# Eiropas Savienības C 82/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 82 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 5. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 82

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 5. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2006/C 082/1 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu 2005. — 2008. gadam | 1 |
| 2006/C 082/2 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam | 6 |
| 2006/C 082/3 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2005. — 2008. gadam | 10 |
| 2006/C 082/4 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Francijas stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam | 14 |
| 2006/C 082/5 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2005. — 2008. gadam | 19 |
| 2006/C 082/6 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam | 23 |
| 2006/C 082/7 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2005. — 2008. gadam | 27 |
| 2006/C 082/8 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam | 31 |
| 2006/C 082/9 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par Kipras atjaunināto konverģences programmu 2005. — 2009. gadam | 36 |
| 2006/C 082/0 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2005. — 2008. gadam | 40 |
| 2006/C 082/1 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Maltas konverģences programmu 2005. — 2008. gadam | 44 |
| 2006/C 082/2 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Polijas konverģences programmu 2005. — 2008. gadam | 48 |
| 2006/C 082/3 | Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu laikposmam no 2005. — 2006. gada lidz 2010. — 2011. gadam | 52 |
| | Komisija |
| 2006/C 082/4 | Eiro maiņas kurss | 57 |
| 2006/C 082/5 | Koncentrācijas paziņojuma atsaukšana (Lieta Nr. COMP/M.4162 — Merck/Schering) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 082/6 | Informācijas procedūra — Tehniskie noteikumi (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 082/7 | Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Krievijas izcelsmes silīcija importam | 64 |
| 2006/C 082/8 | Informācija, ko paziņojušas dalībvalstis par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (
  1
  ) | 66 |
| 2006/C 082/9 | Valsts — Itālija — Valsts atbalsts C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia — Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK Līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu (
  1
  ) | 71 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2006/C 082/1

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu 2005. — 2008. gadam

1

2006/C 082/2

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam

6

2006/C 082/3

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2005. — 2008. gadam

10

2006/C 082/4

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Francijas stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam

14

2006/C 082/5

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2005. — 2008. gadam

19

2006/C 082/6

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam

23

2006/C 082/7

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2005. — 2008. gadam

27

2006/C 082/8

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam

31

2006/C 082/9

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par Kipras atjaunināto konverģences programmu 2005. — 2009. gadam

36

2006/C 082/0

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2005. — 2008. gadam

40

2006/C 082/1

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Maltas konverģences programmu 2005. — 2008. gadam

44

2006/C 082/2

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Polijas konverģences programmu 2005. — 2008. gadam

48

2006/C 082/3

Padomes atzinums — 2006. gada 14. marts par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu laikposmam no 2005. — 2006. gada lidz 2010. — 2011. gadam

52

Komisija

2006/C 082/4

Eiro maiņas kurss

57

2006/C 082/5

Koncentrācijas paziņojuma atsaukšana (Lieta Nr. COMP/M.4162 — Merck/Schering) (
  1
  )

1

58

2006/C 082/6

Informācijas procedūra — Tehniskie noteikumi (
  1
  )

1

59

2006/C 082/7

Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Krievijas izcelsmes silīcija importam

64

2006/C 082/8

Informācija, ko paziņojušas dalībvalstis par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (
  1
  )

1

66

2006/C 082/9

Valsts — Itālija — Valsts atbalsts C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia — Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK Līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu (
  1
  )

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/1

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu 2005. — 2008. gadam

(2006/C 82/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2006. gada 14. martā izskatīja atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 14. martā izskatīja atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (2) | Pēdējo desmit gadu laikā, pastāvot lielam ražošanas apjoma pieaugumam, reālais IKP pieaugums Grieķijā ir vidēji 3

  % gadā, kas ir viens no augstākajiem ES. Stabilā izaugsme ir izraisījusi spēcīgu patieso konverģenci, kam līdzās vērojams straujš SPCI inflācijas samazinājums, kura tomēr joprojām ir virs ES vidējā rādītāja, kā arī vērojama ārējās nelīdzsvarotības palielināšanās. Neskatoties uz augsto izaugsmes līmeni, vispārējais valdības deficīts vidēji arvien ir ievērojami virs 5 % no IKP un 2004. gadā sasniedza 6,6 % no IKP. Kopā ar ievērojamām operācijām ar kapitālizdevumiem tas veicināja valsts parāda uzkrāšanos, kas pēdējo desmit gadu laikā ir bijis ap 110 % no IKP vai virs šā rādītāja. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome 2005. gada 17. februārī pieņēma lēmumu saskaņā ar 104. panta 9. punktu Grieķijai uzlikt par pienākumu novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2006. gadam. Šā lēmuma pamatā bija Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognoze, kurā bija paredzēts, ka deficīts 2004. gadā sasniegs 5,5 % no IKP. Padome 2005. gada 6. aprīļa atzinumā par 2005. gada martā pārskatīto atjaunināto 2004. — 2007. gada stabilitātes programmu aicināja Grieķiju īstenot pastāvīgus pasākumus, lai vēlākais līdz 2006. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, no 2007. gada un turpmākos gados samazinātu cikliski koriģēto deficītu vismaz līdz 0,5 % no IKP, nodrošinātu straujāku valsts parāda samazinājuma tempu, īstenotu iesāktās pensiju reformas, nodrošinot valsts finanšu stabilitāti, kā arī turpmāk uzlabotu vispārējo valsts nozīmes datu apkopošanu un apstrādi. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome 2005. gada 17. februārī pieņēma lēmumu saskaņā ar 104. panta 9. punktu Grieķijai uzlikt par pienākumu novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2006. gadam. Šā lēmuma pamatā bija Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognoze, kurā bija paredzēts, ka deficīts 2004. gadā sasniegs 5,5 % no IKP. Padome 2005. gada 6. aprīļa atzinumā par 2005. gada martā pārskatīto atjaunināto 2004. — 2007. gada stabilitātes programmu aicināja Grieķiju īstenot pastāvīgus pasākumus, lai vēlākais līdz 2006. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, no 2007. gada un turpmākos gados samazinātu cikliski koriģēto deficītu vismaz līdz 0,5 % no IKP, nodrošinātu straujāku valsts parāda samazinājuma tempu, īstenotu iesāktās pensiju reformas, nodrošinot valsts finanšu stabilitāti, kā arī turpmāk uzlabotu vispārējo valsts nozīmes datu apkopošanu un apstrādi.

| (4) | Atjauninātajā programmā 2005. gada deficīts lēsts 4,3 % apmērā no IKP (2) salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē un iepriekšējā programmas atjauninājumā lēsto deficītu 3,7 % apmērā no IKP. Šī atšķirība galvenokārt atspoguļo 2005. gada septembrī pārskatīto 2002. — 2004. gada deficīta rezultātu pārnešanas ietekmi, kas bija par pamatu tam, ka 2004. gada pārskatītais deficīts tika noteikts 6,6 % apmērā no IKP, bet Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē bija iekļauti vienreizējie ieņēmumi no konkrētas paziņotas operācijas pārvēršanai vērtspapīros, kura netika īstenota. |
| --- | --- |

(4)

Atjauninātajā programmā 2005. gada deficīts lēsts 4,3 % apmērā no IKP (2) salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē un iepriekšējā programmas atjauninājumā lēsto deficītu 3,7 % apmērā no IKP. Šī atšķirība galvenokārt atspoguļo 2005. gada septembrī pārskatīto 2002. — 2004. gada deficīta rezultātu pārnešanas ietekmi, kas bija par pamatu tam, ka 2004. gada pārskatītais deficīts tika noteikts 6,6 % apmērā no IKP, bet Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē bija iekļauti vienreizējie ieņēmumi no konkrētas paziņotas operācijas pārvēršanai vērtspapīros, kura netika īstenota.

| (5) | Programmas atjauninājums tika iesniegts 2005. gada 21. decembrī, trīs nedēļas vēlāk par termiņu, kas noteikts jaunajā rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu. Jaunā programma pamatā atbilst rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam (3) un datu sniegšanas prasībām. |
| --- | --- |

(5)

Programmas atjauninājums tika iesniegts 2005. gada 21. decembrī, trīs nedēļas vēlāk par termiņu, kas noteikts jaunajā rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu. Jaunā programma pamatā atbilst rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam (3) un datu sniegšanas prasībām.

| (6) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums no 3,6 % 2005. gadā palielināsies līdz vidēji 3,9 % gadā pārējā programmas darbības laikā. Izvērtējot saskaņā ar pašlaik pieejamo informāciju, scenārijs šķiet pamatots ar labvēlīgas izaugsmes pieņēmumiem, vidējā termiņā izaugsmes tendence prognozēta augsta, paļaujoties uz samērā lielu potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu. Programmā paredzētā inflācija šķiet reālistiska. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums no 3,6 % 2005. gadā palielināsies līdz vidēji 3,9 % gadā pārējā programmas darbības laikā. Izvērtējot saskaņā ar pašlaik pieejamo informāciju, scenārijs šķiet pamatots ar labvēlīgas izaugsmes pieņēmumiem, vidējā termiņā izaugsmes tendence prognozēta augsta, paļaujoties uz samērā lielu potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu. Programmā paredzētā inflācija šķiet reālistiska.

| (7) | Atjauninātās programmas budžeta stratēģijas mērķis ir deficīta samazināšana zem 3 % robežas no IKP līdz 2006. gadam atbilstīgi Padomes paziņojumam saskaņā ar 104. panta 9. punktu, kā arī turpināt fiskālo konsolidāciju, lai panāktu līdzsvarotu budžetu. Fiskālā korekcija ir veicama jau 2006. gadā. Deficīta samazinājums prognozēts no 4,3 % no IKP 2005. gadā uz 2,6 % no IKP 2006. gadā, un pēc tam — līdz 1,7 % no IKP 2008. gadā. Primārā pārpalikuma grafiks ir līdzīgs, rādītājam uzlabojoties no 0,9 % no IKP uz 2,8 % no IKP. Prognozēto korekciju sasniedz gan ar lielākiem nodokļu ieņēmumiem, gan izdevumu samazinājumiem (procentu maksājumiem un valsts patēriņu). Vienreizējie ieņēmumi 2006. gadā ir paredzēti 0,6 % apmērā no IKP. Labvēlīgais makroekonomiskais scenārijs daļēji izskaidro korekcijas straujo veikšanu šajā atjauninātajā programmā, salīdzinot ar iepriekšējo programmu. |
| --- | --- |

(7)

Atjauninātās programmas budžeta stratēģijas mērķis ir deficīta samazināšana zem 3 % robežas no IKP līdz 2006. gadam atbilstīgi Padomes paziņojumam saskaņā ar 104. panta 9. punktu, kā arī turpināt fiskālo konsolidāciju, lai panāktu līdzsvarotu budžetu. Fiskālā korekcija ir veicama jau 2006. gadā. Deficīta samazinājums prognozēts no 4,3 % no IKP 2005. gadā uz 2,6 % no IKP 2006. gadā, un pēc tam — līdz 1,7 % no IKP 2008. gadā. Primārā pārpalikuma grafiks ir līdzīgs, rādītājam uzlabojoties no 0,9 % no IKP uz 2,8 % no IKP. Prognozēto korekciju sasniedz gan ar lielākiem nodokļu ieņēmumiem, gan izdevumu samazinājumiem (procentu maksājumiem un valsts patēriņu). Vienreizējie ieņēmumi 2006. gadā ir paredzēti 0,6 % apmērā no IKP. Labvēlīgais makroekonomiskais scenārijs daļēji izskaidro korekcijas straujo veikšanu šajā atjauninātajā programmā, salīdzinot ar iepriekšējo programmu.

| (8) | Saskaņā ar Komisijas dienestu aprēķiniem kas veikti, pamatojoties uz programmu un kopīgi saskaņoto metodoloģiju, plānots, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (cikliski koriģētā valsts kopējā budžeta bilance, neņemot vērā vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) uzlabosies no -4,8 % no IKP 2005. gadā uz -2,4 % no IKP 2008. gadā, tādējādi nodrošinot ap 0,6 % lielu samazinājumu no IKP gadā. Atjauninātajā programmā ir skaidri noteikts vidējā termiņa mērķis (VTM) budžeta stāvoklim atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktam, proti, līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, kuru programmas atjauninājumā nav paredzēts sasniegt ātrāk par 2008. gadu. Tā kā programmas VTM ir augstāks par minimālo kritēriju (noteiktais deficīts -1

  % apmērā no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Programmas VTM saskaņā ar pašreizējo novērtējumu ir pienācīgā līmenī, jo tas iekļaujas rādītāju diapazonā, kas noteikti eiro zonai un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā, kā arī rīcības kodeksā, un atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālo ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Budžeta izpildes iznākums varētu būt sliktāks kā paredzēts programmā. Pastāv risks saistībā ar labvēlīgu makroekonomisko scenāriju un trūkst informācijas par programmas beigu posmā paredzētajiem pasākumiem. Turklāt pastāv vairāki neatrisināti statistikas jautājumi ar Eiropas Statistikas biroju (par sociālās nodrošināšanas fondu un pašvaldību pārpalikumu aplēsēm), kuru dēļ var notikt deficīta rādītāju līdz 2005. gadam augšupvērsta pārskatīšana ar iespējamām pārnesuma sekām attiecībā uz 2006. gadu un turpmākiem gadiem, savukārt Statistikas birojs vēl nav klasificējis 2006. gada plānotos vienreizējos ieņēmumus kā deficītu mazinošus. |
| --- | --- |

(9)

Budžeta izpildes iznākums varētu būt sliktāks kā paredzēts programmā. Pastāv risks saistībā ar labvēlīgu makroekonomisko scenāriju un trūkst informācijas par programmas beigu posmā paredzētajiem pasākumiem. Turklāt pastāv vairāki neatrisināti statistikas jautājumi ar Eiropas Statistikas biroju (par sociālās nodrošināšanas fondu un pašvaldību pārpalikumu aplēsēm), kuru dēļ var notikt deficīta rādītāju līdz 2005. gadam augšupvērsta pārskatīšana ar iespējamām pārnesuma sekām attiecībā uz 2006. gadu un turpmākiem gadiem, savukārt Statistikas birojs vēl nav klasificējis 2006. gada plānotos vienreizējos ieņēmumus kā deficītu mazinošus.

| (10) | Pamatojoties uz pašreizējo informāciju, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, Grieķija pamatos virzās uz deficīta novēršanu līdz Padomes noteiktajam termiņam — 2006. gadam. Plānotais 2005. gada deficīts šķiet atbilstīgs 2005. gada budžeta precīzai izpildei, savukārt 2006. gada budžetam par mērķi ir izvirzīts deficīts 2,6 % no IKP. Tā kā tajā ir iekļauti vienreizējie ieņēmumi, kas sasniedz 0,6 % no IKP, 2006. gadā pārmērīgais deficīts netiks labots paliekoši. Tomēr strukturālās korekcijas 2006. gadā ir virs Padomes pieprasītās minimālā rādītāja 0,6 % no IKP. Turpretī korekcijas ir mazāka par 0,5 % no IKP 2008. gadā, kurā Grieķijai arvien ir prognozēta labvēlīga ekonomiskā situācija. Turklāt saskaņā ar Komisijas dienestu aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmu un kopīgi saskaņoto metodoloģiju, cikliski koriģētā budžeta bilance programmas darbības laikā neatbildīs minimālajam kritērijam. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz pašreizējo informāciju, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, Grieķija pamatos virzās uz deficīta novēršanu līdz Padomes noteiktajam termiņam — 2006. gadam. Plānotais 2005. gada deficīts šķiet atbilstīgs 2005. gada budžeta precīzai izpildei, savukārt 2006. gada budžetam par mērķi ir izvirzīts deficīts 2,6 % no IKP. Tā kā tajā ir iekļauti vienreizējie ieņēmumi, kas sasniedz 0,6 % no IKP, 2006. gadā pārmērīgais deficīts netiks labots paliekoši. Tomēr strukturālās korekcijas 2006. gadā ir virs Padomes pieprasītās minimālā rādītāja 0,6 % no IKP. Turpretī korekcijas ir mazāka par 0,5 % no IKP 2008. gadā, kurā Grieķijai arvien ir prognozēta labvēlīga ekonomiskā situācija. Turklāt saskaņā ar Komisijas dienestu aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmu un kopīgi saskaņoto metodoloģiju, cikliski koriģētā budžeta bilance programmas darbības laikā neatbildīs minimālajam kritērijam.

| (11) | Pēc aplēsēm parāda attiecība 2005. gadā sasniedza ap 108 % no IKP, kas ir krietni augstāk par Līgumā ierakstīto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka programmas darbības laikā parāda attiecība kritīsies par vairāk nekā vienpadsmit procentu punktiem galvenokārt dēļ primārā pārpalikuma prognozētā uzlabojuma un mazākām parādu palielinošām finanšu operācijām. Tomēr paredzams, ka parāda attiecības attīstība varētu būt mazāk labvēlīga nekā programmā paredzēts, ņemot vērā (1) iepriekš minētos riskus budžeta mērķiem; (2) neskaidrību par vērtspapīru plūsmas korekciju, kurai agrāk bija tendence būt plašai un pārsvarā parādu palielinošai. Ņemot vēra šo riska novērtējumu, parāda attiecība, šķiet, samazinās pietiekami, ņemot vērā atsauces vērtību. |
| --- | --- |

(11)

Pēc aplēsēm parāda attiecība 2005. gadā sasniedza ap 108 % no IKP, kas ir krietni augstāk par Līgumā ierakstīto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka programmas darbības laikā parāda attiecība kritīsies par vairāk nekā vienpadsmit procentu punktiem galvenokārt dēļ primārā pārpalikuma prognozētā uzlabojuma un mazākām parādu palielinošām finanšu operācijām. Tomēr paredzams, ka parāda attiecības attīstība varētu būt mazāk labvēlīga nekā programmā paredzēts, ņemot vērā (1) iepriekš minētos riskus budžeta mērķiem; (2) neskaidrību par vērtspapīru plūsmas korekciju, kurai agrāk bija tendence būt plašai un pārsvarā parādu palielinošai. Ņemot vēra šo riska novērtējumu, parāda attiecība, šķiet, samazinās pietiekami, ņemot vērā atsauces vērtību.

| (12) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti (4), Grieķijā, šķiet, pastāv liels risks sakarā ar prognozētajām budžeta izmaksām iedzīvotāju novecošanas dēļ. Parāda attiecība pašlaik ir visaugstākā ES, un ir prognozēts, ka tā būs ļoti augsta arī turpmāk visu prognožu laika posmu līdz 2050. gadam. Tāpēc vajag precīzi īstenot plānoto valsts finanšu konsolidāciju vidējā termiņā un turpināt stiprināt budžeta stāvokli, lai mazinātu riskus valsts finanšu stabilitātei. Turklāt sagaidāms, ka prognozētais valdības izdevumu pieaugums, galvenokārt pensijām, prognozes laikposmā valsts finansēm radīs lielu slogu. Visbeidzot, ir nepieciešams noteikti īstenot iesāktos pasākumus, izstrādāt un veikt papildu strukturālās reformas, galvenokārt saistībā ar pensijām, lai mazinātu riskus valsts finanšu stabilitātei. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti (4), Grieķijā, šķiet, pastāv liels risks sakarā ar prognozētajām budžeta izmaksām iedzīvotāju novecošanas dēļ. Parāda attiecība pašlaik ir visaugstākā ES, un ir prognozēts, ka tā būs ļoti augsta arī turpmāk visu prognožu laika posmu līdz 2050. gadam. Tāpēc vajag precīzi īstenot plānoto valsts finanšu konsolidāciju vidējā termiņā un turpināt stiprināt budžeta stāvokli, lai mazinātu riskus valsts finanšu stabilitātei. Turklāt sagaidāms, ka prognozētais valdības izdevumu pieaugums, galvenokārt pensijām, prognozes laikposmā valsts finansēm radīs lielu slogu. Visbeidzot, ir nepieciešams noteikti īstenot iesāktos pasākumus, izstrādāt un veikt papildu strukturālās reformas, galvenokārt saistībā ar pensijām, lai mazinātu riskus valsts finanšu stabilitātei.

| (13) | Paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā vispārīgi atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005. — 2008. gada laikposmam. Jo īpaši programma atbilst šādām pamatnostādnēm: (i) nodrošināt ekonomisko stabilitāti; (ii) garantēt ekonomikas un fiskālo ilgtspējību, un (iii) veicināt izaugsmi un nodarbinātību veicinošu un efektīvu resursu piešķiršanu. Tomēr darbības, lai risinātu svarīgas problēmas pensiju sistēmā, ir atceltas līdz nākošam sociālajam nolīgumam. |
| --- | --- |

(13)

Paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā vispārīgi atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005. — 2008. gada laikposmam. Jo īpaši programma atbilst šādām pamatnostādnēm: (i) nodrošināt ekonomisko stabilitāti; (ii) garantēt ekonomikas un fiskālo ilgtspējību, un (iii) veicināt izaugsmi un nodarbinātību veicinošu un efektīvu resursu piešķiršanu. Tomēr darbības, lai risinātu svarīgas problēmas pensiju sistēmā, ir atceltas līdz nākošam sociālajam nolīgumam.

| (14) | Grieķijas Valsts reformas programmā, kas iesniegta 2005. gada 15. oktobrī saskaņā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, ir norādīti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: (i) valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte; (ii) nodarbinātība un izglītība; (iii) uzņēmējdarbības vide un konkurence; un (iv) pētniecība un attīstība, un jauninājumi. Programmas atjauninājumā ir pilnībā atspoguļota minēto elementu ietekme uz valsts budžetu. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā visumā ir saskaņā ar Valsts reformas programmā noteiktajām darbībām. Konkrēti programmā cita starpā ir noteikti pasākumi, lai līdz 2007. gadam samazinātu uzņēmumu peļņas nodokļa likmi līdz 25 %, cīnītos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, veiktu reformu attiecībā uz īpašuma nodokļiem, kā arī racionalizētu izdevumus veselības aprūpes jomā. |
| --- | --- |

(14)

Grieķijas Valsts reformas programmā, kas iesniegta 2005. gada 15. oktobrī saskaņā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, ir norādīti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: (i) valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte; (ii) nodarbinātība un izglītība; (iii) uzņēmējdarbības vide un konkurence; un (iv) pētniecība un attīstība, un jauninājumi. Programmas atjauninājumā ir pilnībā atspoguļota minēto elementu ietekme uz valsts budžetu. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā visumā ir saskaņā ar Valsts reformas programmā noteiktajām darbībām. Konkrēti programmā cita starpā ir noteikti pasākumi, lai līdz 2007. gadam samazinātu uzņēmumu peļņas nodokļa likmi līdz 25 %, cīnītos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, veiktu reformu attiecībā uz īpašuma nodokļiem, kā arī racionalizētu izdevumus veselības aprūpes jomā.

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu, Padome atzinīgi novērtē līdz šim veiktos centienus un valdības noteikto prioritāti panākt pastāvīgu deficīta samazinājumu. Padome atzīmē, ka kopumā programma atbilst pārmērīgā deficīta novēršanai līdz 2006. gadam, ja pilnībā būs īstenota paredzētā korekcija un ņemot vērā iespējamās turpmākas budžeta datu statistiskās pārskatīšanas sekas attiecībā uz plānoto deficītu. Ņemot vērā Padomes 2005. gada 17. februārī izteiktos ieteikumus saskaņā ar 104. panta 9. punktu, Padome aicina Grieķiju:

| (i) | īstenot vajadzīgos pastāvīgos pasākumus pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai vēlākais līdz 2006. gadam; |
| --- | --- |

(i)

īstenot vajadzīgos pastāvīgos pasākumus pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai vēlākais līdz 2006. gadam;

| (ii) | saskaņā ar programmā norādīto VTM turpināt darbu pie deficīta samazināšanas strukturālā izteiksmē, izmantojot labvēlīgā ekonomikas stāvokļa priekšrocības, lai samazinātu pamatizdevumus; |
| --- | --- |

(ii)

saskaņā ar programmā norādīto VTM turpināt darbu pie deficīta samazināšanas strukturālā izteiksmē, izmantojot labvēlīgā ekonomikas stāvokļa priekšrocības, lai samazinātu pamatizdevumus;

| (iii) | stiprināt centienus identificēt un kontrolēt faktorus, kas nav aizņēmumu kopapjoms un kas ietekmē parāda līmeni, lai nodrošinātu, ka parāda attiecība pietiekami samazinās un atbilstīgā tempā tuvinās atsauces vērtībai; |
| --- | --- |

(iii)

stiprināt centienus identificēt un kontrolēt faktorus, kas nav aizņēmumu kopapjoms un kas ietekmē parāda līmeni, lai nodrošinātu, ka parāda attiecība pietiekami samazinās un atbilstīgā tempā tuvinās atsauces vērtībai;

| (iv) | kontrolēt valsts pensiju izdevumus, mērķtiecīgi īstenot pieņemto pensiju reformu, kā arī veikt papildu strukturālās reformas, lai nodrošinātu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā; |
| --- | --- |

(iv)

kontrolēt valsts pensiju izdevumus, mērķtiecīgi īstenot pieņemto pensiju reformu, kā arī veikt papildu strukturālās reformas, lai nodrošinātu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā;

| (v) | turpināt uzlabot vispārējo valsts nozīmes datu apkopošanu un apstrādi, galvenokārt izveidojot mehānismu, ar ko nodrošināt savlaicīgu un pareizu budžeta datu piegādi, jo īpaši sociālās nodrošinājuma jomā. |
| --- | --- |

(v)

turpināt uzlabot vispārējo valsts nozīmes datu apkopošanu un apstrādi, galvenokārt izveidojot mehānismu, ar ko nodrošināt savlaicīgu un pareizu budžeta datu piegādi, jo īpaši sociālās nodrošinājuma jomā.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas, %) | SP 2005., dec. | 4,7 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 |
| KOM 2005., nov. | 4,7 | 3,5 | 3,4 | 3,4 | n.p. |
| SP 2005., marts | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2005., dec. | 3,0 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 |
| KOM 2005., nov. | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,0 | n.p. |
| SP 2005., marts | 3,0 | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2005., dec.  (5) | 1,4 | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 |
| KOM 2005., nov.  (9) | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | n.p. |
| SP 2005., marts  (5) | 2,1 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | n.p. |
| Valsts bilance
  (% no IKP) | SP 2005., dec. | – 6,6 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 |
| KOM 2005., nov. | – 6,6 | – 3,7 | – 3,8 | – 3,8 | n.p. |
| SP 2005., marts | – 6,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2005., dec. | – 0,9 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 |
| KOM 2005., nov. | – 0,9 | 1,7 | 1,2 | 0,9 | n.p. |
| SP 2005., marts | – 0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2005., dec. (5) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM 2005., nov. | – 7,5 | – 4,5 | – 4,6 | – 4,8 | n.p. |
| SP 2005., marts  (5) | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | n.p. |
| Strukturālā bilance  (6)

  (% no IKP) | SP 2005., dec.  (7) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM 2005., nov. (8) | – 7,5 | – 5,3 | – 4,6 | – 4,8 | n.p. |
| SP 2005., marts | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | n.p. |
| Kopējais valsts parāds
  (% no IKP) | SP 2005., dec. | 109,3 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 |
| KOM 2005., nov. | 109,3 | 107,9 | 106,8 | 106 | n.p. |
| SP 2005., marts | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes(KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

2004

2005

2006

2007

2008

Reālais IKP

(izmaiņas, %)

SP 2005., dec.

