# Euroopa Liidu C 46/24.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 46 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide24. veebruar 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 46

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide24. veebruar 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Euroopa parlamentNõukoguKomisjon |
| 2006/C 046/1 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: Euroopa konsensus | 1 |
| | Komisjon |
| 2006/C 046/2 | Euro vahetuskurss | 20 |
| 2006/C 046/3 | Ravimite müügilubasid käsitlevate ühenduse otsuste kokkuvõte alates 1.1.2006 kuni 31.1.2006 (Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklile 13 või 38) | 21 |
| 2006/C 046/4 | Ravimite müügilubasid käsitlevate ühenduse otsuste kokkuvõte alates 1.1.2006 kuni 31.1.2006 (Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 34 või direktiivi 2001/82/EÜ artikli 38 kohaselt tehtud otsused) | 25 |
| 2006/C 046/5 | Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt määruse (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) artikli 13 lõikele 4 (
  1
  ) | 28 |
| 2006/C 046/6 | Regulaarlendude valdkonnas nõukogu määruse (EMÜ) 2408/92 kohaselt kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste laiendamine ja muutmine Kreekas (
  1
  ) | 29 |
| 2006/C 046/7 | Teatis geotermiliste varude uurimisloa taotlemise kohta | 31 |
| 2006/C 046/8 | Koondumise eelteatis (Asi COMP/M.4103 — EnBW/SWD) — Asi, mille käsitlemine lihtsustatud korras on võimalik (
  1
  ) | 32 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Euroopa parlamentNõukoguKomisjon

2006/C 046/1

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: Euroopa konsensus

1

Komisjon

2006/C 046/2

Euro vahetuskurss

20

2006/C 046/3

Ravimite müügilubasid käsitlevate ühenduse otsuste kokkuvõte alates 1.1.2006 kuni 31.1.2006 (Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklile 13 või 38)

21

2006/C 046/4

Ravimite müügilubasid käsitlevate ühenduse otsuste kokkuvõte alates 1.1.2006 kuni 31.1.2006 (Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 34 või direktiivi 2001/82/EÜ artikli 38 kohaselt tehtud otsused)

25

2006/C 046/5

Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt määruse (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) artikli 13 lõikele 4 (
  1
  )

1

28

2006/C 046/6

Regulaarlendude valdkonnas nõukogu määruse (EMÜ) 2408/92 kohaselt kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste laiendamine ja muutmine Kreekas (
  1
  )

1

29

2006/C 046/7

Teatis geotermiliste varude uurimisloa taotlemise kohta

31

2006/C 046/8

Koondumise eelteatis (Asi COMP/M.4103 — EnBW/SWD) — Asi, mille käsitlemine lihtsustatud korras on võimalik (
  1
  )

1

32

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2006/C 046/9 | Parandus, mis tehakse 20. novembrist 2005 kuni 30. novembrini 2005 antud ravimite müügilubasid käsitlevate ühenduse otsuste kokkuvõttes (ELT C 334, 30.12.2005) | 33 |

Parandused

2006/C 046/9

Parandus, mis tehakse 20. novembrist 2005 kuni 30. novembrini 2005 antud ravimite müügilubasid käsitlevate ühenduse otsuste kokkuvõttes (ELT C 334, 30.12.2005)

(ELT C 334, 30.12.2005)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Euroopa parlament Nõukogu Komisjon

| 24.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: “Euroopa konsensus”

(2006/C 46/01)

EUROOPA KONSENSUS ARENGU KÜSIMUSES

Arengu väljakutse

| 1. | Vaesuse kõrvaldamine ja jätkusuutlik areng pole kunagi olnud nii oluline kui praegu. Vaesuse kõrvaldamine leiab aset üha enam globaliseeruvas ja üksteisega seotud maailmas; selline olukord on loonud uusi võimalusi ning samuti uusi väljakutseid.
  Ülemaailmse vaesusega võitlemine pole üksnes moraalne kohustus; see aitab samuti luua stabiilsemat, rahumeelsemat, jõukamat ja õiglasemat maailma ning kajastab rikkamate ja vaesemate riikide vastastikust sõltuvust. Sellises maailmas ei lubaks me iga tund 1 200 lapsel vaesuse tõttu surra ning me ei vaataks tegevusetult pealt, kuidas 1 miljard inimest näevad vaeva, et vähem kui ühe dollariga päevas toime tulla ning kuidas igal aastal sureb rohkem kui 6 miljonit inimest HIV/AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria tõttu. Arengupoliitika on ELi (1) ja kõikide arengumaade (2) suhete keskmes. |
| --- | --- |

1.

Vaesuse kõrvaldamine ja jätkusuutlik areng pole kunagi olnud nii oluline kui praegu. Vaesuse kõrvaldamine leiab aset üha enam globaliseeruvas ja üksteisega seotud maailmas; selline olukord on loonud uusi võimalusi ning samuti uusi väljakutseid.

Ülemaailmse vaesusega võitlemine pole üksnes moraalne kohustus; see aitab samuti luua stabiilsemat, rahumeelsemat, jõukamat ja õiglasemat maailma ning kajastab rikkamate ja vaesemate riikide vastastikust sõltuvust. Sellises maailmas ei lubaks me iga tund 1 200 lapsel vaesuse tõttu surra ning me ei vaataks tegevusetult pealt, kuidas 1 miljard inimest näevad vaeva, et vähem kui ühe dollariga päevas toime tulla ning kuidas igal aastal sureb rohkem kui 6 miljonit inimest HIV/AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria tõttu. Arengupoliitika on ELi (1) ja kõikide arengumaade (2) suhete keskmes.

| 2. | Arengukoostöö kuulub Euroopa Ühenduse (3) ja liikmesriikide jagatud pädevusse. Ühenduse poliitika arengukoostöö alal täiendab liikmesriikide teostatavat poliitikat. Arengumaadel on endil esmane vastutus oma arengu eest. Kuid ka arenenud riigid kannavad antud valdkonnas vastutust. EL on nii enda liikmesriikide kui ühenduse tasandil pühendunud oma kohustuste täitmisele. EL on oma liikmesriikide koostöö tulemusel oluline jõud positiivse muutuse esilekutsumiseks. EL osutab üle poole maailma arenguabist ning on võtnud kohustuse seda abi suurendada ning selle kvaliteeti ja tõhusust parandada. Samuti on EL arengumaade kõige olulisem majandus- ja kaubanduspartner ning pakub arengumaadele, eelkõige vähim arenenud riikidele, spetsiifilisi kaubandussoodustusi. |
| --- | --- |

2.

Arengukoostöö kuulub Euroopa Ühenduse (3) ja liikmesriikide jagatud pädevusse. Ühenduse poliitika arengukoostöö alal täiendab liikmesriikide teostatavat poliitikat. Arengumaadel on endil esmane vastutus oma arengu eest. Kuid ka arenenud riigid kannavad antud valdkonnas vastutust. EL on nii enda liikmesriikide kui ühenduse tasandil pühendunud oma kohustuste täitmisele. EL on oma liikmesriikide koostöö tulemusel oluline jõud positiivse muutuse esilekutsumiseks. EL osutab üle poole maailma arenguabist ning on võtnud kohustuse seda abi suurendada ning selle kvaliteeti ja tõhusust parandada. Samuti on EL arengumaade kõige olulisem majandus- ja kaubanduspartner ning pakub arengumaadele, eelkõige vähim arenenud riikidele, spetsiifilisi kaubandussoodustusi.

| 3. | Liikmesriigid ja ühendus järgivad võrdsel määral mitmepoolsel tasandil kokku lepitud aluspõhimõtteid, põhiväärtusi ja arengueesmärke. Meie kooskõlastamise ja ühtlustamise alased jõupingutused peavad aitama suurendada abi tõhusust. Sel eesmärgil esitab “Euroopa konsensus arengu küsimuses” viimastel aastatel tehtud edusammudele tuginedes esimest korda ühise nägemuse, mis suunab ELi arengukoostöö alast tegevust nii liikmesriikide kui ühenduse tasandil. Nimetatud ühine nägemus on käesoleva avalduse esimese osa teemaks; teises osas esitatakse Euroopa Ühenduse arengupoliitika, mis suunab nimetatud nägemuse elluviimist ühenduse tasandil, ning täpsustatakse täiendavalt ühenduse tasandil võetavate konkreetsete meetmete spetsiifilisi prioriteete. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid ja ühendus järgivad võrdsel määral mitmepoolsel tasandil kokku lepitud aluspõhimõtteid, põhiväärtusi ja arengueesmärke. Meie kooskõlastamise ja ühtlustamise alased jõupingutused peavad aitama suurendada abi tõhusust. Sel eesmärgil esitab “Euroopa konsensus arengu küsimuses” viimastel aastatel tehtud edusammudele tuginedes esimest korda ühise nägemuse, mis suunab ELi arengukoostöö alast tegevust nii liikmesriikide kui ühenduse tasandil. Nimetatud ühine nägemus on käesoleva avalduse esimese osa teemaks; teises osas esitatakse Euroopa Ühenduse arengupoliitika, mis suunab nimetatud nägemuse elluviimist ühenduse tasandil, ning täpsustatakse täiendavalt ühenduse tasandil võetavate konkreetsete meetmete spetsiifilisi prioriteete.

| 4. | Euroopa konsensus arengu küsimuses on ühiselt kokku lepitud nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni poolt. |
| --- | --- |

4.

Euroopa konsensus arengu küsimuses on ühiselt kokku lepitud nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni poolt.

I OSA: EUROOPA LIIDU NÄGEMUS ARENGU KÜSIMUSES

Arengu küsimuses kujundatud Euroopa konsensuse esimeses osas esitatakse arengukoostöö ühised eesmärgid ja põhimõtted. Selles kinnitatakse ELi pühendumust vaesuse kõrvaldamisele, omavastutusele, partnerlusele, suurema ja parema abi osutamisele ning arengupoliitika sidususe edendamisele. Sellega suunatakse ühenduse ja liikmesriikide arengukoostöö alaseid tegevusi kõikides arengumaades (4), järgides seejuures vastastikuse täiendavuse põhimõtet.

1.   Ühised eesmärgid

| 5. | ELi arengukoostöö esmaseks ja üldiseks eesmärgiks on jätkusuutliku arengu kontekstis vaesuse kõrvaldamine, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkide saavutamine. |
| --- | --- |

5.

ELi arengukoostöö esmaseks ja üldiseks eesmärgiks on jätkusuutliku arengu kontekstis vaesuse kõrvaldamine, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkide saavutamine.

| 6. | Aastatuhande kaheksa arengueesmärki on järgmised: kõrvaldada äärmine vaesus ja nälg; võimaldada kõigile algharidus; edendada soolist võrdsust ja suurendada naiste sõltumatust; vähendada laste suremust; parandada sünnitajate ja emade tervishoidu; võidelda HIV/AIDSi, malaaria ja teiste haigustega; tagada keskkonnasäästlikkus ning luua ülemaailmne partnerlus arenguküsimustega tegelemiseks. |
| --- | --- |

6.

Aastatuhande kaheksa arengueesmärki on järgmised: kõrvaldada äärmine vaesus ja nälg; võimaldada kõigile algharidus; edendada soolist võrdsust ja suurendada naiste sõltumatust; vähendada laste suremust; parandada sünnitajate ja emade tervishoidu; võidelda HIV/AIDSi, malaaria ja teiste haigustega; tagada keskkonnasäästlikkus ning luua ülemaailmne partnerlus arenguküsimustega tegelemiseks.

| 7. | Kinnitame, et arengu näol on tegemist põhieesmärgiga, ning et jätkusuutlik areng hõlmab head valitsemistava, inimõigusi ning poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaaspekte. |
| --- | --- |

7.

Kinnitame, et arengu näol on tegemist põhieesmärgiga, ning et jätkusuutlik areng hõlmab head valitsemistava, inimõigusi ning poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaaspekte.

| 8. | EL on otsustanud teha tööd, et toetada nimetatud eesmärkide ning olulisematel ÜRO konverentsidel ja tippkohtumistel (5) kokku lepitud arengueesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

8.

EL on otsustanud teha tööd, et toetada nimetatud eesmärkide ning olulisematel ÜRO konverentsidel ja tippkohtumistel (5) kokku lepitud arengueesmärkide saavutamist.

| 9. | Kinnitame oma kohustust edendada arengupoliitika sidusust, mis tugineb selle tagamisel, et EL võtaks arengukoostöö eesmärke arvesse iga rakendatava poliitika puhul, mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, ning et selline poliitika toetaks arengueesmärke. |
| --- | --- |

9.

Kinnitame oma kohustust edendada arengupoliitika sidusust, mis tugineb selle tagamisel, et EL võtaks arengukoostöö eesmärke arvesse iga rakendatava poliitika puhul, mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, ning et selline poliitika toetaks arengueesmärke.

| 10. | Arenguabiga toetatakse jätkuvalt vaeseid elanikke kõikides arengumaades, sealhulgas väikese ja keskmise sissetulekuga riikides. EL käsitleb vähim arenenud ja teiste väikese sissetulekuga riikide toetamist jätkuvalt esmatähtsa tegevusena, mis võimaldab saavutada tasakaalustatumat ülemaailmset arengut, ning tunnistab vajadust koondada iga liikmesriigi abitegevus valdkondadesse ja piirkondadesse, kus tal on suhtelised eelised ja kus abi saab anda vaesusevastasele võitlusele suurima lisaväärtuse. |
| --- | --- |

10.

Arenguabiga toetatakse jätkuvalt vaeseid elanikke kõikides arengumaades, sealhulgas väikese ja keskmise sissetulekuga riikides. EL käsitleb vähim arenenud ja teiste väikese sissetulekuga riikide toetamist jätkuvalt esmatähtsa tegevusena, mis võimaldab saavutada tasakaalustatumat ülemaailmset arengut, ning tunnistab vajadust koondada iga liikmesriigi abitegevus valdkondadesse ja piirkondadesse, kus tal on suhtelised eelised ja kus abi saab anda vaesusevastasele võitlusele suurima lisaväärtuse.

2.   Vaesuse kõrvaldamise mitmemõõtmelised aspektid

| 11. | Vaesus hõlmab kõiki valdkondi, kus nii meestel kui naistel on piiratud võimalused ning kus neisse erinevates ühiskondades ja kohalikes oludes suhtutakse kui võimetutesse. Vaesuse keskpunktis on majanduslik, inim-, poliitiline, sotsiaalkultuuriline ja enese kaitsmise võimekus. Vaesus on seotud selliste inimvõimekustega nagu tarbimine ja toiduainetega kindlustatus, tervishoid, haridus, õiguste omamine, arvamuse väljendamise võimalus, inimeste (eelkõige vaeste) turvalisus, inimväärikus ja inimväärne töö. Seetõttu on vaesusega võitlemine edukas üksnes sel juhul, kui võrdset tähtsust omistatakse inimestesse investeerimisele (eelkõige tervishoid, haridus ja võitlus HIV/AIDSi vastu), loodusvarade (näiteks metsa, vee, merevarude ja pinnase) kaitsele, maapiirkondade tuluallikate säilitamisele ja jõukust loovatele investeeringutele (rõhuasetusega sellistele küsimustele nagu ettevõtlus, töökohtade loomine, juurdepääs laenudele, omandiõigused ja infrastruktuur). Naiste sõltumatuse suurendamine on igasuguse arengu võtmetingimuseks ja sooline võrdõiguslikkus peaks olema kõikide poliitiliste strateegiate keskseks osaks. |
| --- | --- |

11.

Vaesus hõlmab kõiki valdkondi, kus nii meestel kui naistel on piiratud võimalused ning kus neisse erinevates ühiskondades ja kohalikes oludes suhtutakse kui võimetutesse. Vaesuse keskpunktis on majanduslik, inim-, poliitiline, sotsiaalkultuuriline ja enese kaitsmise võimekus. Vaesus on seotud selliste inimvõimekustega nagu tarbimine ja toiduainetega kindlustatus, tervishoid, haridus, õiguste omamine, arvamuse väljendamise võimalus, inimeste (eelkõige vaeste) turvalisus, inimväärikus ja inimväärne töö. Seetõttu on vaesusega võitlemine edukas üksnes sel juhul, kui võrdset tähtsust omistatakse inimestesse investeerimisele (eelkõige tervishoid, haridus ja võitlus HIV/AIDSi vastu), loodusvarade (näiteks metsa, vee, merevarude ja pinnase) kaitsele, maapiirkondade tuluallikate säilitamisele ja jõukust loovatele investeeringutele (rõhuasetusega sellistele küsimustele nagu ettevõtlus, töökohtade loomine, juurdepääs laenudele, omandiõigused ja infrastruktuur). Naiste sõltumatuse suurendamine on igasuguse arengu võtmetingimuseks ja sooline võrdõiguslikkus peaks olema kõikide poliitiliste strateegiate keskseks osaks.

| 12. | Aastatuhande arengueesmärkide tegevuskava ning jätkusuutliku arengu kontekstis vaesuse kõrvaldamise majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalased mõõtmed hõlmavad mitmeid arengualaseid tegevusi, nagu näiteks demokraatlik valitsemistava, poliitilised, majandus- ja sotsiaalreformid, konfliktide ennetamine, sotsiaalne õiglus, inimõiguste edendamine ning õiglane juurdepääs avalikele teenustele, haridusele, kultuurile, tervishoiule (sealhulgas seksuaal- ja soojätkamise tervishoid ja õigused vastavalt rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi Kairo tegevuskavale) ja keskkonnale ning loodusvarade säästev majandamine, vaeseid toetav majanduskasv, kaubandus ja areng, migratsioon ja areng, toiduainetega kindlustatus, laste õigused, sooline võrdõiguslikkus ning sotsiaalse sidususe ja inimväärsete töökohtade loomise edendamine. |
| --- | --- |

12.

Aastatuhande arengueesmärkide tegevuskava ning jätkusuutliku arengu kontekstis vaesuse kõrvaldamise majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalased mõõtmed hõlmavad mitmeid arengualaseid tegevusi, nagu näiteks demokraatlik valitsemistava, poliitilised, majandus- ja sotsiaalreformid, konfliktide ennetamine, sotsiaalne õiglus, inimõiguste edendamine ning õiglane juurdepääs avalikele teenustele, haridusele, kultuurile, tervishoiule (sealhulgas seksuaal- ja soojätkamise tervishoid ja õigused vastavalt rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi Kairo tegevuskavale) ja keskkonnale ning loodusvarade säästev majandamine, vaeseid toetav majanduskasv, kaubandus ja areng, migratsioon ja areng, toiduainetega kindlustatus, laste õigused, sooline võrdõiguslikkus ning sotsiaalse sidususe ja inimväärsete töökohtade loomise edendamine.

3.   Ühised väärtused

| 13. | ELi ja kolmandate riikide partnerlus ja dialoog edendab järgmisi ühiseid väärtusi: inimõiguste ja põhivabaduste austamine, rahu, demokraatia, hea valitsemistava, sooline võrdõiguslikkus, õigusriik, solidaarsus ja õiglus. EL võtab oma kindlaks kohustuseks saavutada tõhus mitmepoolsus, mille puhul kõik maailma riigid jagavad vastutust arengu eest. |
| --- | --- |

13.

ELi ja kolmandate riikide partnerlus ja dialoog edendab järgmisi ühiseid väärtusi: inimõiguste ja põhivabaduste austamine, rahu, demokraatia, hea valitsemistava, sooline võrdõiguslikkus, õigusriik, solidaarsus ja õiglus. EL võtab oma kindlaks kohustuseks saavutada tõhus mitmepoolsus, mille puhul kõik maailma riigid jagavad vastutust arengu eest.

4.   Ühised põhimõtted

4.1   Omavastutus, partnerlus

| 14. | EL on võtnud oma kohustuseks järgida põhimõtet, mille kohaselt on partnerriikidel arengustrateegiate ja -programmide osas omavastutus. Arengumaade esmaseks vastutuseks on luua soodne siseriiklik keskkond nende endi ressursside mobiliseerimiseks, sealhulgas ka sidusa ja tõhusa poliitika teostamiseks. Nimetatud põhimõtete järgimine võimaldab anda kohandatud toetust, mis vastab abisaava riigi erivajadustele. |
| --- | --- |

14.

EL on võtnud oma kohustuseks järgida põhimõtet, mille kohaselt on partnerriikidel arengustrateegiate ja -programmide osas omavastutus. Arengumaade esmaseks vastutuseks on luua soodne siseriiklik keskkond nende endi ressursside mobiliseerimiseks, sealhulgas ka sidusa ja tõhusa poliitika teostamiseks. Nimetatud põhimõtete järgimine võimaldab anda kohandatud toetust, mis vastab abisaava riigi erivajadustele.

| 15. | EL ja arengumaad jagavad koos vastutust nende partnerluses tehtud ühiste jõupingutuste eest. EL toetab partnerriikide vaesuse vähendamise, arengu- ja reformistrateegiaid, mis keskenduvad aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, ning ühtlustab oma tegevust partnerriikide süsteemide ja menetlustega. ELi abi paremaks suunamiseks omavad võtmetähtsust edunäitajad ja korrapärane abi hindamine. |
| --- | --- |

15.

EL ja arengumaad jagavad koos vastutust nende partnerluses tehtud ühiste jõupingutuste eest. EL toetab partnerriikide vaesuse vähendamise, arengu- ja reformistrateegiaid, mis keskenduvad aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, ning ühtlustab oma tegevust partnerriikide süsteemide ja menetlustega. ELi abi paremaks suunamiseks omavad võtmetähtsust edunäitajad ja korrapärane abi hindamine.

| 16. | EL tunnistab kodanike poolt demokraatlikult valitud esindajate esmatähtsat rolli järelevalve teostajatena. Seetõttu toetab EL rahvuskogude, parlamentide ja kohalike omavalitsuste suuremat kaasamist. |
| --- | --- |

16.

EL tunnistab kodanike poolt demokraatlikult valitud esindajate esmatähtsat rolli järelevalve teostajatena. Seetõttu toetab EL rahvuskogude, parlamentide ja kohalike omavalitsuste suuremat kaasamist.

4.2   Süvendatud poliitiline dialoog

| 17. | Poliitiline dialoog on oluline moodus arengueesmärkide saavutamiseks. Ühise arusaamise kujundamise ja toetusmeetmete määratlemise eesmärgil hinnatakse liikmesriikide ja Euroopa Liidu institutsioonide (nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi) poolt nende pädevuse piires peetava poliitilise dialoogi raames korrapäraselt hea valitsemistava, inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi austamist. Nimetatud dialoogil on oluline ennetav mõõde ning dialoogi eesmärk on tagada nimetatud põhimõtete järgimine. Dialoogi käigus käsitletakse samuti võitlust korruptsiooni, ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastu. |
| --- | --- |

17.

Poliitiline dialoog on oluline moodus arengueesmärkide saavutamiseks. Ühise arusaamise kujundamise ja toetusmeetmete määratlemise eesmärgil hinnatakse liikmesriikide ja Euroopa Liidu institutsioonide (nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi) poolt nende pädevuse piires peetava poliitilise dialoogi raames korrapäraselt hea valitsemistava, inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi austamist. Nimetatud dialoogil on oluline ennetav mõõde ning dialoogi eesmärk on tagada nimetatud põhimõtete järgimine. Dialoogi käigus käsitletakse samuti võitlust korruptsiooni, ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastu.

4.3   Kodanikuühiskonna osalemine

| 18. | EL toetab kõikide huvirühmade laialdast osalemist riikide arengus ja julgustab kõiki ühiskonna sektoreid sellest osa võtma. Kodanikuühiskond, sealhulgas majandus- ja sotsiaalpartnerid nagu ametiühingud ja tööandjate organisatsioonid, erasektor, valitsusvälised organisatsioonid ja teised valitsusvälised osalejad omavad eelkõige partnerriikides demokraatia, sotsiaalse õigluse ja inimõiguste edendamisel olulist rolli. EL tõhustab oma toetust valitsusväliste osalejate suutlikkuse arendamisele, et tugevdada nende osakaalu arenguprotsessis ning edendada poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku dialoogi. Samuti tunnistatakse Euroopa kodanikuühiskonna olulist rolli; selleks pöörab EL erilist tähelepanu arenguküsimustega seotud koolitusele ja ELi kodanike teadlikkuse tõstmisele. |
| --- | --- |

18.

EL toetab kõikide huvirühmade laialdast osalemist riikide arengus ja julgustab kõiki ühiskonna sektoreid sellest osa võtma. Kodanikuühiskond, sealhulgas majandus- ja sotsiaalpartnerid nagu ametiühingud ja tööandjate organisatsioonid, erasektor, valitsusvälised organisatsioonid ja teised valitsusvälised osalejad omavad eelkõige partnerriikides demokraatia, sotsiaalse õigluse ja inimõiguste edendamisel olulist rolli. EL tõhustab oma toetust valitsusväliste osalejate suutlikkuse arendamisele, et tugevdada nende osakaalu arenguprotsessis ning edendada poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku dialoogi. Samuti tunnistatakse Euroopa kodanikuühiskonna olulist rolli; selleks pöörab EL erilist tähelepanu arenguküsimustega seotud koolitusele ja ELi kodanike teadlikkuse tõstmisele.

4.4   Sooline võrdõiguslikkus

| 19. | Soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamine pole oluline mitte ainult iseenesest, vaid tegemist on ühega peamistest inimõigustest ja sotsiaalse õigluse küsimusega ning lisaks aitab see saavutada aastatuhande kõiki arengueesmärke ning rakendada Pekingi tegevusprogrammi, Kairo tegevusprogrammi ja naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitlevat konventsiooni. Seetõttu pöörab EL oma suhteid arengumaadega puudutavas poliitikas ja praktikas olulist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele. |
| --- | --- |

19.

Soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamine pole oluline mitte ainult iseenesest, vaid tegemist on ühega peamistest inimõigustest ja sotsiaalse õigluse küsimusega ning lisaks aitab see saavutada aastatuhande kõiki arengueesmärke ning rakendada Pekingi tegevusprogrammi, Kairo tegevusprogrammi ja naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitlevat konventsiooni. Seetõttu pöörab EL oma suhteid arengumaadega puudutavas poliitikas ja praktikas olulist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele.

4.5   Riikide nõrgenemise küsimuse käsitlemine

| 20. | EL parandab oma suhteid keeruliste partnerluste ja ebakindlate riikidega, kus elab kolmandik maailma vaestest elanikest. EL tugevdab oma konfliktide ennetamise alaseid jõupingutusi (6) ja toetab riikide nõrgenemise ennetamist, tehes seda haldusreformi, õigusriigi, korruptsioonivastaste meetmete ja jätkusuutlike riiklike institutsioonide ülesehitamise kaudu, mis aitavad neil institutsioonidel täita mitmeid põhiülesandeid ja rahuldada nende kodanike vajadusi. EL kasutab ebakindlate riikide suutlikkuse suurendamisel võimaluse korral riiklikke süsteeme ja strateegiaid. EL on seisukohal, et läbikukkunud riikide tekkimise vältimiseks ei katkesta ta suhtlust asjaomase riigiga ka kõige keerukama olukorra ilmnemise korral. |
| --- | --- |

20.

EL parandab oma suhteid keeruliste partnerluste ja ebakindlate riikidega, kus elab kolmandik maailma vaestest elanikest. EL tugevdab oma konfliktide ennetamise alaseid jõupingutusi (6) ja toetab riikide nõrgenemise ennetamist, tehes seda haldusreformi, õigusriigi, korruptsioonivastaste meetmete ja jätkusuutlike riiklike institutsioonide ülesehitamise kaudu, mis aitavad neil institutsioonidel täita mitmeid põhiülesandeid ja rahuldada nende kodanike vajadusi. EL kasutab ebakindlate riikide suutlikkuse suurendamisel võimaluse korral riiklikke süsteeme ja strateegiaid. EL on seisukohal, et läbikukkunud riikide tekkimise vältimiseks ei katkesta ta suhtlust asjaomase riigiga ka kõige keerukama olukorra ilmnemise korral.

| 21. | Üleminekuolukorras toetab EL hädaabi, taastumise ja pikaajalise arengu vahelisi seoseid. Kriisijärgset arengut suunatakse integreeritud üleminekustrateegiate abil, mille eesmärgiks on ennistada institutsioonilist suutlikkust, esmaseid infrastruktuure ja sotsiaalteenuseid, suurendada toiduainetega kindlustatust ning pakkuda püsivaid lahendusi põgenikele ja ümberasustatud isikutele ning üldist julgeolekut kodanikele. ELi tegevus toimub mitmepoolsete jõupingutuste raamistikus, kuhu kuulub ka ÜRO rahutaastamise komisjon, ning nende eesmärgiks on omavastutuse ja partnerluse põhimõtete taastamine. |
| --- | --- |

21.

Üleminekuolukorras toetab EL hädaabi, taastumise ja pikaajalise arengu vahelisi seoseid. Kriisijärgset arengut suunatakse integreeritud üleminekustrateegiate abil, mille eesmärgiks on ennistada institutsioonilist suutlikkust, esmaseid infrastruktuure ja sotsiaalteenuseid, suurendada toiduainetega kindlustatust ning pakkuda püsivaid lahendusi põgenikele ja ümberasustatud isikutele ning üldist julgeolekut kodanikele. ELi tegevus toimub mitmepoolsete jõupingutuste raamistikus, kuhu kuulub ka ÜRO rahutaastamise komisjon, ning nende eesmärgiks on omavastutuse ja partnerluse põhimõtete taastamine.

| 22. | Mõned arengumaad on loodusõnnetuste, kliimamuutuste, keskkonnaseisundi halvenemise ja väliste majandusvapustuste suhtes eriti tundlikud. Liikmesriigid ja ühendus toetavad nendes riikides õnnetuste ennetamist ja nendeks valmisolekut, et suurendada selliste väljakutsete ilmnemise korral nende vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

22.

Mõned arengumaad on loodusõnnetuste, kliimamuutuste, keskkonnaseisundi halvenemise ja väliste majandusvapustuste suhtes eriti tundlikud. Liikmesriigid ja ühendus toetavad nendes riikides õnnetuste ennetamist ja nendeks valmisolekut, et suurendada selliste väljakutsete ilmnemise korral nende vastupanuvõimet.

5.   Suurema ja parema abi osutamine

5.1   Rahaliste vahendite suurendamine

| 23. | Euroopa Liit omab jätkuvalt pikaajalisi kohustusi arengu valdkonnas. EL on vastu võtnud ajakava, mille alusel peavad liikmesriigid 2015. aastaks tõstma arenguabi taseme 0,7 %-ni rahvamajanduse kogutulust ja saavutama 2010. aastaks kollektiivse vaheeesmärgi, milleks on 0,56 % rahvamajanduse kogutulust (7), ning kutsub partnereid üles seda eeskuju järgima. Nimetatud kohustused peaksid 2010. aastaks kahekordistama iga-aastast ELi abi enam kui 66 miljardi euroni. Kaalutakse täiendavaid võlakergendusi ning rahastamise uuenduslikke allikaid, et jätkusuutlikult ja prognoositavalt suurendada kättesaadavate vahendite hulka. Vähemalt pool sellest täiendavast abist eraldatakse Aafrikale, austades samas täiel määral iga liikmesriigi prioriteete arenguabi valdkonnas. Vahendite eraldamine toimub objektiivselt ja läbipaistvalt ning vastavalt abisaavate riikide vajadustele ja tulemustele, võttes arvesse nende spetsiifilisi olusid. |
| --- | --- |

23.

Euroopa Liit omab jätkuvalt pikaajalisi kohustusi arengu valdkonnas. EL on vastu võtnud ajakava, mille alusel peavad liikmesriigid 2015. aastaks tõstma arenguabi taseme 0,7 %-ni rahvamajanduse kogutulust ja saavutama 2010. aastaks kollektiivse vaheeesmärgi, milleks on 0,56 % rahvamajanduse kogutulust (7), ning kutsub partnereid üles seda eeskuju järgima. Nimetatud kohustused peaksid 2010. aastaks kahekordistama iga-aastast ELi abi enam kui 66 miljardi euroni. Kaalutakse täiendavaid võlakergendusi ning rahastamise uuenduslikke allikaid, et jätkusuutlikult ja prognoositavalt suurendada kättesaadavate vahendite hulka. Vähemalt pool sellest täiendavast abist eraldatakse Aafrikale, austades samas täiel määral iga liikmesriigi prioriteete arenguabi valdkonnas. Vahendite eraldamine toimub objektiivselt ja läbipaistvalt ning vastavalt abisaavate riikide vajadustele ja tulemustele, võttes arvesse nende spetsiifilisi olusid.

| 24. | Aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks jätkatakse peamise tähelepanu pööramist vähim arenenud riikidele ja teistele väikese sissetulekuga riikidele, mida tõendab nendesse riikidesse suunatava ELi abi suur osakaal (8). Samuti toetab EL jätkuvalt keskmise sissetulekuga riikide (eelkõige selle rühma vaesemate liikmete) arengut, mis toetab vaeseid, ning meie poolt kõikidele arengumaadele antav arenguabi on keskendatud vaesuse vähendamisele selle mitmemõõtmelistes aspektides ja jätkusuutliku arengu kontekstis. Erilist tähelepanu pööratakse ebakindlatele riikidele ja abist ilma jäänud riikidele. |
| --- | --- |

24.

Aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks jätkatakse peamise tähelepanu pööramist vähim arenenud riikidele ja teistele väikese sissetulekuga riikidele, mida tõendab nendesse riikidesse suunatava ELi abi suur osakaal (8). Samuti toetab EL jätkuvalt keskmise sissetulekuga riikide (eelkõige selle rühma vaesemate liikmete) arengut, mis toetab vaeseid, ning meie poolt kõikidele arengumaadele antav arenguabi on keskendatud vaesuse vähendamisele selle mitmemõõtmelistes aspektides ja jätkusuutliku arengu kontekstis. Erilist tähelepanu pööratakse ebakindlatele riikidele ja abist ilma jäänud riikidele.

5.2   Tõhusam abi

| 25. | Lisaks abi suurendamisele osutab EL ka paremat abi. Vähendatakse abi osutamise tegevuskulusid ja suurendatakse selle üleilmset mõju. EL on pühendunud tegema koostööd kõigi arengupartneritega, et suurendada enda osutatava abi kvaliteeti ja mõju, parandada abiandmise tavasid ning aidata meie partnerriikidel suurenenud abivoogusid tõhusamalt kasutada. EL viib kõigis arengumaades ellu abi tõhususe valdkonnas võetud kohustused (9) ja jälgib nende täitmist, sealhulgas kehtestab EL 2010. aastaks konkreetsed eesmärgid. Selles osas on keskseteks põhimõteteks riiklik omavastutus, kohapealselt tasandilt alguse saav abiandjatevaheline kooskõlastamine ja ühtlustamine, abi saavate riikide süsteemidega ühtlustamine ning suund tulemuste saavutamisele. |
| --- | --- |

25.

Lisaks abi suurendamisele osutab EL ka paremat abi. Vähendatakse abi osutamise tegevuskulusid ja suurendatakse selle üleilmset mõju. EL on pühendunud tegema koostööd kõigi arengupartneritega, et suurendada enda osutatava abi kvaliteeti ja mõju, parandada abiandmise tavasid ning aidata meie partnerriikidel suurenenud abivoogusid tõhusamalt kasutada. EL viib kõigis arengumaades ellu abi tõhususe valdkonnas võetud kohustused (9) ja jälgib nende täitmist, sealhulgas kehtestab EL 2010. aastaks konkreetsed eesmärgid. Selles osas on keskseteks põhimõteteks riiklik omavastutus, kohapealselt tasandilt alguse saav abiandjatevaheline kooskõlastamine ja ühtlustamine, abi saavate riikide süsteemidega ühtlustamine ning suund tulemuste saavutamisele.

| 26. | Arenguabi on võimalik osutada erinevate meetmete abil, mis võivad üksteist täiendada (projektide toetamine, sektoripõhiste programmide toetamine, sektori- ja üldeelarve toetamine, humanitaarabi ja kriisiennetuse toetamine, toetused kodanikuühiskonnale ja selle kaudu ning normide, standardite ja õigusaktide lähendamine jne), ning arvestades seda, millised meetmed on igas riigis kõige tulemuslikumad. Kui asjaolud seda võimaldavad, tuleks omavastutuse tugevdamiseks, partneri riikliku vastutuse ja riiklike menetluste toetamiseks, vaesuse vähendamise riiklike strateegiate rahastamiseks (sealhulgas ka tervishoiu ja hariduse eelarvete tegevuskulud) ning mõistliku ja läbipaistva riikliku rahastamise edendamiseks suurendada toetust üld- või sektorieelarvele. |
| --- | --- |

26.

Arenguabi on võimalik osutada erinevate meetmete abil, mis võivad üksteist täiendada (projektide toetamine, sektoripõhiste programmide toetamine, sektori- ja üldeelarve toetamine, humanitaarabi ja kriisiennetuse toetamine, toetused kodanikuühiskonnale ja selle kaudu ning normide, standardite ja õigusaktide lähendamine jne), ning arvestades seda, millised meetmed on igas riigis kõige tulemuslikumad. Kui asjaolud seda võimaldavad, tuleks omavastutuse tugevdamiseks, partneri riikliku vastutuse ja riiklike menetluste toetamiseks, vaesuse vähendamise riiklike strateegiate rahastamiseks (sealhulgas ka tervishoiu ja hariduse eelarvete tegevuskulud) ning mõistliku ja läbipaistva riikliku rahastamise edendamiseks suurendada toetust üld- või sektorieelarvele.

| 27. | Partnerriigid vajavad stabiilset abi tõhusaks planeerimiseks. Seetõttu kohustub EL kasutama prognoositavamaid ja stabiilsemaid abi osutamise mehhanisme. |
| --- | --- |

27.

Partnerriigid vajavad stabiilset abi tõhusaks planeerimiseks. Seetõttu kohustub EL kasutama prognoositavamaid ja stabiilsemaid abi osutamise mehhanisme.

| 28. | Võla vähendamine toob endaga samuti kaasa prognoositava rahastamise. EL peab väga oluliseks mittejätkusuutlike võlakoormuste osas lahenduste leidmist, seda eelkõige suurtes võlgades olevate vaeste riikide maksmata mitmepoolsete võlgade osas ning vajaduse ja võimaluse korral ka selliste riikide osas, keda on tabanud välised vapustused või kes on konfliktist väljumas. |
| --- | --- |

28.

Võla vähendamine toob endaga samuti kaasa prognoositava rahastamise. EL peab väga oluliseks mittejätkusuutlike võlakoormuste osas lahenduste leidmist, seda eelkõige suurtes võlgades olevate vaeste riikide maksmata mitmepoolsete võlgade osas ning vajaduse ja võimaluse korral ka selliste riikide osas, keda on tabanud välised vapustused või kes on konfliktist väljumas.

| 29. | EL edendab abi edasist lahtisidumist, mis läheb eelkõige toiduabi osas kaugemale OECD praegustest soovitustest. |
| --- | --- |

29.

EL edendab abi edasist lahtisidumist, mis läheb eelkõige toiduabi osas kaugemale OECD praegustest soovitustest.

5.3   Kooskõlastamine ja vastastikune täiendavus

| 30. | Ühendus ja liikmesriigid parandavad asutamislepingu vaimus kooskõlastamist ja vastastikust täiendavust. Parim moodus vastastikuse täiendavuse tagamiseks on partnerriikide riikliku ja piirkondliku tasandi prioriteetide arvestamine. EL edendab kooskõlastamist, ühtlustamist ja lähendamist (10). EL julgustab partnerriike endi arenguprotsesse ise juhtima ja toetama abiandjate laiapõhjalist osalemist riiklikes ühtlustamise tegevuskavades. Vajadusel kehtestab EL paindlikud teekaardid, millega sätestatakse, kuidas liikmesriigid saavad ühtlustamise riiklikele tegevuskavadele ja jõupingutustele kaasa aidata. |
| --- | --- |

30.

Ühendus ja liikmesriigid parandavad asutamislepingu vaimus kooskõlastamist ja vastastikust täiendavust. Parim moodus vastastikuse täiendavuse tagamiseks on partnerriikide riikliku ja piirkondliku tasandi prioriteetide arvestamine. EL edendab kooskõlastamist, ühtlustamist ja lähendamist (10). EL julgustab partnerriike endi arenguprotsesse ise juhtima ja toetama abiandjate laiapõhjalist osalemist riiklikes ühtlustamise tegevuskavades. Vajadusel kehtestab EL paindlikud teekaardid, millega sätestatakse, kuidas liikmesriigid saavad ühtlustamise riiklikele tegevuskavadele ja jõupingutustele kaasa aidata.

| 31. | EL on võtnud kohustuse edendada abiandjate tegevuse paremat kooskõlastamist ja vastastikust täiendavust ning teeb selle nimel tööd mitmeaastase ühise kavandamise suunas, mis tugineb partnerriikide vaesuse vähendamise või samaväärsetele strateegiatele, riikide endi eelarveprotsessidele, ühistele rakendusmehhanismidele (sealhulgas ühisanalüüsidele), kõiki abiandjaid kaasavatele ühistele missioonidele ja kaasrahastamise korra kasutamisele. |
| --- | --- |

31.

EL on võtnud kohustuse edendada abiandjate tegevuse paremat kooskõlastamist ja vastastikust täiendavust ning teeb selle nimel tööd mitmeaastase ühise kavandamise suunas, mis tugineb partnerriikide vaesuse vähendamise või samaväärsetele strateegiatele, riikide endi eelarveprotsessidele, ühistele rakendusmehhanismidele (sealhulgas ühisanalüüsidele), kõiki abiandjaid kaasavatele ühistele missioonidele ja kaasrahastamise korra kasutamisele.

| 32. | EL võtab juhtrolli abi osutamise tõhususe parandamist käsitleva Pariisi deklaratsiooni rakendamisel ning on sellega seoses võtnud endale neli täiendavat kohustust: osutada kogu võimekuse tugevdamise alast abi kooskõlastatud programmide kaudu ja kasutades üha enam mitut abiandjat hõlmavat korda; suunata 50 % valitsuste poolt valitsustele osutatavast abist läbi riiklike süsteemide, sealhulgas suurendades sellise abi osakaalu, mida me osutame eelarvetoetuse või sektoripõhise lähenemise kaudu; vältida projektide mis tahes uute rakendusüksuste loomist; vähendada kooskõlastamata missioonide arvu 50 % võrra. |
| --- | --- |

32.

EL võtab juhtrolli abi osutamise tõhususe parandamist käsitleva Pariisi deklaratsiooni rakendamisel ning on sellega seoses võtnud endale neli täiendavat kohustust: osutada kogu võimekuse tugevdamise alast abi kooskõlastatud programmide kaudu ja kasutades üha enam mitut abiandjat hõlmavat korda; suunata 50 % valitsuste poolt valitsustele osutatavast abist läbi riiklike süsteemide, sealhulgas suurendades sellise abi osakaalu, mida me osutame eelarvetoetuse või sektoripõhise lähenemise kaudu; vältida projektide mis tahes uute rakendusüksuste loomist; vähendada kooskõlastamata missioonide arvu 50 % võrra.

| 33. | EL kasutab uute liikmesriikide kogemusi (näiteks ülemineku juhtimise valdkonnas) ja aitab tugevdada nende kui uute abiandjate rolli. |
| --- | --- |

33.

EL kasutab uute liikmesriikide kogemusi (näiteks ülemineku juhtimise valdkonnas) ja aitab tugevdada nende kui uute abiandjate rolli.

| 34. | Jõupingutuste kattumise vältimiseks ning ülemaailmse abi mõju ja tõhususe suurendamiseks kohustub EL täitma nimetatud tegevuskava tihedas koostöös partnerriikide, teiste kahepoolsete arengupartnerite ning mitmepoolsete tegutsejatega, nagu ÜRO ja rahvusvahelised finantsinstitutsioonid. Samuti edendab EL arengumaade seisukohtade esitamise võimaluste parandamist rahvusvahelistes institutsioonides. |
| --- | --- |

34.

Jõupingutuste kattumise vältimiseks ning ülemaailmse abi mõju ja tõhususe suurendamiseks kohustub EL täitma nimetatud tegevuskava tihedas koostöös partnerriikide, teiste kahepoolsete arengupartnerite ning mitmepoolsete tegutsejatega, nagu ÜRO ja rahvusvahelised finantsinstitutsioonid. Samuti edendab EL arengumaade seisukohtade esitamise võimaluste parandamist rahvusvahelistes institutsioonides.

6.   Arengupoliitika sidusus

| 35. | EL on täielikult pühendunud meetmete võtmisele, mis edendavad arengupoliitika sidusust mitmes valdkonnas (11). On oluline, et arenguga mitteseotud poliitikad aitavad kaasa arengumaade poolt aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtavatele jõupingutustele. EL võtab arengukoostöö eesmärke arvesse iga poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid. Et muuta see pühendumus reaalsuseks, tugevdab EL kõigil tasanditel arengualaste menetluste, vahendite ja mehhanismidega seotud poliitika sidusust, kindlustab piisavad vahendid ning jagab nimetatud eesmärkide täitmise edendamiseks parimaid tavasid. Tegemist on ELi märkimisväärse täiendava panusega aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

35.

EL on täielikult pühendunud meetmete võtmisele, mis edendavad arengupoliitika sidusust mitmes valdkonnas (11). On oluline, et arenguga mitteseotud poliitikad aitavad kaasa arengumaade poolt aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtavatele jõupingutustele. EL võtab arengukoostöö eesmärke arvesse iga poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid. Et muuta see pühendumus reaalsuseks, tugevdab EL kõigil tasanditel arengualaste menetluste, vahendite ja mehhanismidega seotud poliitika sidusust, kindlustab piisavad vahendid ning jagab nimetatud eesmärkide täitmise edendamiseks parimaid tavasid. Tegemist on ELi märkimisväärse täiendava panusega aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks.

| 36. | EL toetab igati Doha arenguvooru kiiret, ambitsioonikat ja vaeseid toetavat lõpuleviimist ning ELi-AKV majanduspartnerluse kokkuleppeid. Arengumaad peaksid oma kaubanduspoliitikat kujundama ja reformima kooskõlas oma laiemate riiklike arengukavadega. Osutame vaestele riikidele täiendavat kaubandusvõimekuse arendamise alast toetust. Erilist tähelepanu pööratakse vähimarenenud ja kõige nõrgematele riikidele. EL jätkab tööd selle nimel, et toimuks turgude kontrollitud avamine (eelkõige nende toodete osas, mille ekspordist arengumaad on huvitatud), mida toetaks avatud, erapooletu, õiglane ja reeglitel põhinev mitmepoolne kaubandussüsteem, mis võtab arvesse nõrgemate riikide huve ja muresid. Arenenud riikide ja arengumaade vahelise ning arengumaadevahelise kaubanduse edendamise eesmärgil käsitleb EL eri- ja ebavõrdse kohtlemise ning eeliskohtlemise kaotamise küsimusi. EL jätkab tööd selle nimel, et kõik arenenud riigid kehtestaksid vähimarenenud riikidele enne Doha vooru lõppemist või üldisemal viisil kvoodi- ja tariifivaba turulepääsu. EL vähendab reformitud ühise põllumajanduspoliitika (CAP) raames oluliselt kaubandusmoonutuste taset, mis on seotud ELi põllumajandussektori suhtes rakendatavate toetusmeetmetega, ning hõlbustab arengumaade põllumajanduse arengut. EL toetab asümmeetria ja paindlikkuse eesmärke kooskõlas arenguvajadustega ning majanduspartnerluse kokkulepete rakendamise eesmärgil. EL pöörab jätkuvalt erilist tähelepanu nende riikide arengueesmärkidele, kellega ühendus on sõlminud või kellega ta sõlmib kalanduslepingud. |
| --- | --- |

36.

EL toetab igati Doha arenguvooru kiiret, ambitsioonikat ja vaeseid toetavat lõpuleviimist ning ELi-AKV majanduspartnerluse kokkuleppeid. Arengumaad peaksid oma kaubanduspoliitikat kujundama ja reformima kooskõlas oma laiemate riiklike arengukavadega. Osutame vaestele riikidele täiendavat kaubandusvõimekuse arendamise alast toetust. Erilist tähelepanu pööratakse vähimarenenud ja kõige nõrgematele riikidele. EL jätkab tööd selle nimel, et toimuks turgude kontrollitud avamine (eelkõige nende toodete osas, mille ekspordist arengumaad on huvitatud), mida toetaks avatud, erapooletu, õiglane ja reeglitel põhinev mitmepoolne kaubandussüsteem, mis võtab arvesse nõrgemate riikide huve ja muresid. Arenenud riikide ja arengumaade vahelise ning arengumaadevahelise kaubanduse edendamise eesmärgil käsitleb EL eri- ja ebavõrdse kohtlemise ning eeliskohtlemise kaotamise küsimusi. EL jätkab tööd selle nimel, et kõik arenenud riigid kehtestaksid vähimarenenud riikidele enne Doha vooru lõppemist või üldisemal viisil kvoodi- ja tariifivaba turulepääsu. EL vähendab reformitud ühise põllumajanduspoliitika (CAP) raames oluliselt kaubandusmoonutuste taset, mis on seotud ELi põllumajandussektori suhtes rakendatavate toetusmeetmetega, ning hõlbustab arengumaade põllumajanduse arengut. EL toetab asümmeetria ja paindlikkuse eesmärke kooskõlas arenguvajadustega ning majanduspartnerluse kokkulepete rakendamise eesmärgil. EL pöörab jätkuvalt erilist tähelepanu nende riikide arengueesmärkidele, kellega ühendus on sõlminud või kellega ta sõlmib kalanduslepingud.

| 37. | Ebakindlus ja vägivaldsed konfliktid on ühed suurimad takistused aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele. Julgeolek ja areng on ELi ja kolmandate riikide vaheliste suhete olulised ja teineteist täiendavad aspektid. Mõlemad annavad oma tegevustega panuse turvalise keskkonna loomisele ning vaesuse, sõja, keskkonnaseisundi halvenemise ning mittetoimivate majanduslike, sotsiaalsete ja poliitiliste struktuuride nõiaringi lõhkumisele. EL tugevdab ühenduse ja liikmesriikide pädevuse piires kontrolli oma relvaekspordi üle eesmärgiga vältida EL-is toodetud relvastuse kasutamist tsiviilelanikkonna vastu või olemasolevate pingete või konfliktide süvendamist arengumaades ning võtab kooskõlas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku kaubanduse vastase võitluse Euroopa strateegiaga konkreetseid meetmeid, et piirata väike- ja kergrelvade kontrollimatut levikut. Samuti toetab EL igati kohustust kaitsta elanikkonda. Me ei saa tegevusetult pealt vaadata, kuidas pannakse toime genotsiide, sõjakuritegusid, etnilist puhastust või teisi rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste jämedaid rikkumisi. EL toetab rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tugevdamise protsessis suurema rolli andmist piirkondlikele ja allpiirkondlikele organisatsioonidele, sealhulgas konfliktide ennetamise valdkonnas abiandjate poolt antavate toetuste koordineerimisvõimekuse suurendamist. |
| --- | --- |

37.

