnosti ali zaščiteni osebi, bi bilo treba to informacijo posredovati tudi morebitnemu skrbniku ali zastopniku zadevne osebe, kjer je to ustrezno. Ustrezno pozornost bi bilo treba posvetiti tudi temu, da zaščitena oseba, povzročitelj nevarnosti ali njun zastopnik v postopku informacije prejmejo v jeziku, ki ga razumejo, kot določa ta direktiva. |
| --- | --- |

(13)

Kadar se v skladu s to direktivo informacijo posreduje povzročitelju nevarnosti ali zaščiteni osebi, bi bilo treba to informacijo posredovati tudi morebitnemu skrbniku ali zastopniku zadevne osebe, kjer je to ustrezno. Ustrezno pozornost bi bilo treba posvetiti tudi temu, da zaščitena oseba, povzročitelj nevarnosti ali njun zastopnik v postopku informacije prejmejo v jeziku, ki ga razumejo, kot določa ta direktiva.

| (14) | Pristojne oblasti bi morale v postopku za izdajo in priznanje evropske odredbe o zaščiti ustrezno pozornost posvetiti potrebam žrtev, zlasti ranljivih oseb, kot so mladoletniki in invalidne osebe. |
| --- | --- |

(14)

Pristojne oblasti bi morale v postopku za izdajo in priznanje evropske odredbe o zaščiti ustrezno pozornost posvetiti potrebam žrtev, zlasti ranljivih oseb, kot so mladoletniki in invalidne osebe.

| (15) | Za uporabo te direktive je morda uveden zaščitni ukrep v skladu s sodbo, opredeljeno v členu 2
  Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb in pogojnih odločb zaradi zagotavljanja nadzorstva nad spremljevalnimi ukrepi in alternativnimi sankcijami (2),
  ali v skladu z odločbo o nadzornih ukrepih, opredeljeno v členu 4
  Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ z dne 23. oktobra 2009 o uporabi načela vzajemnega priznavanja odločb o nadzornih ukrepih med državami članicami Evropske unije kot alternativi začasnemu priporu (3). |
| --- | --- |

(15)

Za uporabo te direktive je morda uveden zaščitni ukrep v skladu s sodbo, opredeljeno v členu 2
  Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb in pogojnih odločb zaradi zagotavljanja nadzorstva nad spremljevalnimi ukrepi in alternativnimi sankcijami (2),
  ali v skladu z odločbo o nadzornih ukrepih, opredeljeno v členu 4
  Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ z dne 23. oktobra 2009 o uporabi načela vzajemnega priznavanja odločb o nadzornih ukrepih med državami članicami Evropske unije kot alternativi začasnemu priporu (3).

| (16) | V skladu s členom 6 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter odstavkom 2 člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah bi bilo treba povzročitelju nevarnosti omogočiti, da je zaslišan in da izpodbija zaščitni ukrep, bodisi med postopkom, ki vodi k sprejetju zaščitnega ukrepa, bodisi pred izdajo evropske odredbe o zaščiti. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 6 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter odstavkom 2 člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah bi bilo treba povzročitelju nevarnosti omogočiti, da je zaslišan in da izpodbija zaščitni ukrep, bodisi med postopkom, ki vodi k sprejetju zaščitnega ukrepa, bodisi pred izdajo evropske odredbe o zaščiti.

| (17) | Da bi se preprečilo, da bi bilo proti žrtvi v državi izvršiteljici storjeno kaznivo dejanje ali novo kaznivo dejanje, bi bilo treba tej državi ponuditi pravno podlago za priznanje odločbe, ki je bila predhodno sprejeta v korist žrtve v državi izdajateljici, hkrati pa tudi preprečiti, da bi morala žrtev v državi izvršiteljici sprožiti nov postopek ali predložiti dokaze, kot da država izdajateljica ni sprejela odločbe.
  Priznanje evropske odredbe o zaščiti s strani države izvršiteljice med drugim pomeni, da pristojni organ te države ob upoštevanju omejitev iz te direktive sprejema obstoj in veljavnost zaščitnega ukrepa, sprejetega v državi izdajateljici, prizna dejansko stanje, opisano v evropski odredbi o zaščiti, in soglaša, da bi bilo treba zagotoviti zaščito in jo tudi neprekinjeno zagotavljati v skladu z njegovo nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se preprečilo, da bi bilo proti žrtvi v državi izvršiteljici storjeno kaznivo dejanje ali novo kaznivo dejanje, bi bilo treba tej državi ponuditi pravno podlago za priznanje odločbe, ki je bila predhodno sprejeta v korist žrtve v državi izdajateljici, hkrati pa tudi preprečiti, da bi morala žrtev v državi izvršiteljici sprožiti nov postopek ali predložiti dokaze, kot da država izdajateljica ni sprejela odločbe.
  Priznanje evropske odredbe o zaščiti s strani države izvršiteljice med drugim pomeni, da pristojni organ te države ob upoštevanju omejitev iz te direktive sprejema obstoj in veljavnost zaščitnega ukrepa, sprejetega v državi izdajateljici, prizna dejansko stanje, opisano v evropski odredbi o zaščiti, in soglaša, da bi bilo treba zagotoviti zaščito in jo tudi neprekinjeno zagotavljati v skladu z njegovo nacionalno zakonodajo.

| (18) | Ta direktiva vsebuje zaključeno število obveznosti oziroma prepovedi, ki morajo, če so bile uvedene v državi izdajateljici in so vsebovane v evropski odredbi o zaščiti, biti priznane in se morajo izvajati v državi izvršiteljici ob upoštevanju omejitev iz te direktive. Druge vrste zaščitnih ukrepov lahko obstajajo na nacionalni ravni, kot je, če to predpisuje nacionalna zakonodaja, dolžnost povzročitelja nevarnosti, da ostane v določenem kraju. Takšne ukrepe lahko uvede država izdajateljica v okviru postopka, ki vodi v sprejetje enega od zaščitnih ukrepov, ki je lahko v skladu s to direktivo temelj evropske odredbe o zaščiti. |
| --- | --- |

(18)

Ta direktiva vsebuje zaključeno število obveznosti oziroma prepovedi, ki morajo, če so bile uvedene v državi izdajateljici in so vsebovane v evropski odredbi o zaščiti, biti priznane in se morajo izvajati v državi izvršiteljici ob upoštevanju omejitev iz te direktive. Druge vrste zaščitnih ukrepov lahko obstajajo na nacionalni ravni, kot je, če to predpisuje nacionalna zakonodaja, dolžnost povzročitelja nevarnosti, da ostane v določenem kraju. Takšne ukrepe lahko uvede država izdajateljica v okviru postopka, ki vodi v sprejetje enega od zaščitnih ukrepov, ki je lahko v skladu s to direktivo temelj evropske odredbe o zaščiti.

| (19) | Ker so v državah članicah za izdajo in izvajanje zaščitnih ukrepov pristojni različni organi (civilni, kazenski ali upravni), se zdi primerno v tej direktivi zagotoviti visoko stopnjo prožnosti v mehanizmu sodelovanja med državami članicami. Pristojnemu organu države izvršiteljice zato ni treba v vseh primerih sprejeti enakega zaščitnega ukrepa, kot je sprejet v državi izdajateljici, in ima določeno stopnjo diskrecije, da sprejme kateri koli ukrep, za katerega meni, da je v skladu z nacionalno zakonodajo ustrezen v podobnem primeru in primeren za zagotavljanje neprekinjene zaščite zadevne osebe z vidika zaščitnega ukrepa, ki je sprejet v državi izdajateljici in kot je opisan v evropski odredbi o zaščiti. |
| --- | --- |

(19)

Ker so v državah članicah za izdajo in izvajanje zaščitnih ukrepov pristojni različni organi (civilni, kazenski ali upravni), se zdi primerno v tej direktivi zagotoviti visoko stopnjo prožnosti v mehanizmu sodelovanja med državami članicami. Pristojnemu organu države izvršiteljice zato ni treba v vseh primerih sprejeti enakega zaščitnega ukrepa, kot je sprejet v državi izdajateljici, in ima določeno stopnjo diskrecije, da sprejme kateri koli ukrep, za katerega meni, da je v skladu z nacionalno zakonodajo ustrezen v podobnem primeru in primeren za zagotavljanje neprekinjene zaščite zadevne osebe z vidika zaščitnega ukrepa, ki je sprejet v državi izdajateljici in kot je opisan v evropski odredbi o zaščiti.

| (20) | Obveznosti oziroma prepovedi, na katere se ta direktiva nanaša, med drugim obsegajo ukrepe, katerih cilj je omejitev osebnih stikov ali stikov na daljavo med zaščiteno osebo in povzročiteljem nevarnosti, npr. z določitvijo nekaterih pogojev za takšne stike ali z uvedbo omejitev glede vsebine komunikacije. |
| --- | --- |

(20)

Obveznosti oziroma prepovedi, na katere se ta direktiva nanaša, med drugim obsegajo ukrepe, katerih cilj je omejitev osebnih stikov ali stikov na daljavo med zaščiteno osebo in povzročiteljem nevarnosti, npr. z določitvijo nekaterih pogojev za takšne stike ali z uvedbo omejitev glede vsebine komunikacije.

| (21) | Pristojni organ države izvršiteljice bi moral obvestiti povzročitelja nevarnosti, pristojni organ države izdajateljice in zaščiteno osebo o vsakem ukrepu, ki se sprejme na podlagi evropske odredbe o zaščiti. V uradnem obvestilu povzročitelju nevarnosti bi bilo treba ustrezno upoštevati interes zaščitene osebe in ne razkriti njenega naslova ali drugih kontaktnih podatkov. Takšne podatke bi bilo treba izločiti iz uradnega obvestila, pod pogojem, da naslov ali drugi kontaktni podatki niso zajeti v obveznostih oziroma prepovedih, ki so kot izvršilni ukrep naložene povzročitelju nevarnosti. |
| --- | --- |

(21)

Pristojni organ države izvršiteljice bi moral obvestiti povzročitelja nevarnosti, pristojni organ države izdajateljice in zaščiteno osebo o vsakem ukrepu, ki se sprejme na podlagi evropske odredbe o zaščiti. V uradnem obvestilu povzročitelju nevarnosti bi bilo treba ustrezno upoštevati interes zaščitene osebe in ne razkriti njenega naslova ali drugih kontaktnih podatkov. Takšne podatke bi bilo treba izločiti iz uradnega obvestila, pod pogojem, da naslov ali drugi kontaktni podatki niso zajeti v obveznostih oziroma prepovedih, ki so kot izvršilni ukrep naložene povzročitelju nevarnosti.

| (22) | Ko pristojni organ države izdajateljice prekliče evropsko odredbo o zaščiti, bi moral pristojni organ države izvršiteljice ustaviti ukrepe, ki jih je sprejel za izvršitev evropske odredbe o zaščiti, pri čemer se razume, da lahko pristojni organ v državi izvršiteljici – samostojno, v skladu z nacionalno zakonodajo – sprejme kakršen koli zaščitni ukrep v skladu z nacionalno zakonodajo za zaščito zadevne osebe. |
| --- | --- |

(22)

Ko pristojni organ države izdajateljice prekliče evropsko odredbo o zaščiti, bi moral pristojni organ države izvršiteljice ustaviti ukrepe, ki jih je sprejel za izvršitev evropske odredbe o zaščiti, pri čemer se razume, da lahko pristojni organ v državi izvršiteljici – samostojno, v skladu z nacionalno zakonodajo – sprejme kakršen koli zaščitni ukrep v skladu z nacionalno zakonodajo za zaščito zadevne osebe.

| (23) | Ker so v tej direktivi obravnavani primeri, pri katerih je zaščitena oseba tista, ki se preseli v drugo državo članico, izvajanje njenih določb ne pomeni prenosa pooblastil na državo izvršiteljico v zvezi z glavno, odloženo, drugačno, pogojno ali sekundarno kaznijo ali varnostnim ukrepom, izrečenim zoper povzročitelja nevarnosti, če ta še naprej prebiva v državi, ki je izdala zaščitni ukrep. |
| --- | --- |

(23)

Ker so v tej direktivi obravnavani primeri, pri katerih je zaščitena oseba tista, ki se preseli v drugo državo članico, izvajanje njenih določb ne pomeni prenosa pooblastil na državo izvršiteljico v zvezi z glavno, odloženo, drugačno, pogojno ali sekundarno kaznijo ali varnostnim ukrepom, izrečenim zoper povzročitelja nevarnosti, če ta še naprej prebiva v državi, ki je izdala zaščitni ukrep.

| (24) | Po potrebi bi morali ukrepi, sprejeti pri izvajanju te direktive, v praksi biti uveljavljeni elektronsko, v skladu z nacionalnim pravom in postopki. |
| --- | --- |

(24)

Po potrebi bi morali ukrepi, sprejeti pri izvajanju te direktive, v praksi biti uveljavljeni elektronsko, v skladu z nacionalnim pravom in postopki.

| (25) | V okviru sodelovanja med organi, vključenimi v zagotavljanje zaščite zadevne osebe, bi moral pristojni organ države izvršiteljice pristojnemu organu države izdajateljice sporočiti vsako kršitev ukrepov, sprejetih v državi izvršiteljici z namenom izvrševanja evropske odredbe o zaščiti. To sporočilo bi moralo pristojnemu organu države izdajateljice omogočiti, da se nemudoma odloči za ustrezen odziv v zvezi z zaščitnim ukrepom, izrečenim zoper povzročitelja nevarnosti v njegovi državi. Takšen odziv lahko po potrebi vključuje uvedbo ukrepa odvzema prostosti namesto prvotno sprejetega ukrepa brez odvzema prostosti, npr. kot alternativo preventivnemu priporu ali kot posledico pogojne odložitve kazni. Razumljivo je, da takšna odločitev, ki ne pomeni nove uvedbe kazenske sankcije v zvezi z novim kaznivim dejanjem, ne posega v možnost države izvršiteljice, da v primeru kršitve ukrepov, sprejetih za izvrševanje evropske odredbe o zaščiti, kjer je primerno, naloži kazenske ali nekazenske sankcije. |
| --- | --- |

(25)

V okviru sodelovanja med organi, vključenimi v zagotavljanje zaščite zadevne osebe, bi moral pristojni organ države izvršiteljice pristojnemu organu države izdajateljice sporočiti vsako kršitev ukrepov, sprejetih v državi izvršiteljici z namenom izvrševanja evropske odredbe o zaščiti. To sporočilo bi moralo pristojnemu organu države izdajateljice omogočiti, da se nemudoma odloči za ustrezen odziv v zvezi z zaščitnim ukrepom, izrečenim zoper povzročitelja nevarnosti v njegovi državi. Takšen odziv lahko po potrebi vključuje uvedbo ukrepa odvzema prostosti namesto prvotno sprejetega ukrepa brez odvzema prostosti, npr. kot alternativo preventivnemu priporu ali kot posledico pogojne odložitve kazni. Razumljivo je, da takšna odločitev, ki ne pomeni nove uvedbe kazenske sankcije v zvezi z novim kaznivim dejanjem, ne posega v možnost države izvršiteljice, da v primeru kršitve ukrepov, sprejetih za izvrševanje evropske odredbe o zaščiti, kjer je primerno, naloži kazenske ali nekazenske sankcije.

| (26) | Glede na različne pravne tradicije držav članic bi moral pristojni organ države izvršiteljice, če v tej državi ni nobenega zaščitnega ukrepa za primer, podoben dejanskemu stanju, opredeljenemu v evropski odredbi o zaščiti, poročati pristojnemu organu države izdajateljice o vsaki kršitvi zaščitnega ukrepa, opredeljenega v evropski odredbi o zaščiti, s katero je seznanjen. |
| --- | --- |

(26)

Glede na različne pravne tradicije držav članic bi moral pristojni organ države izvršiteljice, če v tej državi ni nobenega zaščitnega ukrepa za primer, podoben dejanskemu stanju, opredeljenemu v evropski odredbi o zaščiti, poročati pristojnemu organu države izdajateljice o vsaki kršitvi zaščitnega ukrepa, opredeljenega v evropski odredbi o zaščiti, s katero je seznanjen.

| (27) | Za nemoteno uporabo te direktive v vseh posameznih primerih bi morali pristojni organi države izdajateljice in države izvršiteljice svoje pristojnosti izvajati v skladu z določbami te direktive in ob upoštevanju načela ne bis in idem. |
| --- | --- |

(27)

Za nemoteno uporabo te direktive v vseh posameznih primerih bi morali pristojni organi države izdajateljice in države izvršiteljice svoje pristojnosti izvajati v skladu z določbami te direktive in ob upoštevanju načela ne bis in idem.

| (28) | Zaščitena oseba ne bi smela nositi stroškov za priznanje evropske odredbe o zaščiti, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi s podobnim nacionalnim primerom. Države članice bi morale pri izvajanju te direktive zagotoviti, da zaščitena oseba po priznanju in kot neposredna posledica priznanja evropske odredbe o zaščiti ne bi bila dolžna začeti novih postopkov na nacionalni ravni, da bi od izvršilnega organa prejela odločbo o sprejetju ukrepov, ki so v skladu z njegovo nacionalno zakonodajo na voljo za podobne primere zaščite zaščitene osebe. |
| --- | --- |

(28)

Zaščitena oseba ne bi smela nositi stroškov za priznanje evropske odredbe o zaščiti, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi s podobnim nacionalnim primerom. Države članice bi morale pri izvajanju te direktive zagotoviti, da zaščitena oseba po priznanju in kot neposredna posledica priznanja evropske odredbe o zaščiti ne bi bila dolžna začeti novih postopkov na nacionalni ravni, da bi od izvršilnega organa prejela odločbo o sprejetju ukrepov, ki so v skladu z njegovo nacionalno zakonodajo na voljo za podobne primere zaščite zaščitene osebe.

| (29) | Ob upoštevanju načela vzajemnega priznavanja, na katerem temelji ta direktiva, bi morale države članice v največji možni meri spodbujati neposredne stike med pristojnimi organi pri izvajanju tega instrumenta. |
| --- | --- |

(29)

Ob upoštevanju načela vzajemnega priznavanja, na katerem temelji ta direktiva, bi morale države članice v največji možni meri spodbujati neposredne stike med pristojnimi organi pri izvajanju tega instrumenta.

| (30) | Brez poseganja v pravosodno neodvisnost in raznolikost sodnih sistemov po Uniji bi morale države članice razmisliti o tem, da ustanove, ki so pristojne za usposabljanje sodnikov, tožilcev, policijskih delavcev in delavcev v pravosodju, ki sodelujejo v postopkih za izdajo in priznanje evropske odredbe o zaščiti, zaprosijo za ustrezno usposabljanje v skladu s cilji te direktive. |
| --- | --- |

(30)

Brez poseganja v pravosodno neodvisnost in raznolikost sodnih sistemov po Uniji bi morale države članice razmisliti o tem, da ustanove, ki so pristojne za usposabljanje sodnikov, tožilcev, policijskih delavcev in delavcev v pravosodju, ki sodelujejo v postopkih za izdajo in priznanje evropske odredbe o zaščiti, zaprosijo za ustrezno usposabljanje v skladu s cilji te direktive.

| (31) | Države članice bi morale z namenom, da zagotovijo ocenjevanje uporabe te direktive, sporočiti Komisiji ustrezne podatke o izvajanju nacionalnih postopkov po evropski odredbi o zaščiti in vsaj o številu zaprošenih, izdanih in/ali priznanih evropskih odredb o zaščiti. Pri tem bi bile koristne tudi druge vrste podatkov, na primer o različnih vrstah kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(31)

Države članice bi morale z namenom, da zagotovijo ocenjevanje uporabe te direktive, sporočiti Komisiji ustrezne podatke o izvajanju nacionalnih postopkov po evropski odredbi o zaščiti in vsaj o številu zaprošenih, izdanih in/ali priznanih evropskih odredb o zaščiti. Pri tem bi bile koristne tudi druge vrste podatkov, na primer o različnih vrstah kaznivih dejanj.

| (32) | Ker cilja te direktive, in sicer zaščititi ogrožene osebe, države članice same zaradi čezmejne narave zadevnih primerov ne morejo v zadostni meri doseči in bi bil cilj zaradi obsega in morebitnega vpliva lažje dosežen na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, potrebnega za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(32)

Ker cilja te direktive, in sicer zaščititi ogrožene osebe, države članice same zaradi čezmejne narave zadevnih primerov ne morejo v zadostni meri doseči in bi bil cilj zaradi obsega in morebitnega vpliva lažje dosežen na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, potrebnega za doseganje navedenega cilja.

| (33) | Ta direktiva bi morala prispevati k zaščiti ogroženih oseb ter s tem dopolnjevati instrumente, ki so že vzpostavljeni na tem področju, kot sta Okvirni sklep Sveta 2008/947/PNZ in Okvirni sklep Sveta 2009/829/PNZ, pri tem pa ne vplivati nanje. |
| --- | --- |

(33)

Ta direktiva bi morala prispevati k zaščiti ogroženih oseb ter s tem dopolnjevati instrumente, ki so že vzpostavljeni na tem področju, kot sta Okvirni sklep Sveta 2008/947/PNZ in Okvirni sklep Sveta 2009/829/PNZ, pri tem pa ne vplivati nanje.

| (34) | Kadar odločba v zvezi z zaščitnim ukrepom spada na področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

   (4)

  , Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo

   (5)

  ali Haaške konvencije iz leta 1996 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok

   (6)

  bi bilo treba priznavanje in izvrševanje takšnih sodnih odločb izvajati v skladu z določbami zadevnega pravnega instrumenta. |
| --- | --- |

(34)

Kadar odločba v zvezi z zaščitnim ukrepom spada na področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

   (4)

  , Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo

   (5)

  ali Haaške konvencije iz leta 1996 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok

   (6)

  bi bilo treba priznavanje in izvrševanje takšnih sodnih odločb izvajati v skladu z določbami zadevnega pravnega instrumenta.

| (35) | Države članice in Komisija bi morale, kjer je to ustrezno, informacije o evropski odredbi o zaščiti vključiti v potekajoče kampanje izobraževanja in ozaveščanja o zaščiti žrtev kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(35)

Države članice in Komisija bi morale, kjer je to ustrezno, informacije o evropski odredbi o zaščiti vključiti v potekajoče kampanje izobraževanja in ozaveščanja o zaščiti žrtev kaznivih dejanj.

| (36) | Osebni podatki, ki se obdelujejo pri izvajanju te direktive, bi morali biti varovani v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

   (7)

  , in v skladu z načeli, določenimi v Konvenciji Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave osebnih podatkov, ki so jo ratificirale vse države članice. |
| --- | --- |

(36)

Osebni podatki, ki se obdelujejo pri izvajanju te direktive, bi morali biti varovani v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

   (7)

  , in v skladu z načeli, določenimi v Konvenciji Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave osebnih podatkov, ki so jo ratificirale vse države članice.

| (37) | Ta direktiva bi morala spoštovati temeljne pravice, kot jih zagotavljata Listina Evropske Unije o temeljnih pravicah ter Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, v skladu s členom 6 PEU. |
| --- | --- |

(37)

Ta direktiva bi morala spoštovati temeljne pravice, kot jih zagotavljata Listina Evropske Unije o temeljnih pravicah ter Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, v skladu s členom 6 PEU.

| (38) | Države članice se pri izvajanju te direktive spodbuja, da upoštevajo pravice in načela iz Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk – |
| --- | --- |

(38)

Države članice se pri izvajanju te direktive spodbuja, da upoštevajo pravice in načela iz Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk –

STA SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Cilj

Ta direktiva določa pravila, ki sodnemu ali enakovrednemu organu države članice, v kateri je bil izdan zaščitni ukrep z namenom, da se oseba zaščiti pred kaznivim dejanjem druge osebe, ki lahko ogrozi njeno življenje, telesno ali duševno celovitost ali dostojanstvo, osebno svobodo ali spolno nedotakljivost, dovoljujejo, da izda evropsko odredbo o zaščiti, ki pristojnemu organu v drugi državi članici omogoča, da še naprej ščiti zadevno osebo na ozemlju te države članice zaradi storitve dejanja v državi izdajateljici, ki je bilo ali bi lahko bilo predmet postopkov pred sodiščem, pristojnim zlasti za kazenske zadeve.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | „evropska odredba o zaščiti“ je ▐ odločba
  , ki jo sprejme sodni ali enakovredni organ države članice v zvezi z zaščitnim ukrepom in na podlagi katere sodni ali enakovredni organ
  druge države članice v skladu z nacionalno zakonodajo sprejme ▐ ustrezne ukrepe za
  nadaljnjo
  zaščito
  zaščitene
  osebe; |
| --- | --- |

(1)

„evropska odredba o zaščiti“ je ▐ odločba
  , ki jo sprejme sodni ali enakovredni organ države članice v zvezi z zaščitnim ukrepom in na podlagi katere sodni ali enakovredni organ
  druge države članice v skladu z nacionalno zakonodajo sprejme ▐ ustrezne ukrepe za
  nadaljnjo
  zaščito
  zaščitene
  osebe;

| (2) | „zaščitni ukrep“ je odločba
  , sprejeta v državi izdajateljici v skladu z nacionalnim pravom in postopki, ki povzročitelju nevarnosti nalaga eno ali več obveznosti ali prepovedi iz člena 5 v korist zaščitene osebe, da bi slednjo zaščitili pred kaznivim dejanjem, ki lahko ogrozi njeno življenje, telesno ali duševno celovitost, dostojanstvo, osebno svobodo ali spolno nedotakljivost
  ; |
| --- | --- |

(2)

„zaščitni ukrep“ je odločba
  , sprejeta v državi izdajateljici v skladu z nacionalnim pravom in postopki, ki povzročitelju nevarnosti nalaga eno ali več obveznosti ali prepovedi iz člena 5 v korist zaščitene osebe, da bi slednjo zaščitili pred kaznivim dejanjem, ki lahko ogrozi njeno življenje, telesno ali duševno celovitost, dostojanstvo, osebno svobodo ali spolno nedotakljivost
  ;

| (3) | „zaščitena oseba“ je
  fizična oseba, ki je
  zaščitena z zaščitnim ukrepom, sprejetim v državi izdajateljici; |
| --- | --- |

(3)

„zaščitena oseba“ je
  fizična oseba, ki je
  zaščitena z zaščitnim ukrepom, sprejetim v državi izdajateljici;

| (4) | „povzročitelj nevarnosti“ je
  fizična
  oseba, ki ji je naložena ena ali več obveznosti ali prepovedi iz
  člena 5
  ; |
| --- | --- |

(4)

„povzročitelj nevarnosti“ je
  fizična
  oseba, ki ji je naložena ena ali več obveznosti ali prepovedi iz
  člena 5
  ;

| (5) | „država izdajateljica“ je država članica, v kateri je bil ▐ sprejet zaščitni ukrep, na podlagi katerega se izda evropska odredba o zaščiti; |
| --- | --- |

(5)

„država izdajateljica“ je država članica, v kateri je bil ▐ sprejet zaščitni ukrep, na podlagi katerega se izda evropska odredba o zaščiti;

| (6) | „države izvršiteljica“ pomeni državo članico, ki ji je bila posredovana evropska odredba o zaščiti, da bi to odredbo priznala; |
| --- | --- |

(6)

„države izvršiteljica“ pomeni državo članico, ki ji je bila posredovana evropska odredba o zaščiti, da bi to odredbo priznala;

| (7) | „država nadzornica“ pomeni državo članico, ki ji je bila posredovana sodba, kot je opredeljena v členu 2 Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ, ali odločba o nadzornih ukrepih, kot je opredeljena v členu 4 Okvirnega sklepa 2009/829/PNZ. |
| --- | --- |

(7)

„država nadzornica“ pomeni državo članico, ki ji je bila posredovana sodba, kot je opredeljena v členu 2 Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ, ali odločba o nadzornih ukrepih, kot je opredeljena v členu 4 Okvirnega sklepa 2009/829/PNZ.

▐

Člen 3

Imenovanje pristojnih organov

1.   V skladu s to direktivo vsaka država članica, kadar je ta država izdajateljica ali država izvršiteljica, obvesti
  Komisijo
  o tem, kateri sodni
  ali enakovredni
  organ oziroma organi so po njeni nacionalni zakonodaji pristojni za izdajo evropske odredbe o zaščiti in priznavanje takšne odredbe.

▐

2.   
  Komisija
  da prejete informacije na voljo vsem državam članicam.
  Države članice Komisijo obvestijo o vseh spremembah podatkov iz odstavka 1
  .

Člen 4

Udeležba osrednjih organov

1.
     
  Vsaka država članica lahko imenuje osrednji organ ali, kadar tako določa njen pravni sistem, več osrednjih organov za pomoč pristojnim organom.