4,7

3,6

3,8

3,8

4,0

KOM 2005., nov.

4,7

3,5

3,4

3,4

n.p.

SP 2005., marts

4,2

2,9

3,0

3,0

n.p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2005., dec.

3,0

3,5

3,2

3,0

2,7

KOM 2005., nov.

3,1

3,5

3,1

3,0

n.p.

SP 2005., marts

3,0

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2005., dec.  (5)

1,4

1,1

1,1

1,1

1,5

KOM 2005., nov.  (9)

2,0

2,0

2,0

2,2

n.p.

SP 2005., marts  (5)

2,1

1,6

1,5

1,5

n.p.

Valsts bilance

(% no IKP)

SP 2005., dec.

– 6,6

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

KOM 2005., nov.

– 6,6

– 3,7

– 3,8

– 3,8

n.p.

SP 2005., marts

– 6,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2005., dec.

– 0,9

0,9

2,3

2,4

2,8

KOM 2005., nov.

– 0,9

1,7

1,2

0,9

n.p.

SP 2005., marts

– 0,4

1,8

2,7

3,3

n.p.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2005., dec. (5)

– 7,2

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

KOM 2005., nov.

– 7,5

– 4,5

– 4,6

– 4,8

n.p.

SP 2005., marts  (5)

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

n.p.

Strukturālā bilance  (6)

(% no IKP)

SP 2005., dec.  (7)

– 7,2

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

KOM 2005., nov. (8)

– 7,5

– 5,3

– 4,6

– 4,8

n.p.

SP 2005., marts

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

n.p.

Kopējais valsts parāds

(% no IKP)

SP 2005., dec.

109,3

107,9

104,8

101,1

96,8

KOM 2005., nov.

109,3

107,9

106,8

106

n.p.

SP 2005., marts

110,5

109,5

107,2

104,7

n.p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes(KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005

(OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Šis rādītājs neietver 0,3 % no IKP (512 miljoni € ) atbilstīgi atmaksājumam no Eiropas Reģionālās attīstības fondiem. Tomēr, tā kā tie patiešām ir vienreizējie izdevumi, tie neradīs sekas ne 2005. gada fiskālajiem rezultātiem, ne arī 2006. — 2008. gada korekcijas programmai.

(3)  Programmā iztrūkst daži obligātie dati (valūtas maiņas kursi izteikti EUR/USD attiecībā, nevis kā nominālie efektīvie valūtas maiņas kursi) un tajā nav iekļauti visi jaunajā rīcības kodeksā norādītie fakultatīvie dati. .

(4)  Sīkāka informācija par stabilitāti ilgtermiņā ir atrodama Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Komisijas dienestu aprēķini, balstoties uz programmā iestrādāto informāciju

(6)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus

(7)  Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi no programmas (0.6% no IKP 2006. gadā)

(8)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm (0.8% no IKP 2005. gadā)

(9)  Pamatojoties uz prognozēto potenciālo izaugsmi attiecīgi 3,2%, 3,5%, 3,4% un 3,2% laikposmā no 2004.-2007. gadam

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes(KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/6

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam

(2006/C 82/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | 2006. gada 14. martā Padome izskatīja Vācijas atjaunināto stabilitātes programmu. |
| --- | --- |

(1)

2006. gada 14. martā Padome izskatīja Vācijas atjaunināto stabilitātes programmu.

| (2) | IKP pieaugums Vācijā pēdējo desmit gadu laikā bijis 1,4 % gadā, kas atpaliek no vidējā eiro zonas rādītāja par vairāk nekā 0,5 procentu punktiem. Visa šī perioda laikā izaugsmes potenciāls ir pastāvīgi samazinājies. Ekonomikas aktivitātes pamatā bija lielais eksporta īpatsvars, taču to kavēja kūtrs pieprasījums iekšzemē. Pēc ilga stagnācijas posma desmitgades sākumā, īsu laiku 2000. gadā un arī 2004. gadā pieprasījums un reālais IKP sasniedza augstākos rādītājus, taču pēc tam atkal samazinājās. Tā kā arī jaunu darba vietu radīšana bija ierobežota, bezdarba līmenis pieauga līdz 9,5 % no darbaspēka kopējā apjoma. 2005. gadā ceturto gadu pēc kārtas vispārējās valdības deficīts pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP. Valsts parāds, kas 1991. gadā bija tuvu 40 % no IKP, kopš 2002. gada ir pārsniedzis Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. |
| --- | --- |

(2)

IKP pieaugums Vācijā pēdējo desmit gadu laikā bijis 1,4 % gadā, kas atpaliek no vidējā eiro zonas rādītāja par vairāk nekā 0,5 procentu punktiem. Visa šī perioda laikā izaugsmes potenciāls ir pastāvīgi samazinājies. Ekonomikas aktivitātes pamatā bija lielais eksporta īpatsvars, taču to kavēja kūtrs pieprasījums iekšzemē. Pēc ilga stagnācijas posma desmitgades sākumā, īsu laiku 2000. gadā un arī 2004. gadā pieprasījums un reālais IKP sasniedza augstākos rādītājus, taču pēc tam atkal samazinājās. Tā kā arī jaunu darba vietu radīšana bija ierobežota, bezdarba līmenis pieauga līdz 9,5 % no darbaspēka kopējā apjoma. 2005. gadā ceturto gadu pēc kārtas vispārējās valdības deficīts pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP. Valsts parāds, kas 1991. gadā bija tuvu 40 % no IKP, kopš 2002. gada ir pārsniedzis Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP.

| (3) | 2003. gada 21. janvārī Padome lēma, ka Vācijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un, pamatojoties uz 104. panta 7. punktu, ieteica pārmērīgo budžeta deficītu novērst līdz 2004. gadam. Komisija savā 2004. gada decembra Paziņojumā Padomei par “Vācijas un Francijas situāciju saistībā ar to pienākumiem saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru pēc Tiesas sprieduma” secināja, ka 2005. gads būtu uzskatāms par atbilstīgu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas termiņu. 2005. gada janvārī Padome piekrita šim viedoklim. 2006. gada 14. martā Padome nolēma saskaņā ar 104. panta 9. punktu brīdināt Vāciju, ka tai līdz 2007. gadam jāveic pasākumi, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. Savā 2005. gada 17. februāra atzinumā par 2004. gada decembrī atjaunināto stabilitātes programmu laikposmam no 2004. līdz 2008. gadam Padome aicināja Vāciju veikt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu 2005. gadā; īstenot budžeta korekcijas turpmākajos gados pēc 2005. gada un veikt vajadzīgās darbības strukturālā ziņā, lai programmas laikposma beigās panāktu budžeta stāvokli, kas ir tuvu līdzsvaram; turpināt īstenot strukturālās reformas, lai turpmāk uzlabotu valsts finanšu stāvokļa stabilitāti ilgtermiņā, jo īpaši attiecībā uz veselības aprūpes sistēmu. |
| --- | --- |

(3)

2003. gada 21. janvārī Padome lēma, ka Vācijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un, pamatojoties uz 104. panta 7. punktu, ieteica pārmērīgo budžeta deficītu novērst līdz 2004. gadam. Komisija savā 2004. gada decembra Paziņojumā Padomei par “Vācijas un Francijas situāciju saistībā ar to pienākumiem saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru pēc Tiesas sprieduma” secināja, ka 2005. gads būtu uzskatāms par atbilstīgu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas termiņu. 2005. gada janvārī Padome piekrita šim viedoklim. 2006. gada 14. martā Padome nolēma saskaņā ar 104. panta 9. punktu brīdināt Vāciju, ka tai līdz 2007. gadam jāveic pasākumi, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. Savā 2005. gada 17. februāra atzinumā par 2004. gada decembrī atjaunināto stabilitātes programmu laikposmam no 2004. līdz 2008. gadam Padome aicināja Vāciju veikt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu 2005. gadā; īstenot budžeta korekcijas turpmākajos gados pēc 2005. gada un veikt vajadzīgās darbības strukturālā ziņā, lai programmas laikposma beigās panāktu budžeta stāvokli, kas ir tuvu līdzsvaram; turpināt īstenot strukturālās reformas, lai turpmāk uzlabotu valsts finanšu stāvokļa stabilitāti ilgtermiņā, jo īpaši attiecībā uz veselības aprūpes sistēmu.

| (4) | Saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja sniegtajiem datiem vispārējās valdības deficīts Vācijā 2005. gadā sasniedza 3,3 % no IKP. Šie dati, kuru precizitāte vēl ir jānovērtē, ir balstīti uz Vācijas provizorisko ziņojumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3605/93, ko Vācija iesniedza Komisijai 2006. gada 24. februārī. Iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā 2005. gadam bija izvirzīts mērķis 2,9 % no IKP. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja sniegtajiem datiem vispārējās valdības deficīts Vācijā 2005. gadā sasniedza 3,3 % no IKP. Šie dati, kuru precizitāte vēl ir jānovērtē, ir balstīti uz Vācijas provizorisko ziņojumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3605/93, ko Vācija iesniedza Komisijai 2006. gada 24. februārī. Iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā 2005. gadam bija izvirzīts mērķis 2,9 % no IKP.

| (5) | Vācijas atjauninātā stabilitātes programma tika iesniegta 2006. gada 22. februārī. Programma attiecas uz laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam. Programma kopumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā (2) dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam. |
| --- | --- |

(5)

Vācijas atjauninātā stabilitātes programma tika iesniegta 2006. gada 22. februārī. Programma attiecas uz laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam. Programma kopumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā (2) dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam.

| (6) | Programmas pamatā esošais makroekonomikas scenārijs paredz, ka IKP reāli pieaugs no 0,9 % 2005. gadā līdz 1,4 % 2006. gadā līdz ar iekšzemes pieprasījuma pieaugumu. Pēc samazinājuma līdz 1 % 2007. gadā paredzams, ka pēc tam izaugsme atkal turpināsies, laikposmā no 2005. līdz 2009. gadam sasniedzot vidējo pieaugumu 1,5 %. Šādu izaugsmes raksturu ietekmē politiskie uzstādījumi, par kuriem vienojusies jaunā koalīcijas valdība. Ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, atsauces scenārijs šķiet ticams, tomēr tas var būt mazliet labvēlīgs programmas pēdējos gados. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas. |
| --- | --- |

(6)

Programmas pamatā esošais makroekonomikas scenārijs paredz, ka IKP reāli pieaugs no 0,9 % 2005. gadā līdz 1,4 % 2006. gadā līdz ar iekšzemes pieprasījuma pieaugumu. Pēc samazinājuma līdz 1 % 2007. gadā paredzams, ka pēc tam izaugsme atkal turpināsies, laikposmā no 2005. līdz 2009. gadam sasniedzot vidējo pieaugumu 1,5 %. Šādu izaugsmes raksturu ietekmē politiskie uzstādījumi, par kuriem vienojusies jaunā koalīcijas valdība. Ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, atsauces scenārijs šķiet ticams, tomēr tas var būt mazliet labvēlīgs programmas pēdējos gados. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas.

| (7) | Galvenais programmā norādītais vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt valsts finanšu stāvokļa noturīgumu ilgtermiņā. Lai to panāktu, programmā ierosināts turpināt budžeta konsolidāciju, vienlaikus uzlabojot apstākļus izaugsmei un nodarbinātībai. Programmā paredzēts pārmērīgo budžeta deficītu novērst līdz 2007. gadam. Konkrēti, attiecībā uz 2006. un 2007. gadu, atjauninātajā programmā nominālais deficīts tiek plānots attiecīgi 3,3 % un 2,5 % no IKP. Paredzēts, ka pēc tam deficīts gadā samazināsies par 0,5 procentu punktiem no IKP, līdz 2009. gadā sasniegs 1,5 % no IKP. Budžeta korekcija balstās gan uz ieņēmumiem, gan izdevumiem. Programmā par konsolidācijas stratēģijas būtiskāko elementu noteikts sociālo izdevumu ierobežojums. Ieņēmumu daļā nodokļu daļas palielinājumu lielā mērā kompensē sociālo iemaksu daļas samazinājums. Paredzams, ka valsts ieguldījumu daļa IKP paliks nemainīga. Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjaunināto programmu korekcijas programma lielos vilcienos ir palikusi nemainīga. Tomēr tiek plānots, ka deficīta procentuālā vērtība katru gadu būs par 0,5 procentu punktiem (noapaļojot) augstāka nekā paredzēts iepriekšējā atjauninātajā programmā, bet 2006. gadā — pat vairāk. |
| --- | --- |

(7)

Galvenais programmā norādītais vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt valsts finanšu stāvokļa noturīgumu ilgtermiņā. Lai to panāktu, programmā ierosināts turpināt budžeta konsolidāciju, vienlaikus uzlabojot apstākļus izaugsmei un nodarbinātībai. Programmā paredzēts pārmērīgo budžeta deficītu novērst līdz 2007. gadam. Konkrēti, attiecībā uz 2006. un 2007. gadu, atjauninātajā programmā nominālais deficīts tiek plānots attiecīgi 3,3 % un 2,5 % no IKP. Paredzēts, ka pēc tam deficīts gadā samazināsies par 0,5 procentu punktiem no IKP, līdz 2009. gadā sasniegs 1,5 % no IKP. Budžeta korekcija balstās gan uz ieņēmumiem, gan izdevumiem. Programmā par konsolidācijas stratēģijas būtiskāko elementu noteikts sociālo izdevumu ierobežojums. Ieņēmumu daļā nodokļu daļas palielinājumu lielā mērā kompensē sociālo iemaksu daļas samazinājums. Paredzams, ka valsts ieguldījumu daļa IKP paliks nemainīga. Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjaunināto programmu korekcijas programma lielos vilcienos ir palikusi nemainīga. Tomēr tiek plānots, ka deficīta procentuālā vērtība katru gadu būs par 0,5 procentu punktiem (noapaļojot) augstāka nekā paredzēts iepriekšējā atjauninātajā programmā, bet 2006. gadā — pat vairāk.

| (8) | Saskaņā ar programmu pārmērīgā budžeta deficīta novēršana līdz 2007. gadam ietver strukturālās bilances (t.i., cikliski koriģētas bilances, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) uzlabojumu kopumā par vairāk nekā vienu procentu punktu laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam, koncentrēti 2007. gadā. Paredzēts, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance, kas aprēķināta saskaņā ar kopīgi saskaņoto metodiku, ik gadus vidēji uzlabosies par aptuveni 0,5 % no IKP, tomēr 2008. un 2009. gadā uzlabojums būs nedaudz mazāks. Programmā izvirzīts vidēja termiņa mērķis budžeta stāvoklī panākt līdzsvaru strukturālā ziņā, tomēr to neplāno sasniegt programmas darbības laikā. Tā kā šis vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (lēsts kā deficīts apmēram 1,75 % apmērā no IKP), tā sasniegšana nodrošinātu drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Programmas vidējā termiņa mērķis ir saskaņā ar mērķi, kas norādīts eiro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir mazliet augstāks, nekā to izsaka parāda procentuālā vērtība un vidējais potenciālā ražošanas apjoma pieaugums ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar programmu pārmērīgā budžeta deficīta novēršana līdz 2007. gadam ietver strukturālās bilances (t.i., cikliski koriģētas bilances, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) uzlabojumu kopumā par vairāk nekā vienu procentu punktu laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam, koncentrēti 2007. gadā. Paredzēts, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance, kas aprēķināta saskaņā ar kopīgi saskaņoto metodiku, ik gadus vidēji uzlabosies par aptuveni 0,5 % no IKP, tomēr 2008. un 2009. gadā uzlabojums būs nedaudz mazāks. Programmā izvirzīts vidēja termiņa mērķis budžeta stāvoklī panākt līdzsvaru strukturālā ziņā, tomēr to neplāno sasniegt programmas darbības laikā. Tā kā šis vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (lēsts kā deficīts apmēram 1,75 % apmērā no IKP), tā sasniegšana nodrošinātu drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Programmas vidējā termiņa mērķis ir saskaņā ar mērķi, kas norādīts eiro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir mazliet augstāks, nekā to izsaka parāda procentuālā vērtība un vidējais potenciālā ražošanas apjoma pieaugums ilgtermiņā.

| (9) | Attiecībā uz 2006. gadu riski budžeta izpildes rezultātam šķiet līdzsvaroti. Taču, sākot ar 2007. gadu, budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks, nekā paredzēts programmā. Sociālo izdevumu ierobežojums, kas programmā nav izklāstīts pilnībā, bet kam paredzēta būtiska loma budžeta korekcijā, ir atkarīgs no stingras plānu īstenošanas. Sociālie izdevumi bijuši viens no galvenajiem faktoriem, kas bija pamatā budžeta mērķu pārkāpšanai salīdzinājumā ar iepriekšējām programmām. Budžeta mērķi tiktu apdraudēti, ja plānotais sociālo iemaksu atvieglojums tiktu pilnībā īstenots, bet netiktu sasniegti attiecīgie izdevumu mērķi. Turklāt nepietiekama izaugsme varētu izraisīt nepietiekamus ieņēmumus, ko varētu būt grūti kompensēt, tālāk samazinot izdevumus, lai saglabātu plānoto deficīta procentuālo vērtību. Programmā paredzēta arī uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas reforma, kas jāveic līdz 2008. gadam, kā arī reforma veselības un ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanas jomā, kurām, ja tās netiks pilnībā finansētas, kā paredzēts programmā, īstermiņā var būt negatīva ietekme uz deficītu. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz 2006. gadu riski budžeta izpildes rezultātam šķiet līdzsvaroti. Taču, sākot ar 2007. gadu, budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks, nekā paredzēts programmā. Sociālo izdevumu ierobežojums, kas programmā nav izklāstīts pilnībā, bet kam paredzēta būtiska loma budžeta korekcijā, ir atkarīgs no stingras plānu īstenošanas. Sociālie izdevumi bijuši viens no galvenajiem faktoriem, kas bija pamatā budžeta mērķu pārkāpšanai salīdzinājumā ar iepriekšējām programmām. Budžeta mērķi tiktu apdraudēti, ja plānotais sociālo iemaksu atvieglojums tiktu pilnībā īstenots, bet netiktu sasniegti attiecīgie izdevumu mērķi. Turklāt nepietiekama izaugsme varētu izraisīt nepietiekamus ieņēmumus, ko varētu būt grūti kompensēt, tālāk samazinot izdevumus, lai saglabātu plānoto deficīta procentuālo vērtību. Programmā paredzēta arī uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas reforma, kas jāveic līdz 2008. gadam, kā arī reforma veselības un ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanas jomā, kurām, ja tās netiks pilnībā finansētas, kā paredzēts programmā, īstermiņā var būt negatīva ietekme uz deficītu.

| (10) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet saskanīgs ar pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2007. gadam. Tomēr šķiet, ka līdz programmas laikposma priekšpēdējam gadam tas nenodrošina pietiekamu drošības rezervi pret to, ka parastu makroekonomisku svārstību rezultātā var tikt pārsniegta deficīta robežvērtība — 3 % no IKP. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto vidēja termiņa mērķi gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka eiro zonas un VKM II dalībvalstīm kritērijam jābūt strukturālās bilances gada uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiski labvēlīgā laikposmā un tā varētu būt mazāka ekonomiski nelabvēlīgā laikposmā. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet saskanīgs ar pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2007. gadam. Tomēr šķiet, ka līdz programmas laikposma priekšpēdējam gadam tas nenodrošina pietiekamu drošības rezervi pret to, ka parastu makroekonomisku svārstību rezultātā var tikt pārsniegta deficīta robežvērtība — 3 % no IKP. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto vidēja termiņa mērķi gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka eiro zonas un VKM II dalībvalstīm kritērijam jābūt strukturālās bilances gada uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiski labvēlīgā laikposmā un tā varētu būt mazāka ekonomiski nelabvēlīgā laikposmā.

| (11) | Tiek lēsts, ka parāda procentuālā vērtība 2005. gadā sasniedza 67,5 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda procentuālā vērtība 2006. gadā pieaugs līdz 69 % no IKP (noapaļojot), bet pēc tam samazināsies, līdz programmas perioda beigās sasniegs 67 %. Parāda procentuālās vērtības tendence varētu izrādīties mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķus. Ņemot vērā riska novērtējumu, parāda procentuālās attiecības samazināšanās, tuvinoties atsauces vērtībai, varētu izrādīties nepietiekama. |
| --- | --- |

(11)

Tiek lēsts, ka parāda procentuālā vērtība 2005. gadā sasniedza 67,5 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda procentuālā vērtība 2006. gadā pieaugs līdz 69 % no IKP (noapaļojot), bet pēc tam samazināsies, līdz programmas perioda beigās sasniegs 67 %. Parāda procentuālās vērtības tendence varētu izrādīties mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķus. Ņemot vērā riska novērtējumu, parāda procentuālās attiecības samazināšanās, tuvinoties atsauces vērtībai, varētu izrādīties nepietiekama.

| (12) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti Vācijā, šķiet, pastāv vidējs risks, kura pamatā ir prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos (3). Iepriekšējos gados veiktās strukturālās reformas, un jo īpaši pensiju reforma, ir palīdzējušas ierobežot turpmāku valsts izdevumu pieaugumu. Ņemot vērā to, ka valsts parāda kopajoms pašlaik pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP –, kā arī to, ka pašlaik ir augsts strukturālais deficīts, programmas darbības laikā nepieciešams apņēmīgi īstenot stingru budžeta konsolidāciju, lai mazinātu risku ilgtermiņa stabilitātei. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti Vācijā, šķiet, pastāv vidējs risks, kura pamatā ir prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos (3). Iepriekšējos gados veiktās strukturālās reformas, un jo īpaši pensiju reforma, ir palīdzējušas ierobežot turpmāku valsts izdevumu pieaugumu. Ņemot vērā to, ka valsts parāda kopajoms pašlaik pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP –, kā arī to, ka pašlaik ir augsts strukturālais deficīts, programmas darbības laikā nepieciešams apņēmīgi īstenot stingru budžeta konsolidāciju, lai mazinātu risku ilgtermiņa stabilitātei.

| (13) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrēti, Vācija plāno īstenot virkni strukturālu reformu, lai uzlabotu valsts finanšu stabilitāte vidēja termiņā un ilgtermiņā. Ja izdevumu ierobežojums sociālā nodrošinājuma sistēmās tiks īstenots kā plānots, valsts izdevumu struktūra būs labvēlīgāka izaugsmi veicinošām kategorijām saskaņā ar Lisabonas stratēģiju. |
| --- | --- |

(13)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrēti, Vācija plāno īstenot virkni strukturālu reformu, lai uzlabotu valsts finanšu stabilitāte vidēja termiņā un ilgtermiņā. Ja izdevumu ierobežojums sociālā nodrošinājuma sistēmās tiks īstenots kā plānots, valsts izdevumu struktūra būs labvēlīgāka izaugsmi veicinošām kategorijām saskaņā ar Lisabonas stratēģiju.

| (14) | Vācijas Valsts reformu programmā, ko tā 2005. gada 7. decembrī iesniedza saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, noteiktas sešas galvenās darbības jomas: zināšanu sabiedrība, tirgus darbība un konkurētspēja, uzņēmējdarbības vide, valsts finanšu stabilitāte (tostarp noturīgu izaugsmi un sociālo nodrošinājumu), ekoloģiskie jauninājumi un darba tirgus pārorientācija. Kopumā stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst Valsts reformu programmā paredzētajām darbībām. Valsts reformu programmā ietverto darbību ietekme uz budžetu ir plašos vilcienos atspoguļota stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Papildus valsts reformu programmā ietvertajam stabilitātes programmā kā daļa no federālās sistēmas reformas paredzēts, ka iespējamās sankcijas, kas var tikt uzliktas saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, tiktu saskaņā ar noteikto sadalītas starp dažādiem pārvaldes līmeņiem. Tas tiktu iekļauts Vācijas Konstitūcijā. |
| --- | --- |

(14)

Vācijas Valsts reformu programmā, ko tā 2005. gada 7. decembrī iesniedza saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, noteiktas sešas galvenās darbības jomas: zināšanu sabiedrība, tirgus darbība un konkurētspēja, uzņēmējdarbības vide, valsts finanšu stabilitāte (tostarp noturīgu izaugsmi un sociālo nodrošinājumu), ekoloģiskie jauninājumi un darba tirgus pārorientācija. Kopumā stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst Valsts reformu programmā paredzētajām darbībām. Valsts reformu programmā ietverto darbību ietekme uz budžetu ir plašos vilcienos atspoguļota stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Papildus valsts reformu programmā ietvertajam stabilitātes programmā kā daļa no federālās sistēmas reformas paredzēts, ka iespējamās sankcijas, kas var tikt uzliktas saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, tiktu saskaņā ar noteikto sadalītas starp dažādiem pārvaldes līmeņiem. Tas tiktu iekļauts Vācijas Konstitūcijā.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Padome pauž gandarījumu par valdības noteikto prioritāti budžeta konsolidācijai, kā izklāstīts programmā, taču norāda, ka ar budžeta mērķu sasniegšanu un valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā ir saistīti riski. Ņemot vērā arī Padomes 14. marta lēmumu saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu, Padome aicina Vāciju:

| — | nodrošināt plānoto strukturālo korekciju 2006. un 2007. gadā kopumā par vismaz vienu procentu punktu, kas ticamā un noturīgā veidā panāktu, ka vēlākais 2007. gadā vispārējās valdības deficīts būtu mazāks par 3 % no IKP; |
| --- | --- |

—

nodrošināt plānoto strukturālo korekciju 2006. un 2007. gadā kopumā par vismaz vienu procentu punktu, kas ticamā un noturīgā veidā panāktu, ka vēlākais 2007. gadā vispārējās valdības deficīts būtu mazāks par 3 % no IKP;

| — | īsā laikā sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi, īstenojot samazinājumu strukturālajā bilancē vismaz par 0,5 procentu punktiem gadā pēc tam, kad būs novērsts pārmērīgais budžeta deficīts, šajā nolūkā stingri īstenojot plānoto izdevumu ierobežojumu, lai varētu nodrošināt plānoto sociālo iemaksu atvieglojumu, un nodrošinot, ka izsludinātā uzņēmumu ienākuma nodokļa reforma neapdraud plānoto fiskālo konsolidāciju; |
| --- | --- |

—

īsā laikā sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi, īstenojot samazinājumu strukturālajā bilancē vismaz par 0,5 procentu punktiem gadā pēc tam, kad būs novērsts pārmērīgais budžeta deficīts, šajā nolūkā stingri īstenojot plānoto izdevumu ierobežojumu, lai varētu nodrošināt plānoto sociālo iemaksu atvieglojumu, un nodrošinot, ka izsludinātā uzņēmumu ienākuma nodokļa reforma neapdraud plānoto fiskālo konsolidāciju;

| — | īstenot plānus reformēt federālo sistēmu, lai uzlabotu budžeta sistēmu un tādējādi veicinātu to, ka tiek nodrošināta budžeta mērķu sasniegšana visos valsts pārvaldes līmeņos |
| --- | --- |

—

īstenot plānus reformēt federālo sistēmu, lai uzlabotu budžeta sistēmu un tādējādi veicinātu to, ka tiek nodrošināta budžeta mērķu sasniegšana visos valsts pārvaldes līmeņos

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2006. g. feb. | 1,6 | 0,9 | 1,5 | 1 | 1,75 | 1,75 |
| KOM 2005. g. nov. (9) | 1,6 | 0,8 | 1,2 | 1,6 | — | — |
| SP 2004. g. dec. | 1,8 | 1,7 | 1,75 | 2 | — | — |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006. g. feb. | — | — | — | — | — | — |
| KOM 2005. g. nov. | 1,8 | 2,0 | 1,6 | 1,1 | — | — |
| SP 2004. g. dec. | — | — | — | — | — | — |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | SP 2006. g. feb. (4) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 |
| KOM 2005. g. nov. (8) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | — | — |
| SP 2004. g. dec. (4) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | – 0,0 | — |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. feb. | – 3,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 |
| KOM 2005. g. nov. | – 3,7 | – 3,9 | – 3,7 | – 3,3 | — | — |
| SP 2004. g. dec. | – 3,75 | – 2,9 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 | — |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. feb. | – 0,8 | – 0,5 | – 0,5 | 0,5 | 1,25 | 1,5 |
| KOM 2005. g. nov. | – 0,8 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,4 | — | — |
| SP 2004. g. dec. | – 0,5 | 0 | 0,5 | 1,5 | 2 | — |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. feb. (4) | – 3,4 | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM 2005. g. nov. | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| SP 2004. g. dec. (4) | – 3,0 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,3 | — |
| Strukturālā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2006. g. feb. (6) | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM 2005. g. nov. (7) | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| SP 2004. g. dec. | — | — | — | — | — | — |
| Valdības bruto parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. feb. | 65,5 | 67,5 | 69 | 68,5 | 68 | 67 |
| KOM 2005. g. nov. (10) | 66,4 | 68,6 | 70,0 | 71,4 | — | — |
| SP 2004. g. dec. | 65,5 | 66 | 66 | 65,5 | 65 | — |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM), pamatojoties uz nemainīgu politiku, pirms jaunā valdība uzsāka darbu 2005. gada novembrī; Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2006. g. feb.