Ebakindlus ja vägivaldsed konfliktid on ühed suurimad takistused aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele. Julgeolek ja areng on ELi ja kolmandate riikide vaheliste suhete olulised ja teineteist täiendavad aspektid. Mõlemad annavad oma tegevustega panuse turvalise keskkonna loomisele ning vaesuse, sõja, keskkonnaseisundi halvenemise ning mittetoimivate majanduslike, sotsiaalsete ja poliitiliste struktuuride nõiaringi lõhkumisele. EL tugevdab ühenduse ja liikmesriikide pädevuse piires kontrolli oma relvaekspordi üle eesmärgiga vältida EL-is toodetud relvastuse kasutamist tsiviilelanikkonna vastu või olemasolevate pingete või konfliktide süvendamist arengumaades ning võtab kooskõlas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku kaubanduse vastase võitluse Euroopa strateegiaga konkreetseid meetmeid, et piirata väike- ja kergrelvade kontrollimatut levikut. Samuti toetab EL igati kohustust kaitsta elanikkonda. Me ei saa tegevusetult pealt vaadata, kuidas pannakse toime genotsiide, sõjakuritegusid, etnilist puhastust või teisi rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste jämedaid rikkumisi. EL toetab rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tugevdamise protsessis suurema rolli andmist piirkondlikele ja allpiirkondlikele organisatsioonidele, sealhulgas konfliktide ennetamise valdkonnas abiandjate poolt antavate toetuste koordineerimisvõimekuse suurendamist.

| 38. | EL annab oma panuse globaliseerumise sotsiaalse mõõtme tugevdamisse ning tööhõive ja kõigile inimväärse töö võimaldamise edendamisse. Püüame muuta migratsiooni arengu seisukohalt positiivseks faktoriks, tehes seda vaesuse vähendamisele suunatud konkreetsete meetmete edendamise, sealhulgas kodumaale raha ülekandmise lihtsustamise abil ning piirates väljaõppinud töötajaid puudutavat “ajude väljavoolu”. EL juhib ülemaailmseid jõupingutusi pillava tarbimise ja tootmise ohjeldamiseks. Aitame arengumaadel rakendada mitmepoolseid keskkonnakokkuleppeid ja edendada vaeseid riike toetavaid keskkonnaalaseid algatusi. EL kinnitab oma otsustavust võidelda kliimamuutustega. |
| --- | --- |

38.

EL annab oma panuse globaliseerumise sotsiaalse mõõtme tugevdamisse ning tööhõive ja kõigile inimväärse töö võimaldamise edendamisse. Püüame muuta migratsiooni arengu seisukohalt positiivseks faktoriks, tehes seda vaesuse vähendamisele suunatud konkreetsete meetmete edendamise, sealhulgas kodumaale raha ülekandmise lihtsustamise abil ning piirates väljaõppinud töötajaid puudutavat “ajude väljavoolu”. EL juhib ülemaailmseid jõupingutusi pillava tarbimise ja tootmise ohjeldamiseks. Aitame arengumaadel rakendada mitmepoolseid keskkonnakokkuleppeid ja edendada vaeseid riike toetavaid keskkonnaalaseid algatusi. EL kinnitab oma otsustavust võidelda kliimamuutustega.

7.   Areng kui vahend ülemaailmsetele väljakutsetele reageerimiseks

| 39. | Arenguküsimuses võetavad ELi meetmed, mis on keskendatud jätkusuutliku arengu kontekstis vaesuse kõrvaldamisele, annavad olulise panuse arengumaade suhtes globaliseerumisprotsessi hüvede õiglasemale optimeerimisele ja kulude õiglasemale jagamisele, mis on üldise rahu ja stabiilsuse huvides, ning maailma ees seisvate peamiste väljakutsete põhjuseks oleva ebavõrdsuse vähendamisele. Tänapäeval on rahvusvahelise üldsuse peamine ülesanne tagada, et globaliseerumine oleks kogu inimkonna jaoks positiivne jõud. |
| --- | --- |

39.

Arenguküsimuses võetavad ELi meetmed, mis on keskendatud jätkusuutliku arengu kontekstis vaesuse kõrvaldamisele, annavad olulise panuse arengumaade suhtes globaliseerumisprotsessi hüvede õiglasemale optimeerimisele ja kulude õiglasemale jagamisele, mis on üldise rahu ja stabiilsuse huvides, ning maailma ees seisvate peamiste väljakutsete põhjuseks oleva ebavõrdsuse vähendamisele. Tänapäeval on rahvusvahelise üldsuse peamine ülesanne tagada, et globaliseerumine oleks kogu inimkonna jaoks positiivne jõud.

| 40. | Vaesuse vähendamine ja jätkusuutliku arengu edendamine on iseenesest vajalikud eesmärgid. Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine teenib samuti kollektiivse ja individuaalse pikaajalise rahu ja julgeoleku huve. Rahu ja julgeolekuta pole areng ja vaesuse kõrvaldamine võimalikud ning arengu ja vaesuse kõrvaldamiseta pole võimalik saavutada püsivat rahu. Samuti on areng kõige tõhusam pikaajaline lahendus, mis vähendab pealesunnitud ja ebaseaduslikku sisserännet ning inimkaubandust. Areng omab võtmerolli sellise säästva tarbimise ja tootmise edendamisel, mille puhul oleks majanduskasvu kahjustavad tagajärjed ümbritsevale keskkonnale võimalikult väikesed. |
| --- | --- |

40.

Vaesuse vähendamine ja jätkusuutliku arengu edendamine on iseenesest vajalikud eesmärgid. Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine teenib samuti kollektiivse ja individuaalse pikaajalise rahu ja julgeoleku huve. Rahu ja julgeolekuta pole areng ja vaesuse kõrvaldamine võimalikud ning arengu ja vaesuse kõrvaldamiseta pole võimalik saavutada püsivat rahu. Samuti on areng kõige tõhusam pikaajaline lahendus, mis vähendab pealesunnitud ja ebaseaduslikku sisserännet ning inimkaubandust. Areng omab võtmerolli sellise säästva tarbimise ja tootmise edendamisel, mille puhul oleks majanduskasvu kahjustavad tagajärjed ümbritsevale keskkonnale võimalikult väikesed.

II OSA: EUROOPA ÜHENDUSE ARENGUPOLIITIKA

Ühisavalduse “Euroopa konsensus arengu küsimuses” teises osas esitatakse Euroopa Ühenduse uuendatud arengupoliitika, millega rakendatakse esimeses osas esitatud Euroopa nägemust arengu küsimuses, tehes seda ühendusele usaldatud vahenditega ja vastavalt asutamislepingule. Selles täpsustatakse ühenduse rolli ja lisaväärtust ning seda, kuidas ühenduse tasandil rakendada käesolevas ühisnägemuses määratletud eesmärke, põhimõtteid, väärtusi, arengupoliitika sidusust ja kohustusi. Sellega määratletakse prioriteedid, mida tuleb seejärel kajastada tõhusates ja sidusates arengukoostöö programmides riikide ja piirkondade tasandil. Sellega suunatakse ühenduse kõikides vahendites ja kolmandate riikide suhtes kehtestatud koostööstrateegiates sisalduva arenguabi komponendi planeerimist ja rakendamist (12). Ühenduse teised poliitikavaldkonnad, mis mõjutavad arengumaid, võtavad seda arengupoliitika sidususe tagamise eesmärgil arvesse.

| 41. | Arengukoostöö alane ühenduse poliitika täiendab liikmesriikide poliitikat (13). |
| --- | --- |

41.

Arengukoostöö alane ühenduse poliitika täiendab liikmesriikide poliitikat (13).

| 42. | Ühenduse arengupoliitika peamiseks eesmärgiks on jätkusuutliku arengu kontekstis vaesuse kõrvaldamine, sealhulgas ka aastatuhande arengueesmärkide saavutamine, ning demokraatia, hea valitsemistava ja inimõiguste edendamine, nagu on määratletud I osas. Ühenduse tasandil tehakse nimetatud eesmärkide täitmiseks tööd kõigis arengumaades ning neid eesmärke kasutatakse ka arenguabi komponentides, mis sisalduvad kõigis koostööstrateegiates kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

42.

Ühenduse arengupoliitika peamiseks eesmärgiks on jätkusuutliku arengu kontekstis vaesuse kõrvaldamine, sealhulgas ka aastatuhande arengueesmärkide saavutamine, ning demokraatia, hea valitsemistava ja inimõiguste edendamine, nagu on määratletud I osas. Ühenduse tasandil tehakse nimetatud eesmärkide täitmiseks tööd kõigis arengumaades ning neid eesmärke kasutatakse ka arenguabi komponentides, mis sisalduvad kõigis koostööstrateegiates kolmandate riikidega.

| 43. | Ühendus kohaldab kõiki I osas määratletud põhimõtteid, sealhulgas abi tõhusust käsitlevaid põhimõtteid: riiklik omavastutus, partnerlus, kooskõlastamine, ühtlustamine, abi saavate riikide süsteemidega ühtlustamine ning keskendumine tulemuste saavutamisele. |
| --- | --- |

43.

Ühendus kohaldab kõiki I osas määratletud põhimõtteid, sealhulgas abi tõhusust käsitlevaid põhimõtteid: riiklik omavastutus, partnerlus, kooskõlastamine, ühtlustamine, abi saavate riikide süsteemidega ühtlustamine ning keskendumine tulemuste saavutamisele.

| 44. | Samuti edendab ühendus arengupoliitika sidusust, mis tugineb selle tagamisele, et ühendus võtab arengukoostöö eesmärke arvesse iga sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid. |
| --- | --- |

44.

Samuti edendab ühendus arengupoliitika sidusust, mis tugineb selle tagamisele, et ühendus võtab arengukoostöö eesmärke arvesse iga sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid.

| 45. | Ühendus tugevdab kõikide tegevuste raames süvalaiendamise tüüpi lähenemist valdkondadevahelistele küsimustele, mis on esitatud jaos 3.3 “Süvalaiendamise tüüpi lähenemise tugevdamine”. |
| --- | --- |

45.

Ühendus tugevdab kõikide tegevuste raames süvalaiendamise tüüpi lähenemist valdkondadevahelistele küsimustele, mis on esitatud jaos 3.3 “Süvalaiendamise tüüpi lähenemise tugevdamine”.

1.   Ühenduse eriline roll ja suhtelised eelised

| 46. | Komisjon täidab talle asutamislepinguga antud volituste piires arenguküsimustes olulist rolli. Erilise tähtsusega on komisjoni ülemaailmne kohalolek, tema tegevus arengupoliitika sidususe edendamiseks, tema spetsiifiline pädevus ja teadmised, tema algatusõigus ühenduse tasandil, tema tegevus kooskõlastamise ja ühtlustamise hõlbustamiseks ning tema riigiülene olemus. Ühendust saab esile tõsta tänu tema suhtelistele eelistele ja lisaväärtusele, mis võimaldavad vastastikust täiendavust liikmesriikide ja teiste rahvusvaheliste abiandjate kahepoolse poliitikaga. |
| --- | --- |

46.

Komisjon täidab talle asutamislepinguga antud volituste piires arenguküsimustes olulist rolli. Erilise tähtsusega on komisjoni ülemaailmne kohalolek, tema tegevus arengupoliitika sidususe edendamiseks, tema spetsiifiline pädevus ja teadmised, tema algatusõigus ühenduse tasandil, tema tegevus kooskõlastamise ja ühtlustamise hõlbustamiseks ning tema riigiülene olemus. Ühendust saab esile tõsta tänu tema suhtelistele eelistele ja lisaväärtusele, mis võimaldavad vastastikust täiendavust liikmesriikide ja teiste rahvusvaheliste abiandjate kahepoolse poliitikaga.

| 47. | Komisjon püüab ühenduse nimel anda lisaväärtust alljärgnevalt kirjeldatud rollide täitmise kaudu. |
| --- | --- |

47.

Komisjon püüab ühenduse nimel anda lisaväärtust alljärgnevalt kirjeldatud rollide täitmise kaudu.

| 48. | Esiteks, ülemaailmne kohalolek. Komisjoni kui arengupartneri esindatus on välisriikides arvuliselt isegi suurem kui kõige suurema liikmesriigi esindatus ning mõnel juhul on komisjon välisriigis ainus ELi partner, kelle esindatus on märkimisväärne. Komisjon kasutab ühist kaubanduspoliitikat, peaaegu kõiki arengumaid ja -piirkondi hõlmavaid koostööprogramme ning poliitilist dialoogi, mida teostatakse koos liikmesriikidega. Komisjon saab tuge laialt delegatsioonidevõrgustikult. See võimaldab tal käsitleda väga erinevaid olukordi, sealhulgas ebakindlate riikide probleeme, mida liikmesriigid ei käsitle. |
| --- | --- |

48.

Esiteks, ülemaailmne kohalolek. Komisjoni kui arengupartneri esindatus on välisriikides arvuliselt isegi suurem kui kõige suurema liikmesriigi esindatus ning mõnel juhul on komisjon välisriigis ainus ELi partner, kelle esindatus on märkimisväärne. Komisjon kasutab ühist kaubanduspoliitikat, peaaegu kõiki arengumaid ja -piirkondi hõlmavaid koostööprogramme ning poliitilist dialoogi, mida teostatakse koos liikmesriikidega. Komisjon saab tuge laialt delegatsioonidevõrgustikult. See võimaldab tal käsitleda väga erinevaid olukordi, sealhulgas ebakindlate riikide probleeme, mida liikmesriigid ei käsitle.

| 49. | Teiseks, arengupoliitika ja ühenduse meetmete vahelise sidususe tagamine (14) liikmesriikide abil ning eelkõige nendes valdkondades, kus ühenduse poliitika avaldab arengumaadele olulist mõju, näiteks kaubandus, põllumajandus, kalandus ja migratsioonipoliitika, ning selle põhimõtte laialdasem levitamine. Ühendus tugineb oma kogemustele ja ainupädevusele kaubanduse valdkonnas ning omab suhtelist eelist selleks, et anda partnerriikidele toetust küsimustes, mis käsitlevad kaubanduse riiklikesse arengukavadesse integreerimist ja võimaluse korral piirkondliku koostöö toetamist. |
| --- | --- |

49.

Teiseks, arengupoliitika ja ühenduse meetmete vahelise sidususe tagamine (14) liikmesriikide abil ning eelkõige nendes valdkondades, kus ühenduse poliitika avaldab arengumaadele olulist mõju, näiteks kaubandus, põllumajandus, kalandus ja migratsioonipoliitika, ning selle põhimõtte laialdasem levitamine. Ühendus tugineb oma kogemustele ja ainupädevusele kaubanduse valdkonnas ning omab suhtelist eelist selleks, et anda partnerriikidele toetust küsimustes, mis käsitlevad kaubanduse riiklikesse arengukavadesse integreerimist ja võimaluse korral piirkondliku koostöö toetamist.

| 50. | Kolmandaks, arengu parimate tavade edendamine. Komisjon soodustab koos liikmesriikidega arengualast mõttevahetust Euroopas ja edendab arengu parimaid tavasid, nagu näiteks otsesed eelarvetoetused ja vajaduse korral valdkondlikud toetused, abi lahtisidumine, tulemustepõhine lähenemine ja abi detsentraliseeritud rakendamine. Komisjonil on oma analüütilise võimekuse tugevdamise tulemusena võimalus teatud arenguküsimustes toimida intellektuaalkeskusena. |
| --- | --- |

50.

Kolmandaks, arengu parimate tavade edendamine. Komisjon soodustab koos liikmesriikidega arengualast mõttevahetust Euroopas ja edendab arengu parimaid tavasid, nagu näiteks otsesed eelarvetoetused ja vajaduse korral valdkondlikud toetused, abi lahtisidumine, tulemustepõhine lähenemine ja abi detsentraliseeritud rakendamine. Komisjonil on oma analüütilise võimekuse tugevdamise tulemusena võimalus teatud arenguküsimustes toimida intellektuaalkeskusena.

| 51. | Neljandaks, kooskõlastamise ja ühtlustamise hõlbustamine. Komisjon etendab abi tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni rakendamisel aktiivset osa ning on üheks peamiseks jõuks, mis edendab ELi poolt Pariisis omavastutuse, vastavusseviimise, tulemuste ühtlustamise ja vastastikuse aruandluse osas võetud kohustuste täitmist. Komisjon jätkab kooskõlastamise, vastastikuse täiendavuse ja sidususe edendamist, mis kujutavad endast ELi panust laiemale abi tõhususe alasele rahvusvahelisele tegevuskavale. Samuti toetab ühendus katastroofiabi ja katastroofideks valmisoleku alast tõhustatud kooskõlastamist, tehes seda olemasolevate rahvusvaheliste süsteemide ja mehhanismide ning ÜRO rahvusvahelist kooskõlastamist tagava juhtrolli raames. |
| --- | --- |

51.

Neljandaks, kooskõlastamise ja ühtlustamise hõlbustamine. Komisjon etendab abi tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni rakendamisel aktiivset osa ning on üheks peamiseks jõuks, mis edendab ELi poolt Pariisis omavastutuse, vastavusseviimise, tulemuste ühtlustamise ja vastastikuse aruandluse osas võetud kohustuste täitmist. Komisjon jätkab kooskõlastamise, vastastikuse täiendavuse ja sidususe edendamist, mis kujutavad endast ELi panust laiemale abi tõhususe alasele rahvusvahelisele tegevuskavale. Samuti toetab ühendus katastroofiabi ja katastroofideks valmisoleku alast tõhustatud kooskõlastamist, tehes seda olemasolevate rahvusvaheliste süsteemide ja mehhanismide ning ÜRO rahvusvahelist kooskõlastamist tagava juhtrolli raames.

| 52. | Viiendaks, komisjon on sobilik täidesaatev organ valdkondades, kus suurus ja kriitiline mass on eriti olulised. |
| --- | --- |

52.

Viiendaks, komisjon on sobilik täidesaatev organ valdkondades, kus suurus ja kriitiline mass on eriti olulised.

| 53. | Kuuendaks, ühendus edendab demokraatiat, inimõigusi, head valitsemistava ja rahvusvahelise õiguse austamist, pöörates erilist tähelepanu läbipaistvusele ja korruptsioonivastasele võitlusele. Komisjonil on demokraatia, inimõiguste ja ülesehitusprotsessi edendamisel positiivsed kogemused ning neid arendatakse edasi. |
| --- | --- |

53.

Kuuendaks, ühendus edendab demokraatiat, inimõigusi, head valitsemistava ja rahvusvahelise õiguse austamist, pöörates erilist tähelepanu läbipaistvusele ja korruptsioonivastasele võitlusele. Komisjonil on demokraatia, inimõiguste ja ülesehitusprotsessi edendamisel positiivsed kogemused ning neid arendatakse edasi.

| 54. | Seitsmendaks, kodanikuühiskonna osalemise põhimõtte jõustamisel toetab komisjoni Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, kes hõlbustab dialoogi kohaliku tasandi majandus- ja sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

54.

Seitsmendaks, kodanikuühiskonna osalemise põhimõtte jõustamisel toetab komisjoni Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, kes hõlbustab dialoogi kohaliku tasandi majandus- ja sotsiaalpartneritega.

| 55. | Lisaks püüab ühendus parandada arusaamist vastastikusest sõltuvusest ning julgustada põhja ja lõuna vahelist ühismeelsust. Selleks pöörab komisjon erilist tähelepanu arenguküsimustega seotud teadlikkuse tõstmisele ja ELi kodanike koolitusele arenguküsimustes. |
| --- | --- |

55.

Lisaks püüab ühendus parandada arusaamist vastastikusest sõltuvusest ning julgustada põhja ja lõuna vahelist ühismeelsust. Selleks pöörab komisjon erilist tähelepanu arenguküsimustega seotud teadlikkuse tõstmisele ja ELi kodanike koolitusele arenguküsimustes.

2.   Erinev lähenemine vastavalt kontekstile ja vajadustele

2.1   Eristamine arengukoostöö rakendamisel

| 56. | Arengueesmärke, arengupõhimõtteid ja abi tõhususe alaste kohustuste (15) rakendamist tuleb kohaldada kõigi arengukostöö komponentide suhtes. Ühendus kasutab kõigis arengumaades vahendeid ja lähenemisi, mis on vaesuse vähendamiseks ja jätkusuutliku arengu tagamiseks kõige tõhusamad. |
| --- | --- |

56.

Arengueesmärke, arengupõhimõtteid ja abi tõhususe alaste kohustuste (15) rakendamist tuleb kohaldada kõigi arengukostöö komponentide suhtes. Ühendus kasutab kõigis arengumaades vahendeid ja lähenemisi, mis on vaesuse vähendamiseks ja jätkusuutliku arengu tagamiseks kõige tõhusamad.

| 57. | Ühenduse arengukoostöö rakendamine on kindlasti riigi- või piirkonnaspetsiifiline, kujundatud vastavalt iga partnerriigi või piirkonna eripärale ning põhineb riigi vajadustel, strateegiatel, prioriteetidel ja vahenditel. Eristamine on vajalik, kuna partnerid ja väljakutsed on erinevad. |
| --- | --- |

57.

Ühenduse arengukoostöö rakendamine on kindlasti riigi- või piirkonnaspetsiifiline, kujundatud vastavalt iga partnerriigi või piirkonna eripärale ning põhineb riigi vajadustel, strateegiatel, prioriteetidel ja vahenditel. Eristamine on vajalik, kuna partnerid ja väljakutsed on erinevad.

| 58. | Arengueesmärgid on iseenesest vajalikud eesmärgid. Arengukoostöö on laiema välistegevuse üheks peamiseks elemendiks, seejuures on kõik välistegevuse aspektid olulised ning peaksid olema sidusad, vastastikku toetavad ja võrdse tähtsusega. Riikide, piirkondade ja teemavaldkondade kaupa koostatud strateegiadokumendid on komisjoni programmitöö vahenditeks, millega määratletakse nimetatud poliitikad ning kindlustatakse nendevaheline sidusus. |
| --- | --- |

58.

Arengueesmärgid on iseenesest vajalikud eesmärgid. Arengukoostöö on laiema välistegevuse üheks peamiseks elemendiks, seejuures on kõik välistegevuse aspektid olulised ning peaksid olema sidusad, vastastikku toetavad ja võrdse tähtsusega. Riikide, piirkondade ja teemavaldkondade kaupa koostatud strateegiadokumendid on komisjoni programmitöö vahenditeks, millega määratletakse nimetatud poliitikad ning kindlustatakse nendevaheline sidusus.

| 59. | Arenguabi on võimalik osutada erinevate meetmete abil, mis võivad üksteist täiendada (projektide toetamine, sektoripõhiste programmide toetamine, sektori- ja üldeelarve toetamine, humanitaarabi ja kriisiennetuse toetamine, toetused kodanikuühiskonnale ja selle kaudu ning normide, standardite ja õigusaktide lähendamine jne), ning arvestades seda, millised meetmed on igas riigis kõige tulemuslikumad. |
| --- | --- |

59.

Arenguabi on võimalik osutada erinevate meetmete abil, mis võivad üksteist täiendada (projektide toetamine, sektoripõhiste programmide toetamine, sektori- ja üldeelarve toetamine, humanitaarabi ja kriisiennetuse toetamine, toetused kodanikuühiskonnale ja selle kaudu ning normide, standardite ja õigusaktide lähendamine jne), ning arvestades seda, millised meetmed on igas riigis kõige tulemuslikumad.

| 60. | Vaesuse kõrvaldamine on oluline nii keskmise kui väikese sissetulekuga partnerriikides. Väikese sissetulekuga riikides ja vähimarenenud riikides on aastatuhande arengueesmärkide saavutamine väga suur väljakutse. Väikese sissetulekuga riikide abistamine põhineb vaesuse vähendamise strateegiatel, milles pööratakse vajalikku tähelepanu põhiteenuste olemasolule ning nende kättesaadavusele, majanduse mitmekesistamisele, toiduainetega kindlustatusele ning demokraatliku valitsemistava ja institutsioonide paremaks muutmisele. |
| --- | --- |

60.

Vaesuse kõrvaldamine on oluline nii keskmise kui väikese sissetulekuga partnerriikides. Väikese sissetulekuga riikides ja vähimarenenud riikides on aastatuhande arengueesmärkide saavutamine väga suur väljakutse. Väikese sissetulekuga riikide abistamine põhineb vaesuse vähendamise strateegiatel, milles pööratakse vajalikku tähelepanu põhiteenuste olemasolule ning nende kättesaadavusele, majanduse mitmekesistamisele, toiduainetega kindlustatusele ning demokraatliku valitsemistava ja institutsioonide paremaks muutmisele.

| 61. | Samuti on aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks endiselt oluline keskmise sissetulekuga riikidele antav abi. Mitmetel keskmise sissetulekuga riikide rühma vaesematel liikmetel on vähimarenenud riikidega samalaadsed probleemid. Suur osa maailma vaestest elab nendes riikides, mida sageli iseloomustavad jahmatav ebavõrdsus ja nõrk valitsemine, mis ohustavad nende arengprotsessi jätkusuutlikkust. Seetõttu jätkab ühendus arenguabi osutamist, tuginedes riikide vaesuse vähendamise või samaväärsetele strateegiatele. Mitmetel keskmise sissetulekuga riikidel on oluline roll poliitilistes, julgeoleku- ja maailmakaubanduse küsimustes ning nad toodavad ja kaitsevad ülemaailmse tähtsusega avalikke hüvesid ja toimivad piirkondlike edumudelitena. Kuid nad on samuti sisemiste ja väliste vapustuste läbi haavatavad või toibuvad konfliktidest või kannatavad konfliktide tõttu. |
| --- | --- |

61.

