# Europos Sąjungos C 55/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 55 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. kovo 7d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 55

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. kovo 7d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Taryba |
| 2006/C 055/1 | 2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Suomijos stabilumo programos 2005 — 2006 m. | 1 |
| 2006/C 055/2 | 2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005 — 2008 m. Čekijos konvergencijos programos | 5 |
| 2006/C 055/3 | 2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Danijos konvergencijos programos 2005 — 2010 m. | 9 |
| 2006/C 055/4 | 2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005 — 2008 m. Vengrijos konvergencijos programos | 13 |
| 2006/C 055/5 | 2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Slovakijos konvergencijos programos 2005 — 2008 m. | 17 |
| 2006/C 055/6 | 2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005 — 2008 m. Švedijos konvergencijos programos | 21 |
| 2006/C 055/7 | 2006 m. vasario 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Belgijos stabilumo programos 2005 — 2009 m. | 25 |
| 2006/C 055/8 | 2006 m. vasario 14 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005 — 2008 m. Liuksemburgo stabilumo programos | 29 |
| 2006/C 055/9 | 2006 m. vasario 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Austrijos stabilumo programos 2005 — 2008 m. | 33 |
| 2006/C 055/0 | 2006 m. vasario 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Estijos konvergencijos programos 2005 — 2009 m. | 37 |
| 2006/C 055/1 | 2006 m. vasario 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Latvijos konvergencijos programos 2005 — 2008 m. | 41 |
| 2006/C 055/2 | 2006 m. vasario 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Slovėnijos konvergencijos programos 2005 — 2008 m. | 45 |
| | Komisija |
| 2006/C 055/3 | Euro kursas | 49 |
| 2006/C 055/4 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4150 — Abbott/Guidant) (
  1
  ) | 50 |
| 2006/C 055/5 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant) (
  1
  ) | 51 |
| 2006/C 055/6 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 52 |
| 2006/C 055/7 | Bylos pradžia (Byla Nr. COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen) (
  1
  ) | 53 |
| 2006/C 055/8 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/ M.4161 — SEI/VWBN) (
  1
  ) | 54 |
| 2006/C 055/9 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Bylos Nr. COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  ) | 55 |
| 2006/C 055/0 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 56 |
| 2006/C 055/1 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/2 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/3 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/4 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/5 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/6 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/7 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel) (
  1
  ) | 60 |
| 2006/C 055/8 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  ) | 60 |
| | Europos centrinis bankas |
| 2006/C 055/9 | 2006 m. vasario 24 d. Europos Centrinio Banko nuomonė, Europos Sąjungos Tarybos prašymu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2223/96 dėl nacionalinių sąskaitų duomenų perdavimo (CON/2006/12) | 61 |
| 2006/C 055/0 | 2006 m. vasario 27 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2494/95 įgyvendinimo taisykles, reglamentuojančias suderinto vartotojų kainų indekso laikiną kainų rinkimo aprėptį (CON/2006/13) | 63 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Taryba

2006/C 055/1

2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Suomijos stabilumo programos 2005 — 2006 m.

1

2006/C 055/2

2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005 — 2008 m. Čekijos konvergencijos programos

5

2006/C 055/3

2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Danijos konvergencijos programos 2005 — 2010 m.

9

2006/C 055/4

2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005 — 2008 m. Vengrijos konvergencijos programos

13

2006/C 055/5

2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Slovakijos konvergencijos programos 2005 — 2008 m.

17

2006/C 055/6

2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005 — 2008 m. Švedijos konvergencijos programos

21

2006/C 055/7

2006 m. vasario 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Belgijos stabilumo programos 2005 — 2009 m.

25

2006/C 055/8

2006 m. vasario 14 d., Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2005 — 2008 m. Liuksemburgo stabilumo programos

29

2006/C 055/9

2006 m. vasario 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Austrijos stabilumo programos 2005 — 2008 m.

33

2006/C 055/0

2006 m. vasario 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Estijos konvergencijos programos 2005 — 2009 m.

37

2006/C 055/1

2006 m. vasario 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Latvijos konvergencijos programos 2005 — 2008 m.

41

2006/C 055/2

2006 m. vasario 14 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos Slovėnijos konvergencijos programos 2005 — 2008 m.

45

Komisija

2006/C 055/3

Euro kursas

49

2006/C 055/4

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4150 — Abbott/Guidant) (
  1
  )

1

50

2006/C 055/5

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant) (
  1
  )

1

51

2006/C 055/6

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

52

2006/C 055/7

Bylos pradžia (Byla Nr. COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen) (
  1
  )

1

53

2006/C 055/8

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/ M.4161 — SEI/VWBN) (
  1
  )

1

54

2006/C 055/9

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Bylos Nr. COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  )

1

55

2006/C 055/0

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

56

2006/C 055/1

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/2

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/3

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/4

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/5

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/6

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/7

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel) (
  1
  )

1

60

2006/C 055/8

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  )

1

60

Europos centrinis bankas

2006/C 055/9

2006 m. vasario 24 d. Europos Centrinio Banko nuomonė, Europos Sąjungos Tarybos prašymu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2223/96 dėl nacionalinių sąskaitų duomenų perdavimo (CON/2006/12)

61

2006/C 055/0

2006 m. vasario 27 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2494/95 įgyvendinimo taisykles, reglamentuojančias suderinto vartotojų kainų indekso laikiną kainų rinkimo aprėptį (CON/2006/13)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Taryba

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/1

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. sausio 24 d.

dėl atnaujintos Suomijos stabilumo programos 2005 — 2006 m.

(2006/C 55/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Suomijos stabilumo programą, kuri apima 2005 — 2009 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Suomijos stabilumo programą, kuri apima 2005 — 2009 m. laikotarpį.

| 2) | Atsigavusi po ypatingai gilaus sąstingio dvidešimtojo amžiaus paskutiniojo dešimtmečio pradžioje, Suomijos ekonomika 1995 — 2004 m. laikotarpiui smarkiai augo — vidutinis augimo tempas siekė 3,6 % per metus. Veiklos aktyvumas padėjo padidinti užimtumo lygį; nepaisant to, infliacijos lygis išliko mažesnis už euro zonos vidurkį. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas sumažės nuo 2,7 % metinio vidurkio 2005–2006 m. iki vidutiniškai 2,3 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, galima teigti, kad šis scenarijus yra pagrįstas atsargiomis augimo prielaidomis. Infliacijos prognozės programoje atrodo realistiškos. |
| --- | --- |

2)

Atsigavusi po ypatingai gilaus sąstingio dvidešimtojo amžiaus paskutiniojo dešimtmečio pradžioje, Suomijos ekonomika 1995 — 2004 m. laikotarpiui smarkiai augo — vidutinis augimo tempas siekė 3,6 % per metus. Veiklos aktyvumas padėjo padidinti užimtumo lygį; nepaisant to, infliacijos lygis išliko mažesnis už euro zonos vidurkį. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas sumažės nuo 2,7 % metinio vidurkio 2005–2006 m. iki vidutiniškai 2,3 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, galima teigti, kad šis scenarijus yra pagrįstas atsargiomis augimo prielaidomis. Infliacijos prognozės programoje atrodo realistiškos.

| 3) | 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl ankstesnio stabilumo programos atnaujinto varianto, apimančio 2004 — 2008 m. laikotarpį, Taryba patvirtino programoje pateiktą biudžeto strategiją. Remiantis Komisijos tarnybų prognozėmis 2005 m. numatomas 1,9 % BVP bendrojo valstybės biudžeto deficito perviršis, kuris atitinka ankstesniame programos atnaujintame variante planuotą perviršį. |
| --- | --- |

3)

2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl ankstesnio stabilumo programos atnaujinto varianto, apimančio 2004 — 2008 m. laikotarpį, Taryba patvirtino programoje pateiktą biudžeto strategiją. Remiantis Komisijos tarnybų prognozėmis 2005 m. numatomas 1,9 % BVP bendrojo valstybės biudžeto deficito perviršis, kuris atitinka ankstesniame programos atnaujintame variante planuotą perviršį.

| 4) | Atnaujinta programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijų programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2). |
| --- | --- |

4)

Atnaujinta programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijų programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2).

| 5) | Pagrindiniai Vyriausybės tikslai — pasiekti, kad centrinės valdžios sektoriaus finansai būtų subalansuoti esant normalioms ekonominio augimo sąlygoms ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Prognozuojama bendrojo valstybės biudžeto deficito perviršio nedidelio mažėjimo tendencija; 2008 — 2009 m. jis turėtų būti 1,5 % BVP; pirminio perviršio mažėjimas numatomas kiek staigesnis dėl prognozuojamo palūkanų išlaidų kritimo. Perviršio mažėjimas priklauso nuo pajamų ir atspindi laipsnišką mokesčių mažinimą. Prognozuojama, kad išlaidos bus kontroliuojamos pagal valstybės biudžeto išlaidų viršutines ribas ir mažinant palūkanų išlaidas
  Palyginti su ankstesniu atnaujintu programos variantu 2006 — 2009 m. perviršis buvo perskaičiuotas ir sumažėjo apytiksliai 0,5 % BVP dėl mokesčių sumažinimo ir atsargesnio požiūrio į socialinio draudimo fondų ir vietos valdžios institucijų finansinę būklę. |
| --- | --- |

5)

Pagrindiniai Vyriausybės tikslai — pasiekti, kad centrinės valdžios sektoriaus finansai būtų subalansuoti esant normalioms ekonominio augimo sąlygoms ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Prognozuojama bendrojo valstybės biudžeto deficito perviršio nedidelio mažėjimo tendencija; 2008 — 2009 m. jis turėtų būti 1,5 % BVP; pirminio perviršio mažėjimas numatomas kiek staigesnis dėl prognozuojamo palūkanų išlaidų kritimo. Perviršio mažėjimas priklauso nuo pajamų ir atspindi laipsnišką mokesčių mažinimą. Prognozuojama, kad išlaidos bus kontroliuojamos pagal valstybės biudžeto išlaidų viršutines ribas ir mažinant palūkanų išlaidas

Palyginti su ankstesniu atnaujintu programos variantu 2006 — 2009 m. perviršis buvo perskaičiuotas ir sumažėjo apytiksliai 0,5 % BVP dėl mokesčių sumažinimo ir atsargesnio požiūrio į socialinio draudimo fondų ir vietos valdžios institucijų finansinę būklę.

| 6) | Planuojama, kad per programos laikotarpį struktūrinis perviršis (t. y. pagal ciklą patikslintas balansas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, šiek tiek sumažės per artimiausius trejus metus nuo apytiksliai 2 % BVP 2005 m. iki 1

  2006 — 2008 m. laikotarpiu, bet pradės didėti 2009 m. atsižvelgiant į numatytą gamybos atotrūkio padidėjimą. Programoje prognozuojama, kad iki programos laikotarpio pabaigos struktūrinis perteklius bus apytiksliai 1

   % BVP (3); tai galima laikyti programos vidutinės trukmės tikslu, nes atitinka vidutinės trukmės tikslo principus, nustatytus Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas — apytiksliai 1 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankama atsargumo dalis, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir juo reikalaujama daug daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje. Tai, kad vidutinės trukmės tikslas viršija privaloma minimumą, grindžiama programoje numatytu tikslu užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą ir tai, kad Suomijoje visuomenės senėjimo poveikis jaučiamas itin anksti. |
| --- | --- |

6)

Formula

Formula

| 7) | Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Mokesčių prognozės atrodo pagrįstos atsargiomis prielaidomis, o išlaidų viršutinių ribų sistema iki šiol buvo labai veiksminga. Stabilumo programoje atkreipiamas dėmesys į riziką, kad neigiamas visuomenės senėjimo poveikis ekonominiam augimui ir mažėjanti darbo pasiūla gali būti nepakankamai įvertinti dabartiniuose skaičiavimuose; tačiau, kaip minėta pirmiau, ekonominio augimo prognozes atnaujintame programos variante galima laikyti atsargiomis. |
| --- | --- |

7)

Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Mokesčių prognozės atrodo pagrįstos atsargiomis prielaidomis, o išlaidų viršutinių ribų sistema iki šiol buvo labai veiksminga. Stabilumo programoje atkreipiamas dėmesys į riziką, kad neigiamas visuomenės senėjimo poveikis ekonominiam augimui ir mažėjanti darbo pasiūla gali būti nepakankamai įvertinti dabartiniuose skaičiavimuose; tačiau, kaip minėta pirmiau, ekonominio augimo prognozes atnaujintame programos variante galima laikyti atsargiomis.

| 8) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje numatyta biudžeto strategija atrodo pakankama, kad programos vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi per visą programos laikotarpį, kaip numatyta programoje. Be to, joje numatoma pakankama atsargumo dalis, kad per visą laikotarpį dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų peržengta 3 % BVP deficito viršutinė riba. |
| --- | --- |

8)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje numatyta biudžeto strategija atrodo pakankama, kad programos vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi per visą programos laikotarpį, kaip numatyta programoje. Be to, joje numatoma pakankama atsargumo dalis, kad per visą laikotarpį dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų peržengta 3 % BVP deficito viršutinė riba.

| 9) | Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasiekė 42,7 % BVP, t. y. buvo žymiai mažesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės 2,6 procentinio punkto. |
| --- | --- |

9)

Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasiekė 42,7 % BVP, t. y. buvo žymiai mažesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės 2,6 procentinio punkto.

| 10) | Galima teigti, kad Suomija neturėtų susidurti su didele rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų, susijusių su gyventojų senėjimu. Bendrasis skolos santykis šiuo metu nesiekia 60 % BVP pamatinės vertės ir prognozuojama, kad didžiąją dalį prognozuojamo laikotarpio, kuris pratęsiamas iki 2050 m., jis neviršys šios vertės. Nemaži socialinio draudimo aktyvai ir šiuo metu palanki biudžeto padėtis padeda sušvelninti biudžetui dėl visuomenės senėjimo daromą poveikį. Tačiau ilgainiui dėl didėjančių išlaidų pensijoms gali kilti rizika valstybės finansų tvarumui. Ilgainiui pažabojus su amžiumi susijusias išlaidas, įskaitant sėkmingą naujausių reformos priemonių, kurių tikslas — padidinti faktinį pensinį amžių, įgyvendinimą, tuo pačiu išlaikant stabilią biudžeto būklę galima sumažinti viešųjų finansų tvarumui kylančią riziką (4). |
| --- | --- |

10)

Galima teigti, kad Suomija neturėtų susidurti su didele rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų, susijusių su gyventojų senėjimu. Bendrasis skolos santykis šiuo metu nesiekia 60 % BVP pamatinės vertės ir prognozuojama, kad didžiąją dalį prognozuojamo laikotarpio, kuris pratęsiamas iki 2050 m., jis neviršys šios vertės. Nemaži socialinio draudimo aktyvai ir šiuo metu palanki biudžeto padėtis padeda sušvelninti biudžetui dėl visuomenės senėjimo daromą poveikį. Tačiau ilgainiui dėl didėjančių išlaidų pensijoms gali kilti rizika valstybės finansų tvarumui. Ilgainiui pažabojus su amžiumi susijusias išlaidas, įskaitant sėkmingą naujausių reformos priemonių, kurių tikslas — padidinti faktinį pensinį amžių, įgyvendinimą, tuo pačiu išlaikant stabilią biudžeto būklę galima sumažinti viešųjų finansų tvarumui kylančią riziką (4).

| 11) | Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005 — 2008 m. laikotarpio jungtines gaires. Šios priemonės visų pirma skirtos užtikrinti ekonominį ir fiskalinį tvarumą bei skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, pvz., šiuo metu palaipsniui įgyvendinama pagrindinė pensijų reforma. |
| --- | --- |

11)

Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005 — 2008 m. laikotarpio jungtines gaires. Šios priemonės visų pirma skirtos užtikrinti ekonominį ir fiskalinį tvarumą bei skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, pvz., šiuo metu palaipsniui įgyvendinama pagrindinė pensijų reforma.

| 12) | 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Suomijos nacionalinėje reformos programoje, parengtoje pagal atnaujintą Lisabonos strategiją augimo ir darbo vietų kūrimo labui, nustatyti tokie uždaviniai, turintys nemenkų padarinių valstybės finansams: i) valstybės finansų tvarumas ir ii) darbo rinkos veikimas. Nacionalinėje reformos programoje numatytų veiksmų poveikis biudžetui visiškai atsispindi stabilumo programoje pateiktose biudžeto prognozėse. Stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformos programoje numatytus veiksmus. Visų pirma, Stabilumo programoje numatytos priemonės, skirtos pagerinti centrinės ir vietos valdžios veiksmingumą ir patvirtinamas ketinimas toliau taikyti centrinės valdžios biudžeto išlaidų apribojimus ilgiau nei numatyta dabartiniuose teisės aktuose. |
| --- | --- |

12)

2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Suomijos nacionalinėje reformos programoje, parengtoje pagal atnaujintą Lisabonos strategiją augimo ir darbo vietų kūrimo labui, nustatyti tokie uždaviniai, turintys nemenkų padarinių valstybės finansams: i) valstybės finansų tvarumas ir ii) darbo rinkos veikimas. Nacionalinėje reformos programoje numatytų veiksmų poveikis biudžetui visiškai atsispindi stabilumo programoje pateiktose biudžeto prognozėse. Stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformos programoje numatytus veiksmus. Visų pirma, Stabilumo programoje numatytos priemonės, skirtos pagerinti centrinės ir vietos valdžios veiksmingumą ir patvirtinamas ketinimas toliau taikyti centrinės valdžios biudžeto išlaidų apribojimus ilgiau nei numatyta dabartiniuose teisės aktuose.

Tarybos nuomone, apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra puikus fiskalinės politikos, vykdomos laikantis pakto, pavyzdys.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 3,6 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,6 | 1,9 | 3,5 | 3,1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 0,2 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 0,1 | 1,0 | 1,4 | 1,3 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialaus BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. SP  (5) | 0,0 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (9) | – 0,2 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,5 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP  (5) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 2,1 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,1 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 3,7 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,8 | 3,8 | 3,7 | 3,6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą patikslintas balansas = struktūrinis balansas (6)
   (7)

  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP (5) | 2,1 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (8) | 2,3 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP (5) | 2,2 | 1,9 | 2,2 | 2,4 | 2,4 | Nėra duomenų |
| Bendroji valstybės skola
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 44,9 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 45,1 | 42,8 | 41,5 | 40,6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 | Nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2005 m. lapkričio mėn. SP

3,6

2,1

3,2

2,6

2,3

2,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

3,6

1,9

3,5

3,1

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

3,2

2,8

2,4

2,2

2,0

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. lapkričio mėn. SP

0,2

1,0

1,3

1,5

1,8

1,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM

0,1

1,0

1,4

1,3

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

0,2

1,4

1,8

1,8

1,8

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialaus BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. SP  (5)

0,0

– 0,7

– 0,2

– 0,2

– 0,5

– 0,9

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (9)

– 0,2

– 1,2

– 0,7

– 0,5

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP  (5)

– 0,3

– 0,1

– 0,2

– 0,4

– 0,6

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. SP

2,1

1,8

1,6

1,6

1,5

1,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,1

1,9

1,9

1,8

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

2,0

1,8

2,1

2,2

2,0

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. SP

3,7

3,4

3,1

2,9

2,8

2,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM

3,8

3,8

3,7

3,6

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

3,7

3,4

3,8

3,9

3,7

Nėra duomenų

Pagal ciklą patikslintas balansas = struktūrinis balansas (6)
   (7)

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. SP (5)

2,1

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM (8)

2,3

2,7

2,3

2,1

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP (5)

2,2

1,9

2,2

2,4

2,4

Nėra duomenų

Bendroji valstybės skola

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. SP

44,9

42,7

41,7

41,1

40,6

40,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

45,1

42,8

41,5

40,6

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

44,6

43,4

42,5

41,7

41,1

Nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje tokiu adresu:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Atnaujintoje programoje esama spragų pateiktuose privalomuose duomenyse ir pateikti ne visi neprivalomi duomenys, nustatyti naujajame elgesio kodekse (ypač trūksta duomenų apie 2007–2009 m. išorės prielaidas).

(3)  Kaip apskaičiuota programoje. Komisijos tarnybų perskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija pagal bendrai sutartą metodiką rodo, kad 2009 m. struktūrinis perviršis bus 2 % BVP.

(4)  Išsamesnė informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų atliktame programos techniniame įvertinime, kuris bus paskelbtas tinklalapyje adresu:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(5)  Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija.

(6)  Pagal ciklą patikslintas balansas, neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių.

(7)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą.

(8)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę.

(9)  Remiantis numatomu 2,9 %, 2,9 %, 2,8 % ir 2,7 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. laikotarpiu.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/5

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. sausio 24 d.

dėl atnaujintos 2005 — 2008 m. Čekijos konvergencijos programos

(2006/C 55/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Čekijos konvergencijos programą, kuri apima 2005 — 2008 m. |
| --- | --- |

1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Čekijos konvergencijos programą, kuri apima 2005 — 2008 m.

| 2) | Po pasiektos ekonominių reformų pažangos ir stabilizacijos dešimtojo dešimtmečio viduryje, Čekijos makroekonomika prarado pusiausvyrą, o 1997 m. gegužės mėn. sukėlė užsienio valiutos keitimo krizę ir 1997 —1999 m. ekonomikos nuosmukį. Dėl esminių struktūrinių finansų ir įmonių sektorių reformų nuo 2000 m. ekonomika pradėjo atsigauti. Nuo tada metinis realiojo BVP augimas vidutiniškai siekė apie 3 %, palyginti su vidutine metine 1,7 % augimo norma ES. Programa apima tris skirtingus makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijus: „optimistinį“, „pagrindinį“ ir „pesimistinį“ scenarijus. „Pagrindinis“ scenarijus yra pamatinis scenarijus vertinant biudžeto projekcijas, nes, remiantis šiuo metu turima informacija, jis remiasi patikimomis augimo prielaidomis — praėjusiais metais jos buvo vertinamos kaip palankios. Pagal jį realiojo BVP augimas nežymiai sumažės nuo 4,8 % 2005 m. iki vidutiniškai 4,3 % likusiu programos laikotarpiu. Ciklinė augimo komponentė gali būti didesnė nei numatyta programos projekcijose. Programoje pateikiamos infliacijos projekcijos atrodo sumažintos. |
| --- | --- |

2)

Po pasiektos ekonominių reformų pažangos ir stabilizacijos dešimtojo dešimtmečio viduryje, Čekijos makroekonomika prarado pusiausvyrą, o 1997 m. gegužės mėn. sukėlė užsienio valiutos keitimo krizę ir 1997 —1999 m. ekonomikos nuosmukį. Dėl esminių struktūrinių finansų ir įmonių sektorių reformų nuo 2000 m. ekonomika pradėjo atsigauti. Nuo tada metinis realiojo BVP augimas vidutiniškai siekė apie 3 %, palyginti su vidutine metine 1,7 % augimo norma ES. Programa apima tris skirtingus makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijus: „optimistinį“, „pagrindinį“ ir „pesimistinį“ scenarijus. „Pagrindinis“ scenarijus yra pamatinis scenarijus vertinant biudžeto projekcijas, nes, remiantis šiuo metu turima informacija, jis remiasi patikimomis augimo prielaidomis — praėjusiais metais jos buvo vertinamos kaip palankios. Pagal jį realiojo BVP augimas nežymiai sumažės nuo 4,8 % 2005 m. iki vidutiniškai 4,3 % likusiu programos laikotarpiu. Ciklinė augimo komponentė gali būti didesnė nei numatyta programos projekcijose. Programoje pateikiamos infliacijos projekcijos atrodo sumažintos.

| 3) | 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Čekijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacija pagal 107 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2008 m. 2005 m. sausio 18 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos Čekijos konvergencijos programos, apimančios 2004 — 2007 m. laikotarpį, Taryba rekomendavo Čekijai „deficito mažinimui skirti daugiau nei planuota lėšų ir griežtai laikytis vidutinės trukmės laikotarpio centrinės valdžios išlaidų aukščiausių ribų, kurios tampa teisėtai privalomos nuo 2006 m.“. Čekija taip pat buvo paraginta „sparčiau vykdyti pensijų reformą ir reformuoti sveikatos priežiūros sistemą, kad būtų pagerintas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas“. |
| --- | --- |

3)

2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Čekijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacija pagal 107 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2008 m. 2005 m. sausio 18 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos Čekijos konvergencijos programos, apimančios 2004 — 2007 m. laikotarpį, Taryba rekomendavo Čekijai „deficito mažinimui skirti daugiau nei planuota lėšų ir griežtai laikytis vidutinės trukmės laikotarpio centrinės valdžios išlaidų aukščiausių ribų, kurios tampa teisėtai privalomos nuo 2006 m.“. Čekija taip pat buvo paraginta „sparčiau vykdyti pensijų reformą ir reformuoti sveikatos priežiūros sistemą, kad būtų pagerintas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas“.

| 4) | Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir, su tam tikromis išimtimis, duomenų pateikimo reikalavimais (2). |
| --- | --- |

4)

Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir, su tam tikromis išimtimis, duomenų pateikimo reikalavimais (2).

| 5) | Remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėmis, valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 3,2 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 4,7 % BVP deficitu ir su labai atsargiais 4,8 % BVP apskaičiavimais dabartinėje programoje. Komisijos tarnybų apskaičiuotas galutinis deficitas atspindi naujesnę informaciją, susijusią su centrinės valdžios biudžeto rodikliais, ypač valstybės biudžeto, kuriame mokestinės pajamos buvo didesnės nei numatytos, o išlaidos maždaug 1,5 % BVP mažesnės. |
| --- | --- |

5)

Remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėmis, valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 3,2 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 4,7 % BVP deficitu ir su labai atsargiais 4,8 % BVP apskaičiavimais dabartinėje programoje. Komisijos tarnybų apskaičiuotas galutinis deficitas atspindi naujesnę informaciją, susijusią su centrinės valdžios biudžeto rodikliais, ypač valstybės biudžeto, kuriame mokestinės pajamos buvo didesnės nei numatytos, o išlaidos maždaug 1,5 % BVP mažesnės.

| 6) | Atnaujintoje programoje nustatytas tikslas 2008 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki 3 % BVP pamatinės vertės, atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį. Visų pirma programoje numatoma 2005–2008 m. sumažinti deficitą daugiau kaip 2 procentiniais punktais BVP, o pirminį deficitą 2,3 procentiniais punktais. Vis dėlto, neatsižvelgiant į dviejų vienkartinių išlaidų poveikį 2005 m., nominalus deficitas šiuo laikotarpiu sumažėjo tik 1 procentiniu punktu BVP. Deficito sumažėjimas pirmiausia atspindi išlaidų santykio sumažinimą (2,3 procentiniais punktais BVP) programos laikotarpiu, tuo tarpu pajamos lieka iš esmės nepakitusios (-0,2 procentinio punkto). Valstybės vartojimas ir socialiniai pervedimai yra išlaidos, kurios, kaip planuojama, daugiausia sumažės BVP procentine dalimi. Numatyta, kad valstybės investicijos gerokai išaugs, nuo 5 % BVP 2004 m. iki daugiau kaip 6 % BVP 2008 m., gerokai daugiau, nei ES vidurkis (2,5 % BVP 2005 m.). Palyginti su ankstesne programa, 2005 m. lapkričio mėn. atnaujinta programa iš esmės patvirtina biudžeto patikslinimo planus, nors makroekonominis scenarijus yra daug geresnis. |
| --- | --- |

6)

Atnaujintoje programoje nustatytas tikslas 2008 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki 3 % BVP pamatinės vertės, atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį. Visų pirma programoje numatoma 2005–2008 m. sumažinti deficitą daugiau kaip 2 procentiniais punktais BVP, o pirminį deficitą 2,3 procentiniais punktais. Vis dėlto, neatsižvelgiant į dviejų vienkartinių išlaidų poveikį 2005 m., nominalus deficitas šiuo laikotarpiu sumažėjo tik 1 procentiniu punktu BVP. Deficito sumažėjimas pirmiausia atspindi išlaidų santykio sumažinimą (2,3 procentiniais punktais BVP) programos laikotarpiu, tuo tarpu pajamos lieka iš esmės nepakitusios (-0,2 procentinio punkto). Valstybės vartojimas ir socialiniai pervedimai yra išlaidos, kurios, kaip planuojama, daugiausia sumažės BVP procentine dalimi. Numatyta, kad valstybės investicijos gerokai išaugs, nuo 5 % BVP 2004 m. iki daugiau kaip 6 % BVP 2008 m., gerokai daugiau, nei ES vidurkis (2,5 % BVP 2005 m.). Palyginti su ankstesne programa, 2005 m. lapkričio mėn. atnaujinta programa iš esmės patvirtina biudžeto patikslinimo planus, nors makroekonominis scenarijus yra daug geresnis.

| 7) | Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, atmetus vienkartines ir laikinas priemones), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika,

   % BVP. Programoje kaip biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas nustatytas „maždaug“ 1 % BVP struktūrinis deficitas, kurio nesiekiama programos laikotarpiu. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 1 

   % BVP), galiausiai pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas, pagal dabartinį įvertinimą, yra tinkamo lygio, kadangi jis tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. |
| --- | --- |

7)

Formula

Formula

| 8) | Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Faktiniai rezultatai galėtų būti geresni, nei numatyta atsargiose biudžeto planavimo prognozėse (taip buvo 2004 m., tokį atvejį Komisijos tarnybos numato ir 2005 m.). Augimo prielaidos, kuriomis remiantis nustatomas biudžetas, paprastai buvo realistiškos, o mokesčių elastingumo prielaidos atsargios. Be to, biudžeto lėšos ne visada būdavo visiškai išnaudojamos, daugiausia dėl to, kad yra galimybė perkelti nepanaudotas lėšas į kitus biudžetinius metus. Kita vertus, programoje nurodomos kelios (pasiūlytos) priemonės socialinių išlaidų srityje, dėl kurių atitinkamos išlaidos padidėtų, o ne sumažėtų, kaip numatyta programoje. Be to, 2004 m. išlaidų perkėlimai sudarė daugiau nei 1 % BVP, ir Komisijos tarnybos numato, kad jų apimtis 2005 m. toliau augs. Jei šios didelės perkeltos lėšos būtų panaudotos kaip papildomos biudžeto išlaidos, o tai yra tikėtina rinkimų metais 2006 m., galutinis biudžetas gali būti prasčiau vykdomas nei prognozuojama, ypač 2006 m. Vis dėlto augimo prielaida paskutiniais programos metais atrodo palanki. |
| --- | --- |

8)

Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Faktiniai rezultatai galėtų būti geresni, nei numatyta atsargiose biudžeto planavimo prognozėse (taip buvo 2004 m., tokį atvejį Komisijos tarnybos numato ir 2005 m.). Augimo prielaidos, kuriomis remiantis nustatomas biudžetas, paprastai buvo realistiškos, o mokesčių elastingumo prielaidos atsargios. Be to, biudžeto lėšos ne visada būdavo visiškai išnaudojamos, daugiausia dėl to, kad yra galimybė perkelti nepanaudotas lėšas į kitus biudžetinius metus. Kita vertus, programoje nurodomos kelios (pasiūlytos) priemonės socialinių išlaidų srityje, dėl kurių atitinkamos išlaidos padidėtų, o ne sumažėtų, kaip numatyta programoje. Be to, 2004 m. išlaidų perkėlimai sudarė daugiau nei 1 % BVP, ir Komisijos tarnybos numato, kad jų apimtis 2005 m. toliau augs. Jei šios didelės perkeltos lėšos būtų panaudotos kaip papildomos biudžeto išlaidos, o tai yra tikėtina rinkimų metais 2006 m., galutinis biudžetas gali būti prasčiau vykdomas nei prognozuojama, ypač 2006 m. Vis dėlto augimo prielaida paskutiniais programos metais atrodo palanki.

| 9) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, taikant programoje nustatytas biudžetines priemones perviršinis deficitas pagal Tarybos rekomendaciją bus ištaisytas iki 2008 m. — paskutinių programos metų. Vis dėlto struktūriniu požiūriu šis numatytas patikslinimas galėtų būti stiprinamas, ypač atsižvelgiant į geresnio rezultato galimybę 2005 m. ir į patikslintas augimo perspektyvas. |
| --- | --- |

9)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, taikant programoje nustatytas biudžetines priemones perviršinis deficitas pagal Tarybos rekomendaciją bus ištaisytas iki 2008 m. — paskutinių programos metų. Vis dėlto struktūriniu požiūriu šis numatytas patikslinimas galėtų būti stiprinamas, ypač atsižvelgiant į geresnio rezultato galimybę 2005 m. ir į patikslintas augimo perspektyvas.

| 10) | Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasieks 37,4 % — žymiai mažiau už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje prognozuojama, kad programos laikotarpiu skolos santykis padidės

  procentinio punkto. |
| --- | --- |

10)

Formula

| 11) | Atrodo, kad Čekijoje yra rimtų pavojų valstybės finansų stabilumui dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Nors žvelgiant iš ES perspektyvos skolos santykis šiuo metu yra palyginti žemas, didelis deficitas didina skolos santykį ilgalaikėse prognozėse iki 2050 m., o dėl to padidėja skolos tvarumo rizika. Taip pat tikėtina, kad numatomas didelis išlaidų pensijoms padidinimas planuojamu laikotarpiu taps didele našta valstybės finansams. Atrodo, kad griežtas valstybės finansų planuoto konsolidavimo įgyvendinimas vidutinės trukmės laikotarpiu ir tolesnis biudžeto būklės stiprinimas kartu su papildomomis struktūrinėmis reformomis, siekiant sustabdyti išlaidų didėjimą dėl visuomenės senėjimo, ypač išlaidas pensijoms ir sveikatos priežiūrai, vaidina pagrindinį vaidmenį siekiant sumažinti valstybės finansų tvarumo riziką (3). |
| --- | --- |

11)

Atrodo, kad Čekijoje yra rimtų pavojų valstybės finansų stabilumui dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Nors žvelgiant iš ES perspektyvos skolos santykis šiuo metu yra palyginti žemas, didelis deficitas didina skolos santykį ilgalaikėse prognozėse iki 2050 m., o dėl to padidėja skolos tvarumo rizika. Taip pat tikėtina, kad numatomas didelis išlaidų pensijoms padidinimas planuojamu laikotarpiu taps didele našta valstybės finansams. Atrodo, kad griežtas valstybės finansų planuoto konsolidavimo įgyvendinimas vidutinės trukmės laikotarpiu ir tolesnis biudžeto būklės stiprinimas kartu su papildomomis struktūrinėmis reformomis, siekiant sustabdyti išlaidų didėjimą dėl visuomenės senėjimo, ypač išlaidas pensijoms ir sveikatos priežiūrai, vaidina pagrindinį vaidmenį siekiant sumažinti valstybės finansų tvarumo riziką (3).

| 12) | Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Programoje numatoma perviršinį deficitą ištaisyti remiantis Tarybos rekomendacijomis. Programoje taip pat nurodomos priemonės skatinti į augimą ir užimtumą orientuotų išteklių skirstymą, ypač mažinant valstybės sektoriaus įtaką ekonomikai ir perkeliant mokesčių naštą nuo tiesioginio į netiesioginį apmokestinimą. Vis dėlto, nors vyriausybei ilgalaikio tvarumo problema yra žinoma, programoje nėra numatyta konkrečių priemonių jai spręsti. |
| --- | --- |

12)

Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Programoje numatoma perviršinį deficitą ištaisyti remiantis Tarybos rekomendacijomis. Programoje taip pat nurodomos priemonės skatinti į augimą ir užimtumą orientuotų išteklių skirstymą, ypač mažinant valstybės sektoriaus įtaką ekonomikai ir perkeliant mokesčių naštą nuo tiesioginio į netiesioginį apmokestinimą. Vis dėlto, nors vyriausybei ilgalaikio tvarumo problema yra žinoma, programoje nėra numatyta konkrečių priemonių jai spręsti.

| 13) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Čekijos nacionalinėje reformų programoje ilgalaikis tvarumas nurodomas kaip pagrindinis uždavinys, darantis poveikį valstybės finansams. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų kelių konkrečių reformų priemonių poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto projekcijose. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Nors konvergencijos programoje nurodomos priemonės skatinti augimą ir užimtumą keičiant pajamų ir išlaidų struktūrą (ypač mokesčių naštos perkėlimas nuo tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį ir valdžios sektoriaus vartojimo ir pervedimų sumažinimas) ir nustatant išlaidas pirmenybę teikiant valstybės investicijoms, vis dėlto, kaip minėta pirmiau, nėra nurodoma konkrečių reformos priemonių spręsti ilgalaikio tvarumo problemą. Programoje taip pat numatoma stiprinti aukščiausių vidutinės trukmės išlaidų ribų vaidmenį, įgyvendinant privalomus valstybės biudžeto ir valstybės lėšų kategorijų nustatymo principus ir įtraukiant vietos valdžią į biudžeto planavimo procesą. |
| --- | --- |

13)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Čekijos nacionalinėje reformų programoje ilgalaikis tvarumas nurodomas kaip pagrindinis uždavinys, darantis poveikį valstybės finansams. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų kelių konkrečių reformų priemonių poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto projekcijose. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Nors konvergencijos programoje nurodomos priemonės skatinti augimą ir užimtumą keičiant pajamų ir išlaidų struktūrą (ypač mokesčių naštos perkėlimas nuo tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį ir valdžios sektoriaus vartojimo ir pervedimų sumažinimas) ir nustatant išlaidas pirmenybę teikiant valstybės investicijoms, vis dėlto, kaip minėta pirmiau, nėra nurodoma konkrečių reformos priemonių spręsti ilgalaikio tvarumo problemą. Programoje taip pat numatoma stiprinti aukščiausių vidutinės trukmės išlaidų ribų vaidmenį, įgyvendinant privalomus valstybės biudžeto ir valstybės lėšų kategorijų nustatymo principus ir įtraukiant vietos valdžią į biudžeto planavimo procesą.

