----

----

II Parengiamieji aktai

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14 — 15 d.

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Valstybės pagalbos veiksmų plano – Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa

COM(2005) 107 final – SEC(2005) 795

(2006/C 65/01)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. birželio 8 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Valstybės pagalbos veiksmų planas – Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 11 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas – Antonello Pezzini.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 117 narių balsavus už, 2 - prieš ir 5 susilaikius.

1.   Įvadas

2.   Siekiant suderintos valstybės pagalbos sistemos

3.   Reforma ir Lisabonos strategija (Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba)

4.   Procedūrų supaprastinamas ir skaidrumas

5.   Reforma ir 25 narių Europa

6.   Suinteresuotų dalyvių dalyvavimas: įmonės ir pilietinė visuomenė

7.   Siekiant valstybės pagalbos politikos, suprantamos kaip ekonominio augimo priemonė, sudaryta remiantis bendru integruoto ir darnaus 25-27 valstybių narių ekonominio augimo suvokimu, ir kuriančios naujas darbo vietas ir naujas įmones

8.   Baigiamosios rekomendacijos

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  87 str. 2 dalis.

(2)  87 str. 3 dalis.

(3)  COM(2005) 147 final, 2005 4 20.

(4)  Žinių visuomenė ne visada yra lengvai suprantama. Šios visuomenės produkcija skiriasi didesniu intelektiniu turiniu. Sugebėjimas gaminti vis naujoviškesnes ir intelektualesnes prekes ir paslaugas turi būti skatinamas ir remiamas, įskaitant ir valstybės pagalbą.

(5)  EP rezoliucija Nr. P6_TA(2005)0033, 2005 2 22.

(6)  EP rezoliucija Nr. A6-0148/2005, 2005 5 12.

(7)  Žr. rekomendaciją 2003/361/EB (OL L 124, 2003 5 20).

(8)  Byla C-280/00, Altmark Trans ir Magdeburg – Nahverkehrsgesellschaft Altmark (2003) CJCE I-7747.

(9)  Žr. 3 pastabą.

(10)  ES lygiu.

(11)OL C 108, 2004 4 30.

(12)  SEK(2005) 795, 2005 6 7.

(13)  COM(2004) 293 final, 2004 4 20.

(14)OL L 124, 2003 5 20.

(15)  COM(1995) 688.

(16)  Byla C-280/00, Altmark Trans ir Magdeburg – Nahverkehrsgesellschaft Altmark (2003) CJCE I-7747.

(17)  Viešųjų paslaugų kompensavimo išimtis pagal 86 str. 3 dalį turi būti pakankamai reikšminga, siekiant suteikti pakankamą lankstumą ir minimalius administracinius įpareigojimus.

(18)  Europos mastu apie 73 % visos pagalbos (pagalba žemės ūkio, žvejybos ir transporto sektoriams neįskaičiuota) 2002 m. buvo suteikta siekiant horizontalių tikslų, visų pirma moksliniams tyrimams ir vystymui, mažoms ir vidutinėms įmonėms, aplinkai ir regioniniam ekonomikos augimui. Likę 27 % buvo skirti pagalbėti specifiniams sektoriams (daugiausiai gamybos, akmens anglių pramonei ir finansų paslaugoms). Tai pirmiausia buvo pagalba, skirta išlaikyti ir atstatyti. Nuo 1998–2000 m. iki 2000–2002 m. pagalba horizontaliems tikslams išaugo 7 procentais. Toks padidėjimas daugiausiai priklausė nuo pagalbos aplinkos apsaugai (+7 %) ir mokslo tyrimams bei technologijų plėtrai (+4 %) augimo. Ši teigiama tendencija įvairiais lygmenimis buvo užfiksuota daugelyje valstybių narių. Iš tiesų, daugelyje valstybių narių – Belgijoje, Danijoje, Graikijoje, Italijoje, Nyderlanduose, Austrijoje ir Suomijoje – beveik visa 2002 m. skirta pagalba buvo skirta horizontaliems tikslams (COM(2004) 256 final).

(19)  Kaip raginama Žaliojoje knygoje dėl naujovių diegimo (1995).

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programos (2007–2013 m.) ir Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programos (2007–2011 m.)

COM(2005) 119 final/2 - 2005/0043 (COD) - 2005/0044 (CNS)

(2006/C 65/02)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos sutarties 95 straipsniu, 2005 m. balandžio 25 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programos (2007–2013 m.) ir Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programos (2007–2011 m.)

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 11 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Gerd Wolf, antrasis pranešėjas Antonello Pezzini.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 123 nariams balsavus už ir 4 susilaikius.

Turinys:

1.   Santrauka ir rekomendacijos

2.   Įžanga

3.   Svarbiausios Komisijos dokumento nuostatos

4.   Bendrosios pastabos

5.   Konkrečios pastabos

6.   7 pagrindų programa – Euratomas (7PP-Euratomas)

6.4   Jungtinis tyrimų centras – programa Euratomas

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pimininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Tai pasakytina ir apie atnaujintos Lisabonos strategijos tikslus (Europos Vadovų Taryba, 2005 m. kovo 23 d.).

(2)  Iki 2010 m. bendrosios ES išlaidos turi būti padidintos iki 3 proc. BVP, iš kurių 2/3 tenka privačiam sektoriui r. taip pat OL C 95, 2003 4 23

(3)  Ypač svarbus indėlis yra reikšmingos ir skirtos ne tik moksliniams tyrimams karinėje srityje JAV gynybos biudžeto išlaidos moksliniams tyrimams ir plėtrai (Department of Defense DoD).

(4)  2005 m. kovo mėn. Briuselio Europos Vadovų Taryba aiškiai patvirtino ir detalizavo šį tikslą savo sprendime dėl Lisabonos strategijos atnaujinimo.

(5)  Sėkmingo Europos bendradarbiavimo pavyzdžiai: ARIANE, AIRBUS, CERN, ESO, GALILEO; JET/ITER.

(6)  Mokslas ir technologijos: Raktas į Europos ateitį – Gairės dėl Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo. COM(2004) 353 final.

(7)OL C 157, 2005 6 28.

(8)  Šia tema žr. 14–21 išnašas.

(9)  COM(2005) 440–445 final.

(10)  Bus paskelbta artimiausiu laiku.

(11)OL C 95, 2003 4 23.

(12)OL C 157, 2005 6 28.

(13)OL C 234, 2003 9 30; OL C 61, 2003 3 14; OL C 94, 2002 4 18.

(14)OL C 74, 2005 3 23; OL C 133, 2003 6 6.

(15)OL C 302, 2004 12 7.

(16)OL C 241, 2002 10 7.

(17)OL C 302, 2004 12 7.

(18)OL C 220, 2003 9 16; OL C 112, 2004 4 30.

(19)OL C 157, 2005 6 28.

(20)OL C 110, 2004 4 30.

(21)  Citata iš tuometinio Vokietijos Federacijos Kanclerio Gerhard Schröder kalbos per 2005 m. vykusį Einšteino jubiliejaus minėjimą. Taip pat buvo pasakyta tokia mintis: „Bet fundamentaliems moksliniams tyrimams kartu reikia būti užtikrintiems, kad galima veikti nesant tiesioginio panaudojimo galimybių daromo spaudimo ir pastovaus vertimo įrodyti tinkamumą“.

(22)  The Economic Returns to Basic Research and the Benefits of University-Industry Relationships. A literature review and update of findings. Report for the UK Office of Science and Technology* by SPRU - Science and Technology Policy Research. Alister Scott, Grové Steyn, Aldo Geuna*, Stefano Brusoni, Ed Steinmueller, 2002.

(23)  Žr. šia tema taip pat OL C 110, 2004 4 30.

(24)  Europos Sąjungos oficialusis leidinys, L 75/67, 2005 3 22.

(25)  Tai yra susiję su, pvz., a) fakto neįvertinimu, kad pagrindinė mokslinių tyrimų užduotis yra kurti naujas žinias, o klausimas, kas tarnauja žmonijai arba kas yra svarbu visuomenei, kiekvienu konkrečiu atveju nėra tinkamas kriterijus (šiuo klausimu žr. OL C 221, 2001 8 7, 4 ir 6 skyrius (pvz., 6.7.1 punktą) bei 14 išnašą), arba b) ypatingos dvigubų tyrimų, būtent skirtų ne tik naujoms žinioms užtikrinti, bet ir joms skleisti, įtvirtinti ir išplėsti, svarba (šiuo klausimu žr., pvz., OL C 221, 2001 8 7, 4.7.5 ir 4.7.6 punktus). Pernelyg apribojančios taisyklės neužtikrina kokybiškų mokslinių tyrimų, jie reikalalinga erdvė.

Sėkmingiausios priemonės siekiant įsiveržti į neištirtas sritis ir pasiekti gerų rezultatų yra skirti daugiausia pasiekusius ir ypač patyrusius tyrinėtojus į vadovaujančias pareigas, pritraukti ir skatinti geriausius mokslininkus bei pakankamai ir patikimai aprūpinti juos prietaisais ir tyrimams būtinomis priemonėmis. Mokslininko kvalifikacijos negalima nei kiekybiškai įvertinti, nei sudaiktinti – jos įvertinimas priklauso nuo patyrusių mokslo srities kolegų nuomonių spektro.

(26)  Prof. Marimon vadovaujamos ekspertų grupės pranešimas, 2004 m. birželio 21 d., 6 pagrindų programa.

(27)OL C 204, 2000 7 18 (CES 595/2000, 9.8.4 punktas).

(28)  COM(2005) 121 final – 2005/0050 (COD).

(29)  Ši rekomendacija labiausiai skirta „Mokslo ir visuomenės“ sociologiniams tyrimams. Priešingai tam, ta biudžeto dalis, kuri yra skirta priemonėms (parodoms, muziejams, konferencijoms), kuriomis pristatomas mokslas, t.y. jų rezultatai ir darbo metodai, ir toliau turi likti sprecialioje „Pajėgumų“ programoje.

(30)  Žr. taip pat COM RTD info Special INCO, 2005 m. liepos mėn. leidinį.

(31)  CESE 818/2005.

(32)OL C 74, 2005 3 23.

(33)  Pvz. OL C 241, 2002 10 7; OL C 221, 2005 9 8 ir OL C 286,2005 11 17.

(34)  David Pimentel ir Ted. W. Patzek, Natural Resources Research, Vol. 14, No 1, 2005.

(35)OL C 120, 2005 5 20.

(36)  OL C 294 2005 11 25

(37)OL C 241, 2002 10 7, OL C 133, 2003 6 6; OL C 108, 2004 4 30; OL C 110, 2004 4 30; OL C 302, 2004 12 7; OL C 286, 2005 11 17; OL C 120, 2005 5 20.

(38)  Taip pat žr. 2005 m. rugsėjo mėn. Deutsche Physikalische Gesellschaft „Klimaschutz und Energieversorgung in Deutschland 1990-2020“.

(39)  Kalbama apie labai sudėtingą klausimo formulavimą, kuris iš dalies pateiktas OL C 221, 2001 8 7, 3.9 punkte ir 6 skyriuje.

(40)OL C 221, 2001 8 7.

(41)OL C 24, 2006 1 31.

(42)  Žr. 5.2.2 punkto išnašas.

(43)OL C 302, 2004 12 7.