2.
     
  Država članica lahko, kadar je to potrebno zaradi sestave njenega pravosodnega sistema, sklene, da bo(do) njen(i) osrednji organ(i) odgovoren(-ni) za administrativni prenos in prejemanje evropskih odredb o zaščiti in za vso z njimi povezano uradno korespondenco. Zato lahko osrednji organ(i) države članice po potrebi sodeluje(jo) pri vsej komunikaciji, posvetovanjih, izmenjavi informacij, poizvedbah in uradnih obvestilih med pristojnimi organi.

3.
     
  Države članice, ki želijo izkoristiti možnosti iz tega člena, Komisiji pošljejo podatke o imenovanem osrednjem organu ali organih. Te navedbe so zavezujoče za vse organe države članice izdajateljice.

Člen 5

Zaščitni ukrep v skladu z nacionalno zakonodajo kot pogoj

Evropska odredba o zaščiti se lahko izda le, če je država izdajateljica predhodno sprejela zaščitni ukrep, ki povzročitelju nevarnosti nalaga eno ali več naslednjih obveznosti ali prepovedi:

| (a) | prepoved vstopa v nekatere kraje ali opredeljena območja, kjer zaščitena oseba prebiva ali jih obiskuje; |
| --- | --- |

(a)

prepoved vstopa v nekatere kraje ali opredeljena območja, kjer zaščitena oseba prebiva ali jih obiskuje;

| (b) | prepoved ali ureditev stikov z zaščiteno osebo v vseh oblikah, tudi po telefonu, elektronski ali navadni pošti, faksu ali kako drugače; ali |
| --- | --- |

(b)

prepoved ali ureditev stikov z zaščiteno osebo v vseh oblikah, tudi po telefonu, elektronski ali navadni pošti, faksu ali kako drugače; ali

| (c) | prepoved ali ureditev približevanja zaščiteni osebi na predpisano razdaljo. |
| --- | --- |

(c)

prepoved ali ureditev približevanja zaščiteni osebi na predpisano razdaljo.

Člen 6

Izdaja evropske odredbe o zaščiti

1.   
  Evropska odredba o zaščiti se lahko izda, kadar se zaščitena oseba odloči, da bo prebivala v drugi državi članici, ali tam že prebiva ali kadar se zaščitena oseba odloči, da bo ostala v drugi državi članici, ali se tam že nahaja. Kadar se pristojni organ v državi izdajateljici odloča o izdaji evropske odredbe o zaščiti, upošteva med drugim predvideni čas, ki ga namerava zaščitena oseba prebiti v državi izvršiteljici, in stopnjo nujnosti potrebe po zaščiti.

2.
     
  Pristojni organ države izdajateljice lahko izda evropsko odredbo o zaščiti le na zahtevo zaščitene osebe in potem ko je bilo preverjeno, da je zaščitni ukrep v skladu z vsemi zahtevami iz člena 5.

3.   Zaščitena oseba ▐ lahko vloži zahtevo za izdajo evropske odredbe o zaščiti bodisi pri pristojnem organu države izdajateljice bodisi pri pristojnem organu države izvršiteljice. Če je takšna zahteva vložena v državi izvršiteljici, njen pristojni organ posreduje to zahtevo pristojnemu organu države izdajateljice, kakor hitro je mogoče ▐.

4.
     
  Povzročitelj nevarnosti dobi pred izdajo evropske odredbe o zaščiti pravico do zaslišanja in pravico do izpodbijanja zaščitnega ukrepa, če teh pravic ni imel med postopkom, ki je privedel do sprejetja zaščitnega ukrepa.

5.   Kadar pristojni organ ▐ sprejme zaščitni ukrep, ki vsebuje eno ali več obveznosti ali prepovedi iz
  člena 5
  , na
  kakršen koli ustrezen način v skladu s postopki iz lastne nacionalne zakonodaje
  obvesti zaščiteno osebo o tem, da ima možnost zahtevati evropsko odredbo o zaščiti, če se odloči oditi v drugo državo članico,
  ter o osnovnih pogojih take zahteve
  . Organ svetuje zaščiteni osebi, da vloži zahtevek, preden zapusti ozemlje države izdajateljice.

6.
     
  Če ima zaščitena oseba skrbnika ali zastopnika, lahko ta v njenem imenu vloži zahtevo iz odstavkov 2 in 3.

7.
     
  Če je zahteva za izdajo evropske odredbe o zaščiti zavrnjena, pristojni organ države izdajateljice obvesti zaščiteno osebo o pravnih sredstvih, kjer je to primerno, ki so po njegovi nacionalni zakonodaji na voljo zoper odločitev.

Člen 7

Oblika in vsebina evropske odredbe o zaščiti

Evropska odredba o zaščiti
  se izda
  v skladu z obrazcem iz Priloge I k tej direktivi. Vsebovati mora zlasti naslednje podatke:

| (a) | identiteto in državljanstvo zaščitene osebe ter identiteto in državljanstvo njenega
  skrbnika ali
  zastopnika, če je zaščitena oseba mladoletna ali pravno nesposobna; |
| --- | --- |

(a)

identiteto in državljanstvo zaščitene osebe ter identiteto in državljanstvo njenega
  skrbnika ali
  zastopnika, če je zaščitena oseba mladoletna ali pravno nesposobna;

| (b) | datum, od katerega namerava zaščitena oseba prebivati v državi izvršiteljici, in obdobje oziroma obdobja bivanja v tej državi, če je to znano
  ; |
| --- | --- |

(b)

datum, od katerega namerava zaščitena oseba prebivati v državi izvršiteljici, in obdobje oziroma obdobja bivanja v tej državi, če je to znano
  ;

| (c) | ime, naslov, telefonsko številko, številko faksa in elektronski naslov pristojnega organa države izdajateljice; |
| --- | --- |

(c)

ime, naslov, telefonsko številko, številko faksa in elektronski naslov pristojnega organa države izdajateljice;

| (d) | sklic
  (npr. s pomočjo številke dokumenta ali datuma)
  na
  zakonodajni akt, ki vsebuje
  zaščitni ukrep, na podlagi katerega se sprejme evropska odredba o zaščiti; |
| --- | --- |

(d)

sklic
  (npr. s pomočjo številke dokumenta ali datuma)
  na
  zakonodajni akt, ki vsebuje
  zaščitni ukrep, na podlagi katerega se sprejme evropska odredba o zaščiti;

| (e) | povzetek dejstev in okoliščin, ki so pripeljale do uvedbe zaščitnega ukrepa v državi izdajateljici; |
| --- | --- |

(e)

povzetek dejstev in okoliščin, ki so pripeljale do uvedbe zaščitnega ukrepa v državi izdajateljici;

| (f) | obveznosti ali prepovedi na podlagi zaščitnega ukrepa, na katerem temelji evropska odredba o zaščiti, za povzročitelja nevarnosti, njihovo trajanje in
  navedbo morebitne kazni ali sankcije v primeru kršitve obveznosti ali prepovedi
  ; |
| --- | --- |

(f)

obveznosti ali prepovedi na podlagi zaščitnega ukrepa, na katerem temelji evropska odredba o zaščiti, za povzročitelja nevarnosti, njihovo trajanje in
  navedbo morebitne kazni ali sankcije v primeru kršitve obveznosti ali prepovedi
  ;

| (g) | uporabo morebitne tehnične naprave, ki je bila priskrbljena za zaščiteno osebo ali za povzročitelja nevarnosti kot sredstvo za izvršitev zaščitnega ukrepa; |
| --- | --- |

(g)

uporabo morebitne tehnične naprave, ki je bila priskrbljena za zaščiteno osebo ali za povzročitelja nevarnosti kot sredstvo za izvršitev zaščitnega ukrepa;

| (h) | identiteto in državljanstvo povzročitelja nevarnosti
  ter njegove kontaktne podatke
  ; |
| --- | --- |

(h)

identiteto in državljanstvo povzročitelja nevarnosti
  ter njegove kontaktne podatke
  ;

| (i) | ugotovitev, ali sta bila zaščitena oseba in/ali povzročitelj nevarnosti v državi izdajateljici deležna brezplačne pravne pomoči, in sicer kadar ima pristojni organ države izdajateljice to informacijo na voljo brez dodatnega poizvedovanja; |
| --- | --- |

(i)

ugotovitev, ali sta bila zaščitena oseba in/ali povzročitelj nevarnosti v državi izdajateljici deležna brezplačne pravne pomoči, in sicer kadar ima pristojni organ države izdajateljice to informacijo na voljo brez dodatnega poizvedovanja;

| (j) | po potrebi druge okoliščine, ki bi lahko vplivale na oceno nevarnosti, ki grozi zaščiteni osebi; |
| --- | --- |

(j)

po potrebi druge okoliščine, ki bi lahko vplivale na oceno nevarnosti, ki grozi zaščiteni osebi;

| (k) | po potrebi izrecno navedbo, da je bila sodba iz člena 2 Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ ali odločba o nadzornih ukrepih iz člena 4 Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ že posredovana ▐ državi
  nadzornici
  , in podatke o pristojnem organu te države za izvršitev takšne sodbe ali odločbe. |
| --- | --- |

(k)

po potrebi izrecno navedbo, da je bila sodba iz člena 2 Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ ali odločba o nadzornih ukrepih iz člena 4 Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ že posredovana ▐ državi
  nadzornici
  , in podatke o pristojnem organu te države za izvršitev takšne sodbe ali odločbe.

Člen 8

Postopek prenosa

1.   Če pristojni organ države izdajateljice posreduje Evropsko odredbo o zaščiti pristojnemu organu države izvršiteljice, to stori na poljuben način, ki ohrani pisni zapis, da lahko pristojni organ države izvršiteljice ugotovi verodostojnost odredbe.
  Tudi uradno obveščanje v celoti poteka neposredno med temi pristojnimi organi.

2.   Če pristojni organ države izvršiteljice ali države izdajateljice ni znan pristojnemu organu druge države, slednji organ opravi vse potrebne poizvedbe, vključno prek kontaktnih točk Evropske pravosodne mreže
  iz Sklepa Sveta 2008/976/PNZ z dne 16. decembra 2008 o Evropski pravosodni mreži

   (8),nacionalnega člana Eurojusta ali nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta svoje države, da pridobi potrebne informacije.

3.   Če organ v državi izvršiteljici, ki prejme evropsko odredbo o zaščiti, ni pristojen, da bi jo priznal, po uradni dolžnosti posreduje evropsko odredbo o zaščiti pristojnemu organu
  in o tem nemudoma obvesti pristojni organ države izdajateljice na poljuben način, ki ohrani pisni zapis
  .

Člen 9

Ukrepi v državi izvršiteljici

1.   
  Ob prejemu evropske odredbe o zaščiti, posredovane v skladu s členom 8, pristojni organ države izvršiteljice brez nepotrebnega odlašanja prizna navedeno odredbo in se odloči, da bo sprejel vse potrebne ukrepe, ki bi bili v podobnem primeru na voljo po njegovi nacionalni zakonodaji, da se zagotovi zaščita zadevne osebe, razen če se odloči, da bo uveljavljal enega od razlogov za nepriznanje iz člena 10.

2.
     
  Ukrep, ki ga pristojni organ države izvršiteljice sprejme v skladu z odstavkom 1, in vsi drugi ukrepi, sprejeti na podlagi naknadne odločitve iz člena 11, ustrezajo, kolikor je to mogoče, zaščitnemu ukrepu, sprejetem v državi izdajateljici.

3.   Pristojni organ države izvršiteljice obvesti
  povzročitelja nevarnosti,
  pristojni organ države izdajateljice in zaščiteno osebo o
  vseh
  ukrepih
  , sprejetih v skladu z odstavkom 1, pa tudi o možnih pravnih posledicah kršitve takega ukrepa, kot to določa nacionalna zakonodaja in v skladu s členom 11(2)
  .
  Povzročitelju nevarnosti se ne razkrije naslova ali drugih kontaktnih podatkov zaščitene osebe, razen če to ni potrebno zaradi izvrševanja ukrepa, sprejetega pri izvajanju odstavka 1.

4.
     
  Če pristojni organ države izvršiteljice meni, da so informacije iz člena 7, posredovane z evropsko odredbo o zaščiti, nepopolne, o tem na poljuben način, ki ohrani pisni zapis, nemudoma obvesti pristojni organ države izdajateljice in določi razumen rok, v katerem mora ta organ zagotoviti manjkajoče informacije.

Člen 10

Razlogi za nepriznanje evropske odredbe o zaščiti

▐

1.   Pristojni organ države izvršiteljice lahko zavrne priznanje evropske odredbe o zaščiti v naslednjih okoliščinah:

| (a) | evropska odredba o zaščiti ni popolna ali ni bila izpolnjena v roku, ki ga je določil pristojni organ države izvršiteljice; |
| --- | --- |

(a)

evropska odredba o zaščiti ni popolna ali ni bila izpolnjena v roku, ki ga je določil pristojni organ države izvršiteljice;

| (b) | zahteve iz
  člena 5
  niso izpolnjene; |
| --- | --- |

(b)

zahteve iz
  člena 5
  niso izpolnjene;

| (c) | zaščitni
  ukrep se nanaša na dejanje, ki po zakonodaji države izvršiteljice ni kaznivo dejanje
  ; |
| --- | --- |

(c)

zaščitni
  ukrep se nanaša na dejanje, ki po zakonodaji države izvršiteljice ni kaznivo dejanje
  ;

| (d) | zaščita
  izhaja iz izvršitve kazni ali ukrepa, za katero/katerega velja amnestija v skladu z zakonodajo države izvršiteljice in se nanaša na dejanje
  ali vedenje
  , ki v skladu s to zakonodajo sodi v njeno pristojnost; |
| --- | --- |

(d)

zaščita
  izhaja iz izvršitve kazni ali ukrepa, za katero/katerega velja amnestija v skladu z zakonodajo države izvršiteljice in se nanaša na dejanje
  ali vedenje
  , ki v skladu s to zakonodajo sodi v njeno pristojnost;

| (e) | po zakonodaji države izvršiteljice je povzročitelju nevarnosti podeljena imuniteta, kar onemogoča sprejem ▐ ukrepov
  na podlagi evropske odredbe o zaščiti
  ; |
| --- | --- |

(e)

po zakonodaji države izvršiteljice je povzročitelju nevarnosti podeljena imuniteta, kar onemogoča sprejem ▐ ukrepov
  na podlagi evropske odredbe o zaščiti
  ;

| (f) | kazenski pregon zoper povzročitelja nevarnosti glede dejanja ali vedenja, v zvezi s katerim je bil sprejet zaščitni ukrep, je po zakonodaji države izvršiteljice že zastaral, če dejanje ali vedenje po nacionalnem pravu spada v njeno pristojnost; |
| --- | --- |

(f)

kazenski pregon zoper povzročitelja nevarnosti glede dejanja ali vedenja, v zvezi s katerim je bil sprejet zaščitni ukrep, je po zakonodaji države izvršiteljice že zastaral, če dejanje ali vedenje po nacionalnem pravu spada v njeno pristojnost;

| (g) | priznanje evropske odredbe o zaščiti bi bilo v nasprotju z načelom ne bis in idem; |
| --- | --- |

(g)

priznanje evropske odredbe o zaščiti bi bilo v nasprotju z načelom ne bis in idem;

| (h) | po zakonodaji države izvršiteljice povzročitelj nevarnosti zaradi svoje starosti ne more biti kazensko odgovoren za dejanje ali vedenje, v zvezi s katerim je bil sprejet zaščitni ukrep; |
| --- | --- |

(h)

po zakonodaji države izvršiteljice povzročitelj nevarnosti zaradi svoje starosti ne more biti kazensko odgovoren za dejanje ali vedenje, v zvezi s katerim je bil sprejet zaščitni ukrep;

| (i) | zaščitni ukrep se nanaša na kaznivo dejanje, za katero se v skladu s pravom države izvršiteljice šteje, da je bilo v celoti ali v poglavitnem ali bistvenem delu storjeno na njenem ozemlju. |
| --- | --- |

(i)

zaščitni ukrep se nanaša na kaznivo dejanje, za katero se v skladu s pravom države izvršiteljice šteje, da je bilo v celoti ali v poglavitnem ali bistvenem delu storjeno na njenem ozemlju.

2.   
  Če pristojni organ države izvršiteljice zavrne priznanje evropske odredbe o zaščiti zaradi enega od navedenih razlogov, potem:

| (a) | nemudoma obvesti državo izdajateljico o tej zavrnitvi in svojih razlogih zanjo; |
| --- | --- |

(a)

nemudoma obvesti državo izdajateljico o tej zavrnitvi in svojih razlogih zanjo;

| (b) | po potrebi obvesti zaščiteno osebo o možnosti, da zaprosi za sprejetje zaščitnega ukrepa v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi obvesti zaščiteno osebo o možnosti, da zaprosi za sprejetje zaščitnega ukrepa v skladu z nacionalnim pravom;

| (c) | po potrebi obvesti zaščiteno osebo o pravnih sredstvih, ki so po njenem nacionalnem pravu na voljo zoper odločitev. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi obvesti zaščiteno osebo o pravnih sredstvih, ki so po njenem nacionalnem pravu na voljo zoper odločitev.

Člen 11

Merodajno pravo in pristojnosti države izvršiteljice

1.
     
  Država izvršiteljica je po priznanju evropske odredbe o zaščiti pristojna za sprejetje in izvajanje ukrepov na svojem ozemlju. Pravo države izvršiteljice se uporablja za sprejetje in izvajanje odločitve iz člena 9(1), vključno s pravili o pravnih sredstvih zoper odločitve, sprejete v državi izvršiteljici v zvezi z evropsko odredbo o zaščiti.

2.
     
  V primeru kršitve enega ali več ukrepov, ki jih je sprejela država izvršiteljica po priznanju evropske odredbe o zaščiti, je pristojni organ države izvršiteljice ob uporabi odstavka 1 pristojen, da:

| (a) | izreče kazenske sankcije in sprejme kateri koli drugi ukrep zaradi kršitve takšnega ukrepa, če se kršitev šteje za kaznivo dejanje po pravu države izvršiteljice; |
| --- | --- |

(a)

izreče kazenske sankcije in sprejme kateri koli drugi ukrep zaradi kršitve takšnega ukrepa, če se kršitev šteje za kaznivo dejanje po pravu države izvršiteljice;

| (b) | sprejme kakršno koli nekazensko odločbo v zvezi s kršitvijo; |
| --- | --- |

(b)

sprejme kakršno koli nekazensko odločbo v zvezi s kršitvijo;

| (c) | sprejme vsak nujen in začasen ukrep, da zaustavi kršitev, po potrebi dokler država izdajateljica ne sprejme naslednje odločitve. |
| --- | --- |

(c)

sprejme vsak nujen in začasen ukrep, da zaustavi kršitev, po potrebi dokler država izdajateljica ne sprejme naslednje odločitve.

3.
     
  Če v podobnem primeru na nacionalni ravni ni nobenega ukrepa, ki bi se lahko sprejel v državi izvršiteljici, pristojni organ države izvršiteljice poroča pristojnemu organu države izdajateljice o vsaki kršitvi zaščitnega ukrepa, opredeljenega v evropski odredbi o zaščiti, s katero je seznanjen.

Člen 12

Uradno obvestilo v primeru kršitve

Pristojni organ države izvršiteljice uradno obvesti pristojni organ države izdajateljice in države nadzornice o vsaki kršitvi ukrepa ali ukrepov, sprejetih na podlagi evropske odredbe o zaščiti. Za obvestilo se uporabi standardni obrazec iz Priloge II.

Člen 13

Pristojnost države izdajateljice

1.   Pristojni organ države izdajateljice
  ima izključno pristojnost pri sprejemanju odločitev o
  :

| (a) | podaljšanju, pregledu, spremembi, preklicu
  in
  odpravi
  zaščitnega ukrepa
  in posledično evropske odredbe o zaščiti
  ; |
| --- | --- |

(a)

podaljšanju, pregledu, spremembi, preklicu
  in
  odpravi
  zaščitnega ukrepa
  in posledično evropske odredbe o zaščiti
  ;

| (b) | izreku ukrepa odvzema prostosti zaradi preklica zaščitnega ukrepa, če je bil zaščitni ukrep uporabljen na podlagi sodbe iz člena 2 Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ ali na podlagi odločbe o nadzornih ukrepih iz člena 4 Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ. |
| --- | --- |

(b)

izreku ukrepa odvzema prostosti zaradi preklica zaščitnega ukrepa, če je bil zaščitni ukrep uporabljen na podlagi sodbe iz člena 2 Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ ali na podlagi odločbe o nadzornih ukrepih iz člena 4 Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ.

▐

2.   Za odločitve, sprejete v skladu z odstavkom 1, se uporablja pravo države izdajateljice.

3.   Kadar je sodba iz člena 2 Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ ali odločitev o nadzornih ukrepih iz člena 4 Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ že prenesena v drugo državo članico
  ali se tja prenese po izdaji evropske odredbe o zaščiti
  , se sprejmejo naknadne odločitve v skladu z zadevnimi določbami teh okvirnih sklepov.

4.
     
  Pristojni organ države članice izdajateljice nemudoma obvesti pristojni organ države članice izvršiteljice o vsaki odločitvi, sprejeti v skladu z odstavkom 1.

5.
     
  Če je pristojni organ države izdajateljice preklical ali odpravil evropsko odredbo o zaščiti v skladu s točko (a) odstavka 1, pristojni organ države izvršiteljice preneha izvajati ukrepe, sprejete v skladu s členom 9(1), takoj ko ga o tem ustrezno obvesti pristojni organ države izdajateljice.

6.
     
  Če je pristojni organ države izdajateljice spremenil evropsko odredbo o zaščiti v skladu s točko (a) odstavka 1, pristojni organ države izvršiteljice, kakor je ustrezno:

| (a) | spremeni ukrepe, sprejete na podlagi evropske odredbe o zaščiti, v skladu s členom 9; ali |
| --- | --- |

(a)

spremeni ukrepe, sprejete na podlagi evropske odredbe o zaščiti, v skladu s členom 9; ali

| (b) | zavrne izvajanje spremenjene obveznosti ali prepovedi, če ta ni uvrščena med obveznosti ali prepovedi iz člena 5 ali če so informacije iz člena 7, posredovane z evropsko odredbo o zaščiti, nepopolne in niso bile dopolnjene v roku, ki ga je določil pristojni organ države izvršiteljice, kakor je določeno v členu 9(4). |
| --- | --- |

(b)

zavrne izvajanje spremenjene obveznosti ali prepovedi, če ta ni uvrščena med obveznosti ali prepovedi iz člena 5 ali če so informacije iz člena 7, posredovane z evropsko odredbo o zaščiti, nepopolne in niso bile dopolnjene v roku, ki ga je določil pristojni organ države izvršiteljice, kakor je določeno v členu 9(4).

Člen 14

Razlogi za
  prenehanje izvajanja ukrepov, sprejetih na podlagi
  evropske odredbe o zaščiti

1.   Pristojni organ države izvršiteljice lahko
  preneha izvajati ukrepe, ki so bili sprejeti pri izvrševanju evropske odredbe o zaščiti
  :

| (a) | kadar obstaja jasno dokazilo, da zaščitena oseba ne prebiva ali se ne zadržuje na ozemlju države izvršiteljice ali da je dokončno zapustila to ozemlje; |
| --- | --- |

(a)

kadar obstaja jasno dokazilo, da zaščitena oseba ne prebiva ali se ne zadržuje na ozemlju države izvršiteljice ali da je dokončno zapustila to ozemlje;

| (b) | kadar se v skladu z nacionalnim pravom izteče najdaljši možni rok trajanja ukrepov, sprejetih pri izvrševanju evropske odredbe o zaščiti; |
| --- | --- |

(b)

kadar se v skladu z nacionalnim pravom izteče najdaljši možni rok trajanja ukrepov, sprejetih pri izvrševanju evropske odredbe o zaščiti;

| (c) | v primerih iz člena 13(6)(b); |
| --- | --- |

(c)

v primerih iz člena 13(6)(b);

| (d) | če je sodba, opredeljena v členu 2 Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ, ali odločitev o nadzornih ukrepih, opredeljena v členu 4 Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ, po priznanju evropske odredbe o zaščiti prenesena v državo izvršiteljico. |
| --- | --- |

(d)

če je sodba, opredeljena v členu 2 Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ, ali odločitev o nadzornih ukrepih, opredeljena v členu 4 Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ, po priznanju evropske odredbe o zaščiti prenesena v državo izvršiteljico.

2.
     
  Pristojni organ države izvršiteljice nemudoma obvesti pristojni organi države izdajateljice in, če je mogoče, zaščiteno osebo o takšni odločitvi.

3.
     
  Pred prenehanjem izvajanja ukrepov v skladu s točko (b) odstavka 1 lahko pristojni organ države izvršiteljice pozove pristojni organ države izdajateljice, da zagotovi informacije o tem, ali je zaščita, ki se izvaja na podlagi evropske odredbe o zaščiti, še vedno potrebna glede na okoliščine primera. Pristojni organ države izdajateljice se na takšen poziv nemudoma odzove.

Člen 15

Prednostno priznavanje evropske odredbe o zaščiti

Evropska odredba o zaščiti je priznana z enako prednostjo, kot bi se uporabljala v podobnem nacionalnem primeru, ob upoštevanju posebnih okoliščin zadeve, vključno z njeno nujnostjo, predvidenim datumom prihoda zaščitene osebe na ozemlje države izvršiteljice in če je možno, stopnjo ogroženosti zaščitene osebe.

▐

Člen 16

Posvetovanje med pristojnimi organi

Po potrebi se lahko pristojni organ države izdajateljice in pristojni organ države izvršiteljice med sabo posvetujeta, da bi olajšala nemoteno in učinkovito uporabo te direktive.

Člen 17

Jeziki

1.
     
  Pristojni organ države izdajateljice
  prevede evropsko odredbo o zaščiti v uradni jezik oziroma v enega od uradnih jezikov države izvršiteljice.

2.
     
  Pristojni organ države izvršiteljice prevede obrazec iz člena 12 v uradni jezik oziroma v enega od uradnih jezikov države izdajateljice.

3.
     Vsaka država članica lahko bodisi ob sprejetju te direktive bodisi pozneje v izjavi, deponirani pri
  Komisiji
  , zapiše, da bo sprejela prevod v enega ali več drugih uradnih jezikov Unije.

Člen 18

Stroški

Stroške, ki nastanejo pri uporabi te direktive, krije država
  izvršiteljica v skladu s svojo nacionalno zakonodajo
  , razen stroškov, ki nastanejo izključno na ozemlju države izdajateljice.

Člen 19

Razmerje do drugih sporazumov in dogovorov

1.   Države članice lahko še naprej uporabljajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore, veljavne ob uveljavitvi te direktive, če ti omogočajo razširitev ali okrepitev ciljev te direktive ter prispevajo k nadaljnji poenostavitvi ali pospešitvi postopkov za sprejetje zaščitnih ukrepov.

2.   Države članice lahko sklenejo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore tudi po uveljavitvi te direktive, če ti omogočajo razširitev ali okrepitev določbe te direktive ter prispevajo k poenostavitvi ali pospešitvi postopkov za sprejetje zaščitnih ukrepov.

3.   Države članice do ... (9) ▐ Komisijo uradno obvestijo o obstoječih sporazumih in dogovorih iz odstavka 1, ki jih želijo še naprej uporabljati. Države članice ▐ Komisijo uradno obvestijo tudi o vseh novih sporazumih in dogovorih iz odstavka 2, in sicer v treh mesecih od podpisa takšnega sporazuma.

Člen 20

Vloga drugih instrumentov

1.
     
  Ta direktiva ne vpliva na uporabo Uredbe (ES) št. 44/2001 in Uredbe (ES) št. 2201/2003 ter na uporabo Haaške konvencije iz leta 1996 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, izvršitvi in sodelovanju na področju starševske odgovornosti in ukrepov za zaščito otrok ali uporabo Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok.

2.
     
  Ta direktiva ne vpliva na uporabo Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ in Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ.

Člen 21

Izvajanje

1.   Države članice
  sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne
  za uskladitev s ▐ to direktivo, do ... (10).
  O tem takoj obvestijo Komisijo
  .
  Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice
  posredujejo
  Komisiji besedilo
  temeljnih
  določb nacionalne zakonodaje
  , ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva
  .

Člen 22

Zbiranje podatkov

Države članice z namenom, da zagotovijo ocenjevanje uporabe te direktive, sporočijo Komisiji ustrezne podatke o izvajanju nacionalnih postopkov po evropski odredbi o zaščiti, vsaj o številu zaprošenih, izdanih in/ali priznanih evropskih odredb o zaščiti.