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą vertinimą Taryba pažymi, kad programoje laikomasi deficito koregavimo tvarkos, nustatytos Tarybos rekomendacijose pagal 104 straipsnio 7 dalį. Atsižvelgdama į šias rekomendacijas, Taryba laikosi nuomonės, kad Čekija turėtų:

| i) | atsižvelgdama į galimą geresnį biudžeto vykdymą 2005 m., taip pat į gerą augimo rezultatą ir perspektyvas, stiprinti struktūrines biudžeto patikslinimo priemones, turint omenyje mažesnę negu 2008 m. (galutinis terminas ištaisyti perviršinį deficitą) nustatytą pakankamai patikimą ribą ir kad būtų greičiau pasiekti vidutinės trukmės tikslai; |
| --- | --- |

i)

atsižvelgdama į galimą geresnį biudžeto vykdymą 2005 m., taip pat į gerą augimo rezultatą ir perspektyvas, stiprinti struktūrines biudžeto patikslinimo priemones, turint omenyje mažesnę negu 2008 m. (galutinis terminas ištaisyti perviršinį deficitą) nustatytą pakankamai patikimą ribą ir kad būtų greičiau pasiekti vidutinės trukmės tikslai;

| ii) | gerinti biudžeto planavimo kokybę, ypač analizuojant didelių išlaidų perkėlimų priežastis ir stiprinant aukščiausias nustatytas vidutinės trukmės išlaidų ribas; |
| --- | --- |

ii)

gerinti biudžeto planavimo kokybę, ypač analizuojant didelių išlaidų perkėlimų priežastis ir stiprinant aukščiausias nustatytas vidutinės trukmės išlaidų ribas;

| iii) | gerinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą, ypač spartinant pensijų reformą ir reformuojant sveikatos priežiūros sistemą. |
| --- | --- |

iii)

gerinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą, ypač spartinant pensijų reformą ir reformuojant sveikatos priežiūros sistemą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialus BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP (4) | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,3 | 0,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (8) | – 1,4 | – 0,2 | 0,6 | 1,2 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP (4) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | 0,3 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | – 3,0 | – 4,8 | – 3,8 | – 3,3 | – 2,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 3,0 | – 3,2 | – 3,7 | – 3,3 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 5,2 | – 4,7 | – 3,8 | – 3,3 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | – 1,8 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 1,8 | – 1,9 | – 2,3 | – 1,9 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 4,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 1,7 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą patikslintas biudžeto balansas
  (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP (4) | – 2,4 | – 4,5 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 2,5 | – 3,1 | – 3,9 | – 3,8 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP (4) | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (5)

  (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP (6) | – 1,9 | – 3,4 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (7) | – 2,0 | – 2,0 | – 3,9 | – 3,8 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Bendroji valstybės skola
  (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | Nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realusis BVP

(pokytis, %)

2005 m. lapkričio mėn. KP

4,4

4,8

4,4

4,2

4,3

2005 m. lapkričio mėn. KOM

4,4

4,8

4,4

4,3

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

3,8

3,6

3,7

3,8

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. lapkričio mėn. KP

2,6

1,5

2,2

2,0

2,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,6

1,7

2,9

2,6

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

2,7

3,2

2,6

2,2

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialus BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP (4)

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,3

0,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM (8)

– 1,4

– 0,2

0,6

1,2

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP (4)

– 1,3

– 0,9

– 0,4

0,3

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP

– 3,0

– 4,8

– 3,8

– 3,3

– 2,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 3,0

– 3,2

– 3,7

– 3,3

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 5,2

– 4,7

– 3,8

– 3,3

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP

– 1,8

– 3,5

– 2,5

– 2,0

– 1,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 1,8

– 1,9

– 2,3

– 1,9

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 4,0

– 3,4

– 2,4

– 1,7

Nėra duomenų

Pagal ciklą patikslintas biudžeto balansas

(BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP (4)

– 2,4

– 4,5

– 3,8

– 3,4

– 3,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 2,5

– 3,1

– 3,9

– 3,8

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP (4)

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas (5)

(BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP (6)

– 1,9

– 3,4

– 3,8

– 3,4

– 3,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM (7)

– 2,0

– 2,0

– 3,9

– 3,8

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Bendroji valstybės skola

(BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP

36,8

37,4

37,1

37,9

37,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM

36,8

36,2

36,6

36,9

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

38,6

38,3

39,2

40,0

Nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Atnaujintoje programoje pateikiami visi naujajame elgesio kodekse nurodyti duomenys, kuriuos pateikti privaloma, ir dauguma duomenų, kurių pateikti neprivaloma.

(3)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas šiame tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija.

(5)  Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių.

(6)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal fiskalinį pranešimą (0,5 % 2004 m.) ir programą (1,1 % 2005 m.); abi didinančios deficitą.

(7)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (0,5 % BVP 2004 m., 1,1 % 2005 m.; abi didinančios deficitą).

(8)  Remiantis numatomu 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % ir 3,7 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. laikotarpiu.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/9

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. sausio 24 d.

dėl atnaujintos Danijos konvergencijos programos 2005 — 2010 m.

(2006/C 55/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Danijos konvergencijos programą, apimančią 2005 — 2010 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Danijos konvergencijos programą, apimančią 2005 — 2010 m. laikotarpį.

| 2) | Praėjusį dešimtmetį BVP augimo vidurkis siekė apytikriai 2 %, tuo tarpu infliacija beveik nesiskyrė nuo infliacijos euro zonoje. Pastaraisiais metais pradėjo didėti užimtumas, ir nedarbo lygis yra beveik žemiausias per pastaruosius dešimt metų. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas 2006 m. sieks 2,4 %, ir vidutiniškai 1,6 % per likusį programos laikotarpį. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją šis scenarijus atrodo atsargus, ypač dėl formaliai nustatytų augimo tempo 2007 ir 2008 m. prielaidų. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo tikroviškos. |
| --- | --- |

2)

Praėjusį dešimtmetį BVP augimo vidurkis siekė apytikriai 2 %, tuo tarpu infliacija beveik nesiskyrė nuo infliacijos euro zonoje. Pastaraisiais metais pradėjo didėti užimtumas, ir nedarbo lygis yra beveik žemiausias per pastaruosius dešimt metų. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas 2006 m. sieks 2,4 %, ir vidutiniškai 1,6 % per likusį programos laikotarpį. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją šis scenarijus atrodo atsargus, ypač dėl formaliai nustatytų augimo tempo 2007 ir 2008 m. prielaidų. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo tikroviškos.

| 3) | 2005 m. vasario 17 d. Taryba savo nuomonėje patvirtino biudžeto strategiją, pateiktą 2004 m. Danijos konvergencijos programos atnaujintame variante. Kalbant apie 2005 m. biudžeto įgyvendinimą, 2004 m. atnaujintame programos variante 2005 m. buvo numatytas 2,2 % BVP bendrojo valstybės biudžeto deficito perviršis, tuo tarpu dabartiniame atnaujintame programos variante, esant panašioms BVP augimo perspektyvoms, numatomas 3,6 % perviršis. Įplaukų buvo daugiau nei tikėtasi, įskaitant įplaukas iš pensijų fondų pelno apmokestinimo bei naftos ir dujų išteklių naudojimo. |
| --- | --- |

3)

2005 m. vasario 17 d. Taryba savo nuomonėje patvirtino biudžeto strategiją, pateiktą 2004 m. Danijos konvergencijos programos atnaujintame variante. Kalbant apie 2005 m. biudžeto įgyvendinimą, 2004 m. atnaujintame programos variante 2005 m. buvo numatytas 2,2 % BVP bendrojo valstybės biudžeto deficito perviršis, tuo tarpu dabartiniame atnaujintame programos variante, esant panašioms BVP augimo perspektyvoms, numatomas 3,6 % perviršis. Įplaukų buvo daugiau nei tikėtasi, įskaitant įplaukas iš pensijų fondų pelno apmokestinimo bei naftos ir dujų išteklių naudojimo.

| 4) | Programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijų programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2). |
| --- | --- |

4)

Programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijų programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2).

| 5) | Biudžeto strategijos tikslas — išlaikyti vidutiniškai 1,5 %–2,5 % struktūrinį perteklių visą programos laikotarpį, ženkliai mažinant valdžios sektoriaus skolos santykį, kad būtų tinkamai pasirengta spręsti visuomenės senėjimo problemą. Strategijos pagrindas — išlaidų ribojimas, siekiant, kad metinis realaus viešojo vartojimo augimas išliktų 0,5 %, mokesčių įšaldymo pratęsimas bei reikalavimas vietos valdžios institucijoms siekti subalansuoto biudžeto. Atnaujintame programos variante numatoma, kad valdžios sektoriaus perviršis sumažės nuo 3,6 % BVP 2005 m. iki 3,1 % 2006 m. ir bus 3,2 % 2007 m., po to šiek tiek smuktels iki 2,9 % BVP programos laikotarpio pabaigoje. Apskaičiuotas valdžios sektoriaus perviršis atnaujintame programos variante yra žymiai didesnis nei ankstesnėje atnaujintoje programoje, o BVP augimas numatomas panašus. |
| --- | --- |

5)

Biudžeto strategijos tikslas — išlaikyti vidutiniškai 1,5 %–2,5 % struktūrinį perteklių visą programos laikotarpį, ženkliai mažinant valdžios sektoriaus skolos santykį, kad būtų tinkamai pasirengta spręsti visuomenės senėjimo problemą. Strategijos pagrindas — išlaidų ribojimas, siekiant, kad metinis realaus viešojo vartojimo augimas išliktų 0,5 %, mokesčių įšaldymo pratęsimas bei reikalavimas vietos valdžios institucijoms siekti subalansuoto biudžeto. Atnaujintame programos variante numatoma, kad valdžios sektoriaus perviršis sumažės nuo 3,6 % BVP 2005 m. iki 3,1 % 2006 m. ir bus 3,2 % 2007 m., po to šiek tiek smuktels iki 2,9 % BVP programos laikotarpio pabaigoje. Apskaičiuotas valdžios sektoriaus perviršis atnaujintame programos variante yra žymiai didesnis nei ankstesnėje atnaujintoje programoje, o BVP augimas numatomas panašus.

| 6) | Programos vidutinės trukmės tikslas — nuo 1,5 % iki 2,5 % BVP struktūrinis balansas (atsižvelgiant į pirmiau nurodytame Eurostato sprendime nustatytą pereinamąjį laikotarpį) per visą programos laikotarpį. Struktūriniu požiūriu (t. y. pagal ciklą patikslintais duomenimis neskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių) perviršis mažėja nuo didžiausio rodiklio — 3,6 % BVP 2005 m. iki apytiksliai 2,75 % BVP 2006 m., toliau įsitvirtindamas ties 3,25 % BVP riba. Tačiau apskaičiuotas 0,8 procentinio punkto BVP sumažėjimas 2006 m. rodo numatomų mokestinių įplaukų iš pensijų fondų, kurios buvo neįprastai didelės 2005 m., normalizavimąsi. Atsižvelgiant į didesnes 2005 m. įplaukas pakoreguotas struktūrinis perteklius 2006 m. yra iš esmės toks pat kaip 2005 m. |
| --- | --- |

6)

Programos vidutinės trukmės tikslas — nuo 1,5 % iki 2,5 % BVP struktūrinis balansas (atsižvelgiant į pirmiau nurodytame Eurostato sprendime nustatytą pereinamąjį laikotarpį) per visą programos laikotarpį. Struktūriniu požiūriu (t. y. pagal ciklą patikslintais duomenimis neskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių) perviršis mažėja nuo didžiausio rodiklio — 3,6 % BVP 2005 m. iki apytiksliai 2,75 % BVP 2006 m., toliau įsitvirtindamas ties 3,25 % BVP riba. Tačiau apskaičiuotas 0,8 procentinio punkto BVP sumažėjimas 2006 m. rodo numatomų mokestinių įplaukų iš pensijų fondų, kurios buvo neįprastai didelės 2005 m., normalizavimąsi. Atsižvelgiant į didesnes 2005 m. įplaukas pakoreguotas struktūrinis perteklius 2006 m. yra iš esmės toks pat kaip 2005 m.

| 7) | Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas — apytiksliai 1/2 % BVP), įvykdžius jį, būtų pasiekta pakankama atsargumo dalis perviršinio deficito atveju. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir juo reikalaujama daug daugiau nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje. Programoje paaiškinama, kad aukštesnis nei pagal paktą vidutinės trukmės tikslas nustatytas tam, kad būtų sukurtas tvirtas pagrindas ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui greitai sumažinant skolą. |
| --- | --- |

7)

Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas — apytiksliai 1/2 % BVP), įvykdžius jį, būtų pasiekta pakankama atsargumo dalis perviršinio deficito atveju. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir juo reikalaujama daug daugiau nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje. Programoje paaiškinama, kad aukštesnis nei pagal paktą vidutinės trukmės tikslas nustatytas tam, kad būtų sukurtas tvirtas pagrindas ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui greitai sumažinant skolą.

| 8) | Dėl balanso galima teigti, kad biudžeto prognozių rizika atnaujintame programos variante yra teigiama, pirmiausia dėl to, kad BVP augimas gali būti didesnis nei tikėtasi, iš esmės dėl formaliai nustatytų nedidelio BVP augimo 2007 ir 2008 m. prielaidų, kurį, Danijos valdžios institucijų skaičiavimais, lemia laipsniškai mažinamas gamybos apimties atotrūkis. Todėl BVP augimas ir biudžeto rezultatai tais metais gali būti geresni nei prognozuojama programoje. Neigiama rizika kyla dėl siekiamo tikslo apriboti realaus viešojo vartojimo augimą, atsižvelgiant į tai, kad praeityje šioje srityje būta įvairių rezultatų. |
| --- | --- |

8)

Dėl balanso galima teigti, kad biudžeto prognozių rizika atnaujintame programos variante yra teigiama, pirmiausia dėl to, kad BVP augimas gali būti didesnis nei tikėtasi, iš esmės dėl formaliai nustatytų nedidelio BVP augimo 2007 ir 2008 m. prielaidų, kurį, Danijos valdžios institucijų skaičiavimais, lemia laipsniškai mažinamas gamybos apimties atotrūkis. Todėl BVP augimas ir biudžeto rezultatai tais metais gali būti geresni nei prognozuojama programoje. Neigiama rizika kyla dėl siekiamo tikslo apriboti realaus viešojo vartojimo augimą, atsižvelgiant į tai, kad praeityje šioje srityje būta įvairių rezultatų.

| 9) | Rizikos vertinimo požiūriu, biudžeto strategija atrodo pakankama, kad programos vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Joje taip pat numatoma pakankama atsargumo dalis, kad deficitas neviršytų 3 % BVP ribinės vertės esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams. Pagal programą numanoma fiskalinės politikos strategija taip pat atitinka Stabilumo ir augimo paktą, nes ji nėra procikliška ekonomikai palankiais laikais, t. y. tinkamai atsižvelgiama į išskirtinai dideles įplaukas iš pensijų fondų pelno apmokestinimo ir naftos bei dujų gavybos, dėl kurių smarkiai padidėja 2005 m. numatomas perviršis, o tai yra svarbu atsižvelgiant į ciklišką Danijos ūkio padėtį. Dėl antros pakopos pensijų kaupimo sistemų perklasifikavimo nuo 2007 m. pavasario (kai pasibaigs pereinamasis laikotarpis, skirtas įgyvendinti 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimą šiuo klausimu) Danijos perviršis kasmet sumažės apytiksliai 1 % BVP, bet tai nekeičia šio vertinimo esmės. |
| --- | --- |

9)

Rizikos vertinimo požiūriu, biudžeto strategija atrodo pakankama, kad programos vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Joje taip pat numatoma pakankama atsargumo dalis, kad deficitas neviršytų 3 % BVP ribinės vertės esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams. Pagal programą numanoma fiskalinės politikos strategija taip pat atitinka Stabilumo ir augimo paktą, nes ji nėra procikliška ekonomikai palankiais laikais, t. y. tinkamai atsižvelgiama į išskirtinai dideles įplaukas iš pensijų fondų pelno apmokestinimo ir naftos bei dujų gavybos, dėl kurių smarkiai padidėja 2005 m. numatomas perviršis, o tai yra svarbu atsižvelgiant į ciklišką Danijos ūkio padėtį. Dėl antros pakopos pensijų kaupimo sistemų perklasifikavimo nuo 2007 m. pavasario (kai pasibaigs pereinamasis laikotarpis, skirtas įgyvendinti 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimą šiuo klausimu) Danijos perviršis kasmet sumažės apytiksliai 1 % BVP, bet tai nekeičia šio vertinimo esmės.

| 10) | Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasiekė 36 % BVP, t. y. buvo žymiai mažesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės apytiksliai 14 procentinių punktų. |
| --- | --- |

10)

Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasiekė 36 % BVP, t. y. buvo žymiai mažesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės apytiksliai 14 procentinių punktų.

| 11) | Valstybės finansų tvarumo klausimu galima teigti, kad remiantis prognozėmis, Danijai dėl biudžeto išlaidų, susijusių su gyventojų senėjimu, kylanti rizika nėra didelė, kadangi jos viešieji finansai yra patikimi, taip pat jei pasitvirtins užimtumo didėjimo prielaida ir bus pasiektas planuojamas nedidelis valdžios sektoriaus vartojimo lygis, o tam reikalinga tolesnė darbo rinkos reforma ir išlaidų ribojimas. Tai, kad tvarumo klausimai yra fiskalinės politikos dėmesio centre, įskaitant išlaidų pensijoms ribojimą ir turto kaupimą, teigiamai veikia ilgalaikę valstybės finansų augimo perspektyvą. Dėl šiuo metu stabilios biudžeto būklės galima finansuoti prognozuojamą visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, o vidutinės trukmės biudžeto planai atitinka valstybės finansų tvarumo koncepciją (3). |
| --- | --- |

11)

Valstybės finansų tvarumo klausimu galima teigti, kad remiantis prognozėmis, Danijai dėl biudžeto išlaidų, susijusių su gyventojų senėjimu, kylanti rizika nėra didelė, kadangi jos viešieji finansai yra patikimi, taip pat jei pasitvirtins užimtumo didėjimo prielaida ir bus pasiektas planuojamas nedidelis valdžios sektoriaus vartojimo lygis, o tam reikalinga tolesnė darbo rinkos reforma ir išlaidų ribojimas. Tai, kad tvarumo klausimai yra fiskalinės politikos dėmesio centre, įskaitant išlaidų pensijoms ribojimą ir turto kaupimą, teigiamai veikia ilgalaikę valstybės finansų augimo perspektyvą. Dėl šiuo metu stabilios biudžeto būklės galima finansuoti prognozuojamą visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, o vidutinės trukmės biudžeto planai atitinka valstybės finansų tvarumo koncepciją (3).

| 12) | Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005 — 2010 m. laikotarpio jungtines gaires. Konkrečiai — Danija nenukrypsta nuo vidutinės trukmės tikslo. Tačiau nebuvo nustatyta naujų priemonių, kad iki 2010 m. užimtumo lygis padidėtų beveik 2 % darbo jėgos. |
| --- | --- |

12)

Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005 — 2010 m. laikotarpio jungtines gaires. Konkrečiai — Danija nenukrypsta nuo vidutinės trukmės tikslo. Tačiau nebuvo nustatyta naujų priemonių, kad iki 2010 m. užimtumo lygis padidėtų beveik 2 % darbo jėgos.

| 13) | 2005 m. spalio 26 d. pateiktoje Danijos nacionalinėje reformos programoje, parengtoje pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo labui, akcentuojamas darbo jėgos pasiūlos gerinimas, kad būtų užtikrintas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ir pagerėtų viešojo sektoriaus veiksmingumas. Nacionalinėje reformos programoje nustatytų veiksmų poveikis biudžetui visapusiškai atsispindi konvergencijos programoje pateiktose biudžeto prognozėse. Konvergencijos programoje planuojamos valstybės finansų srities priemonės atitinka Nacionalinėje reformos programoje numatytus veiksmus. |
| --- | --- |

13)

2005 m. spalio 26 d. pateiktoje Danijos nacionalinėje reformos programoje, parengtoje pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo labui, akcentuojamas darbo jėgos pasiūlos gerinimas, kad būtų užtikrintas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ir pagerėtų viešojo sektoriaus veiksmingumas. Nacionalinėje reformos programoje nustatytų veiksmų poveikis biudžetui visapusiškai atsispindi konvergencijos programoje pateiktose biudžeto prognozėse. Konvergencijos programoje planuojamos valstybės finansų srities priemonės atitinka Nacionalinėje reformos programoje numatytus veiksmus.

Tarybos nuomone, apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra puikus fiskalinės politikos, vykdomos laikantis pakto, pavyzdys.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas (4)

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | Nėra duomenų | 1,6 |
| Gamybos apimčių atotrūkis
  (potencialaus BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP (5) | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | – 0,7 | – 0,9 | – 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (9) | – 1,3 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP (5) | – 0,6 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,4 | Nėra duomenų | – 0,4 |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |
| Pirminis balansas
  (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | Nėra duomenų | 4,4 |
| Pagal ciklą patikslintas balansas
  (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP (5) | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP (5) | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | Nėra duomenų | 2,3 |
| Struktūrinis balansas (6)

  (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP (7) | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (8) | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Bendroji valstybės skola
  (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |
| Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2010 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2005 m. lapkričio mėn. KP

2,0

2,4

2,4

1,1

1,6

2,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,1

2,7

2,3

2,1

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

2,2

2,5

1,3

1,9

1,8

1,8

SVKI infliacija

(%)

2005 m. lapkričio mėn. KP

0,9

1,6

2,0

1,3

1,9

1,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM

0,9

1,7

2,0

1,9

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

1,2

1,7

1,6

1,7

Nėra duomenų

1,6

Gamybos apimčių atotrūkis

(potencialaus BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP (5)

– 0,8

– 0,3

0,1

– 0,7

– 0,9

– 0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM (9)

– 1,3

– 0,6

– 0,4

– 0,4

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP (5)

– 0,6

– 0,1

– 0,5

– 0,4

Nėra duomenų

– 0,4

Valdžios sektoriaus balansas

(BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP

2,3

3,6

3,1

3,2

2,7

2,9

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,9

3,7

3,0

2,7

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

1,4

2,2

1,8

1,9

2,2

2,2

Pirminis balansas

(BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP

4,7

5,6

4,7

4,1

3,5

3,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

5,3

5,8

4,9

4,4

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

4,5

4,8

4,5

4,6

Nėra duomenų

4,4

Pagal ciklą patikslintas balansas

(BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP (5)

2,8

3,8

3,0

3,6

3,3

3,3

2005 m. lapkričio mėn. KOM

3,8

4,1

3,3

3,0

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP (5)

1,7

2,0

2,0

2,0

Nėra duomenų

2,3

Struktūrinis balansas (6)

(BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP (7)

2,6

3,6

2,7

3,3

3,3

3,3

2005 m. lapkričio mėn. KOM (8)

3,6

3,9

3,0

2,7

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Bendroji valstybės skola

(BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP

42,3

35,6

31,7

28,9

26,5

21,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

43,2

36,0

33,0

31,5

Nėra duomenų

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

42,3

39,4

37,4

35,3

33,1

28,8

Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje tokiu adresu:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programoje pateiktuose privalomuose duomenyse yra spragų ir pateikti ne visi neprivalomi duomenys, nustatyti pagal naująjį elgesio kodeksą (ypač trūksta pasaulinių ir ES BVP augimo prognozių tam tikriems metams).

(3)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas šiame tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Į biudžeto projekciją neįtrauktas 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo, kuris turi būti įgyvendintas iki 2007 m. pavasario pranešimo, poveikis. Atsižvelgiant į šį poveikį valdžios sektoriaus balansas būtų 1,3 % BVP 2004 m., 2,7 % 2005 m., 2,1 % 2006 m., 2,2 % 2007 m., 1,7 % 2008 m. ir 1,9 % 2009 m., tuo tarpu bendroji valstybės skola būtų 43,5 % BVP 2004 m., 36,8 % 2005 m., 32,9 % 2006 m., 30,1 % 2007 m., 27,7 % 2008 m. ir 22,7 % 2010 m.

(5)  Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikiama informacija.

(6)  Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių.

(7)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą (0,2 % BVP 2004 ir 2005 m. ir 0,3 % 2006 ir 2007 m.; visos mažinančios deficitą).

(8)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (0,2 % BVP 2004 ir 2005 m. ir 0,3 % 2006 ir 2007 m.; visos mažinančios deficitą).

(9)  Remiantis apskaičiuotu potencialiu augimu 1,9 %, 2,1 %, 2,1 % ir 2,1 % atitinkamai 2004 — 2007 m. laikotarpiu.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/13

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. sausio 24 d.

dėl atnaujintos 2005 — 2008 m. Vengrijos konvergencijos programos

(2006/C 55/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vengrijos konvergencijos programą, kuri apima 2005 — 2008 m. |
| --- | --- |

1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vengrijos konvergencijos programą, kuri apima 2005 — 2008 m.

| 2) | Dešimtojo dešimtmečio viduryje priėmus išsamų ekonominių reformų paketą, patikima makroekonominė politika ir tinkamos struktūrinės reformos sudarė sąlygas stabiliam ir dideliam augimui ir padėjo mažinti infliaciją. Vis dėlto nuo 2001 m. valstybės išlaidos žymiai išaugo, o dosni darbo užmokesčio politika sukėlė didelį makroekonominį disbalansą. Nors pastaraisiais metais augimas tapo labiau subalansuotas ir infliacija ir darbo užmokesčiai auga lėčiau, Vengrija vis dar kovoja su dideliu biudžeto ir išorės deficitu. Pagal atnaujintoje 2005 m. gruodžio mėn. programoje pristatytą makroekonominį scenarijų, realiojo BVP augimas dėl investicijų ir eksporto liks stabilus, maždaug 4 % likusį programos laikotarpį.
  Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijus remiasi patikimomis augimo prielaidomis — praėjusiais metais jos buvo vertinamos kaip palankios. Numatytas išorės deficito sumažinimas priklauso nuo finansinių apribojimų vykdymo ir struktūrinių reformų įgyvendinimo, didinančio potencialią gamybos apimtį. Infliacijos projekcijos programoje atrodo tikroviškos. |
| --- | --- |

2)

Dešimtojo dešimtmečio viduryje priėmus išsamų ekonominių reformų paketą, patikima makroekonominė politika ir tinkamos struktūrinės reformos sudarė sąlygas stabiliam ir dideliam augimui ir padėjo mažinti infliaciją. Vis dėlto nuo 2001 m. valstybės išlaidos žymiai išaugo, o dosni darbo užmokesčio politika sukėlė didelį makroekonominį disbalansą. Nors pastaraisiais metais augimas tapo labiau subalansuotas ir infliacija ir darbo užmokesčiai auga lėčiau, Vengrija vis dar kovoja su dideliu biudžeto ir išorės deficitu. Pagal atnaujintoje 2005 m. gruodžio mėn. programoje pristatytą makroekonominį scenarijų, realiojo BVP augimas dėl investicijų ir eksporto liks stabilus, maždaug 4 % likusį programos laikotarpį.

Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijus remiasi patikimomis augimo prielaidomis — praėjusiais metais jos buvo vertinamos kaip palankios. Numatytas išorės deficito sumažinimas priklauso nuo finansinių apribojimų vykdymo ir struktūrinių reformų įgyvendinimo, didinančio potencialią gamybos apimtį. Infliacijos projekcijos programoje atrodo tikroviškos.

| 3) | 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Vengrijoje yra perviršinis deficitas ir pateikė rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį šią situaciją ištaisyti vėliausiai iki 2008 m. pagal Vengrijos gegužės mėn. konvergencijos programoje esančią patikslinimo strategiją. 2005 m. sausio mėn. Taryba pagal 104 straipsnio 8 dalį nusprendė, kad Vengrija neįgyvendino rekomendacijų ir 2005 m. kovo 8 d. antrą kartą pateikė rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį, kuriose numatyta ištaisyti perviršinį deficitą iki 2008 m. Taryba rekomendavo Vengrijos valdžios institucijoms imtis veiksmingų priemonių siekiant 2005 m. deficito tikslo ir, kaip numatyta atnaujintoje konvergencijos programoje, mokesčių mažinimo planavimą ir vykdymą tiesiogiai sieti su atnaujintoje konvergencijos programoje numatytų tikslų pasiekimu. Tas pats atsispindėjo 2005 m. kovo 8 d. priimtoje Tarybos nuomonėje dėl 2004 m. atnaujintos konvergencijos programos. Atnaujintoje programoje kaip ir pirmiau siekiama ištaisyti perviršinį deficitą iki 2008 m. Numatoma, kad deficitas 2005 m. bus 6,1 % BVP, 2006 m. — 4,7 %, 2007 m. — 3,3 % ir 2008 m. — 1,9 %, t. y. kasmet mažės 1,4 procentinio punkto BVP. Pirminio pertekliaus grafikas yra panašus. Šiose biudžeto projekcijose neatsižvelgiama į vienkartines priemones ir 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemos klasifikavimo poveikį, sudarančius 1–1,5 % BVP, į kuriuos bus atsižvelgta 2007 m. pavasario pranešime (2). 2005 m. rugsėjo mėn. Vengrijos valdžios institucijos padidino 2004 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje numatytą 3,6 % BVP tikslą 2005 m. iki 6,1 % BVP. Komisijos tarnybos 2005 m. rudens prognozėje nurodė, kad toks pakeistas tikslas 2005 m. yra pasiekiamas. Vėliausi turimi duomenys šį požiūrį sustiprina. |
| --- | --- |

3)

2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Vengrijoje yra perviršinis deficitas ir pateikė rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį šią situaciją ištaisyti vėliausiai iki 2008 m. pagal Vengrijos gegužės mėn. konvergencijos programoje esančią patikslinimo strategiją. 2005 m. sausio mėn. Taryba pagal 104 straipsnio 8 dalį nusprendė, kad Vengrija neįgyvendino rekomendacijų ir 2005 m. kovo 8 d. antrą kartą pateikė rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį, kuriose numatyta ištaisyti perviršinį deficitą iki 2008 m. Taryba rekomendavo Vengrijos valdžios institucijoms imtis veiksmingų priemonių siekiant 2005 m. deficito tikslo ir, kaip numatyta atnaujintoje konvergencijos programoje, mokesčių mažinimo planavimą ir vykdymą tiesiogiai sieti su atnaujintoje konvergencijos programoje numatytų tikslų pasiekimu. Tas pats atsispindėjo 2005 m. kovo 8 d. priimtoje Tarybos nuomonėje dėl 2004 m. atnaujintos konvergencijos programos. Atnaujintoje programoje kaip ir pirmiau siekiama ištaisyti perviršinį deficitą iki 2008 m. Numatoma, kad deficitas 2005 m. bus 6,1 % BVP, 2006 m. — 4,7 %, 2007 m. — 3,3 % ir 2008 m. — 1,9 %, t. y. kasmet mažės 1,4 procentinio punkto BVP. Pirminio pertekliaus grafikas yra panašus. Šiose biudžeto projekcijose neatsižvelgiama į vienkartines priemones ir 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemos klasifikavimo poveikį, sudarančius 1–1,5 % BVP, į kuriuos bus atsižvelgta 2007 m. pavasario pranešime (2). 2005 m. rugsėjo mėn. Vengrijos valdžios institucijos padidino 2004 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje numatytą 3,6 % BVP tikslą 2005 m. iki 6,1 % BVP. Komisijos tarnybos 2005 m. rudens prognozėje nurodė, kad toks pakeistas tikslas 2005 m. yra pasiekiamas. Vėliausi turimi duomenys šį požiūrį sustiprina.

| 4) | Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir, su tam tikromis išimtimis, duomenų pateikimo reikalavimais (3). |
| --- | --- |

4)

Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir, su tam tikromis išimtimis, duomenų pateikimo reikalavimais (3).

| 5) | Atnaujintoje programoje numatomas struktūrinio balanso pagerėjimas nuo -5,7 % BVP 2005 m. iki -2,1 % BVP 2008 m. (neįskaitant pensijų reformos poveikio). Vidutinės trukmės tikslas programoje nėra aiškiai nustatytas, bet jį galima numatyti — tai yra struktūrinis deficitas nuo -0,5 % iki -1 % BVP. |
| --- | --- |

5)

Atnaujintoje programoje numatomas struktūrinio balanso pagerėjimas nuo -5,7 % BVP 2005 m. iki -2,1 % BVP 2008 m. (neįskaitant pensijų reformos poveikio). Vidutinės trukmės tikslas programoje nėra aiškiai nustatytas, bet jį galima numatyti — tai yra struktūrinis deficitas nuo -0,5 % iki -1 % BVP.

| 6) | Galutinis biudžetas gali būti prasčiau vykdomas nei programoje planuota. Nurodžius, kad 2005 m. numatomas deficitas yra 6,1 % BVP, toliau programoje išsamiai nurodomas mokesčių sumažinimas, kuris sudarys iki 3,5 % BVP. Programoje konsolidavimas priklauso nuo didžiulio išlaidų sumažinimo — 7,5 % BVP, kurio įgyvendinimas nėra pagrįstas konkrečiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

6)