(44)  ITER gamins 500 MW sintezės galingumą. Tai žingsnis tarp nūdienos eksperimentų plazmos fizikos srityje, tokių kaip JET, ir ateityje elektros energiją gaminsiančios parodomosios elektrinės DEMO. Tai tarptautinis projektas, kurio partnerės yra Kinija, ES bei Šveicarija, Japonija, Korėja, Rusija ir JAV ir kuris bus įgyvendinamas Cararachen vietovėje (Prancūzija).

(45)  Žr. 44 išnašą.

(46)OL C 110, 2004 4 30.

(47)OL C 133, 2003 6 6.

(48)  Žr. ankstesnes išnašas.

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo įsteigti Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą (2007–2013)

COM(2005) 121 final — 2005/0050 (COD)

(2006/C 65/03)

2005 m. balandžio 25 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 156 straipsniu, 157 straipsnio 3 dalimi ir 175 straipsnio 1 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo įsteigti Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą (2007–2013)

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, priėmė savo nuomonę 2005 m. spalio mėn. 20 d. Pranešėjas Bernhard WELSCHKE, antroji pranešėja Lucia FUSCO.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 125 nariams balsavus už, 2 - prieš ir 1 susilaikius.

1.   Įžanginės pastabos

2.   Komisijos pasiūlymo santrauka

3.   Bendros pastabos

4.   Specialios pastabos

4.4   Verslininkystės ir naujovių programa

4.5   IRT politikos rėmimo programa

4.6   Programa „Pažangi energetika Europai“

5.   Baigiamosios rekomendacijos

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybių narių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos prie Šengeno antrosios kartos informacinės sistemos (SIS II)

COM(2005) 237 final — 2005/0104 (COD)

(2006/C 65/04)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2005 m. rugsėjo 16 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybių narių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos prie Šengeno antrosios kartos informacinės sistemos (SIS II)

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. spalio 25 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Virgilio Ranocchiari.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 123 nariams balsavus už ir 2 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Bendros pastabos

3.   Konkrečios pastabos

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  COM(2003)510 final – 2003/0198 (COD).

(2)OL C 110, 2004 4 30.

(3)  Žr. 1 išnašą.

(4)  Šaltinis: statistika gauta iš Europolo, 2005 m. birželio 27 d., Haga.

(5)OL L 389, 2004 12 30.

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies pakeičiančios Direktyvą 69/169/EEB dėl alaus įvežimui į Suomiją taikomų laikinų kiekybinių apribojimų

COM(2005) 427 final — 2005/0175 (CNS)

(2006/C 65/05)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 93 straipsniu, 2005 m. rugsėjo 30 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies pakeičiančios Direktyvą 69/169/EEB dėl alaus įvežimui į Suomiją taikomų laikinų kiekybinių apribojimų

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 11d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Harry Byrne.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 115 narių balsavus už, 3– prieš ir 14 susilaikius.

1   Santrauka

2.   Paaiškinimas

3.   Bendros pastabos

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Visų transporto rūšių saugumo

(2006/C 65/06)

Komisija, vadovaudamasi Europos Bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. birželio 2 d. laišku paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą parengti tiriamąją nuomonę dėl Visų transporto rūšių saugumo

Transporto, energijos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 24 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Jan Simons.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14–15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 124 nariui balsavus už ir 4 susilaikius.

1   Įžanga

2.   Bendrosios pastabos

2.1   Saugumas: bendra apžvalga

2.2   Saugumas jūrų laivybos ir oro transporto sektoriuose

2.3   Visų sausumos transporto rūšių saugumas

2.4   Skirtingų veikiančiųjų dalyvių vaidmuo

2.5   Koks turi būti saugumo priemonių pobūdis?

3.   Specialiosios pastabos

4.   Saugumo priemonių kaštai

5.   Santrauka ir rekomendacijos

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 61, 2003 3 14, 174 p.

(2)  COM(2005) 124 final, 2005 m. balandžio 6 d.

(3)OL C 198, 2003 3 14, 1 p.

(4)  Regionų komiteto perspektyvinėje nuomonėje dėl visų transporto rūšių saugumo, įskaitant finansavimo klausimą (CdR 209/2005), kurios pranešėjas yra Londono savivaldybės narys Robert Neil, išsamiai nagrinėjamas visuomeninio artimojo susisiekimo keleivinio transporto saugumas didmiesčiuose.

(5)OL C 61, 2003 3 14, 174 p.

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, nustatantį Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūros teisei įgyvendinti

COM(2005) 117 final — 2005/0045 (CNS)

(2006/C 65/07)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsniu, 2005 m. gegužės 19 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, nustatantį Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūros teisei įgyvendinti

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 9 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Gabriel Sarro Iparraguirre.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 122 nariams balsavus už, nė vienam nariui nebalsavus prieš ir 4 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Bendrijos finansinės priemonės kiekvienoje iš keturių veiklos sričių

2.1   BŽP taisyklių kontrolė ir įgyvendinimas

2.2   Išsaugojimo priemonių, duomenų rinkimo ir mokslinių konsultacijų, susijusių su tausojančiu žuvininkystės išteklių tvarkymu taikant BŽP, gerinimas

2.3   BŽP valdymas

2.4   Tarptautiniai santykiai BŽP srityje ir jūros teisė

2.5   Techninė pagalba

3.   Bendro finansavimo normos, finansavimo tvarka, lėšų paskirstymas, kontrolė ir vertinimas

4.   Išvados

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 267, 2005 10 27

(2)  Ten pat, 3.5.3.6 pastraipa

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — dėl Bendrijos civilinės saugos mechanizmo tobulinimo

COM(2005) 137 final

(2006/C 65/08)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. birželio 3 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — dėl Bendrijos civilinės saugos mechanizmo tobulinimo

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už šį Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 9 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Sánchez Miguel.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 133 nariams balsavus už ir 1 - prieš.

1.   Įžanga

2.   Komisijos pasiūlymo esmė

3.   Bendrosios pastabos

3.2.1   Regioninės ryšių ir informacijos sistemos

3.2.2   Būtiniausių intervencinių išteklių poreikis

3.2.3   Centralizuotos operacijų bazės

3.2.4   Centralizuoto, visą parą veikiančio techninės pagalbos organo įsteigimas

3.2.5   Intervencinių komandų mokymas

4.   Konkrečios pastabos dėl Komisijos pasiūlymo

5.   Išvados

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Šios priemonės buvo pateiktos Komisijos komunikate dėl Saugumo ir laisvių apsaugos bendrosios programos 2007–2013 m. sudarymo (COM(2005) 124 final (2005 4 6); Tarybos sprendimas dėl 2007–2013 m. Terorizmo prevencijos, parengties ir padarinių valdymo specialios programos sudarymo; Tarybos sprendimas dėl Saugumo ir laisvių apsaugos bendrosios programos (SEC(2005) 436).

(2)  Tarybos sprendimas 2001/792/EB, Euratomas.

(3)  Gruodžio 9 d. Tarybos sprendimas 1999/847/EB.

(4)  COM(2005)113 final / 2005/0052 (CNS), 2005 4 6.

(5)  Tarybos sprendimo 2001/792/EB, 6 straipsnio 6 dalis.

(6)  Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, 2005 4 6.

(7)  Priemonei skirta ryšių sistema.

(8)  Priemonės ilgalaikių stebėjimų centras.

(9)  Pavyzdžiui, buvo pateiktas 2005 4 6 pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo įkuriama Greitojo reagavimo ir pasirengimo didelio masto ekstremalioms situacijoms priemonė, COM(2005) 113 final.

(10)  COM(2005) 108 final, priimtas 2005 5 6.

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Bendrų įmonių Bendrijos žuvininkystės sektoriuje. Dabartinė būklė ir ateitis

(2006/C 65/09)

2005 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, remdamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyvą dėl Bendrų įmonių Bendrijos žuvininkystės sektoriuje. Dabartinė būklė ir ateitis.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbų šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 9 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Sarró Iparraguirre.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 122 nariams balsavus už, nė vienam nariui nebalsavus prieš ir 10 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Bendros pastabos

2.1   Bendrų įmonių įtraukimas į Europos Sąjungos teisės aktus

2.2.   Naujausia praktika

2.3.   Dabartinė būklė

3.   Specialios pastabos

4.   Išvada

2005. m. lapkričio 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Reglamento 3944/90 21 str.

(2)OL C 267, 2005 10 27, priimtas 2005 m. gegužės 11 d. (dalys 3.5.1.1.2.1 ir 5.5, antras papunktis).

(3)  COM (2004) 497 final, 2004/0169 (CNS)

(4)  2000 m. birželio 16 d. bendrų įmonių balanso tyrimas, atsižvelgiant į struktūrines intervencijas žuvininkystės sektoriuje, COFREPECHE, (

(5)  http://europa.eu.int/comm/fischeries?doc_et_ publ/liste_publi/bilansm.pdf).

(6)  1991 m. birželio 21 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1956/91, nustatantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 4028/86 dalies dėl bendrų įmonių kūrimo skatinimo veiksmų taikymo būdus. 1991 m. liepos 8 d. OL L 181, p. 0001-0028.

(7)OL L 193, 1993 7 31, p. 1.

(8)OL L 346, 1993 12 31, p. 1.

(9)OL L 312, 1998 11 5, p. 19.

(10)OL L 337, 1999 12 30, p. 10.

(11)  1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento 2792/1999 8.1 straipsnio antra dalis.

(12)  COM(2001) 135 final, 2001 03 20

(13)  Žr. 2002 12 23 Komisijos komunikatą dėl integruotų gairių taikytinų su trečiosiomis šalimis sudaromiems partnerystės žvejybos sektoriuje susitarimams COM(2002) 637 final, p. 7 ir pastaba Nr. 15 šio puslapio apačioje.

(14)  http://www.fao.org/fi/inicio.asp

(15)  p. 19.

(16)  p. 38–42.

(17)  „European Distant Water Fishing Fleet“ some principles and some data, 2001 m. balandžio mėn., prancūzų ir anglų kalbomis, Komisijos generalinio žuvininkystės direktorato tinklapyje.

(18)OL L 161, 1999 6 26.

(19)OL L 337, 1999 12 30, p. 10.

(20)OL L 258, 2002 12 31, p. 49.

(21)  Žr. dokumentą 11234/2/04 rev 2 (presse 221), kuris yra www.consilium.eu.int

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio Bendrijos suaugusių galvijų skerdenų klasifikavimo skalę

COM(2005) 402 final — 2005/0171 CNS

(2006/C 65/10)

2005 m. spalio 7 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio Bendrijos suaugusių galvijų skerdenų klasifikavimo skalę

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 9 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Frank Allen.

422 plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 127 nariams balsavus už ir 5 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Bendros pastabos

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Atliekama vadovaujantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai – Acquis communautaire kodifikavimas, COM(2001) 645 final.

(2)  Žr. šio pasiūlymo III priedą.

----

----

Europos Ekonominių ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Technologijų parkų vaidmens besikeičiančioje naujųjų ES valstybių narių pramonėje

(2006/C 65/11)

2005 m. vasario 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, remdamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė priimti nuomonę dėl Technologijų parkų vaidmens vykstant pramonės pokyčiams naujosiose ES valstybėse narėse.

Konsultacinė pramonės pokyčių komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 23 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Janos Tóth, antrasis pranešėjas Jiri Kubíček.

422-ojoje plenerinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14–15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 127 nariams balsavus už ir 6 susilaikius.