Samuti on aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks endiselt oluline keskmise sissetulekuga riikidele antav abi. Mitmetel keskmise sissetulekuga riikide rühma vaesematel liikmetel on vähimarenenud riikidega samalaadsed probleemid. Suur osa maailma vaestest elab nendes riikides, mida sageli iseloomustavad jahmatav ebavõrdsus ja nõrk valitsemine, mis ohustavad nende arengprotsessi jätkusuutlikkust. Seetõttu jätkab ühendus arenguabi osutamist, tuginedes riikide vaesuse vähendamise või samaväärsetele strateegiatele. Mitmetel keskmise sissetulekuga riikidel on oluline roll poliitilistes, julgeoleku- ja maailmakaubanduse küsimustes ning nad toodavad ja kaitsevad ülemaailmse tähtsusega avalikke hüvesid ja toimivad piirkondlike edumudelitena. Kuid nad on samuti sisemiste ja väliste vapustuste läbi haavatavad või toibuvad konfliktidest või kannatavad konfliktide tõttu.

| 62. | ELiga ühinemist ettevalmistava poliitika (selles ulatuses, kus see seondub arengumaadega) eesmärgiks on toetada kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide võimalikku liikmelisust ning Euroopa naabruspoliitika näeb ette soodustatud partnerluse loomist naabruses asuvate riikidega, lähendades neid Euroopa Liidule ja pakkudes neile võimalust osaleda ühenduse siseturul, toetades samas dialoogi, reforme ning majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Kuigi nimetatud poliitikad keskenduvad selgelt integratsioonile, sisaldavad nad tavaliselt olulisi arenguaspekte. Vaesuse vähendamine ja sotsiaalsed arengueesmärgid aitavad arengumaades luua jõukamaid, võrdsemaid ja seetõttu ka stabiilsemaid ühiskondi. Vahendid, mis võivad osutada nimetatud poliitikate toetamiseks tehnilist ja finantsabi, hõlmavad vajaduse korral arengu parimaid tavasid, et edendada tõhusat juhtimist ja rakendamist. Nimetatud vahendeid suunavaid poliitikaid viiakse ellu Euroopa naabruspoliitika ja ELiga ühinemist ettevalmistavate poliitikatega kehtestatud laiemas raamistikus ning nad moodustavad ühenduse laiemate välissuhete lahutamatu osa. |
| --- | --- |

62.

ELiga ühinemist ettevalmistava poliitika (selles ulatuses, kus see seondub arengumaadega) eesmärgiks on toetada kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide võimalikku liikmelisust ning Euroopa naabruspoliitika näeb ette soodustatud partnerluse loomist naabruses asuvate riikidega, lähendades neid Euroopa Liidule ja pakkudes neile võimalust osaleda ühenduse siseturul, toetades samas dialoogi, reforme ning majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Kuigi nimetatud poliitikad keskenduvad selgelt integratsioonile, sisaldavad nad tavaliselt olulisi arenguaspekte. Vaesuse vähendamine ja sotsiaalsed arengueesmärgid aitavad arengumaades luua jõukamaid, võrdsemaid ja seetõttu ka stabiilsemaid ühiskondi. Vahendid, mis võivad osutada nimetatud poliitikate toetamiseks tehnilist ja finantsabi, hõlmavad vajaduse korral arengu parimaid tavasid, et edendada tõhusat juhtimist ja rakendamist. Nimetatud vahendeid suunavaid poliitikaid viiakse ellu Euroopa naabruspoliitika ja ELiga ühinemist ettevalmistavate poliitikatega kehtestatud laiemas raamistikus ning nad moodustavad ühenduse laiemate välissuhete lahutamatu osa.

| 63. | Väljapakutud uus ühenduse toetuse poliitikapõhiste ja horisontaalsete vahendite ülesehitus (16) võib luua sobiva raamistiku erinevate kontekstide ja tingimuste käsitlemiseks. Selles raamistikus on temaatilised programmid üksteist toetavad ja täiendavad ning määratletud selge lisaväärtuse alusel, mis tuleneb võrdlusest geograafiliste programmidega. |
| --- | --- |

63.

Väljapakutud uus ühenduse toetuse poliitikapõhiste ja horisontaalsete vahendite ülesehitus (16) võib luua sobiva raamistiku erinevate kontekstide ja tingimuste käsitlemiseks. Selles raamistikus on temaatilised programmid üksteist toetavad ja täiendavad ning määratletud selge lisaväärtuse alusel, mis tuleneb võrdlusest geograafiliste programmidega.

2.2   Vahendite eraldamise objektiivsed ja läbipaistvad kriteeriumid

| 64. | Ülemaailmsel geograafilisel ja valdkondlikul jaotamisel juhitakse vahendite eraldamist ja nende edasise kasutamise ülevaatamist standardsete, objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel, mis tuginevad vajadustele ja tulemustele. Tuleks võtta arvesse konflikti-, kriisi-, või katastroofiolukorras olevate riikide ees seisvaid konkreetseid raskusi koos erinevate programmide spetsiifilise laadiga. |
| --- | --- |

64.

Ülemaailmsel geograafilisel ja valdkondlikul jaotamisel juhitakse vahendite eraldamist ja nende edasise kasutamise ülevaatamist standardsete, objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel, mis tuginevad vajadustele ja tulemustele. Tuleks võtta arvesse konflikti-, kriisi-, või katastroofiolukorras olevate riikide ees seisvaid konkreetseid raskusi koos erinevate programmide spetsiifilise laadiga.

| 65. | Vajaduste kriteeriumid hõlmavad rahvastikku, sissetulekut inimese kohta, vaesuse ulatust, sissetuleku jaotust ja sotsiaalse arengu taset; tulemuslikkuse kriteeriumid hõlmavad edusamme poliitilises, majanduslikus ja sotsiaalsfääris, edusamme hea valitsemistava valdkonnas ning abi tulemuslikku kasutamist ning eriti seda, kuidas riik kasutab piiratud ressursse (eelkõige oma ressursse) arengu edendamiseks. |
| --- | --- |

65.

Vajaduste kriteeriumid hõlmavad rahvastikku, sissetulekut inimese kohta, vaesuse ulatust, sissetuleku jaotust ja sotsiaalse arengu taset; tulemuslikkuse kriteeriumid hõlmavad edusamme poliitilises, majanduslikus ja sotsiaalsfääris, edusamme hea valitsemistava valdkonnas ning abi tulemuslikku kasutamist ning eriti seda, kuidas riik kasutab piiratud ressursse (eelkõige oma ressursse) arengu edendamiseks.

| 66. | Arengupoliitikas tuleb jagada vahendeid nii, et võetaks arvesse nende vahendite mõju vaesuse vähendamisele. Sellest tulenevalt tuleb erilist tähelepanu pöörata vähimarenenud ja teiste väikese sissetulekuga riikide olukorrale, mis on osa lähenemisest, kuhu on hõlmatud ka partnerriikide valitsuse jõupingutused vaesuse vähendamiseks ning nende tulemuslikkus ja toetuse vastuvõtmise suutlikkus. Vähimarenenud ja väikese sissetulekuga riikidele antakse üldiste vahendite eraldamisel eesõigus. Ühendus peaks leidma võimalusi, kuidas keskenduda rohkem kõige vaesematele riikidele, võttes erilise tähelepanu alla Aafrika riigid. Vajalikku tähelepanu tuleb pöörata keskmise sissetulekuga riikidele, eelkõige selle riikide rühma vaesematele liikmetele, kellest paljudel on väikese sissetulekuga riikidega sarnased probleemid. |
| --- | --- |

66.

Arengupoliitikas tuleb jagada vahendeid nii, et võetaks arvesse nende vahendite mõju vaesuse vähendamisele. Sellest tulenevalt tuleb erilist tähelepanu pöörata vähimarenenud ja teiste väikese sissetulekuga riikide olukorrale, mis on osa lähenemisest, kuhu on hõlmatud ka partnerriikide valitsuse jõupingutused vaesuse vähendamiseks ning nende tulemuslikkus ja toetuse vastuvõtmise suutlikkus. Vähimarenenud ja väikese sissetulekuga riikidele antakse üldiste vahendite eraldamisel eesõigus. Ühendus peaks leidma võimalusi, kuidas keskenduda rohkem kõige vaesematele riikidele, võttes erilise tähelepanu alla Aafrika riigid. Vajalikku tähelepanu tuleb pöörata keskmise sissetulekuga riikidele, eelkõige selle riikide rühma vaesematele liikmetele, kellest paljudel on väikese sissetulekuga riikidega sarnased probleemid.

3.   Partnerriikide vajadustega arvestamine

3.1   Keskendamise põhimõtte järgimine paindlikkust säilitades

| 67. | Ühendus juhindub riike ja piirkondi puudutavas kavandamises keskendamise põhimõttest. See on abi tõhususe tagamiseks määrava tähtsusega. Ühendus rakendab nimetatud põhimõtet kõikides oma riiklikes ja piirkondlikes programmides. See tähendab, et ühenduse abi kavandamise käigus valitakse välja rangelt piiratud arv tegevusvaldkondi, et mitte hajutada jõupingutusi liiga paljude sektorite peale. Partnerluse, omavastutuse ja ühtlustamise vallas võetud kohustuste täitmiseks tehakse see valik riikide ja piirkondade tasandil. |
| --- | --- |

67.

Ühendus juhindub riike ja piirkondi puudutavas kavandamises keskendamise põhimõttest. See on abi tõhususe tagamiseks määrava tähtsusega. Ühendus rakendab nimetatud põhimõtet kõikides oma riiklikes ja piirkondlikes programmides. See tähendab, et ühenduse abi kavandamise käigus valitakse välja rangelt piiratud arv tegevusvaldkondi, et mitte hajutada jõupingutusi liiga paljude sektorite peale. Partnerluse, omavastutuse ja ühtlustamise vallas võetud kohustuste täitmiseks tehakse see valik riikide ja piirkondade tasandil.

| 68. | Prioriteedid määratakse kindlaks partnerriikide vahel ühise analüüsi põhjal läbiviidava läbipaistva ja süvendatud dialoogi põhjal ning tagades vastastikuse täiendavuse erinevate rahastajate, eelkõige liikmesriikide vahel. Kavandamine peaks olema piisavalt paindlik, et tulla kiiresti toime ka ettenägematute vajadustega. |
| --- | --- |

68.

Prioriteedid määratakse kindlaks partnerriikide vahel ühise analüüsi põhjal läbiviidava läbipaistva ja süvendatud dialoogi põhjal ning tagades vastastikuse täiendavuse erinevate rahastajate, eelkõige liikmesriikide vahel. Kavandamine peaks olema piisavalt paindlik, et tulla kiiresti toime ka ettenägematute vajadustega.

| 69. | Ühtlustamise tegevuskava nõuab, et rahastajad töötaksid partnerriikide üld- ja valdkondliku poliitika toetamisel üheskoos. Ühendus aitab partnerriikidel juhtida riigile kõigi abiandjate poolt antavate toetuste mitmeaastase kavandamise ettevalmistamist ja kooskõlastamist. Selle töö lähtekohaks on aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega seotud või samaväärsed riiklikud vaesuse vähendamise strateegiad. |
| --- | --- |

69.

Ühtlustamise tegevuskava nõuab, et rahastajad töötaksid partnerriikide üld- ja valdkondliku poliitika toetamisel üheskoos. Ühendus aitab partnerriikidel juhtida riigile kõigi abiandjate poolt antavate toetuste mitmeaastase kavandamise ettevalmistamist ja kooskõlastamist. Selle töö lähtekohaks on aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega seotud või samaväärsed riiklikud vaesuse vähendamise strateegiad.

3.2   Ühenduse tegevusvaldkonnad

| 70. | Ühenduse eriline roll ja suhtelised eelised tingivad ühenduse panuse keskendamise teatud valdkondadesse, kus ühendusel on suhtelised eelised. Seepärast arendab komisjon nendes valdkondades oma asjatundlikkust ja võimekust edasi. Erilist tähelepanu pööratakse vajaliku võimekuse ja asjatundlikkuse loomiseks riigi tasandil kooskõlas detsentraliseerimisprotsessi ja partnerriikide omavastutusega. |
| --- | --- |

70.

Ühenduse eriline roll ja suhtelised eelised tingivad ühenduse panuse keskendamise teatud valdkondadesse, kus ühendusel on suhtelised eelised. Seepärast arendab komisjon nendes valdkondades oma asjatundlikkust ja võimekust edasi. Erilist tähelepanu pööratakse vajaliku võimekuse ja asjatundlikkuse loomiseks riigi tasandil kooskõlas detsentraliseerimisprotsessi ja partnerriikide omavastutusega.

| 71. | Ühendus on partnerriikide väljendatud vajadustele vastates aktiivne peamiselt alljärgnevalt toodud valdkondades, millest mõningate suhtes võib arvestada, et ühendusel on neis suhteline eelis. |
| --- | --- |

71.

Ühendus on partnerriikide väljendatud vajadustele vastates aktiivne peamiselt alljärgnevalt toodud valdkondades, millest mõningate suhtes võib arvestada, et ühendusel on neis suhteline eelis.

Kaubandus ja piirkondlik lõimumine

| 72. | Ühendus aitab arengumaid kaubanduses ja piirkondlikus lõimumises, edendades õiglast ja keskkonnasäästlikku majanduskasvu, sujuvat ja järkjärgulist lõimumist maailmamajandusega ning luues sideme kaubandusstrateegiate ja vaesuse vähendamise strateegiate või muude samaväärsete strateegiate vahel. Selle valdkonna prioriteedid on institutsioonide ja võimekuse tugevdamine selliselt, et saaks tõhusal moel luua ja rakendada mõistlikku kaubandus- ja lõimumispoliitikat, ning erasektori toetamine kaubavahetuse uute võimaluste ärakasutamiseks. |
| --- | --- |

72.

Ühendus aitab arengumaid kaubanduses ja piirkondlikus lõimumises, edendades õiglast ja keskkonnasäästlikku majanduskasvu, sujuvat ja järkjärgulist lõimumist maailmamajandusega ning luues sideme kaubandusstrateegiate ja vaesuse vähendamise strateegiate või muude samaväärsete strateegiate vahel. Selle valdkonna prioriteedid on institutsioonide ja võimekuse tugevdamine selliselt, et saaks tõhusal moel luua ja rakendada mõistlikku kaubandus- ja lõimumispoliitikat, ning erasektori toetamine kaubavahetuse uute võimaluste ärakasutamiseks.

| 73. | Konkreetsed meetmed sõltuvad paljuski partnerriike iseloomustavatest tunnustest. Kõige vaesemate riikide, eelkõige vähimarenenud riikide ja väikeste sisemaa- või saareriikide puhul on vaja erilist tähelepanu pöörata pakkumisele ja erasektori konkurentsivõime suurendamisele. |
| --- | --- |

73.

Konkreetsed meetmed sõltuvad paljuski partnerriike iseloomustavatest tunnustest. Kõige vaesemate riikide, eelkõige vähimarenenud riikide ja väikeste sisemaa- või saareriikide puhul on vaja erilist tähelepanu pöörata pakkumisele ja erasektori konkurentsivõime suurendamisele.

| 74. | Kaubanduslikud tõkked on sageli kõige kõrgemad arengumaade endi vahel. Piirkondliku lõimumisega saab neid tõkkeid vähendada. AKV riikide puhul aitab see ka ette valmistada majanduspartnerluse kokkuleppeid. Mitmetele riikidele, eriti neile, kellele EL on peamine kaubavahetus- ja investeeringupartner, on kasulik ELi ühtset turgu reguleerivate õigusaktide ühtlustamine. |
| --- | --- |

74.

Kaubanduslikud tõkked on sageli kõige kõrgemad arengumaade endi vahel. Piirkondliku lõimumisega saab neid tõkkeid vähendada. AKV riikide puhul aitab see ka ette valmistada majanduspartnerluse kokkuleppeid. Mitmetele riikidele, eriti neile, kellele EL on peamine kaubavahetus- ja investeeringupartner, on kasulik ELi ühtset turgu reguleerivate õigusaktide ühtlustamine.

Keskkond ja loodusvarade säästev majandamine

| 75. | Ühendus toetab oma partnerriikide tehtavaid jõupingutusi kaasata arengusse keskkonnaküsimused ning aitab suurendada partnerriikide võimekust mitmepoolsete keskkonnakokkulepete rakendamisel. Ühendus pöörab erilist tähelepanu algatustele, mille eesmärk on säästvalt majandada ja säilitada loodusvarasid, mis on tuluallikaks ja vahendiks töökohtade arvu, maapiirkondade tuluallikate ja keskkonnakaupade ja -teenuste tagamiseks ja arendamiseks. Sel eesmärgil julgustab ja toetab ühendus riiklikke ja piirkondlikke strateegiaid; ühendus osaleb ka Euroopa või ülemaailmsetes algatustes ja organisatsioonides ning annab neisse oma panuse. Tugevam toetus ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni rakendamisele aitab peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimist ja edendada bioloogilist ohutust ja bioloogilise mitmekesisuse säästvat majandamist. Kõrbestumise kontrollimise ja maa säästva majandamisega seoses keskendub ühendus ÜRO kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooni rakendamisele maa-alade säästva majandamise küsimuste tõhusa lõimimise teel arenguriikide strateegiatesse. Säästva metsmajandusega seoses toetab ühendus jõupingutusi ebaseadusliku metsaraide vastu võitlemisel ning pöörab erilist tähelepanu metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust käsitleva ELi tegevuskava (Forest Law Enforcement, Governance and Trade — FLEGT) rakendamisele. |
| --- | --- |

75.

Ühendus toetab oma partnerriikide tehtavaid jõupingutusi kaasata arengusse keskkonnaküsimused ning aitab suurendada partnerriikide võimekust mitmepoolsete keskkonnakokkulepete rakendamisel. Ühendus pöörab erilist tähelepanu algatustele, mille eesmärk on säästvalt majandada ja säilitada loodusvarasid, mis on tuluallikaks ja vahendiks töökohtade arvu, maapiirkondade tuluallikate ja keskkonnakaupade ja -teenuste tagamiseks ja arendamiseks. Sel eesmärgil julgustab ja toetab ühendus riiklikke ja piirkondlikke strateegiaid; ühendus osaleb ka Euroopa või ülemaailmsetes algatustes ja organisatsioonides ning annab neisse oma panuse. Tugevam toetus ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni rakendamisele aitab peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimist ja edendada bioloogilist ohutust ja bioloogilise mitmekesisuse säästvat majandamist. Kõrbestumise kontrollimise ja maa säästva majandamisega seoses keskendub ühendus ÜRO kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooni rakendamisele maa-alade säästva majandamise küsimuste tõhusa lõimimise teel arenguriikide strateegiatesse. Säästva metsmajandusega seoses toetab ühendus jõupingutusi ebaseadusliku metsaraide vastu võitlemisel ning pöörab erilist tähelepanu metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust käsitleva ELi tegevuskava (Forest Law Enforcement, Governance and Trade — FLEGT) rakendamisele.

| 76. | Kliimamuutustega seoses keskendub ühendus oma jõupingutustes ELi kliimamuutusi käsitleva tegevuskava rakendamisele arengukoostöö raames ja tihedas koostöös liikmesriikidega. Kliimamuutuste negatiivsete mõjudega kohanemine on vähimarenenud riikidele ja väikestele saartel asuvatele arenguriikidele antava ühenduse toetuse keskmes. Ühendus püüab edendada ka keemiatoodete ja jäätmete säästvat majandamist, võttes eelkõige arvesse nende seotust terviseküsimustega. |
| --- | --- |

76.

Kliimamuutustega seoses keskendub ühendus oma jõupingutustes ELi kliimamuutusi käsitleva tegevuskava rakendamisele arengukoostöö raames ja tihedas koostöös liikmesriikidega. Kliimamuutuste negatiivsete mõjudega kohanemine on vähimarenenud riikidele ja väikestele saartel asuvatele arenguriikidele antava ühenduse toetuse keskmes. Ühendus püüab edendada ka keemiatoodete ja jäätmete säästvat majandamist, võttes eelkõige arvesse nende seotust terviseküsimustega.

Infrastruktuur, side ja transport

| 77. | Ühendus edendab transpordis sektoripõhist säästvat lähenemist. Sellise lähenemise põhimõteteks on partnerriikide omavastutus ja prioriteetide seadmine lähtudes vaesuse vähendamise või samaväärsetest strateegiatest, partnerriikide vajaduste rahuldamine, transpordi ohutuse, taskukohasuse ja tõhususe tagamine ning negatiivsete keskkonnamõjude vähendamine. Selleks on vajalik strateegia, millega luuakse majanduslikult, rahaliselt, keskkonnaalaselt ja institutsionaalselt jätkusuutlik transpordisüsteem. |
| --- | --- |

77.

Ühendus edendab transpordis sektoripõhist säästvat lähenemist. Sellise lähenemise põhimõteteks on partnerriikide omavastutus ja prioriteetide seadmine lähtudes vaesuse vähendamise või samaväärsetest strateegiatest, partnerriikide vajaduste rahuldamine, transpordi ohutuse, taskukohasuse ja tõhususe tagamine ning negatiivsete keskkonnamõjude vähendamine. Selleks on vajalik strateegia, millega luuakse majanduslikult, rahaliselt, keskkonnaalaselt ja institutsionaalselt jätkusuutlik transpordisüsteem.

| 78. | Ühendus vastab olemasolevate eelarvevahendite piires eelkõige Aafrika riikidest tulevatele järjest sagedasematele palvetele, et toetajad suurendaksid infrastruktuuri, sealhulgas vaesuse vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi toetava majanduse infrastruktuuri rahastamist. Ühendus osutab abi eri tasanditel. Lähtepunktiks on riigi tasand, kus põhiline osa abist suunatakse partnerriikide strateegiate kaudu, tagades optimaalse tasakaalu investeerimise ja ülalpidamise vahel. Piirkonna ja kontinendi tasandil algatab ühendus infrastruktuuri partnerluse, mille raames tehakse koostööd piirkondlike majandusühenduste ja teiste oluliste partneritega, sealhulgas erasektoriga. Toetatakse partnerlust erasektoriga. |
| --- | --- |

78.

Ühendus vastab olemasolevate eelarvevahendite piires eelkõige Aafrika riikidest tulevatele järjest sagedasematele palvetele, et toetajad suurendaksid infrastruktuuri, sealhulgas vaesuse vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi toetava majanduse infrastruktuuri rahastamist. Ühendus osutab abi eri tasanditel. Lähtepunktiks on riigi tasand, kus põhiline osa abist suunatakse partnerriikide strateegiate kaudu, tagades optimaalse tasakaalu investeerimise ja ülalpidamise vahel. Piirkonna ja kontinendi tasandil algatab ühendus infrastruktuuri partnerluse, mille raames tehakse koostööd piirkondlike majandusühenduste ja teiste oluliste partneritega, sealhulgas erasektoriga. Toetatakse partnerlust erasektoriga.

| 79. | Ühendus toetab ka side- ja infotehnoloogia laiemat kasutamist, et ületada lõhe digitaalvaldkonnas. Ühendus suurendab oma toetust ka arenguküsimustega seotud teadustööle. |
| --- | --- |

79.

Ühendus toetab ka side- ja infotehnoloogia laiemat kasutamist, et ületada lõhe digitaalvaldkonnas. Ühendus suurendab oma toetust ka arenguküsimustega seotud teadustööle.

Vesi ja energia

| 80. | Ühenduse veeressursside integreeritud haldamise raampoliitika eesmärk on tagada iga inimese piisav varustamine kvaliteetse joogiveega ning sanitaar- ja hügieeninõuete täitmine vastavalt aastatuhande arengueesmärkidele ja Johannesburgis seatud eesmärkidele. Lisaks on sihiks seatud raamistiku loomine kõikide veeressursside pikaajaliseks kaitseks, millega hoitaks ära veevarude seisundi edasine halvenemine ja edendataks säästvat veekasutust. |
| --- | --- |

80.

Ühenduse veeressursside integreeritud haldamise raampoliitika eesmärk on tagada iga inimese piisav varustamine kvaliteetse joogiveega ning sanitaar- ja hügieeninõuete täitmine vastavalt aastatuhande arengueesmärkidele ja Johannesburgis seatud eesmärkidele. Lisaks on sihiks seatud raamistiku loomine kõikide veeressursside pikaajaliseks kaitseks, millega hoitaks ära veevarude seisundi edasine halvenemine ja edendataks säästvat veekasutust.

| 81. | Euroopa Liidu veealgatus aitab kaasa nimetatud eesmärkide saavutamisele. Selle põhielementideks on poliitilise tegutsemiskohustuse tugevdamine, vaesuse vähendamiseks tehtavate pingutuste ja jätkusuutliku arengu kontekstis vee- ja sanitaarküsimuste esiletõstmine, veevarude parema haldamise edendamine, veemajanduse küsimustes piirkondliku ja allpiirkondliku koostöö julgustamine ning täiendava rahastamise ligimeelitamine. |
| --- | --- |

81.

Euroopa Liidu veealgatus aitab kaasa nimetatud eesmärkide saavutamisele. Selle põhielementideks on poliitilise tegutsemiskohustuse tugevdamine, vaesuse vähendamiseks tehtavate pingutuste ja jätkusuutliku arengu kontekstis vee- ja sanitaarküsimuste esiletõstmine, veevarude parema haldamise edendamine, veemajanduse küsimustes piirkondliku ja allpiirkondliku koostöö julgustamine ning täiendava rahastamise ligimeelitamine.

| 82. | Suurel osal arengumaade elanikkonnast ei ole juurdepääsu moodsatele energeetikateenustele ja nad sõltuvad ebatõhusatest ja kulukatest kodumajapidamise energiaga varustamise süsteemidest. Ühenduse poliitika keskendub seega mõistliku institutsioonilise ja rahastamisekeskkonna toetamisele, teadlikkuse tõstmisele, võimekuse tugevdamisele ja rahakogumisele, et parandada juurdepääsu kaasaegsetele, taskukohastele, säästvatele, tõhusatele, puhastele (sealhulgas taastuvenergiat kasutavatele) energeetikateenustele ELi energeetikaalgatuse ja teiste rahvusvaheliste ja siseriiklike algatuste kaudu. Jõupingutusi tehakse ka tehnoloogia hüppelise arengu toetamiseks sellistes valdkondades nagu energeetika ja transport. |
| --- | --- |

82.