Galutinis biudžetas gali būti prasčiau vykdomas nei programoje planuota. Nurodžius, kad 2005 m. numatomas deficitas yra 6,1 % BVP, toliau programoje išsamiai nurodomas mokesčių sumažinimas, kuris sudarys iki 3,5 % BVP. Programoje konsolidavimas priklauso nuo didžiulio išlaidų sumažinimo — 7,5 % BVP, kurio įgyvendinimas nėra pagrįstas konkrečiomis priemonėmis.

| 7) | Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, politiką, kuria grindžiama programoje esanti biudžeto strategija, reikia sukonkretinti, siekiant užtikrinti, kad ji atitiks Tarybos rekomenduotą perviršinio deficito ištaisymo iki 2008 m., t.y. iki programos laikotarpio pabaigos, tikslą. |
| --- | --- |

7)

Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, politiką, kuria grindžiama programoje esanti biudžeto strategija, reikia sukonkretinti, siekiant užtikrinti, kad ji atitiks Tarybos rekomenduotą perviršinio deficito ištaisymo iki 2008 m., t.y. iki programos laikotarpio pabaigos, tikslą.

| 8) | Skolos santykis 2005 m. turėtų sudaryti 57,7 % BVP. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės maždaug 1 

  BVP procentinio punkto. Tačiau skolos santykio vystymasis galėtų būti mažiau palankus už suplanuotąjį programoje, atsižvelgiant į pirmiau minėtą biudžeto tikslų riziką. |
| --- | --- |

8)

Formula

| 9) | Atrodo, kad Vengrijoje yra rimtų pavojų valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Dabar bendras skolos ir BVP santykis yra panašus kaip ir pamatinė vertė ir numatoma, kad iki 2050 m. jis didės. Dešimtojo dešimtmečio pabaigoje Vengrija atliko pensijų sistemos reformą, kuria siekiama neleisti didėti pensijų išlaidoms ateityje ir kuri padėjo sumažinti senėjančios visuomenės daromą poveikį biudžetui. Vis dėlto valstybės išlaidos pensijoms galėtų išaugti daugiau nei numatyta atnaujintoje programoje, o tai reikštų, kad yra svarbu atidžiai stebėti veiksnius, galinčius kompensuoti tokias didesnes išlaidas, bei išlaidų pensijoms ir kitų išlaidų dėl visuomenės senėjimo kitimą. Be to, dabartinis didelis struktūrinis deficitas didina tvarumo riziką. Todėl vidutinės trukmės laikotarpiu reikia atlikti didelį valstybės finansų konsolidavimą ir toliau stiprinti biudžeto būklę siekiant sumažinti valstybės finansų tvarumo riziką (4). |
| --- | --- |

9)

Atrodo, kad Vengrijoje yra rimtų pavojų valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Dabar bendras skolos ir BVP santykis yra panašus kaip ir pamatinė vertė ir numatoma, kad iki 2050 m. jis didės. Dešimtojo dešimtmečio pabaigoje Vengrija atliko pensijų sistemos reformą, kuria siekiama neleisti didėti pensijų išlaidoms ateityje ir kuri padėjo sumažinti senėjančios visuomenės daromą poveikį biudžetui. Vis dėlto valstybės išlaidos pensijoms galėtų išaugti daugiau nei numatyta atnaujintoje programoje, o tai reikštų, kad yra svarbu atidžiai stebėti veiksnius, galinčius kompensuoti tokias didesnes išlaidas, bei išlaidų pensijoms ir kitų išlaidų dėl visuomenės senėjimo kitimą. Be to, dabartinis didelis struktūrinis deficitas didina tvarumo riziką. Todėl vidutinės trukmės laikotarpiu reikia atlikti didelį valstybės finansų konsolidavimą ir toliau stiprinti biudžeto būklę siekiant sumažinti valstybės finansų tvarumo riziką (4).

| 10) | Valstybės finansų srityje numatytos priemonės neatitinka bendrųjų ekonominės politikos gairių, įtrauktų į integruotas 2005 — 2008 m. gaires. Nors tikslai atitinka gaires, tačiau jų įgyvendinimui gresia didelis pavojus. 2005 m. lapkričio 8 d. Taryba, remdamasi Sutarties 104 straipsnio 8 dalimi, nusprendė, kad Vengrija nesilaikė 2005 m. kovo 8 d. Tarybos antrosios rekomendacijos pagal 104 straipsnio 7 dalį pagal perviršinio deficito procedūrą. Atnaujintoje programoje išlaikomas daugiametis planas dėl perviršinio deficito ištaisymo iki 2008 m., nors galutinis biudžetas galėtų būti daug prasčiau vykdomas, jeigu nebus nustatytos ir griežtai įgyvendintos fiskalinės priemonės, kuriomis siekiama fiskalinių tikslų. |
| --- | --- |

10)

Valstybės finansų srityje numatytos priemonės neatitinka bendrųjų ekonominės politikos gairių, įtrauktų į integruotas 2005 — 2008 m. gaires. Nors tikslai atitinka gaires, tačiau jų įgyvendinimui gresia didelis pavojus. 2005 m. lapkričio 8 d. Taryba, remdamasi Sutarties 104 straipsnio 8 dalimi, nusprendė, kad Vengrija nesilaikė 2005 m. kovo 8 d. Tarybos antrosios rekomendacijos pagal 104 straipsnio 7 dalį pagal perviršinio deficito procedūrą. Atnaujintoje programoje išlaikomas daugiametis planas dėl perviršinio deficito ištaisymo iki 2008 m., nors galutinis biudžetas galėtų būti daug prasčiau vykdomas, jeigu nebus nustatytos ir griežtai įgyvendintos fiskalinės priemonės, kuriomis siekiama fiskalinių tikslų.

| 11) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Vengrijos nacionalinėje reformų programoje nurodomas pagrindinis uždavinys — laipsniškai ir nuolatos mažinti valdžios sektoriaus deficitą. Į Nacionalinėje reformų programoje nurodytų reformos priemonių poveikį biudžetui konvergencijos programos biudžeto projekcijose atsižvelgiama tiek, kiek jos susijusios su mokesčių sumažinimu. Atnaujintoje programoje paaiškinama neseniai priimta penkerių metų mokesčių mažinimo programa ir pristatomi valstybės sektoriaus reformos planai, vis dėlto reikiamų patikslinimų ir kiekybinių rodiklių nenurodoma. Šie planai iš esmės atitinka Nacionalinę reformų programą. |
| --- | --- |

11)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Vengrijos nacionalinėje reformų programoje nurodomas pagrindinis uždavinys — laipsniškai ir nuolatos mažinti valdžios sektoriaus deficitą. Į Nacionalinėje reformų programoje nurodytų reformos priemonių poveikį biudžetui konvergencijos programos biudžeto projekcijose atsižvelgiama tiek, kiek jos susijusios su mokesčių sumažinimu. Atnaujintoje programoje paaiškinama neseniai priimta penkerių metų mokesčių mažinimo programa ir pristatomi valstybės sektoriaus reformos planai, vis dėlto reikiamų patikslinimų ir kiekybinių rodiklių nenurodoma. Šie planai iš esmės atitinka Nacionalinę reformų programą.

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą vertinimą, Taryba mano, kad reikalingi efektyvūs fiskaliniai veiksmai. Laikydamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97, su pakeitimais, 3 skirsnio 9 straipsnio antros pastraipos Taryba ragina Vengriją kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2006 m. rugsėjo 1 d. pateikti pataisytą atnaujintos konvergencijos programos variantą, kuriame būtų nurodytos konkrečios ir struktūrinės priemonės, visiškai atitinkančios jos vidutinės trukmės patikslinimo strategiją. Šiuo metu Vengrija turėtų imtis reikiamų veiksmų, siekdama biudžeto tikslų 2006 m. ir vėliau.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas  (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP (10) | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP (6) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,1 | 0,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP (11) | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | 0,2 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP (6) | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | – 5,4 | – 6,1 | – 4,7 (12) | – 3,3 (12) | – 1,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP | – 5,4 | – 6,1 | – 6,7 | – 6,9 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 4,5 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 |
| Pirminis balansas
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | – 1,1 | – 2,5 | – 1,5 | – 0,3 | + 0,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP | – 1,5 | – 2,2 | – 3,0 | – 3,4 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |
| Pagal ciklą patikslintas balansas
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP (6) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 (12) | – 3,3 (12) | – 2,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP | – 5,3 | – 5,8 | – 6,6 | – 7,0 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP (6) | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP (8) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 | – 3,3 | – 2,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP (9) | – 5,3 | – 6,3 | – 7,6 | – 8,5 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Bendroji valstybės skola
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 57,2 | 57,7 | 58,4 (12) | 57,9 (12) | 56,2 (12) |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |
| Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realusis BVP

(pokytis, %)

2005 m. gruodžio mėn. KP (10)

4,2

4,0

4,1

4,0

4,0

2005 m. lapkričio mėn. KP

4,2

3,7

3,9

3,9

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

3,9

4,0

4,2

4,3

4,6

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. KP

6,8

3,5

2,1

3,0

2,4

2005 m. lapkričio mėn. KP

6,8

3,7

2,0

3,0

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

6,8

4,5

4,0

3,5

3,0

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialus BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP (6)

– 1,3

– 1,0

– 0,5

– 0,1

0,4

2005 m. lapkričio mėn. KP (11)

– 0,9

– 0,7

– 0,3

0,2

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP (6)

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP

– 5,4

– 6,1

– 4,7 (12)

– 3,3 (12)

– 1,9

2005 m. lapkričio mėn. KP

– 5,4

– 6,1

– 6,7

– 6,9

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 4,5

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

Pirminis balansas

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP

– 1,1

– 2,5

– 1,5

– 0,3

- 0,8

2005 m. lapkričio mėn. KP

– 1,5

– 2,2

– 3,0

– 3,4

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 0,5

0,0

0,2

0,6

1,0

Pagal ciklą patikslintas balansas

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP (6)

– 4,8

– 5,7

– 4,5 (12)

– 3,3 (12)

– 2,2

2005 m. lapkričio mėn. KP

– 5,3

– 5,8

– 6,6

– 7,0

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP (6)

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP (8)

– 4,8

– 5,7

– 4,5

– 3,3

– 2,2

2005 m. lapkričio mėn. KP (9)

– 5,3

– 6,3

– 7,6

– 8,5

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Bendroji valstybės skola

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP

57,2

57,7

58,4 (12)

57,9 (12)

56,2 (12)

2005 m. lapkričio mėn. KP

57,4

57,2

58,0

59,2

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. KP

57,3

55,5

53,0

50,6

48,3

Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Atsižvelgus į šį poveikį, valdžios sektoriaus balansas pagal atnaujintą programą būtų 7,4 % BVP 2005 m., 6,1 % 2006 m., 4,7 % 2007 m. ir 3,4 % 2008 m., tuo tarpu bendroji valstybės skola būtų 60,3 % BVP 2004 m., 61,5 % 2005 m., 63,0 % 2006 m., 63,2 % 2007 m. ir 62,3 % 2008 m. Vis dėlto čia dar nėra įskaičiuoti papildomi 0,3 procentinio punkto BVP dėl karinių lėktuvų pirkimo 2006 m. ir 2007 m.

(3)  Atnaujintoje programoje pateikiami visi naujajame elgesio kodekse nurodyti duomenys, kuriuos pateikti privaloma, ir dauguma duomenų, kurių pateikti neprivaloma. Išimtys yra susijusios su karinių išlaidų pajamavimu, kuriam netaikomi ESS reikalavimai ir NAFTAP režimas.

(4)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Biudžeto projekcijose neatsižvelgiama į 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemos klasifikavimo, kuris turi būti įgyvendintas iki 2007 m. pavasario pranešimo, poveikį. Įskaitant šį poveikį, valdžios sektoriaus balansas pagal atnaujintą programą būtų 6,5 % BVP 2004 m., 7,4 % BVP 2005 m., 6,1 % 2006 m., 4,7 % 2007 m. ir 3,4 % 2008 m., tuo tarpu bendroji valstybės skola būtų 60,3 % BVP 2004 m., 61,5 % 2005 m., 63,0 % 2006 m., 63,2 % 2007 m. ir 62,3 % 2008 m. (taip pat žr. 8 išnašą).

(6)  Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikiama informacija.

(7)  Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių.

(8)  Programoje nepateikiama informacijos apie vienkartines ir kitas laikinas priemones.

(9)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę.

(10)  Iki netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų paskirstymo (po netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų paskirstymo 4,6 % 2004 m., 4,2 % 2005 m., 4,3 % 2006 m., 4,1 % 2007 m. ir 4,1 % 2008 m.).

(11)  Remiantis numatytu 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % ir 3,4 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. laikotarpiu.

(12)  Neįskaitant 0,3 % BVP karinių pirkimų 2006 m. ir 2007 m.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/17

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. sausio 24 d.

dėl atnaujintos Slovakijos konvergencijos programos 2005 — 2008 m.

(2006/C 55/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovakijos konvergencijos programą, kuri apima 2005 — 2008 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovakijos konvergencijos programą, kuri apima 2005 — 2008 m. laikotarpį.

| 2) | Slovakijos realusis BVP 1994 — 2004 m. vidutiniškai augo 4,3 % ir buvo beveik dviem procentiniais punktais didesnis, nei ES-25 vidurkis (2,4 %). Nepaisant pagerėjimo 2005 m., darbo rinkoje susidariusi padėtis išlieka pagrindinė šalies problema. Dėl pagreitėjusios įmonių restruktūrizacijos dešimtojo dešimtmečio pabaigoje nedarbo lygis pakilo nuo 13,7 % 1994 m. iki 18,2 % 2004 m., tuo tarpu bendras užimtumas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo dviem procentiniais punktais. Pagal makroekonominį scenarijų numatomas vidutiniškai 5,6 % realiojo BVP metinis augimas programos laikotarpiu ir, remiantis neigiamu gamybos apimties atotrūkiu 2005 m., žymus ciklo sąlygų pagerėjimas. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijuje atsižvelgta į patikimas augimo prielaidas. Programoje numatytos infliacijos projekcijos atrodo realistiškos. |
| --- | --- |

2)

Slovakijos realusis BVP 1994 — 2004 m. vidutiniškai augo 4,3 % ir buvo beveik dviem procentiniais punktais didesnis, nei ES-25 vidurkis (2,4 %). Nepaisant pagerėjimo 2005 m., darbo rinkoje susidariusi padėtis išlieka pagrindinė šalies problema. Dėl pagreitėjusios įmonių restruktūrizacijos dešimtojo dešimtmečio pabaigoje nedarbo lygis pakilo nuo 13,7 % 1994 m. iki 18,2 % 2004 m., tuo tarpu bendras užimtumas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo dviem procentiniais punktais. Pagal makroekonominį scenarijų numatomas vidutiniškai 5,6 % realiojo BVP metinis augimas programos laikotarpiu ir, remiantis neigiamu gamybos apimties atotrūkiu 2005 m., žymus ciklo sąlygų pagerėjimas. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijuje atsižvelgta į patikimas augimo prielaidas. Programoje numatytos infliacijos projekcijos atrodo realistiškos.

| 3) | 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Slovakijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 107 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos Slovakijos konvergencijos programos, apimančios 2004 — 2007 m. laikotarpį, Taryba rekomendavo Slovakijai „i) visomis priemonėmis kuo skubiau mažinti deficitą, taip pat panaudojant didesnes nei numatytas pajamas ir mažinant išlaidas, ypač 2005 m.; ii) siekti, kad būtų laikomasi aukščiausių nustatytų vidutinės trukmės išlaidų ribų; iii) visomis priemonėmis siekti, kad didelės 2004 m. infliacijos sukelti šalutiniai padariniai neturėtų poveikio programoje numatytam konvergencijos planui dėl infliacijos“. |
| --- | --- |

3)

2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Slovakijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 107 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos Slovakijos konvergencijos programos, apimančios 2004 — 2007 m. laikotarpį, Taryba rekomendavo Slovakijai „i) visomis priemonėmis kuo skubiau mažinti deficitą, taip pat panaudojant didesnes nei numatytas pajamas ir mažinant išlaidas, ypač 2005 m.; ii) siekti, kad būtų laikomasi aukščiausių nustatytų vidutinės trukmės išlaidų ribų; iii) visomis priemonėmis siekti, kad didelės 2004 m. infliacijos sukelti šalutiniai padariniai neturėtų poveikio programoje numatytam konvergencijos planui dėl infliacijos“.

| 4) | Atnaujintoje programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (2). |
| --- | --- |

4)

Atnaujintoje programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (2).

| 5) | Programoje nustatytas tikslas 2007 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki 3 % BVP pamatinės vertės, atsižvelgiant į 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį. Valdžios sektoriaus deficitas (neįskaitant pensijų reformos išlaidų) turėtų sumažėti nuo 4,1 % BVP (įskaitant 0,8 % BVP skolų panaikinimą) 2005 m. iki 2,9 % 2006 m., tada smarkiai sumažėti iki 1,6 % BVP 2007 m. ir sudaryti 1,3 % 2008 m. Pirminis balansas bus panašus. Numatoma, kad jis pagerės nuo -2,3 % BVP (-1,5 % BVP neįskaitant skolų panaikinimo, sudarančio 0,8 % BVP) 2005 m. iki 0,7 % 2008 m. Biudžeto patikslinimas yra pagrįstas daugiausia išlaidomis. Biudžeto patikslinimas yra pagrįstas daugiausia išlaidomis. Planuojama, kad valdžios sektoriaus išlaidų ir BVP santykis 2005–2008 m. sumažės 3,4 procentiniais punktais (2,6 procentinio punkto neįskaitant 0,8 % BVP dydžio skolų panaikinimo 2005 m.). Valdžios sektoriaus pajamos iš esmės turėtų likti stabilios iki 2007 m., o 2008 m. sumažėti 0,7 % BVP. Tai, kad antrosios pakopos pensijų kaupimo sistema neįtraukiama į valdžios sektorių (tai turi būti padaryta iki pranešimo 2007 m. pavasarį) 2005 m., 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. biudžete atsispindės atitinkamai 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % ir 1,4 % BVP. Fiskalinis konsolidavimas numatytas laikotarpio pabaigoje, daugiausia 2007 m. |
| --- | --- |

5)

Programoje nustatytas tikslas 2007 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki 3 % BVP pamatinės vertės, atsižvelgiant į 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį. Valdžios sektoriaus deficitas (neįskaitant pensijų reformos išlaidų) turėtų sumažėti nuo 4,1 % BVP (įskaitant 0,8 % BVP skolų panaikinimą) 2005 m. iki 2,9 % 2006 m., tada smarkiai sumažėti iki 1,6 % BVP 2007 m. ir sudaryti 1,3 % 2008 m. Pirminis balansas bus panašus. Numatoma, kad jis pagerės nuo -2,3 % BVP (-1,5 % BVP neįskaitant skolų panaikinimo, sudarančio 0,8 % BVP) 2005 m. iki 0,7 % 2008 m. Biudžeto patikslinimas yra pagrįstas daugiausia išlaidomis. Biudžeto patikslinimas yra pagrįstas daugiausia išlaidomis. Planuojama, kad valdžios sektoriaus išlaidų ir BVP santykis 2005–2008 m. sumažės 3,4 procentiniais punktais (2,6 procentinio punkto neįskaitant 0,8 % BVP dydžio skolų panaikinimo 2005 m.). Valdžios sektoriaus pajamos iš esmės turėtų likti stabilios iki 2007 m., o 2008 m. sumažėti 0,7 % BVP. Tai, kad antrosios pakopos pensijų kaupimo sistema neįtraukiama į valdžios sektorių (tai turi būti padaryta iki pranešimo 2007 m. pavasarį) 2005 m., 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. biudžete atsispindės atitinkamai 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % ir 1,4 % BVP. Fiskalinis konsolidavimas numatytas laikotarpio pabaigoje, daugiausia 2007 m.

| 6) | Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika, vidutiniškai 0,4 % BVP per metus, nuo -2,8 % BVP iki -1,5 % BVP. Programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas yra 0,9 % BVP struktūrinis deficitas, kurį planuojama pasiekti 2010 m. (pasibaigus programos laikotarpiui). Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 2 

   % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamas, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. |
| --- | --- |

6)

Formula

| 7) | Su biudžeto prognozėmis susijusi rizika programoje yra iš esmės subalansuota. Nors programoje nėra daug duomenų apie konkrečias priemones, kurių planuojama imtis norint pasiekti 2007 m. deficito tikslą, atnaujintoje programoje pabrėžiama, kad vyriausybės patvirtintas vidutinės trukmės biudžeto tikslas grindžiamas tik dabar galiojančiais teisės aktais ir vyriausybės patvirtintais teisės aktų pakeitimais. Iki šiol dabartinė vyriausybė viršijo ankstesnėse programose nustatytus biudžeto tikslus: po to, kai 2004 m. deficitas buvo mažesnis nei numatyta, planuojamas geresnis nei numatytas rezultatas 2005 m. (neatsižvelgiant į 0,8 % BVP skolų panaikinimą). Vis dėlto kai kurie finansiniai ištekliai, kurie nebuvo panaudoti dėl mažesnių nei numatyta palūkanų išlaidų 2005 m., buvo panaudoti padengti kitas į biudžetą neįtrauktas valstybės lėšas, pabrėžiant didesnį poreikį laikytis nustatytų aukščiausių išlaidų ribų. |
| --- | --- |

7)

Su biudžeto prognozėmis susijusi rizika programoje yra iš esmės subalansuota. Nors programoje nėra daug duomenų apie konkrečias priemones, kurių planuojama imtis norint pasiekti 2007 m. deficito tikslą, atnaujintoje programoje pabrėžiama, kad vyriausybės patvirtintas vidutinės trukmės biudžeto tikslas grindžiamas tik dabar galiojančiais teisės aktais ir vyriausybės patvirtintais teisės aktų pakeitimais. Iki šiol dabartinė vyriausybė viršijo ankstesnėse programose nustatytus biudžeto tikslus: po to, kai 2004 m. deficitas buvo mažesnis nei numatyta, planuojamas geresnis nei numatytas rezultatas 2005 m. (neatsižvelgiant į 0,8 % BVP skolų panaikinimą). Vis dėlto kai kurie finansiniai ištekliai, kurie nebuvo panaudoti dėl mažesnių nei numatyta palūkanų išlaidų 2005 m., buvo panaudoti padengti kitas į biudžetą neįtrauktas valstybės lėšas, pabrėžiant didesnį poreikį laikytis nustatytų aukščiausių išlaidų ribų.

| 8) | Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, atrodo, kad programoje nurodytos biudžetinės priemonės atitinka perviršinio deficito ištaisymą iki 2007 m., kurį rekomendavo Taryba. Vis dėlto programoje nurodytų biudžetinių priemonių gali nepakakti siekiant užtikrinti, kad iki 2010 metų būtų pasiektas programos vidutinės trukmės tikslas, kaip numatyta programoje. 2008 m. (kitais metais po perviršinio deficito ištaisymo) programoje numatytas patikslinimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo neatitinka Stabilumo ir augimo pakto, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis nuosmukio laikotarpiu. Ypač 2008 m. struktūrinio balanso pagerėjimas yra tik apie

   % BVP, nors ciklo sąlygos yra palankios (3). |
| --- | --- |

8)

Formula

| 9) | Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasiekė 33,7 % BVP, t. y. daug mažiau nei Sutartyje nustatyta pamatinė 60 % BVP vertė ir 10,5 % punktų mažiau nei numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje. Šis sumažėjimas daugiausia susijęs su vertybinių popierių srauto koregavimu. Programoje prognozuojama, kad programos laikotarpiu skolos santykis padidės 2,5 procentinio punkto. |
| --- | --- |

9)

Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasiekė 33,7 % BVP, t. y. daug mažiau nei Sutartyje nustatyta pamatinė 60 % BVP vertė ir 10,5 % punktų mažiau nei numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje. Šis sumažėjimas daugiausia susijęs su vertybinių popierių srauto koregavimu. Programoje prognozuojama, kad programos laikotarpiu skolos santykis padidės 2,5 procentinio punkto.

| 10) | Slovakijoje yra mažas pavojus ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, nes numatomos dėl visuomenės senėjimo susidarančios biudžeto sąnaudos, kadangi ir laikotarpiu, kurio neapima programa, vykdomas tvarus fiskalinis konsolidavimas ir visapusiškai įgyvendinamos vykdomos reformos, taip pat ir kitos struktūrinio pobūdžio reformos (įskaitant nedarbo mažinimą). Skolos lygis yra žymiai mažesnis nei 60 % pamatinė vertė ir, darant prielaidą, kad politika nesikeis, turėtų toks likti du artimiausius dešimtmečius. Vis dėlto dėl to, kad dabartinis struktūrinis deficitas tebėra didelis, nebus galima sumažinti skolos ir BVP santykio, o tai padidina ilgalaikio tvarumo riziką. Siekiant sumažinti ilgalaikio tvarumo riziką, numatytą valstybės finansų konsolidavimą reikia tiksliai įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

10)

Slovakijoje yra mažas pavojus ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, nes numatomos dėl visuomenės senėjimo susidarančios biudžeto sąnaudos, kadangi ir laikotarpiu, kurio neapima programa, vykdomas tvarus fiskalinis konsolidavimas ir visapusiškai įgyvendinamos vykdomos reformos, taip pat ir kitos struktūrinio pobūdžio reformos (įskaitant nedarbo mažinimą). Skolos lygis yra žymiai mažesnis nei 60 % pamatinė vertė ir, darant prielaidą, kad politika nesikeis, turėtų toks likti du artimiausius dešimtmečius. Vis dėlto dėl to, kad dabartinis struktūrinis deficitas tebėra didelis, nebus galima sumažinti skolos ir BVP santykio, o tai padidina ilgalaikio tvarumo riziką. Siekiant sumažinti ilgalaikio tvarumo riziką, numatytą valstybės finansų konsolidavimą reikia tiksliai įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpiu.

| 11) | Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005 — 2008 m. gaires. Slovakija eina reikiama linkme, siekdama ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino. |
| --- | --- |

11)

Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005 — 2008 m. gaires. Slovakija eina reikiama linkme, siekdama ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino.

| 12) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Slovakijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie didelį poveikį valstybės finansams darantys uždaviniai: i) informacinė visuomenė; ii) moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra ir inovacijos; ir iii) švietimas ir užimtumas. Konvergencijos programos biudžeto projekcijose visiškai atsižvelgiama į Nacionalinėje reformų programoje pateiktų priemonių poveikį biudžetui. Konvergencijos programoje aprašomos jau patvirtintos mokesčių ir pensijų sistemos reformos. Tiek 2006 m. biudžete, tiek 2006–2008 m. biudžeto plane numatoma žymiai padidinti išlaidas švietimui, moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, o tai atspindi Nacionalinėje reformų programoje nustatytus prioritetus. |
| --- | --- |

12)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Slovakijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie didelį poveikį valstybės finansams darantys uždaviniai: i) informacinė visuomenė; ii) moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra ir inovacijos; ir iii) švietimas ir užimtumas. Konvergencijos programos biudžeto projekcijose visiškai atsižvelgiama į Nacionalinėje reformų programoje pateiktų priemonių poveikį biudžetui. Konvergencijos programoje aprašomos jau patvirtintos mokesčių ir pensijų sistemos reformos. Tiek 2006 m. biudžete, tiek 2006–2008 m. biudžeto plane numatoma žymiai padidinti išlaidas švietimui, moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, o tai atspindi Nacionalinėje reformų programoje nustatytus prioritetus.

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą įvertinimą Taryba pažymi, kad programoje laikomasi deficito koregavimo tvarkos, kurią Taryba nustatė rekomendacijose pagal 104 straipsnio 7 dalį. Atsižvelgdama į šias rekomendacijas, Taryba laikosi nuomonės, kad Slovakija turėtų:

| i) | atsižvelgdama į gerą augimo rezultatą ir perspektyvas, stiprinti struktūrines biudžeto patikslinimo priemones, kad būtų greičiau pasiektas vidutinės trukmės tikslas; ir |
| --- | --- |

i)

atsižvelgdama į gerą augimo rezultatą ir perspektyvas, stiprinti struktūrines biudžeto patikslinimo priemones, kad būtų greičiau pasiektas vidutinės trukmės tikslas; ir

| ii) | patvirtinti centrinei valdžiai privalomas aukščiausias vidutinės trukmės išlaidų ribas. |
| --- | --- |

ii)

patvirtinti centrinei valdžiai privalomas aukščiausias vidutinės trukmės išlaidų ribas.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP  (5) | – 1,9 | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP (9) | – 1,5 | – 1,3 | – 0,9 | 0,2 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP  (5) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP (5) | – 3,2 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,6 | – 1,3 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP | – 3,1 | – 4,1 | – 3,0 | – 2,5 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | – 3,8 | – 3,4 | – 2,9 | – 1,9 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | – 1,0 | – 2,3 | – 1,0 | 0,4 | 0,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP | – 0,9 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,2 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | 0,4 | n.a. |
| Pakoreguotas pagal ciklą balansas
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP  (5) | – 2,6 | – 3,6 | – 2,6 | – 1,6 | – 1,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP | – 2,7 | – 3,8 | – 2,7 | – 2,5 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP  (5) | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (6)

  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP  (7) | – 2,6 | – 2,8 | – 2,6 | – 1,7 | – 1,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP  (8) | – 2,7 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Bendroji valstybės skola (10)

  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KP | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | Nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozė (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realusis BVP

(pokytis, %)

2005 m. gruodžio mėn. KP

5,5

5,1

5,4

6,1

5,6

2005 m. lapkričio mėn. KP

5,5

5,1

5,5

6,3

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

5,0

4,5

5,1

5,4

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. KP

7,5

2,9

3,6

2,0

2,0

2005 m. lapkričio mėn. KP

7,5

2,9

3,6

2,1

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

7,8

3,3

2,8

2,5

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialus BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP  (5)

– 1,9

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

2005 m. lapkričio mėn. KP (9)

– 1,5

– 1,3

– 0,9

0,2

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP  (5)

0,4

0,2

0,4

0,9

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP (5)

– 3,2

– 4,1

– 2,9

– 1,6

– 1,3

2005 m. lapkričio mėn. KP

– 3,1

– 4,1

– 3,0

– 2,5

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

– 3,8

– 3,4

– 2,9

– 1,9

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP

– 1,0

– 2,3

– 1,0

0,4

0,7

2005 m. lapkričio mėn. KP

– 0,9

– 1,9

– 0,8

– 0,2

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

– 1,5

– 1,0

– 0,6

0,4

n.a.

Pakoreguotas pagal ciklą balansas

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP  (5)

– 2,6

– 3,6

– 2,6

– 1,6

– 1,5

2005 m. lapkričio mėn. KP

– 2,7

– 3,8

– 2,7

– 2,5

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP  (5)

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas (6)

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP  (7)

– 2,6

– 2,8

– 2,6

– 1,7

– 1,5

2005 m. lapkričio mėn. KP  (8)

– 2,7

– 3,0

– 2,7

– 2,5

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Bendroji valstybės skola (10)

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP

42,6

33,7

35,5

35,2

36,2

2005 m. lapkričio mėn. KP

42,6

36,7

38,2

38,5

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

43,0

44,2

45,3

45,5

Nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozė (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Atnaujintoje programoje pateikiami ne visi naujajame elgesio kodekse nurodyti duomenys, kuriuos pateikti privaloma, ir ne visi duomenys, kurių pateikti neprivaloma. Trūksta privalomų duomenų apie nominalų valiutos keitimo kursą ir apie netiesiogiai apskaičiuotas finansinio tarpininkavimo paslaugas (NAFTAP), bei neprivalomų duomenų apie valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkciją 2008 m.

(3)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas šiame tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Biudžeto projekcijos, neįskaitant 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemos klasifikavimo, kuris turėtų būti įgyvendintas iki 2007 m. pavasario pranešimo. Įskaitant šį poveikį, valdžios sektoriaus balansas pagal atnaujintą programą būtų -3,2 % BVP 2004 m., -4,9 % 2005 m., -4,2 % 2006 m., -3,0% 2007 m. ir -2,7 % 2008 m.

(5)  Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikiama informacija.

(6)  Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių.

(7)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą (0,8 % BVP 2005 m., didinančios deficitą ir 0,1 % 2007 m., mažinančios deficitą).

(8)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal 2005 m. rudens Komisijos tarnybų prognozę (0,8 % BVP 2005 m., didinančios deficitą).

(9)  Remiantis numatytu potencialiu augimu 4,9 %, 4,8 %, 5,1 % ir 5,1 % atitinkamai 2004–2007 m. laikotarpiu.