1.   Įvadas

2.   Pramoniniai ir technologijų parkai — inovacijų centrai: parkų tipai ir tarptautinės plėtros tendencijos

2.1   Parkų tipai

Remiantis tarptautine patirtimi ir ankstesniais šaltiniais galima teigti, kad nėra dviejų visiškai vienodų pramoninių ir technologijų parkų. Kita vertus, visiškai normalus reiškinys, kad, laikui bėgant, kiekvienas parkas keičiasi. Besiplečiantys tinklai akivaizdžiai atskleidžia tokią parkų įvairovę ir jų sugebėjimą prisitaikyti prie kintančių poreikių. Atsižvelgiant į šiame punkte išdėstytus argumentus, mūsų pasirinktas terminas „inovacijų centrai“ sietinas ne tik su parke vykstančia veikla, susijusia su inovacijomis pramonės, mokslo, technologijų ar kitose srityse, bet ir aprėpia platų pridėtinę vertę kuriančios novatoriškos veiklos spektrą.

Toks požiūris atitinka Europos Komisijos vartojamų terminų, kuriais įvardijami konkurencingumo ir inovacijų centrai, sampratą. Komisijos pateiktame apibrėžime centrai siejami su tam tikroje geografinėje teritorijoje vykstančiu glaudžiu bendrovių, profesinio mokymo centrų ir valstybinių bei privačių mokslinių tyrimų institutų bendradarbiavimu. Tokie centrai įgyvendina bendrus inovacinius projektus, inicijuodami sąveiką tarp įvairių vietos veikėjų. Šis bendradarbiavimas nukreiptas į tam tikras technologijų ir mokslo sritis ir turi sukurti kritinę masę, kuri užtikrintų konkurencingumą ir viešumą tarptautiniu mastu.

3.   Padėtis naujosiose ES valstybėse narėse

4.   Strateginiai tikslai ir modeliai

5.   Lisabonos strategija ir pramoniniai bei technologijų parkai

6.   Žinių perdavimas ir inovacijos

6.1   Naujovių centrai ir žinių perdavimo agentūros

6.2   Mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugas teikiančios organizacijos

6.3   Mokslo įstaigų ir pramonės įmonių bendradarbiavimo būdai kuriant parkus

7.   Rekomendacijos

7.2   Europos mastu

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Restruktūrizavimas ir užimtumas Skatinti užimtumą numatant restruktūrizavimo pasekmes ir reaguojant į jas: Europos Sąjungos vaidmuo

COM(2005) 120 final

(2006/C 65/12)

2005 m. balandžio 28 d. Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato — Restruktūrizavimas ir užimtumas Skatinti užimtumą numatant restruktūrizavimo pasekmes ir reaguojant į jas: Europos Sąjungos vaidmuo

Pramonės permainų konsultacinė komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 23 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas ZÖHRER, antrasis pranešėjas –SOURY-LAVERGNE.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 121 nariui balsavus už, 1 - prieš ir 9 susilaikius.

Santrauka

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pritaria Komisijos pasirinktam plačiam daugelį sričių apimančiam požiūriui. Komisija savo komunikate imasi tiek įmonėms, tiek darbuotojams labai svarbios problemos. Pramonės pokyčiai ir su jais susijusių dalyvių sugebėjimas prie jų prisitaikyti yra esminiai veiksniai siekiant išsaugoti konkurencingumą. Vis dėlto sėkmė priklauso nuo pokyčių pasekmių socialinio valdymo.

Komitetas iš esmės sutinka su Komisijos pateikta reiškinio analize; vis dėlto, jo nuomone, būtų sveikintina gilesnė analizė.

Restruktūrizavimas visada būna susijęs su neigiamų pasekmių baime; ypač tai pasakytina apie darbuotojus. Tačiau tinkamai valdant restruktūrizavimą taip pat kyla naujų iššūkių ir atsiranda naujų galimybių. Tai iš esmės priklauso nuo to, kaip į šią situaciją bus reaguojama įmonėse, kokiu būdu bus administruojami atskiri restruktūrizavimo etapai ir ar įvairūs dalyviai bendradarbiauja ir veikia išvien išnaudodami esamas galimybes.

Komitetas pritaria nuomonei, kad sprendimai, susiję su restruktūrizavimo reiškiniu, turi būti augimo ir užimtumo strategijos dalis.

Sveikintini yra glaudesnio Komisijos darbo koordinavimo sukuriant vidaus darbo grupes ir nuolatinio dialogo su Europos Parlamentu ir Taryba siekiai.

Komitetas iš esmės pritaria Komisijos išvardytiems prioritetams persvarstant užimtumo strategiją. Kartu užimtumo strategija negali būti atsieta nuo makroekonomikos teisinių nuostatų ir pramonės politikos.

Dėl Bendrijos finansinių priemonių reformos Komitetas sutinka, kad ją vykdant daugiau dėmesio turi būti skirta veiklai, kuria siekiama geriau numatyti ir valdyti restruktūrizavimo procesus.

Kalbant apie pramonės politiką, Komiteto nuomone, svarbiausia yra gilinti sektorinį požiūrį, kuris leistų sukurti tinkamesnes pozicijas atskirų sektorių atžvilgiu. Įmonėms skirtų teisės aktų tobulinimas yra svarbus tikslas, tačiau jį dar reikia sukonkretinti ir patikslinti.

Vienu svarbiausių būdų pagerinti padėtį Komitetas laiko technologinių iniciatyvų, ypač technologinių platformų, kūrimą. Taip pat svarbu pasirūpinti naujovėms palankia aplinka.

Kalbant apie konkurencijos politiką, kyla klausimas, ar pakanka esamų priemonių. Dėl valstybės pagalbos Komitetas pabrėžia, kad turi būti kreipiama daugiau dėmesio į restuktūrizavimo ir gamybos perkėlimo į kitas šalis tarpusavio ryšį.

Komiteto nuomone, svarbus vaidmuo turi būti skirtas ir Dubline įsikūrusiam Europos pokyčių stebėjimo centrui.

Ypatingas dėmesys skiriamas sektorių socialiniam dialogui stiprinti. Komitetas pritaria Komisijos nuomonei, kad socialiniai partneriai, atsižvelgiant į jų kompetenciją sektorių srityje, gali atlikti svarbią funkciją informuojant ir perspėjant valdžios institucijas. Šios priemonės turėtų būti imamasi ne tik krizių atvejais.

Komitetas susidomėjęs laukia būsimo Komisijos komunikato dėl įmonių socialinės atsakomybės.

Komitetas iš esmės pritaria „Restruktūrizavimo“ forumo sukūrimui. Forumo tikslas turi būti aiškinti geriausias praktikas ir analizuoti kliūtis vietose jas įgyvendinant (reglamentuojant).

Be Lisabonos veiksmų programoje numatyto teisės aktų modernizavimo ir supaprastinimo, kuriems Komitetas visada pritarė, Komisija numato pristatyti Žaliąją knygą dėl darbo teisės vystymosi. Būtent atsižvelgiant į restruktūrizavimą darbo teisės vystymo tikslas turi būti tinkamas lankstumo ir saugumo santykis.

Siekiant skatinti mobilumą Europos Sąjungoje, Komisijos vienintelis pasiūlymas dėl direktyvos dėl papildomų pensijų teisių perkėlimo yra nepakankamas. Turi būti apsvarstyti įvairūs mobilumą skatinantys veiksniai, pavyzdžiui, kvalifikacijos, darbo rinkos, socialinės arba mokesčių teisės srityse, taip pat kaip pašalinti administracinius apribojimus, taikomus laisvam darbo jėgos judėjimui.

Komitetas pritartų, jei socialiniai partneriai galėtų tęsti ir sukonkretinti savo darbą, susijusį su restruktūrizavimu.

Vykdant įmonių restruktūrizavimą nemažą vaidmenį atlieka Europos įmonių tarybos (EĮT). Dėl to, nors konsultacijose dėl pakartotinio EĮT direktyvos svarstymo turėtų būti atsižvelgta į restruktūrizavimo klausimus, pakeitimai turėtų būti svarstomi platesniame kontekste.

Komitetas pritaria Komisijos įsitikinimui, kad restruktūrizavimo negalima tapatinti su socialiniu ir ekonominiu nuosmukiu.

Neigiamų pasekmių darbuotojams visiškai išvengti nepavyks. Bendrijos priemonėms, be nukreiptų į Komisijos išvardytus reikalavimus, taip pat turi būti keliamas tikslas užtikrinti būtiną apsaugą darbuotojams pereinamuoju laikotarpiu.

1.   Įžanga

2.   Komisijos dokumento turinio esmė

3.   Bendros pastabos

4.   Konkrečios pastabos

4.2   Horizontaliosios Bendrijos politikos sutelkimas

4.3   Partnerystės stiprinimas dėl pokyčių

4.4   Bendrųjų teisinių ir tarifinių susitarimų nuostatų derinimas

4.5   Konsultacijų su Europos socialiniais partneriais dėl įmonių restruktūrizavimo ir Europos įmonių tarybų antrasis etapas

4.6   Komisijos išvados

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  „Peržiūrėta ES strategija dėl tvaraus vystymosi, 2005 m.: pirmosios išvados ir būsimos gairės“. (COM(2005) 37 final), 2005 m. vasario 9 d.

(2)  COM(2005) 120 final.

(3)OL C 157, 2005 6 28 – Struktūrinių pokyčių problema: išsiplėtusios Sąjungos pramonės politika (COM(2004) 274 final).

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą dėl 2007—2013 m. Terorizmo prevencijos, parengties ir padarinių valdymo specialios programos sudarymo pagal Saugumo ir laisvių apsaugos bendrąją programą

COM(2005) 124 final — 2005/0034 (CNS)

(2006/C 65/13)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. liepos 25 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą dėl 2007—2013 m. Terorizmo prevencijos, parengties ir padarinių valdymo specialios programos sudarymo pagal Saugumo ir laisvių apsaugos bendrąją programą

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 14 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Miguel Ángel Cabra de Luna.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 126 nariams balsavus už ir 10 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Svarbiausios Komisijos dokumento nuostatos

Pagerinti saugumo rizikos, darančios įtaką Sąjungos piliečiams, valdymą užtikrinant jų teises ir laisves

2.1   Siūlomi veiksmai

2.2   Parama visų pirma bus teikiama:

2.3   Subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymasis

Kalbant apie subsidiarumą, pagrindų programa nesikiša į sritis, kurioms taikomos kiekvienos valstybės narės nacionalinių institucijų parengtos nacionalinės programos, tačiau stengiamasi visą dėmesį skirti sritims, kuriose numatoma papildoma nauda Europos lygmeniu. Tokiu būdu ji papildo nacionalines programas ir užtikrina maksimalias teigiamas sąveikas su dvišaliais ar daugiašaliais veiksmais.

Dėl proporcingumo principo veiksmų apibrėžimai yra kuo bendresnio pobūdžio, o administraciniai ir finansiniai reikalavimai — kuo paprastesni.

2.4   Supaprastinimas ir racionalizavimas

Siūlomos priemonės yra supaprastinamos teisiniu ir valdymo požiūriu, biudžeto struktūra — racionalizuojama, prioritetų teikimas tampa lankstesnis ir skaidresnis. Galimi naudos gavėjai galės prašyti paramos standartizuotu būdu.

2.5   Biudžeto asignavimai

Pagrindų programai numatyta bendra suma sudaro 735 milijonus eurų; iš šios sumos 137,4 milijono eurų numatyta skirti Terorizmo prevencijos, parengties ir padarinių valdymo specialiai programai, o 597,6 milijono eurų — Nusikalstamumo prevencijos ir kovos su nusikalstamumu specialiai programai.