1,6

0,9

1,5

1

1,75

1,75

KOM 2005. g. nov. (9)

1,6

0,8

1,2

1,6

—

—

SP 2004. g. dec.

1,8

1,7

1,75

2

—

—

SPCI inflācija

(%)

SP 2006. g. feb.

—

—

—

—

—

—

KOM 2005. g. nov.

1,8

2,0

1,6

1,1

—

—

SP 2004. g. dec.

—

—

—

—

—

—

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

SP 2006. g. feb. (4)

– 0,6

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

KOM 2005. g. nov. (8)

– 0,6

– 0,9

– 0,8

– 0,4

—

—

SP 2004. g. dec. (4)

– 1,2

– 0,9

– 0,7

– 0,3

– 0,0

—

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. feb.

– 3,7

– 3,3

– 3,3

– 2,5

– 2

– 1,5

KOM 2005. g. nov.

– 3,7

– 3,9

– 3,7

– 3,3

—

—

SP 2004. g. dec.

– 3,75

– 2,9

– 2,5

– 2

– 1,5

—

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. feb.

– 0,8

– 0,5

– 0,5

0,5

1,25

1,5

KOM 2005. g. nov.

– 0,8

– 0,9

– 0,9

– 0,4

—

—

SP 2004. g. dec.

– 0,5

0

0,5

1,5

2

—

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. feb. (4)

– 3,4

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM 2005. g. nov.

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

SP 2004. g. dec. (4)

– 3,0

– 2,4

– 1,9

– 1,6

– 1,3

—

Strukturālā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2006. g. feb. (6)

– 3,4

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM 2005. g. nov. (7)

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

SP 2004. g. dec.

—

—

—

—

—

—

Valdības bruto parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. feb.

65,5

67,5

69

68,5

68

67

KOM 2005. g. nov. (10)

66,4

68,6

70,0

71,4

—

—

SP 2004. g. dec.

65,5

66

66

65,5

65

—

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM), pamatojoties uz nemainīgu politiku, pirms jaunā valdība uzsāka darbu 2005. gada novembrī; Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tāpat kā iepriekšējos gados, atjauninātajā programmā iekļauti vienīgi noapaļoti dati un vietumis darbības laika vidējie dati attiecībā uz programmas darbības laika pēdējiem gadiem. Programmā nav visu obligāto datu un nav iekļauti visi fakultatīvie dati, ko paredz jaunais rīcības kodekss (īpaši trūkst datu par bezdarbu, nozaru bilancēm un nodokļu ieņēmumu sadalījumu).

(3)  Papildu informācija par ilgtermiņa stabilitāti pieejama Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā norādīta iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas ņemti no programmas (0,1% no IKP 2005. gadā).

(7)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi saskaņā ar Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm.

(8)  Pamatojoties uz paredzamo potenciālo izaugsmi laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam attiecīgi 1,1%, 1,1%, 1,1% un 1,2% apmērā.

(9)  Saskaņā ar pirmajām aplēsēm 2005. gadā pieaugums bija 0,9%. Komisijas dienestu 2006. gada 21. februāra starpposma prognozēs 2006. gadā pieaugums paredzēts 1,5 %.

(10)  Procentuālo vērtību aprēķināja, izmantojot IKP datu rindas ar veco metodi ņemt vērā FISIM (finanšu starpniecības pakalpojumus, mērot netieši), tādēļ dati nav tieši salīdzināmi.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM), pamatojoties uz nemainīgu politiku, pirms jaunā valdība uzsāka darbu 2005. gada novembrī; Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/10

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2005. — 2008. gadam

(2006/C 82/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2006. gada 14. martā izvērtēja atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 14. martā izvērtēja atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2005. līdz 2008. gadam.

| (2) | Vidējam reālajam IKP pieaugumam sasniedzot 3

  % gadā, šis Spānijas rādītājs bija viens no augstākajiem ES pēdējo desmit gadu laikā. Darba vietu skaita radīšana pieauga par 3

  % gadā un bija spēcīgās izaugsmes pamatā. Pretstatā tam, Spānija atpalika no eiro zonas ražīguma pieauguma ziņā (tikai

  % salīdzinājumā ar 1 % eiro zonā). SPCI inflācija, lai arī nokritās tuvu 3 % līmenim 2004. gadā, saglabājās virs eiro zonas vidējā rādītāja. Lielāka inflācija un zemāks ražīguma pieaugums nekā tās galvenajiem (tirdzniecības) partneriem radīja zaudējumus konkurētspējai, kas kopā ar spēcīgo iekšējo pieprasījumu pastiprināja ārējās pozīcijas pasliktināšanos, kurā 2005. gadā bija deficīts 6

  % apmērā no IKP. Fiskālā konsolidācija kopš deviņdesmito gadu otrās puses ir palīdzējusi ierobežot šādu tendenci. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (3) | Padome 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu, kas arī attiecās uz laikposmu no 2004. līdz 2008. gadam, aicināja Spāniju veikt pasākumus, lai novērstu nestabilitātes tendenču rašanos, jo īpaši īstenot visaptverošu pensiju sistēmas reformu ar mērķi precīzāk saskaņot iemaksas un pabalstus. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu, kas arī attiecās uz laikposmu no 2004. līdz 2008. gadam, aicināja Spāniju veikt pasākumus, lai novērstu nestabilitātes tendenču rašanos, jo īpaši īstenot visaptverošu pensiju sistēmas reformu ar mērķi precīzāk saskaņot iemaksas un pabalstus.

| (4) | Attiecībā uz budžeta izpildi 2005. gadā vispārējās valdības pārpalikums tiek lēsts 1 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar 0,2 % Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēs un 0,1 % no IKP iepriekšējā atjauninātajā programmā. Pagājušā gada mērķa pārpilde ir saistīta ar ieņēmumiem, kas izrādījās labāki nekā prognozēts, un šķiet, ka tiks ievērota centrālās valdības izdevumu maksimālā robeža. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz budžeta izpildi 2005. gadā vispārējās valdības pārpalikums tiek lēsts 1 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar 0,2 % Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēs un 0,1 % no IKP iepriekšējā atjauninātajā programmā. Pagājušā gada mērķa pārpilde ir saistīta ar ieņēmumiem, kas izrādījās labāki nekā prognozēts, un šķiet, ka tiks ievērota centrālās valdības izdevumu maksimālā robeža.

| (5) | Jaunā programma kopumā atbilst rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un datu sniegšanas prasībām (2). Atjauninātā programma tika iesniegta četras nedēļas pēc rīcības kodeksā paredzētā iesniegšanas termiņa 1. decembrī. |
| --- | --- |

(5)

Jaunā programma kopumā atbilst rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un datu sniegšanas prasībām (2). Atjauninātā programma tika iesniegta četras nedēļas pēc rīcības kodeksā paredzētā iesniegšanas termiņa 1. decembrī.

| (6) | Plānots, ka IKP pieaugums programmas darbības laikā būs aptuveni 3

  %. Ir prognozēts, ka IKP pieaugumu noturēs iekšzemes pieprasījums, lai arī paredzams, ka privātā un sabiedriskā patēriņa pieaugums, kā arī dzīvokļu būvniecība samazināsies. Sagaidāms, ka ārējā sektora negatīvais ieguldījums samazināsies, un tīrais ārējais aizņēmums turpinās pieaugt līdz vairāk nekā 8 % no IKP 2008. gadā. Inflācijai būtu jāsamazinās no 3

  % 2005. gadā līdz 2

  % 2008. gadā. Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm, šis makroekonomiskais scenārijs šķiet ticams, lai gan ārējā sektora negatīvais ieguldījums izaugsmē var būt arī lielāks, kas var izraisīt ārējās maksājumu bilances ātrāku pasliktināšanos, un inflācija būs lielāka. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | Atjauninātās programmas mērķis ir i) saglabāt budžeta stabilitāti visa ekonomiskā cikla laikā saskaņā ar budžeta stabilitātes tiesību aktu notiekošo reformu, ii) noteikt prioritātes produktīviem valsts izdevumiem un politikas jomām, kuru mērķis ir uzlabot valsts finanšu kvalitāti, un iii) nodrošināt valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti kā līdzekli, kas vajadzīgs, lai garantētu sociālo izdevumu pietiekamību un ilgtspēju. Paredzams, ka vispārējās valdības budžeta bilances pārpalikums kritīsies no 1 % no IKP 2005. gadā līdz aptuveni

  % 2008. gadā. Līdzīgas tendences būs vērojamas arī attiecībā uz primāro pārpalikumu, kas pazemināsies no 2

  % 2005. gadā līdz 2 % 2008. gadā. Paziņotā, bet skaidri nenoformulētā tiešo nodokļu reforma varētu samazināt nodokļu ieņēmumus par

   % no IKP programmas darbības laikā, bet izdevumu attiecībai pret IKP visumā būtu jāpaliek nemainīgai. Iepriekšējā atjaunotajā programmā tika prognozēti mazāki, taču pieaugoši pārpalikumi. Šo abu atjaunoto programmu atšķirības skaidrojamas ar daudz labākiem 2004. gada deficīta rezultātiem, nekā tika prognozēts pirms gada, kopā ar pārnesuma sekām visā programmas darbības laikā. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

| (8) | Atbilstīgi Komisijas dienestu aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmu, kuras pamatā ir kopīgi saskaņota metodika, tiek lēsts, ka strukturālā bilance (t.i., vispārējās valdības budžets cikliski koriģētā izteiksmē, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) būs ar pārpalikumu aptuveni 1

  % apmērā no IKP, kas laikā no 2005. — 2007. gadam saglabāsies. Prognozē, ka 2008. gadā pārpalikums samazināsies līdz aptuveni 1 % un potenciālā un reālā produkcijas apjoma negatīvā starpība strauji izzudīs. Programmā ir noteikti vidēja termiņa mērķi (VTM), proti, panākt strukturāli līdzsvarotu budžetu, un tajā ir plānots saglabāt programmas vidēja termiņa mērķim atbilstīgu strukturālo bilanci ar pietiekami lielas drošības rezervi visā programmas darbības laikā. Attiecībā uz piemērotību programmas vidēja termiņa mērķis atrodas diapazonā, kas norādīts eiro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir augstāks, nekā to izsaka parāda procentuālā vērtība un vidējais potenciālā produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Riski, kas saistīti ar budžeta mērķiem, kopumā liekas sabalansēti. Atjaunotajā programmā iekļauto budžeta prognožu pamatā ir ticami ekonomiskie pieņēmumi, kas ir mazāk optimistiski nekā pašreizējās potenciālā IKP pieauguma aplēses un atbilst Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm. |
| --- | --- |

(9)

Riski, kas saistīti ar budžeta mērķiem, kopumā liekas sabalansēti. Atjaunotajā programmā iekļauto budžeta prognožu pamatā ir ticami ekonomiskie pieņēmumi, kas ir mazāk optimistiski nekā pašreizējās potenciālā IKP pieauguma aplēses un atbilst Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm.

| (10) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā iekļautā budžeta nostādne šķiet pietiekama, lai īstenotu programmas vidējā termiņa mērķi līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā. Turklāt budžeta nostādne nodrošina pietiekamu drošības rezervi, ja normālu makroekonomisko svārstību gadījumā laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam tiktu pārsniegts valsts budžeta deficītam noteiktais robežlielums — 3 % no IKP. Fiskālā nostādne atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam tajā ziņā, ka tā nav procikliska. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā iekļautā budžeta nostādne šķiet pietiekama, lai īstenotu programmas vidējā termiņa mērķi līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā. Turklāt budžeta nostādne nodrošina pietiekamu drošības rezervi, ja normālu makroekonomisko svārstību gadījumā laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam tiktu pārsniegts valsts budžeta deficītam noteiktais robežlielums — 3 % no IKP. Fiskālā nostādne atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam tajā ziņā, ka tā nav procikliska.

| (11) | Prognozēts, ka parāda procentuālā vērtība samazināsies no 43 % no IKP 2005. gadā līdz 36 % no IKP 2008. gadā, tādējādi tā būs ievērojami mazāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozētie lielie primārās bilances pārpalikumi būs galvenie parādu mazinošie faktori. Kopumā atjaunotajā programmā prognozētā parāda samazināšanās šķiet ticama. |
| --- | --- |

(11)

Prognozēts, ka parāda procentuālā vērtība samazināsies no 43 % no IKP 2005. gadā līdz 36 % no IKP 2008. gadā, tādējādi tā būs ievērojami mazāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozētie lielie primārās bilances pārpalikumi būs galvenie parādu mazinošie faktori. Kopumā atjaunotajā programmā prognozētā parāda samazināšanās šķiet ticama.

| (12) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti Spānijai, šķiet, ir vidējs risks saistībā ar prognozētajām budžeta izmaksām iedzīvotāju novecošanas dēļ. Šobrīd labvēlīgais budžeta stāvoklis, tostarp parāda stāvoklis un aktīvu uzkrāšanās sociālās nodrošināšanas rezerves fondā, daudzmaz palīdz absorbēt prognozēto pensiju izdevumu palielināšanos. Taču šo izdevumu ievērojama palielināšanās prognožu laikposmā liek domāt par to, ka pasākumu īstenošana saskaņā ar paziņoto sociālās labklājības reformu ar mērķi ierobežot novecošanas ietekmi uz budžetu, īpaši saistībā ar pensijām, varētu būt svarīgs elements, lai mazinātu riskus, kas apdraud valsts finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti Spānijai, šķiet, ir vidējs risks saistībā ar prognozētajām budžeta izmaksām iedzīvotāju novecošanas dēļ. Šobrīd labvēlīgais budžeta stāvoklis, tostarp parāda stāvoklis un aktīvu uzkrāšanās sociālās nodrošināšanas rezerves fondā, daudzmaz palīdz absorbēt prognozēto pensiju izdevumu palielināšanos. Taču šo izdevumu ievērojama palielināšanās prognožu laikposmā liek domāt par to, ka pasākumu īstenošana saskaņā ar paziņoto sociālās labklājības reformu ar mērķi ierobežot novecošanas ietekmi uz budžetu, īpaši saistībā ar pensijām, varētu būt svarīgs elements, lai mazinātu riskus, kas apdraud valsts finanšu stabilitāti.

| (13) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši programmā iekļautā fiskālā nostādne garantē vidēja termiņa budžeta mērķa ievērošanu, novērš procikliskuma tendences un tai vajadzētu palīdzēt ierobežot riskus saistībā ar ārējās maksājumu bilances iespējamo pasliktināšanos. Budžeta stratēģijā priekšroka dota pasākumiem, kuru mērķis ir paaugstināt ražīgumu un veicināt fiziskā, cilvēkkapitāla un zināšanu kapitāla uzkrāšanos. Sociālajiem partneriem 2005. gada 10. novembrī iesniedza plašu sociālās nodrošināšanas sistēmas reformu paketi. |
| --- | --- |

(13)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši programmā iekļautā fiskālā nostādne garantē vidēja termiņa budžeta mērķa ievērošanu, novērš procikliskuma tendences un tai vajadzētu palīdzēt ierobežot riskus saistībā ar ārējās maksājumu bilances iespējamo pasliktināšanos. Budžeta stratēģijā priekšroka dota pasākumiem, kuru mērķis ir paaugstināt ražīgumu un veicināt fiziskā, cilvēkkapitāla un zināšanu kapitāla uzkrāšanos. Sociālajiem partneriem 2005. gada 10. novembrī iesniedza plašu sociālās nodrošināšanas sistēmas reformu paketi.

| (14) | Spānijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 13. oktobrī sakarā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmes un darbavietu veicināšanai, ir konstatētas šādas problēmas ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: i) parāda procentuālās vērtības attiecībā pret IKP samazināšanās līdz 34 % 2010. gadā, ii) produktīvu izdevumu (piemēram, infrastruktūras, pētniecības un attīstības, izglītības un cilvēkkapitāla izdevumu) relatīva palielināšanās. Valsts reformu programmā ietverto pasākumu ietekme uz budžetu atjaunotās stabilitātes programmas budžeta prognozēs ir atspoguļota pietiekami labi. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā iekļautajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(14)

Spānijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 13. oktobrī sakarā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmes un darbavietu veicināšanai, ir konstatētas šādas problēmas ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: i) parāda procentuālās vērtības attiecībā pret IKP samazināšanās līdz 34 % 2010. gadā, ii) produktīvu izdevumu (piemēram, infrastruktūras, pētniecības un attīstības, izglītības un cilvēkkapitāla izdevumu) relatīva palielināšanās. Valsts reformu programmā ietverto pasākumu ietekme uz budžetu atjaunotās stabilitātes programmas budžeta prognozēs ir atspoguļota pietiekami labi. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā iekļautajiem pasākumiem.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Padome atzīmē, ka kopumā budžeta stāvoklis ir stabils un budžeta stratēģija ir labs piemērs fiskālajai politikai, ko īsteno saskaņā ar paktu. Ņemot vērā ārējās maksājumu bilances nestabilitātes palielināšanos, ir svarīgi saglabāt noturīgu budžeta stāvokli. Padome aicina Spāniju īstenot pasākumus, kas paredzēti, lai ilgtermiņā risinātu problēmu, kas saistīta ar iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2005.g. dec. | 3,1 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 |
| KOM 2005.g. nov. (6) | 3,1 | 3,4 | 3,2 | 3,0 | n.p. |
| SP 2004.g. dec. | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| SPCI inflācija (7)

  (%) | SP 2005.g. dec. (7) | 3,4 | 3,4 | 2,8 | 2,5 | 2,2 |
| KOM 2005.g. nov. | 3,4 | 3,7 | 3,4 | 2,9 | n.p. |
| SP 2004.g. dec. | 3,0 | 3,1 | 2,9 | 2,7 | 2,4 |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | SP 2005.g. dec. (3) | 0,0 | – 0,5 | – 0,8 | – 1,1 | – 0,7 |
| KOM 2005.g. nov. | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,5 | n.p. |
| SP 2004.g. dec. (3) | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,1 |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2005.g. dec. | – 0,1 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 |
| KOM 2005.g. nov. | – 0,3 | 0,2 | 0,1 | – 0,4 | n.p. |
| SP 2004.g. dec. | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2005.g. dec. | 1,9 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 |
| KOM 2005.g. nov. | 2,0 | 2,1 | 1,9 | 1,3 | n.p. |
| SP 2004.g. dec. | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2005.g. dec. (3) | – 0,1 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM 2005.g. nov. | – 0,3 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | n.p. |
| SP 2004.g. dec. (3) | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Strukturālā bilance (4)

  (% no IKP) | SP 2005.g. dec. (5) | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM 2005.g. nov. (5) | 0,5 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | n.p. |
| SP 2004.g. dec. (5) | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | SP 2005.g. dec. | 46,6 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 |
| KOM 2005.g. nov. | 46,9 | 44,2 | 41,9 | 40,7 | n.p. |
| SP 2004.g. dec. | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2005.g. dec.

3,1

3,4

3,3

3,2

3,2

KOM 2005.g. nov. (6)

3,1

3,4

3,2

3,0

n.p.

SP 2004.g. dec.

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

SPCI inflācija (7)

(%)

SP 2005.g. dec. (7)

3,4

3,4

2,8

2,5

2,2

KOM 2005.g. nov.

3,4

3,7

3,4

2,9

n.p.

SP 2004.g. dec.

3,0

3,1

2,9

2,7

2,4

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

SP 2005.g. dec. (3)

0,0

– 0,5

– 0,8

– 1,1

– 0,7

KOM 2005.g. nov.

0,2

0,0

– 0,2

– 0,5

n.p.

SP 2004.g. dec. (3)

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,1

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2005.g. dec.

– 0,1

1,0

0,9

0,7

0,6

KOM 2005.g. nov.

– 0,3

0,2

0,1

– 0,4

n.p.

SP 2004.g. dec.

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2005.g. dec.

1,9

2,8

2,6

2,2

2,0

KOM 2005.g. nov.

2,0

2,1

1,9

1,3

n.p.

SP 2004.g. dec.

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2005.g. dec. (3)

– 0,1

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM 2005.g. nov.

– 0,3

0,2

0,2

– 0,1

n.p.

SP 2004.g. dec. (3)

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

Strukturālā bilance (4)

(% no IKP)

SP 2005.g. dec. (5)

0,7

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM 2005.g. nov. (5)

0,5

0,2

0,2

– 0,1

n.p.

SP 2004.g. dec. (5)

0,1

0,2

0,3

0,5

0,4

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

SP 2005.g. dec.

46,6

43,1

40,3

38,0

36,0

KOM 2005.g. nov.

46,9

44,2

41,9

40,7

n.p.

SP 2004.g. dec.

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 1. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1022/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmā nav iekļauti atsevišķi obligātie dati (prognozes par procentu likmēm, kolektīvo patēriņu un kopējiem sociālajiem pabalstiem) un nav sniegti visi fakultatīvie dati, kas paredzēti jaunākajā rīcības kodeksā.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā norādīta iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi programmā (parāds, kas pārņemts no valsts dzelzceļa uzņēmuma RENFE un valsts televīzijas RTVE — attiecīgi 0.7% no IKP un 0.1% no IKP 2004. gadā).

(6)  Saskaņā ar pirmajām aplēsēm 2005. gadā pieaugums bija 3,4%. Komisijas dienestu 2006. gada 21. februāra pagaidu prognozēs pieaugums tiek plānots 3,1% apmērā.

(7)  Privātā patēriņa deflators.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/14

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par atjaunināto Francijas stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam

(2006/C 82/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

Ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2006. gada 14. martā izvērtēja atjaunināto Francijas stabilitātes programmu, kas aptver laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 14. martā izvērtēja atjaunināto Francijas stabilitātes programmu, kas aptver laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam.

| (2) | Francijas IKP pieaugums pēdējo 10 gadu laikā bija tuvs eiro zonas vidējam rādītājam 2,3 % apmērā. Kopš 1998. gada tas bija aptuveni pusi procentu punkta augstāks, ko uzturēja relatīvi liels iekšzemes pieprasījums. Neatkarīgi no šiem relatīvi labajiem rezultātiem nodarbinātības līmenis pieauga tikai nedaudz un bezdarba līmenis saglabājās augsts, lai gan nesen tas kļuva mazāks — no 10,2 % 2005. gada martā līdz 9,5 % 2006. gada janvārī. Pēc rekordaugsta budžeta deficīta līmeņa 6 % apmērā no IKP 1993. gadā budžeta stāvoklis uzlabojās, un no 1997. gada turpmāk ievēroja Līgumā noteiktā atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP. Tomēr, pasliktinoties budžeta stāvoklim, kas tikai daļēji bija saistīts ar izaugsmes palēnināšanos, atsauces vērtību no 2002. gada atkal pārsniedza. Kopš 2004. gada budžeta deficīta procentuālā vērtība samazinās. |
| --- | --- |

(2)

Francijas IKP pieaugums pēdējo 10 gadu laikā bija tuvs eiro zonas vidējam rādītājam 2,3 % apmērā. Kopš 1998. gada tas bija aptuveni pusi procentu punkta augstāks, ko uzturēja relatīvi liels iekšzemes pieprasījums. Neatkarīgi no šiem relatīvi labajiem rezultātiem nodarbinātības līmenis pieauga tikai nedaudz un bezdarba līmenis saglabājās augsts, lai gan nesen tas kļuva mazāks — no 10,2 % 2005. gada martā līdz 9,5 % 2006. gada janvārī. Pēc rekordaugsta budžeta deficīta līmeņa 6 % apmērā no IKP 1993. gadā budžeta stāvoklis uzlabojās, un no 1997. gada turpmāk ievēroja Līgumā noteiktā atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP. Tomēr, pasliktinoties budžeta stāvoklim, kas tikai daļēji bija saistīts ar izaugsmes palēnināšanos, atsauces vērtību no 2002. gada atkal pārsniedza. Kopš 2004. gada budžeta deficīta procentuālā vērtība samazinās.

| (3) | Padome 2003. gada 3. jūnijā nolēma, ka Francijai ir pārmērīgs budžeta deficīts, un, pamatojoties uz 104. panta 7. punktu, ieteica līdz 2004. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu. Komisija savā 2004. gada decembra Paziņojumā Padomei par “Vācijas un Francijas situāciju saistībā ar to pienākumiem saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru pēc Tiesas sprieduma” secināja, ka 2005. gads ir uzskatāms par atbilstīgu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas termiņu. Padome 2005. gada janvārī piekrita šim viedoklim. Savā 2005. gada 17. februāra atzinumā par stabilitātes programmas 2004. gada decembra atjauninājumu laika posmam no 2004. gada līdz 2008. gadam Padome aicināja Franciju veikt vajadzīgo, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu 2005. gadā un pastāvīgu budžeta konsolidāciju pēc tam, kā arī īstenotu strukturālas reformas un kontrolētu izdevumus, lai nodrošinātu daudzgadu izdevumu mērķu īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2003. gada 3. jūnijā nolēma, ka Francijai ir pārmērīgs budžeta deficīts, un, pamatojoties uz 104. panta 7. punktu, ieteica līdz 2004. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu. Komisija savā 2004. gada decembra Paziņojumā Padomei par “Vācijas un Francijas situāciju saistībā ar to pienākumiem saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru pēc Tiesas sprieduma” secināja, ka 2005. gads ir uzskatāms par atbilstīgu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas termiņu. Padome 2005. gada janvārī piekrita šim viedoklim. Savā 2005. gada 17. februāra atzinumā par stabilitātes programmas 2004. gada decembra atjauninājumu laika posmam no 2004. gada līdz 2008. gadam Padome aicināja Franciju veikt vajadzīgo, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu 2005. gadā un pastāvīgu budžeta konsolidāciju pēc tam, kā arī īstenotu strukturālas reformas un kontrolētu izdevumus, lai nodrošinātu daudzgadu izdevumu mērķu īstenošanu.