(10)  Rengiant programos skolos projekcijas (priešingai nei rengiant deficito projekcijas), buvo atsižvelgta į 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimą dėl pensijų kaupimo sistemos klasifikavimo.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozė (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/21

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. sausio 24 d.

dėl atnaujintos 2005 — 2008 m. Švedijos konvergencijos programos

(2006/C 55/06)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Švedijos konvergencijos programą, kuri apima 2005 — 2008 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Švedijos konvergencijos programą, kuri apima 2005 — 2008 m. laikotarpį.

| 2) | Per pastarąjį dešimtmetį metinis realusis BVP Švedijoje vidutiniškai augo kiek mažiau nei 3 %. Šį augimą lėmė smarkus našumo augimas ir teigiamas grynasis eksportas. Tačiau per pastaruosius kelerius metus darbo vietų augimas buvo vangus ir užimtumo rodikliai mažėjo, o nedarbas didėjo. Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realiojo BVP augimas pakils nuo 2,4 % 2005 m. iki 3,1 % 2006 m. ir bus vidutiniškai 2,5 % per kitus dvejus programos laikotarpio metus. Per pirmus dvejus programos laikotarpio metus augimo perspektyva rodo ciklo sąlygų pagerėjimą, kurios toliau, kaip numatoma, liks iš esmės neutralios. Remiantis šiuo metu turima informacija šis scenarijus atrodo patikimas. Infliacijos projekcijos programoje atrodo realistiškos. |
| --- | --- |

2)

Per pastarąjį dešimtmetį metinis realusis BVP Švedijoje vidutiniškai augo kiek mažiau nei 3 %. Šį augimą lėmė smarkus našumo augimas ir teigiamas grynasis eksportas. Tačiau per pastaruosius kelerius metus darbo vietų augimas buvo vangus ir užimtumo rodikliai mažėjo, o nedarbas didėjo. Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realiojo BVP augimas pakils nuo 2,4 % 2005 m. iki 3,1 % 2006 m. ir bus vidutiniškai 2,5 % per kitus dvejus programos laikotarpio metus. Per pirmus dvejus programos laikotarpio metus augimo perspektyva rodo ciklo sąlygų pagerėjimą, kurios toliau, kaip numatoma, liks iš esmės neutralios. Remiantis šiuo metu turima informacija šis scenarijus atrodo patikimas. Infliacijos projekcijos programoje atrodo realistiškos.

| 3) | 2005 m. sausio 18 d. pareikšdama nuomonę Taryba patvirtino biudžeto strategiją, pateiktą 2004 m. Švedijos konvergencijos programos atnaujintame variante. 2005 m. biudžeto įgyvendinimo klausimu 2004 m. atnaujintame programos variante numatytas 2005 m. valdžios sektoriaus perteklius — 0,6 % BVP, tuo tarpu dabartiniame atnaujintame variante prognozuojamas 1,6 % perteklius, nepaisant to, kad 2005 m. augimas buvo sumažintas. Apskritai gautos pajamos buvo didesnės nei tikėtasi, iš dalies dėl vienkartinių įmonėms taikomų mokesčių; išlaidos taip pat buvo ribojamos. |
| --- | --- |

3)

2005 m. sausio 18 d. pareikšdama nuomonę Taryba patvirtino biudžeto strategiją, pateiktą 2004 m. Švedijos konvergencijos programos atnaujintame variante. 2005 m. biudžeto įgyvendinimo klausimu 2004 m. atnaujintame programos variante numatytas 2005 m. valdžios sektoriaus perteklius — 0,6 % BVP, tuo tarpu dabartiniame atnaujintame variante prognozuojamas 1,6 % perteklius, nepaisant to, kad 2005 m. augimas buvo sumažintas. Apskritai gautos pajamos buvo didesnės nei tikėtasi, iš dalies dėl vienkartinių įmonėms taikomų mokesčių; išlaidos taip pat buvo ribojamos.

| 4) | Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse (2) nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais. |
| --- | --- |

4)

Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse (2) nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais.

| 5) | Biudžeto politikos struktūros tikslas — užtikrinti patikimus valstybės finansus esant visiškam užimtumui ir tvariajam augimui. Todėl, be kita ko, juo siekiama vidutiniškai 2 % BVP per ciklą valdžios sektoriaus pertekliaus, laikytis daugiametės nustatytos aukščiausios centrinės valdžios išlaidų nominalios ribos ir reikalavimo dėl subalansuoto savivaldybių biudžeto balanso. Atnaujintame variante numatomas toks valdžios sektoriaus perteklius: 1,6 % 2005 m., 0,9 % 2006 m., 1,2 % 2007 m. ir 1,7 % paskutiniaisiais 2008 m. Išlaidų ir pajamų santykis per prognozuojamą laikotarpį laipsniškai mažės. Nors pajamų santykis mažės 2006 m. (laikotarpio pradžioje) dėl mokesčių mažinimo, išlaidų santykis mažės laikotarpio pabaigoje dėl prognozuojamo darbo rinkos pagerėjimo. Palyginti su ankstesniu, dabartiniame atnaujintame programos variante iš esmės patvirtinamas panašus planuojamas fiskalinis patikslinimas esant šiek tiek palankesniam makroekonominiam scenarijui. |
| --- | --- |

5)

Biudžeto politikos struktūros tikslas — užtikrinti patikimus valstybės finansus esant visiškam užimtumui ir tvariajam augimui. Todėl, be kita ko, juo siekiama vidutiniškai 2 % BVP per ciklą valdžios sektoriaus pertekliaus, laikytis daugiametės nustatytos aukščiausios centrinės valdžios išlaidų nominalios ribos ir reikalavimo dėl subalansuoto savivaldybių biudžeto balanso. Atnaujintame variante numatomas toks valdžios sektoriaus perteklius: 1,6 % 2005 m., 0,9 % 2006 m., 1,2 % 2007 m. ir 1,7 % paskutiniaisiais 2008 m. Išlaidų ir pajamų santykis per prognozuojamą laikotarpį laipsniškai mažės. Nors pajamų santykis mažės 2006 m. (laikotarpio pradžioje) dėl mokesčių mažinimo, išlaidų santykis mažės laikotarpio pabaigoje dėl prognozuojamo darbo rinkos pagerėjimo. Palyginti su ankstesniu, dabartiniame atnaujintame programos variante iš esmės patvirtinamas panašus planuojamas fiskalinis patikslinimas esant šiek tiek palankesniam makroekonominiam scenarijui.

| 6) | Programoje pateikiamas nacionalinio pertekliaus tikslas — vidutiniškai 2 % per ciklą — yra pagrindinis vidutinės trukmės rodiklis atnaujintoje strategijoje. Jis taip pat yra Švedijos nacionalinės taisyklėmis pagrįstos biudžeto sistemos kertinis akmuo. Todėl 2 % BVP galima laikyti programos vidutinės trukmės tikslu, nes jis atitinka vidutinės trukmės tikslo principus, numatytus Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse. Per programos laikotarpį planuojama, kad struktūrinis balansas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, pagerės nuo apytiksliai 1 % BVP 2006 m. iki apytiksliai 1

  -2 % BVP 2008 m. |
| --- | --- |

6)

Formula

| 7) | Kadangi pagal vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas — apytiksliai 1/2 % BVP), įvykdžius jį būtų pasiekta pakankamai patikima riba perviršinio deficito atveju. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslu reikalaujama daug daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje. Tačiau yra svarbu jį pasiekti norint užtikrinti ilgalaikį tvarumą. |
| --- | --- |

7)

Kadangi pagal vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas — apytiksliai 1/2 % BVP), įvykdžius jį būtų pasiekta pakankamai patikima riba perviršinio deficito atveju. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslu reikalaujama daug daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje. Tačiau yra svarbu jį pasiekti norint užtikrinti ilgalaikį tvarumą.

| 8) | Tikėtina, kad 2005 m. galutinis biudžetas bus geresnis, nei buvo numatyta programoje. Ypač tokį vertinimą patvirtina pastarieji grynųjų pinigų duomenys apie mokestines pajamas ir ketvirtines nacionalines sąskaitas. |
| --- | --- |

8)

Tikėtina, kad 2005 m. galutinis biudžetas bus geresnis, nei buvo numatyta programoje. Ypač tokį vertinimą patvirtina pastarieji grynųjų pinigų duomenys apie mokestines pajamas ir ketvirtines nacionalines sąskaitas.

| 9) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje numatomos biudžetinės priemonės atrodo iš esmės pakankamos, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos. Tačiau dėl 2006 m. biudžeto jo būklė nukryps nuo vidutinės trukmės tikslo apytiksliai 1 % BVP 2006 ir 2007 m.; dėl to kyla rizika nepasiekti vidutinės trukmės tikslo per programos laikotarpį. Be to, nepaisant to, kad tikimasi, jog infliacinis spaudimas išliks silpnas, yra susirūpinimas, kad ekspansinė fiskalinė pozicija 2006 m. gali būti nevisiškai tinkama, nes šis laikotarpis gali būti laikomas „pakilimo laikotarpiu“. Tačiau, kaip minėta pirmiau, pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daug daugiau, nei nustatyta Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma per visą programos laikotarpį numatoma pakankamai patikima riba, kad nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba esant įprastiems cikliniams svyravimams. Šis vertinimas taip pat bus tinkamas, kai 2007 m. laikantis Eurostato reikalavimų bus perklasifikuotos antros pakopos pensijų kaupimo sistemos ir jos nebus įtraukiamos į valdžios sektoriaus sąskaitas. |
| --- | --- |

9)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje numatomos biudžetinės priemonės atrodo iš esmės pakankamos, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos. Tačiau dėl 2006 m. biudžeto jo būklė nukryps nuo vidutinės trukmės tikslo apytiksliai 1 % BVP 2006 ir 2007 m.; dėl to kyla rizika nepasiekti vidutinės trukmės tikslo per programos laikotarpį. Be to, nepaisant to, kad tikimasi, jog infliacinis spaudimas išliks silpnas, yra susirūpinimas, kad ekspansinė fiskalinė pozicija 2006 m. gali būti nevisiškai tinkama, nes šis laikotarpis gali būti laikomas „pakilimo laikotarpiu“. Tačiau, kaip minėta pirmiau, pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daug daugiau, nei nustatyta Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma per visą programos laikotarpį numatoma pakankamai patikima riba, kad nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba esant įprastiems cikliniams svyravimams. Šis vertinimas taip pat bus tinkamas, kai 2007 m. laikantis Eurostato reikalavimų bus perklasifikuotos antros pakopos pensijų kaupimo sistemos ir jos nebus įtraukiamos į valdžios sektoriaus sąskaitas.

| 10) | Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasieks apytiksliai 51 %, t. y. gerokai mažiau nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad skolos santykis sumažės iki 46 % BVP iki 2008 m. |
| --- | --- |

10)

Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasieks apytiksliai 51 %, t. y. gerokai mažiau nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad skolos santykis sumažės iki 46 % BVP iki 2008 m.

| 11) | Atrodo, kad Švedijoje nėra rimtos valstybės finansų tvarumo rizikos dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Bendrosios skolos lygis šiuo metu yra mažesnis, nei 60 % pamatinė vertė ir prognozuojama, kad jis ir bus mažesnis nei ši vertė per didžiąją dalį programos laikotarpio. Švedijos strategija — tvarumo klausimai yra fiskalinės politikos dėmesio centre, įskaitant pensijų sistemos reformą, pagal kurią ribojamos išlaidos pensijoms ir įtraukiamas turto kaupimas, teigiamai veikia ilgalaikę valstybės finansų perspektyvą. Šiuo metu palanki biudžeto būklė padeda apribojant numatomą senėjančios visuomenės poveikį biudžetui, tuo tarpu prognozuojama konsolidacija 2 % vidutinės trukmės tikslui pasiekti programos laikotarpio pabaigoje padeda pagerinti valstybės finansų tvarumą (3). |
| --- | --- |

11)

Atrodo, kad Švedijoje nėra rimtos valstybės finansų tvarumo rizikos dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Bendrosios skolos lygis šiuo metu yra mažesnis, nei 60 % pamatinė vertė ir prognozuojama, kad jis ir bus mažesnis nei ši vertė per didžiąją dalį programos laikotarpio. Švedijos strategija — tvarumo klausimai yra fiskalinės politikos dėmesio centre, įskaitant pensijų sistemos reformą, pagal kurią ribojamos išlaidos pensijoms ir įtraukiamas turto kaupimas, teigiamai veikia ilgalaikę valstybės finansų perspektyvą. Šiuo metu palanki biudžeto būklė padeda apribojant numatomą senėjančios visuomenės poveikį biudžetui, tuo tarpu prognozuojama konsolidacija 2 % vidutinės trukmės tikslui pasiekti programos laikotarpio pabaigoje padeda pagerinti valstybės finansų tvarumą (3).

| 12) | Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005 — 2008 m. laikotarpio integruotas gaires. Nors planuojama išlaikyti pakankamai tvirtą vidutinės trukmės biudžeto būklę, laikantis pakto, nukrypimas nuo ambicingo vidutinės trukmės tikslo 2006 — 2007 m., kaip planuojama biudžete, gali būti procikliškas ir taip pat sukelti pavojų nepasiekti vidutinės trukmės tikslo programos laikotarpio pabaigoje. |
| --- | --- |

12)

Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005 — 2008 m. laikotarpio integruotas gaires. Nors planuojama išlaikyti pakankamai tvirtą vidutinės trukmės biudžeto būklę, laikantis pakto, nukrypimas nuo ambicingo vidutinės trukmės tikslo 2006 — 2007 m., kaip planuojama biudžete, gali būti procikliškas ir taip pat sukelti pavojų nepasiekti vidutinės trukmės tikslo programos laikotarpio pabaigoje.

| 13) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 21 d. pateiktoje Švedijos nacionalinėje reformų programoje labai akcentuojama tvarioji plėtra ir pabrėžiama, kad svarbūs uždaviniai yra pasiekti ir išlaikyti aktyvų darbo jėgos dalyvavimą darbo rinkoje ir darbo valandų skaičių, kurie turės didelės įtakos valstybės finansams ateityje. Į nacionalinę reformų programą įtrauktas 2006 m. biudžetas, kuriuo taip pat pagrįstas atnaujintas programos variantas, ir šiuo atžvilgiu abu dokumentai yra nuoseklūs. |
| --- | --- |

13)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 21 d. pateiktoje Švedijos nacionalinėje reformų programoje labai akcentuojama tvarioji plėtra ir pabrėžiama, kad svarbūs uždaviniai yra pasiekti ir išlaikyti aktyvų darbo jėgos dalyvavimą darbo rinkoje ir darbo valandų skaičių, kurie turės didelės įtakos valstybės finansams ateityje. Į nacionalinę reformų programą įtrauktas 2006 m. biudžetas, kuriuo taip pat pagrįstas atnaujintas programos variantas, ir šiuo atžvilgiu abu dokumentai yra nuoseklūs.

Tarybos nuomone, apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas  (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, % ) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1,8 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 1,3 | 1,5 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialaus BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP (5) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (9) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,0 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP (5) | – 0,1 | 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą patikslintas balansas
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP (5) | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP (5) | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (6)

  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP (7) | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (8) | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | Nėra duome-nų | Nėra duome-nų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Bendroji valstybės skola
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | Nėra duomenų |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | Nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai |

2004

2005

2006

2007

2008

Realusis BVP

(pokytis, % )

2005 m. lapkričio mėn. KP

3,6

2,4

3,1

2,8

2,3

2005 m. lapkričio mėn. KOM

3,6

2,5

3,0

2,8

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

3,5

3,0

2,5

2,3

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. lapkričio mėn. KP

0,9

1,5

1,5

2,0

2,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,0

0,7

1,4

1,8

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

1,3

1,5

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialaus BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP (5)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM (9)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,0

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP (5)

– 0,1

0,1

– 0,2

– 0,4

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. KP

1,6

1,6

0,9

1,2

1,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,6

1,4

0,8

1,1

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

0,7

0,6

0,4

0,9

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. KP

3,2

3,2

2,5

3,0

3,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM

3,4

3,2

2,6

2,9

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

2,8

2,8

2,7

3,3

Nėra duomenų

Pagal ciklą patikslintas balansas

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. KP (5)

1,7

1,8

0,9

1,1

1,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,8

1,6

0,9

1,1

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP (5)

0,8

0,5

0,5

1,2

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas (6)

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. KP (7)

1,1

1,6

0,9

1,1

1,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM (8)

1,2

1,4

0,9

1,1

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

Nėra duome-nų

Nėra duome-nų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Bendroji valstybės skola

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. KP

51,1

50,9

49,4

47,8

46,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

51,1

50,6

49,4

47,8

Nėra duomenų

2004 m. lapkričio mėn. KP

51,7

50,5

50,0

49,0

Nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Programoje esama spragų pateikiant privalomus duomenis, ir nepateikiami neprivalomi duomenys, numatyti naujajame elgesio kodekse (ypač trūksta duomenų apie kompensacijas darbuotojams).

(3)  Informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų atliktame programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(4)  Į biudžeto projekciją neįtrauktas 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo, kuris turi būti įgyvendintas iki 2007 m. pavasario pranešimo, poveikis. Atsižvelgiant į šį poveikį valdžios sektoriaus balansas būtų 0,6 % 2005 m., -0,1 % 2006 m., 0,2 % 2007 m. ir 0,7 % 2008 m., tuo tarpu bendroji valstybės skola būtų 51,4 % 2005 m., 49,9 % 2006 m., 48,3 % 2007 m. ir 46,5 % 2008 m.

(5)  Komisijos tarnybos skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija.

(6)  Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių.

(7)  Programoje nepateikiama išsamios informacijos apie vienkartinės ir kitas laikinas priemones. Tačiau Švedijos Finansų ministerija pateikė vienkartinių priemonių apskaičiavimą — 0,6 % BVP 2004 m. ir 0,2 % BVP 2005 m.

(8)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (0,6 % BVP 2004 ir 0,2 % 2005 m.; mažinančios deficitą).

(9)  Remiantis apskaičiuotu potencialiu augimu 2,5 %, 2,6 %, 2,8 % ir 2,7 % atitinkamai 2004-2007 m. laikotarpiu.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/25

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. vasario 14 d.

dėl atnaujintos Belgijos stabilumo programos 2005 — 2009 m.

(2006/C 55/07)

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2006 m. vasario 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Belgijos stabilumo programą, kuri apima 2005 — 2009 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. vasario 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Belgijos stabilumo programą, kuri apima 2005 — 2009 m. laikotarpį.

| (2) | Belgijoje metinis realus BVP pastarąjį dešimtmetį vidutiniškai augo 2 %, šiek tiek daugiau nei euro zonos vidurkis. Tačiau užimtumo lygis yra žemas (apie 60 %), o nedarbo požymiai — dideli regioniniai skirtumai ir didelis ilgalaikis nedarbas. Nuo 2000 m. Belgija išlaikė atitinkančią balansą arba jam artimą biudžeto būklę. |
| --- | --- |

(2)

Belgijoje metinis realus BVP pastarąjį dešimtmetį vidutiniškai augo 2 %, šiek tiek daugiau nei euro zonos vidurkis. Tačiau užimtumo lygis yra žemas (apie 60 %), o nedarbo požymiai — dideli regioniniai skirtumai ir didelis ilgalaikis nedarbas. Nuo 2000 m. Belgija išlaikė atitinkančią balansą arba jam artimą biudžeto būklę.

| (3) | 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje Taryba patvirtino 2004 m. atnaujintoje Belgijos stabilumo programoje pristatytą biudžeto strategiją. |
| --- | --- |

(3)

2005 m. vasario 17 d. nuomonėje Taryba patvirtino 2004 m. atnaujintoje Belgijos stabilumo programoje pristatytą biudžeto strategiją.

| (4) | 2005 m. biudžeto įgyvendinimo klausimu Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje 2005 m. numatomas subalansuotas valdžios sektoriaus biudžetas, kuris atitinka ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje numatytą tikslą, nepaisant žymiai mažesnio BVP augimo. Tačiau klausimą dėl statistinės tam tikrų vienkartinių sandorių apskaitos dar reikia išsiaiškinti su Eurostatu ir dėl to galimas vienkartinis 2005 m. galutinio deficito padidėjimas (2), nedarant neigiamo poveikio 2006–2009 m. biudžeto rezultatams. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. biudžeto įgyvendinimo klausimu Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje 2005 m. numatomas subalansuotas valdžios sektoriaus biudžetas, kuris atitinka ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje numatytą tikslą, nepaisant žymiai mažesnio BVP augimo. Tačiau klausimą dėl statistinės tam tikrų vienkartinių sandorių apskaitos dar reikia išsiaiškinti su Eurostatu ir dėl to galimas vienkartinis 2005 m. galutinio deficito padidėjimas (2), nedarant neigiamo poveikio 2006–2009 m. biudžeto rezultatams.

| (5) | 2005 m. atnaujinta programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijų programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (3). |
| --- | --- |

(5)

2005 m. atnaujinta programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijų programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (3).

| (6) | Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realus BVP išaugs nuo 1,4 % 2005 m. iki vidutiniškai 2,2 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija galima teigti, kad scenarijus yra pagrįstas tikėtinomis augimo prielaidomis. Programoje numatytos infliacijos prognozės atrodo realistiškos. |
| --- | --- |

(6)

Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realus BVP išaugs nuo 1,4 % 2005 m. iki vidutiniškai 2,2 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija galima teigti, kad scenarijus yra pagrįstas tikėtinomis augimo prielaidomis. Programoje numatytos infliacijos prognozės atrodo realistiškos.

| (7) | Pagal programoje nustatytą biudžeto strategiją siekiama išlaikyti subalansuotą valdžios sektoriaus būklę iki 2006 m. ir vėliau pasiekti perteklių (iki 0,7 % BVP 2009 m.), kad būtų išlaikytas skolos santykio mažėjimas. Pirminis perteklius, laipsniškai mažėjęs nuo 7,2 % BVP 2001 m., nuo 2007 m. turėtų stabilizuotis ties daugiau nei 4 % BVP. Programoje numatomas valdžios sektoriaus pajamų mažėjimas (daugiausia dėl mokesčių naštos darbui sumažinimo), bet jį su kaupu kompensuoja išlaidų santykio sumažinimas (daugiausia palūkanų išlaidų). Naujojoje atnaujintoje programoje dėl iš esmės panašios augimo perspektyvos didžiąja dalimi patvirtinama ankstesnėje programoje nustatyta biudžeto strategija. |
| --- | --- |

(7)

Pagal programoje nustatytą biudžeto strategiją siekiama išlaikyti subalansuotą valdžios sektoriaus būklę iki 2006 m. ir vėliau pasiekti perteklių (iki 0,7 % BVP 2009 m.), kad būtų išlaikytas skolos santykio mažėjimas. Pirminis perteklius, laipsniškai mažėjęs nuo 7,2 % BVP 2001 m., nuo 2007 m. turėtų stabilizuotis ties daugiau nei 4 % BVP. Programoje numatomas valdžios sektoriaus pajamų mažėjimas (daugiausia dėl mokesčių naštos darbui sumažinimo), bet jį su kaupu kompensuoja išlaidų santykio sumažinimas (daugiausia palūkanų išlaidų). Naujojoje atnaujintoje programoje dėl iš esmės panašios augimo perspektyvos didžiąja dalimi patvirtinama ankstesnėje programoje nustatyta biudžeto strategija.

| (8) | Programos laikotarpiu planuojama beveik 1 % BVP pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą koreguotą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika. Valdžios institucijos nustatė biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą — 0,5 % BVP struktūrinį perteklių, ir numato šią būklę pasiekti iki 2007 m. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų standartą (apskaičiuotą, kai struktūrinis deficitas — apytiksliai 1 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankama atsargumo dalis, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Pagal dabartinį įvertinimą vidutinės trukmės tikslą galima laikyti tinkamu, kadangi jis atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir yra didesnis nei tikimasi atsižvelgiant į skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ilgalaikiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(8)

Programos laikotarpiu planuojama beveik 1 % BVP pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą koreguotą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika. Valdžios institucijos nustatė biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą — 0,5 % BVP struktūrinį perteklių, ir numato šią būklę pasiekti iki 2007 m. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų standartą (apskaičiuotą, kai struktūrinis deficitas — apytiksliai 1 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankama atsargumo dalis, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Pagal dabartinį įvertinimą vidutinės trukmės tikslą galima laikyti tinkamu, kadangi jis atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir yra didesnis nei tikimasi atsižvelgiant į skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ilgalaikiu laikotarpiu.

| (9) | Biudžeto rezultatai nėra apsaugoti nuo rizikos; todėl jie galėtų būti blogesni negu numatyti programoje, ypač 2006 — 2007 m. Nors makroekonominis scenarijus gali būti laikomas patikimu ir vyriausybė neseniai nustatė naujas priemones pagerinti sveikatos priežiūros išlaidų kontrolę 2006 m., gali būti, kad programoje numatytos mokesčių pajamos yra kiek optimistiškos. Atrodo, kad išlaidų prognozės, nors ir grindžiamos tikėtinomis makroekonominėmis prielaidomis, nesušvelnina galimų neigiamų pokyčių. Programoje nepaaiškinama, kaip 2007 m. bus kompensuojamos daugiau nebetaikomos vienkartinės ir kitos laikinos priemonės. Tačiau reikėtų pripažinti, kad Belgijos valdžios institucijos neseniai parodė tvirtą įsipareigojimą siekti subalansuoto biudžeto. |
| --- | --- |

(9)

Biudžeto rezultatai nėra apsaugoti nuo rizikos; todėl jie galėtų būti blogesni negu numatyti programoje, ypač 2006 — 2007 m. Nors makroekonominis scenarijus gali būti laikomas patikimu ir vyriausybė neseniai nustatė naujas priemones pagerinti sveikatos priežiūros išlaidų kontrolę 2006 m., gali būti, kad programoje numatytos mokesčių pajamos yra kiek optimistiškos. Atrodo, kad išlaidų prognozės, nors ir grindžiamos tikėtinomis makroekonominėmis prielaidomis, nesušvelnina galimų neigiamų pokyčių. Programoje nepaaiškinama, kaip 2007 m. bus kompensuojamos daugiau nebetaikomos vienkartinės ir kitos laikinos priemonės. Tačiau reikėtų pripažinti, kad Belgijos valdžios institucijos neseniai parodė tvirtą įsipareigojimą siekti subalansuoto biudžeto.

| (10) | Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje numatytų biudžetinių priemonių gali nepakakti užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2007 m. kaip numatyta programoje. Tačiau, kaip minėta pirmiau, pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei nustatyta Stabilumo ir augimo pakte. Atrodo, kad biudžeto strategijos pakaks pasiekti biudžeto būklę struktūriniu požiūriu, kuri gali būti laikoma tinkama pagal Paktą per visą programos laikotarpį. Be to, atrodo, kad programoje numatytomis biudžetinėmis priemonėmis užtikrinama pakankama atsargumo dalis, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams programos laikotarpiu nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Dėl koregavimo strategijos siekiant vidutinės trukmės tikslo: nors vidutinis metinis struktūrinis balansas pagerėja mažai, koregavimo tempą siekiant plataus užmojo vidutinės trukmės tikslo iš esmės galima vertinti kaip tinkamą, išskyrus 2006 m., kai planuojama, kad struktūrinis balansas sumažės 0,4 % BVP. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje numatytų biudžetinių priemonių gali nepakakti užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2007 m. kaip numatyta programoje. Tačiau, kaip minėta pirmiau, pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei nustatyta Stabilumo ir augimo pakte. Atrodo, kad biudžeto strategijos pakaks pasiekti biudžeto būklę struktūriniu požiūriu, kuri gali būti laikoma tinkama pagal Paktą per visą programos laikotarpį. Be to, atrodo, kad programoje numatytomis biudžetinėmis priemonėmis užtikrinama pakankama atsargumo dalis, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams programos laikotarpiu nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Dėl koregavimo strategijos siekiant vidutinės trukmės tikslo: nors vidutinis metinis struktūrinis balansas pagerėja mažai, koregavimo tempą siekiant plataus užmojo vidutinės trukmės tikslo iš esmės galima vertinti kaip tinkamą, išskyrus 2006 m., kai planuojama, kad struktūrinis balansas sumažės 0,4 % BVP.

| (11) | Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pabaigoje siekė 94 % BVP ir daug viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės 16 procentinių punktų BVP, iki mažiau kaip 80 % BVP. Skolos santykio raida galėtų būti ne tokia palanki, kaip prognozuojama programoje, jeigu pasitvirtins mažėjimo rizika. Nepaisant to, atrodo, kad skolos santykis pakankamai mažėja pamatinės vertės link ir mažėja greitai. Atrodo, kad Belgija susiduria su vidutine rizika valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų, susijusių su senėjančia visuomene, ir atsižvelgiant į tai, kad reikia išlaikyti didelį pirminį perteklių ilgesniu laikotarpiu (4). Nors dabartinis bendrosios skolos lygis mažėja, jis lieka gerokai didesnis negu pamatinė vertė, o atnaujintoje programoje numatytas nuolatinis skolos santykio mažėjimas yra būtinas. Belgijos strategija fiskalinėje politikoje didžiausią dėmesį skirti ilgalaikiams klausimams, įskaitant skolos mažinimą, neabejotinai sumažins riziką tvarumui, o „įstatymas dėl fondo senstančiai visuomenei“ sustiprina politinį įsipareigojimą, jame nustatant teisiškai privalomus biudžeto tikslus. Be to, teigiamą poveikį tvarumui turėtų padaryti priemonės, kurių neseniai buvo imtasi siekiant padidinti faktinį išėjimo į pensiją amžių ir užimtumo santykį. Tačiau dabartinės biudžeto būklės gali nepakakti visiškai padengti žymiai didėjančias išlaidas dėl senėjančios visuomenės; tuo pabrėžiama, kaip svarbu išlaikyti didelį pirminį perteklių ateinančiais metais. |
| --- | --- |

(11)

Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pabaigoje siekė 94 % BVP ir daug viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės 16 procentinių punktų BVP, iki mažiau kaip 80 % BVP. Skolos santykio raida galėtų būti ne tokia palanki, kaip prognozuojama programoje, jeigu pasitvirtins mažėjimo rizika. Nepaisant to, atrodo, kad skolos santykis pakankamai mažėja pamatinės vertės link ir mažėja greitai. Atrodo, kad Belgija susiduria su vidutine rizika valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų, susijusių su senėjančia visuomene, ir atsižvelgiant į tai, kad reikia išlaikyti didelį pirminį perteklių ilgesniu laikotarpiu (4). Nors dabartinis bendrosios skolos lygis mažėja, jis lieka gerokai didesnis negu pamatinė vertė, o atnaujintoje programoje numatytas nuolatinis skolos santykio mažėjimas yra būtinas. Belgijos strategija fiskalinėje politikoje didžiausią dėmesį skirti ilgalaikiams klausimams, įskaitant skolos mažinimą, neabejotinai sumažins riziką tvarumui, o „įstatymas dėl fondo senstančiai visuomenei“ sustiprina politinį įsipareigojimą, jame nustatant teisiškai privalomus biudžeto tikslus. Be to, teigiamą poveikį tvarumui turėtų padaryti priemonės, kurių neseniai buvo imtasi siekiant padidinti faktinį išėjimo į pensiją amžių ir užimtumo santykį. Tačiau dabartinės biudžeto būklės gali nepakakti visiškai padengti žymiai didėjančias išlaidas dėl senėjančios visuomenės; tuo pabrėžiama, kaip svarbu išlaikyti didelį pirminį perteklių ateinančiais metais.

| (12) | Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į 2005 — 2008 m. laikotarpio jungtines gaires. Visų pirma, skolos santykis mažinamas pakankamai sparčiai ir vykdomos tam tikros reformos, siekiant pagerinti socialinės apsaugos sistemos tvarumą. Tačiau struktūrinio balanso blogėjimas 2006 m. ne visiškai atitinka jungtines gaires, todėl reikia imtis visų reikiamų korekcinių priemonių vidutinės trukmės tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(12)

Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į 2005 — 2008 m. laikotarpio jungtines gaires. Visų pirma, skolos santykis mažinamas pakankamai sparčiai ir vykdomos tam tikros reformos, siekiant pagerinti socialinės apsaugos sistemos tvarumą. Tačiau struktūrinio balanso blogėjimas 2006 m. ne visiškai atitinka jungtines gaires, todėl reikia imtis visų reikiamų korekcinių priemonių vidutinės trukmės tikslui pasiekti.

| (13) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją augimo ir darbo vietų kūrimo labui, 2005 m. spalio 26 d. pateiktoje Belgijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie uždaviniai, darantys didelį poveikį valstybės finansams: i) skatinti užimtumą mažinant mokesčių naštą darbui ir ii) išlaikyti beveik subalansuotą valdžios sektoriaus biudžetą ir siekti pertekliaus nuo 2007 m., siekiant išlaikyti skolos santykio mažėjimą. Tačiau Nacionalinėje reformų programoje numatytų veiksmų poveikis biudžetui nepakankamai atsispindi stabilumo programoje pateiktose biudžeto prognozėse. Atrodo, kad Stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją augimo ir darbo vietų kūrimo labui, 2005 m. spalio 26 d. pateiktoje Belgijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie uždaviniai, darantys didelį poveikį valstybės finansams: i) skatinti užimtumą mažinant mokesčių naštą darbui ir ii) išlaikyti beveik subalansuotą valdžios sektoriaus biudžetą ir siekti pertekliaus nuo 2007 m., siekiant išlaikyti skolos santykio mažėjimą. Tačiau Nacionalinėje reformų programoje numatytų veiksmų poveikis biudžetui nepakankamai atsispindi stabilumo programoje pateiktose biudžeto prognozėse. Atrodo, kad Stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus.

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą vertinimą, Tarybos nuomone, apskritai biudžeto būklė yra gera, o programoje numatytas tolesnis skolos, kuri vis dar yra didelė, mažinimas yra puikus fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. Tai, kad laikotarpio pradžioje remiamasi vienkartinėmis priemonėmis, rodo, kad reikia greičiau vykdyti struktūrinį konsolidavimą. Taryba ragina Belgiją apsvarstyti priemones, kad būtų užkirstas kelias struktūrinio balanso blogėjimui 2006 m., ir įgyvendinti būtinas priemones, kad ateinančiais metais būtų pasiekti plataus užmojo biudžeto tikslai.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realus BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 2,6 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,6 | 1,4 | 2,1 | 2,0 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 | netaikoma |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 1,9 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 1,9 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | netaikoma |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialaus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (5) | – 0,2 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6) | – 0,1 | – 0,8 | – 0,8 | – 1,0 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP (5) | – 0,8 | – 0,5 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,5 | netaikoma |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 0,0 | 0,0 | – 0,3 | – 0,5 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 | netaikoma |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 4,8 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 4,8 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 | netaikoma |
| Pagal ciklą koreguotas balansas
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (5) | 0,1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 0,0 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP (5) | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 | netaikoma |
| Struktūrinis balansas  (7)

  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP  (8) | netaikoma | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (9) | – 0,6 | 0,0 | – 0,4 | 0,0 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma |
| Valdžios sektoriaus bendroji skola
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 94,7 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 96,2 | 94,9 | 91,1 | 88,1 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 | netaikoma |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realus BVP

(pokytis, %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

2,6

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,6

1,4

2,1

2,0

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. SP

2,4

2,5

2,5

2,1

2,0

netaikoma

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. SP

1,9

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,9

2,7

2,6

1,9

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. SP

1,9

2,0

1,8

1,8

1,8

netaikoma

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialaus BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP  (5)

– 0,2

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6)

– 0,1

– 0,8

– 0,8

– 1,0

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. SP (5)

– 0,8

– 0,5

– 0,2

– 0,4

– 0,5

netaikoma

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

0,0

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

0,0

0,0

– 0,3

– 0,5

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. SP

0,0

0,0

0,0

0,3

0,6

netaikoma

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

4,8

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

4,8

4,4

3,8

3,4

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. SP

4,9

4,5

4,4

4,5

4,7

netaikoma

Pagal ciklą koreguotas balansas

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP  (5)

0,1

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

2005 m. lapkričio mėn. KOM

0,1

0,4

0,1

0,0

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. SP (5)

0,5

0,3

0,1

0,5

0,9

netaikoma

Struktūrinis balansas  (7)

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP  (8)

netaikoma

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (9)

– 0,6

0,0

– 0,4

0,0

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. SP

netaikoma

netaikoma

netaikoma

netaikoma

netaikoma

netaikoma

Valdžios sektoriaus bendroji skola

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. SP

94,7

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

96,2

94,9

91,1

88,1

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. SP

96,6

95,5

91,7

88,0

84,2

netaikoma

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p.1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje tokiu adresu:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Kol kas Belgijos geležinkelių reorganizacija, dėl kurios valdžios sektoriaus skola padidėjo 2,5 % BVP, nedaro tiesioginio poveikį valdžios sektoriaus deficitui, tuo tarpu mokestinių įsiskolinimų pakeitimas vertybiniais popieriais 2005 m. (0,2 % BVP) buvo nurodytas kaip deficitą mažinantis.

(3)  Programoje nėra atskiro skyriaus apie valstybės finansų institucinius požymius, bet šiek tiek informacijos apie tai pateikta kituose skyriuose. Programoje taip pat pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi naujajame elgesio kodekse nustatyti duomenys.

(4)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų atliktame programos techniniame įvertinime (

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija.

(6)  Remiantis numatomu 2,0 %, 2,1 %, 2,1 % ir 2,3 % potencialiu augimu atitinkamai 2004 — 2007 m.

(7)  Pagal ciklą koreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių.

(8)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą (0,4 % BVP 2005 m. ir 0,6 % BVP 2006 m.; visos mažinančios deficitą). Vienkartinių priemonių duomenis nuo 2007 m. (2007 m. — 0,2 %, 2008 m. — 0,1 % ir 2009 m. — 0,0 %) Belgijos valdžios institucijos pateikė jau pateikusios programą įspėdamos, kad duomenis „reikėtų vertinti kaip prielaidas ir kad jie nelemia Belgijos valdžios institucijų sprendimų“.

(9)  Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (0,4 % BVP 2005 m. ir 0,5% BVP 2006 m.; visos mažinančios deficitą).