2.6   Intervencijos rūšys ir įgyvendinimo metodai

3.   Bendrosios pastabos — Grėsmės, kurią kelia nusikalstamumas ir terorizmas ES piliečių gerovei, mastas

4.   Konkrečios pastabos

5.   Išvada

2005 gruodžio 19 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Pranešimas Human Security Now („Nūdienos žmonių saugumas“), Jungtinės Tautos http://www.humansecurity-chs.org.

(2)OL C 19, 1999 1 23, 1 p.

(3)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION.

(4)  2002 m. balandžio 24 d. EESRK nuomonė (be tyrimo grupės dirbęs pranešėjas Daniel Retureau) (OL C 149, 2002 6 21).

(5)  Komisijos darbo dokumentas — Vidaus saugumo užtikrinimo ir tarptautinės apsaugos įsipareigojimų ir priemonių laikymosi santykis (COM (2001) 743 final).

(6)  Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus kalba 2005 m. kovo 11 d. Madrido aukščiausio lygio susitikime demokratijos, terorizmo ir saugumo tema http://www.safe-democracy.org.

(7)  Rohan Gunaratna. Al Qaeda, viaje al interior del terrorismo islamista. („Al-Kaeda: kelionė į islamistų terorizmą“), p. 27. Editorial Servi Doc., Barselona, 2003 m.

(8)  http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf.

(9)  www.safe-democracy.org.

(10)  2002 m. gegužės 29 d. EESRK nuomonė (pranešėjas Pariza Castańos) (OL C 221, 2002 09 17).

(11)  COM(2002) 71 final, 2002 02 11.

(12)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION.

(13)  http://www.fatf-gafi.org/document/28/0,2340,en_32250379_32236930_33658140_1_1_1_1,00.html#Introduction.

(14)  2005 m,. birželio 16 ir 17 d. Tarybai skirta nota, kurią pateikė ES pirmininkaujanti šalis ir ES kovos su terorizmu koordinatorius:

http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf.

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos lygių galimybių metų (2007 m.) — Teisingos visuomenės linkme

COM(2005) 225 final — 2005/0107 (COD)

(2006/C 65/14)

2005 m. spalio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos lygių galimybių metų (2007 m.) — Teisingos visuomenės linkme

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. gruodžio 8 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Mária Herczog.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14–15 d. (2005 m. gruodžio 14–15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 123 nariams balsavus už, nė vienam nariui nebalsavus prieš ir 7 susilaikius.

1.   EESRK pozicijos esmė

2.   Nuomonės pateikimo priežastys ir pastabos

2.1   Svarbiausios Komisijos dokumento nuostatos

2.2   Bendrosios ir konkrečios pastabos

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  EESRK nuomonė dėl moterų skurdo Europoje (pranešėja Brenda King) – OL C 24, 2006 1 31; EESRK nuomonė dėl socialinės politikos darbotvarkės (pranešėja Ursula Engelen-Kefer) – OL C 294, 2005 11 25; EESRK nuomonė dėl Europos socialinio fondo (pranešėja Ursula Engelen-Kefer) – OL C 234, 2005 09 22; EESRK nuomonė dėl Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programos PROGRESS (pranešėjas Wolfgang Greif); OL C 234, 2006 3 22; EESRK nuomonė dėl EQUAL (pranešėjas Sukhdev Sharma), OL C 241, 2004 09 28; EESRK nuomonė dėl Europos žmonių su negalia metų (pranešėjas Miguel Ángel Cabra de Luna), OL C 110, 2004 04 30.

(2)  Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl nediskriminavimo ir lygių galimybių visiems – pagrindų strategija (COM(2005) 224).

(3)  Europos bendrijos steigimo sutarties 13 straipsnis: 1) Nepažeisdama kitų šios Sutarties nuostatų ir neviršydama Bendrijai jos suteiktų įgaliojimų, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, gali vieningai imtis atitinkamų veiksmų, siekdama kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. 2) Nukrypdama nuo 1 dalies, imdamasi Bendrijos skatinamųjų priemonių, išskyrus valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų derinimą, skirtų valstybių narių veiksmams, kuriais siekiama padėti siekti šio straipsnio 1 dalyje nurodytų tikslų, remti, Taryba sprendžia 251 straipsnyje nustatyta tvarka.

(4)  Žr. EESRK nuomonę SOC/163 – OL C 110, 2004 04 30.

(5)  Žr. „Eurobarometrą“.

(6)  Žiūrėti SOC/189 – OL C 234, 2005 09 22.

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Kaip į EPS įtraukti socialinius aspektus

(2006/C 65/15)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, Komisijos narės Loyola de Palacio 2004 m. birželio 2 d. raštu paprašė Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti tiriamąją nuomonę tema: Kaip į derybas dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) įtraukti socialinius aspektus .

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 10 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Antonello Pezzini, antrasis pranešėjas Gerard Dantin.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14–15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 125 nariams balsavus už, 2 — prieš ir 7 susilaikius.

1.   Įvadas

1.1   Nuomonės aprėptis

2.   Bendrosios pastabos

3.   Pilietinės visuomenės dalyvavimas

4.   Užimtumo skatinimas

5.   Individualios ir socialinės teisės

6.   Lyčių lygybės klausimai

7.   Išvados ir rekomendacijos

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Kotonu susitarimo 25 straipsnis.

(2)  Jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliucija, Q konstatuojamoji dalis, Adis Abeba 3643/04/def.

(3)  46 str.

(4)  48 str., įtrauktas ir į PPO susitarimus.

(5)  49 str.

(6)  50 str.

(7)  51 str.

(8)  54 str.

(9)  75 str.

(10)  45 str.

(11)  Įvertinimai suformuluoti susitikimų su Komisijos pareigūnais metu.

(12)  Šias grupes sudaro kiekvienos valstybės ir Komisijos atstovų delegacijos.

(13)  Žr. dokumentus CES, pranešėjas Antonello Pezzini, ir REX 069/2002, pranešėja Baeza Sanjuan.

(14)  Prie vertikalios partnerystės prijungiama horizontali partnerystė, kuri numato privalomą pilietinės visuomenės dalyvavimą rengiant ir valdant regionų veiksmų planus.

(15)  Komisijos (Plėtros generalinio direktorato) dokumentuose kategorijos nurodytos tiksliau. Be darbininkų ir darbdavių, įvardijamos žmogaus teisių gynimo organizacijos, pirminės organizacijos, moterų organizacijos, jaunimo asociacijos, vaikų teisių gynimo organizacijos, vietos gyventojų atstovai, aplinkos apsaugos organizacijos, žemės ūkio susivienijimai, vartotojų asociacijos, religinių įstaigų atstovai, nevyriausybinės organizacijos ir kultūros sektoriaus asociacijos bei žiniasklaida.

(16)  2, 4–7, 8, 9, 10, 15, 17, 19–24, 25, 33, 37, 56, 57, 58, 65, 70, 71, 72, 74–78, 81 straipsniai. Be to, pilietinė visuomenė yra minima Bendroje deklaracijoje dėl partnerystės veikėjų (prie galutinio akto pridedama 1 deklaracija), IV priedo 4 straipsnyje, bendradarbiavimo strategijų vadove ir perspektyvinių planų gairėse.

(17)  Pilietinės visuomenės veikėjai turi būti nuolat informuojami, jiems turi būti skiriamos lėšos, jie turi būti įtraukiami įgyvendinant projektus ir siekiant nuolat tobulinti šias organizacijas, joms turi būti skiriama kultūrinė ir ekonominė parama.

(18)  Kotonu susitarimo 50 str. ir TDO pagrindinės normos.

(19)OL C 74, 2005 3 23, pranešėja Susanna Florio.

(20)  Romos sutarties asociacijos konvencija (131 str.); I ir II Jaundės konvencijos; I, II, III, IV ir IVa Lomės konvencijos.

(21)  Daugelyje Afrikos kultūrų turtas priklauso ne vienai atskirai šeimai, o „mbumba“ – visai išplėstinei patriarchalinei šeimai, susidedančiai iš kelių dešimčių žmonių. Tai rimta kliūtis turto kaupimui, nes turtas tampa visų nuosavybe, įskaitant tuos, kurie neprisidėjo prie jo kūrimo.

(22)  Žr. 17 išnašą.

(23)  Kova su skurdu skatinant darnų vystymą: partnerystės požiūris (CES 104/2003, pranešėjas Ernst E. Ehnmark).

(24)  Žr. 19–27 straipsnius.

(25)  Taip pat žr. TDO strategiją: „Tinkamas darbas“.

(26)  Aristotelis yra pasakęs, kad žmogaus smegenys ir kultūra suteikia žmogui galimybę suprasti pasaulį, o mokymasis ir jo rankų darbas suteikia galimybę prisidėti prie pasaulio kūrimo.

(27)  Sėklų rūšys; gamybos technologijos; mechanizmai; vandens transportas, išsaugojimas ir valdymas.

(28)OL C 74, 2005 3 23 (pranešėja Susanna Florio).

(29)  Darbdavių, darbuotojų, vartotojų, lygių galimybių ir kt. asociacijos.

(30)  Europos profesinio mokymo valdymo patirtis, sukaupta bendrai socialinių partnerių ir administracijos vadovaujamuose mokymo centruose, davė vertingų rezultatų ir jaunimui, ir darbo rinkai

(31)  Nesenai atlikti EBPO tyrimai rodo, kad 50 proc. iš besivystančių šalių išvykstančių jaunų žmonių turi profesinę kvalifikaciją ir galėtų labai prisidėti prie savo šalies vystymosi.

(32)  Žr. nuomonę dėl Žaliosios knygos dėl Europos Sąjungos ir AKR šalių tarpusavio santykių XXI a. išvakarėse – naujos partnerystės iššūkiai ir pasirinktys (pranešėjas H. Malosse) (REX/152).

(33)OL C 74, 2005 3 23, dėl Moterų organizacijų, kaip nevalstybinių veikėjų, vaidmens įgyvendinant Kotonu susitarimą (pranešėja Susanna Florio) (REX/154).

(34)Profesinės sąjungos ir kolektyvinės derybos: ekonominis efektas globalizacijos sąlygomis, Pasaulio bankas, Vašingtonas, 2003 m.

(35)OL C 221, 2005 9 8, dėl Globalizacijos socialiniai aspektai (pranešėjai Tom Etty ir Renate Hornung-Draus (REX/182).

(36)  Žr. 39 išnašą.

(37)  Žr. REX/154 (pranešėja Susanna Florio): besivystančiose šalyse bent pagrindinį išsilavinimą turi 61 proc. vyrų ir tik 41 proc. moterų.

(38)  JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos tyrimų duomenimis, Afrikoje gyvenančios moterys tegauna tik 10 proc. paskolų, skirtų smulkiems žemės savininkams.

(39)  Žr. jau minėtą REX/154.

(40)  EB steigimo sutarties 3 straipsnyje rašoma: „Visose šiame straipsnyje nurodytose veiklos srityse, įskaitant bendradarbiavimą vystymosi labui, Bendrija siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“.

(41)  COM (2001) 295 galutinis, Lyčių lygybės klausimų įtraukimo į Bendrijos vystomąjį bendradarbiavimą veiksmų planas (2001/2006).

(42)  2003 m. spalio mėn., Dakaras, Aprodev konferencija, Lyčių lygybės aspektas EPS.

(43)  GERA programa, II etapas/Trečiojo pasaulio tinklas – Afrika.