| (4) | Attiecībā uz budžeta izpildi 2005. gadā, Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē valsts budžeta deficītu lēš 3,2 % apmērā no IKP attiecībā pret mērķi 2,9 % apmērā no IKP iepriekšējā atjauninājumā un 3 % apmērā no IKP šajā atjauninājumā. Neatkarīgi no nedaudz nelabvēlīgākiem makroekonomiskajiem apstākļiem salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, jaunākā nepilnīga informācija liecina, ka budžeta deficīts 2005. gadā, iespējams, ir samazināts līdz aptuveni 3 % no IKP, īpaši pateicoties labiem rezultātiem saistībā ar labāku valsts izdevumu kontroli, labu veikumu saistībā ar nefiskāliem ieņēmumiem un nodokļiem, balstoties uz aktīvu cenām, kā arī papildu vienreizējiem ieņēmumiem decembra beigās saistībā ar izmaiņām tiesību aktos par uzņēmumu ienākuma nodokli. Jāmin arī, ka deficīta samazinājumā 2005. gadā bija iekļauti būtiski vienreizēji pasākumi. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz budžeta izpildi 2005. gadā, Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē valsts budžeta deficītu lēš 3,2 % apmērā no IKP attiecībā pret mērķi 2,9 % apmērā no IKP iepriekšējā atjauninājumā un 3 % apmērā no IKP šajā atjauninājumā. Neatkarīgi no nedaudz nelabvēlīgākiem makroekonomiskajiem apstākļiem salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, jaunākā nepilnīga informācija liecina, ka budžeta deficīts 2005. gadā, iespējams, ir samazināts līdz aptuveni 3 % no IKP, īpaši pateicoties labiem rezultātiem saistībā ar labāku valsts izdevumu kontroli, labu veikumu saistībā ar nefiskāliem ieņēmumiem un nodokļiem, balstoties uz aktīvu cenām, kā arī papildu vienreizējiem ieņēmumiem decembra beigās saistībā ar izmaiņām tiesību aktos par uzņēmumu ienākuma nodokli. Jāmin arī, ka deficīta samazinājumā 2005. gadā bija iekļauti būtiski vienreizēji pasākumi.

| (5) | Programma kopumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā noteiktajam stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un datu sniegšanas prasībām (2). Atjauninājumu iesniedza sešas nedēļas pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa — 1. decembra — atspoguļojot iestāžu vēlmi iekļaut dažus “Pébereau ziņojuma” (3) priekšlikumus par parāda samazināšanu savā pastiprinātas parāda samazināšanas stratēģijā. |
| --- | --- |

(5)

Programma kopumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā noteiktajam stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un datu sniegšanas prasībām (2). Atjauninājumu iesniedza sešas nedēļas pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa — 1. decembra — atspoguļojot iestāžu vēlmi iekļaut dažus “Pébereau ziņojuma” (3) priekšlikumus par parāda samazināšanu savā pastiprinātas parāda samazināšanas stratēģijā.

| (6) | Programmā ir divi atšķirīgi makroekonomikas un budžeta prognožu scenāriji: “lēnas izaugsmes” scenārijs un “straujas izaugsmes” scenārijs. “Lēnas izaugsmes” scenāriju uzskata par atsauces scenāriju budžeta prognožu novērtēšanai, jo, apsverot attiecībā pret patlaban pieejamo informāciju, tas šķiet balstīts uz ticamiem izaugsmes pieņēmumiem. Tajā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums palielināsies no 1,5 % — 2,0 % 2005. gadā un līdz 2

  % vidēji atlikušajā programmas periodā. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālistiskas. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Atjauninājuma mērķis ir līdz 2010. gadam atgūt līdzsvaru valsts kontos un samazināt valsts parāda attiecību pret IKP zem 60 % atsauces vērtības. Tas apstiprina arī, ka budžeta deficīts būtu jāsamazina līdz 3 % atsauces vērtībai 2005. gadā un zem tās no 2006. gada. Programmas perioda laikā paredzēts valsts budžeta deficīta samazinājums par 2 procentu punktiem no IKP līdz 1,0 % no IKP 2009. gadā. Primāro pārpalikumu atjaunotu no 2007. gada. Tāpat kā iepriekšējos atjauninājumos, plānotā konsolidācija koncentrējas uz izdevumiem. Vidēja termiņa stratēģija ir balstīta uz daudzgadu mērķiem attiecībā uz valsts izdevumu pieaugumu reālā izteiksmē, kas nozīmē izdevumu attiecības pret IKP samazinājumu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu plānotais budžeta deficīta samazinājums ir atlikts jaunajā atjauninājumā, daļēji atspoguļojot nedaudz nelabvēlīgāku makroekonomisko scenāriju un agrīnus nodokļu samazinājumus. Ar vienreizējiem pasākumiem 2006. gadā joprojām mazinās deficītu, taču ne tik lielā apmērā kā 2005. gadā. |
| --- | --- |

(7)

Atjauninājuma mērķis ir līdz 2010. gadam atgūt līdzsvaru valsts kontos un samazināt valsts parāda attiecību pret IKP zem 60 % atsauces vērtības. Tas apstiprina arī, ka budžeta deficīts būtu jāsamazina līdz 3 % atsauces vērtībai 2005. gadā un zem tās no 2006. gada. Programmas perioda laikā paredzēts valsts budžeta deficīta samazinājums par 2 procentu punktiem no IKP līdz 1,0 % no IKP 2009. gadā. Primāro pārpalikumu atjaunotu no 2007. gada. Tāpat kā iepriekšējos atjauninājumos, plānotā konsolidācija koncentrējas uz izdevumiem. Vidēja termiņa stratēģija ir balstīta uz daudzgadu mērķiem attiecībā uz valsts izdevumu pieaugumu reālā izteiksmē, kas nozīmē izdevumu attiecības pret IKP samazinājumu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu plānotais budžeta deficīta samazinājums ir atlikts jaunajā atjauninājumā, daļēji atspoguļojot nedaudz nelabvēlīgāku makroekonomisko scenāriju un agrīnus nodokļu samazinājumus. Ar vienreizējiem pasākumiem 2006. gadā joprojām mazinās deficītu, taču ne tik lielā apmērā kā 2005. gadā.

| (8) | Plānots, ka programmas īstenošanas laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta atbilstoši vispārīgi saskaņotajai metodikai, uzlabosies vidēji par 0,6 % no IKP gadā. Iestādes noteikušas vidēja termiņa mērķi (VTM) budžeta stāvoklim — strukturālu bilanci, ko tās neplāno sasniegt programmas periodā, bet līdz 2010. gadam. Tā kā tas ir augstāks par minimālo kritēriju (aplēsts budžeta deficīts aptuveni 1

  % apmērā no IKP), ar tā sasniegšanu būtu jāīsteno mērķis nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Programmas VTM atrodas diapazonā, kas Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā norādīts eiro zonas un VKM II dalībvalstīm, un atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un iespējamo vidējo reālo un reālo ražošanas apjoma pieaugumu ilgākā laikā. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Budžeta izpilde varētu būt sliktāka nekā paredzēts programmā. Attiecībā uz 2006. gadu apdraudējumi rodas no makroekonomiskā scenārija un no budžeta izpildes un tā, ka ieņēmumi varētu būt mazāki, savukārt izdevumi vietējās administrācijas un veselības aprūpes jomās lielāki. Atjauninājumā noteiktie vērienīgie mērķi atlikušajam laikposmam ir apsveicami. Pastiprinot izdevumu pieauguma noteikumus dažādos valsts pārvaldes līmeņos, uzlabos valsts finanšu uzraudzību un palielinās visu valsts ieinteresēto personu atbildību par izdevumu kontroli. Ir atbalstāma spēcīga valsts izdevumu kontrole un veselības aprūpes izdevumu ieviešanas mehānismu nesena palielināšana, piemēram, radot pastāvīgu komiteju, kurā būtu visas valsts finanšu ieinteresētās puses un kura veidotu projektus priekšlikumiem par valsts izdevumu kontroli un parādu samazināšanu. Tomēr izdevumu kontroli vajadzēs stingri īstenot, ņemot vērā rezultātu izklāstu saistībā ar vispārējo budžeta līdzsvara mērķu sasniegšanu. Jaunie mērķi nozīmē drastisku izdevumu ierobežošanu salīdzinājumā ar iepriekšējiem mērķiem, kam būs vajadzīgas lielas strukturālas reformas, kas jāizstrādā sīkāk, īpaši attiecībā uz vietējām iestādēm. |
| --- | --- |

(9)

Budžeta izpilde varētu būt sliktāka nekā paredzēts programmā. Attiecībā uz 2006. gadu apdraudējumi rodas no makroekonomiskā scenārija un no budžeta izpildes un tā, ka ieņēmumi varētu būt mazāki, savukārt izdevumi vietējās administrācijas un veselības aprūpes jomās lielāki. Atjauninājumā noteiktie vērienīgie mērķi atlikušajam laikposmam ir apsveicami. Pastiprinot izdevumu pieauguma noteikumus dažādos valsts pārvaldes līmeņos, uzlabos valsts finanšu uzraudzību un palielinās visu valsts ieinteresēto personu atbildību par izdevumu kontroli. Ir atbalstāma spēcīga valsts izdevumu kontrole un veselības aprūpes izdevumu ieviešanas mehānismu nesena palielināšana, piemēram, radot pastāvīgu komiteju, kurā būtu visas valsts finanšu ieinteresētās puses un kura veidotu projektus priekšlikumiem par valsts izdevumu kontroli un parādu samazināšanu. Tomēr izdevumu kontroli vajadzēs stingri īstenot, ņemot vērā rezultātu izklāstu saistībā ar vispārējo budžeta līdzsvara mērķu sasniegšanu. Jaunie mērķi nozīmē drastisku izdevumu ierobežošanu salīdzinājumā ar iepriekšējiem mērķiem, kam būs vajadzīgas lielas strukturālas reformas, kas jāizstrādā sīkāk, īpaši attiecībā uz vietējām iestādēm.

| (10) | Ja īstenotos minētie riski, budžeta deficīta pastāvīgam un ilgtspējīgam samazinājumam zem 3 % no IKP būtu vajadzīgi papildu pasākumi 2006. gadā. Plānotais strukturālais pielāgojums 2006. gadā ir nedaudz mazāks par 0,5 % no IKP strukturālā izteiksmē. Pēc tam pielāgošanas temps programmā netieši norādītajam programmas VTM atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka eiro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam kā kritērijam būtu jābūt 0,5 % apmērā no IKP. Tomēr, ja minētie riski īstenotos, nevar nodrošināt VTM sasniegšanu līdz 2010. gadam. Izskatās, ka budžeta stāvoklis programmā nodrošina pietiekamu drošības rezervi, neļaujot pārsniegt 3 % no IKP deficīta robežas, ar normālām makroekonomiskām svārstībām programmas īstenošanas laika beigās. |
| --- | --- |

(10)

Ja īstenotos minētie riski, budžeta deficīta pastāvīgam un ilgtspējīgam samazinājumam zem 3 % no IKP būtu vajadzīgi papildu pasākumi 2006. gadā. Plānotais strukturālais pielāgojums 2006. gadā ir nedaudz mazāks par 0,5 % no IKP strukturālā izteiksmē. Pēc tam pielāgošanas temps programmā netieši norādītajam programmas VTM atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka eiro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam kā kritērijam būtu jābūt 0,5 % apmērā no IKP. Tomēr, ja minētie riski īstenotos, nevar nodrošināt VTM sasniegšanu līdz 2010. gadam. Izskatās, ka budžeta stāvoklis programmā nodrošina pietiekamu drošības rezervi, neļaujot pārsniegt 3 % no IKP deficīta robežas, ar normālām makroekonomiskām svārstībām programmas īstenošanas laika beigās.

| (11) | Novērtēts, ka parāda līmenis sasniedza 66 % no IKP 2005. gadā, kas ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda procentuālā vērtība programmas īstenošanas laikā samazināsies par 3 procentu punktiem. Parāda procentuālās vērtības tendence varētu izrādīties mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā, īpaši ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķus. Ņemot vērā riska novērtējumu, parāda procentuālās attiecības samazināšanās, tuvinoties atsauces vērtībai, varētu izrādīties nepietiekama. Tomēr valdība nesen paziņoja, ka visus ar izaugsmi saistīti papildu nodokļu ieņēmumus novirzīs deficīta samazināšanai, un tas ir apsveicami. |
| --- | --- |

(11)

Novērtēts, ka parāda līmenis sasniedza 66 % no IKP 2005. gadā, kas ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda procentuālā vērtība programmas īstenošanas laikā samazināsies par 3 procentu punktiem. Parāda procentuālās vērtības tendence varētu izrādīties mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā, īpaši ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķus. Ņemot vērā riska novērtējumu, parāda procentuālās attiecības samazināšanās, tuvinoties atsauces vērtībai, varētu izrādīties nepietiekama. Tomēr valdība nesen paziņoja, ka visus ar izaugsmi saistīti papildu nodokļu ieņēmumus novirzīs deficīta samazināšanai, un tas ir apsveicami.

| (12) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti Francijai, šķiet, ir vidējs risks sakarā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanās budžeta izmaksām. Nesenās reformas, īpaši 2003. gada pensiju reforma, ir ļoti palīdzējušas ierobežot valsts izdevumu turpmāko palielinājumu, un to pilnīga īstenošana būs izšķiroša, lai nodrošinātu gaidītos rezultātus. Pašreizējais valsts parāda kopapjoms ir lielāks par Līgumā noteikto vērtību 60 % apmērā no IKP, un patlaban lielais strukturālais deficīts, ja tas paliek nemainīgs, kavēs nepieciešamo parāda samazinājumu, ņemot vērā novecošanās turpmākās izmaksas. Tādēļ papildu reformu neesamības gadījumā ir vajadzīga spēcīga budžeta konsolidācija, lai samazinātu ilgtermiņa stabilitātes apdraudošos riskus. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti Francijai, šķiet, ir vidējs risks sakarā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanās budžeta izmaksām. Nesenās reformas, īpaši 2003. gada pensiju reforma, ir ļoti palīdzējušas ierobežot valsts izdevumu turpmāko palielinājumu, un to pilnīga īstenošana būs izšķiroša, lai nodrošinātu gaidītos rezultātus. Pašreizējais valsts parāda kopapjoms ir lielāks par Līgumā noteikto vērtību 60 % apmērā no IKP, un patlaban lielais strukturālais deficīts, ja tas paliek nemainīgs, kavēs nepieciešamo parāda samazinājumu, ņemot vērā novecošanās turpmākās izmaksas. Tādēļ papildu reformu neesamības gadījumā ir vajadzīga spēcīga budžeta konsolidācija, lai samazinātu ilgtermiņa stabilitātes apdraudošos riskus.

| (13) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Francija it īpaši plāno īstenot daudzas strukturālas reformas, lai nodrošinātu valsts izdevumu samazināšanos un uzlabotu valsts finanšu stabilitāti no vidēja termiņa līdz ilgtermiņam, kaut gan pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai var būt nepieciešami papildu pasākumi. |
| --- | --- |

(13)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Francija it īpaši plāno īstenot daudzas strukturālas reformas, lai nodrošinātu valsts izdevumu samazināšanos un uzlabotu valsts finanšu stabilitāti no vidēja termiņa līdz ilgtermiņam, kaut gan pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai var būt nepieciešami papildu pasākumi.

| (14) | Francijas Valsts reformu programmā (VRP), kas iesniegta 2005. gada 7. novembrī izaugsmei un darbavietām veltītās atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā, noteiktas trīs galvenās prioritātes: a) radīt nepieciešamos nosacījumus spēcīgai ekonomiskai izaugsmei, tostarp stabilas valsts finanses, b) samazināt bezdarbu un palielināt nodarbinātību, un c) veidot uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku. Tāpat potenciālā produkcijas apjoma uzlabošana, īpaši pateicoties tā saucamajam operatīvās rīcības plānam par nodarbinātību un citām darba tirgus reformām, ir viens no trijiem atjauninājumā minētajiem Francijas budžeta stratēģijas pīlāriem. Kopumā stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst Valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Stabilitātes programma papildina šos pasākumus ar valsts finanšu institucionālo iezīmju izmaiņām, proti, nosakot un pastiprinot izdevumu pieauguma noteikumus visos valsts pārvaldes apakšsektoru līmeņos un izveidojot pamatu labākai koordinācijai starp ieinteresētām personām. Tomēr ne visa VRP aprakstīto darbību ietekme uz budžetu ir pietiekami sīki izklāstīta stabilitātes programmas budžeta prognozēs. |
| --- | --- |

(14)

Francijas Valsts reformu programmā (VRP), kas iesniegta 2005. gada 7. novembrī izaugsmei un darbavietām veltītās atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā, noteiktas trīs galvenās prioritātes: a) radīt nepieciešamos nosacījumus spēcīgai ekonomiskai izaugsmei, tostarp stabilas valsts finanses, b) samazināt bezdarbu un palielināt nodarbinātību, un c) veidot uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku. Tāpat potenciālā produkcijas apjoma uzlabošana, īpaši pateicoties tā saucamajam operatīvās rīcības plānam par nodarbinātību un citām darba tirgus reformām, ir viens no trijiem atjauninājumā minētajiem Francijas budžeta stratēģijas pīlāriem. Kopumā stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst Valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Stabilitātes programma papildina šos pasākumus ar valsts finanšu institucionālo iezīmju izmaiņām, proti, nosakot un pastiprinot izdevumu pieauguma noteikumus visos valsts pārvaldes apakšsektoru līmeņos un izveidojot pamatu labākai koordinācijai starp ieinteresētām personām. Tomēr ne visa VRP aprakstīto darbību ietekme uz budžetu ir pietiekami sīki izklāstīta stabilitātes programmas budžeta prognozēs.

Ņemot vērā minēto novērtējumu, Padome apsveic parāda samazināšanai piešķirto prioritāti Francijas stabilitātes programmā, bet atzīmē, ka pastāv riski saistībā ar budžeta mērķu sasniegšanu un valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti. Ņemot vērā arī Komisijas 2004. gada decembra paziņojumu, kuru Padome atbalstīja 2005. gada janvārī, Padome aicina Franciju:

| — | nodrošināt vajadzīgo strukturālo pielāgošanu, lai 2006. gadā ticamā un ilgtspējīgā veidā samazinātu valsts budžeta deficītu zem 3 % no IKP; |
| --- | --- |

—

nodrošināt vajadzīgo strukturālo pielāgošanu, lai 2006. gadā ticamā un ilgtspējīgā veidā samazinātu valsts budžeta deficītu zem 3 % no IKP;

| — | veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu plānoto fiskālo konsolidāciju attiecībā uz vidēja termiņa mērķi un uzlabotu ilgtermiņa stabilitāti; un |
| --- | --- |

—

veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu plānoto fiskālo konsolidāciju attiecībā uz vidēja termiņa mērķi un uzlabotu ilgtermiņa stabilitāti; un

| — | pastiprināt to izdevumu noteikumu pārraudzību un ieviešanu, kas noteikti valsts pārvaldes apakšsektoriem, lai nodrošinātu ambiciozo daudzgadu izdevumu maksimālo robežu ievērošanu. |
| --- | --- |

—

pastiprināt to izdevumu noteikumu pārraudzību un ieviešanu, kas noteikti valsts pārvaldes apakšsektoriem, lai nodrošinātu ambiciozo daudzgadu izdevumu maksimālo robežu ievērošanu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2006.g. janvāris (4) | 2,3 | 1,5–2,0 | 2,0–2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| KOM 2005.g. nov. (11) | 2,3 | 1,5 | 1,8 | 2,3 | n.p. | n.p. |
| SP 2004.g. dec. | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006.g. janvāris  (4) | 2,3 | 1,9 | 1,8 | 1,75 | 1,75 | 1,75 |
| KOM 2005.g. nov. | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | n.p. | n.p. |
| SP 2004.g. dec. (10) | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | SP 2006.g. janvāris  (5) | – 0,3 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 |
| KOM 2005.g. nov.  (9) | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,0 | n.p. | n.p. |
| SP 2004.g. dec. | – 0,5 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006.g. janvāris | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 |
| KOM 2005.g. nov. | – 3,7 | – 3,2 | – 3,5 | – 3,5 | n.p. | n.p. |
| SP 2004.g. dec. | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,9 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006.g. janvāris | – 0,8 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 |
| KOM 2005.g. nov. | – 0,8 | – 0,5 | – 0,7 | – 0,7 | n.p. | n.p. |
| SP 2004.g. dec. | – 0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 20062.g. janvāris  (5) | – 3,5 | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM 2005.g. nov. | – 3,6 | – 3,0 | – 3,0 | – 3,1 | n.p. | n.p. |
| SP, 2004.g. dec. (6) | – 3,4 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,7 | n.p. |
| Strukturālā bilance  (5)

  (% no IKP) | SP 20064.g. janvāris  (7) | – 3,5 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM 2005.g. nov. (8) | – 3,6 | – 3,5 | – 3,3 | – 3,1 | n.p. | n.p. |
| SP 2004.g. dec. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valdības bruto parāds
  (% no IKP) | SP 2006.g. janvāris | 65,1 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 |
| KOM 2005.g. nov. | 65,1 | 66,5 | 67,1 | 68,0 | n.p. | n.p. |
| SP 2004.g. dec. | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2006.g. janvāris (4)

2,3

1,5–2,0

2,0–2,5

2,25

2,25

2,25

KOM 2005.g. nov. (11)

2,3

1,5

1,8

2,3

n.p.

n.p.

SP 2004.g. dec.

2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

n.p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2006.g. janvāris  (4)

2,3

1,9

1,8

1,75

1,75

1,75

KOM 2005.g. nov.

2,3

2,0

2,1

1,9

n.p.

n.p.

SP 2004.g. dec. (10)

2,2

1,8

1,5

1,5

1,5

n.p.

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

SP 2006.g. janvāris  (5)

– 0,3

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

KOM 2005.g. nov.  (9)

– 0,2

– 0,5

– 0,9

– 1,0

n.p.

n.p.

SP 2004.g. dec.

– 0,5

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,4

n.p.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006.g. janvāris

– 3,7

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

KOM 2005.g. nov.

– 3,7

– 3,2

– 3,5

– 3,5

n.p.

n.p.

SP 2004.g. dec.

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

– 0,9

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006.g. janvāris

– 0,8

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

KOM 2005.g. nov.

– 0,8

– 0,5

– 0,7

– 0,7

n.p.

n.p.

SP 2004.g. dec.

– 0,7

0,1

0,8

1,5

2,2

n.p.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 20062.g. janvāris  (5)

– 3,5

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM 2005.g. nov.

– 3,6

– 3,0

– 3,0

– 3,1

n.p.

n.p.

SP, 2004.g. dec. (6)

– 3,4

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,7

n.p.

Strukturālā bilance  (5)

(% no IKP)

SP 20064.g. janvāris  (7)

– 3,5

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM 2005.g. nov. (8)

– 3,6

– 3,5

– 3,3

– 3,1

n.p.

n.p.

SP 2004.g. dec.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Valdības bruto parāds

(% no IKP)

SP 2006.g. janvāris

65,1

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

KOM 2005.g. nov.

65,1

66,5

67,1

68,0

n.p.

n.p.

SP 2004.g. dec.

64,8

65,0

64,6

63,6

62,0

n.p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Dokumenti, kas minēti šajā tekstā, ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmai ir jaunajā rīcības kodeksā paredzēto obligāto datu un fakultatīvo datu trūkumi. Trūkstošie obligātie dati galvenokārt attiecas uz īstermiņa un ilgtermiņa procentu likmju pieņēmumiem. Trūkstošie fakultatīvie dati galvenokārt attiecas uz valsts izdevumiem saistībā ar funkcijām un datiem par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, kā arī darba tirgus attīstību.

(3)  Francijas valdības ieceltas neatkarīgas komitejas ziņojums, lai izanalizētu valsts parādu un noteiktu parāda samazināšanas iespējas, kurš publicēts 2005. gada decembra vidū.

(4)  Turpmākiem aprēķiniem ir izmantota atbilstošā punkta aplēse.

(5)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā ietverto informāciju.

(6)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(7)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kā tos aprēķinājuši Komisijas dienesti (0,6% no IKP 2005. gadā (redzamā mazākā starpība starp strukturālo un cikliski koriģēto ir sakarā ar noapaļošanu), 0,2% no IKP 2006. gadā; visi samazina deficītu).

(8)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas iegūti no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm (0,5 % no IKP 2005. gadā un 0,2% 2006. gadā; visi samazina deficītu).

(9)  Pamatojoties uz paredzēto iespējamo pieaugumu attiecīgi 2004. gadā — 2,3%, 2005. gadā — 1,9%, 2006. gadā — 2,2% un 2,4% laika posmam no 2007. līdz 2009. gadam.

(10)  Izmaiņas PCI nevis SPCI.