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/29

---

2006 m. vasario 14 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2005 — 2008 m. Liuksemburgo stabilumo programos

(2006/C 55/08)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2006 m. vasario 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Liuksemburgo stabilumo programą, apimančią 2005 — 2008 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. vasario 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Liuksemburgo stabilumo programą, apimančią 2005 — 2008 m. laikotarpį.

| (2) | Per pastaruosius 20 metų Liuksemburgo ekonominės veiklos rezultatai buvo labai geri, realusis BVP kasmet vidutiniškai augo 5

   %, o vidaus užimtumas 3

   %. Augimas žymiai sulėtėjo 2001 m., bet greitai atsigavo ir 2004 m. sudarė 4,4 %. Liuksemburgo vyriausybės finansinė būklė tradiciškai buvo labai tvirta: perteklius ir labai maža valstybės skola — periodiškai nuo dešimtojo dešimtmečio pradžios. Vis dėlto dėl labai didelio išlaidų padidėjimo šis perteklius šio dešimtmečio pradžioje greitai sumažėjo ir 2004 m. susidarė deficitas. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | 2005 m. sausio 18 d. nuomonėje Taryba patvirtino ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, apimančioje 2004 — 2007 m., pristatytą biudžeto strategiją. |
| --- | --- |

(3)

2005 m. sausio 18 d. nuomonėje Taryba patvirtino ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, apimančioje 2004 — 2007 m., pristatytą biudžeto strategiją.

| (4) | Biudžeto vykdymo klausimu 2005 m. Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje dabar numatytas -2,3 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu -1,0 % BVP tikslu. Maždaug pusė stebimo pablogėjimo priežasčių atsirado dėl statistinės peržiūros, Liuksemburgo valdžios institucijoms įgyvendinus Eurostato sprendimą dėl viešojo ir privataus sektoriaus partnerysčių finansuojamų projektų statistinio įvertinimo. Valdžios sektoriaus pajamos, pagal ankstesnę atnaujintą programą turėjusios išaugti 1,2 procentinio punkto BVP, faktiškai padidėjo tik 0,2 procentinio punkto BVP, iš dalies dėl didelio nenumatyto PVM grąžinimo, o valdžios sektoriaus išlaidos padidėjo 1,4 procentinio punkto BVP (iš kurių 0,8 procentinio punkto sudaro valstybės investicijos) vietoj numatytų 0,8 procentinio punkto BVP. |
| --- | --- |

(4)

Biudžeto vykdymo klausimu 2005 m. Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje dabar numatytas -2,3 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu -1,0 % BVP tikslu. Maždaug pusė stebimo pablogėjimo priežasčių atsirado dėl statistinės peržiūros, Liuksemburgo valdžios institucijoms įgyvendinus Eurostato sprendimą dėl viešojo ir privataus sektoriaus partnerysčių finansuojamų projektų statistinio įvertinimo. Valdžios sektoriaus pajamos, pagal ankstesnę atnaujintą programą turėjusios išaugti 1,2 procentinio punkto BVP, faktiškai padidėjo tik 0,2 procentinio punkto BVP, iš dalies dėl didelio nenumatyto PVM grąžinimo, o valdžios sektoriaus išlaidos padidėjo 1,4 procentinio punkto BVP (iš kurių 0,8 procentinio punkto sudaro valstybės investicijos) vietoj numatytų 0,8 procentinio punkto BVP.

| (5) | Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (2). |
| --- | --- |

(5)

Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (2).

| (6) | Remiantis programos makroekonominiu scenarijumi, realusis BVP turėtų augti sparčiau: nuo numatytų 4,0 % 2005 m. iki 4,4 % 2006 m. ir 4,9 % 2007 m. ir 2008 m. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijus remiasi iš esmės patikimomis augimo prielaidomis — praėjusiais metais jos buvo vertinamos kaip palankios. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos taip pat atrodo realistiškos, atsižvelgiant į tai, kad SVKI Liuksemburge yra labai „jautrus“ naftos kainų pokyčiams. |
| --- | --- |

(6)

Remiantis programos makroekonominiu scenarijumi, realusis BVP turėtų augti sparčiau: nuo numatytų 4,0 % 2005 m. iki 4,4 % 2006 m. ir 4,9 % 2007 m. ir 2008 m. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijus remiasi iš esmės patikimomis augimo prielaidomis — praėjusiais metais jos buvo vertinamos kaip palankios. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos taip pat atrodo realistiškos, atsižvelgiant į tai, kad SVKI Liuksemburge yra labai „jautrus“ naftos kainų pokyčiams.

| (7) | Programoje siekiama beveik subalansuoto valdžios sektoriaus deficito programos laikotarpio pabaigoje ir todėl siekiamas -0,8 % BVP vidutinės trukmės tikslas tais pačiais metais. Pirminio balanso pokytis per laikotarpį ir jo dydis yra panašus į viso balanso — pagerėjantis nuo -2,1 % BVP pirminio deficito 2005 m. iki 0,1 % pirminio pertekliaus laikotarpio pabaigoje. Deficito mažinimas yra pagrįstas išlaidomis, kadangi numatyta, kad visos valstybės išlaidos programos laikotarpiu sumažės 2,5 procentinio punkto BVP, o pajamų santykis turėtų sumažėti 0,4 procentinio punkto BVP. Siekiant susitvarkyti su netikėtai pablogėjusiu valdžios sektoriaus balansu 2005 m., biudžeto strategija buvo pritaikyta pateikus ankstesnę atnaujintą programą, kuri buvo pagrįsta ne tokiu optimistišku makroekonominiu scenarijumi ir kurioje buvo numatyta, kad nuo -1,4 % BVP 2004 m. iki -1,0 % 2005 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus deficitas 2006 m. ir 2007 m. liks iš esmės toks pats. |
| --- | --- |

(7)

Programoje siekiama beveik subalansuoto valdžios sektoriaus deficito programos laikotarpio pabaigoje ir todėl siekiamas -0,8 % BVP vidutinės trukmės tikslas tais pačiais metais. Pirminio balanso pokytis per laikotarpį ir jo dydis yra panašus į viso balanso — pagerėjantis nuo -2,1 % BVP pirminio deficito 2005 m. iki 0,1 % pirminio pertekliaus laikotarpio pabaigoje. Deficito mažinimas yra pagrįstas išlaidomis, kadangi numatyta, kad visos valstybės išlaidos programos laikotarpiu sumažės 2,5 procentinio punkto BVP, o pajamų santykis turėtų sumažėti 0,4 procentinio punkto BVP. Siekiant susitvarkyti su netikėtai pablogėjusiu valdžios sektoriaus balansu 2005 m., biudžeto strategija buvo pritaikyta pateikus ankstesnę atnaujintą programą, kuri buvo pagrįsta ne tokiu optimistišku makroekonominiu scenarijumi ir kurioje buvo numatyta, kad nuo -1,4 % BVP 2004 m. iki -1,0 % 2005 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus deficitas 2006 m. ir 2007 m. liks iš esmės toks pats.

| (8) | Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika, vidutiniškai šiek tiek daugiau nei 0,5 % BVP kasmet. Patikslinimas numatytas laikotarpio pabaigoje: nominalus ir struktūrinis patikslinimas labai padidės 2007 m. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas 0,8 % BVP struktūrinis deficitas, kurį norima pasiekti 2008 m. Programos vidutinės trukmės tikslas yra panašus į nustatytą mažiausią vertę, siekiant pakankamo patikimumo, kad būtų užtikrinta, jog nustatyta 3 % valdžios sektoriaus deficito riba nėra viršyta. Taigi, jį pasiekus turėtų būti įgyvendintas pakankamo patikimumo tikslas. Be to, remiantis dabartiniu vertinimu vidutinės trukmės tikslą galima laikyti tinkamu, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(8)

Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika, vidutiniškai šiek tiek daugiau nei 0,5 % BVP kasmet. Patikslinimas numatytas laikotarpio pabaigoje: nominalus ir struktūrinis patikslinimas labai padidės 2007 m. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas 0,8 % BVP struktūrinis deficitas, kurį norima pasiekti 2008 m. Programos vidutinės trukmės tikslas yra panašus į nustatytą mažiausią vertę, siekiant pakankamo patikimumo, kad būtų užtikrinta, jog nustatyta 3 % valdžios sektoriaus deficito riba nėra viršyta. Taigi, jį pasiekus turėtų būti įgyvendintas pakankamo patikimumo tikslas. Be to, remiantis dabartiniu vertinimu vidutinės trukmės tikslą galima laikyti tinkamu, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu.

| (9) | Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei planuota programoje. Pirma, programoje pristatytos makroekonominės prognozės paskutiniais programos laikotarpio metais gali būti per daug optimistiškos. Be to, dar nėra apibrėžtos priemonės, apie kurias pranešta programoje ir kuriomis siekiama tęsti patikslinimą 2007 m. ir 2008 m. Programoje numatytų biudžeto tikslų pasiekimas priklauso nuo šių priemonių patikslinimo ir tinkamo įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(9)

Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei planuota programoje. Pirma, programoje pristatytos makroekonominės prognozės paskutiniais programos laikotarpio metais gali būti per daug optimistiškos. Be to, dar nėra apibrėžtos priemonės, apie kurias pranešta programoje ir kuriomis siekiama tęsti patikslinimą 2007 m. ir 2008 m. Programoje numatytų biudžeto tikslų pasiekimas priklauso nuo šių priemonių patikslinimo ir tinkamo įgyvendinimo.

| (10) | Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, atrodo, kad programoje pateiktų biudžetinių priemonių pakanka, kad būtų užtikrintas programos vidutinės trukmės tikslo pasiekimas vėliausiai 2008 m., jei 2007 m. ir 2008 m. priemonės bus apibrėžtos ir tinkamai įgyvendintos. Remiantis Komisijos tarnybų apskaičiavimais, negalima atmesti rizikos, kad 2006 m. bus viršyta 3 % BVP deficito riba esant normaliems makroekonominiams svyravimams. Nors nuo 2007 m. numatytas struktūrinis deficitas yra mažesnis nei mažiausia vertė, patikimumo ribos gali taip pat nepakakti 2007 m., nebent jei bus apibrėžtos ir įgyvendintos tiems metams numatytos išlaidas mažinančios priemonės. Patikslinimo strategija siekiant vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodoma, kad euro zonos ir VKM II valstybėse narėse struktūrinis balansas turėtų kasmet pagerėti 0,5 % BVP. Vis dėlto programoje numatytas struktūrinio deficito sumažėjimas sudaro tik 0,3 procentinio punkto BVP 2006 m., nepaisant palankių ekonominių sąlygų. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, atrodo, kad programoje pateiktų biudžetinių priemonių pakanka, kad būtų užtikrintas programos vidutinės trukmės tikslo pasiekimas vėliausiai 2008 m., jei 2007 m. ir 2008 m. priemonės bus apibrėžtos ir tinkamai įgyvendintos. Remiantis Komisijos tarnybų apskaičiavimais, negalima atmesti rizikos, kad 2006 m. bus viršyta 3 % BVP deficito riba esant normaliems makroekonominiams svyravimams. Nors nuo 2007 m. numatytas struktūrinis deficitas yra mažesnis nei mažiausia vertė, patikimumo ribos gali taip pat nepakakti 2007 m., nebent jei bus apibrėžtos ir įgyvendintos tiems metams numatytos išlaidas mažinančios priemonės. Patikslinimo strategija siekiant vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodoma, kad euro zonos ir VKM II valstybėse narėse struktūrinis balansas turėtų kasmet pagerėti 0,5 % BVP. Vis dėlto programoje numatytas struktūrinio deficito sumažėjimas sudaro tik 0,3 procentinio punkto BVP 2006 m., nepaisant palankių ekonominių sąlygų.

| (11) | 2005 m. numatyta 6,4 % BVP valdžios sektoriaus skola. Programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skola, kuri labiausiai padidės 2006 m., 2008 m. išaugs iki 10,2 % BVP. |
| --- | --- |

(11)

2005 m. numatyta 6,4 % BVP valdžios sektoriaus skola. Programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skola, kuri labiausiai padidės 2006 m., 2008 m. išaugs iki 10,2 % BVP.

| (12) | Atrodo, kad Liuksemburge valstybės finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei yra vidutinė (3). Dabartinis skolos lygis yra iš tikrųjų labai mažas, o valstybės finansų tvarumo rizika dėl numatyto konsolidavimo vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų iš dalies sumažėti. Vis dėlto per pastaruosius du dešimtmečius užimtumas Liuksemburge augo išskirtinai greitai — dėl to laipsniškai panašiai daugės pensininkų ir augs išlaidos pensijoms. Dabartinis pensijų fondo turto dydis žymiai prisideda prie valstybės finansų tvarumo, tačiau jo nepakaks ir, kaip pripažįstama programoje, tam tikru metu reikės keisti pensijų sistemas, siekiant sumažinti valstybės išlaidų didėjimą ateityje ir ilgalaikio tvarumo riziką. |
| --- | --- |

(12)

Atrodo, kad Liuksemburge valstybės finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei yra vidutinė (3). Dabartinis skolos lygis yra iš tikrųjų labai mažas, o valstybės finansų tvarumo rizika dėl numatyto konsolidavimo vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų iš dalies sumažėti. Vis dėlto per pastaruosius du dešimtmečius užimtumas Liuksemburge augo išskirtinai greitai — dėl to laipsniškai panašiai daugės pensininkų ir augs išlaidos pensijoms. Dabartinis pensijų fondo turto dydis žymiai prisideda prie valstybės finansų tvarumo, tačiau jo nepakaks ir, kaip pripažįstama programoje, tam tikru metu reikės keisti pensijų sistemas, siekiant sumažinti valstybės išlaidų didėjimą ateityje ir ilgalaikio tvarumo riziką.

| (13) | Programos strategija valstybės finansų srityje iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005 — 2008 m. gaires, ypač integruotas gaires dėl ekonominio stabilumo užtikrinimo išlaikant vidutinės trukmės biudžeto tikslą ekonominio ciklo metu. Kol šis tikslas nepasiektas, Vyriausybė yra įsipareigojusi imtis visų reikiamų korekcinių priemonių pagal Stabilumo ir augimo paktą, ir integruotas gaires dėl ekonominio tvarumo apsaugos atsižvelgiant į numatytas išlaidas senėjančiai visuomenei. |
| --- | --- |

(13)

Programos strategija valstybės finansų srityje iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005 — 2008 m. gaires, ypač integruotas gaires dėl ekonominio stabilumo užtikrinimo išlaikant vidutinės trukmės biudžeto tikslą ekonominio ciklo metu. Kol šis tikslas nepasiektas, Vyriausybė yra įsipareigojusi imtis visų reikiamų korekcinių priemonių pagal Stabilumo ir augimo paktą, ir integruotas gaires dėl ekonominio tvarumo apsaugos atsižvelgiant į numatytas išlaidas senėjančiai visuomenei.

| (14) | 2005 m. lapkričio 17 d. pateiktoje Liuksemburgo nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie uždaviniai, darantys žymų poveikį valstybės finansams: i) užtikrinti ekonominį stabilumą ir ii) apsaugoti ekonominį tvarumą. Joje taip pat nurodomi kitų sričių uždaviniai, darantys didelį poveikį valstybės finansams, ypač poreikis itin padidinti valstybinius mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikis biudžetui atsispindi stabilumo programos biudžeto projekcijose, o stabilumo programoje numatytos valstybės finansų srities priemonės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. |
| --- | --- |

(14)

2005 m. lapkričio 17 d. pateiktoje Liuksemburgo nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie uždaviniai, darantys žymų poveikį valstybės finansams: i) užtikrinti ekonominį stabilumą ir ii) apsaugoti ekonominį tvarumą. Joje taip pat nurodomi kitų sričių uždaviniai, darantys didelį poveikį valstybės finansams, ypač poreikis itin padidinti valstybinius mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikis biudžetui atsispindi stabilumo programos biudžeto projekcijose, o stabilumo programoje numatytos valstybės finansų srities priemonės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus.

Nors programoje pateikta bendra deficito mažinimo strategija apribojant išlaidas yra pagirtina, Taryba yra nuomonės, kad Liuksemburgo valdžios institucijos turėtų:

| — | dėti pastangas, kad biudžetas būtų patikslintas 2006 m. bei nustatyti ir įgyvendinti reikiamas 2007 m. ir 2008 m. priemones; |
| --- | --- |

—

dėti pastangas, kad biudžetas būtų patikslintas 2006 m. bei nustatyti ir įgyvendinti reikiamas 2007 m. ir 2008 m. priemones;

| — | pagerinti ilgalaikį tvarumą, visų pirma suvaržyti viešųjų išlaidų didinimą, vykdant pensijų sistemos reformą. |
| --- | --- |

—

pagerinti ilgalaikį tvarumą, visų pirma suvaržyti viešųjų išlaidų didinimą, vykdant pensijų sistemos reformą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP (4) | – 1,7 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (5) | – 1,8 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,2 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP (4) | – 1,2 | – 2,2 | – 3,8 | – 5,0 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | – 1,2 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 1,2 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,2 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | – 1,4 | – 1,0 | – 0,9 | – 1,0 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | – 0,9 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,9 | – 2,1 | – 1,8 | – 2,0 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,9 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą patikslintas balansas = struktūrinis balansas (6)

  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP (4) | – 0,3 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,6 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP (4) | – 0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | Nėra duomenų |
| Bendroji valstybės skola
  (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | Nėra duomenų |
| 2004 m. gruodžio mėn. SP | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | Nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realusis BVP

(pokytis, %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

4,4

4,0

4,4

4,9

4,9

2005 m. lapkričio mėn. KOM

4,5

4,2

4,4

4,5

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

4,4

3,8

3,3

4,3

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. SP

3,2

3,7

2,6

2,0

1,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM

3,2

4,1

4,4

2,2

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

2,6

3,2

1,5

1,7

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialus BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP (4)

– 1,7

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM (5)

– 1,8

– 1,6

– 1,3

– 1,2

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP (4)

– 1,2

– 2,2

– 3,8

– 5,0

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

– 1,2

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 1,2

– 2,3

– 2,0

– 2,2

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

– 1,4

– 1,0

– 0,9

– 1,0

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

– 0,9

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,9

– 2,1

– 1,8

– 2,0

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,9

Nėra duomenų

Pagal ciklą patikslintas balansas = struktūrinis balansas (6)

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP (4)

– 0,3

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,4

– 1,5

– 1,4

– 1,6

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP (4)

– 0,7

0,3

1,4

2,0

Nėra duomenų

Bendroji valstybės skola

(BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. SP

6,6

6,4

9,6

9,9

10,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

6,6

6,8

7,1

7,3

Nėra duomenų

2004 m. gruodžio mėn. SP

5,0

5,0

4,6

4,5

Nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Joje pateikiami ne visi privalomi ir pasirinktinai pateikiami naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys.

(3)  Išsamūs ilgalaikio tvarumo duomenys yra pateikti Komisijos tarnybų atliktame programos techniniame įvertinime

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikiama informacija.

(5)  Remiantis numatytu 4,1 %, 4,0 %, 4,1 % ir 4,3 % potencialiu augimu atitinkamai 2004 — 2007 m..

(6)  Kadangi programoje nėra nurodyta vienkartinių ir kitų laikinų priemonių, pagal veiklą patikslintas balansas ir struktūrinis balansas yra identiški.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/33

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. vasario 14 d.

dėl atnaujintos Austrijos stabilumo programos 2005 — 2008 m.

(2006/C 55/09)

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2006 m. vasario 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Austrijos stabilumo programą, kuri apima 2005 — 2008 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. vasario 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Austrijos stabilumo programą, kuri apima 2005 — 2008 m. laikotarpį.

| (2) | Per pastarąjį dešimtmetį Austrijos ekonomika realiai augo vidutiniškai 2,2 % per metus; ji atitiko bendrą euro zonos augimo normą. Nors darbo vietų kūrimas buvo mažiau dinamiškas nei euro zonoje, Austrijos nedarbo lygis vis dar yra vienas žemiausių visoje ES. Biudžeto atžvilgiu 2001 — 2002 m. šalis pasiekė valstybės finansų „perteklinę arba beveik subalansuotą poziciją“. Tačiau dėl pastarojo laikotarpio įvykių vėl susidarė deficitas (1,2 % ir 1 % BVP atitinkamai 2003 ir 2004 m.). |
| --- | --- |

(2)

Per pastarąjį dešimtmetį Austrijos ekonomika realiai augo vidutiniškai 2,2 % per metus; ji atitiko bendrą euro zonos augimo normą. Nors darbo vietų kūrimas buvo mažiau dinamiškas nei euro zonoje, Austrijos nedarbo lygis vis dar yra vienas žemiausių visoje ES. Biudžeto atžvilgiu 2001 — 2002 m. šalis pasiekė valstybės finansų „perteklinę arba beveik subalansuotą poziciją“. Tačiau dėl pastarojo laikotarpio įvykių vėl susidarė deficitas (1,2 % ir 1 % BVP atitinkamai 2003 ir 2004 m.).

| (3) | 2005 m. sausio 18 d. nuomonėje dėl atnaujintos ankstesnės stabilumo programos, apimančios 2004 — 2008 m. laikotarpį, Taryba pasiūlė Austrijai greičiau atlikti bendrą biudžeto konsolidavimą ir išsamiau nustatyti konkrečias priemones, kurias naudojant didelė biudžeto konsolidavimo dalis būtų atlikta per paskutinius dvejus programos metus. |
| --- | --- |

(3)

2005 m. sausio 18 d. nuomonėje dėl atnaujintos ankstesnės stabilumo programos, apimančios 2004 — 2008 m. laikotarpį, Taryba pasiūlė Austrijai greičiau atlikti bendrą biudžeto konsolidavimą ir išsamiau nustatyti konkrečias priemones, kurias naudojant didelė biudžeto konsolidavimo dalis būtų atlikta per paskutinius dvejus programos metus.

| (4) | Pagal preliminarius rezultatus 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 1,7 % BVP, t. y. buvo 0,2 ir 0,1 procentinio punkto mažesnis, nei atitinkamai buvo planuota atnaujintoje programoje ir prognozuota Komisijos tarnybų. Geresnių negu buvo planuota rezultatų priežastis — palankesnis negu buvo numatyta pajamų augimas, nepaisant didelio mokesčių mažinimo. Planuotos išlaidos taip pat buvo viršytos, tiesa, kiek mažesniu skirtumu. |
| --- | --- |

(4)

Pagal preliminarius rezultatus 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 1,7 % BVP, t. y. buvo 0,2 ir 0,1 procentinio punkto mažesnis, nei atitinkamai buvo planuota atnaujintoje programoje ir prognozuota Komisijos tarnybų. Geresnių negu buvo planuota rezultatų priežastis — palankesnis negu buvo numatyta pajamų augimas, nepaisant didelio mokesčių mažinimo. Planuotos išlaidos taip pat buvo viršytos, tiesa, kiek mažesniu skirtumu.

| (5) | Programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2). |
| --- | --- |

(5)

Programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2).

| (6) | Pagal atnaujintą programą tikimasi, kad realus BVP per metus augs nuo 1,75 % 2005 m. ir 2006 m. iki 2,5 % 2008 m. Lėtesnio negu anksčiau 2005 — 2006 m. numatyto augimo, dėl kurio padidėjo neigiamas gamybos apimties atotrūkis, priežastis — vangesnė tarptautinė prekyba ir didesnės naftos kainos. Vėlesniais programos metais tikimasi ekonominės veiklos pagyvėjimo dėl didėjančių investicijų ir privataus vartojimo. Trumpalaikis ir vidutinės trukmės scenarijus grindžiamas tikėtinomis augimo prielaidomis. Tačiau su užimtumu susiję lūkesčiai atrodo kiek optimistiški. Tikimasi, kad infliacija sumažės nuo 2,3 % 2005 m. iki 1,5 % 2008 m. — prognozė atrodo tikėtina. |
| --- | --- |

(6)

Pagal atnaujintą programą tikimasi, kad realus BVP per metus augs nuo 1,75 % 2005 m. ir 2006 m. iki 2,5 % 2008 m. Lėtesnio negu anksčiau 2005 — 2006 m. numatyto augimo, dėl kurio padidėjo neigiamas gamybos apimties atotrūkis, priežastis — vangesnė tarptautinė prekyba ir didesnės naftos kainos. Vėlesniais programos metais tikimasi ekonominės veiklos pagyvėjimo dėl didėjančių investicijų ir privataus vartojimo. Trumpalaikis ir vidutinės trukmės scenarijus grindžiamas tikėtinomis augimo prielaidomis. Tačiau su užimtumu susiję lūkesčiai atrodo kiek optimistiški. Tikimasi, kad infliacija sumažės nuo 2,3 % 2005 m. iki 1,5 % 2008 m. — prognozė atrodo tikėtina.

| (7) | Biudžeto strategija programoje apibrėžiama kaip „trijų krypčių strategija“. Visų pirma, per ekonominį ciklą siekiama subalansuoto biudžeto. Antra, strategijoje numatomas mokesčių naštos mažinimas iki mažiau negu 40 % BVP iki 2010 m. Trečia, joje numatoma padidinti potencialų augimą skatinant investicijas į mokslinius tyrimus, švietimą ir infrastruktūrą. Atnaujintoje programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 1,9 % BVP 2005 m. iki 0 % 2008 m., o pirminis perteklius padidės nuo 1,1 % BVP iki 2,7 %. Kadangi prognozuojama, kad 2005 — 2008 m. pajamos sumažės 0,9 procentinio punkto BVP, planuojamą konsolidaciją ketinama pasiekti ribojant išlaidas; dėl to išlaidų ir BVP santykis sumažės 2,8 procentinio punkto. Daugiausia sumažės „kitų pirminių išlaidų“ ir „socialinių pervedimų“ kategorijų išlaidų. Palyginti su ankstesne programa, naujoje atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinamas planuojamas koregavimas esant mažiau palankiam makroekonominiam scenarijui. |
| --- | --- |

(7)

Biudžeto strategija programoje apibrėžiama kaip „trijų krypčių strategija“. Visų pirma, per ekonominį ciklą siekiama subalansuoto biudžeto. Antra, strategijoje numatomas mokesčių naštos mažinimas iki mažiau negu 40 % BVP iki 2010 m. Trečia, joje numatoma padidinti potencialų augimą skatinant investicijas į mokslinius tyrimus, švietimą ir infrastruktūrą. Atnaujintoje programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 1,9 % BVP 2005 m. iki 0 % 2008 m., o pirminis perteklius padidės nuo 1,1 % BVP iki 2,7 %. Kadangi prognozuojama, kad 2005 — 2008 m. pajamos sumažės 0,9 procentinio punkto BVP, planuojamą konsolidaciją ketinama pasiekti ribojant išlaidas; dėl to išlaidų ir BVP santykis sumažės 2,8 procentinio punkto. Daugiausia sumažės „kitų pirminių išlaidų“ ir „socialinių pervedimų“ kategorijų išlaidų. Palyginti su ankstesne programa, naujoje atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinamas planuojamas koregavimas esant mažiau palankiam makroekonominiam scenarijui.

| (8) | Programos laikotarpiu planuojama vidutiniškai apytiksliai 0,5 % BVP per metus pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą koreguotą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika naudojant programoje pateiktus duomenis. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas — 0 % BVP struktūriniu požiūriu; tokią būklę numatoma pasiekti iki 2008 m. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir jame tinkamai atspindimas įsiskolinimo santykis ir vidutinis potencialus gamybos apimčių augimas ateityje. |
| --- | --- |

(8)

Programos laikotarpiu planuojama vidutiniškai apytiksliai 0,5 % BVP per metus pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą koreguotą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika naudojant programoje pateiktus duomenis. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas — 0 % BVP struktūriniu požiūriu; tokią būklę numatoma pasiekti iki 2008 m. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir jame tinkamai atspindimas įsiskolinimo santykis ir vidutinis potencialus gamybos apimčių augimas ateityje.

| (9) | Prognozuojama 2005–2006 m. biudžeto strategija atrodo tikėtina, nes ji yra pagrįsta teisinėmis priemonėmis. Tačiau 2007 — 2008 m. konsolidacija neatrodo visiškai pagrįsta, atsižvelgiant į atnaujintoje programoje svarstomas politikos priemones. Beveik pusė išlaidų mažinimo tenka „kitų pirminių išlaidų“ kategorijai, bet programoje nepateikiama jokios informacijos, kaip iš tikrųjų tai bus daroma. Be viso to, numatomo pagerėjimo patikimumas labiausiai priklauso nuo Austrijos nacionalinio stabilumo pakto veiksmingumo. Tačiau ankstesnė su šiuo paktu susijusi patirtis tik iš dalies padeda nustatyti, ar bus laikomasi jo tikslų. |
| --- | --- |

(9)

Prognozuojama 2005–2006 m. biudžeto strategija atrodo tikėtina, nes ji yra pagrįsta teisinėmis priemonėmis. Tačiau 2007 — 2008 m. konsolidacija neatrodo visiškai pagrįsta, atsižvelgiant į atnaujintoje programoje svarstomas politikos priemones. Beveik pusė išlaidų mažinimo tenka „kitų pirminių išlaidų“ kategorijai, bet programoje nepateikiama jokios informacijos, kaip iš tikrųjų tai bus daroma. Be viso to, numatomo pagerėjimo patikimumas labiausiai priklauso nuo Austrijos nacionalinio stabilumo pakto veiksmingumo. Tačiau ankstesnė su šiuo paktu susijusi patirtis tik iš dalies padeda nustatyti, ar bus laikomasi jo tikslų.

| (10) | Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje numatytų biudžetinių priemonių gali nepakakti užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2008 m. Tačiau jei biudžeto strategija bus įgyvendinama kaip numatyta programoje, ji turėtų būti tinkama, norint iki programos laikotarpio pabaigos struktūriniu požiūriu pasiekti biudžeto būklę, kuri galėtų būtų laikoma tinkama pagal Paktą. Be to, dėl programoje numatomų biudžetinių priemonių, atrodo, numatoma pakankama atsargumo dalis, kad per visą programos laikotarpį dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų peržengta 3 % BVP deficito riba. Programoje numatytas koregavimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo visiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir koregavimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis nuosmukio laikotarpiu. Nors, Komisijos tarnybų nuomone, šis koregavimas vidutiniškai per metus galėtų būti lėtesnis negu numatyta programoje, jis vis vien atitiks Pakto reikalavimus, ypač atsižvelgiant į neigiamą gamybos apimties atotrūkį per programos laikotarpį. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje numatytų biudžetinių priemonių gali nepakakti užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2008 m. Tačiau jei biudžeto strategija bus įgyvendinama kaip numatyta programoje, ji turėtų būti tinkama, norint iki programos laikotarpio pabaigos struktūriniu požiūriu pasiekti biudžeto būklę, kuri galėtų būtų laikoma tinkama pagal Paktą. Be to, dėl programoje numatomų biudžetinių priemonių, atrodo, numatoma pakankama atsargumo dalis, kad per visą programos laikotarpį dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų peržengta 3 % BVP deficito riba. Programoje numatytas koregavimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo visiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir koregavimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis nuosmukio laikotarpiu. Nors, Komisijos tarnybų nuomone, šis koregavimas vidutiniškai per metus galėtų būti lėtesnis negu numatyta programoje, jis vis vien atitiks Pakto reikalavimus, ypač atsižvelgiant į neigiamą gamybos apimties atotrūkį per programos laikotarpį.

| (11) | Numatoma, kad skolos santykis 2005 m. bus pasiekęs 63,4 % BVP, t. y., bus šiek tiek didesnis nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis sumažės 3,9 procentinio punkto per programos laikotarpį, todėl vėl bus žemesnis nei pamatinė vertė. Rizika numatytai skolos santykio raidai iš esmės atrodo subalansuota. Viena vertus, didesnis nei numatytas deficitas gali kelti pavojų, kad nebus laikomasi programoje pateiktos koregavimo strategijos. Kita vertus, į atnaujintą programą neįtrauktos potencialios pajamos iš privatizacijos. Atsižvelgiant į rizikos įvertinimą, atrodo, kad skolos santykis pakankamai mažėja artėdamas prie pamatinės vertės. |
| --- | --- |

(11)

Numatoma, kad skolos santykis 2005 m. bus pasiekęs 63,4 % BVP, t. y., bus šiek tiek didesnis nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis sumažės 3,9 procentinio punkto per programos laikotarpį, todėl vėl bus žemesnis nei pamatinė vertė. Rizika numatytai skolos santykio raidai iš esmės atrodo subalansuota. Viena vertus, didesnis nei numatytas deficitas gali kelti pavojų, kad nebus laikomasi programoje pateiktos koregavimo strategijos. Kita vertus, į atnaujintą programą neįtrauktos potencialios pajamos iš privatizacijos. Atsižvelgiant į rizikos įvertinimą, atrodo, kad skolos santykis pakankamai mažėja artėdamas prie pamatinės vertės.

| (12) | Atrodo, kad Austrijoje nėra rimto pavojaus valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų, susijusių su senėjančia visuomene (3). Laikantis prielaidos, kad bus įgyvendintas planuojamas biudžeto konsolidavimas, prognozuojama, kad skolos lygis, kuris šiuo metu yra 60 % BVP, turėtų mažėti ir išliks žemesnis negu pamatinė vertė iki 2050 m. Naujausia Austrijos pensijų reforma turėtų labai padėti apriboti valstybės išlaidų didėjimą ateityje. Tačiau, jei valstybės finansų struktūrinis deficitas nebus koreguojamas, jis gali sukelti pavojų valstybės finansų tvarumui. Todėl, siekiant sumažinti pavojų valstybės finansų tvarumui, svarbu įgyvendinti numatytą valstybės finansų konsolidavimą vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

(12)

Atrodo, kad Austrijoje nėra rimto pavojaus valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų, susijusių su senėjančia visuomene (3). Laikantis prielaidos, kad bus įgyvendintas planuojamas biudžeto konsolidavimas, prognozuojama, kad skolos lygis, kuris šiuo metu yra 60 % BVP, turėtų mažėti ir išliks žemesnis negu pamatinė vertė iki 2050 m. Naujausia Austrijos pensijų reforma turėtų labai padėti apriboti valstybės išlaidų didėjimą ateityje. Tačiau, jei valstybės finansų struktūrinis deficitas nebus koreguojamas, jis gali sukelti pavojų valstybės finansų tvarumui. Todėl, siekiant sumažinti pavojų valstybės finansų tvarumui, svarbu įgyvendinti numatytą valstybės finansų konsolidavimą vidutinės trukmės laikotarpiu.

| (13) | Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka 2005 — 2008 m. ekonominės politikos bendrąsias gaires. Visų pirma, priemonės atitinka gaires, pagal kurias rekomenduojama saugoti ekonominį ir fiskalinį tvarumą ir skatinti veiksmingą išteklių skirstymą, kurio tikslas — didesnis augimas ir užimtumas. |
| --- | --- |

(13)

Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka 2005 — 2008 m. ekonominės politikos bendrąsias gaires. Visų pirma, priemonės atitinka gaires, pagal kurias rekomenduojama saugoti ekonominį ir fiskalinį tvarumą ir skatinti veiksmingą išteklių skirstymą, kurio tikslas — didesnis augimas ir užimtumas.

| (14) | 2005 m. spalio 19 d. pateiktoje Austrijos nacionalinėje reformų programoje nurodyta, kad vienas pagrindinių Austrijos uždavinių yra pasiekti valstybės finansų tvarumą. Tačiau joje nenumatomos jokios būsimos priemonės šiam uždaviniui įvykdyti. Šiuo atžvilgiu stabilumo programa yra išsamesnė, nes joje pateikiama informacija apie kai kurias priemones, kurios padės konsoliduoti valstybės finansus. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų mikroekonomikos ir užimtumo srityse poveikis biudžetui iš esmės atsispindi stabilumo programos biudžeto prognozėse. Pastarosiose prognozėse apibrėžtų priemonių tikslas — padidinti viešojo administravimo ir sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą. Taip pat numatomi pasiūlymai keisti valstybės finansų institucinius požymius, t. y., yra dvi visapusiškos teisės aktų, reglamentuojančių Austrijos biudžetinį procesą, reformos, kuriomis numatoma nuo 2007 m. nustatyti vidutinės trukmės biudžeto struktūrą, o nuo 2011 m. pereiti nuo daugiausia pagal įplaukas sudaromo biudžeto prie biudžeto, sudaromo pagal tikslus. Šios priemonės atitinka Nacionalinėje reformų programoje nustatytus prioritetus. |
| --- | --- |

(14)

2005 m. spalio 19 d. pateiktoje Austrijos nacionalinėje reformų programoje nurodyta, kad vienas pagrindinių Austrijos uždavinių yra pasiekti valstybės finansų tvarumą. Tačiau joje nenumatomos jokios būsimos priemonės šiam uždaviniui įvykdyti. Šiuo atžvilgiu stabilumo programa yra išsamesnė, nes joje pateikiama informacija apie kai kurias priemones, kurios padės konsoliduoti valstybės finansus. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų mikroekonomikos ir užimtumo srityse poveikis biudžetui iš esmės atsispindi stabilumo programos biudžeto prognozėse. Pastarosiose prognozėse apibrėžtų priemonių tikslas — padidinti viešojo administravimo ir sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą. Taip pat numatomi pasiūlymai keisti valstybės finansų institucinius požymius, t. y., yra dvi visapusiškos teisės aktų, reglamentuojančių Austrijos biudžetinį procesą, reformos, kuriomis numatoma nuo 2007 m. nustatyti vidutinės trukmės biudžeto struktūrą, o nuo 2011 m. pereiti nuo daugiausia pagal įplaukas sudaromo biudžeto prie biudžeto, sudaromo pagal tikslus. Šios priemonės atitinka Nacionalinėje reformų programoje nustatytus prioritetus.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą, Taryba palankiai vertina plataus užmojo struktūrinį koregavimą, planuojamą programos laikotarpiu. Tačiau Taryba ragina Austriją užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki atnaujintos programos laikotarpio pabaigos, toliau nustatant ir įgyvendinant būtinas priemones, kurios padėtų įgyvendinti biudžeto konsolidavimą, planuojamą per paskutinius dvejus programos metus.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realus BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 2,4 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,4 | 1,7 | 1,9 | 2,2 | netaikoma |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 2,0 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,0 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | netaikoma |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialaus BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. SP  (4) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (6) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,9 | netaikoma |
| 2005 m. lapkričio mėn. SP (5) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,1 | 0,2 |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | – 1,0 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (5) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,4 | netaikoma |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | – 1,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 2,1 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,9 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | netaikoma |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |
| Pagal ciklą koreguotas balansas = struktūrinis balansas
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP (4) | – 0,9 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,9 | – 1,5 | – 1,3 | – 1,0 | netaikoma |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP (4) | – 0,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 0,8 | – 0,1 |
| Valdžios sektoriaus bendroji skola
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 63,6 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (5) | 63,7 | 63,6 | 63,5 | 62,8 | netaikoma |
| 2004 m. lapkričio mėn. SP | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realus BVP

(pokytis, %)

2005 m. lapkričio mėn. SP

2,4

1,7

1,8

2,4

2,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,4

1,7

1,9

2,2

netaikoma

2004 m. lapkričio mėn. SP

1,9

2,5

2,5

2,2

2,4

SVKI infliacija

(%)

2005 m. lapkričio mėn. SP

2,0

2,3

2,1

1,7

1,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

2,0

2,2

2,1

1,7

netaikoma

2004 m. lapkričio mėn. SP

2,1

1,8

1,4

1,5

1,6

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialaus BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. SP  (4)

– 0,2

– 0,7

– 1,1

– 0,9

– 0,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM (6)

– 0,2

– 0,7

– 1,0

– 0,9

netaikoma

2005 m. lapkričio mėn. SP (5)

– 1,3

– 0,8

– 0,4

– 0,1

0,2

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. SP

– 1,0

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM (5)

– 1,0

– 1,8

– 1,8

– 1,4

netaikoma

2004 m. lapkričio mėn. SP

– 1,3

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. SP

2,1

1,1

1,2

2,0

2,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,9

1,0

1,0

1,4

netaikoma

2004 m. lapkričio mėn. SP

1,9

1,2

1,3

2,2

2,9

Pagal ciklą koreguotas balansas = struktūrinis balansas

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. SP (4)

– 0,9

– 1,6

– 1,2

– 0,4

0,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,9

– 1,5

– 1,3

– 1,0

netaikoma

2004 m. lapkričio mėn. SP (4)

– 0,9

– 1,7

– 1,6

– 0,8

– 0,1

Valdžios sektoriaus bendroji skola

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. SP

63,6

63,4

63,1

61,6

59,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM (5)

63,7

63,6

63,5

62,8

netaikoma

2004 m. lapkričio mėn. SP

64,2

63,6

63,1

61,6

59,1

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p.1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje tokiu adresu:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Pateikiami visi privalomi ir didžioji dalis neprivalomų pastarajame dokumente nustatytų duomenų. Nedidelė spraga – 2 lentelėje trūksta mokesčių naštos skaičiavimų.