(44)  Šiuo klausimu ES yra sukaupusi didžiulę patirtį. Žr. 1980 m. Europos moterims skirtą TDO programą ir daugybę lygias moterų ir vyrų galimybes skatinančių projektų, kuriuos finansavo ankstesnysis V Generalinis direktoratas. Taip pat reikėtų paminėti šiuo metu vykstančia EQUAL programą.

(45)  BPV 6 (bendra pridėtinė vertė, sukuriama šešiuose svarbiausiuose ūkio sektoriuose, kuriuose sukurta produkcija sudaro BVP): BPV 1 – žemės ūkis, BPV 2 – gamyba, BPV 3 – statyba, BPV 4 – prekyba ir turizmas, BPV 5 – paskolos ir paslaugos įmonėms, BPV 6 – administravimas.

(46)  Čia minimi Afrikos plėtros banko atlikti tyrimai.

(47)  Norint tuo įsitikinti, pakanka pažvelgti į sunkumus, su kuriais šiandien susiduria ES, praėjus penkiasdešimčiai metų po jos įkūrimo.

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato dėl konsultacinio dokumento dėl valstybės pagalbos naujovių diegimo srityje

COM(2005) 436 final

(2006/C 65/16)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. rugsėjo 21 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato dėl konsultacinio dokumento dėl valstybės pagalbos naujovių diegimo srityje

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto biuras nurodė Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriui organizuoti darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14 d., pagrindiniu pranešėju paskyrė Antonello Pezzini ir priėmė šią nuomonę 80 narių balsavus už ir 2 susilaikius.

1.   Santrauka ir rekomendacijos

2.   Paaiškinimai

2.1   Svarbiausios komunikato nuostatos

2.2   Dabartinė padėtis

2.3   Bendros pastabos

2.3.6   Inovacijų ir jų diegimo proceso sąvokų apibrėžimas.

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  2003 m. modernių technologijų produktų eksportas sudaro tokią viso eksporto dalį: 25 ES narėse – 17,8 proc., Japonijoje – 22,7 proc., JAV – 26,9 proc. (šaltinis – Eurostat, Science and Technology 8/2005).

(2)  INT. 286

(3)  Tikslas – įveikti „Europos paradoksą“: mes pirmaujame mokslinių tyrimų srityje, tačiau esame silpni komercinio mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimo srityje.

(4)  Žr. Žaliąją knygą dėl įmonių socialinės atsakomybės.

(5)OL C 45, 1996 02 17, su pakeitimais, padarytais OL C 48, 1998 02 13.

(6)OL C 111, 2002 05 08.

(7)  Žr. Finansinį planavimą ir socialinę paskolų funkciją.

(8)  INT. 268

(9)  Sutarties VI antraštinės dalies II skyrius „Konkurencija, mokesčiai ir teisės aktų derinimas“.

(10)  COM(2005) 24 final, 2002 2 2. Valstybės narės turėtų mažinti ir perorientuoti valstybės pagalbą, taip siekdamos pašalinti rinkos trūkumus sektoriuose, galinčiuose augti ir skatinti diegti naujoves.

(11)  1999-2001 m. jis sudarė 0,61 proc. Bendrijos BVP, o 2001-2003 m. – 0,59 proc. (2005(147 final) 2005 04 20).

(12)  Šaltinis: COM (2005) 147 final, 2005 m. lapkričio 20 d., 7 lentelė: 23 proc. aplinkai ir energijos taupymui; 21 proc. regioninei plėtrai; 13 proc. mažosioms ir vidutinėms įmonėms; 3 proc. mokymui; 3 proc. užimtumui; 2 proc. kultūrai ir paveldo apsaugai.

(13)  Rezoliucija PE_6TA (2005) 0230 (EP pranešimas A6-0148/2005, 2005 m. gegužės 12 d., 36 punktas).

(14)  COM(2005) 107 final. „Valstybės pagalbos veiksmų planas“.

(15)  INT. 268

(16)  Žr. EP rezoliucijos 50 punkto 5 pastabą.

(17)  Žr. SEC(2005) 795, 2005 m. birželio 7 d.

(18)  EURAB – European Research Advisory board, 02.053 final „improving innovation“ 2005.

(19)  Susitarime apibrėžiama žala skirstoma į tris tipus pagal daromą poveikį. Kurios nors šalies subsidijos gali kenkti importuojančios šalies vietos pramonei. Jos gali kenkti kitos šalies tarpusavyje konkuruojantiems eksportuotojams, kurie varžosi tarpusavyje trečiosiose rinkose. O vietos subsidijos, teikiamos vienoje šalyje, gali kenkti eksportuotojams, kurie varžosi subsidijas teikiančios šalies vietos rinkoje.

(20)  EP, Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas. Nuomonė ITRE komisijai A-6 0148/2005, 4 punktas.

(21)  Žr. Žalioji knyga dėl inovacijų COM(95) 688 final.

(22)  Žr. Oscar Wilde.

(23)  COM(2003) 112 final.

(24)  Žr. Nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl inovacijų, Sirkeinen, Konitzer, OJEC C 212/1996.

(25)  COM(1995) 688 final.

(26)  INT. 268

(27)  2003 m. 27 % visų aktyvių ES-25 gyventojų – apie 25 mln žmonių dirbo specialaus ir techninio išsilavinimo reikalaujančioje srityje, RHSTO (šaltinis: Eurostat, Science and Technology, 11/2004).

(28)  Pagal statistinius duomenis iš 7 žmonės iš 10 informaciją gauna televizijos kanalais.

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Komisijos indėlis apmąstymų laikotarpiu ir jam pasibaigus: D planas (demokratija, dialogas ir diskusijos)

COM(2005) 494 final

(2006/C 65/17)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. spalio 13 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos indėlio apmąstymų laikotarpiu ir jam pasibaigus: D planas (demokratija, dialogas ir diskusijos)

ir Komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 19 straipsnio 1dalimi, nutarė 2005 m. spalio 26-27 d. surengtoje 421-ojoje plenarinėje sesijoje įkurti pakomitetį darbui šiuo klausimu parengti.

Pakomitetis dėl dokumento Komisijos indėlis apmąstymų laikotarpiu ir jam pasibaigus: D planas (demokratija, dialogas ir diskusijos), kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. gruodžio 1 d. priėmė savo nuomonės projektą. Pranešėja Jillian van Turnhout.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 83 nariams balsavus už, 7 — prieš ir 13 susilaikius.

1.   Santrauka

Komitetas sąmoningai nusprendė pateikti trumpą ir grynai praktinį atsakymą dėl Europos Komisijos komunikato. Jame išdėstytas nedidelis skaičius konkrečių priemonių tose srityse, kur tikima, kad Komitetas, tiek pats vienas, tiek bendradarbiaudamas su kitomis institucijomis, galėtų įnešti svarbų indėlį į plataus masto diskusijas apmąstymų laikotarpiu ir jam pasibaigus. Du svarbiausi dalykai yra šie: reikia tikėtis, kad Sutarties dėl Konstitucijos nuostatos, susijusios su demokratiniu Sąjungos gyvenimu, jau dabar dalyvaujamąją demokratiją pavers dar realesne, pasinaudojant dviem ramsčiais, būtent: pilietiniu dialogu ir Europos sustiprintu socialiniu dialogu; ir užtikrinti, kad organizuotos pilietinės visuomenės ir jos atstovų balsas būtų girdimas plataus masto diskusijose.

2.   Įžanga

Atsižvelgiant į tai, kad:

Komitetas, norėdamas padėti surengti kiek įmanoma platesnio masto diskusiją siekiant paremti dalyvaujamąją demokratiją vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos Sąjungos lygiu, nusprendė šioje nuomonėje apsiriboti tik keletu praktinių rekomendacijų, kuriomis naudodamasis Komitetas pats galėtų skatinti šią diskusiją ir sustiprinti savo, kaip tilto tarp Europos ir organizuotos pilietinės visuomenės, vaidmenį.

Komitetas pritaria Europos Komisijos iniciatyvai paskelbti savo komunikatą dėl „D plano“. Tačiau Komitetas laikosi nuomonės, kad nors tas planas be abejonės aukštus tikslus, realiu pasiūlymų poveikiu galima abejoti, ypač atsižvelgiant į tai, kad nėra nurodoma kaip būtų galima įgyvendinti jame siūlomas priemones. Todėl Komitetas nori tinkamu metu ištirti konkrečius pasiūlymus, kuriuos, kaip tikimasi, pateiks Komisija. Komitetas, savo ruožtu, yra pasirengęs prisidėti didinant Komisijos pasiūlymų veiksmingumą, ypač su organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimu susijusiose srityse.

3.   Rekomendacijos

2005 m. gruodžio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  „Apmąstymų laikotarpis: diskusijos apie Europos Sąjungą įvertinimo struktūra, klausimai ir kontekstas“

(2)  Nuoroda: doc. 10255/1/05 rev. 1

(3)  Pasirašyta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 7 d.. Tekstą galima gauti ESRK tinklalapyje.

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos žinių visuomenės kūrimo — organizuotos pilietinės visuomenės indėlis į Lisabonos strategiją

(2006/C 65/18)

Pirmininkavimą ES perimsianti Austrija, vadovaudamasi Europos Bendrijų steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. balandžio 22 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Europos žinių visuomenės kūrimas — organizuotos pilietinės visuomenės indėlis į Lisabonos strategiją

ir Komitetas pagal Darbo tvarkos taisyklių 19 straipsnio 1 dalį nusprendė sukurti pakomitetį darbui šiuo klausimu parengti.

Pakomitetis lapkričio 9 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Jan Olsson, antrieji pranešėjai Eva Belabed ir Joost van Iersel.

422–ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14–15 d. (2005 m. gruodžio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 127 nariams balsavus už, 1 — prieš ir 8 susilaikius.

Rekomendacijos ir išvados

1.   Įžanga

2.   Kontekstas ir analizė

3.   Lisabonos strategijos trūkumai

4.   Lisabonos strategijos atnaujinimas — 2005 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba

5.   Bendra Europos žinių erdvė

6.   Siekiant žinių visuomenės reikalingas didesnis finansavimas

7.   Valdymo tobulinimas

8.   Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas — koks galėtų būti pagrindinių suinteresuotų grupių indėlis

9.   Keturi prioritetiniai pasiūlymai

9.1   Kurti palankų žinių visuomenės makroekonominės politikos pagrindą

9.2   Nustatyti visą gyvenimą trunkančio mokymosi sistemą ir išteklius

9.3   Paslaugų gavėjui palanki naujovių ir technologijų politika

9.4   Socialinė apsauga turi palengvinti perėjimą į žinių visuomenę

2005 m. lapkričio 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  ES Komisijos darbo dokumentas „2004 m. Europos inovacijų statistika Inovacijų diegimo palyginamoji analizė“ SEC (2004) 1475; 2004 11 19.

(2)  ES Komisijos darbo dokumentas „Švietimo ir mokymo pažanga siekiant Lisabonos tikslų (2005 m. ataskaita)“ SEC (2005) 419; 2005 3 22.

(3)  Europos Vadovų Taryba. 2005 m. kovo 22–23 d. Pirmininkaujančios valstybės narės išvados, 4 punktas.

(4)  Europos Vadovų Taryba. 2005 m. kovo 22–23 d. Pirmininkaujančios valstybės narės išvados, 5 punktas.

(5)  Ten pat, 10 punktas.

(6)  Ten pat, 20–28 punktai.

(7)  Žr. priedą.