Člen 23

Pregled

Komisija do ... (11)

  Evropskemu parlamentu in
  Svetu
  predloži
  poročilo o uporabi te direktive. Poročilu se po potrebi priložijo zakonodajni predlogi.

Člen 24

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010.

1

(2)  UL L 337, 16.12.2008, str. 102.

2

(3)  UL L 294, 11.11.2009, str. 20.

3

(4)  

  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

4

UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

(5)  

  UL L 338, 23.12.2003, str. 1.

5

UL L 338, 23.12.2003, str. 1.

(6)  

  UL L 151, 11.6.2008, str. 39.

6

UL L 151, 11.6.2008, str. 39.

(7)  

  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

7

UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(8)  

  UL L 348, 24.12.2008, str. 130.

8

UL L 348, 24.12.2008, str. 130.

(9)  Tri mesece po začetku veljavnosti te direktive.

9

(10)  
  Tri leta
  po začetku veljavnosti te direktive.

10

Tri leta

(11)  Štiri leta po začetku veljavnosti te direktive.

11

Torek, 14. december 2010PRILOGA I

EVROPSKA ODREDBA O ZAŠČITI

iz člena 7

DIREKTIVE 2011/.../EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O EVROPSKI ODREDBI O ZAŠČITI (*)

Podatke v tem obrazcu je treba obravnavati z ustrezno stopnjo zaupnosti

Image

Image

Image

Image

Torek, 14. december 2010PRILOGA II

OBRAZEC

iz člena
  12

DIREKTIVE 2011/.../EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O EVROPSKI ODREDBI O ZAŠČITI (*)

POROČILO O KRŠITVI ZAŠČITNEGA UKREPA, KI JE TEMELJ EVROPSKE ODREDBE O ZAŠČITI

Podatke v tem obrazcu je treba obravnavati z ustrezno stopnjo zaupnosti

Image

Image

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/196 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/196

---

Torek, 14. december 2010Trgovina z ljudmi ***I

P7_TA(2010)0471

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti žrtev, ki razveljavlja Okvirni sklep 2002/629/PNZ (KOM(2010)0095 – C7-0087/2010 – 2010/0065(COD))

2012/C 169 E/36

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0095), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0095),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 82(2) in člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0087/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 82(2) in člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0087/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju prispevkov nacionalnih parlamentov k osnutku zakonodajnega akta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov nacionalnih parlamentov k osnutku zakonodajnega akta,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21.10.2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21.10.2010,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju predstavnika Sveta, ki se je zavezal v pismu z dne 25. novembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v s skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavnika Sveta, ki se je zavezal v pismu z dne 25. novembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v s skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 51 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 51 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0348/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0348/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 14. december 2010P7_TC1-COD(2010)0065

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/36/EU.)

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/197 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/197

---

Torek, 14. december 2010Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja ***

P7_TA(2010)0472

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (15507/2010 – C7-0392/2010 – 2010/0108(NLE))

2012/C 169 E/37

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15507/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15507/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko skupnostjo in Gruzijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (14654/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko skupnostjo in Gruzijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (14654/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 79(3) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0392/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 79(3) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0392/2010),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0346/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0346/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Gruzije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Gruzije.

---

Sreda, 15. december 2010

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/198 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/198

---

Sreda, 15. december 2010Uporaba instrumenta prilagodljivosti za program vseživljenjskega učenja, program za konkurenčnost in inovacije ter za Palestino

P7_TA(2010)0474

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti (KOM(2010)0760 – C7-0398/2010 – 2010/2293(BUD))

2012/C 169 E/38

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0760 – C7-0398/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0760 – C7-0398/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 27 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 27 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju svoje prve obravnave predloga splošnega proračuna za leto 2011 dne 20. oktobra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje prve obravnave predloga splošnega proračuna za leto 2011 dne 20. oktobra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju izida spravnega sestanka 15. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida spravnega sestanka 15. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0367/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0367/2010),

| A. | ker zgornje meje večletnega finančnega okvira, zlasti v podrazdelku 1a in razdelku 4, ne dopuščajo financiranja prednostnih nalog EU, ne da bi bili pri tem ogroženi obstoječi instrumente in politike, |
| --- | --- |

A.

ker zgornje meje večletnega finančnega okvira, zlasti v podrazdelku 1a in razdelku 4, ne dopuščajo financiranja prednostnih nalog EU, ne da bi bili pri tem ogroženi obstoječi instrumente in politike,

| B. | ker sta se veji proračunskega organa na spravnem sestanku dogovorili o uporabi instrumenta prilagodljivosti za dodatno financiranje opredeljenih prednostnih nalog v teh dveh razdelkih, pod pogojem, da bo mogoče doseči splošni dogovor o vseh preostalih spornih vprašanjih, |
| --- | --- |

B.

ker sta se veji proračunskega organa na spravnem sestanku dogovorili o uporabi instrumenta prilagodljivosti za dodatno financiranje opredeljenih prednostnih nalog v teh dveh razdelkih, pod pogojem, da bo mogoče doseči splošni dogovor o vseh preostalih spornih vprašanjih,

| 1. | ugotavlja, da kljub finančnim okrepitvam za obveznosti v nekaterih proračunskih postavkah zgornji meji podrazdelka 1a in razdelka 4 ne dopuščata ustreznega financiranja izbranih prednostnih nalog, ki sta jih potrdila Parlament in Svet; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da kljub finančnim okrepitvam za obveznosti v nekaterih proračunskih postavkah zgornji meji podrazdelka 1a in razdelka 4 ne dopuščata ustreznega financiranja izbranih prednostnih nalog, ki sta jih potrdila Parlament in Svet;

| 2. | zato pozdravlja dogovor, dosežen na spravnem sestanku, o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje programa vseživljenjskega učenja in programa za konkurenčnost in rast v podrazdelku 1a ter finančne pomoči za Palestino, mirovni proces in UNRWA v razdelku 4 v skupnem znesku 105 milijonov EUR; |
| --- | --- |

2.

zato pozdravlja dogovor, dosežen na spravnem sestanku, o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje programa vseživljenjskega učenja in programa za konkurenčnost in rast v podrazdelku 1a ter finančne pomoči za Palestino, mirovni proces in UNRWA v razdelku 4 v skupnem znesku 105 milijonov EUR;

| 3. | opozarja, da so ti programi ključnega pomena za prihodnost Unije, saj dajejo jasne spodbude za gospodarsko dejavnost in za vlogo Unije kot svetovnega akterja; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da so ti programi ključnega pomena za prihodnost Unije, saj dajejo jasne spodbude za gospodarsko dejavnost in za vlogo Unije kot svetovnega akterja;

| 4. | znova poudarja, da je uporaba tega instrumenta, kot je predvidena v točki 27 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, znova pokazala, da bi moral biti proračun EU veliko bolj prilagodljiv; |
| --- | --- |

4.

znova poudarja, da je uporaba tega instrumenta, kot je predvidena v točki 27 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, znova pokazala, da bi moral biti proračun EU veliko bolj prilagodljiv;

| 5. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

5.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0372.

---

Sreda, 15. december 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi instrumenta prilagodljivosti

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti petega odstavka točke 27 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju dejstva, da sta se veji proračunskega organa, potem ko sta proučili vse možnosti za prerazporeditev proračunskih sredstev v podrazdelku 1a in razdelku 4, na spravnem sestanku 11. novembra 2010 sporazumeli o uporabi instrumenta prilagodljivosti, da se dopolni financiranje v proračunu za leto 2011, in sicer s prekoračitvijo zgornjih meja v podrazdelku 1a in razdelku 4, za:

| — | 18 milijonov EUR za program vseživljenjskega učenja v podrazdelku 1a; |
| --- | --- |

—

18 milijonov EUR za program vseživljenjskega učenja v podrazdelku 1a;

| — | 16 milijonov EUR za program konkurenčnosti in inovacij v podrazdelku 1a; |
| --- | --- |

—

16 milijonov EUR za program konkurenčnosti in inovacij v podrazdelku 1a;

| — | 71 milijonov EUR za Palestino v razdelku 4 – |
| --- | --- |

—

71 milijonov EUR za Palestino v razdelku 4 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 se uporabi instrument prilagodljivosti za zagotovitev 34 milijonov EUR v sredstvih za prevzem obveznosti v podrazdelku 1a in 71 milijonov EUR v sredstvih za prevzem obveznosti v razdelku 4.

Ta zneska bosta uporabljena za dopolnitev financiranja za:

| — | 18 milijonov EUR za program vseživljenjskega učenja v podrazdelku 1a; |
| --- | --- |

—

18 milijonov EUR za program vseživljenjskega učenja v podrazdelku 1a;

| — | 16 milijonov EUR za program konkurenčnosti in inovacij v podrazdelku 1a; |
| --- | --- |

—

16 milijonov EUR za program konkurenčnosti in inovacij v podrazdelku 1a;

| — | 71 milijonov EUR za Palestino v razdelku 4. |
| --- | --- |

—

71 milijonov EUR za Palestino v razdelku 4.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/200 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/200

---

Sreda, 15. december 2010Stališče Parlamenta o novem predlogu proračuna za leto 2011, kot ga je spremenil Svet

P7_TA(2010)0475

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, vsi oddelki, kot ga je spremenil Svet (17635/2010 – C7-0411/2010 – 2010/2290(BUD))

2012/C 169 E/39

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o prednostnih nalogah proračuna za leto 2011 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o prednostnih nalogah proračuna za leto 2011 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o pooblastilu za tristranska pogajanja o predlogu proračuna za leto 2011 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o pooblastilu za tristranska pogajanja o predlogu proračuna za leto 2011 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 – vsi oddelki (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 – vsi oddelki (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o pogajanjih o proračunu za leto 2011 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o pogajanjih o proračunu za leto 2011 (7),

| — | ob upoštevanju novega predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predložila 26. novembra 2010 (KOM(2010)0750) v skladu s členom 314(8) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predložila 26. novembra 2010 (KOM(2010)0750) v skladu s členom 314(8) PDEU,

| — | ob upoštevanju sklepov s tristranskih pogovorov o proračunu, ki so potekali 6. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov s tristranskih pogovorov o proračunu, ki so potekali 6. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Svet sprejel 10. decembra 2010 (17635/2010 – C7-0411/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Svet sprejel 10. decembra 2010 (17635/2010 – C7-0411/2010),

| — | ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0369/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0369/2010),

| 1. | meni, da čeprav predlog proračuna, kot ga je spremenil Svet, ni povsem trajnosten, skladen in učinkovit, kar bi potrebovala Unija, je namen Parlamenta, da Uniji zagotovi proračun, ki ga bo mogoče v celoti in predvidljivo izvrševati že od začetka proračunskega leta; |
| --- | --- |

1.

meni, da čeprav predlog proračuna, kot ga je spremenil Svet, ni povsem trajnosten, skladen in učinkovit, kar bi potrebovala Unija, je namen Parlamenta, da Uniji zagotovi proračun, ki ga bo mogoče v celoti in predvidljivo izvrševati že od začetka proračunskega leta;

| 2. | meni, da je zaradi načina, kako se je razvijal sistem lastnih sredstev EU, ki so ga postopoma nadomestili z nacionalnimi prispevki in sčasoma začeli dojemati kot hudo breme za nacionalne javne finance, njegova reforma potrebna bolj kot kdaj koli prej; je seznanjen z izjavo Komisije; vendar ponovno poudarja, kako pomembno je, da Komisija do 1. julija 2011 predloži konkretne predloge za nov sistem lastnih sredstev EU na podlagi člena 311 PDEU, Svet pa poziva, naj se zaveže, da bo o teh predlogih razpravljal s Parlamentom med pogajanji o novem večletnem finančnem okviru v skladu z izjavo št. 3 iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006; |
| --- | --- |

2.

meni, da je zaradi načina, kako se je razvijal sistem lastnih sredstev EU, ki so ga postopoma nadomestili z nacionalnimi prispevki in sčasoma začeli dojemati kot hudo breme za nacionalne javne finance, njegova reforma potrebna bolj kot kdaj koli prej; je seznanjen z izjavo Komisije; vendar ponovno poudarja, kako pomembno je, da Komisija do 1. julija 2011 predloži konkretne predloge za nov sistem lastnih sredstev EU na podlagi člena 311 PDEU, Svet pa poziva, naj se zaveže, da bo o teh predlogih razpravljal s Parlamentom med pogajanji o novem večletnem finančnem okviru v skladu z izjavo št. 3 iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;

| 3. | v skladu s členom 314(4) PDEU meni, da bo treba v nekaterih primerih sredstva prenesti v rezervo, da bo lahko Komisija povečala preglednost informacij in izvrševanja sredstev v oddelku III proračuna; odobri predlog proračuna za leto 2011, kot je bil spremenjen s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

v skladu s členom 314(4) PDEU meni, da bo treba v nekaterih primerih sredstva prenesti v rezervo, da bo lahko Komisija povečala preglednost informacij in izvrševanja sredstev v oddelku III proračuna; odobri predlog proračuna za leto 2011, kot je bil spremenjen s stališčem Sveta;

| 4. | odobri skupno izjavo o odobritvah plačil, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

4.

odobri skupno izjavo o odobritvah plačil, priloženo tej resoluciji;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bil proračun dokončno sprejet, ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bil proračun dokončno sprejet, ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter drugim zadevnim institucijam in organom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter drugim zadevnim institucijam in organom.

---

(1)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

(2)  UL L 248, 16.09.02, str. 1.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0086.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0205.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0372.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0433.

---

Sreda, 15. december 2010PRILOGA

SKUPNA IZJAVA O ODOBRITVAH PLAČIL

„Ob upoštevanju stalnih prizadevanj za fiskalno konsolidacijo v državah članicah Evropski parlament in Svet soglašata o ravni odobritev plačil za leto 2011, kot je predlagana v predlogu proračuna Komisije z dne 26. novembra 2010. Komisijo pozivata, naj predloži spremembo proračuna, če odobritve v proračunu za leto 2011 ne bi zadostovale za kritje odhodkov v podrazdelku 1a (Konkurenčnost za rast in zaposlovanje), podrazdelku 1b (Kohezija za rast in zaposlovanje), razdelku 2 (Ohranjanje in upravljanje naravnih virov), razdelku 3 (Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica) in razdelku 4 (EU kot svetovni akter).

Evropski parlament in Svet še zlasti pozivata Komisijo, naj najpozneje do konca septembra 2011 predloži posodobljene zneske glede trenutnega stanja in ocene odobritev plačil v podrazdelku 1b (Kohezija za rast in zaposlovanje) in razvoj podeželja v razdelku 2 (Ohranjanje in upravljanje naravnih virov); po potrebi naj samo v ta namen predloži predlog spremembe proračuna.

Evropski parlament in Svet bosta kolikor hitro mogoče sprejela stališče o morebitnem predlogu spremembe proračuna, da bi se izognili morebitnemu primanjkljaju odobritev plačil. Evropski parlament in Svet se poleg tega zavezujeta, da bosta po hitrem postopku obravnavala morebitne prerazporeditve odobritev plačil, tudi v okviru razdelkov finančnega okvira, da bi čim bolje porabili odobritve plačil v proračunu in jih prilagodili dejanskemu izvrševanju proračuna in potrebam.“

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/202 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/202

---

Sreda, 15. december 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Noord Holland ICT/Nizozemska

P7_TA(2010)0476

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/012 NL/Severna Holandija, IKT, Nizozemska) (KOM(2010)0685 – C7-0389/2010 – 2010/2279(BUD))

2012/C 169 E/40

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0685 – C7-0389/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0685 – C7-0389/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalni sporazum), zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalni sporazum), zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0353/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0353/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Nizozemska zaprosila za pomoč v zvezi s 613 presežnimi delavci v dveh podjetjih, ki delujeta v panogi, razvrščeni v NACE revizija 2, oddelek 46 (trgovina na debelo, razen z motornimi vozili), v nizozemski regiji Severna Holandija na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Nizozemska zaprosila za pomoč v zvezi s 613 presežnimi delavci v dveh podjetjih, ki delujeta v panogi, razvrščeni v NACE revizija 2, oddelek 46 (trgovina na debelo, razen z motornimi vozili), v nizozemski regiji Severna Holandija na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila vključi tudi primerjalna ocena teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila vključi tudi primerjalna ocena teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala vir plačil, ki je alternativa neporabljenim sredstvom Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala vir plačil, ki je alternativa neporabljenim sredstvom Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za plačila prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za plačila prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1. 1.

---

Sreda, 15. december 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/012 NL/Severna Holandija, IKT, Nizozemska)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti njegove točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti njenega člena 12(3),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

| (4) | Nizozemska je 8. aprila 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v dveh podjetjih, ki delujeta v panogi, razvrščeni v oddelek 46 NACE (revizija 2) (trgovina na debelo, razen z motornimi vozili) v regiji NUTS II Severna Holandija (NL32) in jodo 5. avgusta 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 557 135 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je 8. aprila 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v dveh podjetjih, ki delujeta v panogi, razvrščeni v oddelek 46 NACE (revizija 2) (trgovina na debelo, razen z motornimi vozili) v regiji NUTS II Severna Holandija (NL32) in jodo 5. avgusta 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 557 135 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska, – |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska, –

SPREJELA TA SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 2 557 135 EUR za sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1. 1.

2

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/205 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/205

---

Sreda, 15. december 2010Pravo, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti *

P7_TA(2010)0477

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (KOM(2010)0105 – C7-0315/2010 – 2010/0067(CNS))

2012/C 169 E/41

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje – okrepljeno sodelovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0105), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0105),

| — | ob upoštevanju člena 81(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0315/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0315/2010),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 16. junija 2010 (1), v katerem je podal soglasje k osnutku sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 16. junija 2010 (1), v katerem je podal soglasje k osnutku sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta 2010/405/EU z dne 12. julija 2010 o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta 2010/405/EU z dne 12. julija 2010 o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2010,

| — | ob upoštevanju člena 55 in člena 74(g) (3)Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 in člena 74(g) (3)Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0360/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0360/2010),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Komisijo, naj poda predlog za spremembo Uredbe (ES) št. 2201/2003, ki bo omejen na nujno dodajanje določbe forum necessitatis še pred obljubljenim splošnim pregledom te uredbe; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj poda predlog za spremembo Uredbe (ES) št. 2201/2003, ki bo omejen na nujno dodajanje določbe forum necessitatis še pred obljubljenim splošnim pregledom te uredbe;

| 4. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 5. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Navedba sklicevanja 2 |
| ob upoštevanju sklepa Sveta št.
  [...]
  z dne
  [...]
  o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (3), | ob upoštevanju sklepa Sveta
  št. 2010/405/EU
  z dne
  12. julija 2010
  o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (4), |
| Sprememba 2 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Unija si je kot cilj zastavila, da bo ohranjala in razvijala območje svobode, varnosti in pravice, na katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb. Za postopno uvedbo tega območja mora Unija sprejeti ukrepe, ki izhajajo s področja pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Navedba sklicevanja 2

ob upoštevanju sklepa Sveta št.
  [...]
  z dne
  [...]
  o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (3),

ob upoštevanju sklepa Sveta
  št. 2010/405/EU
  z dne
  12. julija 2010
  o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (4),

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

(1)

Unija si je kot cilj zastavila, da bo ohranjala in razvijala območje svobode, varnosti in pravice, na katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb. Za postopno uvedbo tega območja mora Unija sprejeti ukrepe, ki izhajajo s področja pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami.

| (1) | Unija si je kot cilj zastavila, da bo ohranjala in razvijala območje svobode, varnosti in pravice, na katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb. Za postopno vzpostavitev takšnega območja mora Unija sprejeti ukrepe, ki izhajajo s področja pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami
  , zlasti kadar je to potrebno za pravilno delovanje notranjega trga
  . |
| --- | --- |

(1)

Unija si je kot cilj zastavila, da bo ohranjala in razvijala območje svobode, varnosti in pravice, na katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb. Za postopno vzpostavitev takšnega območja mora Unija sprejeti ukrepe, ki izhajajo s področja pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami
  , zlasti kadar je to potrebno za pravilno delovanje notranjega trga
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| (2) | Svet
  v skladu s členom 81
  (3)
  Pogodbe o delovanju Evropske unije
  sprejema ukrepe v zvezi z družinskim pravom s čezmejnimi posledicami
  . |
| --- | --- |

(2)

Svet
  v skladu s členom 81
  (3)
  Pogodbe o delovanju Evropske unije
  sprejema ukrepe v zvezi z družinskim pravom s čezmejnimi posledicami
  .

| (2) | V skladu s členom 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  morajo ti ukrepi vključevati tudi ukrepe za zagotavljanje združljivosti predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah glede kolizije zakonov
  . |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  morajo ti ukrepi vključevati tudi ukrepe za zagotavljanje združljivosti predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah glede kolizije zakonov
  .

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| (6) | Bolgarija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Madžarska, Avstrija, Romunija in Slovenija so Komisiji kasneje poslale prošnjo, v kateri so navedle, da želijo vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja v zakonskih sporih
  , ter jo pozvale, naj v ta namen predloži predlog Svetu
  . |
| --- | --- |

(6)

Bolgarija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Madžarska, Avstrija, Romunija in Slovenija so Komisiji kasneje poslale prošnjo, v kateri so navedle, da želijo vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja v zakonskih sporih
  , ter jo pozvale, naj v ta namen predloži predlog Svetu
  .

| (6) | Belgija
  , Bolgarija,
  Nemčija
  , Grčija, Španija, Francija, Italija,
  Latvija
  , Luksemburg, Madžarska,
  Malta
  , Avstrija,
  Portugalska
  , Romunija in Slovenija so Komisiji nato poslale prošnjo, v kateri so navedle, da želijo vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja v zakonskih sporih.
  Grčija je 3. marca 2010 svojo prošnjo umaknila. |
| --- | --- |

(6)

Belgija
  , Bolgarija,
  Nemčija
  , Grčija, Španija, Francija, Italija,
  Latvija
  , Luksemburg, Madžarska,
  Malta
  , Avstrija,
  Portugalska
  , Romunija in Slovenija so Komisiji nato poslale prošnjo, v kateri so navedle, da želijo vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja v zakonskih sporih.
  Grčija je 3. marca 2010 svojo prošnjo umaknila.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| (7) | Svet je dne
  [...]
  sprejel sklep št.
  [...]
  o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Svet je dne
  [...]
  sprejel sklep št.
  [...]
  o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti.

| (7) | Svet je dne
  12. julija 2010
  sprejel sklep št.
  2010/405/EU
  o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Svet je dne
  12. julija 2010
  sprejel sklep št.
  2010/405/EU
  o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| (8) | V skladu s členom 328(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije se lahko v okrepljeno sodelovanje ob vzpostavitvi vključi vsaka država članica, ki izpolnjuje morebitne pogoje za sodelovanje, določene v sklepu o odobritvi. Vanj se lahko vključi tudi kadar koli pozneje, pri čemer pa mora poleg navedenih pogojev upoštevati v tem okviru že sprejete akte. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 328(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije se lahko v okrepljeno sodelovanje ob vzpostavitvi vključi vsaka država članica, ki izpolnjuje morebitne pogoje za sodelovanje, določene v sklepu o odobritvi. Vanj se lahko vključi tudi kadar koli pozneje, pri čemer pa mora poleg navedenih pogojev upoštevati v tem okviru že sprejete akte.

| (8) | V skladu s členom 328(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije se lahko v okrepljeno sodelovanje ob vzpostavitvi vključi vsaka država članica, ki izpolnjuje morebitne pogoje za sodelovanje, določene v sklepu o odobritvi. Vanj se lahko vključi tudi kadar koli pozneje, pri čemer pa mora poleg navedenih pogojev upoštevati v tem okviru že sprejete akte.
  Komisija in države članice, ki sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju bi morale spodbujati vključitev čim večjega števila držav članic v okrepljeno sodelovanje.


  Ta uredba bi morala biti v celoti zavezujoča in bi se morala neposredno uporabljati v vseh udeleženih državah članicah v skladu s pogodbami. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 328(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije se lahko v okrepljeno sodelovanje ob vzpostavitvi vključi vsaka država članica, ki izpolnjuje morebitne pogoje za sodelovanje, določene v sklepu o odobritvi. Vanj se lahko vključi tudi kadar koli pozneje, pri čemer pa mora poleg navedenih pogojev upoštevati v tem okviru že sprejete akte.
  Komisija in države članice, ki sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju bi morale spodbujati vključitev čim večjega števila držav članic v okrepljeno sodelovanje.