(3)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų atliktame programos techniniame įvertinime

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija.

(5)  Komisijos tarnybų 2005 m. rudens deficito ir skolos santykių prognozės buvo pakoreguotos, kad jas būtų galima palyginti su stabilumo programos prognozėmis, perskaičiuojant santykius remiantis naujais BVP duomenimis.

(6)  Remiantis numatomu 1,9 %, 2,2 %, 2,2 % ir 2,1 % potencialiu augimu atitinkamai 2004 — 2007 m.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/37

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. vasario 14 d.

dėl atnaujintos Estijos konvergencijos programos 2005 — 2009 m.

(2006/C 55/10)

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2006 m. vasario 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Estijos konvergencijos programą, kuri apima 2005 — 2009 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. vasario 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Estijos konvergencijos programą, kuri apima 2005 — 2009 m. laikotarpį.

| (2) | Anksti, dešimtojo dešimtmečio viduryje, pajutusi drąsių reformų ir stabilizavimo pastangų naudą, 1998 m. prasidėjus Rusijos krizei 1999 m. Estija išgyveno laikiną nuosmukį ir augimo sąstingį. Dėl finansų ir įmonių sektorių visapusiškų struktūrinių reformų, dėl kurių ekonomika labiau reaguoja į rinkos jėgas ir yra atviresnė pasauliui, nuo 2000 m. augimas greitai atsigavo. Per pastarąjį dešimtmetį metinis realus BVP vidutiniškai augo apytiksliai 6 %, gerokai viršydamas 1,7 % ES vidurkį. Didelis užsienio sąskaitos deficitas, 2004 m. siekęs 10,5 % BVP, yra didžiausia makroekonominio disbalanso priežastis. Biudžeto pokyčiai pasižymėjo bendra atsargia fiskaline pozicija; todėl buvo pasiektas geras fiskalinis perteklius. |
| --- | --- |

(2)

Anksti, dešimtojo dešimtmečio viduryje, pajutusi drąsių reformų ir stabilizavimo pastangų naudą, 1998 m. prasidėjus Rusijos krizei 1999 m. Estija išgyveno laikiną nuosmukį ir augimo sąstingį. Dėl finansų ir įmonių sektorių visapusiškų struktūrinių reformų, dėl kurių ekonomika labiau reaguoja į rinkos jėgas ir yra atviresnė pasauliui, nuo 2000 m. augimas greitai atsigavo. Per pastarąjį dešimtmetį metinis realus BVP vidutiniškai augo apytiksliai 6 %, gerokai viršydamas 1,7 % ES vidurkį. Didelis užsienio sąskaitos deficitas, 2004 m. siekęs 10,5 % BVP, yra didžiausia makroekonominio disbalanso priežastis. Biudžeto pokyčiai pasižymėjo bendra atsargia fiskaline pozicija; todėl buvo pasiektas geras fiskalinis perteklius.

| (3) | 2005 m. vasario 17 d. pareikštoje nuomonėje Taryba patvirtino biudžeto strategiją, pateiktą ankstesnėje atnaujintoje 2004 — 2008 m. konvergencijos programoje. Pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozes dėl biudžeto įgyvendinimo 2005 m., numatomas 1,1 % BVP 2005 m. valdžios sektoriaus perteklius remiantis subalansuoto biudžeto tikslu, nustatytu ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje. Dėl didelio augimo, pagerėjusio mokesčių surinkimo ir mažesnių negu buvo planuota išlaidų faktinis 2005 m. perteklius buvo daug didesnis — apytiksliai 2–2,5 % BVP. |
| --- | --- |

(3)

2005 m. vasario 17 d. pareikštoje nuomonėje Taryba patvirtino biudžeto strategiją, pateiktą ankstesnėje atnaujintoje 2004 — 2008 m. konvergencijos programoje. Pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozes dėl biudžeto įgyvendinimo 2005 m., numatomas 1,1 % BVP 2005 m. valdžios sektoriaus perteklius remiantis subalansuoto biudžeto tikslu, nustatytu ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje. Dėl didelio augimo, pagerėjusio mokesčių surinkimo ir mažesnių negu buvo planuota išlaidų faktinis 2005 m. perteklius buvo daug didesnis — apytiksliai 2–2,5 % BVP.

| (4) | Atnaujinta programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2). |
| --- | --- |

(4)

Atnaujinta programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio ir duomenų pateikimo reikalavimų (2).

| (5) | Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realaus BVP augimas pamažu kils nuo 6,5 % 2005 m. iki 6,6 % 2006 m. ir nusistovės vidutiniškai ties 6,3 % riba per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, atrodo, kad šis scenarijus yra pagrįstas itin atsargiomis augimo prielaidomis. Remiantis programos pagrindu Komisijos tarnybų pagal bendrai sutartą metodiką atliktais skaičiavimais, potencialus BVP augimas išliks pakankamai aukštas, bet vidutinės trukmės laikotarpio tendencija — nedidelis sumažėjimas. Todėl dėl atsargaus požiūrio į realaus BVP augimą per visą programos laikotarpį gamybos apimties atotrūkis yra neigiamas, nors Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozės rodo teigiamą gamybos apimties atotrūkį 2005 — 2006 m. Programoje numatytos infliacijos prognozės 2006 m. taip pat atrodo sumažintos, atsižvelgiant į tai, kad infliacija labai priklauso nuo naftos kainų tendencijų. Programos prognozė 2007 m. atitinka Komisijos prognozę. |
| --- | --- |

(5)

Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realaus BVP augimas pamažu kils nuo 6,5 % 2005 m. iki 6,6 % 2006 m. ir nusistovės vidutiniškai ties 6,3 % riba per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, atrodo, kad šis scenarijus yra pagrįstas itin atsargiomis augimo prielaidomis. Remiantis programos pagrindu Komisijos tarnybų pagal bendrai sutartą metodiką atliktais skaičiavimais, potencialus BVP augimas išliks pakankamai aukštas, bet vidutinės trukmės laikotarpio tendencija — nedidelis sumažėjimas. Todėl dėl atsargaus požiūrio į realaus BVP augimą per visą programos laikotarpį gamybos apimties atotrūkis yra neigiamas, nors Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozės rodo teigiamą gamybos apimties atotrūkį 2005 — 2006 m. Programoje numatytos infliacijos prognozės 2006 m. taip pat atrodo sumažintos, atsižvelgiant į tai, kad infliacija labai priklauso nuo naftos kainų tendencijų. Programos prognozė 2007 m. atitinka Komisijos prognozę.

| (6) | Estijos vidutinės trukmės biudžeto struktūros tikslas — užtikrinti patikimus valstybės finansus esant dideliam tvariajam augimui ir didėjančiam užimtumui. Programoje nustatytas tikslas, kad po 0,3 % ir 0,1 % BVP perteklių atitinkamai 2005 m. ir 2006 m. nuo 2007 m. valdžios sektoriaus sąskaitos išliktų subalansuotos. Pirminis balansas yra tik nežymiai aukštesnis dėl nedidelės palūkanų naštos. Numatomi valdžios sektoriaus pertekliaus tikslai 2005 — 2006 m. yra šiek tiek didesni nei ankstesnėje atnaujintoje programoje, bet tai tik iš dalies atspindi geresnį nei numatytą 2005 m. rezultatą esant 2,5 % BVP pertekliui, daugiausia dėl padidėjusio ekonominio augimo ir pagerėjusio mokesčių surinkimo. Numatoma, kad išlaidų ir pajamų santykiai laipsniškai mažės iki programos laikotarpio pabaigos. Palyginus su ankstesne atnaujinta programa, šioje 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinama planuojama fiskalinė strategija — kasmet subalansuoti biudžetai, esant gerokai palankesniam makroekonominiam scenarijui. |
| --- | --- |

(6)

Estijos vidutinės trukmės biudžeto struktūros tikslas — užtikrinti patikimus valstybės finansus esant dideliam tvariajam augimui ir didėjančiam užimtumui. Programoje nustatytas tikslas, kad po 0,3 % ir 0,1 % BVP perteklių atitinkamai 2005 m. ir 2006 m. nuo 2007 m. valdžios sektoriaus sąskaitos išliktų subalansuotos. Pirminis balansas yra tik nežymiai aukštesnis dėl nedidelės palūkanų naštos. Numatomi valdžios sektoriaus pertekliaus tikslai 2005 — 2006 m. yra šiek tiek didesni nei ankstesnėje atnaujintoje programoje, bet tai tik iš dalies atspindi geresnį nei numatytą 2005 m. rezultatą esant 2,5 % BVP pertekliui, daugiausia dėl padidėjusio ekonominio augimo ir pagerėjusio mokesčių surinkimo. Numatoma, kad išlaidų ir pajamų santykiai laipsniškai mažės iki programos laikotarpio pabaigos. Palyginus su ankstesne atnaujinta programa, šioje 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinama planuojama fiskalinė strategija — kasmet subalansuoti biudžetai, esant gerokai palankesniam makroekonominiam scenarijui.

| (7) | Programos laikotarpiu planuojama, kad struktūrinis perteklius (t. y. pagal ciklą koreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), apskaičiuotas remiantis bendrai sutarta metodika, mažės vidutiniškai 0,1 % BVP per metus. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas yra struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas; numatoma visą programos laikotarpį išlaikyti struktūrinį balansą, atitinkantį programos vidutinės trukmės tikslą. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų standartą (apskaičiuotą, kai struktūrinis deficitas — apytiksliai 2 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankama atsargumo dalis, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir juo reikalaujama daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje. |
| --- | --- |

(7)

Programos laikotarpiu planuojama, kad struktūrinis perteklius (t. y. pagal ciklą koreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), apskaičiuotas remiantis bendrai sutarta metodika, mažės vidutiniškai 0,1 % BVP per metus. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas yra struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas; numatoma visą programos laikotarpį išlaikyti struktūrinį balansą, atitinkantį programos vidutinės trukmės tikslą. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų standartą (apskaičiuotą, kai struktūrinis deficitas — apytiksliai 2 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankama atsargumo dalis, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir juo reikalaujama daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje.

| (8) | Net po 2005 m. biudžeto rezultatai gali būti gerokai geresni, nei numatyta programoje. 2006 — 2009 m. ekonominės perspektyvos yra akivaizdžiai atsargios. Be to, Estija yra įrodžiusi gebėjimą pasiekti geresnių nei numatyta fiskalinių rezultatų, todėl galima tikėtis geresnio rizikos subalansavimo. |
| --- | --- |

(8)

Net po 2005 m. biudžeto rezultatai gali būti gerokai geresni, nei numatyta programoje. 2006 — 2009 m. ekonominės perspektyvos yra akivaizdžiai atsargios. Be to, Estija yra įrodžiusi gebėjimą pasiekti geresnių nei numatyta fiskalinių rezultatų, todėl galima tikėtis geresnio rizikos subalansavimo.

| (9) | Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, biudžeto strategija atrodo pakankama norint struktūriniu požiūriu pasiekti biudžeto būklę, kuri atitiktų Paktą visą programos laikotarpį. Be to, dėl programoje numatytų biudžetinių priemonių užtikrinama pakankama atsargumo dalis, kad esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams per programos laikotarpį nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Tačiau, atsižvelgiant į geresnių nei numatyta 2005 m. rezultatų tikimybę, tikslas pasiekti ne didesnį kaip 0,1 % BVP biudžeto perteklių 2006 m. gali kelti cikliškumo riziką ekonomikos pakilimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, biudžeto strategija atrodo pakankama norint struktūriniu požiūriu pasiekti biudžeto būklę, kuri atitiktų Paktą visą programos laikotarpį. Be to, dėl programoje numatytų biudžetinių priemonių užtikrinama pakankama atsargumo dalis, kad esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams per programos laikotarpį nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Tačiau, atsižvelgiant į geresnių nei numatyta 2005 m. rezultatų tikimybę, tikslas pasiekti ne didesnį kaip 0,1 % BVP biudžeto perteklių 2006 m. gali kelti cikliškumo riziką ekonomikos pakilimo laikotarpiu.

| (10) | Apskaičiuota, kad 2005 m. pabaigoje skolos santykis bus 4,6 % — daug mažesnis nei Sutartyje nustatyta pamatinė 60 % BVP vertė ir, iš tiesų, mažiausias ES. Programoje numatyta, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės 1,8 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(10)

Apskaičiuota, kad 2005 m. pabaigoje skolos santykis bus 4,6 % — daug mažesnis nei Sutartyje nustatyta pamatinė 60 % BVP vertė ir, iš tiesų, mažiausias ES. Programoje numatyta, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės 1,8 procentiniais punktais.

| (11) | Atrodo, kad Estijoje nėra rimto pavojaus valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų, susijusių su senėjančia visuomene (3). Bendrosios skolos lygis šiuo metu yra labai mažas ir numatoma, kad jis visą prognozuojamą laikotarpį bus mažesnis nei ši 60 % pamatinė vertė. Estijos strategija — tvarumo klausimai yra fiskalinės politikos dėmesio centre, įskaitant pensijų sistemos reformą, pagal kurią kaupiamos lėšos — teigiamai veikia ilgalaikę valstybės finansų perspektyvą. Šiuo metu biudžeto perteklius padeda apriboti numatomą senėjančios visuomenės poveikį biudžetui, o vidutinės trukmės biudžeto planas išlaikyti subalansuotą biudžetą nekelia didelės rizikos valstybės finansų tvarumui. |
| --- | --- |

(11)

Atrodo, kad Estijoje nėra rimto pavojaus valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų, susijusių su senėjančia visuomene (3). Bendrosios skolos lygis šiuo metu yra labai mažas ir numatoma, kad jis visą prognozuojamą laikotarpį bus mažesnis nei ši 60 % pamatinė vertė. Estijos strategija — tvarumo klausimai yra fiskalinės politikos dėmesio centre, įskaitant pensijų sistemos reformą, pagal kurią kaupiamos lėšos — teigiamai veikia ilgalaikę valstybės finansų perspektyvą. Šiuo metu biudžeto perteklius padeda apriboti numatomą senėjančios visuomenės poveikį biudžetui, o vidutinės trukmės biudžeto planas išlaikyti subalansuotą biudžetą nekelia didelės rizikos valstybės finansų tvarumui.

| (12) | Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į jungtines 2005–2008 m. gaires. Visų pirma didelis 2005 m. valdžios sektoriaus perteklius iš tiesų padėjo stipriai sumažinti užsienio sąskaitos deficitą iki mažiau kaip 10 % BVP. Atsargi fiskalinė politika nurodyta kaip Estijos politikos priemonių kertinis akmuo programos laikotarpiu, siekiant ir toliau mažinti užsienio sąskaitos deficitą iki tvaraus lygmens. Atnaujintoje programoje taip pat nurodomos priemonės skatinti į augimą ir užimtumą orientuotų išteklių skirstymą, ypač mažinant valstybės sektoriaus įtaką ekonomikai ir perkeliant mokesčių naštą iš tiesioginio į netiesioginį apmokestinimą. |
| --- | --- |

(12)

Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į jungtines 2005–2008 m. gaires. Visų pirma didelis 2005 m. valdžios sektoriaus perteklius iš tiesų padėjo stipriai sumažinti užsienio sąskaitos deficitą iki mažiau kaip 10 % BVP. Atsargi fiskalinė politika nurodyta kaip Estijos politikos priemonių kertinis akmuo programos laikotarpiu, siekiant ir toliau mažinti užsienio sąskaitos deficitą iki tvaraus lygmens. Atnaujintoje programoje taip pat nurodomos priemonės skatinti į augimą ir užimtumą orientuotų išteklių skirstymą, ypač mažinant valstybės sektoriaus įtaką ekonomikai ir perkeliant mokesčių naštą iš tiesioginio į netiesioginį apmokestinimą.

| (13) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 15 d. pateiktoje Estijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie uždaviniai, darantys didelį poveikį valstybės finansams: i) valstybės finansų tvarumas; ii) fiskalinė politika, kuri skatintų augimą ir darbo vietų kūrimą ir iii) stabilios makroekonominės aplinkos užtikrinimas. Konvergencijos programos biudžeto prognozėse visapusiškai atsispindi Nacionalinėje reformų programoje pateiktų priemonių poveikis biudžetui. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Visų pirma, konvergencijos programoje apibrėžtos priemonės, kurių tikslas — užbaigti 2002 m. pensijų reformą, padidinti vartojimo ir aplinkos apsaugos mokesčius bei sumažinti su darbu susijusius mokesčius, sistemiškai perkelti biudžeto išteklius investavimui, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos skatinimui ir profesiniam mokymui. Konvergencijos programa papildo šias priemones, nes pagal ją keičiami valstybės finansų instituciniai planai, tiksliau, bus sukurta informacinėms technologijomis pagrįsta biudžeto sistema, sujungianti visas atitinkamas ministerijas, kad jas kontroliuotų Finansų ministerija, toliau formalizuojant strateginio planavimo procesą ir rengiant naujus teisės aktus, siekiant patobulinti finansų valdymą vietos valdžios lygiu. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 15 d. pateiktoje Estijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie uždaviniai, darantys didelį poveikį valstybės finansams: i) valstybės finansų tvarumas; ii) fiskalinė politika, kuri skatintų augimą ir darbo vietų kūrimą ir iii) stabilios makroekonominės aplinkos užtikrinimas. Konvergencijos programos biudžeto prognozėse visapusiškai atsispindi Nacionalinėje reformų programoje pateiktų priemonių poveikis biudžetui. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Visų pirma, konvergencijos programoje apibrėžtos priemonės, kurių tikslas — užbaigti 2002 m. pensijų reformą, padidinti vartojimo ir aplinkos apsaugos mokesčius bei sumažinti su darbu susijusius mokesčius, sistemiškai perkelti biudžeto išteklius investavimui, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos skatinimui ir profesiniam mokymui. Konvergencijos programa papildo šias priemones, nes pagal ją keičiami valstybės finansų instituciniai planai, tiksliau, bus sukurta informacinėms technologijomis pagrįsta biudžeto sistema, sujungianti visas atitinkamas ministerijas, kad jas kontroliuotų Finansų ministerija, toliau formalizuojant strateginio planavimo procesą ir rengiant naujus teisės aktus, siekiant patobulinti finansų valdymą vietos valdžios lygiu.

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą įvertinimą Taryba pažymi, kad apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra geras fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. Taryba, atsižvelgdama į tai, kad tikriausiai 2005 m. biudžeto rezultatai bus gerokai geresni nei numatyta programoje ir kad reikia išvengti cikliškos politikos, ragina Estiją siekti didesnio biudžeto pertekliaus 2006 m. ir tolesniais metais, kad būtų toliau koreguojamas užsienio sąskaitos disbalansas.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realus BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 7,8 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 7,8 | 8,4 | 7,2 | 7,4 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. lapkričio mėn. KP | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | netaikoma |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 3,0 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,0 | 4,1 | 3,3 | 2,6 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP  (4) | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | netaikoma |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialaus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP  (5) | 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6) | – 0,2 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP  (5) | – 0,9 | – 1,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 1,0 | netaikoma |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 1,7 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,7 | 1,1 | 0,6 | 0,4 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 1,9 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,9 | 1,3 | 0,8 | 0,5 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,1 | netaikoma |
| Pagal ciklą koreguotas balansas = Struktūrinis balansas  (7)

  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 1,7 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,8 | 1,0 | 0,6 | 0,4 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma |
| Valdžios sektoriaus bendroji skola
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 5,4 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 5,5 | 5,1 | 4,0 | 3,1 | netaikoma | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | netaikoma |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realus BVP

(pokytis, %)

2005 m. gruodžio mėn. KP

7,8

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

2005 m. lapkričio mėn. KOM

7,8

8,4

7,2

7,4

netaikoma

netaikoma

2004 m. lapkričio mėn. KP

5,6

5,9

6,0

6,0

6,0

netaikoma

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. KP

3,0

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

3,0

4,1

3,3

2,6

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP  (4)

3,3

3,2

2,5

2,8

2,8

netaikoma

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialaus BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP  (5)

0,1

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (6)

– 0,2

0,5

0,1

– 0,1

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP  (5)

– 0,9

– 1,3

– 1,7

– 1,2

– 1,0

netaikoma

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

1,7

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,7

1,1

0,6

0,4

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

1,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

1,9

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,9

1,3

0,8

0,5

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

1,3

0,2

0,2

0,2

0,1

netaikoma

Pagal ciklą koreguotas balansas = Struktūrinis balansas  (7)

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

1,7

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

1,8

1,0

0,6

0,4

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

netaikoma

netaikoma

netaikoma

netaikoma

netaikoma

netaikoma

Valdžios sektoriaus bendroji skola

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

5,4

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM

5,5

5,1

4,0

3,1

netaikoma

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

4,8

4,6

4,3

3,1

2,9

netaikoma

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p.1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje tokiu adresu:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programoje pateikiama didžioji dalis privalomų ir neprivalomų duomenų, nurodytų naujajame elgesio kodekse.

(3)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame įvertinime

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm)

(4)  2004 m. gruodžio mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje svarstomas nacionalinis VKI, o ne SVKI apibrėžimas. Neatitikimai yra nedideli.

(5)  Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija.

(6)  Remiantis numatomu 7,2 %, 7,1 %, 6,7 % ir 6,5 % potencialiu augimu atitinkamai 2004 — 2007 m.

(7)  Kadangi programoje nenurodytos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, pagal ciklą koreguotas balansas ir struktūrinis balansas sutampa.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/41

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. vasario 14 d.

dėl atnaujintos Latvijos konvergencijos programos 2005 — 2008 m.

(2006/C 55/11)

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2006 vasario 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Latvijos konvergencijos programą, kuri apima 2005 — 2008 m. |
| --- | --- |

(1)

2006 vasario 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Latvijos konvergencijos programą, kuri apima 2005 — 2008 m.

| (2) | Per pastarąjį dešimtmetį metinis realus BVP Latvijoje vidutiniškai augo daugiau kaip 6 %. Augimas pasižymėjo žymiai padidėjusiu našumu ir pastaruoju metu — didėjančiu užimtumu. Vis dėlto dėl didelio užsienio sąskaitos disbalanso Latvija priklauso nuo kapitalo įplaukų, o BVP ir užsienio skolos santykis padidėjo. Nuo 2003 m. vidurio infliacija augo ir laikosi virš 6 % — tai silpnina ekonomikos išorinį konkurencingumą ir kelia grėsmę augimui. Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad per likusį programos laikotarpį realus BVP sumažės nuo 8,4 % 2005 m. iki vidutiniškai 7,2 %. Remiantis šiuo metu turima informacija, galima teigti, kad scenarijus yra pagrįstas realiomis augimo prielaidomis. Programoje pateikiamos infliacijos prognozės ir einamosios sąskaitos deficitas atrodo sumažinti. |
| --- | --- |

(2)

Per pastarąjį dešimtmetį metinis realus BVP Latvijoje vidutiniškai augo daugiau kaip 6 %. Augimas pasižymėjo žymiai padidėjusiu našumu ir pastaruoju metu — didėjančiu užimtumu. Vis dėlto dėl didelio užsienio sąskaitos disbalanso Latvija priklauso nuo kapitalo įplaukų, o BVP ir užsienio skolos santykis padidėjo. Nuo 2003 m. vidurio infliacija augo ir laikosi virš 6 % — tai silpnina ekonomikos išorinį konkurencingumą ir kelia grėsmę augimui. Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad per likusį programos laikotarpį realus BVP sumažės nuo 8,4 % 2005 m. iki vidutiniškai 7,2 %. Remiantis šiuo metu turima informacija, galima teigti, kad scenarijus yra pagrįstas realiomis augimo prielaidomis. Programoje pateikiamos infliacijos prognozės ir einamosios sąskaitos deficitas atrodo sumažinti.

| (3) | Programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio (2). |
| --- | --- |

(3)

Programa parengta iš esmės laikantis naujajame elgesio kodekse nustatyto stabilumo ir konvergencijos programų struktūros pavyzdžio (2).

| (4) | Dabartinėje atnaujintoje programoje, remiantis 8,4 % BVP augimu, 2005 m. numatytas 1,5 % BVP valdžios sektoriaus deficitas. Tai reiškia šiek tiek mažesnį deficitą ir žymiai didesnį augimą nei numatyta ankstesnėje programoje (1,6 % BVP deficitas ir 6,7 % augimas). Komisijos tarnybų rudens prognozėje numatytas 1,2 % BVP deficitas remiantis 9,1 % BVP augimu. Vis dėlto naujausi duomenys apie valstybės biudžeto vykdymą grynaisiais pinigais rodo, kad rezultatas gali būti dar geresnis nei numatyta atnaujintoje programoje ir Komisijos tarnybų rudens prognozėje. |
| --- | --- |

(4)

Dabartinėje atnaujintoje programoje, remiantis 8,4 % BVP augimu, 2005 m. numatytas 1,5 % BVP valdžios sektoriaus deficitas. Tai reiškia šiek tiek mažesnį deficitą ir žymiai didesnį augimą nei numatyta ankstesnėje programoje (1,6 % BVP deficitas ir 6,7 % augimas). Komisijos tarnybų rudens prognozėje numatytas 1,2 % BVP deficitas remiantis 9,1 % BVP augimu. Vis dėlto naujausi duomenys apie valstybės biudžeto vykdymą grynaisiais pinigais rodo, kad rezultatas gali būti dar geresnis nei numatyta atnaujintoje programoje ir Komisijos tarnybų rudens prognozėje.

| (5) | 2005 m. kovo 8 d. priimtoje Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos programos nėra politinių rekomendacijų. Tačiau joje teigiama, kad konsolidavimo strategijos ir fiskalinės būklės tinkamumo vertinimas priklauso nuo palankios užsienio sąskaitos balanso raidos, paklausos daromo spaudimo ekonomikai ir nuo infliacijos sumažinimo po neseno jos pakilimo. |
| --- | --- |

(5)

2005 m. kovo 8 d. priimtoje Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos programos nėra politinių rekomendacijų. Tačiau joje teigiama, kad konsolidavimo strategijos ir fiskalinės būklės tinkamumo vertinimas priklauso nuo palankios užsienio sąskaitos balanso raidos, paklausos daromo spaudimo ekonomikai ir nuo infliacijos sumažinimo po neseno jos pakilimo.

| (6) | Atnaujintoje programoje siekiama nedaug sumažinti valdžios sektoriaus deficitą. Atnaujintoje programoje numatomas 1,5 % valdžios sektoriaus deficitas 2005 m., 1,5 % — 2006 m., 1,4 % — 2007 m., o paskutiniais programos metais 2008 m. — 1,3 %. Numatyta, kad tuo pačiu laikotarpiu pirminis balansas sumažės 0,1 procentinio punkto. Numatoma, kad pajamų ir išlaidų ir BVP santykis programos laikotarpiu išaugs (atitinkamai 2,1 ir 1,9 procentiniais punktais). Valstybės investicijos ir atskirai neįvardintos „kitos“ išlaidos išaugs daugiausia (atitinkamai nuo 2,3 % BVP 2005 m. iki 3,3 % BVP 2008 m. ir nuo 12,3 % BVP 2005 m. iki 13,8 % BVP 2008 m.), o socialiniai pervedimai, kiti nei natūra, daugiausia sumažės (nuo 9,3 % BVP 2005 m. iki 8,9 % BVP 2008 m.). Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, 2005 m. lapkričio mėn. atnaujinta programa iš esmės patvirtina biudžeto koregavimo planus, nors augimo perspektyvos yra daug geresnės. |
| --- | --- |

(6)

Atnaujintoje programoje siekiama nedaug sumažinti valdžios sektoriaus deficitą. Atnaujintoje programoje numatomas 1,5 % valdžios sektoriaus deficitas 2005 m., 1,5 % — 2006 m., 1,4 % — 2007 m., o paskutiniais programos metais 2008 m. — 1,3 %. Numatyta, kad tuo pačiu laikotarpiu pirminis balansas sumažės 0,1 procentinio punkto. Numatoma, kad pajamų ir išlaidų ir BVP santykis programos laikotarpiu išaugs (atitinkamai 2,1 ir 1,9 procentiniais punktais). Valstybės investicijos ir atskirai neįvardintos „kitos“ išlaidos išaugs daugiausia (atitinkamai nuo 2,3 % BVP 2005 m. iki 3,3 % BVP 2008 m. ir nuo 12,3 % BVP 2005 m. iki 13,8 % BVP 2008 m.), o socialiniai pervedimai, kiti nei natūra, daugiausia sumažės (nuo 9,3 % BVP 2005 m. iki 8,9 % BVP 2008 m.). Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, 2005 m. lapkričio mėn. atnaujinta programa iš esmės patvirtina biudžeto koregavimo planus, nors augimo perspektyvos yra daug geresnės.

| (7) | Remiantis programos pagrindu Komisijos tarnybų pagal bendrai sutartą metodiką atliktais skaičiavimais, programos laikotarpiu struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą koreguotas biudžeto balansas neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių, turėtų pagerėti nedaug (maždaug

  procentinio punkto BVP). Fiskalinės priemonės planuojamos laikotarpio pabaigoje ir sutelktos į metus, kuriais numatomas neigiamas gamybos apimties atotrūkis. Atnaujintoje programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas pagal Stabilumo ir augimo paktą yra „maždaug 1 % BVP“ struktūrinis deficitas; šią būklę planuojama pasiekti paskutiniais programos laikotarpio metais. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų standartą (apskaičiuotą, kai deficitas — apytiksliai 2 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankama atsargumo dalis, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse nustatytas ribas ir jame tinkamai atspindimas įsiskolinimo santykis ir vidutinis potencialus gamybos apimčių augimas ilgalaikiu laikotarpiu. Vis dėlto, atsižvelgiant į pirmiau nurodytą riziką tvariai ekonominei konvergencijai, būtų tinkamas platesnio užmojo biudžeto būklės tikslas. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Biudžeto rezultatai gali būti blogesni nei numatyti programoje. Nors augimo prielaidos ir tariamas mokesčių elastingumas, kuriais grindžiami ankstesni biudžetai, paprastai pasirodydavo buvę atsargiais, dabartinėje programoje yra nebūtinai taip, kadangi tariamas mokesčių elastingumas atrodo esantis palankus. Be to, programoje nurodomos kelios (pasiūlytos) socialinės politikos priemonės, dėl kurių išlaidos padidėtų, o ne sumažėtų, kaip numatyta programoje. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai gali būti blogesni nei numatyti programoje. Nors augimo prielaidos ir tariamas mokesčių elastingumas, kuriais grindžiami ankstesni biudžetai, paprastai pasirodydavo buvę atsargiais, dabartinėje programoje yra nebūtinai taip, kadangi tariamas mokesčių elastingumas atrodo esantis palankus. Be to, programoje nurodomos kelios (pasiūlytos) socialinės politikos priemonės, dėl kurių išlaidos padidėtų, o ne sumažėtų, kaip numatyta programoje.