(8)  Europos Vadovų Taryba. 2005 m. kovo 22–23 d. Pirmininkaujančios valstybės narės išvados, 38-41 punktai.

(9)  2004 m. lapkričio 26 d. Liuksemburgo Europos Sąjungos ESRT ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkų deklaracija.

(10)  Pavyzdžiui, Europos kvalifikacijų sistema (EQF), Europos kreditų perkėlimo ir skaičiavimo sistema (ECTS) ir Europos profesinio rengimo kreditų perkėlimo ir skaičiavimo sistema (ECVET).

(11)  Ten pat.

(12)  Pradėjo veikti naujas interneto tinklalapis http://www.esc.eu.int/lisbon_strategy/index_en.asp. Išsamiau apie šį pasiūlymą žr. EESRK nuomonę „Lisabonos strategijos įgyvendinimo tobulinimas“, 6.4–6.9 punktai (OL C 120, 2005 m. gegužės 20 d., p. 79).

(13)  Veiksmų planas tobulinti informavimą apie Europą.

(14)  „Facing the Challenge“, aukšto lygio ekspertų grupės, vadovaujamos W. Kok, ataskaita, 2004 m. lapkričio mėn.

(15)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, įsteigiančio Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą (2007–2013), KOM(2005) 121 galutinis; 2005 4 6.

(16)  Europos Vadovų Taryba. 2005 m. kovo 22–23 d. Pirmininkaujančios valstybės narės išvados, 37 punktas ir I priedas.

(17)  Komitetas šiuo metu rengia nuomonę dėl ekonominio valdymo stiprinimo – Stabilumo ir augimo pakto reforma (ECO/160).

(18)  Europos Vadovų Taryba, 2005 m. kovo 22–23 d. Pirmininkaujančios valstybės narės išvados, 34 punktas.

(19)  2005 m. gegužės mėn. EESRK nuomonė „Lisabonos strategijos įgyvendinimo tobulinimas“ (OL C 120, p.79).

(20)  37 proc. visų ES struktūrinių fondų, skrtų Airijai, buvo skirti investicijoms į žmogiškuosius išteklius.

(21)  Europos Vadovų Taryba, 2005 m. kovo 22–23 d. Pirmininkaujančios valstybės narės išvados, 13, 14 ir 16 punktai.

(22)  Aukšto lygio ekspertų grupės ataskaita dėl socialinės politikos ateities išsiplėtusioje Europos Sąjungoje; 2004 m. gegužės mėn.

(23)Flexicurity: The case of Denmark (ECO/167), turi būti paskelbtas 2006 m.

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies pakeičiančios Direktyvos 77/388/EEB nuostatas, susijusias su tam tikromis priemonėmis, kuriomis siekiama supaprastinti pridėtinės vertės mokesčio surinkimo tvarką ir padėti užkirsti kelią mokesčių nuslėpimui ir vengimui bei panaikinti tam tikrus sprendimus, suteikiančius leidžiančias nukrypti nuostatas

COM (2005) 89 final — 2005/0019 (CNS)

(2006/C 65/19)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 93 straipsniu, 2005 m. balandžio 14 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies pakeičiančios Direktyvos 77/388/EEB nuostatas, susijusias su tam tikromis priemonėmis, kuriomis siekiama supaprastinti pridėtinės vertės mokesčio surinkimo tvarką ir padėti užkirsti kelią mokesčių nuslėpimui ir vengimui bei panaikinti tam tikrus sprendimus, suteikiančius leidžiančias nukrypti nuostatas

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 8 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Viliam Páleník.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14–15 d. (2005 m. gruodžio 15d. posėdis), Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 69 nariams balsavus už, 1 - prieš ir 3 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Komisijos pasiūlymas — COM(2005) 89 final

3.   EESRK pastabos dėl pasiūlymo

4.   Bendrosios Komiteto pastabos

2005 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  COM(2005) 89 final

(2)  COM(2000) 348 final ir COM(2003) 614 final

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl atsinaujinančių energijos išteklių

(2006/C 65/20)

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2005 m. vasario 10 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl Atsinaujinančiųjų energijos išteklių.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šioje srityje organizavimą, 2005 m. lapkričio 24 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Ulla Birgitta Sirkeinen ir antrasis pranešėjas Gert Wolf.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 15 d. posėdis), Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 142 nariams balsavus už, 1 — prieš ir 2 susilaikius.

EESRK neseniai priėmė svarbias nuomones (1)svarbiausiais energetikos klausimais. Iki šiol buvo akcentuojamos atskiros energijos ir jų išteklių formos. Šių nuomonių, kurios apibendrintos šioje nuomonėje ir nuomonės (TEN/212) dėl tradicinių iškastinio kuro rūšių — anglies, naftos ir gamtinių dujų — strateginis tikslas — sukurti tvirtą pagrindą, kuriuo remiantis būtų galima parengti realiai įgyvendinamas priemones mišriai energijai panaudoti ateityje. Vėlesnė nuomonė „ES aprūpinimas energija. Optimalios mišrios energijos strategija“ apibendrins visas šias nuomones.

1.   Įžanga

2.   Atsinaujinančių energijos išteklių (AEI) vystymas

3.   Pagrindiniai įvairių atsinaujinančių energijos išteklių ypatumai ir galimybės

3.1   Mažosios hidroelektrinės

3.2   Vėjo jėgainės

3.3   Biomasė

3.4   Fotoelektra

3.5   Saulės šiluminė energija

3.5.1   Pastarųjų metų augimas ir vystymasis.

Didžiulis saulės šiluminės energijos potencialas yra pagrindinis klausimas užtikrinant šilumos ir aušinimo sektoriaus tvarumą, mažinant poveikį aplinkai bei energijos importą. Bendras techninis potencialas siekia maždaug 1,4 milijardo m2 kolektorių ploto, o tai reiškia, kad metinis saulės energijos išeigos ekvivalentas yra lygus beveik 700 TWh per metus. ES rinka išaugo daugiau negu dvigubai, palyginti su dešimtojo dešimtmečio viduriu, ir yra tris kartus didesnė negu devintajame dešimtmetyje. 1990–2001 m. laikotarpiu vidutinis metinis rinkos augimas sudarė 13,6 proc. Nuo 2000 m. rinka aiškiai peržengė 1 milijono m2 naujai sumontuotų kolektorių ribą per metus. Po didelio sumažėjimo 2002 m., kuris kilo Vokietijoje, naujas pakilimas, siekiantis daugiau negu 1,4 milijono m2, buvo stebimas 2003 m. Saulės šiluminės energijos panaudojimas yra kol kas labai nevienodai paplitęs ES — Austrijoje tai labai paplitę, o kai kuriose Viduržemio jūros valstybėse, kuriose klimato sąlygos tam yra ypač palankios, stebimos tik vystymosi užuomazgos, o kitose valstybėse (pvz., Graikijoje) ji labai populiari, tad tokia padėtis susiklostė ne dėl nepakankamo ekonomiškumo.

3.5.2   Vieta elektros energijos sistemose ir padariniai tinklams.

Šilumos energija gali būti transportuojama tik į tą regioną, kur jau yra šildymo sistemos. Saulės šiluminės sistemos neturi tiesioginio poveikio elektros sistemoms. Saulės šilumos pavertimas elektros energija naudojant koncentruotos saulės šiluminės energijos sistemas („saulės laidininkus“ arba „saulės bokštus“, didelės apimties veidrodžius ir nukreipiančiąją technologiją siekiant pagaminti aukštos temperatūros šilumą, kuri paverčiama elektros energija) reiškia perėjimą nuo saulės spinduliavimo etapo (5) į demonstracijos ir komercializacijos etapą, kaip yra kai kuriose Ispanijos jėgainėse.

3.5.3   Ekonominiai aspektai, įskaitant paramos sistemas.

Saulės šiluminė energija dažniausiai konkuruoja su įprastinėmis šilumos sistemomis, kurios paremtos iškastiniu kuru ar elektra. Tipiška saulės buitinė vandens šildymo sistema šeimai iš viso kainuoja nuo 700 iki 5 000 eurų. Gerai sukonstruotos saulės šiluminės sistemos dabartiniu metu gamina ir (arba) pakeičia šilumą už maždaug 3–9 euro centus/kWh. Atsižvelgiant į dabartines elektros, naftos ir dujų kainas ir galimą jų kilimą, tokios sistemos, kartu naudojant šiuolaikines saugojimo sistemas, pasižyminčias veiksminga šilumos izoliacija, galėtų būti plačiai naudojamos tiek karšto vandens, tiek šilumos gamyboje.

3.5.4   Tiekimo pakankamumas ir saugumas.

Teorinis saulės energijos potencialas yra labai didelis. Tačiau praktiškai saulės šiluminės energijos potencialas yra apribotas techninių ir socialinių bei ekonominių veiksnių. Taip pat debesuotomis žiemos dienomis, kai yra didžiausias šilumos poreikis, energija yra mažiausiai prieinama.

3.5.5   Aplinkosaugos veiksmingumas.

Naudojama saulės šiluminė energija beveik nesukelia jokios taršos ir neišmetama jokių teršalų. Poveikis yra didesnis gamybos, montavimo, priežiūros ir šalinimo laikotarpiu. Nors saulės šiluminė energija yra švari, ji nėra visiškai nekenksminga aplinkai.

3.5.6   Būsimo augimo perspektyvos ir vaidmuo.

Jeigu saulės šiluminės energijos politika ir toliau bus taip aktyviai remiama, tikimasi, kad ES lygmeniu šios energijos veikimo zona augs apie 12 proc. per metus. Atsižvelgiant į nuolatinį augimo tempą, pusė augimo neabejotinai vyks 2010–2015 metais. Saulės šiluminė energija gerokai išaugs Azijos ir Afrikos saulės juostose, jeigu naftos kainos išliks tokios didelės kaip šiuo metu (apie 60 JAV dolerių už barelį).

3.6   Žemės gelmių šilumos energija (geoterminė energija)

3.6.1   Pastarųjų metų augimas ir vystymasis

3.6.1.1   Elektros energija

Tik penkios Europos šalys turi gamtinių išteklių, reikalingų elektros energijai iš geoterminės energijos gaminti taip, kad būtų efektyvu. 2003 m. pabaigoje sumontuoti geoterminiai pajėgumai elektros energijai gaminti Europos Sąjungoje siekė 820 MWe. Daugiau negu 96 proc. (790 MWe) šių sumontuotų pajėgumų yra Italijoje.

3.6.1.2   Šiluma

Šilumos gamyba iš geoterminės energijos galima dviem labai aiškiais būdais. Pirmasis — tai vandeningųjų sluoksnių, kurių temperatūra siekia nuo 30 °C iki 150 °C (vadinamasis žemos ir vidutinės energijos panaudojimas), panaudojimas. Taikant antrąjį šilumos gamybos būdą, naudojami geoterminiai šilumos siurbliai. Bendri sumontuoti pajėgumai mažo energijos kiekio geoterminiame sektoriuje Europos Sąjungoje 2002 m. siekė 1 130 MWth, t. y. išaugo 7,5 proc. 2002 m.

4.   Nuomonė apie atsinaujinančių energijos rūšių vaidmenį 2030–2040 m.

5.   Išvados

2005 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Žr. Skatinimas naudoti atsinaujinančią energiją: veiklos priemonės ir finansiniai instrumentai (OL C 108, 2004 4 30), Branduolių sintezės energija (OL C 302, 2004 12 7), Geoterminės energijos panaudojimas (OL C 108, 2004 4 30).