Suurel osal arengumaade elanikkonnast ei ole juurdepääsu moodsatele energeetikateenustele ja nad sõltuvad ebatõhusatest ja kulukatest kodumajapidamise energiaga varustamise süsteemidest. Ühenduse poliitika keskendub seega mõistliku institutsioonilise ja rahastamisekeskkonna toetamisele, teadlikkuse tõstmisele, võimekuse tugevdamisele ja rahakogumisele, et parandada juurdepääsu kaasaegsetele, taskukohastele, säästvatele, tõhusatele, puhastele (sealhulgas taastuvenergiat kasutavatele) energeetikateenustele ELi energeetikaalgatuse ja teiste rahvusvaheliste ja siseriiklike algatuste kaudu. Jõupingutusi tehakse ka tehnoloogia hüppelise arengu toetamiseks sellistes valdkondades nagu energeetika ja transport.

Maapiirkondade areng, territoriaalplaneerimine, põllumajandus ja toiduainetega kindlustatus

| 83. | Põllumajandus ja maapiirkondade areng on vaesuse vähendamise ja majanduskasvu seisukohalt otsustava tähtsusega. Investeeringute taaskäivitamiseks maapiirkondades toetab ühendus riikide juhitavat, ühist, hajutatud ja keskkonnasäästlikku territoriaalset arengut, mille sihiks on kaasata abisaajad investeeringute kindlaksmääramisse ja vahendite haldamisse, et toetada kohalike arengukeskuste tekkimist, ületamata seejuures ökosüsteemide taluvuspiire. Püsivate tulemuste saavutamiseks on oluline edendada kõikidel tasanditel sidusat ja edasiviivat poliitilist keskkonda. |
| --- | --- |

83.

Põllumajandus ja maapiirkondade areng on vaesuse vähendamise ja majanduskasvu seisukohalt otsustava tähtsusega. Investeeringute taaskäivitamiseks maapiirkondades toetab ühendus riikide juhitavat, ühist, hajutatud ja keskkonnasäästlikku territoriaalset arengut, mille sihiks on kaasata abisaajad investeeringute kindlaksmääramisse ja vahendite haldamisse, et toetada kohalike arengukeskuste tekkimist, ületamata seejuures ökosüsteemide taluvuspiire. Püsivate tulemuste saavutamiseks on oluline edendada kõikidel tasanditel sidusat ja edasiviivat poliitilist keskkonda.

| 84. | Ühendus jätkab tööd toiduainetega kindlustatuse parandamiseks rahvusvahelisel, piirkondlikul ja riikide tasandil. Ühendus toetab strateegilisi lähenemisi pikemat aega toidupuudust kannatavates riikides. Keskendutakse ennetustegevusele, turvavõrgustikele, vahenditele juurdepääsu parandamisele, toitumise kvaliteedile ja võimekuse arendamisele. Erilist tähelepanu pööratakse üleminekuolukordadele ja hädaabi tõhususele. |
| --- | --- |

84.

Ühendus jätkab tööd toiduainetega kindlustatuse parandamiseks rahvusvahelisel, piirkondlikul ja riikide tasandil. Ühendus toetab strateegilisi lähenemisi pikemat aega toidupuudust kannatavates riikides. Keskendutakse ennetustegevusele, turvavõrgustikele, vahenditele juurdepääsu parandamisele, toitumise kvaliteedile ja võimekuse arendamisele. Erilist tähelepanu pööratakse üleminekuolukordadele ja hädaabi tõhususele.

| 85. | Põllumajanduse valdkonnas paneb ühendus rõhku juurdepääsule ressurssidele (maa, vesi, rahalised vahendid), tootmise jätkusuutlikule suurendamisele (kus see on asjakohane ja eelkõige vähimarenenud riikides), konkurentsivõime suurendamisele piirkondlikel ja rahvusvahelistel turgudel ja riskide haldamisele (riikides, mis sõltuvad põhitoodetest). Selleks, et arengumaad saaksid kasu tehnoloogilisest arengust, toetab ühendus ülemaailmsel tasandil tehtavaid põllumajandusuuringuid. |
| --- | --- |

85.

Põllumajanduse valdkonnas paneb ühendus rõhku juurdepääsule ressurssidele (maa, vesi, rahalised vahendid), tootmise jätkusuutlikule suurendamisele (kus see on asjakohane ja eelkõige vähimarenenud riikides), konkurentsivõime suurendamisele piirkondlikel ja rahvusvahelistel turgudel ja riskide haldamisele (riikides, mis sõltuvad põhitoodetest). Selleks, et arengumaad saaksid kasu tehnoloogilisest arengust, toetab ühendus ülemaailmsel tasandil tehtavaid põllumajandusuuringuid.

Valitsemine, demokraatia, inimõigused ning majandus- ja institutsionaalsete reformide toetamine

| 86. | Vaesuse vähendamiseks ja jätkusuutliku arengu saavutamiseks on tähtis teha edusamme inimõiguste kaitsmisel, hea valitsemistava rakendamisel ja demokratiseerimisel (17). Kõikidel inimestel peaksid olema kõik inimõigused kooskõlas rahvusvaheliste lepingutega. Ühendus edendab sellest lähtuvalt kõikide inimeste inimõiguste austamist koostöös riikide ja valitsusväliste osalejatega partnerriikides. Ühendus püüab aktiivselt edendada inimõigusi kui riigisiseselt peetava valitsemist käsitleva ühise dialoogi lahutamatut osa. Hea valitsemistava julgustamiseks on vajalik pragmaatiline lähenemisviis, mis põhineb iga riigi konkreetsel kontekstil. Ühendus toetab aktiivselt ühist riigisiseselt peetavat dialoogi valitsemise teemadel sellistes valdkondades nagu korruptsiooni vastu võitlemine, avaliku sektori reform, õiguskaitse kättesaadavus ja kohtusüsteemi reform. See on olulise tähtsusega riikide algatatud reformikavade koostamisel aruandekohustuse ja institutsioonilise keskkonna raames, mis toetab inimõigusi ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid. |
| --- | --- |

86.

Vaesuse vähendamiseks ja jätkusuutliku arengu saavutamiseks on tähtis teha edusamme inimõiguste kaitsmisel, hea valitsemistava rakendamisel ja demokratiseerimisel (17). Kõikidel inimestel peaksid olema kõik inimõigused kooskõlas rahvusvaheliste lepingutega. Ühendus edendab sellest lähtuvalt kõikide inimeste inimõiguste austamist koostöös riikide ja valitsusväliste osalejatega partnerriikides. Ühendus püüab aktiivselt edendada inimõigusi kui riigisiseselt peetava valitsemist käsitleva ühise dialoogi lahutamatut osa. Hea valitsemistava julgustamiseks on vajalik pragmaatiline lähenemisviis, mis põhineb iga riigi konkreetsel kontekstil. Ühendus toetab aktiivselt ühist riigisiseselt peetavat dialoogi valitsemise teemadel sellistes valdkondades nagu korruptsiooni vastu võitlemine, avaliku sektori reform, õiguskaitse kättesaadavus ja kohtusüsteemi reform. See on olulise tähtsusega riikide algatatud reformikavade koostamisel aruandekohustuse ja institutsioonilise keskkonna raames, mis toetab inimõigusi ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid.

| 87. | Parandamaks riikide poolt läbiviidavate reformide seaduslikkust ja vastutavate isikute aruandekohustust, rõhutab ühendus nimetatud reformide puhul kõrgetasemelise poliitilise sekkumise vajalikkust. Ühendus toetab sellega seoses ka detsentraliseerimist ja kohalikke omavalitsusi, parlamendi rolli tugevdamist, vaeste inimeste turvalisust ning selliste riiklike protsesside tugevdamist, tänu millele tagatakse vabad, õiglased ja läbipaistvad valimised. Ühendus edendab demokraatliku valitsemistava põhimõtteid rahanduse, maksunduse ja õiguse valdkondades. |
| --- | --- |

87.

Parandamaks riikide poolt läbiviidavate reformide seaduslikkust ja vastutavate isikute aruandekohustust, rõhutab ühendus nimetatud reformide puhul kõrgetasemelise poliitilise sekkumise vajalikkust. Ühendus toetab sellega seoses ka detsentraliseerimist ja kohalikke omavalitsusi, parlamendi rolli tugevdamist, vaeste inimeste turvalisust ning selliste riiklike protsesside tugevdamist, tänu millele tagatakse vabad, õiglased ja läbipaistvad valimised. Ühendus edendab demokraatliku valitsemistava põhimõtteid rahanduse, maksunduse ja õiguse valdkondades.

| 88. | Koostöös Bretton Woodsi institutsioonidega jätkab ühendus aktiivset tegutsemist majandus- ja institutsionaalsete reformide valdkonnas, sealhulgas seoses vaesuse vähendamise strateegiatega, pidades dialoogi ja toetades rahaliselt nendesse programmidesse kaasatud valitsusi. Ühendus pöörab jätkuvalt tähelepanu sellele, kuidas reformid mõjutavad majanduskasvu, ärikeskkonna parandamist, makromajanduslikku stabiilsust ja vaesuse vähendamist. Ühendus soodustab riikide tegelikku omavastutust reformide eest, seades oma dialoogis kesksele kohale tulemused. Erilist rõhku paneb ühendus riigi rahanduse juhtimise parandamisele, mis on korruptsioonivastase võitluse ja kulude efektiivsuse tõstmise põhiline element. |
| --- | --- |

88.

Koostöös Bretton Woodsi institutsioonidega jätkab ühendus aktiivset tegutsemist majandus- ja institutsionaalsete reformide valdkonnas, sealhulgas seoses vaesuse vähendamise strateegiatega, pidades dialoogi ja toetades rahaliselt nendesse programmidesse kaasatud valitsusi. Ühendus pöörab jätkuvalt tähelepanu sellele, kuidas reformid mõjutavad majanduskasvu, ärikeskkonna parandamist, makromajanduslikku stabiilsust ja vaesuse vähendamist. Ühendus soodustab riikide tegelikku omavastutust reformide eest, seades oma dialoogis kesksele kohale tulemused. Erilist rõhku paneb ühendus riigi rahanduse juhtimise parandamisele, mis on korruptsioonivastase võitluse ja kulude efektiivsuse tõstmise põhiline element.

Konfliktide ennetamine ja ebakindlad riigid

| 89. | Ühendus arendab oma institutsioonide pädevuste piires välja üldise ennetava lähenemise riigi nõrgenemisele, konfliktidele, loodusõnnetustele ja muud liiki kriisidele. Ühendus aitab selles kaasa partnerriikide ja piirkondlike organisatsioonide jõupingutustele tugevdada varajase hoiatamise süsteeme ja demokraatliku juhtimise alast ja institutsionaalset võimekust. Ühendus parandab ka tihedas koostöös ja kooskõlas olemasolevate nõukogu struktuuridega enda valmisolekut ära tunda varajasi märke riigi nõrgenemisest, parandades koostöös teostatavaid analüüse ja jälgimist ning keerulises olukorras, ebakindlate või lagunevate riikide hindamist koos teiste rahastajatega. Ühendus rakendab kogu programmitöös aktiivselt OECD põhimõtteid hea rahvusvahelise tegevuse kohta ebakindlates riikides. |
| --- | --- |

89.

Ühendus arendab oma institutsioonide pädevuste piires välja üldise ennetava lähenemise riigi nõrgenemisele, konfliktidele, loodusõnnetustele ja muud liiki kriisidele. Ühendus aitab selles kaasa partnerriikide ja piirkondlike organisatsioonide jõupingutustele tugevdada varajase hoiatamise süsteeme ja demokraatliku juhtimise alast ja institutsionaalset võimekust. Ühendus parandab ka tihedas koostöös ja kooskõlas olemasolevate nõukogu struktuuridega enda valmisolekut ära tunda varajasi märke riigi nõrgenemisest, parandades koostöös teostatavaid analüüse ja jälgimist ning keerulises olukorras, ebakindlate või lagunevate riikide hindamist koos teiste rahastajatega. Ühendus rakendab kogu programmitöös aktiivselt OECD põhimõtteid hea rahvusvahelise tegevuse kohta ebakindlates riikides.

| 90. | Keerulise partnerluse olukordades ja ebakindlate või lagunevate riikide puhul on ühenduse kohesteks prioriteetideks pakkuda põhiteenuseid ja käsitleda vajadusi koostöös kodanikuühiskonna ja ÜRO organisatsioonidega. Ühenduse tegevuse kontseptsioon pikemas perspektiivis näeb ette riikidega partnerluses olles riikide omavastutuse suurendamist, seaduslike, tõhusate ja stabiilsete riigivõimuorganite ülesehitamise jätkamist ning aktiivse ja organiseerunud kodanikuühiskonna kujundamist. |
| --- | --- |

90.

Keerulise partnerluse olukordades ja ebakindlate või lagunevate riikide puhul on ühenduse kohesteks prioriteetideks pakkuda põhiteenuseid ja käsitleda vajadusi koostöös kodanikuühiskonna ja ÜRO organisatsioonidega. Ühenduse tegevuse kontseptsioon pikemas perspektiivis näeb ette riikidega partnerluses olles riikide omavastutuse suurendamist, seaduslike, tõhusate ja stabiilsete riigivõimuorganite ülesehitamise jätkamist ning aktiivse ja organiseerunud kodanikuühiskonna kujundamist.

| 91. | Ühendus koostab endiselt olulise konfliktiohuga riikide jaoks üldplaane, mis peaksid arvestama konfliktiriski suurendada või vähendada võivate poliitikatega. |
| --- | --- |

91.

Ühendus koostab endiselt olulise konfliktiohuga riikide jaoks üldplaane, mis peaksid arvestama konfliktiriski suurendada või vähendada võivate poliitikatega.

| 92. | Ühendus jätkab konfliktide ennetamise ja lahendamise toetamist ning rahu tagamist, tegeledes vägivaldsete konfliktide esmasete põhjustega, eriti vaesuse, degradeerumise, maade ja loodusvarade jaotamise ning nendele ligipääsuga seotud ärakasutamise ja ebavõrdsusega, nõrga juhtimise, inimõiguste rikkumise ja soolise ebavõrdsusega. Samuti edendab ühendus dialoogi, kaasamist ja leppimist rahu soodustamiseks ja vägivallapuhangute vältimiseks. |
| --- | --- |

92.

Ühendus jätkab konfliktide ennetamise ja lahendamise toetamist ning rahu tagamist, tegeledes vägivaldsete konfliktide esmasete põhjustega, eriti vaesuse, degradeerumise, maade ja loodusvarade jaotamise ning nendele ligipääsuga seotud ärakasutamise ja ebavõrdsusega, nõrga juhtimise, inimõiguste rikkumise ja soolise ebavõrdsusega. Samuti edendab ühendus dialoogi, kaasamist ja leppimist rahu soodustamiseks ja vägivallapuhangute vältimiseks.

Inimareng

| 93. | Tervist, haridust, kultuuri ja soolist võrdõiguslikkust puudutava ühenduse inimarengu poliitikaraamistiku eesmärk on parandada inimeste elu vastavalt aastatuhande arengueesmärkidele ning ülemaailmse ja riikide tasandil toimuva tegevuse abil. Selle edasiviivaks põhimõtteks on inimestesse investeerimine ja nende hindamine ning soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse edendamine. |
| --- | --- |

93.

Tervist, haridust, kultuuri ja soolist võrdõiguslikkust puudutava ühenduse inimarengu poliitikaraamistiku eesmärk on parandada inimeste elu vastavalt aastatuhande arengueesmärkidele ning ülemaailmse ja riikide tasandil toimuva tegevuse abil. Selle edasiviivaks põhimõtteks on inimestesse investeerimine ja nende hindamine ning soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse edendamine.

| 94. | Aastatuhande arengueesmärke ei ole võimalik saavutada, kui ei tehta edusamme rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi Kairo tegevuskavas esitatud üldiste tervise ning seksuaalse enesemääramise ja soojätkamisega seotud õiguste eesmärgi täitmisel. Võitluseks HIV/AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria hävitava mõjuga arengumaades töötatakse välja Euroopa tegevusprogrammi raames võetavate ELi ühiste meetmete teekaart. Ühendus toetab tervise ning seksuaalse enesemääramise ja soojätkamisega seotud õiguste edendamisstrateegiate täielikku rakendamist ning seostab sellekohase toetuse HIV/AIDSi vastase võitlusega. Ühendus käsitleb ka meditsiinitöötajate erakordset inimressursi kriisi, tervishoiu korralikku rahastamist ja tervishoiusüsteemide tugevdamist, et saavutada tervishoius paremaid tulemusi ning muuta ravimeid vaestele taskukohasemaks. |
| --- | --- |

94.

Aastatuhande arengueesmärke ei ole võimalik saavutada, kui ei tehta edusamme rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi Kairo tegevuskavas esitatud üldiste tervise ning seksuaalse enesemääramise ja soojätkamisega seotud õiguste eesmärgi täitmisel. Võitluseks HIV/AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria hävitava mõjuga arengumaades töötatakse välja Euroopa tegevusprogrammi raames võetavate ELi ühiste meetmete teekaart. Ühendus toetab tervise ning seksuaalse enesemääramise ja soojätkamisega seotud õiguste edendamisstrateegiate täielikku rakendamist ning seostab sellekohase toetuse HIV/AIDSi vastase võitlusega. Ühendus käsitleb ka meditsiinitöötajate erakordset inimressursi kriisi, tervishoiu korralikku rahastamist ja tervishoiusüsteemide tugevdamist, et saavutada tervishoius paremaid tulemusi ning muuta ravimeid vaestele taskukohasemaks.

| 95. | Aastatuhande arengueesmärkidega seotud tulemuslikkuse näitajaid täpsustatakse, et ühendada valdkondlikud või eelarvelised toetused paremini edusammudega aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ning tagada tervishoiu ja hariduse piisav rahastamine. |
| --- | --- |

95.

Aastatuhande arengueesmärkidega seotud tulemuslikkuse näitajaid täpsustatakse, et ühendada valdkondlikud või eelarvelised toetused paremini edusammudega aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ning tagada tervishoiu ja hariduse piisav rahastamine.

| 96. | Ühendus soovib panustada algatusse “haridus kõigile”. Hariduses on prioriteedid kvaliteetne algharidus ja kutseharidus ning ebavõrdsuste kaotamine. Erilist tähelepanu pööratakse tütarlaste hariduse ja nende turvalisuse edendamisele koolis. Toetatakse riiklikuks otstarbeks mõeldud sektoripõhiste plaanide väljatöötamist ja rakendamist ning osalemist regionaalsetes ja ülemaailmsetes temaatilistes haridusalastes algatustes. |
| --- | --- |

96.

Ühendus soovib panustada algatusse “haridus kõigile”. Hariduses on prioriteedid kvaliteetne algharidus ja kutseharidus ning ebavõrdsuste kaotamine. Erilist tähelepanu pööratakse tütarlaste hariduse ja nende turvalisuse edendamisele koolis. Toetatakse riiklikuks otstarbeks mõeldud sektoripõhiste plaanide väljatöötamist ja rakendamist ning osalemist regionaalsetes ja ülemaailmsetes temaatilistes haridusalastes algatustes.

Sotsiaalne ühtekuuluvus ja tööhõive

| 97. | Vaesuse kõrvaldamise kontekstis soovib ühendus ennetada sotsiaalset tõrjutust ja võidelda igasuguse diskrimineerimise vastu. Ühendus edendab sotsiaalset dialoogi ja kaitset, eesmärgiga käsitleda eelkõige soolist ebavõrdsust, põliselanike õigusi, kaitsta lapsi inimkaubanduse, relvastatud konfliktide, kõige halvemate lastetöö vormide ja diskrimineerimise eest ning parandada puuetega inimeste olukorda. |
| --- | --- |

97.

Vaesuse kõrvaldamise kontekstis soovib ühendus ennetada sotsiaalset tõrjutust ja võidelda igasuguse diskrimineerimise vastu. Ühendus edendab sotsiaalset dialoogi ja kaitset, eesmärgiga käsitleda eelkõige soolist ebavõrdsust, põliselanike õigusi, kaitsta lapsi inimkaubanduse, relvastatud konfliktide, kõige halvemate lastetöö vormide ja diskrimineerimise eest ning parandada puuetega inimeste olukorda.

| 98. | Toetatakse võrdsust edendavat sotsiaal- ja maksupoliitikat. Prioriteetsete meetmete hulka kuulub toetus sotsiaalkindlustusreformidele ning maksureformidele, ettevõtete sotsiaalsele vastutusele, vaeseid toetavale majanduskasvule ja tööhõivele. |
| --- | --- |

98.

Toetatakse võrdsust edendavat sotsiaal- ja maksupoliitikat. Prioriteetsete meetmete hulka kuulub toetus sotsiaalkindlustusreformidele ning maksureformidele, ettevõtete sotsiaalsele vastutusele, vaeseid toetavale majanduskasvule ja tööhõivele.

| 99. | Tööhõive on sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrgele tasemele jõudmise põhiline tegur. Ühendus edendab investeeringuid, millega luuakse uusi töökohti ja toetatakse inimressursi arendamist. Selles osas toetab ühendus Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tegevuskava, mis näeb ette kõigile inimväärse töö tagamist. |
| --- | --- |

99.

Tööhõive on sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrgele tasemele jõudmise põhiline tegur. Ühendus edendab investeeringuid, millega luuakse uusi töökohti ja toetatakse inimressursi arendamist. Selles osas toetab ühendus Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tegevuskava, mis näeb ette kõigile inimväärse töö tagamist.

3.3.   Süvalaiendamise tüüpi lähenemise tugevdamine

| 100. | Mõnede küsimuste puhul tuleb lisaks konkreetsete meetmete ja poliitikasuundade rakendamisele kasutada süvalaiendamise tüüpi lähenemist, sest kõnealused küsimused kajastavad ka kõigile algatustele kohaldatavaid üldisi põhimõtteid ning nõuavad seega pingutusi mitmetes valdkondades. |
| --- | --- |

100.

Mõnede küsimuste puhul tuleb lisaks konkreetsete meetmete ja poliitikasuundade rakendamisele kasutada süvalaiendamise tüüpi lähenemist, sest kõnealused küsimused kajastavad ka kõigile algatustele kohaldatavaid üldisi põhimõtteid ning nõuavad seega pingutusi mitmetes valdkondades.

| 101. | Ühendus tugevdab kõikide tegevuste raames süvalaiendamise tüüpi lähenemist järgmistele valdkondadevahelistele küsimusele: inimõiguste edendamine, sooline võrdõiguslikkus, demokraatia, hea valitsemistava, laste ja põliselanike õigused, keskkonnasäästlikkus ja HIV/AIDSi vastu võitlemine. Need valdkondadevahelised küsimused on juba iseenesest vajalikud eesmärgid ning äärmiselt olulised koostöö mõju ja jätkusuutlikkuse tugevdamiseks. |
| --- | --- |

101.

Ühendus tugevdab kõikide tegevuste raames süvalaiendamise tüüpi lähenemist järgmistele valdkondadevahelistele küsimusele: inimõiguste edendamine, sooline võrdõiguslikkus, demokraatia, hea valitsemistava, laste ja põliselanike õigused, keskkonnasäästlikkus ja HIV/AIDSi vastu võitlemine. Need valdkondadevahelised küsimused on juba iseenesest vajalikud eesmärgid ning äärmiselt olulised koostöö mõju ja jätkusuutlikkuse tugevdamiseks.

| 102. | Seda lähenemist ellu viies kasutab komisjon süstemaatiliselt ja strateegiliselt kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid (18). Komisjon tagab ka oma talituste võimekuse nimetatud poliitikat rakendada. Komisjon süvendab dialoogi oma partnerriikidega, et soodustada nimetatud küsimuste kaasamist riiklikusse poliitikasse ja vaesuse vähendamise strateegiatesse. Samuti toetab komisjon ekpertide ja tehnilise toe võrgustike rajamist. |
| --- | --- |

102.

Seda lähenemist ellu viies kasutab komisjon süstemaatiliselt ja strateegiliselt kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid (18). Komisjon tagab ka oma talituste võimekuse nimetatud poliitikat rakendada. Komisjon süvendab dialoogi oma partnerriikidega, et soodustada nimetatud küsimuste kaasamist riiklikusse poliitikasse ja vaesuse vähendamise strateegiatesse. Samuti toetab komisjon ekpertide ja tehnilise toe võrgustike rajamist.

Demokraatia, hea valitsemistava, inimõigused, laste ja põliselanike õigused

| 103. | Demokraatiat, head valitsemistava, inimõigusi ja laste õigusi edendatakse partnerluses kõikide riikidega, kes saavad ühenduselt arenguabi. Neid küsimusi tuleks süstemaatiliselt arvesse võtta ühenduse arenguvahendites kõikide riikide ja piirkondade strateegiadokumentide vahendusel. Arengukoostöö raames põliselanike õiguste säilitamisel on peamiseks põhimõtteks tagada nende täielik osalemine ja asjaomaste ühiskondade vabatahtlik ning teadev nõusolek selleks. |
| --- | --- |

103.

Demokraatiat, head valitsemistava, inimõigusi ja laste õigusi edendatakse partnerluses kõikide riikidega, kes saavad ühenduselt arenguabi. Neid küsimusi tuleks süstemaatiliselt arvesse võtta ühenduse arenguvahendites kõikide riikide ja piirkondade strateegiadokumentide vahendusel. Arengukoostöö raames põliselanike õiguste säilitamisel on peamiseks põhimõtteks tagada nende täielik osalemine ja asjaomaste ühiskondade vabatahtlik ning teadev nõusolek selleks.

Sooline võrdõiguslikkus

| 104. | Naiste ja meeste võrdõiguslikkus ja mõlemate sugupoolte aktiivne osalemine kõikides sotsiaalse edu aspektides on vaesuse vähendamisel peamised eeltingimused. Sugupooli puudutavat küsimust tuleb käsitleda otseses seoses vaesuse vähendamise, sotsiaalse ja poliitilise arengu ning majanduskasvuga ning see tuleb kaasata kõikidesse arengukoostöö aspektidesse. Soolist võrdõiguslikkust edendatakse toetades võrdseid õigusi, võrdset juurdepääsu ressurssidele ja kontrolli nende kasutamise üle ning poliitilist ja majanduslikku sõnaõigust. |
| --- | --- |

104.