| (9) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje pateiktų biudžetinių priemonių gali nepakakti, kad struktūriniu požiūriu būtų pasiekta biudžeto būklė, kuri galėtų būti laikoma tinkama pagal Paktą iki programos laikotarpio pabaigos. Taigi, kaip minėta pirmiau, pageidautina būtų platesnio užmojo strategija nei numatyta programoje. Koregavimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo yra lėtesnis nei 0,5 % BVP metinis struktūrinio balanso pagerėjimo standartas (kuris ekonominio pakilimo laikotarpiu yra aukštesnis), nustatytas Stabilumo ir augimo pakte. Išlaikant 2006 m. tikslą galimas struktūrinio balanso pablogėjimas 2006 m. tuo atveju, jei 2005 m. rezultatas bus daug geresnis nei numatyta, atitiktų žymų fiskalinį mažinimą atsižvelgiant į besitęsiantį labai didelį paklausos daromą spaudimą ir atitinkamą riziką stabilumui. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje pateiktų biudžetinių priemonių gali nepakakti, kad struktūriniu požiūriu būtų pasiekta biudžeto būklė, kuri galėtų būti laikoma tinkama pagal Paktą iki programos laikotarpio pabaigos. Taigi, kaip minėta pirmiau, pageidautina būtų platesnio užmojo strategija nei numatyta programoje. Koregavimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo yra lėtesnis nei 0,5 % BVP metinis struktūrinio balanso pagerėjimo standartas (kuris ekonominio pakilimo laikotarpiu yra aukštesnis), nustatytas Stabilumo ir augimo pakte. Išlaikant 2006 m. tikslą galimas struktūrinio balanso pablogėjimas 2006 m. tuo atveju, jei 2005 m. rezultatas bus daug geresnis nei numatyta, atitiktų žymų fiskalinį mažinimą atsižvelgiant į besitęsiantį labai didelį paklausos daromą spaudimą ir atitinkamą riziką stabilumui.

| (10) | Pagal Stabilumo ir augimo paktą, nustatant programos vidutinės trukmės tikslo koregavimo strategiją arba leidžiant laikinai nukrypti nuo programos vidutinės trukmės tikslo, reikia atsižvelgti į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos įtakos valstybės finansų ilgalaikiam tvarumui. Programoje pažymima, kad vykdoma pensijų reforma, ypač antrosios pensijų sistemos pakopos įvedimas, laipsniškai sumažins socialinio draudimo įmokas valdžios sektoriaus balanse palyginti su 2004 m. Programoje numatyta, kad grynosios pensijų reformos sąnaudos 2005 m. sudarys 0,25 % BVP ir laipsniškai didės iki 1,25 % BVP 2008 m. Todėl gali būti laikinai nukrypta nuo reikiamos metinės 0,5 % BVP koregavimo strategijos siekiant programos vidutinės trukmės tikslo, nes struktūrinės reformos, kuriomis jis yra pagrįstas, programoje pakankamai išsamiai išdėstomos ir daro didelį palankų poveikį valstybės finansų ilgalaikiam tvarumui. Tačiau 2006 m. koregavimas, taip pat atsižvelgiant į struktūrines reformas, nevisiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą. Nepaisant to, visais programos taikymo metais palikta atsargumo dalis, užtikrinant, kad nebūtų pažeista 3 % BVP deficito pamatinė vertė. Atrodo, kad pirmiau pateiktas pasiūlymas dėl didesnio nei numatyta programoje koregavimo tempo siekiant programos vidutinės trukmės tikslo yra įvykdomas, atsižvelgiant į tai, kad programos laikotarpio pradžioje numatytos grynosios pensijų reformos sąnaudos yra nedidelės. |
| --- | --- |

(10)

Pagal Stabilumo ir augimo paktą, nustatant programos vidutinės trukmės tikslo koregavimo strategiją arba leidžiant laikinai nukrypti nuo programos vidutinės trukmės tikslo, reikia atsižvelgti į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos įtakos valstybės finansų ilgalaikiam tvarumui. Programoje pažymima, kad vykdoma pensijų reforma, ypač antrosios pensijų sistemos pakopos įvedimas, laipsniškai sumažins socialinio draudimo įmokas valdžios sektoriaus balanse palyginti su 2004 m. Programoje numatyta, kad grynosios pensijų reformos sąnaudos 2005 m. sudarys 0,25 % BVP ir laipsniškai didės iki 1,25 % BVP 2008 m. Todėl gali būti laikinai nukrypta nuo reikiamos metinės 0,5 % BVP koregavimo strategijos siekiant programos vidutinės trukmės tikslo, nes struktūrinės reformos, kuriomis jis yra pagrįstas, programoje pakankamai išsamiai išdėstomos ir daro didelį palankų poveikį valstybės finansų ilgalaikiam tvarumui. Tačiau 2006 m. koregavimas, taip pat atsižvelgiant į struktūrines reformas, nevisiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą. Nepaisant to, visais programos taikymo metais palikta atsargumo dalis, užtikrinant, kad nebūtų pažeista 3 % BVP deficito pamatinė vertė. Atrodo, kad pirmiau pateiktas pasiūlymas dėl didesnio nei numatyta programoje koregavimo tempo siekiant programos vidutinės trukmės tikslo yra įvykdomas, atsižvelgiant į tai, kad programos laikotarpio pradžioje numatytos grynosios pensijų reformos sąnaudos yra nedidelės.

| (11) | Numatoma, kad skolos santykis 2005 m. sieks 14,9 % BVP — daug mažiau už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Numatyta, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės labai nedaug, iki 14,7 % BVP 2008 m., o nuolatinio deficito poveikį labai sušvelnins greitai augantis nominalusis BVP. |
| --- | --- |

(11)

Numatoma, kad skolos santykis 2005 m. sieks 14,9 % BVP — daug mažiau už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Numatyta, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės labai nedaug, iki 14,7 % BVP 2008 m., o nuolatinio deficito poveikį labai sušvelnins greitai augantis nominalusis BVP.

| (12) | Atrodo, kad Latvijoje nėra rimto pavojaus valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų, susijusių su senėjančia visuomene (3). Numatoma, kad dabartinis labai žemas bendrosios skolos lygis išliks mažesnis nei 60 % pamatinė vertė per 2005 — 2050 m. prognozės laikotarpį. Latvija vykdo 1996 m. pradėtą pensijų reformą, kuri labai padeda mažinti senėjančios visuomenės poveikį biudžetui. |
| --- | --- |

(12)

Atrodo, kad Latvijoje nėra rimto pavojaus valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų, susijusių su senėjančia visuomene (3). Numatoma, kad dabartinis labai žemas bendrosios skolos lygis išliks mažesnis nei 60 % pamatinė vertė per 2005 — 2050 m. prognozės laikotarpį. Latvija vykdo 1996 m. pradėtą pensijų reformą, kuri labai padeda mažinti senėjančios visuomenės poveikį biudžetui.

| (13) | Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į jungtines 2005 — 2008 m. gaires. Visų pirma, konvergencijos programoje nurodomos priemonės skatinti užimtumą ir augimą keičiant pajamų ir išlaidų struktūrą (ypač mokesčių naštos perkėlimas nuo tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį ir pervedimų sumažinimas) ir, nustatant išlaidas, pirmenybę teikiant valstybės investicijoms. Vis dėlto didesnį dėmesį reikia skirti pagrindiniams tikslams pasiekti: riboti infliaciją, mažinti užsienio sąskaitos disbalansą ir didinti veiklumo lygį skatinant integruotą darbo rinką. |
| --- | --- |

(13)

Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į jungtines 2005 — 2008 m. gaires. Visų pirma, konvergencijos programoje nurodomos priemonės skatinti užimtumą ir augimą keičiant pajamų ir išlaidų struktūrą (ypač mokesčių naštos perkėlimas nuo tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį ir pervedimų sumažinimas) ir, nustatant išlaidas, pirmenybę teikiant valstybės investicijoms. Vis dėlto didesnį dėmesį reikia skirti pagrindiniams tikslams pasiekti: riboti infliaciją, mažinti užsienio sąskaitos disbalansą ir didinti veiklumo lygį skatinant integruotą darbo rinką.

| (14) | Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 21 d. pateiktoje Latvijos nacionalinėje reformų programoje makroekonominio stabilumo užtikrinimas nurodomas kaip pagrindinis uždavinys, darantis poveikį valstybės finansams, ir tuo tikslu pagrindinis vaidmuo skiriamas fiskalinei drausmei ir biudžeto planavimo procedūroms stiprinti. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų kelių konkrečių reformų priemonių poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto prognozėse. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Kaip minėta pirmiau, konvergencijos programoje nurodomos priemonės skatinti augimą ir užimtumą keičiant pajamų ir išlaidų struktūrą (ypač mokesčių naštos perkėlimas nuo tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį ir pervedimų sumažinimas) ir, nustatant išlaidas, pirmenybę teikiant valstybės investicijoms. |
| --- | --- |

(14)

Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 21 d. pateiktoje Latvijos nacionalinėje reformų programoje makroekonominio stabilumo užtikrinimas nurodomas kaip pagrindinis uždavinys, darantis poveikį valstybės finansams, ir tuo tikslu pagrindinis vaidmuo skiriamas fiskalinei drausmei ir biudžeto planavimo procedūroms stiprinti. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų kelių konkrečių reformų priemonių poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto prognozėse. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Kaip minėta pirmiau, konvergencijos programoje nurodomos priemonės skatinti augimą ir užimtumą keičiant pajamų ir išlaidų struktūrą (ypač mokesčių naštos perkėlimas nuo tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį ir pervedimų sumažinimas) ir, nustatant išlaidas, pirmenybę teikiant valstybės investicijoms.

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą įvertinimą ir į poreikį užtikrinti tvarią konvergenciją, įskaitant užsienio sąskaitos disbalanso ir infliacijos mažinimą, Taryba ragina Latviją siekti platesnio užmojo biudžeto būklės nei dabar numatyta, įskaitant 2006 m., ypač didelį dėmesį skiriant programoje nustatytam vidutinės trukmės tikslui, išlaikant jį programos laikotarpiu, ir vengiant cikliškos fiskalinės politikos pakilimo laikotarpiais.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realus BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 8,5 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 8,3 | 9,1 | 7,7 | 7,1 | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 | netaikoma |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 6,2 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 6,2 | 6,8 | 6,0 | 4,8 | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 | netaikoma |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialaus BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP  (6) | 0,5 | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (8) | 0,1 | 0,8 | 0,3 | – 0,7 | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP  (6) | 1,6 | 0,9 | 0,0 | – 0,5 | netaikoma |
| Valdžios sektoriaus balansas  (4)

  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | – 1,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 1,0 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,5 | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 1,7 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,4 | netaikoma |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | – 0,2 | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,2 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 0,9 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | netaikoma |
| Pagal ciklą koreguotas balansas = Struktūrinis balansas  (5)

  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP (6) | – 1,1 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM  (7) | – 1,0 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,3 | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma |
| Valdžios sektoriaus bendroji skola
  (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 13,7 | 14,7 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 14,7 | 12,8 | 13,0 | 13,2 | netaikoma |
| 2004 m. gruodžio mėn. KP | 14,2 | 1,5 | 15,8 | 15,0 | netaikoma |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realus BVP

(pokytis, %)

2005 m. lapkričio mėn. KP

8,5

8,4

7,5

7,0

7,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

8,3

9,1

7,7

7,1

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

8,1

6,7

6,5

6,5

netaikoma

SVKI infliacija

(%)

2005 m. lapkričio mėn. KP

6,2

6,9

5,6

4,3

3,5

2005 m. lapkričio mėn. KOM

6,2

6,8

6,0

4,8

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

6,2

4,3

3,0

3,0

netaikoma

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialaus BVP %)

2005 m. lapkričio mėn. KP  (6)

0,5

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (8)

0,1

0,8

0,3

– 0,7

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP  (6)

1,6

0,9

0,0

– 0,5

netaikoma

Valdžios sektoriaus balansas  (4)

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. KP

– 1,0

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 1,0

– 1,2

– 1,5

– 1,5

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 1,7

– 1,6

– 1,5

– 1,4

netaikoma

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. KP

– 0,2

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,2

– 0,5

– 0,8

– 0,8

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

– 0,9

– 0,8

– 0,8

– 0,7

netaikoma

Pagal ciklą koreguotas balansas = Struktūrinis balansas  (5)

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. KP (6)

– 1,1

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM  (7)

– 1,0

– 1,5

– 1,6

– 1,3

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

netaikoma

netaikoma

netaikoma

netaikoma

netaikoma

Valdžios sektoriaus bendroji skola

(% BVP)

2005 m. lapkričio mėn. KP

13,1

14,9

13,6

13,7

14,7

2005 m. lapkričio mėn. KOM

14,7

12,8

13,0

13,2

netaikoma

2004 m. gruodžio mėn. KP

14,2

1,5

15,8

15,0

netaikoma

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p.1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje tokiu adresu:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programoje pateikiami ne visi naujajame elgesio kodekse nurodomi neprivalomi duomenys (visų pimra, nepateikti duomenys apie darbo našumą ir darbo valandų skaičių).

(3)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų atliktame programos techniniame įvertinime

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Į deficitą yra įtrauktos grynosios vykdomos pensijų reformos sąnaudos (antrosios pensijų sistemos pakopos įvedimas). 2005 m. numatytos 0,27 % BVP sąnaudos, 2006 m. — 0,37 % BVP, 2007 m. — 0,62 % ir 2008 m. — 1,32 %.

(5)  Pagal ciklą koreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių. Programoje numatytas kasmetinis pagal ciklą koreguoto balanso pagerėjimas, kuris atspindi etapais įgyvendinamos pensijų reformos poveikį, 2006 m. turėtų būti 0,2 % BVP, 2007 m. — 0,6 % ir 2008 m. — 1,0 %, vidutiniškai 0,6 % — 2006–2008 m. Kadangi programoje nėra nurodyta kitų vienkartinių ir laikinų priemonių, pagal ciklą koreguotas balansas ir struktūrinis balansas yra identiški.

(6)  Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija.

(7)  Komisijos tarnybų prognozėje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinas priemones.

(8)  Remiantis numatomu atitinkamai 7,9 %, 8,3 %, 8,3 % ir 8,2 % potencialiu augimu 2004 — 2007 m.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/45 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/45

---

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. vasario 14 d.

dėl atnaujintos Slovėnijos konvergencijos programos 2005 — 2008 m.

(2006/C 55/12)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2006 m. vasario 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovėnijos konvergencijos programą, kuri apima laikotarpį nuo 2005 iki 2008 m. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. vasario 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovėnijos konvergencijos programą, kuri apima laikotarpį nuo 2005 iki 2008 m.

| (2) | Po pereinamojo laikotarpio ekonominio nuosmukio dešimtojo dešimtmečio pradžioje Slovėnijos ekonomika visiškai atsigavo ir buvo pasiektas išskirtinis BVP augimas, kurio vidurkis — beveik 4 % per pastarąjį dešimtmetį. Iki 2005 m. pabaigos infliacijos našta buvo pažabota ir vartotojų kainų augimas pasiekė ES vidurkį. Valdžios sektoriaus balansas susvyravo 1997 m. ir nuo to laiko išliko neigiamas; 2000–2004 m. deficito vidurkis — 3 % BVP, remiantis ESA95. |
| --- | --- |

(2)

Po pereinamojo laikotarpio ekonominio nuosmukio dešimtojo dešimtmečio pradžioje Slovėnijos ekonomika visiškai atsigavo ir buvo pasiektas išskirtinis BVP augimas, kurio vidurkis — beveik 4 % per pastarąjį dešimtmetį. Iki 2005 m. pabaigos infliacijos našta buvo pažabota ir vartotojų kainų augimas pasiekė ES vidurkį. Valdžios sektoriaus balansas susvyravo 1997 m. ir nuo to laiko išliko neigiamas; 2000–2004 m. deficito vidurkis — 3 % BVP, remiantis ESA95.

| (3) | 2005 m. kovo 8 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2004 — 2007 m. laikotarpį, Taryba pasiūlė Slovėnijai i) išnaudoti visas galimybes spartinti valdžios sektoriaus deficito mažinimą ir ii) imtis tolesnių priemonių, siekiant pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, įskaitant pensijų ir sveikatos apsaugos sistemų reformas. |
| --- | --- |

(3)

2005 m. kovo 8 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2004 — 2007 m. laikotarpį, Taryba pasiūlė Slovėnijai i) išnaudoti visas galimybes spartinti valdžios sektoriaus deficito mažinimą ir ii) imtis tolesnių priemonių, siekiant pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, įskaitant pensijų ir sveikatos apsaugos sistemų reformas.

| (4) | Biudžeto įgyvendinimo 2005 m. klausimu, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognoze valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 1,7 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje numatytu 2,1 % BVP deficitu. Preliminarus rezultatas yra geresnis nei tikėtasi dėl geresnio pajamų surinkimo ir dėl 0,5 % BVP grynųjų valdžios sektoriaus išlaidų sumažėjimo. |
| --- | --- |

(4)

Biudžeto įgyvendinimo 2005 m. klausimu, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognoze valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 1,7 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje numatytu 2,1 % BVP deficitu. Preliminarus rezultatas yra geresnis nei tikėtasi dėl geresnio pajamų surinkimo ir dėl 0,5 % BVP grynųjų valdžios sektoriaus išlaidų sumažėjimo.

| (5) | Atnaujintoje programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (2). |
| --- | --- |

(5)

Atnaujintoje programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais (2).

| (6) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad po 2005 m. realusis BVP nuolat augs apytiksliai 4 %. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijuje atsižvelgta į tikėtino augimo prielaidas. Tikėtina, kad ciklo sąlygos palaipsniui gerės; numatoma, kad neigiamas gamybos apimties atotrūkis, kuris pagal skaičiavimus 2005 m. buvo 1 % BVP, sumažės iki laikotarpio pabaigos. Programoje pateikti infliacijos projekcijos, regis, yra realistiškai. Programoje pateiktas išsamus socialinių ir ekonominių reformų katalogas, skirtas Slovėnijos pramonės konkurencingumui stiprinti, kurių būdai ir įgyvendinimas bus nustatomi per 2006 m. Tačiau projekcijos yra nuosekliai pagrįstos prielaida, kad politikos kursas nesikeis. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad po 2005 m. realusis BVP nuolat augs apytiksliai 4 %. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijuje atsižvelgta į tikėtino augimo prielaidas. Tikėtina, kad ciklo sąlygos palaipsniui gerės; numatoma, kad neigiamas gamybos apimties atotrūkis, kuris pagal skaičiavimus 2005 m. buvo 1 % BVP, sumažės iki laikotarpio pabaigos. Programoje pateikti infliacijos projekcijos, regis, yra realistiškai. Programoje pateiktas išsamus socialinių ir ekonominių reformų katalogas, skirtas Slovėnijos pramonės konkurencingumui stiprinti, kurių būdai ir įgyvendinimas bus nustatomi per 2006 m. Tačiau projekcijos yra nuosekliai pagrįstos prielaida, kad politikos kursas nesikeis.

| (7) | Pagal atnaujintą programą ketinama sukurti sąlygas, kurios leistų sėkmingai integruotis į EPS ir tuo pat metu pasiekti ES pajamų lygio vidurkį. Biudžeto strategijos tikslas — išlaikyti valdžios sektoriaus deficitą gerokai žemiau 3 % BVP ribos ir iki 2008 m. pasiekti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą (VTT), kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte. Programoje numatomos mokesčių reformos priemonės, kurių tikslas — 1,8 % sumažinti jų dalį pajamose, kaip procentą nuo BVP, ir priemonės išlaidų atžvilgiu, siekiant sumažinti išlaidų santykį 2,5 % BVP. Pagal programą konsolidavimas numatomas laikotarpio pabaigoje. Programos laikotarpio pradžioje planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas svyruos ties 1,7 % BVP riba ir po to lėtai mažės iki 1,4 % 2007 m. ir toliau iki 1,0 % BVP 2008 m. Palyginti su ankstesne programa, šiame atnaujintame variante vieneriais metais nukeliamas tikslas pasiekti 1 % BVP deficitą, modifikuojant fiskalinės politikos kryptį, tačiau iš esmės nekeičiant makroekonominio scenarijaus. |
| --- | --- |

(7)

Pagal atnaujintą programą ketinama sukurti sąlygas, kurios leistų sėkmingai integruotis į EPS ir tuo pat metu pasiekti ES pajamų lygio vidurkį. Biudžeto strategijos tikslas — išlaikyti valdžios sektoriaus deficitą gerokai žemiau 3 % BVP ribos ir iki 2008 m. pasiekti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą (VTT), kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte. Programoje numatomos mokesčių reformos priemonės, kurių tikslas — 1,8 % sumažinti jų dalį pajamose, kaip procentą nuo BVP, ir priemonės išlaidų atžvilgiu, siekiant sumažinti išlaidų santykį 2,5 % BVP. Pagal programą konsolidavimas numatomas laikotarpio pabaigoje. Programos laikotarpio pradžioje planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas svyruos ties 1,7 % BVP riba ir po to lėtai mažės iki 1,4 % 2007 m. ir toliau iki 1,0 % BVP 2008 m. Palyginti su ankstesne programa, šiame atnaujintame variante vieneriais metais nukeliamas tikslas pasiekti 1 % BVP deficitą, modifikuojant fiskalinės politikos kryptį, tačiau iš esmės nekeičiant makroekonominio scenarijaus.

| (8) | Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, neatsižvelgiant į vienkartines ir laikinąsias priemones), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika,

   %BVP. Programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas (VTT) yra 1 % BVP struktūrinis deficitas, kurį planuojama pasiekti 2008 m. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas — apytiksliai 2 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas atitinka Stabilumo ir augimo paktą ir elgesio kodeksą euro zonos bei VKM II valstybėms narėms ir atspindi skolos santykį bei ilgalaikį vidutinį potencialų gamybos apimties augimą. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Biudžeto projekcijų rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Viena vertus, pastaraisiais metais Slovėnijos faktinio biudžeto rodikliai buvo geresni, nei numatytieji, taip pat naudojant veiksmingą biudžeto mechanizmą, skirtą riboti valdžios sektoriaus išlaidas netikėtai sumažėjus pajamoms. Be to, jei struktūrinės reformos bus įgyvendintos laiku, augimo prielaidos gali būti geresnės, nei numatyta. Tačiau įgyvendinant tikslus gali kilti rizika dėl būtinų griežtų politikos įgyvendinimo priemonių siekiant sumažinti valdžios sektoriaus išlaidas ir taip kompensuoti pajamų praradimus dėl mokesčių reformos ir dėl neseniai priimto sprendimo padaryti pensijų indeksavimo pataisas. Visų pirma didelė dalis privalomų išlaidų grindžiama griežta reguliavimo sistema, kuriai restruktūrizuoti, kad ji būtų lankstesnė, vis dar reikia politinio sutarimo. |
| --- | --- |

(9)

Biudžeto projekcijų rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Viena vertus, pastaraisiais metais Slovėnijos faktinio biudžeto rodikliai buvo geresni, nei numatytieji, taip pat naudojant veiksmingą biudžeto mechanizmą, skirtą riboti valdžios sektoriaus išlaidas netikėtai sumažėjus pajamoms. Be to, jei struktūrinės reformos bus įgyvendintos laiku, augimo prielaidos gali būti geresnės, nei numatyta. Tačiau įgyvendinant tikslus gali kilti rizika dėl būtinų griežtų politikos įgyvendinimo priemonių siekiant sumažinti valdžios sektoriaus išlaidas ir taip kompensuoti pajamų praradimus dėl mokesčių reformos ir dėl neseniai priimto sprendimo padaryti pensijų indeksavimo pataisas. Visų pirma didelė dalis privalomų išlaidų grindžiama griežta reguliavimo sistema, kuriai restruktūrizuoti, kad ji būtų lankstesnė, vis dar reikia politinio sutarimo.

| (10) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atnaujintame programos variante nustatyta biudžeto būklė, atrodo, užtikrina pakankamai patikimą ribą, neleidžiančią viršyti 3 % BVP deficito ribos esant įprastiems makroekonominiams svyravimams visą programos laikotarpį. Be to, strategija, regis, pakankamai užtikrina, kad, kaip numatyta, 2008 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas. Kadangi struktūrinis deficitas 2005 m. yra arti vidutinės trukmės tikslo, programoje numatytas patikslinimo tempas siekiant vidutinės trukmės programos tikslo yra lėtesnis nei metinis struktūrinio balanso pagerinimo standartas — 0,5 % BVP (ekonomikos pakilimo laikotarpiu turėtų būti didesnis), kaip nurodyta Stabilumo ir augimo pakte. Nuosaikios pataisos 2006 m. būtų leidusios pasiekti biudžetui numatytą vidutinės trukmės tikslą. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atnaujintame programos variante nustatyta biudžeto būklė, atrodo, užtikrina pakankamai patikimą ribą, neleidžiančią viršyti 3 % BVP deficito ribos esant įprastiems makroekonominiams svyravimams visą programos laikotarpį. Be to, strategija, regis, pakankamai užtikrina, kad, kaip numatyta, 2008 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas. Kadangi struktūrinis deficitas 2005 m. yra arti vidutinės trukmės tikslo, programoje numatytas patikslinimo tempas siekiant vidutinės trukmės programos tikslo yra lėtesnis nei metinis struktūrinio balanso pagerinimo standartas — 0,5 % BVP (ekonomikos pakilimo laikotarpiu turėtų būti didesnis), kaip nurodyta Stabilumo ir augimo pakte. Nuosaikios pataisos 2006 m. būtų leidusios pasiekti biudžetui numatytą vidutinės trukmės tikslą.

| (11) | Numatoma, kad bendroji valstybės skola 2005 m. sieks 29,0 % BVP, t. y. bus žymiai mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad per kitus dvejus metus skolos santykis šiek tiek padidės, o 2007 m. šoktels iki 29,8 % BVP taško. Numatoma, kad iki 2008 m. skola sumažės iki 29,4 % BVP. |
| --- | --- |

(11)

Numatoma, kad bendroji valstybės skola 2005 m. sieks 29,0 % BVP, t. y. bus žymiai mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad per kitus dvejus metus skolos santykis šiek tiek padidės, o 2007 m. šoktels iki 29,8 % BVP taško. Numatoma, kad iki 2008 m. skola sumažės iki 29,4 % BVP.

| (12) | Valstybės finansų tvarumo atžvilgiu, atrodo, kad Slovėnijoje esama rimtų pavojų valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. (3) Santykinai mažas skolos santykis padės apriboti senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau Slovėnijoje valdžios sektoriaus išlaidos vis tiek dar labai didės. Nors 1999 m. pensijų reforma smarkiai sumažino būsimą išlaidų didėjimą, tačiau šį poveikį iš dalies nulėmė pensijų indeksavimo taisyklių pataisos. Programoje numatoma, kad tam tikru metu gali tekti imtis kitų pensijų sistemų pakeitimų, siekiant išvengti būsimo valdžios sektoriaus išlaidų didėjimo ir mažinti ilgalaikio tvarumo riziką. Jei nebus imtasi priemonių, mažinančių su senėjimu susijusių išlaidų keliamą spaudimą, viešųjų finansų ilgalaikis tvarumas susilpnės. Todėl labai svarbu yra atsargiai planuoti ir laiku patvirtinti priemones. |
| --- | --- |

(12)

Valstybės finansų tvarumo atžvilgiu, atrodo, kad Slovėnijoje esama rimtų pavojų valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. (3) Santykinai mažas skolos santykis padės apriboti senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau Slovėnijoje valdžios sektoriaus išlaidos vis tiek dar labai didės. Nors 1999 m. pensijų reforma smarkiai sumažino būsimą išlaidų didėjimą, tačiau šį poveikį iš dalies nulėmė pensijų indeksavimo taisyklių pataisos. Programoje numatoma, kad tam tikru metu gali tekti imtis kitų pensijų sistemų pakeitimų, siekiant išvengti būsimo valdžios sektoriaus išlaidų didėjimo ir mažinti ilgalaikio tvarumo riziką. Jei nebus imtasi priemonių, mažinančių su senėjimu susijusių išlaidų keliamą spaudimą, viešųjų finansų ilgalaikis tvarumas susilpnės. Todėl labai svarbu yra atsargiai planuoti ir laiku patvirtinti priemones.

| (13) | Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005 — 2008 m. laikotarpio jungtines gaires. Tačiau viešųjų finansų ilgalaikis tvarumas nėra aiškiai suformuluotas kaip politikos prioritetas. Priemonės suformuluotos miglotai, todėl neįmanoma įvertinti ilgalaikį strategijos pagrįstumą. |
| --- | --- |

(13)

Numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005 — 2008 m. laikotarpio jungtines gaires. Tačiau viešųjų finansų ilgalaikis tvarumas nėra aiškiai suformuluotas kaip politikos prioritetas. Priemonės suformuluotos miglotai, todėl neįmanoma įvertinti ilgalaikį strategijos pagrįstumą.

| (14) | 2005 m. spalio 28 d. pateiktoje Slovėnijos nacionalinėje reformos programoje, atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimui skatinti, euro įvedimas 2007 m. įvardinamas kaip svarbiausias prioritetas. Siekiant sukurti sąlygas sėkmingam prisijungimui prie EPS, įskaitant viešųjų finansų kokybės gerinimą, atnaujinta konvergencijos programa glaudžiai susijusi su nacionalinės reformų programos išsamiu priemonių katalogu. Tačiau tam tikros priemonės yra iš esmės neapibrėžtos, todėl nacionalinės reformų programos nustatytų veiksmų poveikis biudžetui nebuvo įtrauktas į konvergencijos programos biudžeto projekcijas. |
| --- | --- |

(14)

2005 m. spalio 28 d. pateiktoje Slovėnijos nacionalinėje reformos programoje, atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimui skatinti, euro įvedimas 2007 m. įvardinamas kaip svarbiausias prioritetas. Siekiant sukurti sąlygas sėkmingam prisijungimui prie EPS, įskaitant viešųjų finansų kokybės gerinimą, atnaujinta konvergencijos programa glaudžiai susijusi su nacionalinės reformų programos išsamiu priemonių katalogu. Tačiau tam tikros priemonės yra iš esmės neapibrėžtos, todėl nacionalinės reformų programos nustatytų veiksmų poveikis biudžetui nebuvo įtrauktas į konvergencijos programos biudžeto projekcijas.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Taryba pažymi, kad programa siekiama infliacijos lygį išlaikyti arti ES vidurkio, tuo pat metu laikantis laipsniško fiskalinių pakeitimų kurso. Taryba ragina Slovėniją:

| i) | daryti didesnę pažangą siekiant programos vidutinės trukmės tikslo, ypač įgyvendinant priemones, kuriomis grindžiamas planuojamas išlaidų santykio mažinimas, bei perkeliant patikslinimų veiksmus į laikotarpio pradžią; |
| --- | --- |

i)

daryti didesnę pažangą siekiant programos vidutinės trukmės tikslo, ypač įgyvendinant priemones, kuriomis grindžiamas planuojamas išlaidų santykio mažinimas, bei perkeliant patikslinimų veiksmus į laikotarpio pradžią;

| ii) | imtis priemonių pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, ypač pensijų sistemos srityje. |
| --- | --- |

ii)

imtis priemonių pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, ypač pensijų sistemos srityje.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. KP | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | Nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. KP | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | Nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis
  (potencialus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,3 | 0,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (8) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. KP (4) | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | – 1,3 | Nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | – 2,1 | – 1,7 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 2,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,6 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. KP | – 2,1 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,1 | Nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | – 0,5 | – 0,2 | – 0,3 | – 0,1 | 0,2 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 0,2 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. KP | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 | Nėra duomenų |
| Pagal ciklą patikslintas balansas
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. KP (4) | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (5)

  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP (6) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM (7) | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Bendroji valstybės skola
  (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 |
| 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | Nėra duomenų |
| 2005 m. sausio mėn. KP | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | Nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realusis BVP

(pokytis, %)

2005 m. gruodžio mėn. KP

4,2

3,9

4,0

4,0

3,8

2005 m. lapkričio mėn. KOM

4,2

3,8

4,0

4,2

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. KP

4,0

3,8

3,9

4,0

Nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2005 m. gruodžio mėn. KP

3,6

2,5

2,5

2,4

2,4

2005 m. lapkričio mėn. KOM

3,6

2,6

2,5

2,5

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. KP

3,6

3,0

2,7

2,6

Nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis

(potencialus BVP %)

2005 m. gruodžio mėn. KP (4)

– 1,4

– 1,2

– 0,7

– 0,3

0,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM (8)

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,2

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. KP (4)

– 1,2

– 1,2

– 1,3

– 1,3

Nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

– 2,1

– 1,7

– 1,7

– 1,4

– 1,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 2,1

– 1,7

– 1,9

– 1,6

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. KP

– 2,1

– 2,1

– 1,8

– 1,1

Nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

– 0,5

– 0,2

– 0,3

– 0,1

0,2

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 0,2

– 0,1

– 0,4

– 0,2

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. KP

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

Nėra duomenų

Pagal ciklą patikslintas balansas

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP (4)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. KP (4)

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Struktūrinis balansas (5)

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP (6)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

2005 m. lapkričio mėn. KOM (7)

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. KP

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Bendroji valstybės skola

(% BVP)

2005 m. gruodžio mėn. KP

29,5

29,0

29,6

29,8

29,4

2005 m. lapkričio mėn. KOM

29,8

29,3

29,5

29,2

Nėra duomenų

2005 m. sausio mėn. KP

30,2

30,7

30,9

29,7

Nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programoje esama spragų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis, numatytus naujajame elgesio kodekse. Ypač trūksta privalomų duomenų apie darbo našumo augimą. Taip pat trūksta tam tikrų neprivalomų duomenų, susijusių su darbo rinkos pokyčiais, sektorių balansais ir valdžios sektoriaus skolos pokyčiais. Nėra lentelės apie valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas.

(3)  Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos atliktame techniniame vertinime:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(4)  Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija.

(5)  Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neatsižvelgiant į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones.

(6)  Programoje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones.

(7)  Komisijos tarnybų prognozėje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones.

(8)  Remiantis numatytu 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % ir 3,5 % potencialiu augimu atitinkamai 2004 — 2007 m.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

Komisija

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/49

---

Euro kursas (1)

2006 m. kovo 6 d.

(2006/C 55/13)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2017 |
| JPY | Japonijos jena | 141,04 |
| DKK | Danijos krona | 7,4622 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,68550 |
| SEK | Švedijos krona | 9,4543 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5607 |
| ISK | Islandijos krona | 79,51 |
| NOK | Norvegijos krona | 7,9790 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5747 |
| CZK | Čekijos krona | 28,546 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 254,72 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6961 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,8177 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,4813 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,51 |
| SKK | Slovakijos krona | 37,178 |
| TRY | Turkijos lira | 1,5748 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6169 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3686 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,3247 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8185 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9536 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 171,60 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 7,4812 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,6595 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3280 |
| IDR | Indijos rupija | 11 037,61 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,455 |
| PHP | Filipinų pesas | 61,323 |
| RUB | Rusijos rublis | 33,5830 |
| THB | Tailando batas | 46,606 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2017

JPY

Japonijos jena

141,04

DKK

Danijos krona

7,4622

GBP

Svaras sterlingas

0,68550

SEK

Švedijos krona

9,4543

CHF

Šveicarijos frankas

1,5607

ISK

Islandijos krona

79,51

NOK

Norvegijos krona

7,9790

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,5747

CZK

Čekijos krona

28,546

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

254,72

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6961

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,8177

RON

Rumunijos lėja

3,4813

SIT

Slovėnijos tolaras

239,51

SKK

Slovakijos krona

37,178

TRY

Turkijos lira

1,5748

AUD

Australijos doleris

1,6169

CAD

Kanados doleris

1,3686

HKD

Honkongo doleris

9,3247

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8185

SGD

Singapūro doleris

1,9536

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 171,60

ZAR

Pietų Afrikos randas

7,4812

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,6595

HRK

Kroatijos kuna

7,3280

IDR

Indijos rupija

11 037,61

MYR

Malaizijos ringitas

4,455

PHP

Filipinų pesas

61,323

RUB

Rusijos rublis

33,5830

THB

Tailando batas

46,606

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/50

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.4150 — Abbott/Guidant)

(2006/C 55/14)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2006 m. vasario 23 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonė „Abbot Laboratorines“ (toliau — „Abbott“, JAV) įsigydama turtą, perima teisę kontroliuoti dalį įmonės „Guidant Corporation“ (toliau — „Guidant“, JAV), kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte. |
| --- | --- |

1.