(2)  Energija nėra tiesiogiai vartojama, ji yra tiesiog pakeičiama ir panaudojama proceso metu. Tai vyksta tokiuose energijos keitimo procesuose kaip anglies deginimas, vėjo energijos pavertimas elektra ir branduolinė sintezė (energijos tvermės dėsnis E = mc2). Tačiau taip pat vartojami tokie terminai kaip „energijos tiekimas“, „energijos gamyba“ ir „energijos suvartojimas“.

(3)  Kai kuriose šalyse narėse (Vokietijoje) visas energijos vartojimas – su keliomis išimtimis – yra apmokestintas (Öko-Steuer).

(4)  David Pimentel ir Ted. W. Patzek „Gamtinių išteklių tyrimas“, 14 tomas, Nr. 1, 2005.

(5)  http://europa.eu.int/comm/research/energy/pdf/cst_en.pdf

(6)  ES Komisija, Energetikos ir transporto generalinis direktoratas, 2003 m. sausio mėn.

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl hipotekinių kreditų ES

COM(2005) 327 final

(2006/C 65/21)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. liepos 19 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Žaliosios knygos dėl hipotekinių kreditų ES

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 11 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Umberto Burani.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 15 d. posėdis), Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 97 nariams balsavus už ir 1 susilaikius.

1.   Patvirtintos pozicijos santrauka

2.   Paaiškinimai

3.   Komiteto pastabos dėl Žaliosios knygos (ŽK)

3.1   Komisijos kišimosi svarba (ŽK I dalis)

3.2   Vartotojų apsauga (ŽK II dalis)

3.3   Teisiniai klausimai (ŽK III dalis)

3.4   Hipotekos užstatas (ŽK IV dalis)

3.5   Hipotekinių kreditų finansavimas (ŽK V dalis)

2005 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 221 2005 9 8

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui „Hagos programa: dešimt prioritetų ateinantiems penkeriems metams. Partnerystė Europos atsinaujinimo vardan laisvės, saugumo ir teisingumo srityje“

COM(2005) 184 final

(2006/C 65/22)

Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu 2005 m. gegužio 10 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui „Hagos programa: dešimt prioritetų ateinantiems penkeriems metams. Partnerystė Europos atsinaujinimo vardan laisvės, saugumo ir teisingumo srityje“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 14 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Luis Miguel Pariza Castaños.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14–15 d. (2005 m. gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 98 nariams balsavus už, 2 - prieš ir 7 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   IŠVADOS

3.   Bendrosios pastabos

4.   Konkrečios pastabos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo stiprinimo

4.1   Laisvės stiprinimas.

4.1.3   Sąjungos pilietybė

4.1.4   Bendra prieglobsčio erdvė (10)

4.1.5   Legali migracija ir priėmimo procedūros

4.1.6   Kova su nelegalia imigracija

4.2   Saugumo stiprinimas

4.3   Teisingumo stiprinimas

2005 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Hagos programa: laisvės, saugumo ir teisingumo stiprinimas Europos Sąjungoje, Taryba, OL C 53, 2005 3 3.

(2)  Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Hagos programa: dešimt prioritetų ateinantiems penkeriems metams. Partnerystė Europos atsinaujinimo vardan laisvės, saugumo ir teisingumo srityje“,COM(2005) 184 final, Briuselis, 2005 05 10.

(3)  Žr. nuomones SOC/210-211-212 (pranešėjai: B. King, A. Le Nouail Marlière, M. Cabra de Luna).

(4)  Hagos programa, citata iš įvado.

(5)  Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė: Tamperės programos įvertinimas ir ateities gairės“, COM(2004) 401 final, Briuselis, 2004 06 04.

(6)  Danija, Airija ir Jungtinė Karalystė išsiderėjo specialius protokolus prie Amsterdamo sutarties, kurie joms leidžia nevykdyti EB sutarties IV antraštinėje dalyje numatytos politikos.

(7)  Žr. nuomones SOC/210-211-212 (pranešėjai B. King, A. Le Nouail Marlière, M. Cabra de Luna).

(8)  Žr. Komisijos komunikatą COM(2005) 280 final, dėl kurio EESRK rengia nuomonę (SOC/216).

(9)  Žr. nuomonę dėl naudojimosi Europos Sąjungos pilietybe, OL C 208 2003 09 03 (pranešėjas Pariza Castaños).

(10)  Žr. EESRK nuomones dėl prieglobsčio (parengtas po susitikimo Tamperėje).

(11)  Žr. nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl imigracijos, integracijos ir įdarbinimo (COM (2003) 336 final), OL C 80, 2004 03 04 (pranešėjas Pariza Castaños).

(12)  Žr. nuomonę dėl Žaliosios knygos dėl ES požiūrio į ekonominės migracijos valdymo (COM (2004) 811 final), OL C 286, 2005 11 17 (pranešėjas Pariza Castaños).

(13)  Žr. EESRK nuomonę dėl direktyvos dėl įvažiavimo ir nuolatinio gyvenimo sąlygų (COM (2001) 386 final, OL C 80, 2002 4 3) (pranešėjas Pariza Castaños).

(14)  Žr. EESRK nuomonę dėl Tarptautinės migrantų konvencijos, OL C 302, 2004 12 7 (pranešėjas Pariza Castaños).

(15)  Žr. nuomones dėl imigracijos, integracijos ir pilietinių organizacijų vaidmens OL C 125, 2002 5 27 (pranešėjas Pariza Castaños) ir imigracijos, integracijos ir įdarbinimo OL C 80, 2004 3 30 (pranešėjas Pariza Castaños).

(16)  Žr. agentūros nuomonę OL C 108, 2004 4 30 (pranešėjas Pariza Castaños).

(17)  Tarybos direktyva 2002/90/EB, 2002 m. lapkričio 28 d.

(18)  Tarybos pagrindų sprendimas, 2002 m. liepos 19 d.

(19)  Direktyva 2004/81/EB, 2004 m. balandžio 29 d.

(20)  Žr. Saugi Europa geresniame pasaulyje: Europos saugumo strategija, Briuselis, 2003 m. gruodžio 1 d., Javier Solana, ES vyriausiasis BUSP įgaliotinis.

(21)  Be kitų, Prancūzijos Respublikos, Airijos, Švedijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės pasiūlymas dėl Tarybos pagrindų sprendimo projekto dėl viešai prieinamoms elektroniniu ryšių paslaugoms teikti tvarkomų ir kaupiamų arba esančių viešųjų ryšių tinkluose duomenų saugojimo siekiant užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą, bei patraukti baudžiamojon atsakomybėn, 2004 m. balandžio 28 d. Europos Komisija pateikė paralelinį pasiūlymą dėl direktyvos dėl duomenų, tvarkomų teikiant viešąsias elektroninių ryšių paslaugas, saugojimo (COM (2005) 438 final, 2005 09 21), kuriame siūloma daugiau garantijų nei tarpvyriausybiniame pasiūlyme ir užtikrinamas Europos Parlamento dalyvavimas.

(22)  Žr. Europos Sąjungos sutarties 35 straipsnį. Iki šiol tik šios 14 valstybių narių patvirtino Teisingumo Teismo jurisdikciją reikaluose, susijusiuose su trečiuoju ES ramsčiu: Vokietija, Austrija, Belgija, Graikija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Švedija, Suomija, Ispanija, Portugalija, Italija, Prancūzija, Čekijos Respublika ir Vengrija.

(23)  Belgija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija Liuksemburgas, Nyderlandai ir Austrija.

(24)Inter alia: priemonės siekiant išvengti teroristų atakų, DNR duomenų bazės, karinių oro pajėgų naudojimas, tarpvalstybinė parama nepaprastųjų įvykių, krizių, ligų ir rimtų avarijų atveju ir parama repatrijuojant nelegalius imigrantus.

(25)  Tarybos sprendimas dėl Europos teisnių institucijų tinklo sukūrimo civilinėms ir komercinėms byloms, 2001/470/EB, 2001 m. gegužės 28 d., OL L 174, 27/6/2001.

(26)  Komisijos komunikatas: Pagrindinių teisių chartijos laikymasis Komisijos teisės aktų pasiūlymuose Nuolatinės ir griežtos kontrolės metodologija KOM(2005) 172 galutinis, 2005 4 27.

(27)  Europos Parlamento ir Tarybos 1995 m. spalio 24 d. Direktyva 95/46/EB dėl duomenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, OL L 281, 1995 m. spalio 23 d.

(28)  2005/0125/CNS. Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai teisę vykdyti savo veiklą Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse, KOM(2005) 280 galutinis, 2005 m. birželio 30 d., 2005/0125/CNS.

(29)  2005 m. spalio 12 d. Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl Tarybos pagrindų direktyvos dėl keitimosi informacija pagal prieinamumo principą KOM(2005) 490 galutinis, 2005 10 12.

(30)  Tarybos pagrindų direktyva dėl asmeninių duomenų, tvarkomų policijos ir teisminių institucijų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose, apsaugos, KOM(2005)475, 2005 10 4.

(31)  Pranešimas Prancūzijos Respublikos, Airijos, Švedijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės iniciatyva dėl pasiūlymo dėl pagrindų sprendimo projekto dėl viešai prieinamoms elektroniniu ryšių paslaugoms teikti tvarkomų ir kaupiamų arba esančių viešųjų ryšių tinkluose duomenų saugojimo siekiant užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą, bei patraukti baudžiamojon atsakomybėn, (8958/2004 – C6-0198/2004 – 2004/0813(CNS), Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas, Europos Parlamentas, pranešėjas: Alexander Nuno Alvaro, 2005 5 31.

(32)  Į šiuos pasiūlymus, kurie tobulina Šengeno aquis, įeina: II kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) duomenų bazių sąveikos gerinimas, informacijos sistema dėl vizų (VIS) ir EURODAC, biometrinių identifikatorių įtraukimas į kelionės dokumentus, vizas, leidimus gyventi ir informacines sistemas; viešai prieinamų elektroninių paslaugų tvarkomų duomenų saugojimo siekiant nustatyti, tirti ir persekioti teroristus saugojimas, oro transporto keleivių duomenų naudojimas aviacijos saugumui JAV, Kanadoje ir Australijoje; abipusis konsultavimasis dėl DNR ir pirštų atspaudų duomenų bazių.

(33)  EESRK nuomonė dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui, įskaitant teroristų finansavimą, COM(2004)448, OL C 267, 2005 10 27 (pranešėjas Simpson)

(34)  Žr. preliminarų Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus nuomonės projektą dėl Tarybos sprendimo, sukuriančio specialią prevencijos, pasiruošimo ir pasekmių valdymo programą 2007–2013 m. Bendroji programa dėl saugumo ir laisvių apsaugos SOC (212), pranešėjas Cabra de Luna, Briuselis, 2005 m. gruodžio 14 d.

(35)  Žr. 1992 spalio 12 d Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92 dėl Bendrijos muitinių kodekso sukūrimo (OL L 302 1992 10 19 1–50 p.).

(36)  Hagos programa, cituojama 1 skyriaus 3.2. dalis „Tarpusavio pasitikėjimas ir jo stiprinimas“.

(37)Programos įgyvendinimui skirtame veiksmų plane Europos Komisija pažymi, kad „Sąjunga turi numatyti ne tik taisykles dėl jurisdikcijos, pripažinimo ir įstatymo kolizijos, bet taip pat ir priemones, kurios sukurtų abipusį pasitikėjimą tarp valstybių narių, nustatant minimalius procedūrinius standartus ir užtikrinant aukštus teisinių sistemų kokybės standartus“.