  Ta uredba bi morala biti v celoti zavezujoča in bi se morala neposredno uporabljati v vseh udeleženih državah članicah v skladu s pogodbami.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| (9a) | Vsebinsko področje uporabe in normativni del te uredbe bi morala biti v skladu z Uredbo (ES) št 2201/2003. Za razveljavitev zakonske zveze pa naj se ne bi uporabljala. Ta uredba naj bi se uporabljala samo za razpad ali razrahljanje zakonske vezi. Pravo, ki ga določijo kolizijska pravila iz te uredbe, bi se moralo uporabljati za razloge za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti. Predhodna vprašanja glede zadev, kot so pravna sposobnost in veljavnost zakonske zveze, ter glede učinkov razveze ali prenehanja življenjske skupnosti na premoženje, ime, starševsko odgovornost, preživninske obveznosti, ali drugih vprašanj, povezanih s prenehanjem zakonske zveze, bi morala določati kolizijska pravila, ki se uporabljajo v ustrezni udeleženi državi članici. |
| --- | --- |

(9a)

Vsebinsko področje uporabe in normativni del te uredbe bi morala biti v skladu z Uredbo (ES) št 2201/2003. Za razveljavitev zakonske zveze pa naj se ne bi uporabljala. Ta uredba naj bi se uporabljala samo za razpad ali razrahljanje zakonske vezi. Pravo, ki ga določijo kolizijska pravila iz te uredbe, bi se moralo uporabljati za razloge za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti. Predhodna vprašanja glede zadev, kot so pravna sposobnost in veljavnost zakonske zveze, ter glede učinkov razveze ali prenehanja življenjske skupnosti na premoženje, ime, starševsko odgovornost, preživninske obveznosti, ali drugih vprašanj, povezanih s prenehanjem zakonske zveze, bi morala določati kolizijska pravila, ki se uporabljajo v ustrezni udeleženi državi članici.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| (10) | Da se določi ozemeljsko področje uporabe te uredbe, je ustrezno navesti države članice, udeležene pri okrepljenem sodelovanju. |
| --- | --- |

(10)

Da se določi ozemeljsko področje uporabe te uredbe, je ustrezno navesti države članice, udeležene pri okrepljenem sodelovanju.

| (10) | Da se določi ozemeljsko področje uporabe te uredbe, je ustrezno
  v skladu s členom 1(2)
  navesti države članice, udeležene pri okrepljenem sodelovanju. |
| --- | --- |

(10)

Da se določi ozemeljsko področje uporabe te uredbe, je ustrezno
  v skladu s členom 1(2)
  navesti države članice, udeležene pri okrepljenem sodelovanju.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| (10a) | Ta uredba je namenjena univerzalni uporabi, kar pomeni, da lahko njena enotna kolizijska pravila določijo pravo udeležene države članice, pravo neudeležene države članice ali pravo države, ki ni članica Evropske unije. |
| --- | --- |

(10a)

Ta uredba je namenjena univerzalni uporabi, kar pomeni, da lahko njena enotna kolizijska pravila določijo pravo udeležene države članice, pravo neudeležene države članice ali pravo države, ki ni članica Evropske unije.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| (11) | Ta uredba bi se morala uporabljati ne glede na vrsto sodišča, pred katerim se začne postopek. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba bi se morala uporabljati ne glede na vrsto sodišča, pred katerim se začne postopek.

| (11) | Ta uredba bi se morala uporabljati ne glede na vrsto sodišča, pred katerim se začne postopek.
  Po potrebi bi bilo treba šteti, da je sodišče začelo postopek v skladu z Uredbo (ES) št. 2201/2003. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba bi se morala uporabljati ne glede na vrsto sodišča, pred katerim se začne postopek.
  Po potrebi bi bilo treba šteti, da je sodišče začelo postopek v skladu z Uredbo (ES) št. 2201/2003.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| (12) | Da se zakoncem omogoči, da svobodno izbirajo pravo, ki se uporablja in s katerim so tesno povezani, ali, če nimata možnosti izbire, da se to pravo uporablja za njuno razvezo ali prenehanje življenjske skupnosti, je treba to pravo uporabljati tudi, če ni pravo udeležene države članice. Kadar se določi pravo druge države članice, lahko daje mreža, ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (5), sodiščem informacije glede vsebine tujega prava. |
| --- | --- |

(12)

Da se zakoncem omogoči, da svobodno izbirajo pravo, ki se uporablja in s katerim so tesno povezani, ali, če nimata možnosti izbire, da se to pravo uporablja za njuno razvezo ali prenehanje življenjske skupnosti, je treba to pravo uporabljati tudi, če ni pravo udeležene države članice. Kadar se določi pravo druge države članice, lahko daje mreža, ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (5), sodiščem informacije glede vsebine tujega prava.

| (12) | Da se zakoncem omogoči, da svobodno izbirajo pravo, ki se uporablja in s katerim so tesno povezani, ali, če nimata možnosti izbire, da se to pravo uporablja za njuno razvezo ali prenehanje življenjske skupnosti, je treba to pravo uporabljati tudi, če ni pravo udeležene države članice. Kadar se določi pravo druge države članice, lahko daje mreža, ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (5)

  , kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 568/2009/ES z dne 18. junija 2009 (6)

  , sodiščem informacije glede vsebine tujega prava. |
| --- | --- |

(12)

Da se zakoncem omogoči, da svobodno izbirajo pravo, ki se uporablja in s katerim so tesno povezani, ali, če nimata možnosti izbire, da se to pravo uporablja za njuno razvezo ali prenehanje življenjske skupnosti, je treba to pravo uporabljati tudi, če ni pravo udeležene države članice. Kadar se določi pravo druge države članice, lahko daje mreža, ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (5)

  , kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 568/2009/ES z dne 18. junija 2009 (6)

  , sodiščem informacije glede vsebine tujega prava.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| (13) | Zaradi vedno večje mobilnosti državljanov je potrebna večja prožnost in hkrati tudi večja pravna varnost. Za dosego tega cilja mora ta uredba okrepiti neodvisnost strank na področju razveze in prenehanja življenjske skupnosti ter jima obenem do neke mere omogočiti, da izbereta pravo, ki se uporablja pri njuni razvezi ali prenehanju življenjske skupnosti.
  Takšna možnost se ne bi smela uporabljati za razveljavitev zakonske zveze, ki je tesno povezana s pogoji veljavnosti zakonske zveze ter pri katerih bi bila neodvisnost strank neustrezna. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi vedno večje mobilnosti državljanov je potrebna večja prožnost in hkrati tudi večja pravna varnost. Za dosego tega cilja mora ta uredba okrepiti neodvisnost strank na področju razveze in prenehanja življenjske skupnosti ter jima obenem do neke mere omogočiti, da izbereta pravo, ki se uporablja pri njuni razvezi ali prenehanju življenjske skupnosti.
  Takšna možnost se ne bi smela uporabljati za razveljavitev zakonske zveze, ki je tesno povezana s pogoji veljavnosti zakonske zveze ter pri katerih bi bila neodvisnost strank neustrezna.

| (13) | Zaradi vedno večje mobilnosti državljanov je potrebna večja prožnost in hkrati tudi večja pravna varnost. Za dosego tega cilja mora ta uredba okrepiti neodvisnost strank na področju razveze in prenehanja življenjske skupnosti ter jima obenem do neke mere omogočiti, da izbereta pravo, ki se uporablja pri njuni razvezi ali prenehanju življenjske skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi vedno večje mobilnosti državljanov je potrebna večja prožnost in hkrati tudi večja pravna varnost. Za dosego tega cilja mora ta uredba okrepiti neodvisnost strank na področju razveze in prenehanja življenjske skupnosti ter jima obenem do neke mere omogočiti, da izbereta pravo, ki se uporablja pri njuni razvezi ali prenehanju življenjske skupnosti.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| (14) | Zakonca bi morala imeti možnost, da kot pravo, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, izbereta pravo države, s katero imata posebno povezavo, ali pravo sodišča, pred katerim se začne postopek. Pravo, ki ga izbereta zakonca, mora biti skladno s temeljnimi pravicami
  iz pogodb
  in
  Listine
  Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah.
  Možnost izbire prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, ne sme posegati v načelo največje koristi otroka. |
| --- | --- |

(14)

Zakonca bi morala imeti možnost, da kot pravo, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, izbereta pravo države, s katero imata posebno povezavo, ali pravo sodišča, pred katerim se začne postopek. Pravo, ki ga izbereta zakonca, mora biti skladno s temeljnimi pravicami
  iz pogodb
  in
  Listine
  Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah.
  Možnost izbire prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, ne sme posegati v načelo največje koristi otroka.

| (14) | Zakonca bi morala imeti možnost, da kot pravo, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, izbereta pravo države, s katero imata posebno povezavo, ali pravo sodišča, pred katerim se začne postopek. Pravo, ki ga izbereta zakonca, mora biti skladno s temeljnimi pravicami,
  priznanimi
  v
  pogodbah
  in
  v Listini
  Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah. |
| --- | --- |

(14)

Zakonca bi morala imeti možnost, da kot pravo, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, izbereta pravo države, s katero imata posebno povezavo, ali pravo sodišča, pred katerim se začne postopek. Pravo, ki ga izbereta zakonca, mora biti skladno s temeljnimi pravicami,
  priznanimi
  v
  pogodbah
  in
  v Listini
  Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| (15) | Preden se določi pravo, ki se uporablja, je pomembno, da imata zakonca dostop do najnovejših informacij glede bistvenih vidikov nacionalne zakonodaje in prava Unije ter postopkov na področju razveze in prenehanja življenjske skupnosti. Da se zagotovi dostop do ustreznih informacij, jih mora Komisija redno posodabljati na spletnem informacijskem sistemu za javnost, ki je bil vzpostavljen z Odločbo
  Sveta
  2001/470/ES. |
| --- | --- |

(15)

Preden se določi pravo, ki se uporablja, je pomembno, da imata zakonca dostop do najnovejših informacij glede bistvenih vidikov nacionalne zakonodaje in prava Unije ter postopkov na področju razveze in prenehanja življenjske skupnosti. Da se zagotovi dostop do ustreznih informacij, jih mora Komisija redno posodabljati na spletnem informacijskem sistemu za javnost, ki je bil vzpostavljen z Odločbo
  Sveta
  2001/470/ES.

| (15) | Preden se določi pravo, ki se uporablja, je pomembno, da imata zakonca dostop do najnovejših informacij glede bistvenih vidikov nacionalne zakonodaje in prava Unije ter postopkov na področju razveze in prenehanja življenjske skupnosti. Da se zagotovi dostop do ustreznih informacij, jih mora Komisija redno posodabljati na spletnem informacijskem sistemu za javnost, ki je bil vzpostavljen z Odločbo 2001/470/ES
  , kakor je bila spremenjena z Odločbo 568/2009/ES
  . |
| --- | --- |

(15)

Preden se določi pravo, ki se uporablja, je pomembno, da imata zakonca dostop do najnovejših informacij glede bistvenih vidikov nacionalne zakonodaje in prava Unije ter postopkov na področju razveze in prenehanja življenjske skupnosti. Da se zagotovi dostop do ustreznih informacij, jih mora Komisija redno posodabljati na spletnem informacijskem sistemu za javnost, ki je bil vzpostavljen z Odločbo 2001/470/ES
  , kakor je bila spremenjena z Odločbo 568/2009/ES
  .

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| (15a) | Če se zakonca ne moreta dogovoriti o pravu, ki se uporablja, bi morala opraviti postopek mediacije, ki bi vključeval najmanj en posvet s pooblaščenim mediatorjem. |
| --- | --- |

(15a)

Če se zakonca ne moreta dogovoriti o pravu, ki se uporablja, bi morala opraviti postopek mediacije, ki bi vključeval najmanj en posvet s pooblaščenim mediatorjem.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| (16) | Ozaveščena izbira zakoncev je temeljno načelo te uredbe. Vsak zakonec bi moral natančno vedeti, kakšne so pravne in socialne posledice izbire prava, ki se uporablja. Možnost, da se zakonca sporazumno dogovorita o pravu, ki se uporablja, ne sme posegati v njune pravice in enake možnosti. Zato se morajo nacionalni sodniki v državah članicah zavedati pomena ozaveščene izbire zakoncev v zvezi s pravnimi posledicami sklenjenega dogovora o izbiri prava. |
| --- | --- |

(16)

Ozaveščena izbira zakoncev je temeljno načelo te uredbe. Vsak zakonec bi moral natančno vedeti, kakšne so pravne in socialne posledice izbire prava, ki se uporablja. Možnost, da se zakonca sporazumno dogovorita o pravu, ki se uporablja, ne sme posegati v njune pravice in enake možnosti. Zato se morajo nacionalni sodniki v državah članicah zavedati pomena ozaveščene izbire zakoncev v zvezi s pravnimi posledicami sklenjenega dogovora o izbiri prava.

| (16) | Ozaveščena izbira zakoncev je temeljno načelo te uredbe. Vsak zakonec bi moral natančno vedeti, kakšne so pravne in socialne posledice izbire prava, ki se uporablja. Možnost, da se zakonca sporazumno dogovorita o pravu, ki se uporablja, ne sme posegati v njune pravice in enake možnosti. Zato se morajo nacionalni sodniki v udeleženih državah članicah zavedati pomena ozaveščene izbire zakoncev v zvezi s pravnimi posledicami sklenjenega dogovora o izbiri prava. |
| --- | --- |

(16)

Ozaveščena izbira zakoncev je temeljno načelo te uredbe. Vsak zakonec bi moral natančno vedeti, kakšne so pravne in socialne posledice izbire prava, ki se uporablja. Možnost, da se zakonca sporazumno dogovorita o pravu, ki se uporablja, ne sme posegati v njune pravice in enake možnosti. Zato se morajo nacionalni sodniki v udeleženih državah članicah zavedati pomena ozaveščene izbire zakoncev v zvezi s pravnimi posledicami sklenjenega dogovora o izbiri prava.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| (17) | Treba
  bi bilo uvesti določena jamstva, s katerimi se zagotovi, da se zakonca zavedata posledic svoje izbire. Zahtevati bi bilo treba vsaj to, da stranki dogovor o izbiri prava, ki se uporablja, skleneta v pisni obliki z navedbo datuma in podpisom. Če pa so v pravu udeležene države članice, v kateri imata zakonca običajno prebivališče, določeni dodatni formalni pogoji, bi bilo treba te pogoje spoštovati. Taki dodatni formalni pogoji lahko na primer obstajajo v udeleženi državi članici, kjer je dogovor vključen v predporočno pogodbo. |
| --- | --- |

(17)

Treba
  bi bilo uvesti določena jamstva, s katerimi se zagotovi, da se zakonca zavedata posledic svoje izbire. Zahtevati bi bilo treba vsaj to, da stranki dogovor o izbiri prava, ki se uporablja, skleneta v pisni obliki z navedbo datuma in podpisom. Če pa so v pravu udeležene države članice, v kateri imata zakonca običajno prebivališče, določeni dodatni formalni pogoji, bi bilo treba te pogoje spoštovati. Taki dodatni formalni pogoji lahko na primer obstajajo v udeleženi državi članici, kjer je dogovor vključen v predporočno pogodbo.

| (17) | Da se zakoncem omogoči ozaveščena izbira in spoštuje njihov dogovor, bi bilo treba določiti pravila o materialni in formalni veljavnosti, s čimer bi bila zagotovljena pravna varnost in boljši dostop do pravnega varstva. Glede formalne veljavnosti
  bi bilo
  treba
  uvesti določena jamstva, s katerimi se zagotovi, da se zakonca zavedata posledic svoje izbire. Zahtevati bi bilo treba vsaj to, da stranki dogovor o izbiri prava, ki se uporablja, skleneta v pisni obliki z navedbo datuma in podpisom. Če pa so v pravu udeležene države članice, v kateri imata zakonca običajno prebivališče
  v času sklenitve dogovora
  , določeni dodatni formalni pogoji, bi bilo treba te pogoje spoštovati. Taki dodatni formalni pogoji lahko na primer obstajajo v udeleženi državi članici, kjer je dogovor vključen v predporočno pogodbo.
  Če v času sklenitve dogovora zakonca običajno prebivata v različnih udeleženih državah članicah, ki določata različna formalna pravila, zadostuje upoštevanje formalnih pravil ene izmed teh držav. Če v času sklenitve dogovora samo eden izmed zakoncev običajno prebiva v udeleženi državi članici, ki določa dodatna formalna pravila, je treba upoštevati ta pravila. |
| --- | --- |

(17)

Da se zakoncem omogoči ozaveščena izbira in spoštuje njihov dogovor, bi bilo treba določiti pravila o materialni in formalni veljavnosti, s čimer bi bila zagotovljena pravna varnost in boljši dostop do pravnega varstva. Glede formalne veljavnosti
  bi bilo
  treba
  uvesti določena jamstva, s katerimi se zagotovi, da se zakonca zavedata posledic svoje izbire. Zahtevati bi bilo treba vsaj to, da stranki dogovor o izbiri prava, ki se uporablja, skleneta v pisni obliki z navedbo datuma in podpisom. Če pa so v pravu udeležene države članice, v kateri imata zakonca običajno prebivališče
  v času sklenitve dogovora
  , določeni dodatni formalni pogoji, bi bilo treba te pogoje spoštovati. Taki dodatni formalni pogoji lahko na primer obstajajo v udeleženi državi članici, kjer je dogovor vključen v predporočno pogodbo.
  Če v času sklenitve dogovora zakonca običajno prebivata v različnih udeleženih državah članicah, ki določata različna formalna pravila, zadostuje upoštevanje formalnih pravil ene izmed teh držav. Če v času sklenitve dogovora samo eden izmed zakoncev običajno prebiva v udeleženi državi članici, ki določa dodatna formalna pravila, je treba upoštevati ta pravila.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| (19) | Če zakonca nimata možnosti izbire prava, ki se uporablja, mora ta uredba določiti usklajena kolizijska pravila na podlagi različnih naveznih okoliščin, ki temeljijo na obstoju tesne povezave med zakoncema in zadevnim pravom, da se zagotovita pravna varnost in predvidljivost, pa tudi preprečijo situacije, v katerih eden od zakoncev vloži tožbo za razvezo pred drugim, s čimer zagotovi, da postopek poteka v skladu s tistim pravom, ki je po njegovem mnenju ugodnejši zanj. Takšne navezne okoliščine
  so bile izbrane
  tako, da se zagotovi, da postopki glede razveze ali prenehanja življenjske skupnosti potekajo v skladu s pravom, s katerim imata zakonca tesno povezavo
  , ter da temeljijo predvsem na pravu države njunega običajnega prebivališča
  . |
| --- | --- |

(19)

Če zakonca nimata možnosti izbire prava, ki se uporablja, mora ta uredba določiti usklajena kolizijska pravila na podlagi različnih naveznih okoliščin, ki temeljijo na obstoju tesne povezave med zakoncema in zadevnim pravom, da se zagotovita pravna varnost in predvidljivost, pa tudi preprečijo situacije, v katerih eden od zakoncev vloži tožbo za razvezo pred drugim, s čimer zagotovi, da postopek poteka v skladu s tistim pravom, ki je po njegovem mnenju ugodnejši zanj. Takšne navezne okoliščine
  so bile izbrane
  tako, da se zagotovi, da postopki glede razveze ali prenehanja življenjske skupnosti potekajo v skladu s pravom, s katerim imata zakonca tesno povezavo
  , ter da temeljijo predvsem na pravu države njunega običajnega prebivališča
  .

| (19) | Če zakonca nimata možnosti izbire prava, ki se uporablja, mora ta uredba določiti usklajena kolizijska pravila na podlagi različnih naveznih okoliščin, ki temeljijo na obstoju tesne povezave med zakoncema in zadevnim pravom, da se zagotovita pravna varnost in predvidljivost, pa tudi preprečijo situacije, v katerih eden od zakoncev vloži tožbo za razvezo pred drugim, s čimer zagotovi, da postopek poteka v skladu s tistim pravom, ki je po njegovem mnenju ugodnejši zanj. Takšne navezne okoliščine
  bi bilo treba izbrati
  tako, da se zagotovi, da postopki glede razveze ali prenehanja življenjske skupnosti potekajo v skladu s pravom, s katerim imata zakonca tesno povezavo. |
| --- | --- |

(19)

Če zakonca nimata možnosti izbire prava, ki se uporablja, mora ta uredba določiti usklajena kolizijska pravila na podlagi različnih naveznih okoliščin, ki temeljijo na obstoju tesne povezave med zakoncema in zadevnim pravom, da se zagotovita pravna varnost in predvidljivost, pa tudi preprečijo situacije, v katerih eden od zakoncev vloži tožbo za razvezo pred drugim, s čimer zagotovi, da postopek poteka v skladu s tistim pravom, ki je po njegovem mnenju ugodnejši zanj. Takšne navezne okoliščine
  bi bilo treba izbrati
  tako, da se zagotovi, da postopki glede razveze ali prenehanja življenjske skupnosti potekajo v skladu s pravom, s katerim imata zakonca tesno povezavo.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| (19a) | Ko se v tej uredbi v zvezi z uporabo prava države kot navezno okoliščino navaja državljanstvo, se vprašanje, kako obravnavati primere večkratnega državljanstva, rešuje v skladu z nacionalnim pravom, ob popolnem spoštovanju splošnih načel Evropske unije. |
| --- | --- |

(19a)

Ko se v tej uredbi v zvezi z uporabo prava države kot navezno okoliščino navaja državljanstvo, se vprašanje, kako obravnavati primere večkratnega državljanstva, rešuje v skladu z nacionalnim pravom, ob popolnem spoštovanju splošnih načel Evropske unije.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 b (novo)

| (19b) | Če v primeru postopka za pretvorbo prenehanja življenjske skupnosti v razvezo stranki ne izbereta prava, ki se uporablja za postopek, se za razvezo uporabi tisto pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti. S takšno kontinuiteto bi se zagotovila predvidljivost za stranke in povečala pravna varnost. Če pa pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti, ne ureja pretvorbe prenehanja življenjske skupnosti v razvezo, se za razvezo uporabijo kolizijska pravila, ki veljajo v primerih, ko stranki ne sprejmeta nobene odločitve. To ne bi smelo zakoncem preprečiti, da poskušajo doseči razvezo na podlagi drugih pravil iz te uredbe. |
| --- | --- |

(19b)

Če v primeru postopka za pretvorbo prenehanja življenjske skupnosti v razvezo stranki ne izbereta prava, ki se uporablja za postopek, se za razvezo uporabi tisto pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti. S takšno kontinuiteto bi se zagotovila predvidljivost za stranke in povečala pravna varnost. Če pa pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti, ne ureja pretvorbe prenehanja življenjske skupnosti v razvezo, se za razvezo uporabijo kolizijska pravila, ki veljajo v primerih, ko stranki ne sprejmeta nobene odločitve. To ne bi smelo zakoncem preprečiti, da poskušajo doseči razvezo na podlagi drugih pravil iz te uredbe.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| (20) | V določenih primerih, kadar pravo, ki se uporablja, bodisi ne predvideva razveze bodisi enemu od zakoncev zaradi spola ne daje enakih možnosti za razvezo ali prenehanje življenjske skupnosti, se uporablja pravo sodišča, pred katerim se bo začel postopek. |
| --- | --- |

(20)

V določenih primerih, kadar pravo, ki se uporablja, bodisi ne predvideva razveze bodisi enemu od zakoncev zaradi spola ne daje enakih možnosti za razvezo ali prenehanje življenjske skupnosti, se uporablja pravo sodišča, pred katerim se bo začel postopek.

| (20) | V določenih primerih, kadar pravo, ki se uporablja, bodisi ne predvideva razveze bodisi enemu od zakoncev zaradi spola ne daje enakih možnosti za razvezo ali prenehanje življenjske skupnosti, se uporablja pravo sodišča, pred katerim se bo začel postopek.
  Vendar se s tem ne bi smelo posegati v določbo o javnem redu (ordre public). |
| --- | --- |

(20)

V določenih primerih, kadar pravo, ki se uporablja, bodisi ne predvideva razveze bodisi enemu od zakoncev zaradi spola ne daje enakih možnosti za razvezo ali prenehanje življenjske skupnosti, se uporablja pravo sodišča, pred katerim se bo začel postopek.
  Vendar se s tem ne bi smelo posegati v določbo o javnem redu (ordre public).

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| (21) | Zaradi upoštevanja javnega interesa bi morala imeti sodišča udeleženih držav članic možnost, da v izjemnih okoliščinah zavrnejo
  tuje pravo
  , kadar bi bila njegova uporaba v določenem primeru očitno v nasprotju z javnim redom države, v kateri je sodišče, pred katerim se začne postopek. Vendar sodišča ne bi smela imeti možnosti uporabe izjeme javnega reda, da bi zavrnila
  pravo
  druge države članice, kadar bi bilo to v nasprotju z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 21 Listine, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi upoštevanja javnega interesa bi morala imeti sodišča udeleženih držav članic možnost, da v izjemnih okoliščinah zavrnejo
  tuje pravo
  , kadar bi bila njegova uporaba v določenem primeru očitno v nasprotju z javnim redom države, v kateri je sodišče, pred katerim se začne postopek. Vendar sodišča ne bi smela imeti možnosti uporabe izjeme javnega reda, da bi zavrnila
  pravo
  druge države članice, kadar bi bilo to v nasprotju z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 21 Listine, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo.

| (21) | Zaradi upoštevanja javnega interesa bi morala imeti sodišča udeleženih držav članic možnost, da v izjemnih okoliščinah zavrnejo
  določbo tujega prava
  , kadar bi bila njegova uporaba v določenem primeru očitno v nasprotju z javnim redom države, v kateri je sodišče, pred katerim se začne postopek. Vendar sodišča ne bi smela imeti možnosti uporabe izjeme javnega reda, da bi zavrnila
  določbo prava
  druge države, kadar bi bilo to v nasprotju z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 21 Listine, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi upoštevanja javnega interesa bi morala imeti sodišča udeleženih držav članic možnost, da v izjemnih okoliščinah zavrnejo
  določbo tujega prava
  , kadar bi bila njegova uporaba v določenem primeru očitno v nasprotju z javnim redom države, v kateri je sodišče, pred katerim se začne postopek. Vendar sodišča ne bi smela imeti možnosti uporabe izjeme javnega reda, da bi zavrnila
  določbo prava
  druge države, kadar bi bilo to v nasprotju z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 21 Listine, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| (21a) | Če je v uredbi navedena okoliščina, da pravo udeležene države, v kateri je sodišče, ne predvideva razveze, je to treba razlagati tako, da pravo te države članice ne vključuje institucije razveze. V takem primeru sodišče ne bi smelo biti obvezano, da v skladu s to uredbo izda odločbo o razvezi. Če je v uredbi navedena okoliščina, da pravo udeležene države, v kateri je sodišče, v postopku za razvezo zadevne zakonske zveze ne priznava, je to treba med drugim razlagati tako, da po zakonodaji te države članice zadevna zakonska zveza ne obstaja. V takem primeru sodišče ne bi smelo biti obvezano, da v skladu s to uredbo izda odločbo o razvezi ali odredi prenehanje življenjske skupnosti. |
| --- | --- |

(21a)

Če je v uredbi navedena okoliščina, da pravo udeležene države, v kateri je sodišče, ne predvideva razveze, je to treba razlagati tako, da pravo te države članice ne vključuje institucije razveze. V takem primeru sodišče ne bi smelo biti obvezano, da v skladu s to uredbo izda odločbo o razvezi. Če je v uredbi navedena okoliščina, da pravo udeležene države, v kateri je sodišče, v postopku za razvezo zadevne zakonske zveze ne priznava, je to treba med drugim razlagati tako, da po zakonodaji te države članice zadevna zakonska zveza ne obstaja. V takem primeru sodišče ne bi smelo biti obvezano, da v skladu s to uredbo izda odločbo o razvezi ali odredi prenehanje življenjske skupnosti.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| (22) | Ker imajo države in udeležene države članice dva ali več pravnih sistemov ali sklopov pravil v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta uredba, bi bilo treba določiti, do kakšnega obsega se določbe te uredbe uporabljajo na različnih ozemeljskih enotah teh držav in udeleženih držav članic. |
| --- | --- |

(22)

Ker imajo države in udeležene države članice dva ali več pravnih sistemov ali sklopov pravil v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta uredba, bi bilo treba določiti, do kakšnega obsega se določbe te uredbe uporabljajo na različnih ozemeljskih enotah teh držav in udeleženih držav članic.

| (22) | Ker imajo države in udeležene države članice dva ali več pravnih sistemov ali sklopov pravil v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta uredba, bi bilo treba določiti, do kakšnega obsega se določbe te uredbe uporabljajo na različnih ozemeljskih enotah teh držav in udeleženih držav članic
  , ali do kakšnega obsega se ta uredba uporablja za različne kategorije oseb v teh državah ali udeleženih državah članicah
  . |
| --- | --- |

(22)

Ker imajo države in udeležene države članice dva ali več pravnih sistemov ali sklopov pravil v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta uredba, bi bilo treba določiti, do kakšnega obsega se določbe te uredbe uporabljajo na različnih ozemeljskih enotah teh držav in udeleženih držav članic
  , ali do kakšnega obsega se ta uredba uporablja za različne kategorije oseb v teh državah ali udeleženih državah članicah
  .

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| (22a) | Če ni pravil za določanje prava, ki se uporablja, bi morala zakonca, ki se odločita za pravo države, katere državljan je eden od njiju, v primeru, da je država, katere pravo je bilo izbrano, sestavljena iz več ozemeljskih enot, od katerih ima vsaka svoj pravni sistem ali sklop pravil s področja razveze, obenem tudi navesti ozemeljsko enoto, za katere pravo sta se odločila. |
| --- | --- |

(22a)

Če ni pravil za določanje prava, ki se uporablja, bi morala zakonca, ki se odločita za pravo države, katere državljan je eden od njiju, v primeru, da je država, katere pravo je bilo izbrano, sestavljena iz več ozemeljskih enot, od katerih ima vsaka svoj pravni sistem ali sklop pravil s področja razveze, obenem tudi navesti ozemeljsko enoto, za katere pravo sta se odločila.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1a (novo)

1a.
     
  Ta uredba se ne uporablja za naslednje zadeve, četudi se obravnavajo zgolj kot predhodno vprašanje ob postopku razveze ali prenehanja življenjske skupnosti:

| (a) | pravna sposobnost fizičnih oseb; |
| --- | --- |

(a)

pravna sposobnost fizičnih oseb;

| (b) | obstoj, veljavnost ali priznanje zakonske zveze; |
| --- | --- |

(b)

obstoj, veljavnost ali priznanje zakonske zveze;

| (c) | razveljavitev zakonske zveze; |
| --- | --- |

(c)

razveljavitev zakonske zveze;

| (d) | priimki zakoncev; |
| --- | --- |

(d)

priimki zakoncev;

| (e) | premoženjske posledice zakonske zveze; |
| --- | --- |

(e)

premoženjske posledice zakonske zveze;

| (f) | starševska odgovornost; |
| --- | --- |

(f)

starševska odgovornost;

| (g) | preživninske obveznosti; |
| --- | --- |

(g)

preživninske obveznosti;

| (h) | upravljanje premoženja ali dedovanje. |
| --- | --- |

(h)

upravljanje premoženja ali dedovanje.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

2.   V tej uredbi se izraz „udeležena država članica“ uporablja za državo članico, ki je udeležena pri okrepljenem sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, v skladu s Sklepom Sveta št.
  [...]
  z dne
  [...]
  o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti.

2.   V tej uredbi se izraz „udeležena država članica“ uporablja za državo članico, ki je udeležena pri okrepljenem sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, v skladu s Sklepom Sveta št.
  2010/405/EU
  z dne
  12. julija 2010
  o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti
  , ali na podlagi odločitve, sprejete v skladu z drugim ali tretjim pododstavkom člena 331(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije
  .

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 1 a (novo)

Člen 1a

Razmerje do Uredbe (ES) št. 2201/2003

Ta uredba ne vpliva na uporabo Uredbe (ES) št. 2201/2003.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 1 b (novo)

Člen 1b

Opredelitve

V tej uredbi izraz „sodišče“ pomeni vse organe v udeleženi državi članici, ki so pristojni za zadeve s področja uporabe te uredbe.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – uvodno besedilo

1.   Zakonca
  se
  lahko sporazumno
  dogovorita o pravu
  , ki se uporablja pri razvezi in prenehanju življenjske skupnosti, pod pogojem da je to pravo
  skladno s temeljnimi pravicami iz pogodb in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter z načelom javnega reda, izbereta pa lahko
  :

1.   Zakonca lahko sporazumno
  določita pravo
  , ki se uporablja pri razvezi in prenehanju življenjske skupnosti, pod pogojem da je to pravo
  eno izmed naslednjih
  :

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

3.
     