(11)  Saskaņā ar pirmajām aplēsēm 2005. gadā pieaugums bija 1,4%. Komisijas dienestu 2006. gada 21. februāra pagaidu prognozēs pieaugumu lēš 1,9% apmērā.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/19

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2005. — 2008. gadam

(2006/C 82/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2006. gada 14. martā pārbaudīja atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu laikam no 2005. gada līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 14. martā pārbaudīja atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu laikam no 2005. gada līdz 2008. gadam.

| (2) | Īrija pēdējā desmitgadē ir pieredzējusi ārkārtīgi strauju reālā IKP uz vienu iedzīvotāju un nodarbinātības līmeņa pieaugumu. Pēdējos gados Īrijas ekonomika turpinājusi augt par nedaudz mazāk kā 5 % gadā, kas ir augstākais rādītājs eiro zonā, nodarbinātības līmenis turpina pieaugt un inflācija strauji tuvojas eirozonas vidējam rādītājam. Attiecībā uz budžeta attīstību fiskālā pozīcija kopumā bijusi stabila — pēdējās desmitgades laikā vairumā gadu vispārējās valdības budžeta bilance bija ar pārpalikumu un parāda procentuālā vērtība būtiski samazinājās (2005. gadā sasniedzot vērtību zem 30 % no IKP ). |
| --- | --- |

(2)

Īrija pēdējā desmitgadē ir pieredzējusi ārkārtīgi strauju reālā IKP uz vienu iedzīvotāju un nodarbinātības līmeņa pieaugumu. Pēdējos gados Īrijas ekonomika turpinājusi augt par nedaudz mazāk kā 5 % gadā, kas ir augstākais rādītājs eiro zonā, nodarbinātības līmenis turpina pieaugt un inflācija strauji tuvojas eirozonas vidējam rādītājam. Attiecībā uz budžeta attīstību fiskālā pozīcija kopumā bijusi stabila — pēdējās desmitgades laikā vairumā gadu vispārējās valdības budžeta bilance bija ar pārpalikumu un parāda procentuālā vērtība būtiski samazinājās (2005. gadā sasniedzot vērtību zem 30 % no IKP ).

| (3) | Padome 2005. gada 17. februāra atzinumā apstiprināja iepriekšējā atjaunotajā stabilitātes programmā iekļauto budžeta stratēģiju laikposmam no 2004. gada līdz 2007. gadam. Attiecībā uz 2005. gada budžeta izpildi iepriekšējā atjauninājumā paredzēja vispārējās valdības deficītu — 0,8 % no IKP, bet pašreizējā atjauninājumā paredz 0,3 % pārpalikumu, lai gan izaugsmes prognozes ir samazinātas. Galvenais iemesls 2005. gada iznākumam, kas daudz labāks nekā sākotnēji plānots, attiecas uz ienākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2005. gada 17. februāra atzinumā apstiprināja iepriekšējā atjaunotajā stabilitātes programmā iekļauto budžeta stratēģiju laikposmam no 2004. gada līdz 2007. gadam. Attiecībā uz 2005. gada budžeta izpildi iepriekšējā atjauninājumā paredzēja vispārējās valdības deficītu — 0,8 % no IKP, bet pašreizējā atjauninājumā paredz 0,3 % pārpalikumu, lai gan izaugsmes prognozes ir samazinātas. Galvenais iemesls 2005. gada iznākumam, kas daudz labāks nekā sākotnēji plānots, attiecas uz ienākumiem.

| (4) | Programma visumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā (2) paredzētām prasībām attiecībā uz struktūras paraugu un datiem, ko sniedz stabilitātes un konverģences programmā. |
| --- | --- |

(4)

Programma visumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā (2) paredzētām prasībām attiecībā uz struktūras paraugu un datiem, ko sniedz stabilitātes un konverģences programmā.

| (5) | Programmas pamatā ir makroekonomisko rādītāju modelis, kurā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums programmas darbības laikā saglabāsies šaurā diapazonā starp 4

   % un 5 %. Izvērtējot šo modeli atbilstīgi šobrīd pieejamai informācijai, šķiet, ka tā pamatā ir ticami izaugsmes pieņēmumi. Lai gan pašreiz liekas, ka ekonomika visumā ir veselīga un turpinās strauji pieaugt, pastāv daži negatīvi riski attiecībā uz vidēja termiņa makroekonomisko perspektīvu. Konkrēti tie ir saistīti ar globālām ekonomiskām perspektīvām, ņemot vērā ekonomikas atvērtību; kā arī iekšzemes tirgū ar dzīvokļu celtniecības uzplaukuma iespējamo straujo lejupslīdi. Programmā paredzētā SPCI inflācija varētu būt pazemināta. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Atjauninājumā ir apstiprināta Īrijas valdības apņemšanās uzturēt stabilas valsts finanses. Sākot ar

   % no IKP pārpalikuma 2005. gadā, budžeta stratēģijā vispārējās valdības deficīts ir paredzēts 0,6 % apjomā 2006. gadā un 0,8 % no IKP programmas pēdējo divu gadu darbības laikā. Primārais pārpalikums samazinās no 1

   % no IKP 2005. gadā līdz

   % 2006. — 2008. gadā. Ieņēmumu attiecībai pret IKP ir tendence samazināties, bet izdevumu attiecība sākotnēji palielinās un, tikai tuvojoties programmas darbības laika beigām, sasniedz atkal 2005. gada līmeni. Ir plānots, ka ieguldījumu attiecība pret IKP palielināsies par

  procentu punktu no IKP laikposmā no 2005. gada līdz 2008. gadam. Jaunais atjauninājums kopumā apstiprina iepriekšējās programmas budžeta mērķus, izņemot to, ka 2005. gada izlietojums ir labāks nekā plānots. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (7) | Pēc plānotā fiskālā palielinājuma 2006. gadā ir paredzēts, ka atlikušajā programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā budžeta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta, izmantojot kopīgi saskaņoto metodiku, nostabilizēsies apjomā aptuveni 0,1 % no IKP. Programmā noteikts vidēja termiņa mērķis (VTM) budžeta stāvoklim, kas ir strukturāla pozīcija tuvu līdzsvaram, un plānots saglabāt strukturālu pozīciju, kura atbilst programmas VTM programmas darbības laikā. Tā kā programmas VTM ir augstāks nekā minimālais kritērijs (kas aprēķināts kā deficīts aptuveni 1

   % no IKP), tā sasniegšana būtu jāatbilst mērķim — nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanās gadījumu. Attiecībā uz atbilstību programmas VTM atrodas diapazonā, kas norādīts eirozonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir būtiski augstāks, nekā to liecina parāda procentuālā vērtība un vidējais potenciālā ražošanas apjoma pieaugums ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Budžeta iznākums varētu būt labāks nekā prognozēts programmā, jo īpaši 2006. gadā. Ieņēmumu prognoze varētu liecināt par piesardzīgiem pieņēmumiem nodokļu prognozēm programmā, un izdevumu pusē kapitālizdevumi var izrādīties mazāki nekā plānots. Šķiet, ka riski budžeta mērķiem, kas rodas no atjauninājuma makroekonomiskām prognozēm, ir neitrāli un visumā atbilst Komisijas dienestu novērtējumam; tomēr budžeta prognozes var būt apdraudētas, ja vidēja termiņā īstenotos negatīvie makroekonomiskie riski. |
| --- | --- |

(8)

Budžeta iznākums varētu būt labāks nekā prognozēts programmā, jo īpaši 2006. gadā. Ieņēmumu prognoze varētu liecināt par piesardzīgiem pieņēmumiem nodokļu prognozēm programmā, un izdevumu pusē kapitālizdevumi var izrādīties mazāki nekā plānots. Šķiet, ka riski budžeta mērķiem, kas rodas no atjauninājuma makroekonomiskām prognozēm, ir neitrāli un visumā atbilst Komisijas dienestu novērtējumam; tomēr budžeta prognozes var būt apdraudētas, ja vidēja termiņā īstenotos negatīvie makroekonomiskie riski.

| (9) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai saglabātu programmas VTM visā programmas darbības laikā, kā paredzēts programmā. Turklāt tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai parastu ikgadēju makroekonomisku svārstību dēļ netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība — 3 % no IKP. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai saglabātu programmas VTM visā programmas darbības laikā, kā paredzēts programmā. Turklāt tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai parastu ikgadēju makroekonomisku svārstību dēļ netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība — 3 % no IKP.

| (10) | Aprēķina, ka parāda procentuālā vērtība, kas deviņdesmito gadu sākumā vēl bija zem 100 % no IKP, 2005. gadā sasniedza 28 % no IKP, kas ir krietni zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda procentuālā vērtība programmas darbības laikā nostabilizēsies šajā līmenī. Tā kā Īrijas Valsts pensijas rezervju fonds (National Pensions Reserve Fund — NPRF) nav iegādājies aktīvus, kas nav valsts kopēji (gan centrālās valdības, gan vietējo pašvaldību) aktīvi, visā programmas darbības laikā parāda procentuālā vērtība būtiski saruks. |
| --- | --- |

(10)

Aprēķina, ka parāda procentuālā vērtība, kas deviņdesmito gadu sākumā vēl bija zem 100 % no IKP, 2005. gadā sasniedza 28 % no IKP, kas ir krietni zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda procentuālā vērtība programmas darbības laikā nostabilizēsies šajā līmenī. Tā kā Īrijas Valsts pensijas rezervju fonds (National Pensions Reserve Fund — NPRF) nav iegādājies aktīvus, kas nav valsts kopēji (gan centrālās valdības, gan vietējo pašvaldību) aktīvi, visā programmas darbības laikā parāda procentuālā vērtība būtiski saruks.

| (11) | Šķiet, ka Īrijai ir vidējs risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, ņemot vērā prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos. Šobrīd stabilais budžeta stāvoklis kopā ar zemo parāda līmeni un uzkrātiem aktīviem Valsts pensiju rezervju fondā palīdz daļēji kompensēt ar vecumu saistītu izdevumu būtisko palielinājumu, jo īpaši attiecībā uz pensijām, kas plānots ilgtermiņa laikposmam. Īrija arī nesen ir ieviesusi reformas attiecībā uz pensiju sistēmu ierēdņiem un iestādes paredz turpmākus pasākumus, kas nodrošinātu noturīgākus pamatus civildienesta pensijām. Palīdzēs arī apņemšanās uzraudzīt iemaksu likmju atbilstību ar aktuāru pārskatu palīdzību. Īstenot papildu pasākumus, kuru mērķis ir atvieglināt iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, tomēr būtu būtisks elements risku samazināšanā attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(11)

Šķiet, ka Īrijai ir vidējs risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, ņemot vērā prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos. Šobrīd stabilais budžeta stāvoklis kopā ar zemo parāda līmeni un uzkrātiem aktīviem Valsts pensiju rezervju fondā palīdz daļēji kompensēt ar vecumu saistītu izdevumu būtisko palielinājumu, jo īpaši attiecībā uz pensijām, kas plānots ilgtermiņa laikposmam. Īrija arī nesen ir ieviesusi reformas attiecībā uz pensiju sistēmu ierēdņiem un iestādes paredz turpmākus pasākumus, kas nodrošinātu noturīgākus pamatus civildienesta pensijām. Palīdzēs arī apņemšanās uzraudzīt iemaksu likmju atbilstību ar aktuāru pārskatu palīdzību. Īstenot papildu pasākumus, kuru mērķis ir atvieglināt iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, tomēr būtu būtisks elements risku samazināšanā attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti.

| (12) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā visumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrēti Īrija ievēro savus VTM un atjauninājumā sniegts pārskats par valsts strukturālo reformu programmu, kam vajadzētu palīdzēt uzlabot sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti, veicināt valsts izdevumu efektivitāti un risināt Īrijas tautsaimniecības infrastruktūras vajadzības. |
| --- | --- |

(12)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā visumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrēti Īrija ievēro savus VTM un atjauninājumā sniegts pārskats par valsts strukturālo reformu programmu, kam vajadzētu palīdzēt uzlabot sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti, veicināt valsts izdevumu efektivitāti un risināt Īrijas tautsaimniecības infrastruktūras vajadzības.

| (13) | Īrijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 28. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, jo īpaši noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: (i) turpināt noteikt prioritātes valsts investīcijām saimnieciskā un sociālā infrastruktūrā un citiem izaugsmi veicinošiem izdevumiem; un (ii) uzturēt stabilu makroekonomisko vidi un valsts finanšu stabilitāti, un nodrošināt mērenu inflācijas līmeni. Šķiet, ka Valsts reformu programmā izklāstīto politikas virzienu ietekme uz budžetu ir atspoguļota stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst Valsts reformas programmā paredzētajām darbībām. Stabilitātes programma papildina šos pasākumus ar izmaiņām valsts finanšu institucionālajās iezīmēs, tostarp dažus jauninājumus budžeta un aprēķināšanas procesā. |
| --- | --- |

(13)

Īrijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 28. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, jo īpaši noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: (i) turpināt noteikt prioritātes valsts investīcijām saimnieciskā un sociālā infrastruktūrā un citiem izaugsmi veicinošiem izdevumiem; un (ii) uzturēt stabilu makroekonomisko vidi un valsts finanšu stabilitāti, un nodrošināt mērenu inflācijas līmeni. Šķiet, ka Valsts reformu programmā izklāstīto politikas virzienu ietekme uz budžetu ir atspoguļota stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst Valsts reformas programmā paredzētajām darbībām. Stabilitātes programma papildina šos pasākumus ar izmaiņām valsts finanšu institucionālajās iezīmēs, tostarp dažus jauninājumus budžeta un aprēķināšanas procesā.

Padome uzskata, ka visumā budžeta stāvoklis ir stabils un budžeta stratēģija sniedz labu fiskālās politikas piemēru atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktam. Padome aicina Īriju turpināt īstenot pasākumus, lai risinātu jautājumu par iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu ilgtermiņā.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2005. g. dec. | 4,5 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |
| KOM 2005. g. nov. (4) | 4,5 | 4,4 | 4,8 | 5,0 | nav |
| SP 2004. g. dec. | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 | nav |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2005. g. dec. | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 |
| KOM 2005. g. nov. | 2,3 | 2,2 | 2,5 | 2,4 | nav |
| SP 2004. g. dec. | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 | nav |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | SP 2005. g. dec.  (3) | 0,1 | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 |
| KOM 2005. g. nov.  (8) | 0,1 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,6 | nav |
| SP 2005. g. dec.  (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 2,0 | nav |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. dec. | 1,4 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 |
| KOM 2005. g. nov. (4) | 1,4 | – 0,4 | – 0,3 | – 0,1 | nav |
| SP 2004. g. dec. | 0,9 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | nav |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP Dec 2005 | 2,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 |
| KOM 2005. g. nov. (4) | 2,7 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | nav |
| SP 2004. g. dec. | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 | nav |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. dec.  (3) | 1,4 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| KOM 2005. g. nov. (4) | 1,4 | 0,2 | 0,6 | 0,9 | nav |
| SP 2005. g. dec.  (3) | 1,2 | – 0,2 | 0,1 | 0,0 | nav |
| Strukturālā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2005. g. dec.  (6) | 0,7 | 1,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |
| KOM 2005. g. nov.  (4)
   (7) | 0,7 | 0,6 | 0,6 | 0,9 | nav |
| SP 2004. g. dec. | n.d. | nav | nav | nav | nav |
| Valdības bruto parāds
  (% no IKP) | SP 2005. g. dec. | 29,4 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 |
| KOM 2005. g. nov. (4) | 29,8 | 29,0 | 28,7 | 28,2 | nav |
| SP 2004. g. dec. | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 | nav |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM) Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2005. g. dec.

4,5

4,6

4,8

5,0

4,8

KOM 2005. g. nov. (4)

4,5

4,4

4,8

5,0

nav

SP 2004. g. dec.

5,3

5,1

5,2

5,4

nav

SPCI inflācija

(%)

SP 2005. g. dec.

2,3

2,2

2,0

2,0

1,8

KOM 2005. g. nov.

2,3

2,2

2,5

2,4

nav

SP 2004. g. dec.

2,3

2,1

2,0

1,9

nav

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

SP 2005. g. dec.  (3)

0,1

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

KOM 2005. g. nov.  (8)

0,1

– 1,6

– 2,2

– 2,6

nav

SP 2005. g. dec.  (3)

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 2,0

nav

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. dec.

1,4

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

KOM 2005. g. nov. (4)

1,4

– 0,4

– 0,3

– 0,1

nav

SP 2004. g. dec.

0,9

– 0,8

– 0,6

– 0,6

nav

Primārā bilance

(% no IKP)

SP Dec 2005

2,6

1,5

0,6

0,4

0,5

KOM 2005. g. nov. (4)

2,7

0,8

0,8

0,9

nav

SP 2004. g. dec.

2,1

0,6

0,6

0,7

nav

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. dec.  (3)

1,4

0,8

0,2

0,1

0,1

KOM 2005. g. nov. (4)

1,4

0,2

0,6

0,9

nav

SP 2005. g. dec.  (3)

1,2

– 0,2

0,1

0,0

nav

Strukturālā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2005. g. dec.  (6)

0,7

1,1

0,1

0,1

0,1

KOM 2005. g. nov.  (4)
   (7)

0,7

0,6

0,6

0,9

nav

SP 2004. g. dec.

n.d.

nav

nav

nav

nav

Valdības bruto parāds

(% no IKP)

SP 2005. g. dec.

29,4

28,0

28,0

28,2

28,3

KOM 2005. g. nov. (4)

29,8

29,0

28,7

28,2

nav

SP 2004. g. dec.

30,5

30,1

30,1

30,0

nav

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM) Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmā sniegti visi jaunajā rīcības kodeksā paredzētie obligātie dati, bet trūkst daļa fakultatīvo datu.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iestrādāto informāciju.

(4)  Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognoze ir sagatavota pirms 2005. gada decembra budžeta, uz kuru pamata ir sagatavota atjaunotā stabilitātes programma.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,3 % no IKP 2005. gadā; samazina budžeta deficītu). Īrijas Finanšu ministrija ir iesniegusi aplēses 2004. un 2006. gadam par vienreizējiem pasākumiem: attiecīgi 2004. gadā 0,7 % no IKP un 2006. gadā 0,1 % no IKP (abi palielina pārpalikumu).

(7)  Dati no Komisijas 2005. gada rudens prognozēm par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem (0,4% no IKP 2005. gadā; samazina budžeta deficītu).

(8)  Pamatojas uz aplēsto potenciālo pieaugumu laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam — attiecīgi 5,8 %, 6,1 %, 5,5 % un 5,3 % .

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM) Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/23

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam

(2006/C 82/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

Ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | 2006. gada 14. martā Padome izskatīja atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu laikam no 2005. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

2006. gada 14. martā Padome izskatīja atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu laikam no 2005. līdz 2009. gadam.

| (2) | Laikposmā no 1995. gada līdz 2004. gadam Itālijas IKP vidējā pieauguma likme bija 1

  % gadā, nepārsniedzot 2 % likmi eiro zonā. Pēdējo desmit gadu laikā Itālijā ir ievērojami palēninājies ražīguma pieaugums, vērojama pakāpeniska konkurences samazināšanās, kā rezultātā notiek pastāvīga eksporta tirgus daļu zaudēšana, turklāt kopš 2000. gada radies būtisks ražošanas darbības samazinājums. Itālija 1990. gados veica būtiskus fiskālās konsolidācijas pasākumus, samazinot valsts budžeta deficītu no gandrīz 12 % no IKP 1990. gadā līdz līmenim, kas nepārsniedza 2 %, deviņdesmito gadu beigās. Tomēr 2001., 2003. un 2004. gadā deficīts atkal pieauga, pārsniedzot 3 % no IKP, saglabājoties tuvu šādam līmenim, vienīgi pateicoties būtiskiem vienreizējiem pasākumiem (2). Primārais pārpalikums no 5 % no IKP 1999. gadā samazinājās līdz 1,8 % no IKP 2004. gadā, un ievērojami palēninājās parāda procentuālā vērtības attiecībā pret IKP samazinājums, kas bija sasniedzis 125 % 1994. gadā. Parāds 2004. gada beigās bija 106

  % no IKP. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | Padome savā 2005. gada 17. februāra atzinumā par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu aicināja Itāliju: nodrošināt 2005. gada deficīta mērķa sasniegšanu, panākt līdzsvaram tuvu budžeta stāvokli līdz 2008. gadam un parāda procentuālās vērtības attiecībā pret IKP ātrāku krišanos, īpašu uzmanību pievēršot faktoriem, kas palielina parāda apjomu, izņemot tīro aizdevumu. Padome 2005. gada 28. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Itālijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstīgi Padomes tā paša datuma ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgs budžeta deficīts jākoriģē līdz 2007. gadam. Komisija 22. februārī pieņēma paziņojumu, kurā secināts, ka pasākumi, ko Itālija veikusi līdz 2006. gada 12. janvārim, kas ir Padomes noteiktais termiņš, ja tos pilnībā īstenotu, atbilstu Padomes ieteikumā paredzētajai konsolidācijas programmai. |
| --- | --- |

(3)

Padome savā 2005. gada 17. februāra atzinumā par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu aicināja Itāliju: nodrošināt 2005. gada deficīta mērķa sasniegšanu, panākt līdzsvaram tuvu budžeta stāvokli līdz 2008. gadam un parāda procentuālās vērtības attiecībā pret IKP ātrāku krišanos, īpašu uzmanību pievēršot faktoriem, kas palielina parāda apjomu, izņemot tīro aizdevumu. Padome 2005. gada 28. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Itālijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstīgi Padomes tā paša datuma ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgs budžeta deficīts jākoriģē līdz 2007. gadam. Komisija 22. februārī pieņēma paziņojumu, kurā secināts, ka pasākumi, ko Itālija veikusi līdz 2006. gada 12. janvārim, kas ir Padomes noteiktais termiņš, ja tos pilnībā īstenotu, atbilstu Padomes ieteikumā paredzētajai konsolidācijas programmai.

| (4) | Paredzēts, ka deficīts 2005. gadā būs 4,3 % no IKP, salīdzinājumā ar iepriekšējās atjauninātās programmas mērķi — 2,7 % no IKP. Mērķi nesasniedza šādu iemeslu dēļ: (i) nepietiekams IKP pieaugums; (ii) novirzes saistībā ar primārajiem izdevumiem un nekustamā īpašuma pārdošanu, ko tikai daļēji kompensē augstāki ieņēmumi un zemāki procentu izdevumi; un (iii) pārnesuma no 2004. gada sekas, galvenokārt saistībā ar statistikas pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Paredzēts, ka deficīts 2005. gadā būs 4,3 % no IKP, salīdzinājumā ar iepriekšējās atjauninātās programmas mērķi — 2,7 % no IKP. Mērķi nesasniedza šādu iemeslu dēļ: (i) nepietiekams IKP pieaugums; (ii) novirzes saistībā ar primārajiem izdevumiem un nekustamā īpašuma pārdošanu, ko tikai daļēji kompensē augstāki ieņēmumi un zemāki procentu izdevumi; un (iii) pārnesuma no 2004. gada sekas, galvenokārt saistībā ar statistikas pārskatīšanu.

| (5) | Programma visumā atbilst parauga struktūrai, bet dažos būtiskos jautājumos programma atšķiras no prasībām attiecībā uz datiem, kas paredzēti jaunajā rīcības kodeksā attiecībā uz stabilitātes un konverģences programmām (3). Atjaunināto programmu iesniedza trīs nedēļas vēlāk par 1. decembra termiņu, kas norādīts rīcības kodeksā, jo iestādes vēlējās ietvert 2006. gada budžeta galīgo versiju. |
| --- | --- |

(5)

Programma visumā atbilst parauga struktūrai, bet dažos būtiskos jautājumos programma atšķiras no prasībām attiecībā uz datiem, kas paredzēti jaunajā rīcības kodeksā attiecībā uz stabilitātes un konverģences programmām (3). Atjaunināto programmu iesniedza trīs nedēļas vēlāk par 1. decembra termiņu, kas norādīts rīcības kodeksā, jo iestādes vēlējās ietvert 2006. gada budžeta galīgo versiju.

| (6) | Makroekonomiskajā scenārijā, uz kura balstīta programma, paredzēts, ka reālais IKP pieaugs no nulles līmeņa 2005. gadā līdz vidēji nedaudz virs 1

  % atlikušajā programmas darbības laikā. Pamatojoties uz pašreizējo pieejamu informāciju, šis scenārijs šķiet ticams. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālas. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2007. gadam samazināt deficītu līdz līmenim, kas ir zemāks par 3 % no IKP, turpinot sekmēt fiskālo konsolidāciju līdzsvarota budžeta nodrošināšanai turpmākos gados. Paredzams uzlabojums primārajā bilancē — no 0,6 % no IKP 2005. gadā līdz 3,2 % 2009. gadā. Budžeta korekciju veikšana 2006. gadā lielā mērā ir saistīta ar izdevumiem. Attiecībā uz laikposmu no 2007. līdz 2009. gadam informācija ir sniegta tikai par korekcijas apjomu, kas nepieciešams, lai sasniegtu budžeta mērķus, kuri attiecas uz deficīta tendencēm, pamatojoties uz nemainītiem tiesību aktiem. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, jaunajā atjauninātajā programmā plānotās korekcijas ir pārceltas uz programmas sākumu saistībā ar mazāk labvēlīgu makroekonomisko scenāriju. Tomēr jaunais deficīta mērķis 2008. gadam par 1,2 % no IKP pārsniedz iepriekšējā atjauninātajā programmā norādīto, jo pārcelšana uz programmas sākumu pilnībā nenovērš sekas, kuras radušās saistībā ar daudz nelabvēlīgāko sākuma stāvokli 2005. gadā. |
| --- | --- |

(7)

Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2007. gadam samazināt deficītu līdz līmenim, kas ir zemāks par 3 % no IKP, turpinot sekmēt fiskālo konsolidāciju līdzsvarota budžeta nodrošināšanai turpmākos gados. Paredzams uzlabojums primārajā bilancē — no 0,6 % no IKP 2005. gadā līdz 3,2 % 2009. gadā. Budžeta korekciju veikšana 2006. gadā lielā mērā ir saistīta ar izdevumiem. Attiecībā uz laikposmu no 2007. līdz 2009. gadam informācija ir sniegta tikai par korekcijas apjomu, kas nepieciešams, lai sasniegtu budžeta mērķus, kuri attiecas uz deficīta tendencēm, pamatojoties uz nemainītiem tiesību aktiem. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, jaunajā atjauninātajā programmā plānotās korekcijas ir pārceltas uz programmas sākumu saistībā ar mazāk labvēlīgu makroekonomisko scenāriju. Tomēr jaunais deficīta mērķis 2008. gadam par 1,2 % no IKP pārsniedz iepriekšējā atjauninātajā programmā norādīto, jo pārcelšana uz programmas sākumu pilnībā nenovērš sekas, kuras radušās saistībā ar daudz nelabvēlīgāko sākuma stāvokli 2005. gadā.

| (8) | Paredzēts, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā budžeta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta, izmantojot kopīgi saskaņoto metodiku, uzlabosies gadā vidēji par

  % no IKP. Programmā ir noteikts budžeta stāvokļa vidēja termiņa mērķis, kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā — budžets, kas ir līdzsvarā, kuru nav paredzēts sasniegt programmas darbības laikā. Tā kā ar vidēja termiņa mērķi saistītās prasības ir augstākas par minimālo kritēriju (aprēķināts kā deficīts aptuveni 1 

  % no IKP), tā sasniegšanai vajadzētu sasniegt mērķi — nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanās gadījuma. Tomēr minimālo kritēriju varētu sasniegt tikai 2009. gadā. Programmas vidēja termiņa mērķis ir atbilstīgā līmenī, jo tas atrodas diapazonā, kas norādīts eiro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda procentuālo vērtību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | Budžeta iznākums varētu būt sliktāks par programmā prognozēto. Pastāv būtiska nedrošība attiecībā uz 2006. gada budžeta izpildi, jo īpaši attiecībā uz liela apmēra izdevumu ietaupījumiem. Attiecībā uz laikposmu pēc 2006. gada nav informācijas par paredzētajiem pasākumiem, un iespējams, ka nepieciešamā fiskālā korekcija netiek pienācīgi novērtēta. |
| --- | --- |

(9)

Budžeta iznākums varētu būt sliktāks par programmā prognozēto. Pastāv būtiska nedrošība attiecībā uz 2006. gada budžeta izpildi, jo īpaši attiecībā uz liela apmēra izdevumu ietaupījumiem. Attiecībā uz laikposmu pēc 2006. gada nav informācijas par paredzētajiem pasākumiem, un iespējams, ka nepieciešamā fiskālā korekcija netiek pienācīgi novērtēta.

| (10) | Ņemot vērā risku līdzsvaru, pārmērīga deficīta korekcija līdz Padomes noteiktajam termiņam 2007. gadā ir būtiski atkarīga no 2006. gada budžeta pilnīgas un efektīvas izpildes, kā arī būtisku korektīvo pasākumu noteikšanas un īstenošanas 2007. gadā (4). Arī tas, vai tiks nodrošināta drošības rezerve 2009. gadā, ir atkarīgs no minētajiem riskiem, kā arī no tā, vai turpmākajos gados pēc 2007. gada tiks noteikti un īstenoti korektīvie pasākumi. Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas turpmākajos gados koriģēšanas temps virzībā uz programmā netieši norādīto programmas vidēja termiņa mērķi atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka eiro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % no IKP kā kritērijam un ka korekcijai jābūt lielākai labvēlīgā ekonomiskā periodā un tā varētu būt mazāka nelabvēlīgā ekonomiskā periodā. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā risku līdzsvaru, pārmērīga deficīta korekcija līdz Padomes noteiktajam termiņam 2007. gadā ir būtiski atkarīga no 2006. gada budžeta pilnīgas un efektīvas izpildes, kā arī būtisku korektīvo pasākumu noteikšanas un īstenošanas 2007. gadā (4). Arī tas, vai tiks nodrošināta drošības rezerve 2009. gadā, ir atkarīgs no minētajiem riskiem, kā arī no tā, vai turpmākajos gados pēc 2007. gada tiks noteikti un īstenoti korektīvie pasākumi. Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas turpmākajos gados koriģēšanas temps virzībā uz programmā netieši norādīto programmas vidēja termiņa mērķi atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka eiro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % no IKP kā kritērijam un ka korekcijai jābūt lielākai labvēlīgā ekonomiskā periodā un tā varētu būt mazāka nelabvēlīgā ekonomiskā periodā.