Naiste ja meeste võrdõiguslikkus ja mõlemate sugupoolte aktiivne osalemine kõikides sotsiaalse edu aspektides on vaesuse vähendamisel peamised eeltingimused. Sugupooli puudutavat küsimust tuleb käsitleda otseses seoses vaesuse vähendamise, sotsiaalse ja poliitilise arengu ning majanduskasvuga ning see tuleb kaasata kõikidesse arengukoostöö aspektidesse. Soolist võrdõiguslikkust edendatakse toetades võrdseid õigusi, võrdset juurdepääsu ressurssidele ja kontrolli nende kasutamise üle ning poliitilist ja majanduslikku sõnaõigust.

Keskkonnasäästlikkus

| 105. | Ühendus toetab partnerriikide pingutusi (nii valitsuse kui kodanikuühiskonna tasandil) keskkonnaküsimuste arenguga lõimimisel, sealhulgas mitmepoolsete keskkonnakokkulepete rakendamisel (19). Ühendus aitab sel eesmärgil ka nende riikide võimekust suurendada. Keskkonnakaitsega tuleb arvestada kõikide ühenduse poliitikate määratlemisel ja rakendamisel eelkõige jätkusuutliku arengu edendamiseks. |
| --- | --- |

105.

Ühendus toetab partnerriikide pingutusi (nii valitsuse kui kodanikuühiskonna tasandil) keskkonnaküsimuste arenguga lõimimisel, sealhulgas mitmepoolsete keskkonnakokkulepete rakendamisel (19). Ühendus aitab sel eesmärgil ka nende riikide võimekust suurendada. Keskkonnakaitsega tuleb arvestada kõikide ühenduse poliitikate määratlemisel ja rakendamisel eelkõige jätkusuutliku arengu edendamiseks.

HIV/AIDS

| 106. | HIV/AIDSi vastast võitlust määratletakse kõikides riikides kui erinevaid sektoreid ja institutsioone kaasavaid jõupingutusi. HIV/AIDSiga seotud pingutusi on vaja veel lõimida mitmetesse tegevustesse, mis ei ole selle teemaga otseselt seotud, ning teatud valdkondade toetamist puudutavatesse tööprogrammidesse. |
| --- | --- |

106.

HIV/AIDSi vastast võitlust määratletakse kõikides riikides kui erinevaid sektoreid ja institutsioone kaasavaid jõupingutusi. HIV/AIDSiga seotud pingutusi on vaja veel lõimida mitmetesse tegevustesse, mis ei ole selle teemaga otseselt seotud, ning teatud valdkondade toetamist puudutavatesse tööprogrammidesse.

3.4.   Toetus ülemaailmsetele algatustele ja fondidele

| 107. | Komisjon aitab endiselt kaasa ülemaailmsetele algatustele, mis on selgelt seotud aastatuhande arengueesmärkide ja ülemaailmse tähtsusega avalike hüvedega. Ülemaailmsed algatused ja fondid on võimas vahend uute poliitiliste meetmete rakendamiseks või olemasolevate tugevdamiseks, kui nende mõju ei ole piisav. Samuti suurendavad nad avalikkuse teadlikkust ja toetust lihtsamini kui traditsioonilised toetuse vormid. Seda liiki abi peaks olema viidud vastavusse riiklike strateegiatega, aitama kaasa riikidega dialoogi pidamisele ning abi sihiks peaks olema rahaliste vahendite lülitamine asjaomaste riikide eelarvetsüklisse. |
| --- | --- |

107.

Komisjon aitab endiselt kaasa ülemaailmsetele algatustele, mis on selgelt seotud aastatuhande arengueesmärkide ja ülemaailmse tähtsusega avalike hüvedega. Ülemaailmsed algatused ja fondid on võimas vahend uute poliitiliste meetmete rakendamiseks või olemasolevate tugevdamiseks, kui nende mõju ei ole piisav. Samuti suurendavad nad avalikkuse teadlikkust ja toetust lihtsamini kui traditsioonilised toetuse vormid. Seda liiki abi peaks olema viidud vastavusse riiklike strateegiatega, aitama kaasa riikidega dialoogi pidamisele ning abi sihiks peaks olema rahaliste vahendite lülitamine asjaomaste riikide eelarvetsüklisse.

| 108. | Ülemaailmsete algatuste ja fondide lisaväärtust tuleb hinnata iga kord eraldi pärast komisjoni konsulteerimist liikmesriikidega ja vajadusel Euroopa Parlamendiga eelarveküsimuste osas. Komisjon määrab kindlaks kriteeriumid, mille alusel otsustatakse, kas ja mil määral ühendus osaleb ülemaailmsetes fondides. Komisjon eelistab algatusi, mis aitavad saavutada aastatuhande arengueesmärke ja suurendada ülemaailmse tähtsusega avalike hüvede kättesaadavust. |
| --- | --- |

108.

Ülemaailmsete algatuste ja fondide lisaväärtust tuleb hinnata iga kord eraldi pärast komisjoni konsulteerimist liikmesriikidega ja vajadusel Euroopa Parlamendiga eelarveküsimuste osas. Komisjon määrab kindlaks kriteeriumid, mille alusel otsustatakse, kas ja mil määral ühendus osaleb ülemaailmsetes fondides. Komisjon eelistab algatusi, mis aitavad saavutada aastatuhande arengueesmärke ja suurendada ülemaailmse tähtsusega avalike hüvede kättesaadavust.

3.5   Arengupoliitika sidusus

| 109. | Komisjon ja liikmesriigid valmistavad ette jooksva tööprogrammi arengupoliitika sidusust käsitlevate 2005. aasta mai nõukogu järelduste rakendamiseks. Nimetatud tööprogramm pakub välja tegevusprioriteedid, määratleb nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni rollid ja vastutuse ning esitab tegevuste järjestuse ja ajakavad eesmärgiga tagada, et poliitikad, mis ei ole seotud arenguabiga, aitaksid arengumaadel aastatuhande arengueesmärke saavutada. Komisjon tõhustab oma olemasolevaid vahendeid, eelkõige mõjude hindamise süsteemi ja konsultatsioone arengumaadega poliitika väljakujundamisel ja rakendamisel, ning võtab vajadusel uusi meetmeid arengupoliitika sidususe suurendamiseks. |
| --- | --- |

109.

Komisjon ja liikmesriigid valmistavad ette jooksva tööprogrammi arengupoliitika sidusust käsitlevate 2005. aasta mai nõukogu järelduste rakendamiseks. Nimetatud tööprogramm pakub välja tegevusprioriteedid, määratleb nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni rollid ja vastutuse ning esitab tegevuste järjestuse ja ajakavad eesmärgiga tagada, et poliitikad, mis ei ole seotud arenguabiga, aitaksid arengumaadel aastatuhande arengueesmärke saavutada. Komisjon tõhustab oma olemasolevaid vahendeid, eelkõige mõjude hindamise süsteemi ja konsultatsioone arengumaadega poliitika väljakujundamisel ja rakendamisel, ning võtab vajadusel uusi meetmeid arengupoliitika sidususe suurendamiseks.

| 110. | Olenemata teistes arengupoliitika sidusust puudutavates kohustustes saavutatud edust, pööratakse kiiret tähelepanu migratsiooniga seotud kohustustele ja tegevustele. Sellega seoses kavatseb komisjon lisada migratsiooni- ja pagulasküsimused riiklikesse ja piirkondlikesse strateegiatesse ning nimetatud teemadega tegelevate riikidega sõlmitud partnerlusse, samuti edendab komisjon migratsiooni ja arengu vahelisi sünergiaid nii, et migratsioon muutuks arengu suhtes positiivseks jõuks. Komisjon toetab arengumaid migratsiooni juhtimise alases poliitikas ning inimkaubanduse vastu võitlemisel tehtavates jõupingutustes, selleks et tagada migrantide inimõigustest kinnipidamine. |
| --- | --- |

110.

Olenemata teistes arengupoliitika sidusust puudutavates kohustustes saavutatud edust, pööratakse kiiret tähelepanu migratsiooniga seotud kohustustele ja tegevustele. Sellega seoses kavatseb komisjon lisada migratsiooni- ja pagulasküsimused riiklikesse ja piirkondlikesse strateegiatesse ning nimetatud teemadega tegelevate riikidega sõlmitud partnerlusse, samuti edendab komisjon migratsiooni ja arengu vahelisi sünergiaid nii, et migratsioon muutuks arengu suhtes positiivseks jõuks. Komisjon toetab arengumaid migratsiooni juhtimise alases poliitikas ning inimkaubanduse vastu võitlemisel tehtavates jõupingutustes, selleks et tagada migrantide inimõigustest kinnipidamine.

4.   Vajadustest ja tulemuslikkusest lähtuvad rakendusviisid

| 111. | Ühendusel on arenguabi rakendamiseks palju eri viise, mis võimaldavad tal tulla toime eri vajadustega eri kontekstides. Erinevad rakendusviisid on olemas kõikide geograafiliste ja temaatiliste programmide jaoks ja näitavad tõelist ühenduse lisaväärtust. |
| --- | --- |

111.

Ühendusel on arenguabi rakendamiseks palju eri viise, mis võimaldavad tal tulla toime eri vajadustega eri kontekstides. Erinevad rakendusviisid on olemas kõikide geograafiliste ja temaatiliste programmide jaoks ja näitavad tõelist ühenduse lisaväärtust.

| 112. | Ühenduse abi, olgu selleks projektide, sektoripõhiste programmide, sektori-või üldeelarve toetamine, peaks toetama partnerriikide vaesuse vähendamise või samaväärseid strateegiaid. Igale riigile kõige sobivama ühenduse abi andmise viisi valik toimub kavandamise faasis, mis peab olema järjest rohkem kooskõlastatud valdkondlike poliitikasuundade kujundamisprotsessi ja riiklike eelarvete rakendamisega. |
| --- | --- |

112.

Ühenduse abi, olgu selleks projektide, sektoripõhiste programmide, sektori-või üldeelarve toetamine, peaks toetama partnerriikide vaesuse vähendamise või samaväärseid strateegiaid. Igale riigile kõige sobivama ühenduse abi andmise viisi valik toimub kavandamise faasis, mis peab olema järjest rohkem kooskõlastatud valdkondlike poliitikasuundade kujundamisprotsessi ja riiklike eelarvete rakendamisega.

| 113. | Sobivate võimaluste korral on majandus- ja maksureformide toetuse ja vaesuse vähendamise strateegiate eelistatuim rakendusviis teatud valdkondadele või avalike kulutuste üldprogrammile suunatud eelarvetoetus. Eelarvetoetused võimaldavad toetust saavatel riikidel toime tulla tegevuseelarvete suurenemisega, soodustavad ühtlustamist ja riikliku poliitika järgimist, aitavad vähendada tehingukulusid ja edendavad tulemustepõhist lähenemist. Sellised programmid eeldavad tavaliselt rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide toetust, millega koordineeritakse ühenduse toetust. Ühenduse täiendava toetuse lisaväärtus ja mis tahes lisatingimused peaksid olema selgelt määratletud. Abisaavate riikide rahanduse juhtimise suutlikkust tugevdatakse ja jälgitakse hoolikalt. |
| --- | --- |

113.

Sobivate võimaluste korral on majandus- ja maksureformide toetuse ja vaesuse vähendamise strateegiate eelistatuim rakendusviis teatud valdkondadele või avalike kulutuste üldprogrammile suunatud eelarvetoetus. Eelarvetoetused võimaldavad toetust saavatel riikidel toime tulla tegevuseelarvete suurenemisega, soodustavad ühtlustamist ja riikliku poliitika järgimist, aitavad vähendada tehingukulusid ja edendavad tulemustepõhist lähenemist. Sellised programmid eeldavad tavaliselt rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide toetust, millega koordineeritakse ühenduse toetust. Ühenduse täiendava toetuse lisaväärtus ja mis tahes lisatingimused peaksid olema selgelt määratletud. Abisaavate riikide rahanduse juhtimise suutlikkust tugevdatakse ja jälgitakse hoolikalt.

| 114. | Otsese eelarvetoetuse andmisel peetakse kinni OECD/DACi eelarvetoetuste hea tava juhistest, eriti ühtlustamise, koordineerimise ja tingimuste suhtes. Eelarvetoetuse andmise juhised kehtivad kõigi partnerriikide suhtes ning neid tugevdatakse selgete kontrolltähiste kehtestamisega ja antud abistamisviisi tõhususe kontrollimiseks seatud näitajate jälgimisega. |
| --- | --- |

114.

Otsese eelarvetoetuse andmisel peetakse kinni OECD/DACi eelarvetoetuste hea tava juhistest, eriti ühtlustamise, koordineerimise ja tingimuste suhtes. Eelarvetoetuse andmise juhised kehtivad kõigi partnerriikide suhtes ning neid tugevdatakse selgete kontrolltähiste kehtestamisega ja antud abistamisviisi tõhususe kontrollimiseks seatud näitajate jälgimisega.

| 115. | Ühendus kasutab järjepidevalt tulemustepõhist ja edunäitajatel põhinevat lähenemist. Tingimuste seadmine areneb järjest enam “lepingu” kontseptsiooni poole, mis põhineb läbiräägitud ja tulemusteks sõnastatud vastastikustel kohustustel. |
| --- | --- |

115.

Ühendus kasutab järjepidevalt tulemustepõhist ja edunäitajatel põhinevat lähenemist. Tingimuste seadmine areneb järjest enam “lepingu” kontseptsiooni poole, mis põhineb läbiräägitud ja tulemusteks sõnastatud vastastikustel kohustustel.

| 116. | Viimastel aastatel on suurimaks uuenduseks olnud väikerahastamisel põhinev lähenemine. Seda lähenemist arendatakse edasi, pannes rõhku võimekuse tugevdamisele ja asjakohaste teadmistega organisatsioonide olemasolule. |
| --- | --- |

116.

Viimastel aastatel on suurimaks uuenduseks olnud väikerahastamisel põhinev lähenemine. Seda lähenemist arendatakse edasi, pannes rõhku võimekuse tugevdamisele ja asjakohaste teadmistega organisatsioonide olemasolule.

| 117. | Võla vähendamine, mis on võrreldav kaudse eelarveabiga, võiks tänu madalatele tehingukuludele ja rahastajatevahelist ühtlustamist ja koordineerimist soodustavale olemusele aidata riikidel vähendada oma tundlikkust väliste vapustuste suhtes, kui see on vajalik ja kohane. |
| --- | --- |

117.

Võla vähendamine, mis on võrreldav kaudse eelarveabiga, võiks tänu madalatele tehingukuludele ja rahastajatevahelist ühtlustamist ja koordineerimist soodustavale olemusele aidata riikidel vähendada oma tundlikkust väliste vapustuste suhtes, kui see on vajalik ja kohane.

| 118. | Ühenduse abi antakse jätkuvalt peamiselt tagastamatute toetuste vormis, mis sobib eriti kõige vaesematele ja kõige väiksemate tagasimaksmise võimalustega riikidele. |
| --- | --- |

118.

Ühenduse abi antakse jätkuvalt peamiselt tagastamatute toetuste vormis, mis sobib eriti kõige vaesematele ja kõige väiksemate tagasimaksmise võimalustega riikidele.

| 119. | Tagamaks abisaavatele riikidele antava abi maksimaalse mõju, tuleks tugevdada sünergiaid Euroopa Investeerimispanga ja teiste finantsinstitutsioonide poolt toetatavate programmide ja ühenduse poolt rahastatavate programmide vahel. Ühenduse abi rakendamisel mängib üha olulisemat rolli Euroopa Investeerimispank, investeerides arengumaade era- ja avalikesse ettevõtetesse. |
| --- | --- |

119.

Tagamaks abisaavatele riikidele antava abi maksimaalse mõju, tuleks tugevdada sünergiaid Euroopa Investeerimispanga ja teiste finantsinstitutsioonide poolt toetatavate programmide ja ühenduse poolt rahastatavate programmide vahel. Ühenduse abi rakendamisel mängib üha olulisemat rolli Euroopa Investeerimispank, investeerides arengumaade era- ja avalikesse ettevõtetesse.

| 120. | Mitmepoolse abi tõhustamiseks suurendab ühendus ka enda koostööd ÜRO süsteemiga, rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja agentuuridega, kui selline koostöö annab lisaväärtuse. |
| --- | --- |

120.

Mitmepoolse abi tõhustamiseks suurendab ühendus ka enda koostööd ÜRO süsteemiga, rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja agentuuridega, kui selline koostöö annab lisaväärtuse.

| 121. | Ühendus püüab saavutada edu selliste juhiste määratlemisel, mis puudutavad tegevust kriisiolukorras olevates riikides või kriisist väljuvates riikides, ning kohandada oma vahendite eraldamise menetlused ja sekkumisviisid nii, et tal oleks võimalik reageerida kiiresti ja paindlikult ning erinevate sekkumisviisidega. |
| --- | --- |

121.

Ühendus püüab saavutada edu selliste juhiste määratlemisel, mis puudutavad tegevust kriisiolukorras olevates riikides või kriisist väljuvates riikides, ning kohandada oma vahendite eraldamise menetlused ja sekkumisviisid nii, et tal oleks võimalik reageerida kiiresti ja paindlikult ning erinevate sekkumisviisidega.

5.   Juhtimisreformide osas tehtud edusammud

| 122. | Komisjon algatas 2000. aastal reformikava, mille eesmärgiks oli kiirendada ühenduse välisabi rakendamist ja parandada abi osutamise kvaliteeti. Reformikava tulemusena: i) parandati kavandamist sidusa projektitsükli raames, keskendudes eelkõige vaesuse kõrvaldamisele; ii) loodi koostöötalitus EuropeAid, mis ainsa üksusena vastutab abi rakendamise eest; iii) lõpetati üleandmisprotsess, mille järel vastutavad nüüd abi juhtimise eest 80 delegatsiooni; iv) tugevdati inimressursse, et kiirendada rakendamist; v) parandati tööviise ühtlustatud ja lihtsustatud korra, paremate teabesüsteemide ja parema väljaõppega personali abil; vi) parandati kvaliteeti tänu kvaliteeti toetavale ja jälgivale protsessile projektijuhtimise erinevatel etappidel, ja vii) kiirendati abi rakendamist. |
| --- | --- |

122.

Komisjon algatas 2000. aastal reformikava, mille eesmärgiks oli kiirendada ühenduse välisabi rakendamist ja parandada abi osutamise kvaliteeti. Reformikava tulemusena: i) parandati kavandamist sidusa projektitsükli raames, keskendudes eelkõige vaesuse kõrvaldamisele; ii) loodi koostöötalitus EuropeAid, mis ainsa üksusena vastutab abi rakendamise eest; iii) lõpetati üleandmisprotsess, mille järel vastutavad nüüd abi juhtimise eest 80 delegatsiooni; iv) tugevdati inimressursse, et kiirendada rakendamist; v) parandati tööviise ühtlustatud ja lihtsustatud korra, paremate teabesüsteemide ja parema väljaõppega personali abil; vi) parandati kvaliteeti tänu kvaliteeti toetavale ja jälgivale protsessile projektijuhtimise erinevatel etappidel, ja vii) kiirendati abi rakendamist.

| 123. | Reformikava vajab siiski veel täiustamist ja sellega tegeldakse. Tegevuse teiste rahastajatega ühtlustamise ja täiendamise tegevuskaval on suur positiivne mõju abi osutamisele. Oma töös jätkab komisjon menetluste sujuvamaks muutmist, delegatsioonide suunas detsentraliseerimise soodustamist, delegatsioonide ja peakorterite vahelise koostoime täpsustamist ja teabesüsteemide parandamist. Sellega seoses pööratakse projektide ja programmide kvaliteedile algusest peale suuremat tähelepanu tugevdatud kvaliteeti toetava protsessi abil. Selleks on iga partnerriigi puhul vajalik ka selgem keskendumine piiratud arvuga valdkondadele (ja piiratud arvuga tegevustele valitud valdkondades). Rakendamise käigus tuleks paremini ära kasutada järelevalvevahendeid ning programmide lõpus tehtud hindamised tuleks selgemini lõimida projektide kavandamisse ja määratlemisse. |
| --- | --- |

123.

Reformikava vajab siiski veel täiustamist ja sellega tegeldakse. Tegevuse teiste rahastajatega ühtlustamise ja täiendamise tegevuskaval on suur positiivne mõju abi osutamisele. Oma töös jätkab komisjon menetluste sujuvamaks muutmist, delegatsioonide suunas detsentraliseerimise soodustamist, delegatsioonide ja peakorterite vahelise koostoime täpsustamist ja teabesüsteemide parandamist. Sellega seoses pööratakse projektide ja programmide kvaliteedile algusest peale suuremat tähelepanu tugevdatud kvaliteeti toetava protsessi abil. Selleks on iga partnerriigi puhul vajalik ka selgem keskendumine piiratud arvuga valdkondadele (ja piiratud arvuga tegevustele valitud valdkondades). Rakendamise käigus tuleks paremini ära kasutada järelevalvevahendeid ning programmide lõpus tehtud hindamised tuleks selgemini lõimida projektide kavandamisse ja määratlemisse.

6.   Jälgimine ja hindamine

2000. aasta arengupoliitika avalduse hindamisest saadud õppetunnid

| 124. | 2000. aasta Euroopa Ühenduse arengupoliitika hindamine ja selle mõju ühenduse abile tõid esile mitmeid asjaolusid, millest tuleks õppida. Selgus vajadus arvestada hiljutiste rahvusvaheliste arengualaste kohustustega, nagu ÜRO konverentsidel võetud kohustused, ning arengu parimate tavadega seoses tehtud edusammudega, nagu eelarvetoetus ja Pariisi deklaratsioon. Selgus ka, et komisjonil tervikuna peaks arengupoliitika avalduse eest olema suurem omavastutus ja Euroopa Parlament peaks arengupoliitika avaldust laialdaselt toetama. Arengupoliitika avaldust tuleks järjepidevalt rakendada ühenduse arenguprogrammides kõikides arengumaades. Nende märkustega arvestati uue avalduse vastuvõtmisel ning neid võetakse täiel määral arvesse tulevikus ELi abi rakendamisel kõikides arengumaades. |
| --- | --- |

124.

2000. aasta Euroopa Ühenduse arengupoliitika hindamine ja selle mõju ühenduse abile tõid esile mitmeid asjaolusid, millest tuleks õppida. Selgus vajadus arvestada hiljutiste rahvusvaheliste arengualaste kohustustega, nagu ÜRO konverentsidel võetud kohustused, ning arengu parimate tavadega seoses tehtud edusammudega, nagu eelarvetoetus ja Pariisi deklaratsioon. Selgus ka, et komisjonil tervikuna peaks arengupoliitika avalduse eest olema suurem omavastutus ja Euroopa Parlament peaks arengupoliitika avaldust laialdaselt toetama. Arengupoliitika avaldust tuleks järjepidevalt rakendada ühenduse arenguprogrammides kõikides arengumaades. Nende märkustega arvestati uue avalduse vastuvõtmisel ning neid võetakse täiel määral arvesse tulevikus ELi abi rakendamisel kõikides arengumaades.

Rakendamise jälgimine tulevikus

| 125. | Komisjon peaks selle poliitika rakendamiseks töötama välja mõõdetavad eesmärgid ning saavutatud edusamme korrapäraselt hindama iga-aastases aruandes Euroopa Ühenduse arengupoliitika rakendamise kohta. |
| --- | --- |

125.

Komisjon peaks selle poliitika rakendamiseks töötama välja mõõdetavad eesmärgid ning saavutatud edusamme korrapäraselt hindama iga-aastases aruandes Euroopa Ühenduse arengupoliitika rakendamise kohta.

| 126. | Komisjon tagab, et kõik kavandamist ja ühenduse arenguabi rakendamist juhtivad komisjoni talitused ja delegatsioonid kasutaksid seda Euroopa Ühenduse arengupoliitikat ühenduse eesmärkide ja põhimõtete peamise lähtepunktina igat liiki arengukoostöö rakendamisel. |
| --- | --- |

126.

Komisjon tagab, et kõik kavandamist ja ühenduse arenguabi rakendamist juhtivad komisjoni talitused ja delegatsioonid kasutaksid seda Euroopa Ühenduse arengupoliitikat ühenduse eesmärkide ja põhimõtete peamise lähtepunktina igat liiki arengukoostöö rakendamisel.

---

(1)  EL hõlmab nii liikmesriike kui Euroopa Ühendust.

(2)  Arengumaad on kõik riigid, kes on loetletud ametliku arenguabi saajate loetelus, mille OECD arenguabikomitee 2006. aasta aprillis vastu võtab.

(3)  Ühenduse arengukoostöö põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitel 177–181.

(4)  Liikmesriikide arengukoostöö alased tegevused on vastavalt OECD arenguabikomitee kokkuleppele määratletud ametliku arenguabina.

(5)  1990ndate aastate ÜRO konverentsidel sotsiaalsetes, majanduse, keskkonna, inimõiguste, rahvastiku, soojätkamise tervishoiu ja soolise võrdsuse valdkondades vastu võetud tegevuskavad, mida on aastatel 2002–2005 kinnitatud järgmistel konverentsidel ja tippkohtumistel: aastatuhande arengueesmärkide 2000. aasta deklaratsiooni käsitlev 2002. aasta Monterrey konverents, jätkusuutlikku arengut käsitlev 2002. aasta Johannesburgi tippkohtumine, aastatuhande tippkohtumine 2005. aastal New Yorgis.

(6)  See on sätestatud Euroopa Ülemkogu 2001. aasta juuni Göteborgi kohtumisel vastuvõetud vägivaldsete konfliktide ennetamise ELi programmis.