  Dogovor iz odstavka 2 se sklene v pisni obliki, zakonca pa ga morata opremiti z datumom in podpisom. Vsako pošiljanje po elektronski pošti, ki zagotavlja, da se dogovor trajno zabeleži, je enakovredno pisni obliki.

Vendar, če določa pravo udeležene države članice, v kateri imata zakonca ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče, dodatne formalne pogoje za takšne dogovore, je treba te pogoje izpolniti. Če imata zakonca običajno prebivališče v različnih udeleženih državah članicah in pravo teh držav članic določa različne formalne pogoje, je dogovor pravno veljaven, če izpolnjuje pogoje po enem ali drugem pravu.

3.
     
  Če tako določa pravo sodišča, pred katerim se začne postopek, lahko zakonca pravo, ki se uporablja na sodišču, določita tudi med postopkom. V tem primeru mora sodišče evidentirati tovrstni dogovor v skladu s pravom sodišča, pred katerim se začne postopek.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 4

4.
     
  Če tako določa pravo sodišča, pred katerim se začne postopek, lahko zakonca pravo, ki se uporablja na sodišču, določita tudi med postopkom. V tem primeru mora sodišče evidentirati tovrstni dogovor v skladu s pravom sodišča, pred katerim se začne postopek.

črtano

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 3 a (novo)

Člen 3a

Dogovor in materialna veljavnost

1.
     
  Sklenitev in veljavnost dogovora o izbiri prava ali veljavnost določil v dogovoru se presoja po pravu, ki bi se uporabljalo po tej uredbi, če bi bil dogovor ali določila iz dogovora veljaven.

2.
     
  Vendar se zakonec, kadar zatrjuje, da se ni strinjal, lahko sklicuje na pravo države, v kateri ima običajno prebivališče ob začetku postopka pred sodiščem., če je iz okoliščin mogoče sklepati, da učinka njegovega ravnanja ni primerno presojati po pravu iz odstavka 1.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 3 b (novo)

Člen 3b

Formalna veljavnost

1.
     
  Dogovor iz odstavka 3(1) in (2) se sklene v pisni obliki, oba zakonca pa ga opremita z datumom in podpisom. Vsako pošiljanje po elektronski pošti, ki zagotavlja, da se dogovor trajno zabeleži, je enakovredno pisni obliki.

2.
     
  Vendar, če pravo udeležene države članice, v kateri imata zakonca ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče, določa dodatne formalne pogoje za takšne dogovore, je treba te pogoje izpolniti.

3.
     
  Če imata zakonca običajno prebivališče v različnih udeleženih državah članicah v času sklenitve dogovora in pravo teh držav članic določa različne formalne pogoje, je dogovor uradno veljaven, če izpolnjuje pogoje po enem ali drugem pravu.

4.
     
  Če v času sklenitve dogovora samo eden izmed zakoncev običajno prebiva v udeleženi državi članici in če ta država določa dodatne formalne pogoje za takšne dogovore, je treba te pogoje izpolniti.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 4 a (novo)

Člen 4a

Pretvorba prenehanja življenjske skupnosti v razvezo

1.
     
  Za pretvorbo prenehanja življenjske skupnosti v razvezo se uporabi pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti, razen če se stranki v skladu s členom 3 dogovorita drugače.

2.
     
  Če pa pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti, ne ureja pretvorbe prenehanja življenjske skupnosti v razvezo, se uporabi člen 4, razen če se stranki v skladu s členom 3 dogovorita drugače.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 7 a (novo)

Člen 7a

Razlike v nacionalnih zakonodajah

Ta uredba v ničemer ne obvezuje sodišč udeležene države članice, katere pravo ne predvideva razveze ali v postopku za razvezo zadevne zakonske zveze ne priznava, da z uporabo te uredbe izdajo odločbo o razvezi.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 8

Države z
  več kot enim pravnim sistemom

Države z
  dvema ali več pravnimi sistemi – ozemeljskimi enotami

1.   Če obsega država več ozemeljskih enot, ki imajo vsaka svoje pravne predpise za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, se pri določitvi, katero pravo se uporablja v skladu s to uredbo, vsaka ozemeljska enota obravnava kot država.

1.   Če obsega država več ozemeljskih enot, ki imajo vsaka svoje pravne predpise za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, se pri določitvi, katero pravo se uporablja v skladu s to uredbo, vsaka ozemeljska enota obravnava kot država.

1a.
     
  V zvezi s tako državo:

| (a) | vsako sklicevanje na običajno prebivališče v tej državi je treba razumeti kot sklicevanje na običajno prebivališče v ozemeljski enoti te države, |
| --- | --- |

(a)

vsako sklicevanje na običajno prebivališče v tej državi je treba razumeti kot sklicevanje na običajno prebivališče v ozemeljski enoti te države,

| (b) | vsako sklicevanje na državljanstvo je treba razumeti kot sklicevanje na ozemeljsko enoto, ki jo opredeljuje zakonodaja te države, če pa ustreznih pravil ni, kot sklicevanje na ozemeljsko enoto, ki sta jo izbrala zakonca ali, če take izbire ni, kot sklicevanje na ozemeljsko enoto, s katero sta eden ali oba zakonca najtesneje povezana. |
| --- | --- |

(b)

vsako sklicevanje na državljanstvo je treba razumeti kot sklicevanje na ozemeljsko enoto, ki jo opredeljuje zakonodaja te države, če pa ustreznih pravil ni, kot sklicevanje na ozemeljsko enoto, ki sta jo izbrala zakonca ali, če take izbire ni, kot sklicevanje na ozemeljsko enoto, s katero sta eden ali oba zakonca najtesneje povezana.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 8 a (novo)

Člen 8a

Države z dvema ali več pravnimi sistemi – medosebni spori

V zvezi z državo, ki ima dva ali več pravnih sistemov ali sklopov pravil, ki veljajo za različne kategorije oseb v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta uredba, je treba vsako sklicevanje na pravo te države razumeti kot sklicevanje na pravni sistem, ki ga določajo veljavni predpisi te države. Če takih pravil ni, se uporablja pravni sistem ali sklop pravil, s katerim sta eden ali oba zakonca najtesneje povezana.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 8 b (novo)

Člen 8b

Neuporaba te uredbe pri notranjih sporih

Udeležena država članica, v kateri se uporabljajo različni pravni sistemi ali sklopi pravil v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta uredba, ni zavezana uporabljati te uredbe, če do kolizije zakonov pride samo med temi različnimi pravnimi sistemi ali sklopi pravil.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka a

| (a) | formalnih
  pogojev
  za dogovore o izbiri sodišča in izbiri prava, ki se uporablja, ter |
| --- | --- |

(a)

formalnih
  pogojev
  za dogovore o izbiri sodišča in izbiri prava, ki se uporablja, ter

| (a) | formalnih zahtev za sporazume o izbiri sodišča in izbiri prava, ki se uporablja
  v skladu s členom 3b (2) do (4)
  , ter |
| --- | --- |

(a)

formalnih zahtev za sporazume o izbiri sodišča in izbiri prava, ki se uporablja
  v skladu s členom 3b (2) do (4)
  , ter

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 2

Vendar lahko začne veljati tudi dogovor o izbiri prava, ki se uporablja, sklenjen
  v skladu s pravom udeležene države članice
  pred začetkom uporabe te uredbe, če
  izpolnjuje pogoje iz prvega pododstavka člena 3(3)
  .

Vendar lahko začne veljati tudi dogovor o izbiri prava, ki se uporablja, sklenjen pred začetkom uporabe te uredbe, če
  je v skladu s členoma 3a in 3b
  .

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

1.   Ta uredba ne vpliva na uporabo
  dvostranskih ali večstranskih
  konvencij, katerih pogodbenice so ena ali več udeleženih držav članic ob sprejetju te uredbe in ki
  se nanašajo na zadeve, urejene s to uredbo, ne glede na obveznosti udeleženih držav članic v skladu s členom 351 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  .

1.   Ta uredba ne vpliva na uporabo
  mednarodnih
  konvencij, katerih pogodbenice so ena ali več udeleženih držav članic ob sprejetju te uredbe
  ali ob sprejetju sklepa iz člena 1(2)
  in ki
  določajo pravila glede kolizije zakonov o razvezi ali prenehanju življenjske skupnosti
  .

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

2.   
  Ne glede na odstavek 1
  ima ta uredba v odnosih med udeleženimi državami članicami prednost pred konvencijami,
  ki se
  nanašajo na zadeve, urejene s to uredbo
  , in katerih pogodbenice so udeležene države članice
  .

2.   
  Vendar pa
  ima ta uredba v odnosih med državami članicami prednost pred konvencijami,
  sklenjenimi izključno med dvema ali več državami članicami, če se te konvencije
  nanašajo na zadeve, urejene s to uredbo.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

Komisija najpozneje [pet let po začetku veljavnosti te uredbe] Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o uporabi te uredbe. Temu poročilu se po potrebi priložijo predlogi za
  spremembe
  .

1.
     Komisija najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe
  in nato vsakih pet let
  Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o uporabi te uredbe. Temu poročilu se po potrebi priložijo predlogi za
  prilagoditev te direktive
  .

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  V ta namen udeležene države članice Komisiji predložijo ustrezne podatke o tem, kako njihova sodišča uporabljajo to direktivo.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

Za tiste države članice, ki v postopku sodelujejo v skladu z odločitvijo, sprejeto skladno z drugim ali tretjim pododstavkom člena 331 (1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, se ta uredba uporablja od datuma, navedenega v zadevni odločitvi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0216.

(2)  UL L 189, 22.7.2010, str. 12.

(3)  UL L
  [...], [...],
  str.
  [...]
  .

(4)  UL L
  189, 22.7.2010
  , str.
  12

  .

(5)  UL L 174, 27.6.2001, str. 25.

(6)  

  UL L 168, 30.6.2009, str. 35

  .

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/218 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/218

---

Sreda, 15. december 2010Bonitetne agencije ***I

P7_TA(2010)0478

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (KOM(2010)0289 – C7-0143/2010 – 2010/0160(COD))

2012/C 169 E/42

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0289), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0289),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0143/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0143/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 19. novembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 19. novembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. decembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. decembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0340/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0340/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 337, 14.12.2010, str. 1.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu

---

Sreda, 15. december 2010P7_TC1-COD(2010)0160

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 513/2011.)

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/219 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/219

---

Sreda, 15. december 2010Razveljavitev direktiv o meroslovju ***I

P7_TA(2010)0479

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi direktiv Sveta 71/317/EGS, 71/347/EGS, 71/349/EGS, 74/148/EGS, 75/33/EGS, 76/765/EGS, 76/766/EGS in 86/217/EGS o meroslovju (KOM(2008)0801 – C6-0467/2008 – 2008/0227(COD))

2012/C 169 E/43

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2008)0801), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2008)0801),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0467/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0467/2008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. maja 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. maja 2009 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta z dne 10. novembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta z dne 10. novembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0050/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0050/2010),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 277, 17.11.2009, str. 49.

---

Sreda, 15. december 2010P7_TC1-COD(2008)0227

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi direktiv Sveta 71/317/EGS, 71/347/EGS, 71/349/EGS, 74/148/EGS, 75/33/EGS, 76/765/EGS, 76/766/EGS in 86/217/EGS o meroslovju

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/17/EU.)

---

Sreda, 15. december 2010PRILOGA

Izjava Parlamenta, Sveta in Komisije

V skladu s členom 25 Direktive 2004/22/ES o merilnih instrumentih Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj pred 30. aprilom 2011 poroča o izvajanju te direktive in po potrebi predloži zakonodajni predlog.

V zvezi s tem in v skladu z načeli boljše priprave zakonodaje (po potrebi vključno z oceno učinka in odprtim posvetovanjem), bo opravljena ocena, da bi ugotovili, ali in, če je potrebno, v kolikšnem obsegu bi bilo treba razširiti področje uporabe Direktive 2004/22/ES, da bi vključili katere od merilnih instrumentov, ki jih zdaj urejajo direktive 71/317/EGS, 71/347/EGS, 74/148/EGS, 75/33/EGS, 76/765/EGS, 76/766/EGS in 86/217/EGS.

Datum za razveljavitev teh direktiv bo tudi ponovno preučen v skladu z izidom te ocene, da bi zagotovili skladnost zakonodajnih ukrepov Unije na področju merilnih instrumentov.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/220 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/220

---

Sreda, 15. december 2010Državljanska pobuda ***I

P7_TA(2010)0480

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi (KOM(2010)0119 – C7-0089/2010 – 2010/0074(COD))

2012/C 169 E/44

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0119), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0119),

| — | ob upoštevanju člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter prvega odstavka člena 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0089/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter prvega odstavka člena 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0089/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2010 (1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2010 (1);

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. junija 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. junija 2010 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. decembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. decembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za peticije, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0350/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za peticije, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0350/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | je seznanjen z izjavo predsedstva Sveta in izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavo predsedstva Sveta in izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 267, 1.10.2010, str. 57.

---

Sreda, 15. december 2010P7_TC1-COD(2010)0074

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 211/2011.)

---

Sreda, 15. december 2010PRILOGA

Izjavi

Izjavi Komisije

– I –

Komisija bo zagotovila natančne informacije o državljanski pobudi. Točneje, pripravila in posodabljala bo izčrpen in uporabniku prijazen priročnik o državljanski pobudi v vseh uradnih jezikih Unije, ki bo nato na voljo na njeni spletni strani, namenjeni temu instrumentu. V postopku prijave in obravnave predlogov za državljanske pobude bo pomagala in svetovala organizatorjem, ki bodo takšno pomoč potrebovali. Poleg tega bo organizatorje na njihovo željo obveščala o obstoječih ali predvidenih zakonodajnih predlogih v zvezi z njihovo pobudo.

– II –

Ko organizatorji prijavijo predlog pobude v enem od uradnih jezikov, lahko kadar koli v času zbiranja izjav o podpori od Komisije zahtevajo, da v register vključi prevod tega predloga v kateri koli drug uradni jezik. Prevode predlogov pobud morajo zagotoviti organizatorji. Pred vnosom posamezne nove jezikovne različice v register bo Komisija le-to primerjala z izvornim besedilom in zagotovila, da med njima ne bo očitnih ali pomembnih neskladij glede naslova pobude ter njene vsebine in ciljev.

Izjava belgijskega predsedstva Sveta

Predsedstvo si bo prizadevalo zagotoviti, da bodo ukrepi, potrebni za izvajanje trenutne uredbe, sprejeti kar najhitreje, najpozneje pa v letu dni po začetku njene veljavnosti, kot je predvideno v uredbi.

---

Četrtek, 16. december 2010

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/223 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/223

---

Četrtek, 16. december 2010Znak evropske dediščine ***I

P7_TA(2010)0486

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepa Evropske unije za znak evropske dediščine (KOM(2010)0076 – C7-0071/2010 – 2010/0044(COD))

2012/C 169 E/45

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0076), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0076),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0071/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0071/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je francoski senat predložil v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem trdi, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je francoski senat predložil v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem trdi, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. junija 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. junija 2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0311/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0311/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 267, 1.10.2010, str. 52.

---

Četrtek, 16. december 2010P7_TC1-COD(2010)0044

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. decembra 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepa Evropske unije za znak evropske dediščine

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 167 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (1),

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj
  Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU)
  je vse tesnejša zveza med narodi Evrope, člen 167
  PDEU
  pa zlasti določa, da mora Evropska unija prispevati k razcvetu kultur držav članic in pri tem upoštevati njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati poudarjati skupno kulturno dediščino.
  Poleg tega člen 167(2) PDEU določa, da mora Unija v skladu z načelom sorazmernosti prispevati k izboljšanju poznavanja in razširjanja kulture in zgodovine evropskih ljudstev. |
| --- | --- |

(1)

Cilj
  Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU)
  je vse tesnejša zveza med narodi Evrope, člen 167
  PDEU
  pa zlasti določa, da mora Evropska unija prispevati k razcvetu kultur držav članic in pri tem upoštevati njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati poudarjati skupno kulturno dediščino.
  Poleg tega člen 167(2) PDEU določa, da mora Unija v skladu z načelom sorazmernosti prispevati k izboljšanju poznavanja in razširjanja kulture in zgodovine evropskih ljudstev.

| (2) | Boljše razumevanje zlasti med mladimi njihove skupne a vendarle raznolike dediščine in večja zavzetost zanjo bi prispevalo h krepitvi čuta pripadnosti Evropski uniji in poglobitvi medkulturnega dialoga. Zato je pomembno spodbujati boljši dostop do kulturne dediščine in poudarjati njeno evropsko razsežnost. |
| --- | --- |

(2)

Boljše razumevanje zlasti med mladimi njihove skupne a vendarle raznolike dediščine in večja zavzetost zanjo bi prispevalo h krepitvi čuta pripadnosti Evropski uniji in poglobitvi medkulturnega dialoga. Zato je pomembno spodbujati boljši dostop do kulturne dediščine in poudarjati njeno evropsko razsežnost.

| (3) | PDEU tudi uvaja državljanstvo Unije, ki dopolnjuje nacionalno državljanstvo držav članic in je pomemben element krepitve in varovanja procesa evropskega povezovanja. Da bi državljani v celoti podprli evropsko povezovanje, bi bilo treba bolj poudariti njihove skupne vrednote, zgodovino in kulturo, ki so ključne prvine njihovega članstva v družbi, temelječi na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic, kulturne
  in jezikovne
  raznolikosti, strpnosti in solidarnosti. |
| --- | --- |

(3)

PDEU tudi uvaja državljanstvo Unije, ki dopolnjuje nacionalno državljanstvo držav članic in je pomemben element krepitve in varovanja procesa evropskega povezovanja. Da bi državljani v celoti podprli evropsko povezovanje, bi bilo treba bolj poudariti njihove skupne vrednote, zgodovino in kulturo, ki so ključne prvine njihovega članstva v družbi, temelječi na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic, kulturne
  in jezikovne
  raznolikosti, strpnosti in solidarnosti.

| (4) | Medvladni projekt znaka evropske dediščine se je začel v Granadi aprila 2006 na pobudo več držav članic in Švice. |
| --- | --- |

(4)

Medvladni projekt znaka evropske dediščine se je začel v Granadi aprila 2006 na pobudo več držav članic in Švice.

| (5) | Svet Evropske unije je 20. novembra 2008 sprejel Sklepe (3), katerih cilj je preoblikovanje medvladne pobude za znak evropske dediščine v ukrep Evropske unije. Svet poziva Komisijo, da mu predloži ustrezen predlog, kako naj Evropska unija uvede znak evropske dediščine, in določi postopke za izvajanje projekta v praksi. |
| --- | --- |

(5)

Svet Evropske unije je 20. novembra 2008 sprejel Sklepe (3), katerih cilj je preoblikovanje medvladne pobude za znak evropske dediščine v ukrep Evropske unije. Svet poziva Komisijo, da mu predloži ustrezen predlog, kako naj Evropska unija uvede znak evropske dediščine, in določi postopke za izvajanje projekta v praksi.

| (6) | Javno posvetovanje in ocena učinka, ki ju je opravila Komisija, sta potrdila, da je bil medvladni znak evropske dediščine dragocena pobuda, vendar je treba projekt še nadalje razviti, da bi se izkoristilo njegove možnosti v celoti in potrdilo, da vključitev Evropske unije lahko zagotovi očitno dodano vrednost znaku evropske dediščine in pomaga, da se kakovost pobude občutno izboljša. |
| --- | --- |

(6)

Javno posvetovanje in ocena učinka, ki ju je opravila Komisija, sta potrdila, da je bil medvladni znak evropske dediščine dragocena pobuda, vendar je treba projekt še nadalje razviti, da bi se izkoristilo njegove možnosti v celoti in potrdilo, da vključitev Evropske unije lahko zagotovi očitno dodano vrednost znaku evropske dediščine in pomaga, da se kakovost pobude občutno izboljša.

| (7) | Dosedanje izkušnje, pridobljene z medvladno pobudo, bi morali uporabiti v korist znaka evropske dediščine. |
| --- | --- |

(7)

Dosedanje izkušnje, pridobljene z medvladno pobudo, bi morali uporabiti v korist znaka evropske dediščine.

| (8) | Projekt znaka evropske dediščine bi moral
  dopolnjevati, toda ne podvajati pobud
  , kot
  so
  Unescov seznam svetovne kulturne dediščine
  , Unescov reprezentativni seznam nesnovne kulturne dediščine človeštva
  in program „evropskih kulturnih poti“ Sveta Evrope. Dodana vrednost novega znaka evropske dediščine mora temeljiti na prispevku izbranih spomenikov k evropski zgodovini in kulturi,
  vključno z ustanovitvijo Unije,
  na jasni izobraževalni razsežnosti, usmerjeni k državljanom
  zlasti mladim
  , in na spletnem povezovanju med spomeniki za izmenjavo izkušenj in najboljših praks. Glavni poudarek pobude bi morala biti promocija spomenikov in dostop do njih
  , s čimer bi prispevali k skupni zgodovinski in kulturni dediščini v Uniji,
  ter kakovost predloženih obrazložitev in predlaganih dejavnosti, namesto ohranjanja spomenikov, ki bi ga morale zagotavljati že obstoječe varstvene ureditve. |
| --- | --- |

(8)

Projekt znaka evropske dediščine bi moral
  dopolnjevati, toda ne podvajati pobud
  , kot
  so
  Unescov seznam svetovne kulturne dediščine
  , Unescov reprezentativni seznam nesnovne kulturne dediščine človeštva
  in program „evropskih kulturnih poti“ Sveta Evrope. Dodana vrednost novega znaka evropske dediščine mora temeljiti na prispevku izbranih spomenikov k evropski zgodovini in kulturi,
  vključno z ustanovitvijo Unije,
  na jasni izobraževalni razsežnosti, usmerjeni k državljanom
  zlasti mladim
  , in na spletnem povezovanju med spomeniki za izmenjavo izkušenj in najboljših praks. Glavni poudarek pobude bi morala biti promocija spomenikov in dostop do njih
  , s čimer bi prispevali k skupni zgodovinski in kulturni dediščini v Uniji,
  ter kakovost predloženih obrazložitev in predlaganih dejavnosti, namesto ohranjanja spomenikov, ki bi ga morale zagotavljati že obstoječe varstvene ureditve.

| (9) | Poleg okrepitve čuta pripadnosti državljanov EU k Evropski uniji in spodbujanja medkulturnega dialoga lahko ukrep Unije za znak evropske dediščine prispeva k povečanju vrednosti in prepoznavnosti kulturne dediščine, s tem pa poveča vlogo dediščine v gospodarskem in trajnostnem razvoju regij zlasti s kulturnim turizmom, k pospeševanju sinergij med kulturno dediščino ter sodobnim ustvarjanjem in ustvarjalnostjo, k olajšanju izmenjave izkušenj in najboljših praks po Evropi, splošneje pa k promociji demokratičnih vrednot in človekovih pravic, ki podpirajo evropsko povezovanje. |
| --- | --- |

(9)

Poleg okrepitve čuta pripadnosti državljanov EU k Evropski uniji in spodbujanja medkulturnega dialoga lahko ukrep Unije za znak evropske dediščine prispeva k povečanju vrednosti in prepoznavnosti kulturne dediščine, s tem pa poveča vlogo dediščine v gospodarskem in trajnostnem razvoju regij zlasti s kulturnim turizmom, k pospeševanju sinergij med kulturno dediščino ter sodobnim ustvarjanjem in ustvarjalnostjo, k olajšanju izmenjave izkušenj in najboljših praks po Evropi, splošneje pa k promociji demokratičnih vrednot in človekovih pravic, ki podpirajo evropsko povezovanje.

| (10) | Ti cilji so popolnoma v skladu s cilji evropske agende za kulturo, ki vključuje pospeševanje kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga ter promocijo kulture kot spodbujevalca ustvarjalnosti (4). |
| --- | --- |

(10)

Ti cilji so popolnoma v skladu s cilji evropske agende za kulturo, ki vključuje pospeševanje kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga ter promocijo kulture kot spodbujevalca ustvarjalnosti (4).

| (11) | Bistveno je, da bi bil znak evropske dediščine podeljen na podlagi skupnih, jasnih in preglednih meril ter postopkov. |
| --- | --- |

(11)

Bistveno je, da bi bil znak evropske dediščine podeljen na podlagi skupnih, jasnih in preglednih meril ter postopkov.

| (12) | Države članice bi morale imeti možnost, da vnaprej izberejo spomenike, ki jim je že bil podeljen znak evropske dediščine v okviru medvladnega projekta o znaku evropske dediščine. Te spomenike bi bilo treba oceniti po novih merilih in postopkih. |
| --- | --- |

(12)

Države članice bi morale imeti možnost, da vnaprej izberejo spomenike, ki jim je že bil podeljen znak evropske dediščine v okviru medvladnega projekta o znaku evropske dediščine. Te spomenike bi bilo treba oceniti po novih merilih in postopkih.

| (13) | Pri prihodnjih ocenjevanjih znaka evropske dediščine bi lahko preučili možnost širjenja pobude, da se vključijo tretje države, ki sodelujejo v programu Kultura. |
| --- | --- |

(13)

Pri prihodnjih ocenjevanjih znaka evropske dediščine bi lahko preučili možnost širjenja pobude, da se vključijo tretje države, ki sodelujejo v programu Kultura.

| (14) | Upravne ureditve za znak evropske dediščine
  bi morale biti
  racionalne in prilagodljive v skladu z načelom subsidiarnosti. |
| --- | --- |

(14)

Upravne ureditve za znak evropske dediščine
  bi morale biti
  racionalne in prilagodljive v skladu z načelom subsidiarnosti.

| (15) | Glede na to, da države članice ciljev tega sklepa ne morejo doseči v zadostnem obsegu in bi zato lahko zaradi potrebe po zlasti novih skupnih, jasnih in preglednih merilih ter postopkih za znak evropske dediščine kot tudi po večjem sodelovanju med državami članicami, bili bolje doseženi na ravni Unije, Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(15)

Glede na to, da države članice ciljev tega sklepa ne morejo doseči v zadostnem obsegu in bi zato lahko zaradi potrebe po zlasti novih skupnih, jasnih in preglednih merilih ter postopkih za znak evropske dediščine kot tudi po večjem sodelovanju med državami članicami, bili bolje doseženi na ravni Unije, Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vsebina

S tem sklepom se uvede ukrep Evropske unije z naslovom „znak evropske dediščine“.

Člen 2

Opredelitev

V tem sklepu „spomeniki“ pomenijo spomenike, naravne
  ali podvodne
  znamenitosti
  , arheološka, industrijska
  ali urbana območja, kulturne krajine, spominska obeležja, kulturne dobrine in predmete, nematerialno dediščino, povezano z nekim krajem, vključno s sodobno dediščino.

Člen 3

Cilji

1.   Splošni cilji ukrepa prispevajo h:

| — | krepitvi čuta pripadnosti državljanov EU
  , zlasti mladih,
  k Uniji, ki temelji na skupnih
  vrednotah ter
  elementih
  evropske
  zgodovine in kulturne dediščine ▐, |
| --- | --- |

—

krepitvi čuta pripadnosti državljanov EU
  , zlasti mladih,
  k Uniji, ki temelji na skupnih
  vrednotah ter
  elementih
  evropske
  zgodovine in kulturne dediščine ▐,

| — | krepitvi
  medkulturnega
  in medregijskega
  dialoga
  in zagotovitvi večjega spoštovanja raznolikosti
  . |
| --- | --- |

—

krepitvi
  medkulturnega
  in medregijskega
  dialoga
  in zagotovitvi večjega spoštovanja raznolikosti
  .

2.   
  Zato so
  vmesni cilji ukrepa ▐:

| — | poudariti simbolno
  vrednost in
  povečati
  razpoznavnost spomenikov, ki so imeli
  pomembno
  vlogo v zgodovini
  in kulturi Evrope in/ali
  pri ▐ izgradnji Unije, |
| --- | --- |

—

poudariti simbolno
  vrednost in
  povečati
  razpoznavnost spomenikov, ki so imeli
  pomembno
  vlogo v zgodovini
  in kulturi Evrope in/ali
  pri ▐ izgradnji Unije,

| — | povečati razumevanje državljanov EU glede
  zgodovine
  Evrope
  ter izgradnje Unije
  in njihove skupne, čeprav raznolike,
  materialne in nematerialne
  kulturne dediščine, zlasti v povezavi z demokratičnimi vrednotami in človekovimi pravicami, ki podpirajo proces evropskega povezovanja. |
| --- | --- |

—

povečati razumevanje državljanov EU glede
  zgodovine
  Evrope
  ter izgradnje Unije
  in njihove skupne, čeprav raznolike,
  materialne in nematerialne
  kulturne dediščine, zlasti v povezavi z demokratičnimi vrednotami in človekovimi pravicami, ki podpirajo proces evropskega povezovanja.