| (11) | Pamatojoties uz aprēķiniem, parāda procentuālā vērtība ir sasniegusi 108

  % no IKP 2005. gadā, kas ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP, un ir viena no augstākajiem ES. Programmā prognozēts, ka parāda procentuālā vērtība programmas darbības laikā samazināsies par 7 procentu punktiem. Paredzams, ka parāda procentuālā vērtība būs mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķus, kā arī vērtspapīru plūsmas korekcijas neprecizitātes. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, būtu nepieciešama budžeta stāvokļa turpmāka stiprināšana, lai garantētu pietiekamu parāda procentuālās vērtības samazināšanos, tuvinoties atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Šķiet, ka Itālijai pastāv vidējs risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, ņemot vērā prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanu. Iepriekš veiktās reformas ir līdzējušas ierobežot turpmāku valsts izdevumu pieaugumu, un to pilnīgā īstenošana, un jo īpaši 2004. gada pensiju reforma pilnīgā īstenošana, būs izšķiroša nozīme paredzētā rezultāta sasniegšanā. Pašreizējais kopējā parāda augstais līmenis un nelabvēlīgais budžeta stāvoklis liecina par to, ka ir nepieciešama valsts finanšu pamatīga konsolidācija vidējā termiņā, lai mazinātu riskus valsts finanšu stabilitātei (5). |
| --- | --- |

(12)

Šķiet, ka Itālijai pastāv vidējs risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, ņemot vērā prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanu. Iepriekš veiktās reformas ir līdzējušas ierobežot turpmāku valsts izdevumu pieaugumu, un to pilnīgā īstenošana, un jo īpaši 2004. gada pensiju reforma pilnīgā īstenošana, būs izšķiroša nozīme paredzētā rezultāta sasniegšanā. Pašreizējais kopējā parāda augstais līmenis un nelabvēlīgais budžeta stāvoklis liecina par to, ka ir nepieciešama valsts finanšu pamatīga konsolidācija vidējā termiņā, lai mazinātu riskus valsts finanšu stabilitātei (5).

| (13) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā visumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Jo īpaši Itālija veic pasākumus, lai novērstu tās pārmērīgo budžeta deficītu, un ir apņēmusies nodrošināt vidēju ikgadējo strukturālo korekciju, izņemot vienreizējus pasākumus, saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Tomēr būtu lietderīgi paredzēt straujāku valdības parāda samazināšanu. |
| --- | --- |

(13)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā visumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Jo īpaši Itālija veic pasākumus, lai novērstu tās pārmērīgo budžeta deficītu, un ir apņēmusies nodrošināt vidēju ikgadējo strukturālo korekciju, izņemot vienreizējus pasākumus, saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Tomēr būtu lietderīgi paredzēt straujāku valdības parāda samazināšanu.

| (14) | Itālijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju par izaugsmi un nodarbinātību, noteikti pieci uzdevumi: paplašināt izvēles iespējas iedzīvotājiem un uzņēmumiem (atverot enerģētikas un pakalpojumu tirgus); veicināt zinātnisko izpēti un tehnoloģiju attīstību; stiprināt izglītību un apmācību; uzlabot infrastruktūru; un aizsargāt vidi. Attiecībā uz valsts finansēm 2005. gada jūlija ekonomikas un finansiālās plānošanas dokumentā (EFPD) ir noteikta sestā prioritāte, ilgtermiņa fiskālo stabilitāte. Valsts reformu programmā un EFPD paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā visumā ir saskaņā ar stabilitātes programmā paredzētajām darbībām. Atjauninātajā programmā ir izklāstīti pasākumi sociālo iemaksu samazināšanai, privāto pensiju uzkrājumu veicināšanai un deficītu samazināšanai veselības aprūpē. |
| --- | --- |

(14)

Itālijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju par izaugsmi un nodarbinātību, noteikti pieci uzdevumi: paplašināt izvēles iespējas iedzīvotājiem un uzņēmumiem (atverot enerģētikas un pakalpojumu tirgus); veicināt zinātnisko izpēti un tehnoloģiju attīstību; stiprināt izglītību un apmācību; uzlabot infrastruktūru; un aizsargāt vidi. Attiecībā uz valsts finansēm 2005. gada jūlija ekonomikas un finansiālās plānošanas dokumentā (EFPD) ir noteikta sestā prioritāte, ilgtermiņa fiskālo stabilitāte. Valsts reformu programmā un EFPD paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā visumā ir saskaņā ar stabilitātes programmā paredzētajām darbībām. Atjauninātajā programmā ir izklāstīti pasākumi sociālo iemaksu samazināšanai, privāto pensiju uzkrājumu veicināšanai un deficītu samazināšanai veselības aprūpē.

Saistībā ar minēto novērtējumu programmu var uzskatīt par atbilstīgu pārmērīga deficīta novēršanai līdz 2007. gadam, ja pilnībā un efektīvi tiek izpildīts 2006. gada budžets un izstrādāti un pieņemti turpmāki būtiski pasākumi 2007. gadam. Saistībā ar Padomes 2005. gada 28. jūlija ieteikumiem saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un nolūkā stiprināt valsts finanšu stabilitāti Padome aicina Itāliju:

| (i) | nodrošināt strukturālos centienus, kas paredzēti programmā 2006. un 2007. gadam, lai ticamā un noturīgā veidā panāktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2007. gadam; |
| --- | --- |

(i)

nodrošināt strukturālos centienus, kas paredzēti programmā 2006. un 2007. gadam, lai ticamā un noturīgā veidā panāktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2007. gadam;

| (ii) | precizēt vispārējus pasākumus, kas nosaka korekcijas programmu 2007. gadā un programmas pēdējos gados, un nodrošināt, ka korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām; |
| --- | --- |

(ii)

precizēt vispārējus pasākumus, kas nosaka korekcijas programmu 2007. gadā un programmas pēdējos gados, un nodrošināt, ka korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām;

| (iii) | nodrošināt, ka parāda procentuālā vērtība attiecībā pret IKP straujāk samazinās, tuvojoties Līgumā noteiktajai atsauces vērtībai 60 % no IKP, tostarp jo īpašu uzmanību pievēršot faktoriem, izņemot tīro aizņēmumu, kas veicina parāda līmeņu izmaiņas; un |
| --- | --- |

(iii)

nodrošināt, ka parāda procentuālā vērtība attiecībā pret IKP straujāk samazinās, tuvojoties Līgumā noteiktajai atsauces vērtībai 60 % no IKP, tostarp jo īpašu uzmanību pievēršot faktoriem, izņemot tīro aizņēmumu, kas veicina parāda līmeņu izmaiņas; un

| (iv) | uzlabot budžeta procesu, palielinot tā pārskatāmību un efektīvi īstenojot iepriekš izstrādātos un jaunus mehānismus izdevumu uzraudzībai, kontrolei un ziņošanai par tiem. |
| --- | --- |

(iv)

uzlabot budžeta procesu, palielinot tā pārskatāmību un efektīvi īstenojot iepriekš izstrādātos un jaunus mehānismus izdevumu uzraudzībai, kontrolei un ziņošanai par tiem.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums (6)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP2005. g. decembris | 1,2 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM 2005. g. nov. (11) | 1,2 | 0,2 | 1,5 | 1,4 | n.p. | n.p. |
| SP, 2004.g. novembris | 1,2 | 2,1 | 2,2 | 2,3 | 2,3 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2005. g. decembris | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| KOM 2005. g. nov. | 2,3 | 2,2 | 2,1 | 1,9 | n.p. | n.p. |
| SP, 2004.g. novembris | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 | 1,4 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | SP 2005. g. decembris (7) | – 0,4 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 |
| KOM 2005. g. nov. (12) | – 0,5 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,2 | n.p. | n.p. |
| SP, 2004.g. novembris (7) | – 1,6 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,3 | 0,0 | n.p. |
| Vispārējā valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. decembris | – 3,2 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 |
| KOM 2005. g. nov. | – 3,2 | – 4,3 | – 4,2 | – 4,6 | n.p. | n.p. |
| SP, 2004.g. novembris | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,9 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. decembris | 1,8 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 |
| KOM 2005. g. nov. (10) | 1,8 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | n.p. | n.p. |
| SP, 2004.g. novembris. | 2,4 | 2,4 | 3,3 | 4,0 | 4,7 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. decembris (7) | – 3,0 | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM 2005. g. nov. | – 3,0 | – 3,5 | – 3,6 | – 4,0 | n.p. | n.p. |
| SP, 2004.g. novembris (7) | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,0 | n.p. |
| Strukturālā bilance (8)

  (% no IKP) | SP 2005. g. decembrisi (9) | – 4,4 | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM 2005. nov. (10) | – 4,4 | – 4,0 | – 4,0 | – 4,0 | n.p. | n.p. |
| SP, 2004.g. novembris | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valdības bruto parāds
  (% no IKP) | SP 2005. g. decembris | 106,5 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 |
| KOM 2005. g. nov. | 106,5 | 108,6 | 108,3 | 107,9 | n.p. | n.p. |
| SP, 2004.g. novembris | 106,0 | 104,1 | 101,9 | 99,2 | 98,0 | n.d. |
| Avots:


  Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP2005. g. decembris

1,2

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

KOM 2005. g. nov. (11)

1,2

0,2

1,5

1,4

n.p.

n.p.

SP, 2004.g. novembris

1,2

2,1

2,2

2,3

2,3

n.p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2005. g. decembris

2,3

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

KOM 2005. g. nov.

2,3

2,2

2,1

1,9

n.p.

n.p.

SP, 2004.g. novembris

2,2

1,6

1,5

1,4

1,4

n.p.

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

SP 2005. g. decembris (7)

– 0,4

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

KOM 2005. g. nov. (12)

– 0,5

– 1,5

– 1,2

– 1,2

n.p.

n.p.

SP, 2004.g. novembris (7)

– 1,6

– 1,2

– 0,8

– 0,3

0,0

n.p.

Vispārējā valdības bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. decembris

– 3,2

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

KOM 2005. g. nov.

– 3,2

– 4,3

– 4,2

– 4,6

n.p.

n.p.

SP, 2004.g. novembris

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,9

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. decembris

1,8

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

KOM 2005. g. nov. (10)

1,8

0,6

0,6

0,3

n.p.

n.p.

SP, 2004.g. novembris.

2,4

2,4

3,3

4,0

4,7

n.p.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. decembris (7)

– 3,0

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM 2005. g. nov.

– 3,0

– 3,5

– 3,6

– 4,0

n.p.

n.p.

SP, 2004.g. novembris (7)

– 2,1

– 2,1

– 1,6

– 1,2

– 1,0

n.p.

Strukturālā bilance (8)

(% no IKP)

SP 2005. g. decembrisi (9)

– 4,4

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM 2005. nov. (10)

– 4,4

– 4,0

– 4,0

– 4,0

n.p.

n.p.

SP, 2004.g. novembris

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Valdības bruto parāds

(% no IKP)

SP 2005. g. decembris

106,5

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

KOM 2005. g. nov.

106,5

108,6

108,3

107,9

n.p.

n.p.

SP, 2004.g. novembris

106,0

104,1

101,9

99,2

98,0

n.d.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 1. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005.

(OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) Dokumenti, kas minēti šajā tekstā, ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vienreizējo pasākumu ietekme uz budžetu bija 0,6 % no IKP 2001. gadā, 1,9 % - 2003. gadā un 1,4 % - 2004. gadā. Deficīts 2002. gadā bija 2,7 % no IKP, un 1,3 % no IKP bija saistīti ar vienreizējiem pasākumiem.

(3)  Konkrēti, nav fakultatīvas nodaļas par “valsts finanšu institucionālajām iezīmēm”, turklāt programmā nav pilnībā norādīta obligātā un fakultatīvā informācija, kas paredzēta jaunajā rīcības kodeksā (jo īpaši, budžeta sadalījums neatbilst deficīta mērķiem laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam).

(4)  Rezultātā neveikto lauksaimniecības nozarē maksājamo sociālo iemaksu atlaišanai, ko pašlaik apspriež Itālijas parlamentā, ja to apstiprinās un tiks piemērota statistiskā verifikācija, iespējams zināms deficīta un/vai parāda procentuālās vērtības pieaugums saistībā ar pārskatīšanu.

(5)  Sīka informācija par ilgtermiņa stabilitāti ir norādīta programmas tehniskajā novērtējumā, ko snieguši Komisijas dienesti

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(6)  Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes bija balstītas uz informāciju, kas bija pieejama līdz 2005. gada 7. novembra termiņam. Tādējādi tā bija balstīta uz 2006. gada budžeta projekta versiju.

(7)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(8)  Cikliski koriģētā bilance (kā norādīta iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(9)  Dati no Komisijas dienestu 2005. gada rudens aprēķiniem par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem: 2004. gadā 1,4% no IKP, 2005. gadā 0,6 % no IKP un 2006. gadā 0,3% no IKP). samazina deficītu).

(10)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes (1,4% no IKP 2004. gadā, 0,5% 2005. gadā un 0,4% 2006. gadā;. visi samazina deficītu).

(11)  Komisijas dienestu 2006. gada 21. februāra pagaidu prognozēs pieaugums tiek plānots 1,3% apmērā.

(12)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo pieaugumu attiecīgi 1,4%, 1,2%, 1,2% un 1,3% apmērā laika posmam no 2004. gada līdz 2007. gadam.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/27

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2005. — 2008. gadam

(2006/C 82/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2006. gada 14. martā izskatīja atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2005. gada līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 14. martā izskatīja atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2005. gada līdz 2008. gadam.

| (2) | Pēc straujas ekonomiskās izaugsmes 1990. gadu otrajā pusē, kad IKP izaugsme bija vidēji 3

  % gadā, ko pavadīja mājokļu tirgus uzplaukums un biržas cenu kāpums, 2002. un 2003. gadā un pēc tam 2005. gada sākumā šī izaugsme apstājās. Pēc ievērojama pārpalikuma 2000. gadā vispārējās valdības bilance strauji pasliktinājās, 2001. un 2002. gadā sasniedzot deficītu un 2003. gadā pārsniedzot robežvērtību — 3 % no IKP. Padome 2004. gada 2. jūnijā nolēma, ka Nīderlandē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un ieteica šo pārmērīgo deficītu novērst līdz 2005. gadam. Jau 2004. gadā tika panākta apjomīga budžeta konsolidācija, kas pārmērīgo budžeta deficītu samazināja līdz 2,1 % no IKP. Padome 2005. gada 7. jūnijā nolēma, ka pārmērīgais budžeta deficīts Nīderlandē tika novērsts 2004. gadā, un tādēļ tā atcēla savu lēmumu par pārmērīgu budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Savā 2005. gada 18. janvāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu laikposmam no 2004. līdz 2007. gadam Padome aicināja Nīderlandi turpināt nodrošināt deficīta samazināšanu zem 3 % no IKP līdz 2005. gadam un, ņemot vērā cikliskuma risku un ar sabiedrības novecošanu saistītās problēmas, veikt nepieciešamos pasākumus, lai pēc tam sasniegtu budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram. |
| --- | --- |

(3)

Savā 2005. gada 18. janvāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu laikposmam no 2004. līdz 2007. gadam Padome aicināja Nīderlandi turpināt nodrošināt deficīta samazināšanu zem 3 % no IKP līdz 2005. gadam un, ņemot vērā cikliskuma risku un ar sabiedrības novecošanu saistītās problēmas, veikt nepieciešamos pasākumus, lai pēc tam sasniegtu budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram.

| (4) | Attiecībā uz budžeta īstenošanu 2005. gadā 2005. gada atjauninātā versijā lēsts, ka vispārējās valdības deficīts ir krities līdz 1,2 % no IKP salīdzinājumā ar deficīta mērķi 2,6 % no IKP, kas bija noteikts 2004. gada novembra atjauninātajā stabilitātes programmā, un deficīta prognozi 1,8 % apmērā no IKP Komisijas dienestu 2005. gada rudens aplēsēs. Galvenokārt šo uzlabojumu var skaidrot ar negaidīti lielo ienākumu līmeni, kas jo īpaši gūts no augstākām naftas cenām un lielākiem ienākumiem no dividendēm, PVN un uzņēmuma peļņas nodokļiem. Saskaņā ar visjaunākajām aplēsēm, kas iesniegtas Parlamentam, 2005. gada budžeta deficīts iespējams pat būs tuvu

  % no IKP, kas ir ievērojami zemāks rādītājs, nekā tika prognozēts atjauninātajā programmā. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Nīderlandes 2005. gada decembra atjauninātā stabilitātes programma par 2005. — 2008. gadu Komisijai tika iesniegta 2005. gada 22. decembrī (t.i., trīs nedēļas pēc 1. decembra termiņa, kā noteikts rīcības kodeksā). Pēc iestāžu teiktā šī novēlotā iesniegšana bija saistīta ar to vēlmi programmā iekļaut jaunākās ekonomikas aplēses un iespējamas papildu politikas nostādnes. Programma pamatā atbilst jaunajā rīcības kodeksā (2) dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam. |
| --- | --- |

(5)

Nīderlandes 2005. gada decembra atjauninātā stabilitātes programma par 2005. — 2008. gadu Komisijai tika iesniegta 2005. gada 22. decembrī (t.i., trīs nedēļas pēc 1. decembra termiņa, kā noteikts rīcības kodeksā). Pēc iestāžu teiktā šī novēlotā iesniegšana bija saistīta ar to vēlmi programmā iekļaut jaunākās ekonomikas aplēses un iespējamas papildu politikas nostādnes. Programma pamatā atbilst jaunajā rīcības kodeksā (2) dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam.

| (6) | Programmā tiek prognozēts, ka reālais IKP pieaugums palielināsies no aplēstajiem

  % 2005. gadā līdz 2

  % gan 2006., gan 2007. gadā, un tad tā pieauguma temps palēnināsies līdz 2

  % 2008. gadā. Prognozēto ātro pieaugumu noteiks gan iekšzemes pieprasījuma, gan eksporta apjoma palielināšanās. Ekonomiskās izaugsmes prognozes un no tām izrietošā potenciālā un reālā produkcijas apjoma negatīvās starpības pakāpeniska samazināšanās ir ticama, ņemot vērā arī jaunākos pozitīvos ekonomikas datus. Paredzams, ka inflācija stabilizēsies 1,5 % līmenī 2006. gadā, un tad samazināsies un būs tikai virs 1 % 2007. gadā, šķiet diezgan optimistiskas arī salīdzinājumā ar Komisijas dienestu rudens prognozi. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | Iestāžu galvenais stratēģiskais mērķis ir nodrošināt stabilas valsts finanses, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un absorbētu novecošanas izmaksas. Ņemot vērā būtisko budžeta konsolidāciju, kas tika panākta 2004. un 2005. gadā, atjauninātajā 2005. gada stabilitātes programmā tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pieaugs līdz 1,5 % 2006. gadā un vēlāk stabilizēsies aptuveni 1,1 % apmērā no IKP, līdzīgi tam, kā tas notiks ar primāro pārpalikumu. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, kurā bija paredzēta nepārtraukta deficīta samazināšanās, atjauninātajā programmā ir ņemts vērā negaidīti labais 2005. gada deficīta rezultāts 1,2 % apmērā no IKP un tiek plānots, ka, ņemot vērā salīdzināmo makroekonomisko scenāriju, sākot no 2006. gada, deficīts kopumā šajā līmenī saglabāsies (izņemot pasliktināšanos 2006. gadā). |
| --- | --- |

(7)

Iestāžu galvenais stratēģiskais mērķis ir nodrošināt stabilas valsts finanses, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un absorbētu novecošanas izmaksas. Ņemot vērā būtisko budžeta konsolidāciju, kas tika panākta 2004. un 2005. gadā, atjauninātajā 2005. gada stabilitātes programmā tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pieaugs līdz 1,5 % 2006. gadā un vēlāk stabilizēsies aptuveni 1,1 % apmērā no IKP, līdzīgi tam, kā tas notiks ar primāro pārpalikumu. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, kurā bija paredzēta nepārtraukta deficīta samazināšanās, atjauninātajā programmā ir ņemts vērā negaidīti labais 2005. gada deficīta rezultāts 1,2 % apmērā no IKP un tiek plānots, ka, ņemot vērā salīdzināmo makroekonomisko scenāriju, sākot no 2006. gada, deficīts kopumā šajā līmenī saglabāsies (izņemot pasliktināšanos 2006. gadā).

| (8) | Pamatojoties uz Komisijas dienestu aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmu un saskaņā ar kopīgi pieņemtu metodiku, strukturālā bilance — pēc būtiska uzlabojuma no deficīta apjomā — 2

  % no IKP 2003. gadā, kad radās pārmērīgs budžeta deficīts, līdz 2005. gadam, kad panāca līdzsvarotu stāvokli, tādējādi atspoguļojot lielās pūles, lai panāktu korekciju saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu — varētu pasliktināties; deficīts 2006. gadā varētu pasliktināties līdz gandrīz

  % no IKP, samazinoties potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma starpībai, kaut arī tā ir joprojām negatīva. Šī strukturālā pasliktināšanās atspoguļo to, ka uzņēmumi 2005. gadā veica lielākus nodokļu avansa maksājumus nekā plānots, lai izmantotu priekšrocības, ko deva valdības izmaksātās procentu likmes, kuras bija lielākas par tirgus likmēm un kurām 2006. gadā ir gaidāmas pretējas sekas. Strukturālā deficīta bilance pēc tam varētu stabilizēties mazliet vairāk par pusi procenta punkta no IKP. Programmā paredzēts budžeta stāvokļa vidēja termiņa mērķis (še turpmāk “VTM”) — strukturālā (proti, cikliski koriģēts, neskaitot vienreizējus vai citus pagaidu pasākumus) bilance apjomā — starp -0.5 % un -1 % no IKP. VTM ir nosprausts attiecīgā līmenī, jo tas ir diapazonā, kāds Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā paredzēts eurozonas un ERM II dalībvalstīm, un pietiekami labi atspoguļo parāda attiecības un vidējo iespējamo ražošanas apjoma pieaugumu ilgākā termiņā. Lai gan 2006. gadā paredzēta fiskālā stāvokļa pasliktināšanās, paredzēts, ka deficīts paliks programmā noteiktajā VTM diapazonā. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | Riski, kas saistīti ar budžeta stratēģijas īstenošanu, šķiet visai līdzsvaroti, un budžeta izpildes rezultāts pēc 2006. gada varētu pat būt mazliet labāks nekā paredzēts. No vienas puses, rādītāji pašreiz liecina par saimniecisku darbību iespējamu strauju izvēršanos, 2005. gada budžeta deficīts būs būtiski mazāks, nekā paredzēts, un pēc 2006. gada pastāv pozitīvs risks attiecībā uz budžeta prognozēm, ja izrādīsies, ka naftas cenas būs augstākas nekā paredzēts programmā, jo lielākiem ieņēmumiem no gāzes būtu labvēlīga ietekme uz budžetu un izaugsmes prognozes jau saskan ar šādām augstākām naftas cenām. No otras puses, dažiem negaidīti labiem 2005. gada rezultātiem var būt arī negatīvas pārnesuma sekas. Turklāt pagaidām vēl nav skaidrs, vai paredzētos budžeta ietaupījumus no veselības aizsardzības, kā arī sociālās nodrošināšanas sistēmas reformām, kuras stājās spēkā 2006. gada sākumā, varēs panākt pilnībā, jo reformu reālās sekas pagaidām nevar precīzi novērtēt. |
| --- | --- |

(9)

Riski, kas saistīti ar budžeta stratēģijas īstenošanu, šķiet visai līdzsvaroti, un budžeta izpildes rezultāts pēc 2006. gada varētu pat būt mazliet labāks nekā paredzēts. No vienas puses, rādītāji pašreiz liecina par saimniecisku darbību iespējamu strauju izvēršanos, 2005. gada budžeta deficīts būs būtiski mazāks, nekā paredzēts, un pēc 2006. gada pastāv pozitīvs risks attiecībā uz budžeta prognozēm, ja izrādīsies, ka naftas cenas būs augstākas nekā paredzēts programmā, jo lielākiem ieņēmumiem no gāzes būtu labvēlīga ietekme uz budžetu un izaugsmes prognozes jau saskan ar šādām augstākām naftas cenām. No otras puses, dažiem negaidīti labiem 2005. gada rezultātiem var būt arī negatīvas pārnesuma sekas. Turklāt pagaidām vēl nav skaidrs, vai paredzētos budžeta ietaupījumus no veselības aizsardzības, kā arī sociālās nodrošināšanas sistēmas reformām, kuras stājās spēkā 2006. gada sākumā, varēs panākt pilnībā, jo reformu reālās sekas pagaidām nevar precīzi novērtēt.

| (10) | Ņemot vērā iepriekš minēto riska novērtējumu, programmā izklāstītā budžeta stratēģija, šķiet pietiekama, lai nodrošinātu programmas VTM īstenošanu visā programmas darbības laikā. Plānotā strukturālā bilance katru gadu ietilpst VTM darbības diapazonā, kā noteikts programmā, un ir labāka nekā strukturālajam deficītam noteiktais obligātais kritērijs — apmēram 1 % no IKP, kas nodrošina pietiekamu drošības rezervi pret rezultātā robežlieluma — 3 % no IKP — pārsniegšanu negatīvas cikliskās attīstības gadījumā. Tomēr, lai gan notiek strauja ekonomikas atveseļošanās, 2006. gadā var vērot strukturālās bilances pasliktināšanos

  % apjomā no IKP, kaut gan to daļēji var skaidrot ar ārkārtējiem faktoriem. Ja jaunākā informācija par 2005. gada pozitīvajiem rezultātiem apstiprināsies, fiskālā pasliktināšanās, uz ko netieši norāda 2006. gada mērķis, varētu būt pat lielāka, ja vien iestādes neveiks pasākumus, lai šo pasliktināšanos ierobežotu. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Programmā prognozēts, ka valsts parāds 2006. gadā kopumā stabilizēsies apjomā — 54,5 % no IKP, pirms tas sāks pakāpeniski samazināties līdz aptuveni 53 % 2008. gadā. Šīs prognozes ir ļoti līdzīgas Komisijas dienestu prognozēm. Riski, kas saistīti ar parāda prognozēm, galvenokārt izriet no riskiem, kas saistīti ar deficīta prognozēm, kuri, kā minēts iepriekš, šķiet visai līdzsvaroti. |
| --- | --- |

(11)