(7)  Nõukogu 2005. aasta mai järeldustes sätestatakse, et: Liikmesriigid, kus ametlik arenguabi ei moodusta veel 0,51 % rahvamajanduse kogutulust, kohustuvad oma vastavate eelarve jaotamise protsesside raames saavutama nimetatud taseme 2010. aastaks ning liikmesriigid, kus see tase on juba ületatud, kohustuvad oma jõupingutusi jätkama. Liikmesriigid, kes ühinesid ELiga pärast 2002. aastat ja kus ametlik arenguabi ei moodusta veel 0,17 % rahvamajanduse kogutulust, püüavad oma ametlikku arenguabi suurendada, et saavutada oma vastavate eelarve jaotamise protsesside raames nimetatud tase 2010. aastaks, ning liikmesriigid, kus see tase on juba ületatud, kohustuvad oma jõupingutusi jätkama. Liikmesriigid kohustuvad saavutama eesmärki, mille kohaselt ametlik arenguabi peab 2015. aastaks moodustama 0,7 % rahvamajanduse kogutulust, ning liikmesriigid, kes selle taseme juba on saavutanud, kohustuvad seda taset ületama. Liikmesriigid, kes ühinesid ELiga pärast 2002. aastat, püüavad 2015. aastaks suurendada oma ametlikku arenguabi 0,33 %-ni rahvamajanduse kogutulust.

(8)  2003. aastal eraldas EL (välja arvatud 2004. aastal liitunud liikmesriigid) keskmiselt 67 % abist väikese sissetulekuga riikidele (OECD arenguabi komisjoni andmed).

(9)  2003. aasta veebruari Rooma deklaratsioon ja 2005. aasta märtsi Pariisi deklaratsioon.

(10)  See hõlmab nõukogu 2004. aasta novembri järeldusi “Kooskõlastamise, ühtlustamise ja lähendamise edendamine: ELi panus”.

(11)  2005. aasta mais toimunud nõukogu istungi järeldustes kinnitatakse, et EL on kohustatud saavutama need eesmärgid, mis sisaldusid arengupoliitika sidusust käsitlevas komisjoni teatises, milles käsitleti kaubanduse, keskkonna, kliimamuutuse, julgeoleku, põllumajanduse, kalanduse, globaliseerumise sotsiaalse mõõtme, tööhõive ja inimväärse töö, migratsiooni, teadusuuringute ja uuenduste, infoühiskonna ning transpordi ja energeetika valdkondi.

(12)  Arenguabi on vastavalt OECD arenguabikomiteele määratletud kui kogu ametlik arenguabi.

(13)  Ühenduse arengukoostöö põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitel 177–181.

(14)  Kõigis 12 valdkonnas, mida nimetati nõukogu 2005. aasta mais toimunud istungi järeldustes ja sellele lisatud arengupoliitika sidusust käsitlevas teatises.

(15)  Nimetatud kohustused võeti 2005. aasta märtsis vastuvõetud Pariisi deklaratsiooni kontekstis.

(16)  Komisjoni ettepanek nõukogule ja Euroopa Parlamendile põhineb kolmel poliitikapõhisel vahendil: Euroopa naabruspoliitika ja partnerlus, arengu- ja majanduskoostöö ning ettevalmistustöö ELiga ühinemiseks ning lisaks kolm horisontaalset vahendit: humanitaarabi, stabiilsus ja makromajanduslik finantsabi.

(17)  2003. aasta teatises juhtimise ja arengu kohta esitatakse ühendusepoolne juhtimist puudutav määratlus ja lähenemisviis.

(18)  Süstemaatiliselt viiakse läbi strateegilisi keskkonnahindamisi ja mõjude analüüse meeste-naiste võrdõiguslikkuse küsimustes, sealhulgas eelarveliste (eelarve keskkonnasõbralikumaks muutmise (greening the budget)) ja valdkondlike toetuste raames.

(19)  Kliima, bioloogiline mitmekesisus, kõrbestumine, jäätmed ja keemiatooted.

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate avaldus

Juhul kui mõni liikmesriik soovib üle vaadata käesoleva avalduse kohaldatavust teatud riigis OECD/DACi 2006. aasta aprilli otsuse järel, võtab nõukogu seda arvesse.

---

Komisjon

| 24.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/20

---

Euro vahetuskurss (1)

23. veebruar 2006

(2006/C 46/02)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1957 |
| JPY | Jaapani jeen | 139,88 |
| DKK | Taani kroon | 7,4610 |
| GBP | Inglise nael | 0,68185 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4103 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5587 |
| ISK | Islandi kroon | 79,32 |
| NOK | Norra kroon | 8,0460 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5747 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,405 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 253,06 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6962 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,7928 |
| RON | Rumeenia leu | 3,5065 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,50 |
| SKK | Slovakkia kroon | 37,320 |
| TRY | Türgi liir | 1,5765 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6120 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3718 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,2775 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8060 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9416 |
| KRW | Korea won | 1 154,50 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 7,2626 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,6242 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3120 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 078,16 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,442 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,734 |
| RUB | Vene rubla | 33,7180 |
| THB | Tai baht | 47,017 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1957

JPY

Jaapani jeen

139,88

DKK

Taani kroon

7,4610

GBP

Inglise nael

0,68185

SEK

Rootsi kroon

9,4103

CHF

Šveitsi frank

1,5587

ISK

Islandi kroon

79,32

NOK

Norra kroon

8,0460

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5747

CZK

Tšehhi kroon

28,405

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

253,06

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6962

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,7928

RON

Rumeenia leu

3,5065

SIT

Sloveenia talaar

239,50

SKK

Slovakkia kroon

37,320

TRY

Türgi liir

1,5765

AUD

Austraalia dollar

1,6120

CAD

Kanada dollar

1,3718

HKD

Hong Kongi dollar

9,2775

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8060

SGD

Singapuri dollar

1,9416

KRW

Korea won

1 154,50

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

7,2626

CNY

Hiina jüaan

9,6242

HRK

Horvaatia kuna

7,3120

IDR

Indoneesia ruupia

11 078,16

MYR

Malaisia ringit

4,442

PHP

Filipiini peeso

61,734

RUB

Vene rubla

33,7180

THB

Tai baht

47,017

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 24.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/21

---

Ravimite müügilubasid käsitlevate ühenduse otsuste kokkuvõte alates 1.1.2006 kuni 31.1.2006

(Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 (1) artiklile 13 või 38)

(2006/C 46/03)

—   Müügiloa väljaandmine (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 artikkel 13): Heaks kiidetud

| Otsuse tegemise kuupäev | Ravimi nimetus | Rahvusvahe-line mittekauban-duslik nimetus
  (INN) | Müügiloa omanik | Kande number ühenduse registris | Ravimvorm | ATC-kood
  (anatoomilis-terapeutiline keemiline kood) | Teatamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.1.2006 | Kiovig | Inimese normaalne immunoglobuliin (IVIg) | Baxter AG, Industriestraße 67, A-1220 Vienna | EU/1/05/329/001-005 | Infusioonilahus | J06BA02 | 23.1.2006 |
| 19.1.2006 | Yttriga | Ütrium (90Y) -kloriid | AEA Technology QSA GmbH, Gieselweg 1, D-38110 Braunschweig | EU/1/05/322/001 | Radiofarmatseutiline eelpreparaat, lahus | taotlusel | 23.1.2006 |
| 19.1.2006 | CUBICIN | daptomütsiin | Chiron Corporation Limited, Symphony House, 7 Cowley Business Park, High Street, Cowley, UXBRIDGE, UB8 2AD, United Kingdom | EU/1/05/328/001-002 | pulber infusioonilahuse kontsentraadi valmistamiseks | taotlusel | 23.1.2006 |
| 24.1.2006 | Naglazyme | Rekombinantne inimese N-atsetüülgalaktosamiini 4-sulfataas (galsulfaas) | BioMarin Europe Limited, 29, Earlsfort Terrace, Dublin 2, Ireland | EU/1/05/324/001 | Kontsentraat infusioonilahuse valmistamiseks | A16AB | 26.1.2006 |
| 24.1.2006 | Ionsys | Fentanüül | Janssen-Cilag International NV, Turnhoutseweg 30, B-2340 Beerse | EU/1/05/326/001 | Iontoforeetiline transdermaalne süsteem | N02A B03 | 26.1.2006 |
| 24.1.2006 | Exubera | Humaaninsuliin | Aventis/Pfizer EEIG, Ramsgate Road, Sandwich, Kent CT13 9NJ, United Kingdom | EU/1/05/327/001-017 | Inhalatsioonipulber, eelnevalt annustatud | taotlusel | 26.1.2006 |
| 31.1.2006 | Macugen | pegaptaniibnaatriumi | Pfizer Limited, Sandwich, Kent CT13 9NJ, United Kingdom | EU/1/05/325/001 | Süstelahus | S01XA17 | 2.2.2006 |

Otsuse tegemise kuupäev

Ravimi nimetus

Rahvusvahe-line mittekauban-duslik nimetus

(INN)

Müügiloa omanik

Kande number ühenduse registris

Ravimvorm

ATC-kood

(anatoomilis-terapeutiline keemiline kood)

Teatamise kuupäev

19.1.2006

Kiovig

Inimese normaalne immunoglobuliin (IVIg)

Baxter AG, Industriestraße 67, A-1220 Vienna

EU/1/05/329/001-005

Infusioonilahus

J06BA02

23.1.2006

19.1.2006

Yttriga

Ütrium (90Y) -kloriid

AEA Technology QSA GmbH, Gieselweg 1, D-38110 Braunschweig

EU/1/05/322/001

Radiofarmatseutiline eelpreparaat, lahus

taotlusel

23.1.2006

19.1.2006

CUBICIN

daptomütsiin

Chiron Corporation Limited, Symphony House, 7 Cowley Business Park, High Street, Cowley, UXBRIDGE, UB8 2AD, United Kingdom

EU/1/05/328/001-002

pulber infusioonilahuse kontsentraadi valmistamiseks

taotlusel

23.1.2006

24.1.2006

Naglazyme

Rekombinantne inimese N-atsetüülgalaktosamiini 4-sulfataas (galsulfaas)

BioMarin Europe Limited, 29, Earlsfort Terrace, Dublin 2, Ireland

EU/1/05/324/001

Kontsentraat infusioonilahuse valmistamiseks

A16AB

26.1.2006

24.1.2006

Ionsys

Fentanüül

Janssen-Cilag International NV, Turnhoutseweg 30, B-2340 Beerse

EU/1/05/326/001

Iontoforeetiline transdermaalne süsteem

N02A B03

26.1.2006

24.1.2006

Exubera

Humaaninsuliin

Aventis/Pfizer EEIG, Ramsgate Road, Sandwich, Kent CT13 9NJ, United Kingdom

EU/1/05/327/001-017

Inhalatsioonipulber, eelnevalt annustatud

taotlusel

26.1.2006

31.1.2006

Macugen

pegaptaniibnaatriumi

Pfizer Limited, Sandwich, Kent CT13 9NJ, United Kingdom

EU/1/05/325/001

Süstelahus

S01XA17

2.2.2006

—   Müügiloa muutmine (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 artikkel 13): Heaks kiidetud

| Otsuse tegemise kuupäev | Ravimi nimetus | Müügiloa omanik | Kande number ühenduse registris | Teatamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.1.2006 | Arava | Aventis Pharma Deutschland GmbH, D-65926 Frankfurt am Main | EU/1/99/118/001-010 | 11.1.2006 |
| 9.1.2006 | Karvea | Bristol-Myers Squibb Pharma EEIG, Uxbridge Business Park, Sanderson Road, Uxbridge UD8 1DH, United Kingdom | EU/1/97/049/001-033 | 11.1.2006 |
| 9.1.2006 | Aprovel | Sanofi Pharma Bristol-Myers Squibb SNC, 174, avenue de France, F-75013 Paris | EU/1/97/046/001-033 | 11.1.2006 |
| 9.1.2006 | Rapamune | Wyeth Europa Limited, Huntercombe Lane South, Taplow, Maidenhead, Berkshire, SL6 0PH, United Kingdom | EU/1/01/171/001-012 | 11.1.2006 |
| 9.1.2006 | Aerius | Schering Plough Europe, Rue de Stalle 73, B-1180 Bruxelles — Stallestraat 73, B-1180 Brussel | EU/1/00/160/001-034 | 11.1.2006 |
| 9.1.2006 | Azomyr | Schering Plough Europe, Rue de Stalle 73, B-1180 Bruxelles — Stallestraat 73, B-1180 Brussel | EU/1/00/157/001-034 | 11.1.2006 |
| 9.1.2006 | Neoclarityn | Schering Plough Europe, Rue de Stalle 73, B-1180 Bruxelles — Stallestraat 73, B-1180 Brussel | EU/1/00/161/001-034 | 11.1.2006 |
| 13.1.2006 | Bondronat | Roche Registration Limited, 40 Broadwater Road, Welwyn Garden City, Hertfordshire AL7 3AY, United Kingdom | EU/1/96/012/009-010 | 17.1.2006 |
| 13.1.2006 | Humalog | Eli Lilly Nederland B.V., Grootslag 1-5, 3991 RA Houten, Nederland | EU/1/96/007/001-008
  EU/1/96/007/010-030 | 17.1.2006 |
| 13.1.2006 | PritorPlus | Glaxo Group Ltd, Greenford Road, Greenford, Middlesex UB6 0NN, United Kingdom | EU/1/02/215/001-010 | 17.1.2006 |
| 13.1.2006 | Hycamtin | SmithKline Beecham plc, 980 Great West Road, Brentford, Middlesex, TW8 9GS, United Kingdom | EU/1/96/027/001
  EU/1/96/027/003-005 | 17.1.2006 |
| 13.1.2006 | Zonegran | Eisai Limited, 3, Shortlands, London W6 8EE, United Kingdom | EU/1/04/307/001-010 | 17.1.2006 |
| 19.1.2006 | Aldurazyme | Genzyme Europe B.V., Gooimeer 10, Naarden 1411 DD, Nederland | EU/1/03/253/001-003 | 23.1.2006 |
| 19.1.2006 | Rebif | Serono Europe Ltd, 56, Marsh Wall, London E14 9TP, United Kingdom | EU/1/98/063/007 | 24.1.2006 |
| 19.1.2006 | Velcade | Janssen-Cilag International NV, Turnhoutseweg 30, B-2340 Beerse | EU/1/04/274/001 | 23.1.2006 |
| 19.1.2006 | Ceprotin | Baxter AG, Industriestraße 67, A-1220 Vienna | EU/1/01/190/001-002 | 23.1.2006 |
| 20.1.2006 | Humira | Abbott Laboratories Ltd, Queenborough, Kent ME11 5EL, United Kingdom | EU/1/03/256/001-006 | 24.1.2006 |
| 20.1.2006 | Tamiflu | Roche Registration Limited, 40 Broadwater Road, Welwyn Garden City, Hertfordshire AL7 3AY, United Kingdom | EU/1/02/222/001-002 | 24.1.2006 |
| 20.1.2006 | Iscover | Bristol-Myers Squibb Pharma EEIG, Uxbridge Business Park, Sanderson Road, Uxbridge UD8 1DH, United Kingdom | EU/1/98/070/001a-b, 002a-b, 003a-b, 004a-b | 24.1.2006 |
| 20.1.2006 | Plavix | Sanofi Pharma Bristol-Myers Squibb SNC, 174, avenue de France, F-75013 Paris | EU/1/98/069/001a-b, 002a-b, 003a-b, 004a-b | 24.1.2006 |
| 20.1.2006 | Azomyr | Schering Plough Europe, Rue de Stalle 73, B-1180 Bruxelles — Stallestraat 73, B-1180 Brussel | EU/1/00/157/022-034 | 24.1.2006 |
| 20.1.2006 | Aerius | Schering Plough Europe, Rue de Stalle 73, B-1180 Bruxelles — Stallestraat 73, B-1180 Brussel | EU/1/00/160/022-034 | 24.1.2006 |
| 20.1.2006 | Neoclarityn | Schering Plough Europe, Rue de Stalle 73 B-1180 Bruxelles — Stallestraat 73, B-1180 Brussel | EU/1/00/161/022-034 | 24.1.2006 |
| 24.1.2006 | Luveris | Serono Europe Limited, 56, Marsh Wall, London E14 9TP, United Kingdom | EU/1/00/155/001-006 | 26.1.2006 |
| 24.1.2006 | Taxotere | Aventis Pharma S.A., 20, avenue Raymond Aron, F-92165 Antony Cedex | EU/1/95/002/001-002 | 26.1.2006 |
| 24.1.2006 | Infanrix Penta | GlaxoSmithKline Biologicals S.A., rue de l'Institut 89, B-1330 Rixensart | EU/1/00/153/001-010 | 26.1.2006 |
| 24.1.2006 | Infanrix Hexa | GlaxoSmithKline Biologicals S.A., rue de l'Institut 89, B-1330 Rixensart | EU/1/00/152/001-018 | 26.1.2006 |
| 25.1.2006 | AZILECT | Teva Pharma GmbH, Kandelstraße 10, D-79199 Kirchzarten | EU/1/04/304/001-007 | 30.1.2006 |
| 25.1.2006 | Tamiflu | Roche Registration Limited, 40 Broadwater Road, Welwyn Garden City, Hertfordshire AL7 3AY, United Kingdom | EU/1/02/222/001-002 | 27.1.2006 |
| 25.1.2006 | Dynastat | Pharmacia Europe EEIG, Sandwich, Kent, CT13 9NJ, United-Kingdom | EU/1/02/209/001-008 | 30.1.2006 |
| 25.1.2006 | Invanz | Merck Sharp & Dohme Ltd, Hertford Road, Hoddesdon, Hertfordshire EN11 9BU, United Kingdom | EU/1/02/216/001-002 | 27.1.2006 |
| 25.1.2006 | REYATAZ | Bristol-Myers Squibb Pharma EEIG, 141-149 Staines Road, Hounslow TW3 3JA, United Kingdom | EU/1/03/267/001-007 | 27.1.2006 |
| 26.1.2006 | PEGASYS | Roche Registration Limited, 6 Falcon Way, Shire Park, Welwyn Garden City, AL7 1TW, United Kingdom | EU/1/02/221/001-010 | 30.1.2006 |
| 30.1.2006 | Avandamet | SmithKline Beecham plc, 980 Great West Road, Brentford, Middlesex, TW8 9GS, United Kingdom | EU/1/03/258/001-022 | 1.2.2006 |
| 30.1.2006 | Alimta | Eli Lilly Nederland B.V., Grootslag 1-5, 3991 RA Houten, Nederland | EU/1/04/290/001 | 1.2.2006 |
| 30.1.2006 | Ferriprox | Apotex Europe Ltd, Rowan House, 41 London Street, Reading, Berkshire, RG1 4PS, United Kingdom | EU/1/99/108/001 | 6.2.2006 |
| 30.1.2006 | Trudexa | Abbott Laboratories Ltd, Queenborough, Kent ME11 5EL, United Kingdom | EU/1/03/257/001-006 | 1.2.2006 |
| 31.1.2006 | NeoSpect | Amersham Health AS, Nycoveien 1-2, P.O. Box 4220 Nydalen, N-0401 Oslo | EU/1/00/154/001-002 | 2.2.2006 |
| 31.1.2006 | Betaferon | Schering AG Pharma, D-13342 Berlin | EU/1/95/003/003-004 | 2.2.2006 |
| 31.1.2006 | Simulect | Novartis Europharm Limited, Wimblehurst Road, Horsham, West Sussex RH12 5AB, United Kingdom | EU/1/98/084/001-002 | 2.2.2006 |
| 31.1.2006 | Ovitrelle | Serono Europe Limited, 56, Marsh Wall, London E14 9TP, United Kingdom | EU/1/00/165/001-007 | 7.2.2006 |
| 31.1.2006 | Vfend | Pfizer Limited, Sandwich, Kent CT13 9NJ, United Kingdom | EU/1/02/212/001-026 | 2.2.2006 |

Otsuse tegemise kuupäev

Ravimi nimetus

Müügiloa omanik

Kande number ühenduse registris

Teatamise kuupäev

9.1.2006

Arava

Aventis Pharma Deutschland GmbH, D-65926 Frankfurt am Main

EU/1/99/118/001-010

11.1.2006

9.1.2006

Karvea

Bristol-Myers Squibb Pharma EEIG, Uxbridge Business Park, Sanderson Road, Uxbridge UD8 1DH, United Kingdom

EU/1/97/049/001-033

11.1.2006

9.1.2006

Aprovel

Sanofi Pharma Bristol-Myers Squibb SNC, 174, avenue de France, F-75013 Paris

EU/1/97/046/001-033

11.1.2006

9.1.2006

Rapamune

Wyeth Europa Limited, Huntercombe Lane South, Taplow, Maidenhead, Berkshire, SL6 0PH, United Kingdom

EU/1/01/171/001-012

11.1.2006

9.1.2006

Aerius

Schering Plough Europe, Rue de Stalle 73, B-1180 Bruxelles — Stallestraat 73, B-1180 Brussel

EU/1/00/160/001-034

11.1.2006

9.1.2006

Azomyr

Schering Plough Europe, Rue de Stalle 73, B-1180 Bruxelles — Stallestraat 73, B-1180 Brussel

EU/1/00/157/001-034

11.1.2006

9.1.2006

Neoclarityn

Schering Plough Europe, Rue de Stalle 73, B-1180 Bruxelles — Stallestraat 73, B-1180 Brussel

EU/1/00/161/001-034

11.1.2006

13.1.2006

Bondronat

Roche Registration Limited, 40 Broadwater Road, Welwyn Garden City, Hertfordshire AL7 3AY, United Kingdom

EU/1/96/012/009-010

17.1.2006

13.1.2006

Humalog

Eli Lilly Nederland B.V., Grootslag 1-5, 3991 RA Houten, Nederland

EU/1/96/007/001-008

EU/1/96/007/010-030

17.1.2006

13.1.2006

PritorPlus

Glaxo Group Ltd, Greenford Road, Greenford, Middlesex UB6 0NN, United Kingdom

EU/1/02/215/001-010

17.1.2006

13.1.2006

Hycamtin

SmithKline Beecham plc, 980 Great West Road, Brentford, Middlesex, TW8 9GS, United Kingdom

EU/1/96/027/001

EU/1/96/027/003-005

17.1.2006

13.1.2006

Zonegran

Eisai Limited, 3, Shortlands, London W6 8EE, United Kingdom

EU/1/04/307/001-010

17.1.2006

19.1.2006

Aldurazyme

Genzyme Europe B.V., Gooimeer 10, Naarden 1411 DD, Nederland

EU/1/03/253/001-003

23.1.2006

19.1.2006

Rebif

Serono Europe Ltd, 56, Marsh Wall, London E14 9TP, United Kingdom

EU/1/98/063/007

24.1.2006

19.1.2006

Velcade

Janssen-Cilag International NV, Turnhoutseweg 30, B-2340 Beerse

EU/1/04/274/001

23.1.2006

19.1.2006

Ceprotin

Baxter AG, Industriestraße 67, A-1220 Vienna

EU/1/01/190/001-002

23.1.2006

20.1.2006

Humira

Abbott Laboratories Ltd, Queenborough, Kent ME11 5EL, United Kingdom

EU/1/03/256/001-006

24.1.2006

20.1.2006

Tamiflu

Roche Registration Limited, 40 Broadwater Road, Welwyn Garden City, Hertfordshire AL7 3AY, United Kingdom

EU/1/02/222/001-002

24.1.2006

20.1.2006

Iscover

Bristol-Myers Squibb Pharma EEIG, Uxbridge Business Park, Sanderson Road, Uxbridge UD8 1DH, United Kingdom

EU/1/98/070/001a-b, 002a-b, 003a-b, 004a-b

24.1.2006

20.1.2006

Plavix

Sanofi Pharma Bristol-Myers Squibb SNC, 174, avenue de France, F-75013 Paris

EU/1/98/069/001a-b, 002a-b, 003a-b, 004a-b

24.1.2006

20.1.2006

Azomyr

Schering Plough Europe, Rue de Stalle 73, B-1180 Bruxelles — Stallestraat 73, B-1180 Brussel

EU/1/00/157/022-034

24.1.2006

20.1.2006

Aerius

Schering Plough Europe, Rue de Stalle 73, B-1180 Bruxelles — Stallestraat 73, B-1180 Brussel

EU/1/00/160/022-034

24.1.2006

20.1.2006

Neoclarityn

Schering Plough Europe, Rue de Stalle 73 B-1180 Bruxelles — Stallestraat 73, B-1180 Brussel

EU/1/00/161/022-034

24.1.2006

24.1.2006

Luveris

Serono Europe Limited, 56, Marsh Wall, London E14 9TP, United Kingdom

EU/1/00/155/001-006

26.1.2006

24.1.2006

Taxotere

Aventis Pharma S.A., 20, avenue Raymond Aron, F-92165 Antony Cedex

EU/1/95/002/001-002

26.1.2006

24.1.2006

Infanrix Penta

GlaxoSmithKline Biologicals S.A., rue de l'Institut 89, B-1330 Rixensart

EU/1/00/153/001-010

26.1.2006

24.1.2006

Infanrix Hexa

GlaxoSmithKline Biologicals S.A., rue de l'Institut 89, B-1330 Rixensart

EU/1/00/152/001-018

26.1.2006

25.1.2006

AZILECT

Teva Pharma GmbH, Kandelstraße 10, D-79199 Kirchzarten

EU/1/04/304/001-007

30.1.2006

25.1.2006

Tamiflu

Roche Registration Limited, 40 Broadwater Road, Welwyn Garden City, Hertfordshire AL7 3AY, United Kingdom

EU/1/02/222/001-002

27.1.2006

25.1.2006

Dynastat

Pharmacia Europe EEIG, Sandwich, Kent, CT13 9NJ, United-Kingdom

EU/1/02/209/001-008

30.1.2006

25.1.2006

Invanz

Merck Sharp & Dohme Ltd, Hertford Road, Hoddesdon, Hertfordshire EN11 9BU, United Kingdom

EU/1/02/216/001-002

27.1.2006

25.1.2006

REYATAZ

Bristol-Myers Squibb Pharma EEIG, 141-149 Staines Road, Hounslow TW3 3JA, United Kingdom