3.   Posebni cilji
  samih spomenikov
  so:

| — | razviti evropski pomen spomenikov, |
| --- | --- |

—

razviti evropski pomen spomenikov,

| — | povečati
  zlasti
  ozaveščenost mladih
  , na splošno pa tudi evropskih državljanov EU,
  o njihovi skupni kulturni dediščini
  in okrepiti njihovo zavest o evropski identiteti
  , |
| --- | --- |

—

povečati
  zlasti
  ozaveščenost mladih
  , na splošno pa tudi evropskih državljanov EU,
  o njihovi skupni kulturni dediščini
  in okrepiti njihovo zavest o evropski identiteti
  ,

| — | olajšati izmenjavo izkušenj in najboljših praks po Evropi, |
| --- | --- |

—

olajšati izmenjavo izkušenj in najboljših praks po Evropi,

| — | izboljšati
  in/ali povečati
  dostop do spomenikov za
  vse,
  zlasti za mlade, |
| --- | --- |

—

izboljšati
  in/ali povečati
  dostop do spomenikov za
  vse,
  zlasti za mlade,

| — | poglobiti medkulturni dialog zlasti med mladimi z umetniškim, kulturnim
  ,
  zgodovinskim
  in interaktivnim spletnim
  izobraževanjem, |
| --- | --- |

—

poglobiti medkulturni dialog zlasti med mladimi z umetniškim, kulturnim
  ,
  zgodovinskim
  in interaktivnim spletnim
  izobraževanjem,

| — | pospeševati sinergije med kulturno dediščino ter sodobnim ustvarjanjem in
  podpirati ustvarjalnost
  , |
| --- | --- |

—

pospeševati sinergije med kulturno dediščino ter sodobnim ustvarjanjem in
  podpirati ustvarjalnost
  ,

| — | ob popolnem spoštovanju celovitosti kulturne dediščine podpirati povezave med navedeno dediščino in gospodarskimi dejavnostmi, ki se razvijajo okoli nje in prispevajo k njeni trajnosti in trajnosti njene okolice, |
| --- | --- |

—

ob popolnem spoštovanju celovitosti kulturne dediščine podpirati povezave med navedeno dediščino in gospodarskimi dejavnostmi, ki se razvijajo okoli nje in prispevajo k njeni trajnosti in trajnosti njene okolice,

| — | prispevati k
  spodbujanju,
  privlačnosti
  , kulturnemu vplivu ter turističnemu
  in trajnostnemu razvoju regij, |
| --- | --- |

—

prispevati k
  spodbujanju,
  privlačnosti
  , kulturnemu vplivu ter turističnemu
  in trajnostnemu razvoju regij,

| — | spodbujati ustvarjanje evropskih mrež za okrepitev skupne evropske dediščine. |
| --- | --- |

—

spodbujati ustvarjanje evropskih mrež za okrepitev skupne evropske dediščine.

Člen 4

Sodelovanje pri ukrepu

Pri ukrepu lahko sodelujejo države članice. To sodelovanje je prostovoljno.

Člen 5

Dopolnjevanje z drugimi pobudami

Komisija in države članice zagotovijo
  , da znak
  evropske dediščine
  dopolnjuje druge pobude
  na področju kulturne dediščine,
  vendar jih ne podvaja,
  kot so Unescov seznam svetovne kulturne dediščine
  , Unescov reprezentativni seznam nesnovne kulturne dediščine človeštva
  in „evropske kulturne poti“ Sveta Evrope.

Člen 6

Dostop do ukrepa

Spomeniki, kakor so opredeljeni v členu 2, so upravičeni do podelitve znaka evropske dediščine.

Člen 7

Merila

Podelitev znaka evropske dediščine temelji na spodaj navedenih merilih.

| (1) | Kandidati za znak
  evropske dediščine
  imajo simbolen evropski pomen in so imeli
  pomembno
  vlogo v zgodovini
  in kulturi Evrope in/ali
  pri ▐ izgradnji
  Unije
  . ▐ Zato morajo utemeljiti:






  — | svojo čezmejno ali vseevropsko naravo: pretekli in sedanji vpliv ter privlačnost spomenika kandidata mora presegati nacionalne meje države članice, in/ali |
| --- | --- | --- |

(1)

Kandidati za znak
  evropske dediščine
  imajo simbolen evropski pomen in so imeli
  pomembno
  vlogo v zgodovini
  in kulturi Evrope in/ali
  pri ▐ izgradnji
  Unije
  . ▐ Zato morajo utemeljiti:

—

svojo čezmejno ali vseevropsko naravo: pretekli in sedanji vpliv ter privlačnost spomenika kandidata mora presegati nacionalne meje države članice, in/ali

| — | mesto ali vlogo spomenika v evropski zgodovini in evropskem povezovanju ter njegove povezave s ključnimi evropskimi dogodki ali osebnostmi, pa tudi kulturnimi, umetniškimi,
  verskimi,
  političnimi, družbenimi, znanstvenimi, tehnološkimi
  , okoljskimi
  ali industrijskimi gibanji, in/ali |
| --- | --- |

—

mesto ali vlogo spomenika v evropski zgodovini in evropskem povezovanju ter njegove povezave s ključnimi evropskimi dogodki ali osebnostmi, pa tudi kulturnimi, umetniškimi,
  verskimi,
  političnimi, družbenimi, znanstvenimi, tehnološkimi
  , okoljskimi
  ali industrijskimi gibanji, in/ali

| — | mesto in vlogo spomenika v razvoju in pospeševanju skupnih vrednot, ki podpirajo evropsko povezovanje, kot so svoboda, demokracija, spoštovanje človekovih pravic, kulturna raznolikost, strpnost in solidarnost. |
| --- | --- |

—

mesto in vlogo spomenika v razvoju in pospeševanju skupnih vrednot, ki podpirajo evropsko povezovanje, kot so svoboda, demokracija, spoštovanje človekovih pravic, kulturna raznolikost, strpnost in solidarnost.

| (2) | Kandidati za znak
  evropske dediščine
  predložijo projekt, ki
  ga je treba začeti izvajati najpozneje do konca imenovanega leta in ki vsebuje vse naslednje elemente
  :






  — | izboljšanemu ozaveščanju o evropskem pomenu spomenika zlasti z ustreznimi informativnimi dejavnostmi, označevanjem in usposabljanjem zaposlenih, |
| --- | --- | --- |

(2)

Kandidati za znak
  evropske dediščine
  predložijo projekt, ki
  ga je treba začeti izvajati najpozneje do konca imenovanega leta in ki vsebuje vse naslednje elemente
  :

—

izboljšanemu ozaveščanju o evropskem pomenu spomenika zlasti z ustreznimi informativnimi dejavnostmi, označevanjem in usposabljanjem zaposlenih,

| — | organiziranju izobraževalnih dejavnosti, zlasti za mlade, ki povečujejo razumevanje skupne zgodovine Evrope in njene skupne, vendar raznolike, dediščine, in ki krepijo čut pripadnosti skupnemu prostoru, |
| --- | --- |

—

organiziranju izobraževalnih dejavnosti, zlasti za mlade, ki povečujejo razumevanje skupne zgodovine Evrope in njene skupne, vendar raznolike, dediščine, in ki krepijo čut pripadnosti skupnemu prostoru,

| — | pospeševanje
  večjezičnosti
  in regionalne raznolikosti
  z uporabo več jezikov
  Unije kot ključa do medkulturnega dialoga
  , |
| --- | --- |

—

pospeševanje
  večjezičnosti
  in regionalne raznolikosti
  z uporabo več jezikov
  Unije kot ključa do medkulturnega dialoga
  ,

| — | sodelovanje s spomeniki
  , ki jim je
  že bil
  podeljen znak evropske dediščine, ▐ |
| --- | --- |

—

sodelovanje s spomeniki
  , ki jim je
  že bil
  podeljen znak evropske dediščine, ▐

| — | povečevanje
  prepoznavnosti spomenika v evropskem merilu
  , med drugim z novo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo
  , |
| --- | --- |

—

povečevanje
  prepoznavnosti spomenika v evropskem merilu
  , med drugim z novo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo
  ,

| — | zagotavljanje, da je spomenik dostopen državljanom EU ob popolnem spoštovanju njegove celovitosti.




  Organiziranje
  umetniških in kulturnih dejavnosti (na primer dogodkov, festivalov, umetniških rezidenc), ki pospešujejo mobilnost evropskih
  kulturnih posrednikov,
  umetnikov in zbirk, spodbujajo medkulturni dialog in povezovanje dediščine, zlasti s sodobnim ustvarjanjem in ustvarjalnostjo,
  je dobrodošlo
  , kadar koli posebnosti spomenika to dopuščajo. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da je spomenik dostopen državljanom EU ob popolnem spoštovanju njegove celovitosti.

Organiziranje
  umetniških in kulturnih dejavnosti (na primer dogodkov, festivalov, umetniških rezidenc), ki pospešujejo mobilnost evropskih
  kulturnih posrednikov,
  umetnikov in zbirk, spodbujajo medkulturni dialog in povezovanje dediščine, zlasti s sodobnim ustvarjanjem in ustvarjalnostjo,
  je dobrodošlo
  , kadar koli posebnosti spomenika to dopuščajo.

| (3) | Kandidati za znak predložijo načrt upravljanja, ki jih zavezuje k vsem naslednjim elementom:






  — | zagotavljanju dobrega upravljanja spomenika, |
| --- | --- | --- |

(3)

Kandidati za znak predložijo načrt upravljanja, ki jih zavezuje k vsem naslednjim elementom:

—

zagotavljanju dobrega upravljanja spomenika,

| — | zagotavljanju varstva spomenika in njegove izročitve prihodnjim rodovom v skladu z ustreznimi varstvenimi ureditvami, |
| --- | --- |

—

zagotavljanju varstva spomenika in njegove izročitve prihodnjim rodovom v skladu z ustreznimi varstvenimi ureditvami,

| — | zagotavljanju kakovosti sprejema, kot so zgodovinska predstavitev, informacije za obiskovalce, označevanje itd., |
| --- | --- |

—

zagotavljanju kakovosti sprejema, kot so zgodovinska predstavitev, informacije za obiskovalce, označevanje itd.,

| — | zagotavljanju dostopa za najširšo možno javnost
  , vključno za starejše osebe in invalide,
  na primer z raznimi prilagoditvami spomenika ali usposabljanjem osebja
  in z uporabo interneta
  , |
| --- | --- |

—

zagotavljanju dostopa za najširšo možno javnost
  , vključno za starejše osebe in invalide,
  na primer z raznimi prilagoditvami spomenika ali usposabljanjem osebja
  in z uporabo interneta
  ,

| — | posvečanju posebne pozornosti mladim zlasti z omogočanjem prednostnega dostopa do spomenika, |
| --- | --- |

—

posvečanju posebne pozornosti mladim zlasti z omogočanjem prednostnega dostopa do spomenika,

| — | promociji spomenikov kot turističnih destinacij
  ob omejevanju morebitnega negativnega vpliva nanje ali na njihovo okolico
  , |
| --- | --- |

—

promociji spomenikov kot turističnih destinacij
  ob omejevanju morebitnega negativnega vpliva nanje ali na njihovo okolico
  ,

| — | razvoju usklajene in celovite komunikacijske strategije, ki poudarja evropski pomen spomenika, |
| --- | --- |

—

razvoju usklajene in celovite komunikacijske strategije, ki poudarja evropski pomen spomenika,

| — | zagotavljanju načrta upravljanja, ki je čim bolj prijazen okolju ▐. |
| --- | --- |

—

zagotavljanju načrta upravljanja, ki je čim bolj prijazen okolju ▐.

Člen 8

Evropski izbirni svet neodvisnih strokovnjakov

1.   Ustanovi se evropski izbirni svet neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: „evropski izbirni svet“) za izvajanje izbirnih postopkov in postopkov spremljanja na evropski ravni. Zagotavlja enotno uporabo meril v državah članicah udeleženkah.

2.   Izbirni svet sestavlja
  13 članov
  . Štiri člane imenuje Evropski parlament, štiri Svet
  ,
  štiri Komisija
  in enega Odbor regij v skladu s svojimi ustreznimi postopki
  . Evrospki izbirni svet imenuje svojega predsednika.

3.   Člani evropskega izbirnega sveta so neodvisni strokovnjaki. Ti strokovnjaki morajo imeti veliko izkušenj in znanja na ▐ področjih, ki so pomembna za cilje znaka evropske dediščine.
  Institucije, ki jih imenujejo, si prizadevajo v kar največji meri zagotoviti dopolnjevanje njihovih strokovnih področij in njihovo uravnoteženo geografsko zastopanost.

4.   Člani evropskega izbirnega sveta so imenovani za tri leta. Razen v prvem letu veljave tega sklepa Komisija imenuje štiri strokovnjake za eno leto, štiri Evropski parlament
  in enega Odbor regij
  za dve leti in štiri Svet za tri leta.

5.   
  Člani evropskega
  izbirnega sveta
  prijavijo vsako navzkrižje interesov ali morebitno navzkrižje interesov v zvezi z
  nekim spomenikom kandidatom
  . V primeru takšne prijave ali če
  pride do navzkrižja interesov, član ▐ ne sodeluje pri ocenjevanju navedenega
  ali kakega drugega
  spomenika
  iz te države članice
  .

6.   Vsa poročila, priporočila in uradna obvestila evropskega izbirnega sveta se objavijo.

Člen 9

Obrazec za prijavo

▐ Komisija na podlagi izbirnih meril
  iz člena 7
  pripravi skupen prijavni obrazec za vse kandidate. Pri izbiri bodo upoštevane samo prijave, predložene na uradnem prijavnem obrazcu.

Člen 10

Predizbira na nacionalni ravni

1.   Predizbira spomenikov za podelitev znaka evropske dediščine je v pristojnosti držav članic
  ob tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi
  .

2.   Vsaka država članica lahko v predizbirnem postopku imenuje največ dva spomenika
  vsaki dve leti
  v skladu s koledarjem iz Priloge. ▐

3.   Vsaka država članica določi svoje postopke in svoj koledar za predizbiro spomenikov v skladu z načelom subsidiarnosti in pri tem zagotovi, da upravne ureditve ostanejo kolikor je mogoče racionalne in prilagodljive. Vendar mora Komisijo uradno obvestiti o rezultatih predizbire najpozneje do
  1. marca
  v letu
  predizbirnega
  postopka.

4.   
  Predizbira se opravi v skladu z merili
  iz člena 7, uporablja pa se prijavni obrazec iz člena 9.

5.
     
  Komisija objavi popoln seznam vnaprej izbranih spomenikov in o tem obvesti Evropski parlament, Svet in Odbor regij.

Člen 11

Končna izbira na ravni Unije

1.   Končna izbira spomenikov za podelitev znaka evropske dediščine je v pristojnosti Komisije, izvede pa jo evropski izbirni svet.

2.   Evropski izbirni svet oceni prijave spomenikov, izbranih v predizbiri, in izbere največ en spomenik na državo članico. Po potrebi se lahko zahtevajo nadaljnje informacije. Lahko se organizirajo tud ogledi spomenikov.

3.   
  Končna izbira se opravi v skladu z merili
  iz člena 7, uporablja pa se prijavni obrazec iz člena 9.

4.   Evropski izbirni svet pripravi poročilo o spomenikih, imenovanih v predizibirnem postopku, najpozneje do
  15. decembra
  v letu
  predizbirnega
  postopka. Navedeno poročilo vključuje priporočilo za podelitev znaka evropske dediščine in utemeljitev za spomenike, ki se niso uvrstili na končni seznam.

5.   Kandidati, ki niso na končnem seznamu, se v naslednjih letih lahko ponovno prijavijo za predizbiro na nacionalni ravni.

Člen 12

Nadnacionalni spomeniki

1.   V tem sklepu izraz „nadnacionalni spomeniki“ pomeni:

| — | več spomenikov, ki so v različnih državah članicah, imajo skupno temo in se prijavijo v eni prijavi; |
| --- | --- |

—

več spomenikov, ki so v različnih državah članicah, imajo skupno temo in se prijavijo v eni prijavi;

| — | en določen spomenik, ki je na ozemlju vsaj dveh držav članic. |
| --- | --- |

—

en določen spomenik, ki je na ozemlju vsaj dveh držav članic.

2.   Za prijave za nadnacionalne spomenike velja isti postopek kot za prijave za druge spomenike.
  Vse
  zadevne države članice v predizbirnem postopku imenujejo največ dva spomenika, kakor je določeno v členu 10.
  Med nadnacionalnimi spomeniki se eden imenuje za koordinatorja, ki predstavlja edino kontaktno točko za Komisijo. Koordinator pravočasno priskrbi informacije o nadnacionalni kandidaturi v vseh državah članicah, s čimer se zagotovi udeležba ustreznih spomenikov v celotni Uniji. Vsi spomeniki, ki sodelujejo v nadnacionalnem spomeniku, izpolnjujejo merila iz člena 7 in izpolnijo prijavo iz člena 9
  .

Nadnacionalnim spomenikom, ki so bistvo čezmejne evropske dediščine, saj predstavljajo materialne in nematerialne simbole, je treba nameniti posebno pozornost.

3.   Če nadnacionalni spomenik izpolnjuje vsa merila iz člena 7, ima ta spomenik pri končni izbiri prednost.

4.
     
  Če kateri od spomenikov nadnacionalnega spomenika preneha izpolnjevati merila iz člena 7 ali obveze iz svoje prijave, se uporabi postopek iz člena 15.

Člen 13

Imenovanje

1.   Med letom, ki sledi izbirnemu postopku, Komisija
  ob ustreznem upoštevanju priporočila
  evropskega izbirnega sveta uradno imenuje spomenike za podelitev znaka evropske dediščine. Komisija o
  sprejetih odločitvah
  obvesti Evropski parlament
  ,
  Svet
  in Odbor regij
  .

2.   Znak evropske dediščine se ▐ spomenikom podeljuje redno pod pogoji iz členov 14 in 15 in pod pogojem, da se ukrep nadalje izvaja.

3.
     
  Podelitev znaka evropske dediščine ne sme povzročiti obveznosti na področju urbanističnega načrtovanja, prava, urejanja krajine, mobilnosti ali arhitekture. Veljavna je zgolj lokalna zakonodaja.

Člen 14

Spremljanje

1.   Vsak spomenik, ki mu je podeljen znak evropske dediščine, se redno spremlja za zagotovitev, da še naprej izpolnjuje merila iz člena 7 in upošteva vse zaveze iz svoje prijave.

2.   Spremljanje vseh spomenikov na ozemlju države članice je v pristojnosti zadevne države članice. Država članica zbira vse potrebne informacije in vsake štiri leta pripravi podrobno poročilo v skladu s koledarjem iz Priloge.

3.   Poročilo pošlje Evropski komisiji in predloži v preučitev evropskemu izbirnemu svetu najpozneje do
  1. marca
  v letu postopka spremljanja.

4.   Evropski izbirni svet izda poročilo o stanju spomenikov z znakom v zadevnih državah članicah najpozneje do
  15. decembra
  v letu postopka spremljanja in po potrebi vključi priporočila, ki jih je treba upoštevati v naslednjem obdobju spremljanja.

5.   Komisija
  po posvetovanju z evropskim izbirnim svetom
  določi skupne kazalnike za države članice, da se zagotovi usklajen pristop pri postopku spremljanja.

Člen 15

Odvzem znaka

1.   Če evropski izbirni svet ugotovi, da nek spomenik ne izpolnjuje več meril iz člena 7 ali da ne upošteva več vseh zavez iz svoje prijave, prek Komisije naveže stik z zadevno državo članico z namenom, da pomaga pri izvedbi potrebnih prilagoditev spomenika.

2.   Če po 18 mesecih od začetka dogovorov z zadevno državo članico potrebne prilagoditve spomenika niso izvedene, evropski izbirni svet o tem uradno obvesti Komisijo. Uradnemu obvestilu morajo biti priložena utemeljitev in priporočila, kako stanje izboljšati.

3.   Če po drugem obdobju 18 mesecev priporočila niso izvedena, evropski izbirni svet pripravi priporočilo za odvzem znaka evropske dediščine temu spomeniku.

4.   Komisija
  ob upoštevanju priporočila evropskega izbirnega sveta
  sprejme končno odločitev glede odvzema znaka evropske dediščine. Komisija o tem obvesti Evropski parlament
  ,
  Svet
  in Odbor regij
  .

5.   Vsa uradna obvestila in priporočila evropskega izbirnega sveta se objavijo.

6.
     
  Spomeniki se lahko kadar koli odrečejo znaku evropske dediščine. V tem primeru to sporočijo zadevni državi članici, ki nato obvesti Komisijo. Komisija sprejme odločitev o umiku znaka evropske dediščine in o tem obvesti Evropski parlament, Svet in Odbor regij.

Člen 16

Praktične ureditve

1.   Komisija izvaja ukrep Unije za znak evropske dediščine. Komisija zlasti:

| — | zagotavlja splošno usklajenost in kakovost ukrepa, |
| --- | --- |

—

zagotavlja splošno usklajenost in kakovost ukrepa,

| — | zagotavlja usklajevanje med državami članicami in evropskim izbirnim svetom, |
| --- | --- |

—

zagotavlja usklajevanje med državami članicami in evropskim izbirnim svetom,

| — | na podlagi ciljev iz člena 3 in v skladu z merili iz člena 7
  določi smernice
  , ki so v pomoč pri izbirnem postopku
  in
  postopku spremljanja
  ter
  pri prijavnem obrazcu
  , |
| --- | --- |

—

na podlagi ciljev iz člena 3 in v skladu z merili iz člena 7
  določi smernice
  , ki so v pomoč pri izbirnem postopku
  in
  postopku spremljanja
  ter
  pri prijavnem obrazcu
  ,

| — | zagotovi podporo evropskemu izbirnemu svetu. |
| --- | --- |

—

zagotovi podporo evropskemu izbirnemu svetu.

2.   Komisija je pristojna za komuniciranje v zvezi z znakom evropske dediščine in njegovo vidnostjo na evropski ravni zlasti z oblikovanjem in vzdrževanjem posebnega spletnega mesta,
  novim logotipom ter povečevanjem prepoznavnosti in privlačnosti spomenikov v evropskem merilu, na primer z uporabo novih tehnologij ter digitalnih in interaktivnih sredstev, pa tudi z iskanjem sinergij z drugimi evropskimi pobudami. Vsa obvestila in priporočila evropskega izbirnega sveta iz členov 8(6), 10(5) in 15(5) se objavijo na tem spletnem mestu
  .

3.   Komisija pospešuje dejavnosti povezovanja spomenikov z znakom evropske dediščine v mrežo.

4.   Ukrepi iz odstavkov 2 in 3 ter stroški evropskega izbirnega sveta se financirajo s finančnimi sredstvi iz člena 18.

Člen 17

Ocenjevanje

1.   Komisija zagotovi zunanjo in neodvisno ocenjevanje ukrepa za znak evropske dediščine. Ocenjevanje se izvaja vsakih šest let v skladu s koledarjem iz Priloge in vključuje preučitev vseh elementov, vključno z učinkovitostjo procesov, vključenih v delovanje ukrepa, število spomenikov,
  geografsko območje in
  učinek ukrepa, na kakšen način ga je mogoče izboljšati in ali naj se ukrep nadaljuje.

2.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v šestih mesecih po končanih ocenjevanjih predloži poročilo o njih
  , po potrebi skupaj z ustreznimi predlogi
  .

▐

Člen 18

Finančne določbe

1.   Znesek finančnih sredstev za izvajanje ukrepa za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2013 je 1 350 000 EUR.

2.   Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah večletnega finančnega okvira.

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 267, 1.10.2010, str. 52.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010.

2

(3)  UL C 319, 13.12.2008, str. 11.

3

(4)  KOM(2007)0242.

4

PRILOGA

KOLEDAR

Koledar za znak evropske dediščine

| [Leto n] | Sprejetje tega sklepa
  Predpriprava |
| --- | --- |
| [Leto n + 1] | Predpriprava |
| [Leto n + 2] | Predizbor, ki ga opravijo
  države članice ▐ |
| [Leto n + 3] | Končno imenovanje spomenikov |
| [Leto n + 4] | Predizbor, ki ga opravijo države članice |
| [Leto n + 5] | Končno imenovanje spomenikov in spremljanje |
| [Leto n + 6] | Predizbor, ki ga opravijo države članice |
| [Leto n + 7] | Končno imenovanje spomenikov




  Ocenjevanje znaka evropske dediščine |
| [Leto n + 8] | Predizbor, ki ga opravijo države članice |
| [Leto n + 9] | Končno imenovanje spomenikov in spremljanje |
| [Leto n + 10] | Predizbor, ki ga opravijo države članice |
| [Leto n + 11] | Končno imenovanje spomenikov |
| [Leto n + 12] | Predizbor, ki ga opravijo države članice |
| [Leto n + 13] | Končno imenovanje spomenikov




  Ocenjevanje znaka evropske dediščine |

[Leto n]

Sprejetje tega sklepa

Predpriprava

[Leto n + 1]

Predpriprava

[Leto n + 2]

Predizbor, ki ga opravijo
  države članice ▐

[Leto n + 3]

Končno imenovanje spomenikov

[Leto n + 4]

Predizbor, ki ga opravijo države članice

[Leto n + 5]

Končno imenovanje spomenikov in spremljanje

[Leto n + 6]

Predizbor, ki ga opravijo države članice

[Leto n + 7]

Končno imenovanje spomenikov

Ocenjevanje znaka evropske dediščine

[Leto n + 8]

Predizbor, ki ga opravijo države članice

[Leto n + 9]

Končno imenovanje spomenikov in spremljanje

[Leto n + 10]

Predizbor, ki ga opravijo države članice

[Leto n + 11]

Končno imenovanje spomenikov

[Leto n + 12]

Predizbor, ki ga opravijo države članice

[Leto n + 13]

Končno imenovanje spomenikov

Ocenjevanje znaka evropske dediščine

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/234 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/234

---

Četrtek, 16. december 2010Sodelovanje Švice v programu „Mladi v akciji“ in akcijskem programu na področju vseživljenjskega učenja ***

P7_TA(2010)0487

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o pogojih za sodelovanje Švicarske konfederacije v programu „Mladi v akciji“ in akcijskem programu na področju vseživljenjskega učenja (2007–2013) (12818/2010 – C7-0277/2010 – 2010/0231(NLE))

2012/C 169 E/46

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12818/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12818/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o pogojih za sodelovanje Švicarske konfederacije v programu „Mladi v akciji“ in akcijskem programu na področju vseživljenjskega učenja (2007–2013) (13104/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o pogojih za sodelovanje Švicarske konfederacije v programu „Mladi v akciji“ in akcijskem programu na področju vseživljenjskega učenja (2007–2013) (13104/2009),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členoma 165(4) in 166(4) ter členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a), Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0277/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členoma 165(4) in 166(4) ter členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a), Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0277/2010),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0334/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0334/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije.

---

| 15.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 169/234 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 169/234

---

Četrtek, 16. december 2010Nadzor držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije ***I

P7_TA(2010)0488

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (KOM(2010)0083 – C7-0073/2010 – 2010/0051(COD))

2012/C 169 E/47

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0083),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 291(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0073/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 291(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0073/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 1. decembra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 1. decembra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za ustavne zadeve (A7-0355/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za ustavne zadeve (A7-0355/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 16. december 2010P7_TC1-COD(2010)0051

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. decembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 182/2011.)

---

Četrtek, 16. december 2010PRILOGA

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA IN KOMISIJE

Komisija mora v skladu s členom 5(2) sprejeti osnutek izvedbenega akta, če odbor sprejme pozitivno mnenje. Ta določba ne izključuje možnosti, da Komisija v skladu z sedanjo prakso v zelo izjemnih primerih upošteva nove okoliščine, ki so nastale po glasovanju, in odloči, da ne bo sprejela osnutka izvedbenega akta, potem ko je ustrezno obvestila odbor in zakonodajalca.