2006 m. vasario 23 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonė „Abbot Laboratorines“ (toliau — „Abbott“, JAV) įsigydama turtą, perima teisę kontroliuoti dalį įmonės „Guidant Corporation“ (toliau — „Guidant“, JAV), kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte.

| 2. | Atitinkamų įmonių veikla yra ši:






  — | „Abbott“: vaistų pramonės gaminių ir medicinos prietaisų projektavimas, gaminimas ir tiekimas; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių veikla yra ši:

—

„Abbott“: vaistų pramonės gaminių ir medicinos prietaisų projektavimas, gaminimas ir tiekimas;

| — | „Guidant“: širdies ir kraujagyslių medicinos prietaisų projektavimas, gaminimas ir tiekimas. |
| --- | --- |

—

„Guidant“: širdies ir kraujagyslių medicinos prietaisų projektavimas, gaminimas ir tiekimas.

| 3. | Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.
  Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32-2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M. 4150 –Abbott/Guidant šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merge Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.

Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32-2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M. 4150 –Abbott/Guidant šiuo adresu:

European Commission

Competition DG

Merge Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/51

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant)

(2006/C 55/15)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2006 m. vasario 23 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonė „Boston Scientific Corporation“ (toliau — „Boston Scientific“, JAV), įsigydama akcijų, perima teisę kontroliuoti visą įmonę „Guidant Corporation“ (toliau — „Guidant“, JAV), išskyrus jos intervencinių širdies ir kraujagyslių prietaisų verslo sritį, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte. |
| --- | --- |

1.

2006 m. vasario 23 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonė „Boston Scientific Corporation“ (toliau — „Boston Scientific“, JAV), įsigydama akcijų, perima teisę kontroliuoti visą įmonę „Guidant Corporation“ (toliau — „Guidant“, JAV), išskyrus jos intervencinių širdies ir kraujagyslių prietaisų verslo sritį, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte.

| 2. | Atitinkamų įmonių veikla yra ši:






  — | „Boston Scientific“: medicinos prietaisų projektavimas, gaminimas ir tiekimas; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių veikla yra ši:

—

„Boston Scientific“: medicinos prietaisų projektavimas, gaminimas ir tiekimas;

| — | „Guidant“: širdies ir kraujagyslių medicinos prietaisų projektavimas ir gaminimas. |
| --- | --- |

—

„Guidant“: širdies ir kraujagyslių medicinos prietaisų projektavimas ir gaminimas.

| 3. | Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.
  Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.

Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant šiuo adresu:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/52

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(2006/C 55/16)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2006 m. vasario 24 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonės „Bluebottle UK Limited“, priklausanti „Virgin Group“ (toliau — „Virgin“, Jungtinė Karalystė), ir „The Carphone Warehouse Limited“ (toliau — CPW, Jungtinė Karalystė), suteikdamos turto ir perimdamos akcijų įgyja bendrą naujos bendros įmonės „Omer Telecom Limited“ (toliau — BĮ, Jungtinė Karalystė) kontrolę, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte. |
| --- | --- |

1.

2006 m. vasario 24 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonės „Bluebottle UK Limited“, priklausanti „Virgin Group“ (toliau — „Virgin“, Jungtinė Karalystė), ir „The Carphone Warehouse Limited“ (toliau — CPW, Jungtinė Karalystė), suteikdamos turto ir perimdamos akcijų įgyja bendrą naujos bendros įmonės „Omer Telecom Limited“ (toliau — BĮ, Jungtinė Karalystė) kontrolę, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte.

| 2. | Atitinkamų įmonių veikla yra ši:






  — | „Virgin“: Jungtinėje Karalystėje ir keliose ne Europos šalyse kaip mobiliojo virtualaus tinklo operatorius (MVTO) teikia mobiliosios telefonijos paslaugas, visame pasaulyje teikia avialinijų paslaugas („Virgin Atlantic“), valdo mažmeninės prekybos muzikos įrašų („Virgin Megastores“) ir vestuvinių rūbų parduotuves („Virgin Brides“), ir kt.; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių veikla yra ši:

—

„Virgin“: Jungtinėje Karalystėje ir keliose ne Europos šalyse kaip mobiliojo virtualaus tinklo operatorius (MVTO) teikia mobiliosios telefonijos paslaugas, visame pasaulyje teikia avialinijų paslaugas („Virgin Atlantic“), valdo mažmeninės prekybos muzikos įrašų („Virgin Megastores“) ir vestuvinių rūbų parduotuves („Virgin Brides“), ir kt.;

| — | CPW: Europoje teikia mobiliosios telekomunikacijos paslaugas ir produktus, Prancūzijoje teikia fiksuotojo ryšio telekomunikacijos paslaugas; |
| --- | --- |

—

CPW: Europoje teikia mobiliosios telekomunikacijos paslaugas ir produktus, Prancūzijoje teikia fiksuotojo ryšio telekomunikacijos paslaugas;

| — | BĮ: Prancūzijoje teiks mobiliosios telefonijos paslaugas kaip MVTO. |
| --- | --- |

—

BĮ: Prancūzijoje teiks mobiliosios telefonijos paslaugas kaip MVTO.

| 3. | Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Atsižvelgiant į Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Atsižvelgiant į Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.
  Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4139 — Virgin/CPW/JV šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.

Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4139 — Virgin/CPW/JV šiuo adresu:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/53

---

Bylos pradžia

(Byla Nr. COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen)

(2006/C 55/17)

(Tekstas svarbus EEE)

2006 m. vasario 28 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti bylą aukščiau paminėtoje byloje nustačiusi, kad kyla rimtų abejonių dėl praneštos koncentracijos suderinamumo su bendrąją rinka. Bylos pradžia pradedama antra praneštos koncentracijos tyrimo stadija. Sprendimas priimtas pagal Tarybos Reglamento (EB) Nr 139/2004 6 straipsnio 1 dalies (c) punktą.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti pastabas dėl siūlomos koncentracijos.

Kad byloje į pastabas būtų pilnai atsižvelgta, Komisija turi jas gauti ne vėliau kaip per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen adresu:

| European Commission |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/54 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/54

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/ M.4161 — SEI/VWBN)

(2006/C 55/18)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2006 m. vasario 24 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonė „Sumitomo Electrical Industries Ltd“ (toliau — SEI, Japonija), įsigydama akcijų perima teisę kontroliuoti įmonę „Volkswagen Bordnetze GmbH“ (toliau — VWBN, Vokietija), kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte. |
| --- | --- |

1.

2006 m. vasario 24 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonė „Sumitomo Electrical Industries Ltd“ (toliau — SEI, Japonija), įsigydama akcijų perima teisę kontroliuoti įmonę „Volkswagen Bordnetze GmbH“ (toliau — VWBN, Vokietija), kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte.

| 2. | Atitinkamų įmonių veikla yra ši:






  — | SEI: šviesolaidžiai, elektroniniai prietaisai, automobilių dalys; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių veikla yra ši:

—

SEI: šviesolaidžiai, elektroniniai prietaisai, automobilių dalys;

| — | VWBN: elektros laidų rinkiniai automobilių pramonei. |
| --- | --- |

—

VWBN: elektros laidų rinkiniai automobilių pramonei.

| 3. | Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.
  Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4161 — SEI/VWBN šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merge Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.

Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4161 — SEI/VWBN šiuo adresu:

European Commission

Competition DG

Merge Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/55 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/55

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Bylos Nr. COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM)

(2006/C 55/19)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2006 m. vasario 24 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonė „Sea-Invest N.V.“ (toliau — „Sea-Invest“, Belgija), įsigydama akcijų perima teisę kontroliuoti įmones „Europees Massagoed-Overslagbedrijf B.V.“ ir „Erts- en Kolen Overslagbedrijf B.V.“ (toliau — EMO-EKOM, Nyderlandai), kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte. Po sandorio įmonę EMO-EKOM kartu kontroliuos įmonės „Sea-Invest“, „ThyssenKrupp Veerhaven B.V.“ (toliau — TKV, Nyderlandai), „H.E.S. Beheer N.V.“ (toliau — HES, Nyderlandai) ir „Manufrance B.V.“ (toliau — „Manufrance“, Nyderlandai). |
| --- | --- |

1.

2006 m. vasario 24 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonė „Sea-Invest N.V.“ (toliau — „Sea-Invest“, Belgija), įsigydama akcijų perima teisę kontroliuoti įmones „Europees Massagoed-Overslagbedrijf B.V.“ ir „Erts- en Kolen Overslagbedrijf B.V.“ (toliau — EMO-EKOM, Nyderlandai), kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte. Po sandorio įmonę EMO-EKOM kartu kontroliuos įmonės „Sea-Invest“, „ThyssenKrupp Veerhaven B.V.“ (toliau — TKV, Nyderlandai), „H.E.S. Beheer N.V.“ (toliau — HES, Nyderlandai) ir „Manufrance B.V.“ (toliau — „Manufrance“, Nyderlandai).

| 2. | Atitinkamų įmonių veikla yra ši:






  — | „Sea-Invest“: ne konteineriais gabenamų krovinių, įskaitant anglį ir geležies rūdą, krova; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių veikla yra ši:

—

„Sea-Invest“: ne konteineriais gabenamų krovinių, įskaitant anglį ir geležies rūdą, krova;

| — | EMO-EKOM: anglies ir geležies rūdos krovos paslaugos; |
| --- | --- |

—

EMO-EKOM: anglies ir geležies rūdos krovos paslaugos;

| — | TKV: vilkikų ir baržų paslaugų teikimas, anglies ir geležies rūdos krovos paslaugos; |
| --- | --- |

—

TKV: vilkikų ir baržų paslaugų teikimas, anglies ir geležies rūdos krovos paslaugos;

| — | HES: logistikos paslaugų uostose teikimas, įskaitant anglies ir geležies rūdos krovos paslaugas; |
| --- | --- |

—

HES: logistikos paslaugų uostose teikimas, įskaitant anglies ir geležies rūdos krovos paslaugas;

| — | „Manufrance“: importuotos anglies rinkodara, logistika ir kokybės kontrolė, ne konteineriais gabenamų krovinių, įskaitant anglį ir geležies rūdą, krovos paslaugos. |
| --- | --- |

—

„Manufrance“: importuotos anglies rinkodara, logistika ir kokybės kontrolė, ne konteineriais gabenamų krovinių, įskaitant anglį ir geležies rūdą, krovos paslaugos.

| 3. | Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.
  Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Regsitry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.

Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM šiuo adresu:

European Commission

Competition DG

Merger Regsitry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/56

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(2006/C 55/20)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2006 vasario 24 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonės „Warner Bros. Entertainment Inc.“, kurią kontroliuoja „Time Warner Inc.“ (toliau — „Time Warner“, JAV), ir „CBS Corporation“ (toliau — CBS, JAV), kurią kontroliuoja Sumner Redstone, suteikdamos turto įgyja bendrą naujos bendros įmonės „The CW“ (toliau — CW, JAV) kontrolę, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte. |
| --- | --- |

1.

2006 vasario 24 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonės „Warner Bros. Entertainment Inc.“, kurią kontroliuoja „Time Warner Inc.“ (toliau — „Time Warner“, JAV), ir „CBS Corporation“ (toliau — CBS, JAV), kurią kontroliuoja Sumner Redstone, suteikdamos turto įgyja bendrą naujos bendros įmonės „The CW“ (toliau — CW, JAV) kontrolę, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte.

| 2. | Atitinkamų įmonių veikla yra ši:






  — | „Time Warner“: pagrindinė veikla visame pasaulyje — interneto paslaugų ir filmuotų pramogų teikimas, kabelinių sistemų ir televizijos tinklų valdymas, leidyba; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių veikla yra ši:

—

„Time Warner“: pagrindinė veikla visame pasaulyje — interneto paslaugų ir filmuotų pramogų teikimas, kabelinių sistemų ir televizijos tinklų valdymas, leidyba;

| — | CBS: žiniasklaidos įmonė, gaminanti ir teikianti televizijos, radijo ir spaudos turinį JAV; |
| --- | --- |

—

CBS: žiniasklaidos įmonė, gaminanti ir teikianti televizijos, radijo ir spaudos turinį JAV;

| — | Sumner Redstone: asmuo, kuriam priklauso ne tik CBS, bet ir „Viacom“ — bendrovė, aktyviai veikianti kabelinės televizijos, filmų ir skaitmeninės žiniasklaidos srityse; |
| --- | --- |

—

Sumner Redstone: asmuo, kuriam priklauso ne tik CBS, bet ir „Viacom“ — bendrovė, aktyviai veikianti kabelinės televizijos, filmų ir skaitmeninės žiniasklaidos srityse;

| — | CW: nemokamų transliacijų tinklo JAV savininkas ir operatorius. |
| --- | --- |

—

CW: nemokamų transliacijų tinklo JAV savininkas ir operatorius.

| 3. | Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Atsižvelgiant į Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Atsižvelgiant į Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.
  Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.

Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV šiuo adresu:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/57

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR)

(2006/C 55/21)

(Tekstas svarbus EEE)

2006 m. vasario 24 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4118 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4118 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/57

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO)

(2006/C 55/22)

(Tekstas svarbus EEE)

2006m. vasario 15 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra prancūzų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4088 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4088 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/58

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas)

(2006/C 55/23)

(Tekstas svarbus EEE)

2006 m. vasario 24 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4105 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4105 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/58

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard)

(2006/C 55/24)

(Tekstas svarbus EEE)

2005 m. rugsėjo 29 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32005M3930 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32005M3930 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/59

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia)

(2006/C 55/25)

(Tekstas svarbus EEE)

2006 m. vasario 17 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4084 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4084 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/59

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier)

(2006/C 55/26)

(Tekstas svarbus EEE)

2004 m. lapkričio 30 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32004M3589 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32004M3589 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/60

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel)

(2006/C 55/27)

(Tekstas svarbus EEE)

2005 m. lapkričio 24 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32005M3971 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32005M3971 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/60

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola)

(2006/C 55/28)

(Tekstas svarbus EEE)

2005 m. kovo 3 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32005M3670 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32005M3670 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

Europos centrinis bankas

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/61

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2006 m. vasario 24 d.

Europos Sąjungos Tarybos prašymu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2223/96 dėl nacionalinių sąskaitų duomenų perdavimo

(CON/2006/12)

(2006/C 55/29)

2006 m. sausio 19 d. Europos centrinis bankas (ECB) gavo Tarybos prašymą pateikti nuomonę dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2223/96 dėl nacionalinių sąskaitų duomenų perdavimo (KOM(2005) 653 galutinis) (toliau — pasiūlytas reglamentas).

ECB kompetencija teikti nuomonę yra grindžiama Europos bendrijos steigimo sutarties 105 straipsnio 4 dalies pirma įtrauka, kadangi pasiūlytas reglamentas priklauso ECB kompentencijai. Vadovaudamasi Europos centrinio banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmu sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

1.   BENDROS PASTABOS

| 1.1 | Pasiūlyto reglamento tikslas yra iš dalies pakeisti Reglamento dėl Europos sąskaitų sistemos 1995 (1) B priedą nacionalinių sąskaitų duomenų perdavimo atžvilgiu. Pasiūlytas reglamentas siekia iš dalies pakeisti nacionalinių sąskaitų, kurias valstybės narės perduoda Europos Bendrijų Komisijai (Eurostatui) laiką, dažnumą ir turinį, tokiu būdu padidindamas galimybę naudotis nacionalinių sąskaitų duomenimis ir pagerindamas Europos statistikos kokybę. Pasiūlytas reglamentas atitinka derinimo ir nuoseklumo principus. Nacionalinių rengėjų prašymu jis taip pat įtraukia kai kuriuos naujus pagrindinių vartotojų pateiktus reikalavimus ir keletą perdavimo programos sumažinimų. |
| --- | --- |

1.1

Pasiūlyto reglamento tikslas yra iš dalies pakeisti Reglamento dėl Europos sąskaitų sistemos 1995 (1) B priedą nacionalinių sąskaitų duomenų perdavimo atžvilgiu. Pasiūlytas reglamentas siekia iš dalies pakeisti nacionalinių sąskaitų, kurias valstybės narės perduoda Europos Bendrijų Komisijai (Eurostatui) laiką, dažnumą ir turinį, tokiu būdu padidindamas galimybę naudotis nacionalinių sąskaitų duomenimis ir pagerindamas Europos statistikos kokybę. Pasiūlytas reglamentas atitinka derinimo ir nuoseklumo principus. Nacionalinių rengėjų prašymu jis taip pat įtraukia kai kuriuos naujus pagrindinių vartotojų pateiktus reikalavimus ir keletą perdavimo programos sumažinimų.

| 1.2 | Vykdant pinigų politiką ECB ypač svarbu naudoti ir rengti euro zonos statistiką remiantis nacionalinių sąskaitų duomenimis, kurie yra išsamūs, palyginami, tinkami agregavimui tarp euro zonos valstybių narių, laiku parengiami, patikimi bei suderinti perdavimo programų lentelėse ir tarp jų. ECB ketvirtinę nacionalinių sąskaitų statistiką laiko ypač svarbia ir pritaria iš dalies pakeistos programos pasiūlymams dėl šių duomenų teikimo. Suderinti nacionalinių sąskaitų duomenys taip pat yra labai svarbūs dėl to, jog jie yra reikalingi išsamiai produktyvumo pokyčių analizei. Dėl šios ir kitų priežasčių reikia, kad metiniai duomenys būtų suskirstyti smulkiau, negu ketvirtiniai duomenys. ECB mano, kad pasiūlytame reglamente numatytas smulkesnis ekonominės veiklos ir institucinių sektorių suskirstymas yra svarbus patobulinimas. Regioninių sąskaitų duomenų ECB prioritetu nelaiko. |
| --- | --- |

1.2

Vykdant pinigų politiką ECB ypač svarbu naudoti ir rengti euro zonos statistiką remiantis nacionalinių sąskaitų duomenimis, kurie yra išsamūs, palyginami, tinkami agregavimui tarp euro zonos valstybių narių, laiku parengiami, patikimi bei suderinti perdavimo programų lentelėse ir tarp jų. ECB ketvirtinę nacionalinių sąskaitų statistiką laiko ypač svarbia ir pritaria iš dalies pakeistos programos pasiūlymams dėl šių duomenų teikimo. Suderinti nacionalinių sąskaitų duomenys taip pat yra labai svarbūs dėl to, jog jie yra reikalingi išsamiai produktyvumo pokyčių analizei. Dėl šios ir kitų priežasčių reikia, kad metiniai duomenys būtų suskirstyti smulkiau, negu ketvirtiniai duomenys. ECB mano, kad pasiūlytame reglamente numatytas smulkesnis ekonominės veiklos ir institucinių sektorių suskirstymas yra svarbus patobulinimas. Regioninių sąskaitų duomenų ECB prioritetu nelaiko.

| 1.3 | ECB taip pat pritaria tam, kad pasiūlytas reglamentas pirmenybę teikia valstybių narių teikiamiems laiku parengtiems nacionalinių sąskaitų duomenims už paskutinius laikotarpius. ECB skatintų Komisiją (Eurostatą) ir valstybes nares užtikrinti, kad perdavimo programa reikalaujamose lentelėse būtų teikiami tarpusavyje suderinti duomenys bei nustatyti ir įgyvendinti suderintą skelbimo ir peržiūrėjimo politiką. ECB nuomone, tai taikoma ir nacionalinių sąskaitų svarbių statistinių peržiūrų tiksliam laikui, o tai gali būti susiję su esminiais metodologijos pokyčiais. |
| --- | --- |

1.3

ECB taip pat pritaria tam, kad pasiūlytas reglamentas pirmenybę teikia valstybių narių teikiamiems laiku parengtiems nacionalinių sąskaitų duomenims už paskutinius laikotarpius. ECB skatintų Komisiją (Eurostatą) ir valstybes nares užtikrinti, kad perdavimo programa reikalaujamose lentelėse būtų teikiami tarpusavyje suderinti duomenys bei nustatyti ir įgyvendinti suderintą skelbimo ir peržiūrėjimo politiką. ECB nuomone, tai taikoma ir nacionalinių sąskaitų svarbių statistinių peržiūrų tiksliam laikui, o tai gali būti susiję su esminiais metodologijos pokyčiais.

2.   KONKREČIOS PASTABOS

| 2.1 | Perdavimo programos 1 lentelė apima ketvirtinius ir metinius pagrindinius suvestinius rodiklius, kurie yra ypač svarbūs pinigų ir ekonominei politikai. ECB pritaria duomenų teikimo 1 lentelei patobulinimams. Jie apima eksporto ir importo duomenų nurodymą atitinkamai pagal jų paskirtį ir kilmę (ES valstybės narės, pinigų sąjungos nariai ir ES institucijos) bei duomenis apie specialią pridėtinę vertę ir užimtumą apdirbamajai gamybai. ECB rekomenduoja naudoti bendrąjį metodą rengiant ketvirtinę grandininiu metodu susietų kiekių pokyčių statistiką. Be to, ECB rekomenduoja perdavimo programoje reikalauti pagal darbo dieną ir sezoniškai patikslintos statistikos ketvirtiniams pagrindiniams rodikliams ir atitinkamais atvejais taip pat tik pagal darbo dieną patikslintos statistikos. |
| --- | --- |

2.1

Perdavimo programos 1 lentelė apima ketvirtinius ir metinius pagrindinius suvestinius rodiklius, kurie yra ypač svarbūs pinigų ir ekonominei politikai. ECB pritaria duomenų teikimo 1 lentelei patobulinimams. Jie apima eksporto ir importo duomenų nurodymą atitinkamai pagal jų paskirtį ir kilmę (ES valstybės narės, pinigų sąjungos nariai ir ES institucijos) bei duomenis apie specialią pridėtinę vertę ir užimtumą apdirbamajai gamybai. ECB rekomenduoja naudoti bendrąjį metodą rengiant ketvirtinę grandininiu metodu susietų kiekių pokyčių statistiką. Be to, ECB rekomenduoja perdavimo programoje reikalauti pagal darbo dieną ir sezoniškai patikslintos statistikos ketvirtiniams pagrindiniams rodikliams ir atitinkamais atvejais taip pat tik pagal darbo dieną patikslintos statistikos.

| 2.2 | Perdavimo programos 3 lentelė apima metinius suvestinius rodiklius pagal skyrius, būtinus produktyvumo ir struktūrinei analizei. Kai šioje lentelėje nurodomos dvi suskirstymo rūšys, rengiant euro zonos suvestinius rodiklius ECB pirmenybę teikia ne tokio detalaus suskirstymo visiškam įgyvendinimui. |
| --- | --- |

2.2

Perdavimo programos 3 lentelė apima metinius suvestinius rodiklius pagal skyrius, būtinus produktyvumo ir struktūrinei analizei. Kai šioje lentelėje nurodomos dvi suskirstymo rūšys, rengiant euro zonos suvestinius rodiklius ECB pirmenybę teikia ne tokio detalaus suskirstymo visiškam įgyvendinimui.

| 2.3 | ECB reikalauja, kad nefinansinės sąskaitos pagal sektorius (perdavimo programos 8 lentelė) būtų teikiamos laikantis tų pačių terminų kaip ir finansinės sąskaitos pagal sektorius (perdavimo programos 6 lentelė) ir finansinio turto ir įsipareigojimų balansai (perdavimo programos 7 lentelė), kad būtų sudaromos sąlygos visiškam suderinamumui, kuris yra būtinas rengiant integruotas euro zonos sąskaitas. |
| --- | --- |

2.3

ECB reikalauja, kad nefinansinės sąskaitos pagal sektorius (perdavimo programos 8 lentelė) būtų teikiamos laikantis tų pačių terminų kaip ir finansinės sąskaitos pagal sektorius (perdavimo programos 6 lentelė) ir finansinio turto ir įsipareigojimų balansai (perdavimo programos 7 lentelė), kad būtų sudaromos sąlygos visiškam suderinamumui, kuris yra būtinas rengiant integruotas euro zonos sąskaitas.

| 2.4 | ECB labiau pritartų, jei duomenų apie valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas (perdavimo programos 11 lentelė) perdavimo terminas būtų sutrumpintas nuo 12 iki devynių mėnesių nuo ataskaitinių metų pabaigos. Tai taip pat atitiktų smulkiai suskirstytų valdžios sektoriaus išlaidų duomenų pateikimo terminą (perdavimo programos 2 lentelė). Be to, ECB labiau pritartų, jei būtų privaloma teikti valdžios sektoriaus išlaidas, papildomai suskirstytas pagal COFOG grupes, COFOG skyriams ekonomikos reikalai, sveikata, švietimas ir socialinė apsauga. Tuo tarpu reikalaujama išsamių mokesčių įplaukų pagal mokesčio pobūdį ir gaunantįjį subsektorių suskirstymas (perdavimo programos 9 lentelė) yra detalesnis, negu ECB prioritetiniai reikalavimai. |
| --- | --- |

2.4

ECB labiau pritartų, jei duomenų apie valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas (perdavimo programos 11 lentelė) perdavimo terminas būtų sutrumpintas nuo 12 iki devynių mėnesių nuo ataskaitinių metų pabaigos. Tai taip pat atitiktų smulkiai suskirstytų valdžios sektoriaus išlaidų duomenų pateikimo terminą (perdavimo programos 2 lentelė). Be to, ECB labiau pritartų, jei būtų privaloma teikti valdžios sektoriaus išlaidas, papildomai suskirstytas pagal COFOG grupes, COFOG skyriams ekonomikos reikalai, sveikata, švietimas ir socialinė apsauga. Tuo tarpu reikalaujama išsamių mokesčių įplaukų pagal mokesčio pobūdį ir gaunantįjį subsektorių suskirstymas (perdavimo programos 9 lentelė) yra detalesnis, negu ECB prioritetiniai reikalavimai.

| 2.5 | ECB taip pat labiau pritartų, jei darbo sąnaudos panaudojimo lentelėse (perdavimo programos 16 lentelė) būtų taip pat matuojamos pagal dirbtas valandas ir suskirstomos, kad būtų galima analizuoti darbo kokybės pokyčių poveikį produktyvumo raidai. ECB taip pat pritartų panaudojimo lentelėms taip pat bazinėmis kainomis, kad simetrinės sąnaudų-produkcijos lentelės galėtų būti sudaromos metiniais intervalais. Jei šios metinės lentelės taip pat būtų skirstomos į importo ir šalies sudedamąsias dalis, simetrinės sąnaudų-produkcijos lentelės vietinei produkcijai ir importui bazinėmis kainomis (perdavimo programos 18 ir 19 lentelės) ECB nebūtų prioritetiniu reikalavimu. Dėl perdavimo programos 16 lentelės, galima būtų apsvarstyti galimybę diferencijuoti didesnių ir mažesnių valstybių narių atskaitomybės prievolės atžvilgiu. ECB mano, kad simetrinės sąnaudų-produkcijos lentelės bazinėmis kainomis (perdavimo programos 17 lentelė) ir simetrinės sąnaudų-produkcijos lentelės vietinei produkcijai ir importui bazinėmis kainomis (perdavimo programos 18 ir 19 lentelės), kas penkerius metus, dėl laiko tarpo ir nedidelio jų duomenų dažnumo yra ne tokios svarbios. |
| --- | --- |

2.5

ECB taip pat labiau pritartų, jei darbo sąnaudos panaudojimo lentelėse (perdavimo programos 16 lentelė) būtų taip pat matuojamos pagal dirbtas valandas ir suskirstomos, kad būtų galima analizuoti darbo kokybės pokyčių poveikį produktyvumo raidai. ECB taip pat pritartų panaudojimo lentelėms taip pat bazinėmis kainomis, kad simetrinės sąnaudų-produkcijos lentelės galėtų būti sudaromos metiniais intervalais. Jei šios metinės lentelės taip pat būtų skirstomos į importo ir šalies sudedamąsias dalis, simetrinės sąnaudų-produkcijos lentelės vietinei produkcijai ir importui bazinėmis kainomis (perdavimo programos 18 ir 19 lentelės) ECB nebūtų prioritetiniu reikalavimu. Dėl perdavimo programos 16 lentelės, galima būtų apsvarstyti galimybę diferencijuoti didesnių ir mažesnių valstybių narių atskaitomybės prievolės atžvilgiu. ECB mano, kad simetrinės sąnaudų-produkcijos lentelės bazinėmis kainomis (perdavimo programos 17 lentelė) ir simetrinės sąnaudų-produkcijos lentelės vietinei produkcijai ir importui bazinėmis kainomis (perdavimo programos 18 ir 19 lentelės), kas penkerius metus, dėl laiko tarpo ir nedidelio jų duomenų dažnumo yra ne tokios svarbios.

| 2.6 | ECB pritaria nefinansinio turto balanso perdavimui (perdavimo programos 26 lentelė) ir mano, kad daugiau kintamųjų šioje lentelėje turėtų būti privalomi. Konkrečiai, be privalomos informacijos apie būstų vertę taip pat turėtų būti teikiama atitinkama informacija apie žemės vertę, kadangi tokie duomenys yra esminiai vertinant namų ūkių aprūpinimo būstu lygį, kas yra ypač svarbu ECB. |
| --- | --- |

2.6

ECB pritaria nefinansinio turto balanso perdavimui (perdavimo programos 26 lentelė) ir mano, kad daugiau kintamųjų šioje lentelėje turėtų būti privalomi. Konkrečiai, be privalomos informacijos apie būstų vertę taip pat turėtų būti teikiama atitinkama informacija apie žemės vertę, kadangi tokie duomenys yra esminiai vertinant namų ūkių aprūpinimo būstu lygį, kas yra ypač svarbu ECB.

Pasirašyta Frankfurte prie Maino, 2006 m. vasario 24 d.

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (OL L 310, 1996 11 30, p. 1).

1

---

| 7.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 55/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 55/63

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2006 m. vasario 27 d.

dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2494/95 įgyvendinimo taisykles, reglamentuojančias suderinto vartotojų kainų indekso laikiną kainų rinkimo aprėptį

(CON/2006/13)

(2006/C 55/30)

2006 m. vasario 24 d. Europos centrinis bankas (ECB) gavo Europos Sąjungos Tarybos prašymą pateikti nuomonę dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio išsamias 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2494/95 dėl suderinto vartotojų kainų indekso (SVKI reglamentas) (1) įgyvendinimo taisykles, reglamentuojančias suderinto vartotojų kainų indekso laikiną kainų rinkimo aprėptį.

ECB kompetencija teikti nuomonę yra grindžiama Europos bendrijos steigimo sutarties 105 straipsnio 4 dalies pirma įtrauka ir SVKI reglamento 5 straipsnio 3 dalimi. Vadovaudamasi Europos centrinio banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmu sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

| 1. | Pasiūlyto reglamento tikslas yra nustatyti minimalius kainų rinkimo laikotarpiu kiekvieną mėnesį standartus, siekiant pagerinti suderinto vartotoju kainų indekso (SVKI) palyginamumą valstybėse narėse ir euro zonos SVKI patikimumą. Kadangi kainų rinkimo laikotarpiai valstybėse narėse yra skirtingi, kai kuriems SVKI komponentams dėl trumpalaikių kainų svyravimų per mėnesį gali atsirasti dideli apskaičiuotų kainų pokyčių skirtumai. ECB pritaria pasiūlytam reglamentui, pagal kurį kainos renkamos ne mažiau kaip vieną mėnesio savaitę to mėnesio viduryje arba beveik viduryje, ir, jei produktų kainų pokyčiai per mėnesį paprastai yra dideli ir nesistemingi, kainos renkamos ilgiau nei vieną darbo savaitę. Šie minimalūs standartai atspindi kompromisą tarp, viena vertus, poreikio suderinti kainų rinkimą valstybėse narėse ir, kita vertus, išlaidų, susijusių su esamos kainų rinkimo praktikos keitimu. |
| --- | --- |

1.

Pasiūlyto reglamento tikslas yra nustatyti minimalius kainų rinkimo laikotarpiu kiekvieną mėnesį standartus, siekiant pagerinti suderinto vartotoju kainų indekso (SVKI) palyginamumą valstybėse narėse ir euro zonos SVKI patikimumą. Kadangi kainų rinkimo laikotarpiai valstybėse narėse yra skirtingi, kai kuriems SVKI komponentams dėl trumpalaikių kainų svyravimų per mėnesį gali atsirasti dideli apskaičiuotų kainų pokyčių skirtumai. ECB pritaria pasiūlytam reglamentui, pagal kurį kainos renkamos ne mažiau kaip vieną mėnesio savaitę to mėnesio viduryje arba beveik viduryje, ir, jei produktų kainų pokyčiai per mėnesį paprastai yra dideli ir nesistemingi, kainos renkamos ilgiau nei vieną darbo savaitę. Šie minimalūs standartai atspindi kompromisą tarp, viena vertus, poreikio suderinti kainų rinkimą valstybėse narėse ir, kita vertus, išlaidų, susijusių su esamos kainų rinkimo praktikos keitimu.

| 2. | Reikalavimas, kad produktai, kurių kainos nepastovios, renkami „ilgiau nei vieną darbo savaitę“, suteikia valstybėms narėms šiek tiek veikimo laisvės įgyvendinant šią siūlomą nuostatą. Todėl šiuo atveju yra tikslinga atidžiai stebėti pasiūlyto reglamento įgyvendinimo efektyvumą. |
| --- | --- |

2.

Reikalavimas, kad produktai, kurių kainos nepastovios, renkami „ilgiau nei vieną darbo savaitę“, suteikia valstybėms narėms šiek tiek veikimo laisvės įgyvendinant šią siūlomą nuostatą. Todėl šiuo atveju yra tikslinga atidžiai stebėti pasiūlyto reglamento įgyvendinimo efektyvumą.

| 3. | ECB supranta, kad pasiūlytas reglamentas nekliudo paskelbti laikinuosius SVKI ar greitą apytikslį SVKI apskaičiavimą ir nepaveikia esamų euro zonos SVKI paskelbimo terminų. |
| --- | --- |

3.

ECB supranta, kad pasiūlytas reglamentas nekliudo paskelbti laikinuosius SVKI ar greitą apytikslį SVKI apskaičiavimą ir nepaveikia esamų euro zonos SVKI paskelbimo terminų.

| 4. | ECB pritaria siūlomam įgyvendinimui pradedant nuo 2007 m. sausio mėn., atsižvelgiant į tai, kad sisteminio poveikio vertinamiems metiniams ar mėnesiniams kainų pokyčiams nesitikima. Todėl nesitikima, kad bus būtina peržiūrėti ankstesnius duomenis. |
| --- | --- |

4.

ECB pritaria siūlomam įgyvendinimui pradedant nuo 2007 m. sausio mėn., atsižvelgiant į tai, kad sisteminio poveikio vertinamiems metiniams ar mėnesiniams kainų pokyčiams nesitikima. Todėl nesitikima, kad bus būtina peržiūrėti ankstesnius duomenis.

Pasirašyta Frankfurte prie Maino, 2006 m. vasario 27 d.

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 257, 1995 10 27, p. 1.

1

---