(38)  Tarybos pagrindų direktyva dėl Europos arešto orderio ir pasidavimo procedūrų valstybėse narėse, 2002 m. birželio 13 d. 2002/584/JHA, OL L 190, 2002 7 18, p. 1.

(39)  Pasiūlymas dėl tarybos pagrindų sprendimo dėl tam tikrų procesinių teisių baudžiamuosiuose procesuose visoje Europos Sąjungoje KOM(2004) 328 galutinis, 2004 4 28.

(40)  Į pasiūlymą įtrauktos šios teisės: galimybė naudotis teisinėmis paslaugomis, galimybė naudotis nemokamu paaiškinimu ir vertimu, užtikrinant, kad nesuprantantiems asmenims būtų skiriamas tinkamas dėmesys, teisė užsieniečiams įtariamiesiems bendrauti su konsulinėmis institucijomis ir įtariamų asmenų informavimas apie jų teises (įteikiant jiems „raštą su teisėmis“), pasiūlymo 2–16 straipsniai.

(41)  2005 m. liepos 18 d. sprendimas, 2 BvR 2236/04, Bundesverfassungsgericht.

(42)  Pasiūlymas dėl Tarybos pagrindų sprendimo dėl Europos įrodymų orderio siekiant gauti objektus, dokumentus ir duomenis, reikalingus naudoti baudžiamojo proceso metu. KOM/2003/0688 galutinis, 2003 m. lapkričio 14 d., CNS 2003/0270.

(43)  Nuoroda į preliminarų sprendimą dėl įvairių 2001 m. kovo 15 d. Pagrindų direktyvos 2001/220/JHA straipsnių interpretavimo dėl nukentėjusiųjų padėties baudžiamojo proceso metu. Tai buvo baudžiamosios bylos prieš Pupino, darželio auklėtoją, Italijoje apkaltintą vaikų, jaunesnių nei 5 m., žalojimu, sprendimas. Sprendimas dėl Pupino yra revoliucingas žingsnis kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, nes pirmą kartą Teisingumo Teismas pripažino pagrindų direktyvos tiesioginį veikimą ir tokių sprendimų privalomą pobūdį nacionaliniams teismams ir įpareigojimą vertinti nacionalinių įstatymų atitiktį Bendrijos teisei. Be to, Teismas pabrėžė, kad Sąjungai būtų sunku veiksmingai įgyvendinti savo uždavinius, jei bendradarbiavimo principas, reikalaujantis, kad valstybės narės imtųsi visų tinkamų priemonių užtikrinant jų įsipareigojimų įvykdymą pagal Europos Sąjungos įstatymus, būtų neprivalomas policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje, kuris yra ypač priklausomas nuo valstybių narių bendradarbiavimo. Santykiai tarp (ir atitiktis) šio Teisingumo Teismo sprendimo ir Vokietijos Konstitucinio Teismo sprendimo, panaikinančio teisės aktą, perkeliantį Europos arešto orderį, yra atviri interpretacijai.

(44)  EESRK nuomonė dėl Tarybos sprendimo, sukuriančio Europos teisinių institucijų tinklą civilinėms ir komercinėms byloms (OL C 139, 2001 m. gegužės 11 d.) ir EESRK nuomonė dėl Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvos dėl Tarybos reglamento dėl valstybių narių teismų bendradarbiavimo paimant įrodymus civilinėse ir komercinėse bylose (OL C 139, 2001 m. gegužės 11 d.).

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl

COM(2005) 190 final — 2005/0077(CNS) — 2005/0078(CNS) — 2005/0089(CNS) — 2005/0085(COD) — 2005/0086(COD) — 2005/0087(COD) — 2005/0088(COD) — 2005/0080(CNS) — 2005/0072(COD) — 2005/0073(COD) — 2005/0074(COD) — 2005/0075(COD) — 2005/0076(COD) — 2005/0081(COD) — 2005/0082(COD) — 2005/0083(COD)

(2006/C 65/23)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. birželio 17 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 40/94 dėl nuostatos, susijusios su Vidaus rinkos derinimo tarnybos pirmininko kadencija — Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2100/94 dėl nuostatos, susijusios su Bendrijos augalų veislių tarnybos pirmininko kadencija — Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 2007/2004 nuostatą dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros vykdomojo direktoriaus ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojo kadencijos pratęsimo — Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 2062/94 dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros įsteigimo nuostatą dėl direktoriaus įgaliojimų pratęsimo — Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiančio Europos jūrų saugumo agentūrą, nuostatą dėl vykdomojo direktoriaus kadencijos pratęsimo — Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1592/2002 nuostatą dėl Europos aviacijos saugos agentūros direktorių ir vykdomojo direktoriaus kadencijos pratęsimo — Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 881/2004, įsteigiančio Europos geležinkelio agentūrą, nuostatą dėl vykdomojo direktoriaus kadencijos pratęsimo — Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1035/97 dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro įsteigimo dėl nuostatos, susijusios su direktoriaus kadencija — Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo dėl nuostatos, susijusios su vykdomojo direktoriaus kadencija — Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 337/75 dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro įsteigimo dėl nuostatos, susijusios su direktoriaus kadencija — Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1365/75 dėl Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo įsteigimo dėl nuostatos, susijusios su direktoriaus ir direktoriaus pavaduotojo kadencija — Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EEB) Nr. 1360/90 dėl Europos mokymo fondo įsteigimo nuostatą dėl direktoriaus kadencijos — Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 302/93 dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro įsteigimo dėl nuostatos, susijusios su direktoriaus kadencija — Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 178/2002 nuostatą dėl Europos maisto saugos tarnybos vykdomojo direktoriaus kadencijos — Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 851/2004, steigiantį Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą, dėl nuostatos, susijusios su direktoriaus kadencija — Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatą dėl Europos vaistų agentūros vykdomojo direktoriaus kadencijos — COM((2005) 190 final — 2005/0077(CNS) — 2005/0078(CNS) — 2005/0089(CNS) — 2005/0085(COD) — 2005/0086(COD) — 2005/0087(COD) — 2005/0088(COD) — 2005/0080(CNS) — 2005/0072(COD) — 2005/0073(COD) — 2005/0074(COD) — 2005/0075(COD) — 2005/0076(COD) — 2005/0081(COD) — 2005/0082(COD) — 2005/0083(COD)

2005 m. liepos 12 d. Komiteto biuras nurodė Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriui organizuoti Komiteto darbą šiuo klausimu.

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 422-ojoje plenarinėje sesijoje, kuri įvyko 2005 m. gruodžio 14–15 d. (2005 m. gruodžio 15 d. posėdis), pagrindine pranešėja paskyrė Agnes Cser ir priėmė šią nuomonę 93 nariams balsavus už ir 2 susilaikius.

1.   Pasiūlymo priimti reglamentą santrauka

2.   Bendrosios pastabos

3.   Konkrečios pastabos

2005 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.)

COM(2005) 177 final

(2006/C 65/24)

2005 m. gegužės 3 d. Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Žaliosios knygos dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.)

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. spalio 20 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Guido Ravoet.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14–15 d. (2005 m. gruodžio 15 d. posėdis), Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 115 narių balsavus už ir 1 susilaikius.

1.   Pagrindas

2.   Bendrosios pastabos

3.   Konkrečios pastabos

3.2   Pagrindinių Žaliosios knygos politikos krypčių orientacija

3.3   Geresnis reglamentavimas, teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę, vykdymas ir nuolatinis vertinimas

3.4   Finansinių paslaugų teisės aktų konsolidavimas 2005–2010 m. laikotarpiu

3.4.1   Likusių priemonių užbaigimas

3.4.2   Veiksminga priežiūra

3.4.3   Sąlygų tarpvalstybiniam investavimui ir konkurencijai sudarymas

3.4.4   Išorinė dimensija

3.5   Galimos į tikslą orientuotos naujos iniciatyvos

3.5.7   Galimų būsimų veiksmų sritys

4.   Išvados

2005 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Direktyva 2003/71/EB, OL L 345, 2003 12 31.

(2)  3 lygio komitetai yra Europos vertybinių popierių rinkų priežiūros institucijų komitetas (CESR), Europos bankų priežiūros komitetas (CEBS) ir Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros komitetas (CEIOPS), įsteigti po Lamfalussy proceso.

(3)  Tokioms kaip Bazelio bankų priežiūros komitetas (BCBS), Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO), EBPO Finansinių veiksmų darbo grupė kovai su pinigų plovimu (FATF) ir Tarptautinė apskaitos standartų tarnyba (IASB).

(4)  Direktyva 2003/6/EB, OL L 96, 2003 4 12.

(5)  SEC(2004) 318.

(6)  OL C 234, 2005 9 22

(7)  Direktyva 2002/29/EB, OL L 9, 2004 1 15

(8)  Direktyva 2004/39/EB, OL L 145, 2004 4 30

(9)  Šeštoji Tarybos direktyva 77/388/EEB, OL L 145, 1977 6 13.

(10)  Finansinių paslaugų veiksmų planas: pažanga ir perspektyvos, Bankininkystės ekspertų grupės baigiamoji ataskaita, 2004 m. gegužės mėn.

----

----

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyriaus nuomonė dėl Higienos taisyklių ir maisto perdirbimo sektoriaus amatininkų įmonių

(2006/C 65/25)

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2005 m. vasario 9 -10 d. nusprendė pateikti nuomonę dėl Higienos taisyklių ir smulkių maisto perdirbimo įmonių

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2005 m. lapkričio 9 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Lutz RIBBE.

422-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. gruodžio 14-15 d. (2005 m. gruodžio 15 d. posėdis), Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 98 narių balsavus už, 1 — prieš ir 5 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Reglamentų turinys

3.   Mažos maisto produktų įmonės ir kaimo vietovių plėtra

Sąvokos ir jų atskyrimas

Mažos maisto produktų įmonės, kaimo vietovės, darbas ir kokybė

Skirtingos saugos koncepcijos, skirtos skirtingų rūšių rizikai

4.   Su naujais higienos teisės aktais susijusios galimybės ir galimos kliūtys amatininkų įmonėms, dirbančioms mėsos ir pieno sektoriuose

Reglamentas 852/2004

Reglamentas 853/2004: rizika, susijusi su lankstumo koncepcijos įgyvendinimu, remiantis pieno perdirbimo pavyzdžiu

Reglamentas 853/2004: kliūtys mėsos sektoriaus smulkioms maisto produktų įmonėms

Reglamentas dėl mikrobiologinių kriterijų

5.   Išvados

2005 m. gruodžio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL L 226, 2004 6 25.

(2)  HAACCP = Hazard Analysis Critical Control Points.

(3)OL C 155, 2001 5 29, p. 39.

(4)  Vokietijoje iki šiol 45 % procentus mėsos gaminių pardavimo apyvartos sudaro pardavimas mėsinese. Apyvarta pagal svorį yra šiek tiek mažesnė, kadangi mėsinėse prekių kainos kiek aukštesnės dėl didesnių išlaidų žaliavoms ir atlyginimams.

(5)  III priedo I skirsnio II skyriaus 1 a dalis ir 2 c dalis.

(6)  III priedo I skirsnio V skyriaus 2 a dalis.

(7)  III priedo V skirsnio III skyriaus 2 c dalis.

(8)  Reglamento (EG) 852/2004 III skyriaus 4 straipsnio 3 a dalis.

(9)  Žr. 2001 m. kovo 28 d. EESRK nuomonę (OL C 155/39).

----