IZJAVE KOMISIJE

Komisija bo nadaljevala pregled vseh veljavnih zakonodajnih aktov, ki pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe niso bili prilagojeni regulativnemu postopku s pregledom, da bi ocenila, ali je treba te instrumente prilagoditi ureditvi delegiranih aktov, uvedenih s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Komisija bo čim prej pripravila ustrezne predloge, najpozneje pa do datumov, navedenih v okvirnem časovnem razporedu, priloženem k tej izjavi.

Komisija bo med tem usklajevanjem redno obveščala Evropski parlament o osnutkih izvedbenih ukrepov, povezanih z navedenimi instrumenti, ki bi morali v prihodnosti postati delegirani akti.

Komisija bo v zvezi z veljavnimi zakonodajnimi akti, ki trenutno vsebujejo sklice na regulativni postopek s pregledom, v vsakem instrumentu, ki ga namerava spremeniti, pregledala določbe, povezane s tem postopkom, da bi jih v ustreznem času prilagodila merilom iz Pogodbe. Poleg tega bosta Evropski parlament in Svet lahko označila temeljne akte, za katere menita, da jih je treba prednostno prilagoditi.

Komisija bo ocenila rezultate tega procesa konec leta 2012 in presodila, koliko zakonodajnih aktov, ki vsebujejo sklice na regulativni postopek s pregledom, ostane veljavnih. Komisija bo nato pripravila ustrezne zakonodajne pobude za dokončanje prilagoditve. Skupni cilj Komisije je, da bodo do konca sedmega mandata Parlamenta iz vseh zakonodajnih instrumentov odstranjene vse določbe, ki se sklicujejo na regulativni postopek s pregledom.

Komisija poudarja, da je pred kratkim začela izvajati študijo, ki bo zagotovila celovit in objektiven pregled vseh vidikov politike trgovinske zaščite EU in prakse, vključno z ovrednotenjem izvrševanja, metod, uporabe in učinkovitosti sedanje sheme instrumentov trgovinske zaščite pri doseganju svojih ciljev trgovinske politike, ovrednotenjem učinkovitosti obstoječih in možnih odločitev Evropske unije na področju politike (na primer preskus ravnovesja interesov Unije, pravilo nižje dajatve in sistem pobiranja dajatev) v primerjavi z odločitvami nekaterih trgovinskih partnerjev na področju politike ter pregledom osnovne protidampinške uredbe in osnovne protisubvencijske uredbe glede na upravno prakso institucij EU, sodbe Sodišča Evropske unije ter priporočila in odločitve Organa STO za poravnavo sporov.

Komisija namerava glede na rezultate študije in poteka pogajanj v okviru STO o razvojni agendi iz Dohe raziskati, ali in kako nadalje nadgraditi in posodobiti instrumente trgovinske zaščite EU.

Komisija prav tako poudarja nedavne pobude, ki jih je sprejela za izboljšanje preglednosti delovanja instrumentov trgovinske zaščite (kot je imenovanje pooblaščenca za zaslišanje), in svoje delo z državami članicami za pojasnitev ključnih elementov tržne zaščite. Komisija temu delu pripisuje precejšen pomen in si bo s posvetovanjem z državami članicami prizadevala za določitev drugih pobud, ki bi se lahko sprejele v zvezi s tem.

V skladu s pravili komitologije, ki temeljijo na Sklepu Sveta 1999/468/ES, mora Komisija, kadar je upravljalni odbor za skupno kmetijsko politiko izdal negativno mnenje, predložiti zadevni osnutek ukrepa Svetu, ki lahko v enem mesecu sprejme drugačno odločitev. Komisija vseeno lahko ukrepa, saj lahko izbira med uvedbo ukrepa ali odložitvijo njegovega izvajanja. Komisija tako lahko uporabi ukrep, ko oceni, da bi na primer odložitev njegovega izvajanja na trgu povzročila nepopravljive negativne učinke. Kadar pozneje Svet odloči drugače, postane seveda ukrep, ki ga izvaja Komisija, odvečen. Trenutna pravila tako dajejo Komisiji na voljo instrument, ki omogoča zaščito skupnega interesa vse Unije z vsaj začasnim sprejetjem ukrepa.

Člen 7 te uredbe si prizadeva, da ta pristop ostaja v okviru nove komitološke ureditve, pri tem pa je omejen na izredne okoliščine ter temelji na jasno opredeljenih in omejevalnih merilih. Komisiji bi omogočil, da sprejme osnutek ukrepa kljub negativnemu mnenju odbora za pregled, če „bi njegovo nesprejetje v obveznem roku povzročilo znatne motnje v delovanju trgov (...) ali za finančne interese Unije“. Določba se nanaša na primere, kadar ni mogoče čakati na ponovno glasovanje odbora o istem ali drugem osnutku ukrepa, ker bi to med tem povzročilo znatne motnje v delovanju trga, na primer zaradi špekulacij izvajalcev. Za zagotovitev sposobnosti Unije za ukrepanje bi ta določba državam članicam in Komisiji omogočila še eno strokovno razpravo o osnutku ukrepa, da zadeve ne bi ostale negotove in ponujale možnosti za špekulacije z negativnimi posledicami za trge in proračun.

Takšni primeri lahko namreč nastanejo v okviru vsakodnevnega upravljanja skupne kmetijske politike (na primer določanja izvoznih nadomestil, upravljanja dovoljenj, posebne zaščitne klavzule), kadar je treba pogosto sprejemati hitre odločitve, ki lahko imajo pomembne gospodarske posledice za trge ter tako za kmete in izvajalce, pa tudi za proračun Unije.

Kadar Evropski parlament ali Svet opozorita Komisijo, da po njunem mnenju osnutek izvedbenega akta presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, bo Komisija takoj proučila osnutek izvedbenega akta in pri tem upoštevala mnenja Evropskega parlamenta ali Sveta.

Komisija bo delovala na način, ki ustrezno upošteva nujnost zadeve.

Pred odločitvijo, ali se osnutek izvedbenega akta sprejme, spremeni ali prekliče, bo Komisija obvestila Evropski parlament ali Svet o ukrepu, ki ga namerava sprejeti in o razlogih za to.

Četrtek, 16. december 2010Dodatek

PRILOGA k izjavi Komisije

Okvirna tabela temeljnih aktov, za katere se pred Lizbonsko pogodbo ni uporabljal postopek soodločanja in jih je treba prilagoditi, da bi bili v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju EU

| Politično področje | | Akti, ki jih je treba pregledati | Okvirni časovni razpored | Omejeno na uskladitev | Vključeno v širši predlog |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ESTAT | 1. | Uredba (ES) št. 1365/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh in o razveljavitvi Direktive Sveta 80/1119/EGS (1) | 2011, zadnje četrtletje | | X |
| SANCO | 2. | Direktiva Sveta 64/432/EGS o problemih zdravstvenega varstva živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči med državami članicami ES (2) | do marca 2012 | | X |
| 3. | Direktiva Sveta 90/426/EGS o pogojih zdravstvenega varstva živali, ki se uporabljajo za premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (2). | do marca 2012 | | X |
| 4. | Direktiva Sveta 91/68/EGS o zdravstvenih problemih, ki vplivajo na trgovino z ovcami in kozami znotraj Skupnosti (2) | do marca 2012 | | X |
| 5. | Direktiva Sveta 2004/68/ES o določitvi predpisov v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za uvoz v Skupnost in tranzit skozi Skupnost nekaterih živih parkljarjev, spremembi direktiv 90/426/EGS in 92/65/EGS ter razveljavitvi Direktive 72/462/EGS (2) | do marca 2012 | | X |
| 6. | Direktiva Sveta 2009/158/ES o pogojih zdravstvenega stanja živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav (2) | do marca 2012 | | X |
| 7. | Direktiva Sveta 92/65/EGS o zahtevah zdravstvenega varstva živali, ki urejajo trgovino z in uvoz v Skupnost za živali, seme, jajčeca in zarodke, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I)(1) Direktive 90/425/EGS (2) | do marca 2012 | | X |
| 8. | Direktiva 88/407/EGS določa zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za trgovanje med državami članicami Evropske skupnosti ter uvoz semena domačega goveda (2) | do marca 2012 | | X |
| 9. | Direktiva Sveta 89/556/EGS o pogojih zdravstvenega varstva živali, ki urejajo trgovino znotraj Skupnosti z zarodki domačega goveda in njihov uvoz iz tretjih držav (2) | do marca 2012 | | X |
| 10. | Direktiva 90/429/EGS določa zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za trgovanje med državami članicami Evropske skupnosti ter uvoz semena domačih prašičev (2) | do marca 2012 | | X |
| 11. | Direktiva Sveta 2002/99/ES določa predpise v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (samo pri uvozu) (2) | do marca 2012 | | X |
| 12. | Direktiva Sveta 92/118/EGS določa zahteve zdravstvenega varstva živali in javnozdravstvenega varstva, ki urejajo trgovino in uvoz v Skupnost za proizvode, za katere zahteve iz posebnih pravil Skupnosti, navedenih v Prilogi A (I) k Direktivi 89/662/EGS ter, v zvezi s patogeni, k Direktivi 90/425/EGS, ne veljajo (2) | do marca 2012 | | X |
| 13. | Direktiva Sveta 2006/88/ES o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (2) | do marca 2012 | | X |
| 14. | Direktiva Sveta 92/35/EGS o pravilih za obvladovanje in ukrepih za zatiranje konjske kuge (2) | do marca 2012 | | X |
| 15. | Direktiva Sveta 77/391/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za izkoreninjenje bruceloze, tuberkuloze in levkoze pri govedu (2) | do marca 2012 | | X |
| 16. | Direktivo Sveta 82/400/EGS o spremembi Direktive 77/391/EGS in o uvedbi dopolnilnega ukrepa Skupnosti za izkoreninjenje bruceloze, tuberkuloze in levkoze pri govedu (2) | do marca 2012 | | X |
| 17. | Odločba Sveta 90/242/EGS o uvedbi finančnega ukrepa Skupnosti za izkoreninjenje bruceloze pri ovcah in kozah (2) | do marca 2012 | | X |
| 18. | Direktiva Sveta 90/423/EGS o spremembi Direktive 85/511/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, Direktive 64/432/EGS o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči med državami članicami Evropske skupnosti, in Direktive 72/462/EGS o problemih glede zdravstvenih in veterinarskih pregledov ob uvozu goveda in prašičev ter svežega mesa iz tretjih držav (2) | do marca 2012 | | X |
| 19. | Direktiva Sveta 2003/85/ES o ukrepih Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, ki razveljavljajo Direktivo 85/511/EGS in odločbe 89/531/EGS in 91/665/EGS ter spreminja Direktivo 92/46/EGS (2) | do marca 2012 | | X |
| 20. | Direktiva sveta 2005/94/ES o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (2) | do marca 2012 | | X |
| 21. | Direktiva Sveta 92/66/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor atipične kokošje kuge (2) | do marca 2012 | | X |
| 22. | Direktiva Sveta 80/1095/EGS o določitvi pogojev, s katerimi se doseže in ohrani ozemlje Skupnosti brez klasične prašičje kuge (2) | do marca 2012 | | X |
| 23. | Odločba Sveta 80/1096/EGS o finančnih ukrepih Skupnosti za iztrebljanje klasične prašičje kuge (2) | do marca 2012 | | X |
| 24. | Odločba Sveta 92/119/EGS o splošnih ukrepih Skupnosti za nadzor nad določenimi živalskimi boleznimi in o posebnih ukrepih v primeru vezikularne bolezni prašičev (2) | do marca 2012 | | X |
| 25. | Direktiva Sveta 2001/89/ES o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (2) | do marca 2012 | | X |
| 26. | Odločba Sveta 79/511/EGS o finančnem prispevku Skupnosti za boj proti slinavki in parkljevki v Jugovzhodni Evropi (2) | 2011/2012 | | X |
| 27. | Odločba Sveta 89/455/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za pripravo pilotnih projektov za obvladovanje stekline z namenom njenega izkoreninjenja ali preprečevanja (2) | do marca 2012 | | X |
| 28. | Odločba Sveta 2009/470/ES o odhodkih na področju veterine | drugi semester leta 2012 | | X |
| 29. | Direktiva Sveta 82/894/EGS o prijavljanju živalskih bolezni v Skupnosti (2) | do marca 2012 | | X |
| 30. | Direktiva Sveta 89/662/EGS o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (2) | do marca 2012 | | X |
| 31. | Direktiva Sveta 90/425/EGS o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2) | do marca 2012 | | X |
| 32. | Odločba Sveta 92/438/EGS o uvajanju računalniške tehnologije v veterinarske uvozne postopke (projekt Shift), spremembi direktiv 90/675/EGS, 91/496/EGS, 91/628/EGS in Odločbe 90/424/EGS ter o razveljavljavitvi Odločbe 88/192/EGS (2) | do marca 2012 | | X |
| 33. | Direktiva Sveta 96/93/ES o certificiranju živali in živalskih proizvodov (2) | do marca 2012 | | X |
| 34. | Direktiva Sveta 2008/71/ES o identifikaciji in registraciji prašičev (2) | do marca 2012 | | X |
| 35. | Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega Parlamenta in Sveta o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (3) | prvo trimesečje leta 2011 | | X |
| 36. | Uredba Sveta (ES) št. 21/2004 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koza (2) | do marca 2012 | | X |
| 37. | Direktiva Sveta 2009/157/ES o čistokrvnem plemenskem govedu | prvo trimesečje leta 2011 | | X |
| 38. | Direktiva Sveta 88/661/EGS o zootehničnih standardih, ki se uporabljajo za plemenske prašiče | prvo trimesečje leta 2011 | | X |
| 39. | Direktiva Sveta 89/361/EGS o čistopasemskih plemenskih ovcah in kozah | prvo trimesečje leta 2011 | | X |
| 40. | Direktiva Sveta 90/427/EGS o zootehničnih in rodovniških predpisih, ki urejajo trgovino s kopitarji v Skupnosti | prvo trimesečje leta 2011 | | X |
| 41. | Direktiva Sveta 90/428/EGS o trgovini s kopitarji, ki so namenjeni za tekmovanja in o določitvi pogojev sodelovanja na teh tekmovanjih | prvo trimesečje leta 2011 | | X |
| 42. | Direktiva Sveta 91/174/EGS o zootehničnih in rodovniških zahtevah za trženje čistokrvnih živali | prvo trimesečje leta 2011 | | X |
| 43. | Direktiva Sveta 94/28/ES o določitvi načel v zvezi z zootehničnimi in rodovniškimi predpisi, ki veljajo za uvoz živali, njihovega semena, jajčec in zarodkov iz tretjih držav, in o spremembah Direktive 77/504/EGS o čistopasemskem plemenskem govedu | prvo trimesečje leta 2011 | | X |
| 44. | Direktiva Sveta 97/78/ES o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (2) | do marca 2012 | | X |
| 45. | Direktiva Sveta 91/496/EGS o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS (2) | do marca 2012 | | X |
| 46. | Direktiva Sveta 98/58/ES o zaščiti rejnih živali (4) | 2013-2014 | | X |
| 47. | Direktiva Sveta 2008/119/ES o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (Kodificirana različica) (4) | 2013-2014 | | X |
| 48. | Direktiva Sveta 2008/120/ES o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (Kodificirana različica) (4) | 2013-2014 | | X |
| 49. | Direktiva Sveta 1999/74/ES o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic (4) | 2013-2014 | | X |
| 50. | Direktiva Sveta 2007/43/ES o določitvi minimalnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa (4) | 2013-2014 | | X |
| 51. | Uredba Sveta (ES) 1099/2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (4) | 2013-2014 | | X |
| 52. | Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) 1255/97 (4) | 2013-2014 | | X |
| 53. | Direktiva Sveta 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (5) | drugi semester leta 2012 | | X |
| 54. | Direktiva Sveta 2007/33/ES o obvladovanju krompirjevih ogorčic in razveljavitvi Direktive 69/465/EGS (5) | drugi semester leta 2012 | X | |
| 55. | Direktiva Sveta 93/85/EGS o nadzoru krompirjeve obročkaste gnilobe (5) | drugi semester leta 2012 | X | |
| 56. | Direktiva Sveta 98/57/ES o obvladovanju bakterije Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. (5) | drugi semester leta 2012 | X | |
| 57. | Direktiva Sveta 66/401/EGS o trženju semen krmnih rastlin | drugi semester leta 2011 | | X |
| 58. | Direktiva Sveta 69/464/EGS o nadzoru krompirjevega raka | drugi semester leta 2013 | X | |
| 59. | Direktiva Sveta 66/402/EGS o trženju semena žit | drugi semester leta 2011 | | X |
| 60. | Direktiva Sveta 68/193/EGS o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte | drugi semester leta 2011 | | X |
| 61. | Direktiva Sveta 98/56/ES o trženju razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin | drugi semester leta 2011 | | X |
| 62. | Direktiva Sveta 1999/105/ES o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala. | drugi semester leta 2011 | | X |
| 63. | Direktiva Sveta 2002/53/ES o skupnem katalogu sort poljščin. | drugi semester leta 2011 | | X |
| 64. | Direktiva Sveta 2002/54/ES o trženju semena pese. | drugi semester leta 2011 | | X |
| 65. | Direktiva Sveta 2002/55/ES o trženju semena pese. | drugi semester leta 2011 | | X |
| 66. | Direktiva Sveta 2002/56/ES o trženju semenskega krompirja | drugi semester leta 2011 | | X |
| 67. | Direktiva Sveta 2002/57/ES o trženju semena oljnic in predivnic | drugi semester leta 2011 | | X |
| 68. | Direktiva Sveta 2008/72/ES o trženju razmnoževalnega in sadilnega materiala zelenjadnic, razen semena | drugi semester leta 2011 | | X |
| 69. | Direktiva Sveta 2008/90/ES o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja. | drugi semester leta 2011 | | X |
| 70. | Uredba Sveta (ES) št. 2100/94 žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (6) | 2012-2013 | glej pripombo (opomba na prejšnji strani) |
| 71. | Direktiva Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z izdelki, ki zaradi zavajajočega videza ogrožajo zdravje ali varnost potrošnikov | drugi semester leta 2011 | | X |
| MARKT | 72. | UREDBA SVETA (ES) št. 207/2009 o znamki Skupnosti | 2011 (7) | X | |
| TRADE | 73. | Uredba Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav | konec leta 2010/ začetek leta 2011 | X | |
| 74. | Uredba Sveta (ES) št. 517/94 o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Skupnosti; | konec leta 2010/ začetek leta 2011 | X | |
| 75. | Uredba Sveta (ES) št. 2248/2001 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško, kakor je bila spremenjena | konec leta 2010/ začetek leta 2011 | X | |
| 76. | Uredba Sveta (ES) št. 953/2003 za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo; | konec leta 2010/ začetek leta 2011 | X | |
| | Uredba Sveta (ES) št. 868/2004 o varstvu pred subvenconiranjem in nepošteno prakso oblikovanja cen, ki povzroča škodo letalskim prevoznikom Skupnosti pri izvajanju zračnega prevoza iz tretjih držav (8) | | | |
| 77. | Uredba Sveta (ES) št. 673/2005 o vzpostavitvi dodatnih carin za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike | konec leta 2010/ začetek leta 2011 | X | |
| 78. | Uredba Sveta (ES) št. 1616/2006 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Republiko Albanijo | konec leta 2010/ začetek leta 2011 | X | |
| 79. | Uredba Sveta (ES) št. 1528/2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu | konec leta 2010/ začetek leta 2011 | X | |
| 80. | Uredba Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo ter o spremembi Uredbe (ES) št. 980/2005 in Sklepa Komisije 2005/924/ES | konec leta 2010/ začetek leta 2011 | X | |
| 81. | Uredba Sveta (ES) št. 140/2008 z dne 19. novembra 2007 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani | konec leta 2010/ začetek leta 2011 | X | |
| 82. | Uredba Sveta (ES) št. 594/2008 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani | konec leta 2010/ začetek leta 2011 | X | |
| 83. | Uredba Sveta (ES) št. 732/2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 | konec leta 2010/ začetek leta 2011 | X | |
| 84. | Uredba Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije | konec leta 2010/ začetek leta 2011 | X | |
| | 85. | Uredba Sveta (ES) št. 1342/2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije | začetek leta 2011 | X | |
| | 86. | Uredba Sveta (ES) št. 1340/2008 o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki med Evropsko skupnostjo in Republiko Kazahstan | začetek leta 2011 | X | |
| MARE | 87. | Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo | do novembra 2011 | | X |
| 88. | Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 o skupni ureditvi trgov | do maja 2011 | | X |
| 89. | Uredba Sveta (ES) št. 850/98 o tehničnih ukrepih | do novembra 2011 | X | |
| 90. | Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 o tehničnih ukrepih v Baltskem morju | do novembra 2011 | X | |
| 91. | Uredba Sveta (ES) št. 1100/2007 o ukrepih za obnovo staleža evropske jegulje | do novembra 2011 | X | |
| 92. | Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema | do novembra 2011 | X | |
| 93. | Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu | do novembra 2011 | X | |
| 94. | Uredba Sveta (ES) št. 1006/2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti | do novembra 2011 | X | |
| 95. | Uredba Sveta (ES) št. 812/2004 o naključnih ulovih kitov in delfinov | do novembra 2011 | X | |
| 96. | Uredba Sveta (ES) št. 1966/2006 o elektronskem poročanju in zapisovanju (9) | glej opombo |
| 97. | Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 o Sredozemskem morju | do novembra 2011 | X | |
| ENV | 98. | Direktiva Sveta 87/217/EGS o preprečevanju in zmanjševanju onesnaževanja okolja z azbestom | prva polovica leta 2011 | X | |
| 99. | Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost | druga polovica leta 2011 | | X |
| ENER | 100. | Uredba Sveta (ES) št. 733/2008 o pogojih, ki urejajo uvoz kmetijskih proizvodov, ki izvirajo iz tretjih držav po nesreči v jedrski elektrarni Černobil (Kodificirana različica)
  Uredba Sveta (ES) št. 1048/2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 733/2008 o pogojih, ki urejajo uvoz kmetijskih proizvodov, ki izvirajo iz tretjih držav po nesreči v jedrski elektrarni Černobil (10) | ni predvidenega datuma pred 2013 (11) | | X |
| CLIMA | 101. | Odločba Sveta 2002/358/ES o odobritvi Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja v imenu Evropske skupnosti in skupnega izpolnjevanja iz njega izhajajočih obveznosti | — (12) | | X |
| 102. | Osnutek Odločbe Komisije o spremembi Odločbe Komisije 2006/944/ES („Odločba o dodeljenih količinah“) | konec leta 2010 | | X |
| ENTR | 103. | Uredba Sveta (ES) št. 1216/2009 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (kodificirana različica Uredbe 3448/93) | zadnje četrtletje leta 2010 | | X |
| AGRI | 104. | Uredba Sveta (ES) št. 247/2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije | 23.9.2010 | | X |
| 105. | Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) | 30.9.2010 | | X |
| 106. | Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb [...] | 30.9.2010 | | X |
| 107. | Uredba Sveta (EGS) št. 1601/91 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov | prvo četrtletje leta 2011 | | X |
| 108. | Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike | zadnje četrtletje leta 2010 | X | |
| 109. | Uredba Sveta (ES) št. 378/2007 o pravilih za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1290/2005 | zadnje četrtletje leta 2010 | X | |
| 110. | Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 | zadnje četrtletje leta 2010 | X | |
| 111. | Uredba Sveta (ES) št. 165/94 o sofinanciranju kontrole z daljinskim zaznavanjem s strani Skupnosti in spremembi Uredbe (EGS) št. 3508/92 o vzpostavitvi integriranega upravnega in nadzornega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti | razveljavila jo bo „uskladitev Uredbe 1290/2005“ | X | |
| 112. | Uredba Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil | zadnje četrtletje leta 2010 | | X |
| 113. | Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | zadnje četrtletje leta 2010 | | X |
| 114. | Uredba Sveta (ES) št. 1405/2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 | zadnje četrtletje leta 2010 | | X |
| 115. | Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) | zadnje četrtletje leta 2010 | | X |
| 116. | Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 | zadnje četrtletje leta 2011 (nekdanji regulativni postopek s pregledom) | X | |
| 117. | Uredba Sveta (ES) št. 485/2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic (kodificirana različica) | zadnje četrtletje leta 2010 | X | |
| 118. | Uredba Sveta (EGS) št. 922/72 o določitvi splošnih pravil za dodeljevanje pomoči v zvezi s sviloprejkami za gojitveno leto 1972/1973 | razveljavila jo bo nova Uredba o enotni SUT | X | |
| 119. | Uredba Sveta (EGS) št. 352/78 o dodelitvi zaseženih varščin, poroštev in jamstev, danih v skladu s skupno kmetijsko politiko | sredina leta 2011 – SKP po letu 2013 | | X |
| 120. | Uredba Sveta (ES) št. 814/2000 o ukrepih za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko | sredina leta 2011 | X | |
| 121. | Uredba Sveta (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti in spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike | sredina leta 2011 – SKP po letu 2013 | | X |
| 122. | Uredba Sveta (ES) št. 1667/2006 o glukozi in laktozi (Kodificirana različica) | sredina leta 2011 | X | |
| 123. | Uredba Sveta (ES) št. 3/2008 z dne 17. decembra 2007 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah | sredina leta 2011 | | X |
| 124. | Uredba Sveta (ES) št. 637/2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in o uvedbi nacionalnih programov prestrukturiranja za sektor bombaža | sredina leta 2011 – SKP po letu 2013 | | X |
| 125. | Uredba Sveta (ES) št. 614/2009 o skupnem sistemu trgovine s ovalbuminom in laktalbuminom (kodificirana različica) | sredina leta 2011 | X | |
| 126. | Direktiva Sveta 2001/112/ES o sadnih sokovih in nekaterih podobnih proizvodih, namenjenih za prehrano ljudi | do septembra 2010 | | X |
| 127. | Uredba Sveta (ES) št. 78/2008 o ukrepih, ki jih mora Komisija sprejeti v zvezi z uporabo daljinskega zaznavanja, ki je bila uvedena v okviru skupne kmetijske politike, za obdobje 2008–2013 | razveljavila jo bo „uskladitev Uredbe 1290/2005“ | X | |
| 128. | Uredba Sveta (ES) št. 1217/2009 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski skupnosti | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 129. | Uredba Sveta (EGS) št. 706/73 o režimu Skupnosti, ki se uporablja za Kanalske otoke in otok Man glede trgovine s kmetijskimi proizvodi | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 130. | Uredba Sveta (ES) št. 2799/98 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za evro | zadnje četrtletje leta 2011 – SKP po letu 2013 | | X |
| 131. | Direktiva 1999/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta o kavnih in cikorijinih ekstraktih | zadnje četrtletje leta 2011 (nekdanji regulativni postopek s pregledom) | X | |
| 132. | Direktiva 2000/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izdelkih iz kakava in čokolade, namenjenih za prehrano ljudi | zadnje četrtletje leta 2011 (nekdanji regulativni postopek s pregledom) | X | |
| 133. | Direktiva Sveta 2001/110/ES o medu | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 134. | Direktiva Sveta 2001/113/ES o sadnih džemih, želejih, marmeladah in sladkani kostanjevi kaši, namenjeni za prehrano ljudi | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 135. | Direktiva Sveta 2001/114/ES o nekaterih vrstah delno ali v celoti dehidriranega konzerviranega mleka za prehrano ljudi | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 136. | Direktiva Sveta 2001/111/ES o nekaterih sladkorjih, namenjenih za prehrano ljudi | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 137. | Uredba Sveta (EGS) št. 451/89 o postopku, ki ga je treba uporabiti pri nekaterih kmetijskih proizvodih s poreklom iz različnih sredozemskih tretjih držav | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 138. | Uredba Sveta (EGS) št. 3491/90 o uvozu riža s poreklom iz Bangladeša | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 139. | Uredba Sveta (EGS) št. 478/92 o odprtju letne tarifne kvote Skupnosti za hrano za pse ali mačke, pripravljeno za prodajo na drobno pod oznako KN 2309 10 11, in letne tarifne kvote Skupnosti za hrano za ribe pod oznako KN ex 2309 90 41, ki izvira in prihaja s Ferskih otokov | zadnje četrtletje leta 2011 – morebiti zastarelo – bo potrjeno naknadno | X | |
| 140. | Uredba Sveta (EGS) št. 3125/92 o režimih, ki se uporabljajo za uvoz proizvodov iz ovčjega in kozjega mesa iz Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Slovenije, Črne gore, Srbije in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v Skupnost | zadnje četrtletje leta 2011 – morebiti zastarelo – bo potrjeno naknadno | X | |
| 141. | Uredba Sveta (EGS) št. 1108/93 o nekaterih določbah za uporabo dvostranskih sporazumov o kmetijstvu med Skupnostjo na eni strani ter Avstrijo, Finsko, Islandijo, Norveško in Švedsko na drugi strani | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 142. | Uredba Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 143. | Uredba Sveta (ES) št. 2184/96 o uvozu riža, ki izvira in prihaja iz Egipta v Skupnost | zadnje četrtletje leta 2011 – morebiti zastarelo – bo potrjeno naknadno | X | |
| 144. | Uredba Sveta (ES) št. 2398/96 o odprtju tarifne kvote za meso puranov, ki izvira in prihaja iz Izraela, kakor je predvideno v Sporazumu o pridružitvi in Začasnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in državo Izrael | zadnje četrtletje leta 2011 – morebiti zastarelo – bo potrjeno naknadno | X | |
| 145. | Uredba Sveta (ES) št. 2005/97 o določitvi nekaterih pravil za uporabo posebnega režima za uvoz oljčnega olja s poreklom iz Alžirije | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 146. | Uredba Sveta (ES) št. 2007/97 o določitvi nekaterih pravil za uporabo posebnega režima za uvoz oljčnega olja s poreklom iz Libanona | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 147. | Uredba Sveta (ES) št. 779/98 o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Skupnost ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 4115/86 in spremembi Uredbe (ES) št. 3010/95 | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 148. | Uredba Sveta (ES) št. 1506/98 o določitvi koncesije v obliki tarifne kvote Skupnosti za Turčijo v letu 1998 glede lešnikov in o začasni opustitvi nekaterih koncesij | zadnje četrtletje leta 2011 – morebiti zastarelo – bo potrjeno naknadno | X | |
| 149. | Uredba Sveta (ES) št. 1722/1999 o uvozu otrobov in drugih ostankov, dobljenih pri presejanju, mletju ali drugi obdelavi nekaterih žit s poreklom iz Alžirije, Maroka in Egipta, in o uvozu trde pšenice s poreklom iz Maroka | zadnje četrtletje leta 2011 – morebiti zastarelo – bo potrjeno naknadno | X | |
| 150. | Uredba Sveta (ES) št. 1149/2002 o odprtju avtonomne kvote za uvoz visokokakovostnega govejega mesa | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 151. | Uredba Sveta (ES) št. 1532/2006 o pogojih nekaterih uvoznih kvot za visokokakovostno goveje meso | zadnje četrtletje leta 2011 | X | |
| 152. | Uredba Sveta (ES) št. 617/2009 o odprtju avtonomne tarifne kvote za uvoz visokokakovostnega govejega mesa | zadnje četrtletje leta 2011 | | X |
| HOME | 153. | Direktiva Sveta 2003/110/ES o pomoči v primeru tranzita za namene repatriacije po zračni poti | druga polovica leta 2012 | | X |

Politično področje

Akti, ki jih je treba pregledati

Okvirni časovni razpored

Omejeno na uskladitev

Vključeno v širši predlog

ESTAT

1.