EU/1/03/267/001-007

27.1.2006

26.1.2006

PEGASYS

Roche Registration Limited, 6 Falcon Way, Shire Park, Welwyn Garden City, AL7 1TW, United Kingdom

EU/1/02/221/001-010

30.1.2006

30.1.2006

Avandamet

SmithKline Beecham plc, 980 Great West Road, Brentford, Middlesex, TW8 9GS, United Kingdom

EU/1/03/258/001-022

1.2.2006

30.1.2006

Alimta

Eli Lilly Nederland B.V., Grootslag 1-5, 3991 RA Houten, Nederland

EU/1/04/290/001

1.2.2006

30.1.2006

Ferriprox

Apotex Europe Ltd, Rowan House, 41 London Street, Reading, Berkshire, RG1 4PS, United Kingdom

EU/1/99/108/001

6.2.2006

30.1.2006

Trudexa

Abbott Laboratories Ltd, Queenborough, Kent ME11 5EL, United Kingdom

EU/1/03/257/001-006

1.2.2006

31.1.2006

NeoSpect

Amersham Health AS, Nycoveien 1-2, P.O. Box 4220 Nydalen, N-0401 Oslo

EU/1/00/154/001-002

2.2.2006

31.1.2006

Betaferon

Schering AG Pharma, D-13342 Berlin

EU/1/95/003/003-004

2.2.2006

31.1.2006

Simulect

Novartis Europharm Limited, Wimblehurst Road, Horsham, West Sussex RH12 5AB, United Kingdom

EU/1/98/084/001-002

2.2.2006

31.1.2006

Ovitrelle

Serono Europe Limited, 56, Marsh Wall, London E14 9TP, United Kingdom

EU/1/00/165/001-007

7.2.2006

31.1.2006

Vfend

Pfizer Limited, Sandwich, Kent CT13 9NJ, United Kingdom

EU/1/02/212/001-026

2.2.2006

—   Müügiloa muutmine (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 artikkel 38): Heaks kiidetud

| Otsuse tegemise kuupäev | Ravimi nimetus | Müügiloa omanik | Kande number ühenduse registris | Teatamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.1.2006 | Zubrin | Schering-Plough Limited, Schering-Plough House, Shire Park, Welwyn Garden City, Hertfordshire, AL7 1TW, United Kingdom | EU/2/00/028/002-008 | 23.1.2006 |
| 20.1.2006 | Nobivac Bb | Intervet International B.V., Wim de Körverstraat 35, PO Box 31, 5830 AA Boxmeer, Nederland | EU/1/00/161/001 | 24.1.2006 |
| 20.1.2006 | Purevax FeLV | Merial, 29, Avenue Tony Garnier, F-69007 Lyon | EU/2/00/019/001-003
  EU/2/00/019/005-007 | 24.1.2006 |
| 25.1.2006 | METACAM | Boehringer Ingelheim Vetmedica GmbH, D-55216 Ingelheim am Rhein | EU/2/97/004/007-008
  EU/2/97/004/014-015 | 27.1.2006 |
| 25.1.2006 | Clomicalm | Novartis Tiergesundheit GmbH, Zielstattstrasse 40, D-81379 München | EU/2/98/007/001-003 | 27.1.2006 |

Otsuse tegemise kuupäev

Ravimi nimetus

Müügiloa omanik

Kande number ühenduse registris

Teatamise kuupäev

19.1.2006

Zubrin

Schering-Plough Limited, Schering-Plough House, Shire Park, Welwyn Garden City, Hertfordshire, AL7 1TW, United Kingdom

EU/2/00/028/002-008

23.1.2006

20.1.2006

Nobivac Bb

Intervet International B.V., Wim de Körverstraat 35, PO Box 31, 5830 AA Boxmeer, Nederland

EU/1/00/161/001

24.1.2006

20.1.2006

Purevax FeLV

Merial, 29, Avenue Tony Garnier, F-69007 Lyon

EU/2/00/019/001-003

EU/2/00/019/005-007

24.1.2006

25.1.2006

METACAM

Boehringer Ingelheim Vetmedica GmbH, D-55216 Ingelheim am Rhein

EU/2/97/004/007-008

EU/2/97/004/014-015

27.1.2006

25.1.2006

Clomicalm

Novartis Tiergesundheit GmbH, Zielstattstrasse 40, D-81379 München

EU/2/98/007/001-003

27.1.2006

Kõnealuseid ravimeid käsitleva avaliku hindamisaruandega ja vastavate otsustega tutvuda soovijatel palutakse pöörduda:

| The European Medicines Agency (Euroopa Ravimiamet) |
| --- |
| 7, Westferry Circus, Canary Wharf |
| London E14 4HB |
| United Kingdom |

The European Medicines Agency (Euroopa Ravimiamet)

7, Westferry Circus, Canary Wharf

London E14 4HB

United Kingdom

---

(1)  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

---

| 24.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/25

---

Ravimite müügilubasid käsitlevate ühenduse otsuste kokkuvõte alates 1.1.2006 kuni 31.1.2006

(Direktiivi 2001/83/EÜ (1) artikli 34 või direktiivi 2001/82/EÜ (2) artikli 38 kohaselt tehtud otsused)

(2006/C 46/04)

—   Riikliku müügiloa väljaandmine, säilitamine või muutmine

| Otsuse tegemise kuupäev | Ravimi nimetus(ed) | Müügiloa omanik(ud) | Asjaomane liikmesriik | Teatamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.1.2006 | Actilyse | Vt lisa I | Vt lisa I | 10.1.2006 |
| 24.1.2006 | Ionsys | Janssen-Cilag International NV, Turnhoutseweg 30, B-2340 Beerse | Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. | 25.1.2006 |
| 24.1.2006 | Exubera | Aventis/Pfizer EEIG, Ramsgate Road, Sandwich, Kent CT13 9NJ, United Kingdom | Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. | 25.1.2006 |
| 31.1.2006 | Macugen | Pfizer Limited, Sandwich, Kent CT13 9NJ, United Kingdom | Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. | 1.2.2006 |

Otsuse tegemise kuupäev

Ravimi nimetus(ed)

Müügiloa omanik(ud)

Asjaomane liikmesriik

Teatamise kuupäev

9.1.2006

Actilyse

Vt lisa I

Vt lisa I

10.1.2006

24.1.2006

Ionsys

Janssen-Cilag International NV, Turnhoutseweg 30, B-2340 Beerse

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

25.1.2006

24.1.2006

Exubera

Aventis/Pfizer EEIG, Ramsgate Road, Sandwich, Kent CT13 9NJ, United Kingdom

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

25.1.2006

31.1.2006

Macugen

Pfizer Limited, Sandwich, Kent CT13 9NJ, United Kingdom

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

1.2.2006

---

(1)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

(2)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

---

LISA

RAVIMITE NIMETUSTE, RAVIMVORMIDE, TUGEVUSTE, MANUSTAMISVIISIDE, KOOSTISTE JA LIIKMESRIIKIDES MÜÜGILOA HOIDJATE LOETELU

| Liikmesriik | Müügiloa hoidja | Ravimi väljamõeldud nimetus | Tugevus | Ravimvorm | Manustamistee | Pakendi sisu
  (kontsentratsioon) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | Boehringer Ingelheim Austria GmbH | Actilyse | 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Belgia | n.v. Boehringer Ingelheim s.a. | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Küpros | Cyprus Pharm. Organization Ltd. | Actilyse | 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml |
| Tšehhi | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml |
| Taani | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Eesti | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml |
| Soome | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Prantsusmaa | Boehringer Ingelheim, France | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Saksamaa | Boehringer Ingelheim Pharma KG | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Kreeka | Boehringer Ingelheim Hellas AE | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Ungari | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml |
| Iirimaa | Boehringer Ingelheim Ltd, Royaume-Uni | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Itaalia | Boehringer Ingelheim Italia spa | Actilyse | 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Läti | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml |
| Leedu | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml |
| Luksemburg | n.v. Boehringer Ingelheim s.a., Belgique | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Malta | Boehringer Ingelheim Ltd., Royaume-Uni | Actilyse | 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Holland | Boehringer Ingelheim b.v. | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Poola | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml |
| Portugal | Boehringer Ingelheim, Lda | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Slovakkia | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Sloveenia | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml |
| Hispaania | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Rootsi | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Ühendkuningriik | Boehringer Ingelheim Ltd. | Actilyse | 10, 20, 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Island | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml või 2 mg/ml |
| Norra | Boehringer Ingelheim International GmbH | Actilyse | 10, 20 50 mg | Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks | Intravenoosne | 1 mg/ml |

Liikmesriik

Müügiloa hoidja

Ravimi väljamõeldud nimetus

Tugevus

Ravimvorm

Manustamistee

Pakendi sisu

(kontsentratsioon)

Austria

Boehringer Ingelheim Austria GmbH

Actilyse

20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Belgia

n.v. Boehringer Ingelheim s.a.

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Küpros

Cyprus Pharm. Organization Ltd.

Actilyse

50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml

Tšehhi

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml

Taani

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Eesti

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml

Soome

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Prantsusmaa

Boehringer Ingelheim, France

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Saksamaa

Boehringer Ingelheim Pharma KG

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Kreeka

Boehringer Ingelheim Hellas AE

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Ungari

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml

Iirimaa

Boehringer Ingelheim Ltd, Royaume-Uni

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Itaalia

Boehringer Ingelheim Italia spa

Actilyse

20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Läti

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml

Leedu

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml

Luksemburg

n.v. Boehringer Ingelheim s.a., Belgique

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Malta

Boehringer Ingelheim Ltd., Royaume-Uni

Actilyse

50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Holland

Boehringer Ingelheim b.v.

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Poola

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml

Portugal

Boehringer Ingelheim, Lda

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Slovakkia

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Sloveenia

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml

Hispaania

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Rootsi

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Ühendkuningriik

Boehringer Ingelheim Ltd.

Actilyse

10, 20, 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Island

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml või 2 mg/ml

Norra

Boehringer Ingelheim International GmbH

Actilyse

10, 20 50 mg

Pulber ja lahusti süste- ja infusioonilahuse valmistamiseks

Intravenoosne

1 mg/ml

---

| 24.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/28

---

Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt määruse (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) (1)
   (2) artikli 13 lõikele 4

(2006/C 46/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

HISPAANIA

Lennutegevusloa omaniku nime muutmine

A kategooria:   Lennutegevusload ilma määruse (EMÜ) nr 2407/92 artikli 5 lõike 7 punkti a piiranguta

| Lennuettevõtja nimi | Lennuettevõtja aadress | Lubatud vedada | Otsus jõustub alates |
| --- | --- | --- | --- |
| IBERTRANS AÉREA, S. L. — COMPAÑÍA AÉREA DE NAVEGACIÓN ALAIRE, S. L. | Calle Cinco Norte |
| Parcela 1.4.B4 |
| Aeropuerto Madrid-Barajas |
| E-28042 Madrid |

Lennuettevõtja nimi

Lennuettevõtja aadress

Lubatud vedada

Otsus jõustub alates

IBERTRANS AÉREA, S. L. — COMPAÑÍA AÉREA DE NAVEGACIÓN ALAIRE, S. L.

Calle Cinco Norte

Parcela 1.4.B4

Aeropuerto Madrid-Barajas

E-28042 Madrid

reisijad, post, last

20.12.2005

---

(1)  EÜT L 240, 24.8.1992, lk 1.

(2)  Otsused, millest teatati Euroopa Komisjonile enne 31.8.2005.

---

| 24.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/29

---

Regulaarlendude valdkonnas nõukogu määruse (EMÜ) 2408/92 kohaselt kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste laiendamine ja muutmine Kreekas

(2006/C 46/06)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | Kreeka valitsus on otsustanud osaliselt laiendada ja muuta alates 1. aprillist 2006. aastast Kreekas regulaarlendude valdkonnas avaliku teenindamise kohustusi, mis on kehtestatud nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punkti a alusel ja mis avaldati 10. juulil 2002. aastal Euroopa Ühenduste Teatajas, C 164. |
| --- | --- |

1.

Kreeka valitsus on otsustanud osaliselt laiendada ja muuta alates 1. aprillist 2006. aastast Kreekas regulaarlendude valdkonnas avaliku teenindamise kohustusi, mis on kehtestatud nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punkti a alusel ja mis avaldati 10. juulil 2002. aastal Euroopa Ühenduste Teatajas, C 164.

| 2. | Avaliku teenindamise kohustuste muudatused on järgmised.






  A) | Lendude väikseim sagedus ja väikseim reisijakohtade arv nädalas järgmistel liinidel:







  — | Ateena — Kárpathos |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A)

Lendude väikseim sagedus ja väikseim reisijakohtade arv nädalas järgmistel liinidel:

—

Ateena — Kárpathos

| — | Ateena — Sitia |
| --- | --- |

—

Ateena — Sitia

| — | Thessaloniki — Kérkyra (Korfu) |
| --- | --- |

—

Thessaloniki — Kérkyra (Korfu)

Ateena — Kárpathos

Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 150 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Seitse edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 350 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Ateena — Sitia

Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 90 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 120 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Thessaloniki — Kérkyra (Korfu)

Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 180 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 240 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

| B) | Piletihinnad
  Ühe suuna turistiklassi pileti hind ei tohi ületada järgmisi määrasid:












  — | Ateena ja Kýthira vahel: |
| --- | --- | --- |

B)

Piletihinnad

Ühe suuna turistiklassi pileti hind ei tohi ületada järgmisi määrasid:

—

Ateena ja Kýthira vahel:

40 eurot

| — | Ateena ja Náxose vahel: |
| --- | --- |

—

Ateena ja Náxose vahel:

54 eurot

| — | Ateena ja Párose vahel: |
| --- | --- |

—

Ateena ja Párose vahel:

53 eurot

| — | Ateena ja Kárpathose vahel: |
| --- | --- |

—

Ateena ja Kárpathose vahel:

64 eurot

| — | Ateena ja Sitia vahel: |
| --- | --- |

—

Ateena ja Sitia vahel:

62 eurot

| — | Ateena ja Skíathose vahel: |
| --- | --- |

—

Ateena ja Skíathose vahel:

45 eurot

| — | Thessaloniki ja Korfu vahel: |
| --- | --- |

—

Thessaloniki ja Korfu vahel:

60 eurot

| — | Rhodose ja Kosi vahel: |
| --- | --- |

—

Rhodose ja Kosi vahel:

38 eurot

| — | Rhodose ja Astypálaia vahel: |
| --- | --- |

—

Rhodose ja Astypálaia vahel:

44 eurot

| — | Rhodose ja Lérose vahel: |
| --- | --- |

—

Rhodose ja Lérose vahel:

44 eurot

| — | Kosi ja Astypálaia vahel: |
| --- | --- |

—

Kosi ja Astypálaia vahel:

44 eurot

| — | Kosi ja Lérose vahel: |
| --- | --- |

—

Kosi ja Lérose vahel:

38 eurot

| — | Astypálaia ja Lérose vahel: |
| --- | --- |

—

Astypálaia ja Lérose vahel:

38 eurot

| — | Kérkyra ja Aktioni vahel: |
| --- | --- |

—

Kérkyra ja Aktioni vahel:

33 eurot

| — | Kérkyra ja Kefalleenia vahel: |
| --- | --- |

—

Kérkyra ja Kefalleenia vahel:

33 eurot

| — | Kérkyra ja Zákinthose vahel: |
| --- | --- |

—

Kérkyra ja Zákinthose vahel:

44 eurot

| — | Aktioni ja Kefalleenia vahel: |
| --- | --- |

—

Aktioni ja Kefalleenia vahel:

28 eurot

| — | Aktioni ja Zákinthose vahel: |
| --- | --- |

—

Aktioni ja Zákinthose vahel:

33 eurot

| — | Kefalleenia ja Zákinthose vahel: |
| --- | --- |

—

Kefalleenia ja Zákinthose vahel:

26 eurot

| 3. | Vajalik teave | Tuleb lisada, et juhul kui ükski lennuettevõtja ei ole 1. märtsiks 2006 teatanud tsiviillennundustalituse õhuvedude direktoraadile oma huvist sooritada alates 1. aprillist 2006 regulaarlende ühel või mitmel kõnealusel lennuliinil ilma rahalise hüvituseta, on Kreeka otsustanud määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d alusel piirata juurdepääsu kõnealusele ühele või enamale lennuliinile kolmeks aastaks ühe lennuettevõtjaga ja anda avaliku pakkumise teel talle õigus korraldada regulaarlende alates 1. aprillist 2006. |
| --- | --- | --- |

3.

Tuleb lisada, et juhul kui ükski lennuettevõtja ei ole 1. märtsiks 2006 teatanud tsiviillennundustalituse õhuvedude direktoraadile oma huvist sooritada alates 1. aprillist 2006 regulaarlende ühel või mitmel kõnealusel lennuliinil ilma rahalise hüvituseta, on Kreeka otsustanud määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d alusel piirata juurdepääsu kõnealusele ühele või enamale lennuliinile kolmeks aastaks ühe lennuettevõtjaga ja anda avaliku pakkumise teel talle õigus korraldada regulaarlende alates 1. aprillist 2006.

| | Eespool nimetatud kolme lennuliini puhul asendatakse 25. augusti 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas nr C 239 ette nähtud kohustused eespool nimetatud kohustuste ja piletihindadega. |
| --- | --- |

Eespool nimetatud kolme lennuliini puhul asendatakse 25. augusti 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas nr C 239 ette nähtud kohustused eespool nimetatud kohustuste ja piletihindadega.

| | Muude lennuliinide puhul jätkatakse 25. augusti 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas nr C 239 avaldatud avaliku teenindamise kohustuste kohaldamist. |
| --- | --- |

Muude lennuliinide puhul jätkatakse 25. augusti 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas nr C 239 avaldatud avaliku teenindamise kohustuste kohaldamist.

---

| 24.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/31

---

Teatis geotermiliste varude uurimisloa taotlemise kohta

(2006/C 46/07)

22. juunil 2005. aastal esitas ettevõte Geotermica s.r.l., asukohaga S. Cataldo (CL), Viale della Rinascita 6, registreerimisnumber 02349731204, maakondlikule tööstusministrile (Assessore per l'Industria), kes on Sitsiilia maakonna territooriumi kaevanduslubade väljastamise eest vastutav isik, asutuse asukohaga Via Ugo La Malfa n. 87/89, c.a.p. I-90146 Palermo, direktiivi 94/22/EÜ ülevõtmist ja kohaldamist käsitleva 3. juuli 2000. aasta Sitsiilia maakonnaseadusega nr 14 kooskõlas oleva taotluse geotermiliste varude uurimisloa saamiseks 6 495 126 ruutmeetri suurusel alal, mis asub Trapani provintsis Pantelleria saare lõunaossa jääval Piana di Serragliol ja sellega piirneval territooriumil.

Luba taotletakse maa-alal, mis on piiritletud järgmisi punkte A, B, C, D ja E ühendava pideva joonega:

| A) | Casa Valenza kirdenurk — 75 m rannikuteest kõrgemal, 116 m kõrgusel merepinnast; |
| --- | --- |

A)

Casa Valenza kirdenurk — 75 m rannikuteest kõrgemal, 116 m kõrgusel merepinnast;

| B) | Casa Bonomo idanurk C. da Kahassast lõunas, 165 m kõrgusel merepinnast; |
| --- | --- |

B)

Casa Bonomo idanurk C. da Kahassast lõunas, 165 m kõrgusel merepinnast;

| C) | nimeta maamaja (dammuso) lõunanurk, 516 m kõrgusel ja 780 m Casa Pinedost loodes; |
| --- | --- |

C)

nimeta maamaja (dammuso) lõunanurk, 516 m kõrgusel ja 780 m Casa Pinedost loodes;

| D) | Casa Rizzo läänenurk, seespoolsest ümber mäe kulgevast teest lõunas, 250 m kõrgusel merepinnast; |
| --- | --- |

D)

Casa Rizzo läänenurk, seespoolsest ümber mäe kulgevast teest lõunas, 250 m kõrgusel merepinnast;

| E) | Casa Valenza loodenurk — 370 m Cuddie Patite'st idas, 370 m kõrgusel merepinnast. |
| --- | --- |

E)

Casa Valenza loodenurk — 370 m Cuddie Patite'st idas, 370 m kõrgusel merepinnast.

Geograafilised koordinaadid

| Punkt | Põhjalaius | Idapikkus (M. Mario) |
| --- | --- | --- |
| A | 36° 45′ 08,43′′ | 11° 58′ 58,34′′ |
| B | 36° 45′ 53,84′′ | 11° 59′ 00,83′′ |
| C | 36° 46′ 33,57′′ | 12° 00′ 29,12′′ |
| D | 36° 46′ 18,97′′ | 12° 01′ 25,59′′ |
| E | 36° 45′ 36,00′′ | 12° 01′ 41,25′′ |

Punkt

Põhjalaius

Idapikkus (M. Mario)

A

36° 45′ 08,43′′

11° 58′ 58,34′′

B

36° 45′ 53,84′′

11° 59′ 00,83′′

C

36° 46′ 33,57′′

12° 00′ 29,12′′

D

36° 46′ 18,97′′

12° 01′ 25,59′′

E

36° 45′ 36,00′′

12° 01′ 41,25′′

Huvitatud isikud võivad esitada konkureeriva taotluse asjaomase maa-ala kohta 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas; pärast nimetatud tähtaega saadud taotlusi vastu ei võeta. Uurimisloa andmise dekreet võetakse vastu konkureerivate taotluste esitamiseks määratud tähtajale järgneva kuue kuu jooksul. Direktiivi 94/22/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt anname teada, et luure-, uurimis- ja tootmislubade andmise kriteeriumid on juba avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas nr C 396, 19.12.1998, viitega Itaalia Vabariigi presidendi 25. novembri 1996. aasta seadusandlikule dekreedile nr 625 (avaldatud Itaalia ametlikus teatajas Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana nr 293, 14.12.1996), millega võetakse eespool nimetatud direktiiv üle ja rakendatakse Itaalia õigusruumis, ning neid kriteeriume on täpsustatud eespool nimetatud 3. juuli 2000. aasta Sitsiilia maakonnaseaduses nr 14 (avaldatud Itaalia ametlikus teatajas Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana nr 32, 7.7.2000).

Tegevuse läbiviimist või katkestamist käsitlevad tingimused ja nõuded on sätestatud eespool nimetatud 3. juuli 2000. aasta Sitsiilia maakonnaseaduses nr 14 ning spetsifikaadis, mis on vastu võetud tööstusministri (l'Assessore per l'Industria) 30. oktoobri 2003. aasta ja 20. oktoobri 2004. aasta dekreetidega (avaldatud vastavalt Itaalia ametlikus teatajas Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana nr 49, 14.11.2003 ja nr 46, I osa, 5.11.2004.).

Huvitatud isikud saavad taotluse toimikuga tutvuda maakondlikus süsivesinike ja geotermilise energia osakonnas l'Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia Corpo Regionale delle Miniere aadressil Via C. Camilliani nr 87 c.a.p. I-90145 Palermo.

---

| 24.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/32

---

Koondumise eelteatis

(Asi COMP/M.4103 — EnBW/SWD)

Asi, mille käsitlemine lihtsustatud korras on võimalik

(2006/C 46/08)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 17. veebruaril 2006. aastal sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega äriühing EnBW Energie Baden-Württemberg AG (edaspidi “EnBW”, Saksamaa) omandab kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses aktsiate ostu teel kontrolli äriühingu Stadtwerke Düsseldorf AG (edaspidi “SWD”, Saksamaa) üle. |
| --- | --- |

1.

17. veebruaril 2006. aastal sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega äriühing EnBW Energie Baden-Württemberg AG (edaspidi “EnBW”, Saksamaa) omandab kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses aktsiate ostu teel kontrolli äriühingu Stadtwerke Düsseldorf AG (edaspidi “SWD”, Saksamaa) üle.

| 2. | Asjaomaste äriühingute majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | EnBW: energia- ja veevarustus, keskkonnateenused, selleotstarbeliste seadmete ja ehitiste tootmine, turustamine ning seotud teenused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste äriühingute majandustegevus hõlmab järgmist:

—

EnBW: energia- ja veevarustus, keskkonnateenused, selleotstarbeliste seadmete ja ehitiste tootmine, turustamine ning seotud teenused;

| — | SWD: elektrienergia tootmine ja müük, maagaas, kaugküte, veevarustus, jäätmete kõrvaldamine ja hooldus, puhastustööd asulates. |
| --- | --- |

—

SWD: elektrienergia tootmine ja müük, maagaas, kaugküte, veevarustus, jäätmete kõrvaldamine ja hooldus, puhastustööd asulates.

| 3. | Pärast teatise esialgset läbivaatamist leiab komisjon, et teatatud tehingu kuulumine määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse on vastuvõetav, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Nagu see on ette nähtud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2), märgitakse käesolevaga, et asja käsitlemine nimetatud teatises sätestatud korra kohaselt on võimalik. |
| --- | --- |

3.

Pärast teatise esialgset läbivaatamist leiab komisjon, et teatatud tehingu kuulumine määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse on vastuvõetav, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Nagu see on ette nähtud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2), märgitakse käesolevaga, et asja käsitlemine nimetatud teatises sätestatud korra kohaselt on võimalik.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4103 — EnBW/SWD):





  Commission of the European Communities |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles. |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4103 — EnBW/SWD):

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

Parandused

| 24.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/33 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/33

---

Parandus, mis tehakse 20. novembrist 2005 kuni 30. novembrini 2005 antud ravimite müügilubasid käsitlevate ühenduse otsuste kokkuvõttes

(
  Euroopa Liidu Teataja C 334, 30. detsember 2005
  )

(2006/C 46/09)

Leheküljel 45

asendatakse nimetus

“Pfizer Ltd.”

nimetusega

“Pharmacia Ltd.”.

---