Programmā prognozēts, ka valsts parāds 2006. gadā kopumā stabilizēsies apjomā — 54,5 % no IKP, pirms tas sāks pakāpeniski samazināties līdz aptuveni 53 % 2008. gadā. Šīs prognozes ir ļoti līdzīgas Komisijas dienestu prognozēm. Riski, kas saistīti ar parāda prognozēm, galvenokārt izriet no riskiem, kas saistīti ar deficīta prognozēm, kuri, kā minēts iepriekš, šķiet visai līdzsvaroti.

| (12) | Šķiet, ka Nīderlandei pastāv vidējs risks attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, ņemot vērā prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Pašreizējais parāda apjoms ir zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP –, un nesenā budžeta stāvokļa uzlabošanās Nīderlandē ir palīdzējusi mazināt riskus, kas apdraud stabilitāti ilgākā termiņā. Jaunāko darbnespējas sistēmas reformu īstenošana arī palīdzēs ierobežot ilgākā termiņa valsts izdevumus. Pat ņemot visu minēto vērā, prognozētais ieņēmumu pieaugums, īpaši sakarā ar novēloto nodokļu uzlikšanu pensijām, var izrādīties nepietiekams, lai pilnībā kompensētu valsts izdevumu pieaugumu ilgākā termiņā. Tādēļ varētu būt vajadzīga papildu budžeta konsolidācija, lai novecošanās ietekmi kompensētu pilnībā. |
| --- | --- |

(12)

Šķiet, ka Nīderlandei pastāv vidējs risks attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, ņemot vērā prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Pašreizējais parāda apjoms ir zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP –, un nesenā budžeta stāvokļa uzlabošanās Nīderlandē ir palīdzējusi mazināt riskus, kas apdraud stabilitāti ilgākā termiņā. Jaunāko darbnespējas sistēmas reformu īstenošana arī palīdzēs ierobežot ilgākā termiņa valsts izdevumus. Pat ņemot visu minēto vērā, prognozētais ieņēmumu pieaugums, īpaši sakarā ar novēloto nodokļu uzlikšanu pensijām, var izrādīties nepietiekams, lai pilnībā kompensētu valsts izdevumu pieaugumu ilgākā termiņā. Tādēļ varētu būt vajadzīga papildu budžeta konsolidācija, lai novecošanās ietekmi kompensētu pilnībā.

| (13) | Valsts finanšu jomā plānotie pasākumi kopumā saskan ar vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005. — 2008. gadam. Jo īpaši tie atbilst integrētajām pamatnostādnēm attiecībā uz ekonomikas stabilitātes nodrošināšanu, īstenojot vidēja termiņa budžeta mērķi visā ekonomikas cikla laikā. Programma atbilst arī integrētajai pamatnostādnei par ekonomikas stabilitātes saglabāšanu, ņemot vērā prognozētās iedzīvotāju novecošanās radītās izmaksas. |
| --- | --- |

(13)

Valsts finanšu jomā plānotie pasākumi kopumā saskan ar vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005. — 2008. gadam. Jo īpaši tie atbilst integrētajām pamatnostādnēm attiecībā uz ekonomikas stabilitātes nodrošināšanu, īstenojot vidēja termiņa budžeta mērķi visā ekonomikas cikla laikā. Programma atbilst arī integrētajai pamatnostādnei par ekonomikas stabilitātes saglabāšanu, ņemot vērā prognozētās iedzīvotāju novecošanās radītās izmaksas.

| (14) | Nīderlandes valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju par izaugsmi un darbavietām, ir noteikti pieci uzdevumi: ātrāks darba ražīguma pieaugums, veicinot pētniecību un attīstību un jauninājumus, kā arī cenu konkurētspējas uzlabošana, ierobežojot darbaspēka izmaksas. Gaidāms, ka pētniecības un izstrādes un jauninājumu veicināšana būtiski ietekmēs valsts finanses. Tā kā informācija, īpaši par strukturālo reformu laika grafiku šajās jomās, nav pietiekama, ir grūti pārliecināties, vai valsts reformu programmā minētie pasākumi stabilitātes programmas budžeta prognozēs ir atspoguļoti pilnībā. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, visai saskan ar valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(14)

Nīderlandes valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju par izaugsmi un darbavietām, ir noteikti pieci uzdevumi: ātrāks darba ražīguma pieaugums, veicinot pētniecību un attīstību un jauninājumus, kā arī cenu konkurētspējas uzlabošana, ierobežojot darbaspēka izmaksas. Gaidāms, ka pētniecības un izstrādes un jauninājumu veicināšana būtiski ietekmēs valsts finanses. Tā kā informācija, īpaši par strukturālo reformu laika grafiku šajās jomās, nav pietiekama, ir grūti pārliecināties, vai valsts reformu programmā minētie pasākumi stabilitātes programmas budžeta prognozēs ir atspoguļoti pilnībā. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, visai saskan ar valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Padome atzinīgi vērtē Nīderlandes valdības centienus 2005. gadā turpināt samazināt budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % apjomā no IKP pēc pārmērīga budžeta deficīta ātras novēršanas, kā arī to, ka iestādes plāno ievērot vidēja termiņa mērķi visā programmas darbības laikā. Padome, ņemot vērā negaidīti labos rezultātus 2005. gadā, aicina Nīderlandi saglabāt stabilu budžeta stāvokli arī 2006. gadā un turpmākos gados.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | 2005. g. dec. SP  (3) | 1,7 | 0,75 | 2,5 | 2,5 | 2,25 |
| COM 2005. g. nov. | 1,7 | 0,5 | 2,0 | 2,4 | nav |
| 2004. g. nov. SP | 1,25 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | nav |
| SPCI inflācija
  (%) | 2005. g. dec. SP | 1,4 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | nav |
| COM 2005. g. nov. | 1,4 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | nav |
| 2004. g. nov. SP | 1,25 | 1,25 | 1,5 | 1,5 | nav |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | 2005. g. dec. SP  (4) | – 1,5 | – 2,3 | – 1,5 | – 1,1 | – 0,9 |
| COM 2005. g. nov.  (6) | – 1,3 | – 2,2 | – 1,9 | – 1,4 | nav |
| 2004. g. nov. SP | – 2,1 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,9 | nav |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP Dec 2005 | – 2,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 |
| COM 2005. g. nov. | – 2,1 | – 1,8 | – 1,9 | – 1,5 | nav |
| 2004. g. nov. SP | – 3,0 | – 2,6 | – 2,1 | – 1,9 | nav |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP Dec 2005 | 0,6 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 |
| COM 2005. g. nov. | 0,5 | 0,7 | 0,6 | 1,0 | nav |
| 2004.g. nov. SP | – 0,1 | 0,3 | 0,7 | 0,8 | nav |
| Cikliski koriģēta un strukturālā bilance  (5)

  (% no IKP) | 2005. g. dec. SP  (4) | – 1,3 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 |
| COM 2005. g. nov. | – 1,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,7 | nav |
| 2004. g. nov. SP | – 1,6 | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | nav |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | 2005. g. dec. SP | 53,1 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 |
| COM 2005. g. nov. | 53,1 | 54,0 | 54,2 | 53,8 | nav |
| 2004. g. nov. SP | 56,3 | 58,1 | 58,6 | 58,3 | nav |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (COM) Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reālais IKP

(izmaiņas %)

2005. g. dec. SP  (3)

1,7

0,75

2,5

2,5

2,25

COM 2005. g. nov.

1,7

0,5

2,0

2,4

nav

2004. g. nov. SP

1,25

1,5

2,5

2,5

nav

SPCI inflācija

(%)

2005. g. dec. SP

1,4

1,5

1,5

1,1

nav

COM 2005. g. nov.

1,4

1,7

2,0

1,9

nav

2004. g. nov. SP

1,25

1,25

1,5

1,5

nav

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

2005. g. dec. SP  (4)

– 1,5

– 2,3

– 1,5

– 1,1

– 0,9

COM 2005. g. nov.  (6)

– 1,3

– 2,2

– 1,9

– 1,4

nav

2004. g. nov. SP

– 2,1

– 2,2

– 1,5

– 0,9

nav

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP Dec 2005

– 2,1

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

COM 2005. g. nov.

– 2,1

– 1,8

– 1,9

– 1,5

nav

2004. g. nov. SP

– 3,0

– 2,6

– 2,1

– 1,9

nav

Primārā bilance

(% no IKP)

SP Dec 2005

0,6

1,4

1,1

1,4

1,5

COM 2005. g. nov.

0,5

0,7

0,6

1,0

nav

2004.g. nov. SP

– 0,1

0,3

0,7

0,8

nav

Cikliski koriģēta un strukturālā bilance  (5)

(% no IKP)

2005. g. dec. SP  (4)

– 1,3

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

COM 2005. g. nov.

– 1,4

– 0,6

– 0,8

– 0,7

nav

2004. g. nov. SP

– 1,6

– 1,2

– 1,2

– 1,3

nav

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

2005. g. dec. SP

53,1

54,4

54,5

53,9

53,1

COM 2005. g. nov.

53,1

54,0

54,2

53,8

nav

2004. g. nov. SP

56,3

58,1

58,6

58,3

nav

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (COM) Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Dažu nodaļu trūkst (vispārējās politikas pamatnostādnes) vai tās ir nepilnīgas (valsts finanšu kvalitāte, strukturālās reformas). Programmā nebija obligāto datu par pamatpieņēmumiem, bet vēlāk Nīderlandes iestādes tos iesniedza. Nav iekļauta būtiska daļa fakultatīvo datu, kas paredzēti jaunajā rīcības kodeksā.

(3)  Papildu aprēķiniem izmantoti attiecīgie punktu vērtējumi.

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija.

(5)  Tā kā programmā nav paredzēti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, cikliski koriģētā bilance un strukturālā bilance ir identi.

(6)  Pamatojoties uz prognozēto iespējamo pieaugumu, attiecīgi 1,5%, 1,6%, 1,7% un 1,8% apjomā — laikam no 2004. gada līdz 2007. gadam.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (COM) Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/31

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam

(2006/C 82/08)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2006. gada 14. martā izskatīja atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu laikposmam no 2005. gada līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 14. martā izskatīja atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu laikposmam no 2005. gada līdz 2009. gadam.

| (2) | Pēc 4 % gadā vidējā apmēra sasniegšanas 1995. — 2000. gada laikposmā kopā ar prociklisku fiskālu ekspansiju Portugāles ekonomiskā izaugsme ievērojami samazinājās līdz tikai

  % gadā no 2001. gada līdz 2005. gadam, atpaliekot no euro zonas vidējā līmeņa. Paredzēts, ka IKP uz vienu iedzīvotāju pirktspējas paritātes izteiksmē 2005. gadā ir samazinājies zem 70 % no zonas vidējā līmeņa. Neatkarīgi no ārvalstu nelabvēlīgām cikliskām ietekmēm pasliktinājušies rezultāti atspoguļo vāju konkurētspēju, kas izskaidro lielo ārējo deficītu un nelielo potenciālo izaugsmi. Kopš desmitgades mijas fiskālais stāvoklis ir bijis vājš ar pastāvīgi lielu strukturālu deficītu. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Padome 2005. gada 20. septembrī nolēma, ka Portugālē ir pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstīgi Padomes tā paša datuma ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgais budžeta deficīts jānovērš līdz 2008. gadam. Pēc ieteikumā paredzētā sešu mēnešu laikposma beigām Komisijai jāveic Portugāles iestāžu darbības novērtējums, kas veikta, lai sasniegtu 2006. gada budžeta deficīta mērķi. Savā 2005. gada 12. jūlija atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam Padome aicināja Portugāli ierobežot fiskālā stāvokļa pasliktināšanos 2005. gadā; panākt pārmērīgā budžeta deficīta ilgtspējīgu novēršanu, veicot būtiskus pasākumus 2006. gadā; panākt parāda kopapjoma stabilu samazināšanos; kontrolēt izdevumu attīstību, uzlabot valsts finanšu kvalitāti un nodrošināt to ilgtermiņa stabilitāti, un turpmāk uzlabot valsts datu apstrādi. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2005. gada 20. septembrī nolēma, ka Portugālē ir pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstīgi Padomes tā paša datuma ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgais budžeta deficīts jānovērš līdz 2008. gadam. Pēc ieteikumā paredzētā sešu mēnešu laikposma beigām Komisijai jāveic Portugāles iestāžu darbības novērtējums, kas veikta, lai sasniegtu 2006. gada budžeta deficīta mērķi. Savā 2005. gada 12. jūlija atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu 2005. — 2009. gadam Padome aicināja Portugāli ierobežot fiskālā stāvokļa pasliktināšanos 2005. gadā; panākt pārmērīgā budžeta deficīta ilgtspējīgu novēršanu, veicot būtiskus pasākumus 2006. gadā; panākt parāda kopapjoma stabilu samazināšanos; kontrolēt izdevumu attīstību, uzlabot valsts finanšu kvalitāti un nodrošināt to ilgtermiņa stabilitāti, un turpmāk uzlabot valsts datu apstrādi.

| (4) | Tiek lēsts, ka 2005. gadā vispārējās valdības deficīts ir sasniedzis 6 % no IKP atbilstīgi Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozei attiecībā pret mērķi 6,2 % apmērā no IKP, kas noteikts iepriekšējā atjauninātajā programmā 2005. gada jūnijā. Šī nelielā atšķirība ir saistīta vienīgi ar IKP virknes augšupejošu pārskatīšanu. Papildus izdevumu pieaugumam straujā pasliktināšanās attiecībā pret iepriekšējiem gadiem lielā mērā bija saistīta ar to, ka valdība vairs nepalielināja ieņēmumus ar lieliem vienreizējiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Tiek lēsts, ka 2005. gadā vispārējās valdības deficīts ir sasniedzis 6 % no IKP atbilstīgi Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozei attiecībā pret mērķi 6,2 % apmērā no IKP, kas noteikts iepriekšējā atjauninātajā programmā 2005. gada jūnijā. Šī nelielā atšķirība ir saistīta vienīgi ar IKP virknes augšupejošu pārskatīšanu. Papildus izdevumu pieaugumam straujā pasliktināšanās attiecībā pret iepriekšējiem gadiem lielā mērā bija saistīta ar to, ka valdība vairs nepalielināja ieņēmumus ar lieliem vienreizējiem pasākumiem.

| (5) | Programmā sniegti jaunajā rīcības kodeksā noteiktie stabilitātes un konverģences programmām pieprasītie obligātie dati, lai gan tā būtiskos punktos novirzās no parauga struktūras (2). |
| --- | --- |

(5)

Programmā sniegti jaunajā rīcības kodeksā noteiktie stabilitātes un konverģences programmām pieprasītie obligātie dati, lai gan tā būtiskos punktos novirzās no parauga struktūras (2).

| (6) | Atjauninātajā programmā aprakstītajā makroekonomiskajā scenārijā prognozēts, ka reālā IKP pieaugums programmas darbības laikā palielināsies no 0,5 % 2005. gadā līdz 1,1 % 2006. gadā un 1,8 % 2007. gadā līdz eventuāli 3 % 2009. gadā. Tiek pieņemts, ka izaugsmi veicinās iekšzemes pieprasījums un eksports, lai gan ārējais ieguldījums programmas darbības laikā tiek prognozēts tuvs neitrālam. Tiek prognozēts, ka negatīvā starpība starp potenciālo un reālo produkcijas apjomu samazināsies no aptuveni -2

  % no IKP 2006. — 2007. gadā līdz mazāk par -1 % programmas beigās. Novērtējot attiecībā pret patlaban pieejamo informāciju, programmas pieņēmumi par izaugsmi ir labvēlīgi, īpaši vēlākajos programmas gados. Paredzēts, ka inflācijas spiediens saglabāsies zems, bet attiecībā uz 2006. gadu, kā arī programmas darbības beigās pastāv daži riski. Prognozēts, ka lielais ārējais deficīts kopumā saglabāsies nemainīgs. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Programmas mērķis ir lielās fiskālās nelīdzsvarotības noturīga korekcija, samazinot vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2008. gadā un īstenojot turpmāku fiskālu konsolidāciju pēc tam. Tajā paredzēts, ka valsts finanšu konsolidācija notiks, balstoties uz strukturāliem pasākumiem, ar būtiskām darbībām katrā gadā. Pēc palielināšanās līdz 6 % no IKP 2005. gadā tiek plānots, ka vispārējās valdības deficīts samazināsies līdz 4,6 % 2006. gadā un turpmāk līdz 3,7 % no IKP 2007. gadā, 2,6 % 2008. gadā un 1,5 % no IKP 2009. gadā. Primārajai bilancei prognozētais laika profils ir līdzīgs, uzlabojoties no budžeta deficīta 3,2 % apmērā no IKP līdz budžeta pārpalikumam 1,5 % apmērā no IKP no 2005. gada līdz 2009. gadam. Fiskālajam pielāgojumam palīdz gan ieņēmumu, gan izdevumu puse. Īstermiņā konsolidācija balstās galvenokārt uz papildu ieņēmumiem, kurus rada augstākas nodokļu likmes un uzlabota nodokļu iekasēšana. Paredzēts, ka izdevumu ierobežojums, kas attiecas uz visām nozīmīgākajām primāro izdevumu kategorijām, atbalstīs fiskālo konsolidāciju progresējošā veidā perioda laikā ar vislielākajiem ietaupījumiem no izmaiņām valsts pārvaldē, tostarp ietaupījumiem uz personālu, un izmaiņām sociālās aizsardzības sistēmās. Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu stabilitātes programmas atjauninājums 2005. gada decembrī lielā mērā apstiprina plānoto pielāgošanu zemākiem, lai gan saskaņā ar patlaban pieejamo informāciju joprojām labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem. |
| --- | --- |

(7)

Programmas mērķis ir lielās fiskālās nelīdzsvarotības noturīga korekcija, samazinot vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2008. gadā un īstenojot turpmāku fiskālu konsolidāciju pēc tam. Tajā paredzēts, ka valsts finanšu konsolidācija notiks, balstoties uz strukturāliem pasākumiem, ar būtiskām darbībām katrā gadā. Pēc palielināšanās līdz 6 % no IKP 2005. gadā tiek plānots, ka vispārējās valdības deficīts samazināsies līdz 4,6 % 2006. gadā un turpmāk līdz 3,7 % no IKP 2007. gadā, 2,6 % 2008. gadā un 1,5 % no IKP 2009. gadā. Primārajai bilancei prognozētais laika profils ir līdzīgs, uzlabojoties no budžeta deficīta 3,2 % apmērā no IKP līdz budžeta pārpalikumam 1,5 % apmērā no IKP no 2005. gada līdz 2009. gadam. Fiskālajam pielāgojumam palīdz gan ieņēmumu, gan izdevumu puse. Īstermiņā konsolidācija balstās galvenokārt uz papildu ieņēmumiem, kurus rada augstākas nodokļu likmes un uzlabota nodokļu iekasēšana. Paredzēts, ka izdevumu ierobežojums, kas attiecas uz visām nozīmīgākajām primāro izdevumu kategorijām, atbalstīs fiskālo konsolidāciju progresējošā veidā perioda laikā ar vislielākajiem ietaupījumiem no izmaiņām valsts pārvaldē, tostarp ietaupījumiem uz personālu, un izmaiņām sociālās aizsardzības sistēmās. Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu stabilitātes programmas atjauninājums 2005. gada decembrī lielā mērā apstiprina plānoto pielāgošanu zemākiem, lai gan saskaņā ar patlaban pieejamo informāciju joprojām labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem.

| (8) | Plānots, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju, atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai, uzlabosies par aptuveni 3

  procentu punktiem. Paredzēts, ka stingrs fiskālais stāvoklis dominēs visā programmas darbības laikā ar nelielu uzsvaru programmas sākumā: plānots, ka strukturālais deficīts izmainīsies no apmēram 5 % no IKP 2005. gadā līdz aptuveni 3

  % no IKP 2006. gadā un turpmāk līdz gandrīz 2

  % 2007. gadā, 1

  % 2008. gadā un 1

  % no IKP 2009. gadā. Prognozēts, ka plānotie fiskālie pasākumi notiks uz negatīvās potenciālā un reālā produkcijas apjoma starpības samazināšanās fona. Programmā noteikts vidēja termiņa mērķis (VTM) budžeta stāvoklim Stabilitātes un izaugsmes pakta nozīmē “vismaz -0,5 % apmērā no IKP”, ko nav plānots sasniegt programmas darbības laikā. Tā kā programmas VTM ir augstāks nekā minimālais kritērijs (aplēsts budžeta deficīts aptuveni 1 % apmērā no IKP), ar tā sasniegšanu jāīsteno mērķis nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Saskaņā ar pašreizējo izvērtējumu programmas VTM ir atbilstīgā līmenī, jo tas atrodas diapazonā, kas noteikts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda procentuālo vērtību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| (9) | Budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki, nekā prognozēts programmā. Lai gan programmas pieņēmumi par ekonomiskās darbības nodokļu intensitāti šķiet kopumā ticami, budžeta mērķiem pamatā esošā izaugsmes prognoze ir labvēlīga, īpaši vēlākajos gados. Turklāt atjauninājumā aprakstīts ambiciozs vidēja termiņa plāns, lai ierobežotu izdevumu pieaugumu, un vairāki pasākumi nesen ir ieviesti, bet tomēr joprojām ir jānosaka un jāīsteno svarīgi pasākumi saistībā ar stratēģiju, jo īpaši izmaiņas valsts pārvaldē, kuras, paredzams, dos ievērojamus ietaupījumus, sākot no 2007. gada. To pilnīga īstenošana būs svarīga budžeta mērķu sasniegšanai. Visbeidzot programmā aprakstīti pasākumi, kuriem jāuzlabo budžeta izpildes un kontroles sistēma un kuri, paredzams, veicinās budžeta mērķu sasniegšanu, ja tos pienācīgi īstenos. |
| --- | --- |

(9)

Budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki, nekā prognozēts programmā. Lai gan programmas pieņēmumi par ekonomiskās darbības nodokļu intensitāti šķiet kopumā ticami, budžeta mērķiem pamatā esošā izaugsmes prognoze ir labvēlīga, īpaši vēlākajos gados. Turklāt atjauninājumā aprakstīts ambiciozs vidēja termiņa plāns, lai ierobežotu izdevumu pieaugumu, un vairāki pasākumi nesen ir ieviesti, bet tomēr joprojām ir jānosaka un jāīsteno svarīgi pasākumi saistībā ar stratēģiju, jo īpaši izmaiņas valsts pārvaldē, kuras, paredzams, dos ievērojamus ietaupījumus, sākot no 2007. gada. To pilnīga īstenošana būs svarīga budžeta mērķu sasniegšanai. Visbeidzot programmā aprakstīti pasākumi, kuriem jāuzlabo budžeta izpildes un kontroles sistēma un kuri, paredzams, veicinās budžeta mērķu sasniegšanu, ja tos pienācīgi īstenos.

| (10) | Ņemot vērā risku līdzsvaru, pārmērīgā budžeta deficīta korekcija līdz Padomes noteiktajam 2008. gada termiņam ir atkarīga no tā, vai tiks efektīvi īstenoti visi programmā paziņotie pasākumi 2006. gadam un būtiski korektīvi pasākumi 2007. gadam un pēc tam. Ja pienācīgi tiks novērsti iepriekš izceltie budžeta mērķus apdraudošie riski, korekcijas temps programmas VTM pilnīgi atbildīs Stabilitātes un izaugsmes paktam, tomēr programmas VTM līdz programmas darbības beigām vēl nebūs sasniegts. Lai nodrošinātu pietiekamu drošības rezervi pret 3 % no IKP budžeta deficīta robežvērtības pārsniegšanu ar parastām makroekonomiskām svārstībām gadā pēc pārmērīgā budžeta deficīta plānotās novēršanas, ir pienācīgi jānovērš budžeta mērķus apdraudošie riski. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā risku līdzsvaru, pārmērīgā budžeta deficīta korekcija līdz Padomes noteiktajam 2008. gada termiņam ir atkarīga no tā, vai tiks efektīvi īstenoti visi programmā paziņotie pasākumi 2006. gadam un būtiski korektīvi pasākumi 2007. gadam un pēc tam. Ja pienācīgi tiks novērsti iepriekš izceltie budžeta mērķus apdraudošie riski, korekcijas temps programmas VTM pilnīgi atbildīs Stabilitātes un izaugsmes paktam, tomēr programmas VTM līdz programmas darbības beigām vēl nebūs sasniegts. Lai nodrošinātu pietiekamu drošības rezervi pret 3 % no IKP budžeta deficīta robežvērtības pārsniegšanu ar parastām makroekonomiskām svārstībām gadā pēc pārmērīgā budžeta deficīta plānotās novēršanas, ir pienācīgi jānovērš budžeta mērķus apdraudošie riski.

| (11) | Tiek lēsts, ka parāda procentuālā vērtība ir sasniegusi 65,5 % no IKP 2005. gadā, kas pārsniedz Līgumā noteiktā atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda procentuālā vērtība turpmāk palielināsies līdz aptuveni 69 % no IKP 2007. gadā un pēc tam samazināsies līdz nedaudz virs 66 % no IKP 2009. gadā. Parāda procentuālās vērtības attīstība varētu būt nelabvēlīgāka, nekā prognozēts programmā, ņemot vērā iepriekš minētos budžeta mērķus apdraudošos riskus, nenoteiktību par vērtspapīru plūsmas korekciju un iespējamo mazāku nekā prognozēts ekonomisko izaugsmi. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā noteikto budžeta mērķu sasniegšanas nodrošināšana šķiet nepieciešama, lai sasniegtu parāda procentuālās vērtības pietiekamu samazināšanos un tuvināšanos atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(11)

Tiek lēsts, ka parāda procentuālā vērtība ir sasniegusi 65,5 % no IKP 2005. gadā, kas pārsniedz Līgumā noteiktā atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda procentuālā vērtība turpmāk palielināsies līdz aptuveni 69 % no IKP 2007. gadā un pēc tam samazināsies līdz nedaudz virs 66 % no IKP 2009. gadā. Parāda procentuālās vērtības attīstība varētu būt nelabvēlīgāka, nekā prognozēts programmā, ņemot vērā iepriekš minētos budžeta mērķus apdraudošos riskus, nenoteiktību par vērtspapīru plūsmas korekciju un iespējamo mazāku nekā prognozēts ekonomisko izaugsmi. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā noteikto budžeta mērķu sasniegšanas nodrošināšana šķiet nepieciešama, lai sasniegtu parāda procentuālās vērtības pietiekamu samazināšanos un tuvināšanos atsauces vērtībai.

| (12) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti Portugālei, šķiet, ir augsts risks sakarā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanas budžeta izmaksām. Patlaban lielais parāda kopapjoms un vājais budžeta stāvoklis norāda uz nepieciešamību stingri īstenot plānoto valsts finanšu konsolidāciju vidējā termiņā un nodrošināt budžeta mērķu sasniegšanu, lai samazinātu valsts finanšu stabilitāti apdraudošos riskus. Tomēr prognozētie pensiju un veselības aprūpes izdevumu pieaugumi prognozes laikposmā skaidri norāda uz visaptverošas stratēģijas nepieciešamību, risinot iedzīvotāju novecošanas radīto problēmu, kas ir plašāks mērķis nekā patlaban vājā budžeta stāvokļa uzlabošana. Notiekošajai izmaiņu ieviešanai pensiju un veselības aprūpes sistēmās jādod savs ieguldījums, lai padarītu šīs sistēmas ilgtspējīgākas. Tomēr ir nepieciešamas papildu reformas, lai ierobežotu ar vecumu saistīto izdevumu prognozēto pieaugumu. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti Portugālei, šķiet, ir augsts risks sakarā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanas budžeta izmaksām. Patlaban lielais parāda kopapjoms un vājais budžeta stāvoklis norāda uz nepieciešamību stingri īstenot plānoto valsts finanšu konsolidāciju vidējā termiņā un nodrošināt budžeta mērķu sasniegšanu, lai samazinātu valsts finanšu stabilitāti apdraudošos riskus. Tomēr prognozētie pensiju un veselības aprūpes izdevumu pieaugumi prognozes laikposmā skaidri norāda uz visaptverošas stratēģijas nepieciešamību, risinot iedzīvotāju novecošanas radīto problēmu, kas ir plašāks mērķis nekā patlaban vājā budžeta stāvokļa uzlabošana. Notiekošajai izmaiņu ieviešanai pensiju un veselības aprūpes sistēmās jādod savs ieguldījums, lai padarītu šīs sistēmas ilgtspējīgākas. Tomēr ir nepieciešamas papildu reformas, lai ierobežotu ar vecumu saistīto izdevumu prognozēto pieaugumu.

| (13) | Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005. — 2008. gadam. To mērķis it īpaši ir pārmērīgā budžeta deficīta novēršana strukturālā veidā, kā sīkāk precizēts Padomes 2005. gada 20. septembra ieteikumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu, un tiek prognozēts, ka aprakstītā fiskālā politika veicinās ārējā deficīta novēršanu. Tomēr būtu jāatzīmē, ka plānotā valsts parāda attīstība programmas darbības pirmajā pusē uzrāda novirzi no tā, kas ir prognozēts pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(13)

Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005. — 2008. gadam. To mērķis it īpaši ir pārmērīgā budžeta deficīta novēršana strukturālā veidā, kā sīkāk precizēts Padomes 2005. gada 20. septembra ieteikumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu, un tiek prognozēts, ka aprakstītā fiskālā politika veicinās ārējā deficīta novēršanu. Tomēr būtu jāatzīmē, ka plānotā valsts parāda attīstība programmas darbības pirmajā pusē uzrāda novirzi no tā, kas ir prognozēts pamatnostādnēs.

| (14) | Portugāles Valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 21. oktobrī izaugsmei un darbavietām veltītās atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā, noteiktas šādas problēmas valsts finanšu jomā: (i) ekonomiskās izaugsmes palielināšana un valsts finanšu stabilitātes veicināšana, un (ii) valsts pārvaldes reforma. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi atbilst Valsts reformu programmā iekļautajām darbībām valsts finanšu jomā. Faktiski VRP pilnīgi pārņēma 2005. gada jūnija atjauninājuma būtību. Jaunākais stabilitātes programmas atjauninājums apstiprina stratēģiju. Tomēr tajā nav izskaidrota Valsts reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu dažādajās politikas jomās. |
| --- | --- |

(14)

Portugāles Valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 21. oktobrī izaugsmei un darbavietām veltītās atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā, noteiktas šādas problēmas valsts finanšu jomā: (i) ekonomiskās izaugsmes palielināšana un valsts finanšu stabilitātes veicināšana, un (ii) valsts pārvaldes reforma. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi atbilst Valsts reformu programmā iekļautajām darbībām valsts finanšu jomā. Faktiski VRP pilnīgi pārņēma 2005. gada jūnija atjauninājuma būtību. Jaunākais stabilitātes programmas atjauninājums apstiprina stratēģiju. Tomēr tajā nav izskaidrota Valsts reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu dažādajās politikas jomās.