Uredba (ES) št. 1365/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh in o razveljavitvi Direktive Sveta 80/1119/EGS (1)

2011, zadnje četrtletje

X

SANCO

2.

Direktiva Sveta 64/432/EGS o problemih zdravstvenega varstva živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči med državami članicami ES (2)

do marca 2012

X

3.

Direktiva Sveta 90/426/EGS o pogojih zdravstvenega varstva živali, ki se uporabljajo za premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (2).

do marca 2012

X

4.

Direktiva Sveta 91/68/EGS o zdravstvenih problemih, ki vplivajo na trgovino z ovcami in kozami znotraj Skupnosti (2)

do marca 2012

X

5.

Direktiva Sveta 2004/68/ES o določitvi predpisov v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za uvoz v Skupnost in tranzit skozi Skupnost nekaterih živih parkljarjev, spremembi direktiv 90/426/EGS in 92/65/EGS ter razveljavitvi Direktive 72/462/EGS (2)

do marca 2012

X

6.

Direktiva Sveta 2009/158/ES o pogojih zdravstvenega stanja živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav (2)

do marca 2012

X

7.

Direktiva Sveta 92/65/EGS o zahtevah zdravstvenega varstva živali, ki urejajo trgovino z in uvoz v Skupnost za živali, seme, jajčeca in zarodke, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I)(1) Direktive 90/425/EGS (2)

do marca 2012

X

8.

Direktiva 88/407/EGS določa zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za trgovanje med državami članicami Evropske skupnosti ter uvoz semena domačega goveda (2)

do marca 2012

X

9.

Direktiva Sveta 89/556/EGS o pogojih zdravstvenega varstva živali, ki urejajo trgovino znotraj Skupnosti z zarodki domačega goveda in njihov uvoz iz tretjih držav (2)

do marca 2012

X

10.

Direktiva 90/429/EGS določa zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za trgovanje med državami članicami Evropske skupnosti ter uvoz semena domačih prašičev (2)

do marca 2012

X

11.

Direktiva Sveta 2002/99/ES določa predpise v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (samo pri uvozu) (2)

do marca 2012

X

12.

Direktiva Sveta 92/118/EGS določa zahteve zdravstvenega varstva živali in javnozdravstvenega varstva, ki urejajo trgovino in uvoz v Skupnost za proizvode, za katere zahteve iz posebnih pravil Skupnosti, navedenih v Prilogi A (I) k Direktivi 89/662/EGS ter, v zvezi s patogeni, k Direktivi 90/425/EGS, ne veljajo (2)

do marca 2012

X

13.

Direktiva Sveta 2006/88/ES o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (2)

do marca 2012

X

14.

Direktiva Sveta 92/35/EGS o pravilih za obvladovanje in ukrepih za zatiranje konjske kuge (2)

do marca 2012

X

15.

Direktiva Sveta 77/391/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za izkoreninjenje bruceloze, tuberkuloze in levkoze pri govedu (2)

do marca 2012

X

16.

Direktivo Sveta 82/400/EGS o spremembi Direktive 77/391/EGS in o uvedbi dopolnilnega ukrepa Skupnosti za izkoreninjenje bruceloze, tuberkuloze in levkoze pri govedu (2)

do marca 2012

X

17.

Odločba Sveta 90/242/EGS o uvedbi finančnega ukrepa Skupnosti za izkoreninjenje bruceloze pri ovcah in kozah (2)

do marca 2012

X

18.

Direktiva Sveta 90/423/EGS o spremembi Direktive 85/511/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, Direktive 64/432/EGS o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči med državami članicami Evropske skupnosti, in Direktive 72/462/EGS o problemih glede zdravstvenih in veterinarskih pregledov ob uvozu goveda in prašičev ter svežega mesa iz tretjih držav (2)

do marca 2012

X

19.

Direktiva Sveta 2003/85/ES o ukrepih Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, ki razveljavljajo Direktivo 85/511/EGS in odločbe 89/531/EGS in 91/665/EGS ter spreminja Direktivo 92/46/EGS (2)

do marca 2012

X

20.

Direktiva sveta 2005/94/ES o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (2)

do marca 2012

X

21.

Direktiva Sveta 92/66/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor atipične kokošje kuge (2)

do marca 2012

X

22.

Direktiva Sveta 80/1095/EGS o določitvi pogojev, s katerimi se doseže in ohrani ozemlje Skupnosti brez klasične prašičje kuge (2)

do marca 2012

X

23.

Odločba Sveta 80/1096/EGS o finančnih ukrepih Skupnosti za iztrebljanje klasične prašičje kuge (2)

do marca 2012

X

24.

Odločba Sveta 92/119/EGS o splošnih ukrepih Skupnosti za nadzor nad določenimi živalskimi boleznimi in o posebnih ukrepih v primeru vezikularne bolezni prašičev (2)

do marca 2012

X

25.

Direktiva Sveta 2001/89/ES o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (2)

do marca 2012

X

26.

Odločba Sveta 79/511/EGS o finančnem prispevku Skupnosti za boj proti slinavki in parkljevki v Jugovzhodni Evropi (2)

2011/2012

X

27.

Odločba Sveta 89/455/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za pripravo pilotnih projektov za obvladovanje stekline z namenom njenega izkoreninjenja ali preprečevanja (2)

do marca 2012

X

28.

Odločba Sveta 2009/470/ES o odhodkih na področju veterine

drugi semester leta 2012

X

29.

Direktiva Sveta 82/894/EGS o prijavljanju živalskih bolezni v Skupnosti (2)

do marca 2012

X

30.

Direktiva Sveta 89/662/EGS o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (2)

do marca 2012

X

31.

Direktiva Sveta 90/425/EGS o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2)

do marca 2012

X

32.

Odločba Sveta 92/438/EGS o uvajanju računalniške tehnologije v veterinarske uvozne postopke (projekt Shift), spremembi direktiv 90/675/EGS, 91/496/EGS, 91/628/EGS in Odločbe 90/424/EGS ter o razveljavljavitvi Odločbe 88/192/EGS (2)

do marca 2012

X

33.

Direktiva Sveta 96/93/ES o certificiranju živali in živalskih proizvodov (2)

do marca 2012

X

34.

Direktiva Sveta 2008/71/ES o identifikaciji in registraciji prašičev (2)

do marca 2012

X

35.

Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega Parlamenta in Sveta o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (3)

prvo trimesečje leta 2011

X

36.

Uredba Sveta (ES) št. 21/2004 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koza (2)

do marca 2012

X

37.

Direktiva Sveta 2009/157/ES o čistokrvnem plemenskem govedu

prvo trimesečje leta 2011

X

38.

Direktiva Sveta 88/661/EGS o zootehničnih standardih, ki se uporabljajo za plemenske prašiče

prvo trimesečje leta 2011

X

39.

Direktiva Sveta 89/361/EGS o čistopasemskih plemenskih ovcah in kozah

prvo trimesečje leta 2011

X

40.

Direktiva Sveta 90/427/EGS o zootehničnih in rodovniških predpisih, ki urejajo trgovino s kopitarji v Skupnosti

prvo trimesečje leta 2011

X

41.

Direktiva Sveta 90/428/EGS o trgovini s kopitarji, ki so namenjeni za tekmovanja in o določitvi pogojev sodelovanja na teh tekmovanjih

prvo trimesečje leta 2011

X

42.

Direktiva Sveta 91/174/EGS o zootehničnih in rodovniških zahtevah za trženje čistokrvnih živali

prvo trimesečje leta 2011

X

43.

Direktiva Sveta 94/28/ES o določitvi načel v zvezi z zootehničnimi in rodovniškimi predpisi, ki veljajo za uvoz živali, njihovega semena, jajčec in zarodkov iz tretjih držav, in o spremembah Direktive 77/504/EGS o čistopasemskem plemenskem govedu

prvo trimesečje leta 2011

X

44.

Direktiva Sveta 97/78/ES o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (2)

do marca 2012

X

45.

Direktiva Sveta 91/496/EGS o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS (2)

do marca 2012

X

46.

Direktiva Sveta 98/58/ES o zaščiti rejnih živali (4)

2013-2014

X

47.

Direktiva Sveta 2008/119/ES o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (Kodificirana različica) (4)

2013-2014

X

48.

Direktiva Sveta 2008/120/ES o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (Kodificirana različica) (4)

2013-2014

X

49.

Direktiva Sveta 1999/74/ES o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic (4)

2013-2014

X

50.

Direktiva Sveta 2007/43/ES o določitvi minimalnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa (4)

2013-2014

X

51.

Uredba Sveta (ES) 1099/2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (4)

2013-2014

X

52.

Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) 1255/97 (4)

2013-2014

X

53.

Direktiva Sveta 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (5)

drugi semester leta 2012

X

54.

Direktiva Sveta 2007/33/ES o obvladovanju krompirjevih ogorčic in razveljavitvi Direktive 69/465/EGS (5)

drugi semester leta 2012

X

55.

Direktiva Sveta 93/85/EGS o nadzoru krompirjeve obročkaste gnilobe (5)

drugi semester leta 2012

X

56.

Direktiva Sveta 98/57/ES o obvladovanju bakterije Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. (5)

drugi semester leta 2012

X

57.

Direktiva Sveta 66/401/EGS o trženju semen krmnih rastlin

drugi semester leta 2011

X

58.

Direktiva Sveta 69/464/EGS o nadzoru krompirjevega raka

drugi semester leta 2013

X

59.

Direktiva Sveta 66/402/EGS o trženju semena žit

drugi semester leta 2011

X

60.

Direktiva Sveta 68/193/EGS o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte

drugi semester leta 2011

X

61.

Direktiva Sveta 98/56/ES o trženju razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin

drugi semester leta 2011

X

62.

Direktiva Sveta 1999/105/ES o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala.

drugi semester leta 2011

X

63.

Direktiva Sveta 2002/53/ES o skupnem katalogu sort poljščin.

drugi semester leta 2011

X

64.

Direktiva Sveta 2002/54/ES o trženju semena pese.

drugi semester leta 2011

X

65.

Direktiva Sveta 2002/55/ES o trženju semena pese.

drugi semester leta 2011

X

66.

Direktiva Sveta 2002/56/ES o trženju semenskega krompirja

drugi semester leta 2011

X

67.

Direktiva Sveta 2002/57/ES o trženju semena oljnic in predivnic

drugi semester leta 2011

X

68.

Direktiva Sveta 2008/72/ES o trženju razmnoževalnega in sadilnega materiala zelenjadnic, razen semena

drugi semester leta 2011

X

69.

Direktiva Sveta 2008/90/ES o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja.

drugi semester leta 2011

X

70.

Uredba Sveta (ES) št. 2100/94 žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (6)

2012-2013

glej pripombo (opomba na prejšnji strani)

71.

Direktiva Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z izdelki, ki zaradi zavajajočega videza ogrožajo zdravje ali varnost potrošnikov

drugi semester leta 2011

X

MARKT

72.

UREDBA SVETA (ES) št. 207/2009 o znamki Skupnosti

2011 (7)

X

TRADE

73.

Uredba Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav

konec leta 2010/ začetek leta 2011

X

74.

Uredba Sveta (ES) št. 517/94 o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Skupnosti;

konec leta 2010/ začetek leta 2011

X

75.

Uredba Sveta (ES) št. 2248/2001 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško, kakor je bila spremenjena

konec leta 2010/ začetek leta 2011

X

76.

Uredba Sveta (ES) št. 953/2003 za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo;

konec leta 2010/ začetek leta 2011

X

Uredba Sveta (ES) št. 868/2004 o varstvu pred subvenconiranjem in nepošteno prakso oblikovanja cen, ki povzroča škodo letalskim prevoznikom Skupnosti pri izvajanju zračnega prevoza iz tretjih držav (8)

77.

Uredba Sveta (ES) št. 673/2005 o vzpostavitvi dodatnih carin za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike

konec leta 2010/ začetek leta 2011

X

78.

Uredba Sveta (ES) št. 1616/2006 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Republiko Albanijo

konec leta 2010/ začetek leta 2011

X

79.

Uredba Sveta (ES) št. 1528/2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu

konec leta 2010/ začetek leta 2011

X

80.

Uredba Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo ter o spremembi Uredbe (ES) št. 980/2005 in Sklepa Komisije 2005/924/ES

konec leta 2010/ začetek leta 2011

X

81.

Uredba Sveta (ES) št. 140/2008 z dne 19. novembra 2007 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani

konec leta 2010/ začetek leta 2011

X

82.

Uredba Sveta (ES) št. 594/2008 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani

konec leta 2010/ začetek leta 2011

X

83.

Uredba Sveta (ES) št. 732/2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011

konec leta 2010/ začetek leta 2011

X

84.

Uredba Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije

konec leta 2010/ začetek leta 2011

X

85.

Uredba Sveta (ES) št. 1342/2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije

začetek leta 2011

X

86.

Uredba Sveta (ES) št. 1340/2008 o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki med Evropsko skupnostjo in Republiko Kazahstan

začetek leta 2011

X

MARE

87.

Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo

do novembra 2011

X

88.

Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 o skupni ureditvi trgov

do maja 2011

X

89.

Uredba Sveta (ES) št. 850/98 o tehničnih ukrepih

do novembra 2011

X

90.

Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 o tehničnih ukrepih v Baltskem morju

do novembra 2011

X

91.

Uredba Sveta (ES) št. 1100/2007 o ukrepih za obnovo staleža evropske jegulje

do novembra 2011

X

92.

Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema

do novembra 2011

X

93.

Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu

do novembra 2011

X

94.

Uredba Sveta (ES) št. 1006/2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti

do novembra 2011

X

95.

Uredba Sveta (ES) št. 812/2004 o naključnih ulovih kitov in delfinov

do novembra 2011

X

96.

Uredba Sveta (ES) št. 1966/2006 o elektronskem poročanju in zapisovanju (9)

glej opombo

97.

Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 o Sredozemskem morju

do novembra 2011

X

ENV

98.

Direktiva Sveta 87/217/EGS o preprečevanju in zmanjševanju onesnaževanja okolja z azbestom

prva polovica leta 2011

X

99.

Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost

druga polovica leta 2011

X

ENER

100.

Uredba Sveta (ES) št. 733/2008 o pogojih, ki urejajo uvoz kmetijskih proizvodov, ki izvirajo iz tretjih držav po nesreči v jedrski elektrarni Černobil (Kodificirana različica)

Uredba Sveta (ES) št. 1048/2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 733/2008 o pogojih, ki urejajo uvoz kmetijskih proizvodov, ki izvirajo iz tretjih držav po nesreči v jedrski elektrarni Černobil (10)

ni predvidenega datuma pred 2013 (11)

X

CLIMA

101.

Odločba Sveta 2002/358/ES o odobritvi Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja v imenu Evropske skupnosti in skupnega izpolnjevanja iz njega izhajajočih obveznosti

— (12)

X

102.

Osnutek Odločbe Komisije o spremembi Odločbe Komisije 2006/944/ES („Odločba o dodeljenih količinah“)

konec leta 2010

X

ENTR

103.

Uredba Sveta (ES) št. 1216/2009 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (kodificirana različica Uredbe 3448/93)

zadnje četrtletje leta 2010

X

AGRI

104.

Uredba Sveta (ES) št. 247/2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije

23.9.2010

X

105.

Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

30.9.2010

X

106.

Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb [...]

30.9.2010

X

107.

Uredba Sveta (EGS) št. 1601/91 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov

prvo četrtletje leta 2011

X

108.

Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike

zadnje četrtletje leta 2010

X

109.

Uredba Sveta (ES) št. 378/2007 o pravilih za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1290/2005

zadnje četrtletje leta 2010

X

110.

Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91

zadnje četrtletje leta 2010

X

111.

Uredba Sveta (ES) št. 165/94 o sofinanciranju kontrole z daljinskim zaznavanjem s strani Skupnosti in spremembi Uredbe (EGS) št. 3508/92 o vzpostavitvi integriranega upravnega in nadzornega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti

razveljavila jo bo „uskladitev Uredbe 1290/2005“

X

112.

Uredba Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil

zadnje četrtletje leta 2010

X

113.

Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

zadnje četrtletje leta 2010

X

114.

Uredba Sveta (ES) št. 1405/2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003

zadnje četrtletje leta 2010

X

115.

Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT)

zadnje četrtletje leta 2010

X

116.

Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89

zadnje četrtletje leta 2011 (nekdanji regulativni postopek s pregledom)

X

117.

Uredba Sveta (ES) št. 485/2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic (kodificirana različica)

zadnje četrtletje leta 2010

X

118.

Uredba Sveta (EGS) št. 922/72 o določitvi splošnih pravil za dodeljevanje pomoči v zvezi s sviloprejkami za gojitveno leto 1972/1973

razveljavila jo bo nova Uredba o enotni SUT

X

119.

Uredba Sveta (EGS) št. 352/78 o dodelitvi zaseženih varščin, poroštev in jamstev, danih v skladu s skupno kmetijsko politiko

sredina leta 2011 – SKP po letu 2013

X

120.

Uredba Sveta (ES) št. 814/2000 o ukrepih za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko

sredina leta 2011

X

121.

Uredba Sveta (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti in spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike

sredina leta 2011 – SKP po letu 2013

X

122.

Uredba Sveta (ES) št. 1667/2006 o glukozi in laktozi (Kodificirana različica)

sredina leta 2011

X

123.

Uredba Sveta (ES) št. 3/2008 z dne 17. decembra 2007 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah

sredina leta 2011

X

124.

Uredba Sveta (ES) št. 637/2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in o uvedbi nacionalnih programov prestrukturiranja za sektor bombaža

sredina leta 2011 – SKP po letu 2013

X

125.

Uredba Sveta (ES) št. 614/2009 o skupnem sistemu trgovine s ovalbuminom in laktalbuminom (kodificirana različica)

sredina leta 2011

X

126.

Direktiva Sveta 2001/112/ES o sadnih sokovih in nekaterih podobnih proizvodih, namenjenih za prehrano ljudi

do septembra 2010

X

127.

Uredba Sveta (ES) št. 78/2008 o ukrepih, ki jih mora Komisija sprejeti v zvezi z uporabo daljinskega zaznavanja, ki je bila uvedena v okviru skupne kmetijske politike, za obdobje 2008–2013

razveljavila jo bo „uskladitev Uredbe 1290/2005“

X

128.

Uredba Sveta (ES) št. 1217/2009 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski skupnosti

zadnje četrtletje leta 2011

X

129.

Uredba Sveta (EGS) št. 706/73 o režimu Skupnosti, ki se uporablja za Kanalske otoke in otok Man glede trgovine s kmetijskimi proizvodi

zadnje četrtletje leta 2011

X

130.

Uredba Sveta (ES) št. 2799/98 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za evro

zadnje četrtletje leta 2011 – SKP po letu 2013

X

131.

Direktiva 1999/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta o kavnih in cikorijinih ekstraktih

zadnje četrtletje leta 2011 (nekdanji regulativni postopek s pregledom)

X

132.

Direktiva 2000/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izdelkih iz kakava in čokolade, namenjenih za prehrano ljudi

zadnje četrtletje leta 2011 (nekdanji regulativni postopek s pregledom)

X

133.

Direktiva Sveta 2001/110/ES o medu

zadnje četrtletje leta 2011

X

134.

Direktiva Sveta 2001/113/ES o sadnih džemih, želejih, marmeladah in sladkani kostanjevi kaši, namenjeni za prehrano ljudi

zadnje četrtletje leta 2011

X

135.

Direktiva Sveta 2001/114/ES o nekaterih vrstah delno ali v celoti dehidriranega konzerviranega mleka za prehrano ljudi

zadnje četrtletje leta 2011

X

136.

Direktiva Sveta 2001/111/ES o nekaterih sladkorjih, namenjenih za prehrano ljudi

zadnje četrtletje leta 2011

X

137.

Uredba Sveta (EGS) št. 451/89 o postopku, ki ga je treba uporabiti pri nekaterih kmetijskih proizvodih s poreklom iz različnih sredozemskih tretjih držav

zadnje četrtletje leta 2011

X

138.

Uredba Sveta (EGS) št. 3491/90 o uvozu riža s poreklom iz Bangladeša

zadnje četrtletje leta 2011

X

139.

Uredba Sveta (EGS) št. 478/92 o odprtju letne tarifne kvote Skupnosti za hrano za pse ali mačke, pripravljeno za prodajo na drobno pod oznako KN 2309 10 11, in letne tarifne kvote Skupnosti za hrano za ribe pod oznako KN ex 2309 90 41, ki izvira in prihaja s Ferskih otokov

zadnje četrtletje leta 2011 – morebiti zastarelo – bo potrjeno naknadno

X

140.

Uredba Sveta (EGS) št. 3125/92 o režimih, ki se uporabljajo za uvoz proizvodov iz ovčjega in kozjega mesa iz Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Slovenije, Črne gore, Srbije in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v Skupnost

zadnje četrtletje leta 2011 – morebiti zastarelo – bo potrjeno naknadno

X

141.

Uredba Sveta (EGS) št. 1108/93 o nekaterih določbah za uporabo dvostranskih sporazumov o kmetijstvu med Skupnostjo na eni strani ter Avstrijo, Finsko, Islandijo, Norveško in Švedsko na drugi strani

zadnje četrtletje leta 2011

X

142.

Uredba Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke

zadnje četrtletje leta 2011

X

143.

Uredba Sveta (ES) št. 2184/96 o uvozu riža, ki izvira in prihaja iz Egipta v Skupnost

zadnje četrtletje leta 2011 – morebiti zastarelo – bo potrjeno naknadno

X

144.

Uredba Sveta (ES) št. 2398/96 o odprtju tarifne kvote za meso puranov, ki izvira in prihaja iz Izraela, kakor je predvideno v Sporazumu o pridružitvi in Začasnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in državo Izrael

zadnje četrtletje leta 2011 – morebiti zastarelo – bo potrjeno naknadno

X

145.

Uredba Sveta (ES) št. 2005/97 o določitvi nekaterih pravil za uporabo posebnega režima za uvoz oljčnega olja s poreklom iz Alžirije

zadnje četrtletje leta 2011

X

146.

Uredba Sveta (ES) št. 2007/97 o določitvi nekaterih pravil za uporabo posebnega režima za uvoz oljčnega olja s poreklom iz Libanona

zadnje četrtletje leta 2011

X

147.

Uredba Sveta (ES) št. 779/98 o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Skupnost ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 4115/86 in spremembi Uredbe (ES) št. 3010/95

zadnje četrtletje leta 2011

X

148.

Uredba Sveta (ES) št. 1506/98 o določitvi koncesije v obliki tarifne kvote Skupnosti za Turčijo v letu 1998 glede lešnikov in o začasni opustitvi nekaterih koncesij

zadnje četrtletje leta 2011 – morebiti zastarelo – bo potrjeno naknadno

X

149.

Uredba Sveta (ES) št. 1722/1999 o uvozu otrobov in drugih ostankov, dobljenih pri presejanju, mletju ali drugi obdelavi nekaterih žit s poreklom iz Alžirije, Maroka in Egipta, in o uvozu trde pšenice s poreklom iz Maroka

zadnje četrtletje leta 2011 – morebiti zastarelo – bo potrjeno naknadno

X

150.

Uredba Sveta (ES) št. 1149/2002 o odprtju avtonomne kvote za uvoz visokokakovostnega govejega mesa

zadnje četrtletje leta 2011

X

151.

Uredba Sveta (ES) št. 1532/2006 o pogojih nekaterih uvoznih kvot za visokokakovostno goveje meso

zadnje četrtletje leta 2011

X

152.

Uredba Sveta (ES) št. 617/2009 o odprtju avtonomne tarifne kvote za uvoz visokokakovostnega govejega mesa

zadnje četrtletje leta 2011

X

HOME

153.

Direktiva Sveta 2003/110/ES o pomoči v primeru tranzita za namene repatriacije po zračni poti

druga polovica leta 2012

X

---

(1)  Število predlogov sprememb je odvisno od izida seje z državami članicami, ki je načrtovana decembra 2010. Ta uredba je bila sprejeta po postopku soodločanja.

1

(2)  Del paketa med drugim vsebuje predlog zakonodaje EU na področju zdravja živali in predlog Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora.

2

(3)  Ta akt sodi v področje deljene pristojnosti med GD SANCO in GD AGRI.

3

(4)  Pregled evropske zakonodaje o zaščiti živali (natančen časovni razpored še ni določen) – povezano z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o ocenjevanju in preverjanju akcijskega načrta za dobro počutje živali 2006–2010 (2009/2202(INI)), s katero je bila Komisija povabljena, da prestrukturira vse te akte v splošen horizontalni instrument.

4

(5)  Del rednega pregledovanja evropske zakonodaje za zdravje rastlin.

5

(6)  Povezano s tekočim pregledovanjem evropske zakonodaje za zdravje rastlin – še vedno ni odločeno, ali bo pregled omejen na uskladitev.

6

(7)  Zaradi politične zahtevnosti tega vprašanja se datuma še ne da določiti.

7

(8)  Ta uredba je bila napačno navedena v prvotnem seznamu, saj je že bila pred Lizbonsko pogodbo sprejeta s postopkom soodločanja in je že bila vključena v uskladitev regulativnega postopka s pregledom.

8

(9)  Razveljavila jo bo Uredba (ES) št. 1224/2009, posebne spremembe niso potrebne.

9

(10)  Postopek pravne ocene, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 290 PDEU, že poteka.

10

(11)  Postopek ocene, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 290 PDEU, že poteka.

11

(12)  Odločba Sveta o sklenitvi Kjotskega protokola v imenu Skupnosti, ki ne bo ponovno pregledana ali spremenjena. Sprejeti je bilo treba le en izvedbeni ukrep, Odločbo 2006/944/ES, kot je omenjeno v naslednji vrstici.

12

---