Ņemot vērā iepriekš doto izvērtējumu, Padome atzīmē, ka programma kopumā atbilst pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2008. gadam atkarībā no programmā paziņoto pasākumu pilnīgas īstenošanas, kas jāpastiprina 2007. gadam un vēlāk, lai pielāgotos budžeta mērķus apdraudošo risku samazinājumam. Ņemot vērā ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu 2005. gada 20. septembrī, Padome aicina Portugāli:

| i) | pieņemt un stigri īstenot programmā paredzētos strukturālos pasākumus, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2008. gadam ticamā un ilgtspējīgā veidā; nodrošināt to, ka, tiklīdz pārmērīgā budžeta deficīts būs novērsts, turpināsies nepārtraukta korekcija VTM sasniegšanai saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, kā arī radīt rezerves, lai novērstu, iespējams, mazākas nekā prognozēts ekonomiskās izaugsmes ietekmi uz budžetu; |
| --- | --- |

i)

pieņemt un stigri īstenot programmā paredzētos strukturālos pasākumus, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2008. gadam ticamā un ilgtspējīgā veidā; nodrošināt to, ka, tiklīdz pārmērīgā budžeta deficīts būs novērsts, turpināsies nepārtraukta korekcija VTM sasniegšanai saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, kā arī radīt rezerves, lai novērstu, iespējams, mazākas nekā prognozēts ekonomiskās izaugsmes ietekmi uz budžetu;

| ii) | apņēmīgi ieviest plānotos pasākumus, lai kontrolētu izdevumus; uzlabot budžeta procesu visos valsts pārvaldes līmeņos, iespējams, plašāk izmantojot saistošus izdevumu ierobežojumus, un, kā aprakstīts programmā, pastiprinot izdevumu un ieņēmumu uzraudzības, kontroles un pārskatu sniegšanas mehānismus; |
| --- | --- |

ii)

apņēmīgi ieviest plānotos pasākumus, lai kontrolētu izdevumus; uzlabot budžeta procesu visos valsts pārvaldes līmeņos, iespējams, plašāk izmantojot saistošus izdevumu ierobežojumus, un, kā aprakstīts programmā, pastiprinot izdevumu un ieņēmumu uzraudzības, kontroles un pārskatu sniegšanas mehānismus;

| iii) | uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, jo īpaši īstenojot programmā jau paredzētus pasākumus un ieviešot papildu reformas pensiju un veselības aprūpes jomā; |
| --- | --- |

iii)

uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, jo īpaši īstenojot programmā jau paredzētus pasākumus un ieviešot papildu reformas pensiju un veselības aprūpes jomā;

| iv) | panākt valsts parāda kopapjoma pastāvīgu samazināšanos, nodrošinot, ka tā atspoguļo gan progresu vispārējās valdības deficīta samazināšanā, gan prognozētos privatizācijas ieņēmumus, un rūpīgi apsverot nozīmīgāko valsts ieguldījumu projektu ietekmi uz parādu, ieskaitot partnerībā ar privāto sektoru. |
| --- | --- |

iv)

panākt valsts parāda kopapjoma pastāvīgu samazināšanos, nodrošinot, ka tā atspoguļo gan progresu vispārējās valdības deficīta samazināšanā, gan prognozētos privatizācijas ieņēmumus, un rūpīgi apsverot nozīmīgāko valsts ieguldījumu projektu ietekmi uz parādu, ieskaitot partnerībā ar privāto sektoru.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2005.g. dec. | 1,2 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 |
| KOM 2005.g. nov. | 1,2 | 0,4 | 0,8 | 1,2 | n.p. | n.p. |
| SP 2005.g. jūn. | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 2,2 | 2,6 | 3,0 |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2005.g. dec. (9) | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 |
| KOM 2005.g. nov. | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,2 | n.p. | n.p. |
| SP 2005.g. jūn. | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 |
| Starpība starp potenciālo un reālo produkcijas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2005.g. dec. (3) | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 |
| KOM 2005.g. nov. (8) | – 1,3 | – 2,0 | – 2,4 | – 2,6 | n.p. | n.p. |
| SP 2005.g. jūn. (3) | – 2,1 | – 2,7 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,6 | – 0,7 |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2005.g. dec. | – 3,0 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 |
| KOM 2005.g. nov. | – 3,0 | – 6,0 | – 5,0 | – 4,8 | n.p. | n.p. |
| SP 2005.g. jūn. | – 2,9 | – 6,2 | – 4,8 | – 3,9 | – 2,8 | – 1,6 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2005.g. dec. | – 0,3 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 |
| KOM 2005.g. nov. | – 0,3 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 | n.p. | n.p. |
| SP 2005.g. jūn. | – 0,1 | – 3,3 | – 1,6 | – 0,5 | 0,7 | 1,8 |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2005.g. dec. (3) | – 2,3 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM 2005.g. nov. | – 2,4 | – 5,1 | – 3,8 | – 3,6 | n.p. | n.p. |
| SP 2005.g. jūn. (3) | – 2,2 | – 5,3 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Strukturālā bilance (4)

  (% no IKP) | SP 2005.g. dec. (5) | n.p. | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM 2005.g. nov. (6) | – 4,6 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,7 | n.p. | n.p. |
| SP 2005.g. jūn. (7) | – 4,5 | – 5,5 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2005.g. dec. | 59,4 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 |
| KOM 2005.g. nov. | 59,4 | 65,9 | 69,8 | 72,1 | n.p. | n.p. |
| SP 2005.g. jūn. | 61,9 | 66,5 | 67,5 | 67,8 | 66,8 | 64,5 |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2005.g. dec.

1,2

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

KOM 2005.g. nov.

1,2

0,4

0,8

1,2

n.p.

n.p.

SP 2005.g. jūn.

1,0

0,8

1,4

2,2

2,6

3,0

SPCI inflācija

(%)

SP 2005.g. dec. (9)

2,4

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

KOM 2005.g. nov.

2,5

2,2

2,7

2,2

n.p.

n.p.

SP 2005.g. jūn.

2,5

2,5

2,9

2,5

2,5

2,4

Starpība starp potenciālo un reālo produkcijas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2005.g. dec. (3)

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

KOM 2005.g. nov. (8)

– 1,3

– 2,0

– 2,4

– 2,6

n.p.

n.p.

SP 2005.g. jūn. (3)

– 2,1

– 2,7

– 2,8

– 2,3

– 1,6

– 0,7

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2005.g. dec.

– 3,0

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

KOM 2005.g. nov.

– 3,0

– 6,0

– 5,0

– 4,8

n.p.

n.p.

SP 2005.g. jūn.

– 2,9

– 6,2

– 4,8

– 3,9

– 2,8

– 1,6

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2005.g. dec.

– 0,3

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

KOM 2005.g. nov.

– 0,3

– 3,1

– 2,0

– 1,6

n.p.

n.p.

SP 2005.g. jūn.

– 0,1

– 3,3

– 1,6

– 0,5

0,7

1,8

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2005.g. dec. (3)

– 2,3

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM 2005.g. nov.

– 2,4

– 5,1

– 3,8

– 3,6

n.p.

n.p.

SP 2005.g. jūn. (3)

– 2,2

– 5,3

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Strukturālā bilance (4)

(% no IKP)

SP 2005.g. dec. (5)

n.p.

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM 2005.g. nov. (6)

– 4,6

– 5,5

– 4,2

– 3,7

n.p.

n.p.

SP 2005.g. jūn. (7)

– 4,5

– 5,5

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2005.g. dec.

59,4

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

KOM 2005.g. nov.

59,4

65,9

69,8

72,1

n.p.

n.p.

SP 2005.g. jūn.

61,9

66,5

67,5

67,8

66,8

64,5

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Īpaši programmā nav ievērota jaunā rīcības kodeksa parauga struktūra; tajā drīzāk sniegtas četras sadaļas: Kopsavilkums; Ekonomikas un budžeta fons; Ekonomikas un budžeta perspektīva un Valsts finanšu stabilitāte. Programmā sniegti visi obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu, kas paredzēti jaunajā rīcības kodeksā.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes: 2,2% no IKP 2004. gadā, 0,4% no IKP 2005. gadā, 0,4% no IKP 2006. gadā un 0,1% no IKP 2007. gadā; visi budžeta deficītu samazinoši.

(7)  Vienreizējas darbības no 2005. gada jūnija programmas: 2,3% no IKP 2004. gadā un 0,2% no IKP 2005. gadā; visas budžeta deficītu samazinošas.

(8)  Pamatojoties uz attiecīgi 1,3%, 1,1%, 1,2% un 1,4% aplēsto potenciālo pieaugumu 2004.-2007. gada periodā.

(9)  Privātā patēriņa deflators

Avots

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/36

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par Kipras atjaunināto konverģences programmu 2005. — 2009. gadam

(2006/C 82/09)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2006. gada 14. martā izskatīja Kipras atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 14. martā izskatīja Kipras atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam.

| (2) | Kipras reālā IKP pieaugums (3

   %), kura pamatā ir spēcīgs darba ražīguma un nodarbinātības pieaugums, pēdējā desmitgadē bija viens no lielākajiem ES. Neto aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli (ārējais deficīts) ir palielinājies (4,8 % no IKP 2004. gadā), kam ir vairāki iemesli, tostarp spēcīgs iekšzemes pieprasījumus, konkurētspējas zudums, kas saistīts ar konkurences pieaugumu dažās Kipras galvenajās eksporta nozarēs, Kipras mārciņas vērtības pieaugums, kā arī augstāki atkārtoti investētie ieņēmumi. Tas lielā mērā bija saistīts ar valsts sektora aizņēmuma vajadzībām, kas 2004. gadā izraisīja deficītu 4,1 % apmērā no IKP. SPCI inflācija saglabājās zem 3 % lielākajā desmitgades daļā. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Kiprai ir pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstīgi Padomes tajā pašā datumā sniegtajam ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgais budžeta deficīts bija jānovērš līdz 2005. gadam. Savā 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu 2004. līdz 2008. gada periodam Padome aicināja Kipru aktīvi īstenot pasākumus, kas paredzēti, lai līdz 2005. gadam deficītu kļūtu mazāks par 3 % no IKP, nodrošinātu, ka parāda attiecība līdz tam sāktu samazināties, un īstenotu pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformas. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Kiprai ir pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstīgi Padomes tajā pašā datumā sniegtajam ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgais budžeta deficīts bija jānovērš līdz 2005. gadam. Savā 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu 2004. līdz 2008. gada periodam Padome aicināja Kipru aktīvi īstenot pasākumus, kas paredzēti, lai līdz 2005. gadam deficītu kļūtu mazāks par 3 % no IKP, nodrošinātu, ka parāda attiecība līdz tam sāktu samazināties, un īstenotu pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformas.

| (4) | Pašreizējā atjauninājumā ir paredzēts 2005. gada deficīta iznākums 2

   % no IKP, salīdzinot ar 2

   % no IKP Komisijas dienestu 2005. gada rudenī sagatavotajā prognozē un nedaudz zem 3 % iepriekšējā atjauninājumā. Šī atšķirība no iepriekšējā atjauninājuma galvenokārt ietver aptuveni

   % no IKP labākus procentu izdevumus nekā gaidīts. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

| (5) | Jaunā programma lielākoties atbilst jaunajā rīcības kodeksā (2) dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un datu iesniegšanas prasībām. Atjauninājumu iesniedza 2 nedēļas pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa (1. decembris), kas liecina par iestāžu vēlmi iekļaut decembra otrajā nedēļā paziņotos budžeta pasākumus. |
| --- | --- |

(5)

Jaunā programma lielākoties atbilst jaunajā rīcības kodeksā (2) dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un datu iesniegšanas prasībām. Atjauninājumu iesniedza 2 nedēļas pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa (1. decembris), kas liecina par iestāžu vēlmi iekļaut decembra otrajā nedēļā paziņotos budžeta pasākumus.

| (6) | Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugs virs 4 % periodā no 2005. gada līdz 2009. gadam. Izvērtējot šo scenāriju atbilstīgi šobrīd pieejamai informācijai, šķiet, ka tā pamatā ir ticami pieņēmumi par pieaugumu līdz 2007. gadam un mazliet optimistiski pieņēmumi par 2008. gadu un 2009. gadu. Rezultātā cikliskie nosacījumi, ko nosaka kā starpību starp potenciālo un faktisko apjomu, varētu būt labvēlīgāki nekā programmas prognozē netieši norādīts. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas. |
| --- | --- |

(6)

Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugs virs 4 % periodā no 2005. gada līdz 2009. gadam. Izvērtējot šo scenāriju atbilstīgi šobrīd pieejamai informācijai, šķiet, ka tā pamatā ir ticami pieņēmumi par pieaugumu līdz 2007. gadam un mazliet optimistiski pieņēmumi par 2008. gadu un 2009. gadu. Rezultātā cikliskie nosacījumi, ko nosaka kā starpību starp potenciālo un faktisko apjomu, varētu būt labvēlīgāki nekā programmas prognozē netieši norādīts. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas.

| (7) | Papildus deficīta samazināšanai zem 3 % no IKP 2005. gadā atjauninājumā ir paredzēta turpmāka valsts finanšu stiprināšana līdz 2009. gadam, kad deficīts sasniegtu

   % no IKP. Ir plānots, ka primārais pārpalikums, sasniedzot

   % no IKP 2005. gadā, pakāpeniski pieaugs līdz 1

   % no IKP 2009. gadā. Deficīta samazināšana ietekmē izdevumu attiecības samazinājumu par aptuveni 4 % no IKP, ko gandrīz pilnībā kompensē ieņēmumu procentuālās vērtības samazinājums (par 2 %). Izmaiņas ir pamatotas ar kārtējo primāro izdevumu strukturāliem samazinājumiem, procentu izdevumu ietaupījumiem un ar strukturālu un vienreizēju pasākumu kombināciju ieņēmumu jomā. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, pakāpeniskākas izmaiņas no 2006. gada līdz 2008. gadam atspoguļo mazliet zemāku IKP pieaugumu. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

| (8) | Programmas darbības laikā plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā budžeta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai, uzlabosies vidēji par vairāk kā

   % no IKP gadā, no 3 % no IKP 2005. gadā līdz aptuveni

   % 2009. gadā. Strukturālās bilances uzlabojuma trūkums 2007. gadā atspoguļo paredzamo Kipras neto pozīcijas pasliktināšanos salīdzinājumā ar ES budžetu, jo 2006. gadā beidzas īstermiņa kompensējošās dotācijas saistībā ar pievienošanos ES. Programma nosaka vidēja termiņa mērķi (VTM) budžeta stāvoklim — strukturālo deficītu

   % apmērā no IKP, ko paredzēts sasniegt līdz 2009. gadam. Tā kā šis vidējā termiņa mērķis ir augstāks par minimālo slieksni (noteiktais deficīts apmēram 2 % no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Programmas vidēja termiņa mērķis ir atbilstošā līmenī, jo tas atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

Formula

| (9) | Budžeta prognožu riski programmā šķiet kopumā līdzsvaroti. Ņemot vērā Kipras specializāciju tūrisma industrijā, makroekonomikas scenārija riski galvenokārt ir saistīti ar ģeopolitikas situācijas attīstību reģionā. Turklāt makroekonomikas prognoze 2008. un 2009. gadam ir nedaudz optimistiska, un nodokļu prognozes šķiet labvēlīgas. Tomēr Kipras valdība līdz šim ir izpildījusi vairāk nekā noteikts budžeta mērķos, un atjauninājumā ir atkārtoti izteikta apņemšanās vajadzības gadījumā veikt papildu pasākumus, lai realizētu plānotās korekcijas. |
| --- | --- |

(9)

Budžeta prognožu riski programmā šķiet kopumā līdzsvaroti. Ņemot vērā Kipras specializāciju tūrisma industrijā, makroekonomikas scenārija riski galvenokārt ir saistīti ar ģeopolitikas situācijas attīstību reģionā. Turklāt makroekonomikas prognoze 2008. un 2009. gadam ir nedaudz optimistiska, un nodokļu prognozes šķiet labvēlīgas. Tomēr Kipras valdība līdz šim ir izpildījusi vairāk nekā noteikts budžeta mērķos, un atjauninājumā ir atkārtoti izteikta apņemšanās vajadzības gadījumā veikt papildu pasākumus, lai realizētu plānotās korekcijas.

| (10) | Pamatojoties uz 2005. gada gaidāmo iznākumu un ņemot vērā risku līdzsvaru ar budžeta mērķiem, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstošs pārmērīgā budžeta deficīta korekcijai līdz 2005. gadam, saskaņā ar Padomes ieteikumu. Turklāt, šķiet, ka tas arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai no 2008. gada netiktu pārkāpta deficīta robeža — 3 % no IKP — parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Turklāt tas šķiet pietiekams, lai nodrošinātu, ka programmas vidējā termiņa mērķi tiek gandrīz sasniegs 2009. gadā, kā paredzēts programmā. Pēc pārmērīgā deficīta labošanas turpmākajos gados koriģēšanas temps virzībā uz programmā netieši norādīto programmas vidējā termiņa mērķi kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % apmērā no IKP kā kritērijam un ka korekcijai jābūt lielākai labvēlīgā ekonomiskā periodā un tā varētu būt mazāka nelabvēlīgā ekonomiskā periodā. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz 2005. gada gaidāmo iznākumu un ņemot vērā risku līdzsvaru ar budžeta mērķiem, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstošs pārmērīgā budžeta deficīta korekcijai līdz 2005. gadam, saskaņā ar Padomes ieteikumu. Turklāt, šķiet, ka tas arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai no 2008. gada netiktu pārkāpta deficīta robeža — 3 % no IKP — parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Turklāt tas šķiet pietiekams, lai nodrošinātu, ka programmas vidējā termiņa mērķi tiek gandrīz sasniegs 2009. gadā, kā paredzēts programmā. Pēc pārmērīgā deficīta labošanas turpmākajos gados koriģēšanas temps virzībā uz programmā netieši norādīto programmas vidējā termiņa mērķi kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % apmērā no IKP kā kritērijam un ka korekcijai jābūt lielākai labvēlīgā ekonomiskā periodā un tā varētu būt mazāka nelabvēlīgā ekonomiskā periodā.

| (11) | Novērtēts, ka parāda līmenis sasniedza 70,5 % no IKP 2005. gadā, kas ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda procentuālā vērtība līdz 2009. gadam kritīsies līdz 53

   %. Riski attiecībā uz paredzamo parāda procentuālās vērtības attīstību kopumā šķiet sabalansēti. Ņemot vērā riska novērtējumu, šķiet, ka parāda procentuālā vērtība samazinās pietiekami un tuvinās atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Kiprai, šķiet, ir augsts risks saistībā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanās budžeta izmaksām. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā samazinās risku ilgtermiņa stabilitātei, un, kā atzīts programmā, būs nepieciešami spēcīgi pensijas un veselības aprūpes reformas pasākumi, lai apturētu prognozēto ar vecumu saistītu izdevumu lielo pieaugumu laikposmā līdz 2050. gadam un samazinātu ilgtermiņa stabilitātes risku. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Kiprai, šķiet, ir augsts risks saistībā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanās budžeta izmaksām. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā samazinās risku ilgtermiņa stabilitātei, un, kā atzīts programmā, būs nepieciešami spēcīgi pensijas un veselības aprūpes reformas pasākumi, lai apturētu prognozēto ar vecumu saistītu izdevumu lielo pieaugumu laikposmā līdz 2050. gadam un samazinātu ilgtermiņa stabilitātes risku.

| (13) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Kipra iekļaujas Padomes noteiktajā termiņā pārmērīga budžeta deficīta novēršanai un veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi, parāda attiecībai samazinoties sākot no 2005. gada. |
| --- | --- |

(13)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Kipra iekļaujas Padomes noteiktajā termiņā pārmērīga budžeta deficīta novēršanai un veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi, parāda attiecībai samazinoties sākot no 2005. gada.

| (14) | Kipras valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 11. novembrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: (i) veicināt pētniecību un attīstību un IKT izplatības sekmēšanu; (ii) pamatinfrastruktūras uzlabošana; (iii) cilvēkkapitāla attīstības uzlabošana un (iv) sociālā kohēzija. Valsts reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu atspoguļota atjauninātās konverģences programmas budžeta prognozēs. Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi atbilst valsts reformu programmā paredzētajām prioritātēm. It sevišķi atjauninājumā ir izklāstīti pasākumi, kas ir paredzēti valsts izdevumu labākai uzraudzībai un kontrolei. |
| --- | --- |

(14)

Kipras valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 11. novembrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: (i) veicināt pētniecību un attīstību un IKT izplatības sekmēšanu; (ii) pamatinfrastruktūras uzlabošana; (iii) cilvēkkapitāla attīstības uzlabošana un (iv) sociālā kohēzija. Valsts reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu atspoguļota atjauninātās konverģences programmas budžeta prognozēs. Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi atbilst valsts reformu programmā paredzētajām prioritātēm. It sevišķi atjauninājumā ir izklāstīti pasākumi, kas ir paredzēti valsts izdevumu labākai uzraudzībai un kontrolei.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Padome atzinīgi vērtē strukturālos pielāgojumus, kas tiek plānoti programmas periodam pēc deficīta samazināšanas zem 3 % no IKP 2005. gadā. Ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome aicina Kipru

| i) | saskaņā ar atjaunināto konverģences programmu, veicot pastāvīgus pasākumus, nodrošināt, ka budžeta konsolidācija virzībā uz programmas vidēja termiņa mērķu sasniegšanu tiktu stiprināta pēc tam, kad pārmērīgais deficīts novērsts; |
| --- | --- |

i)

saskaņā ar atjaunināto konverģences programmu, veicot pastāvīgus pasākumus, nodrošināt, ka budžeta konsolidācija virzībā uz programmas vidēja termiņa mērķu sasniegšanu tiktu stiprināta pēc tam, kad pārmērīgais deficīts novērsts;

| ii) | kontrolēt valsts izdevumus attiecībā uz pensijām un īstenot turpmākas reformas pensiju un veselības aprūpes jomā, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti. |
| --- | --- |

ii)

kontrolēt valsts izdevumus attiecībā uz pensijām un īstenot turpmākas reformas pensiju un veselības aprūpes jomā, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti.

Nozīmīgāko makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas, %) | KP 2005. g. decembris | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |
| KOM 2005. g. nov. | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | n.p. | n.p. |
| KP 2004. g. decembris | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2005. g. decembris | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM 2005. g. nov. | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | n.p. | n.p. |
| KP 2004. g. decembris | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | KP 2005. g. decembris  (3) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |
| KOM 2005. g. nov.  (7) | – 1,1 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 | n.p. | n.p. |
| KP 2004. g. decembris  (3) | – 1,5 | – 1,1 | – 0,6 | 0,0 | + 0,5 | n.p. |
| Vispārējās valdibas bilance
  (% no IKP) | KP 2005.g. decembris | – 4,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM 2005. g. nov. | – 4,1 | – 2,8 | – 2,8 (8) | – 2,4 (8) | n.p. | n.p. |
| KP 2004.g. decembris | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2005.g. decembris | – 0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |
| KOM 2005. g. nov. | – 0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | n.p. | n.p. |
| KP 2004.g. decembris | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. decembris  (3) | – 3,6 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM 2005. g. nov. | – 3,9 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,6 | n.p. | n.p. |
| KP 2004.g. decembris | – 4,3 | – 2,7 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | n.p. |
| Strukturālā bilance  (4)

  (% no IKP) | KP 2005.g. decembris  (5) | – 4,6 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM 20054. g. nov.  (6) | – 4,9 | – 3,1 | – 2,7 | – 2,6 | n.p. | n.p. |
| KP 2004.g. decembris | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2005.g. decembris | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |
| KOM 2005. g. nov. | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | n.p. | n.p. |
| KP 2004.g. decembris | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(izmaiņas, %)

KP 2005. g. decembris

3,8

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

KOM 2005. g. nov.

3,8

3,9

4,0

4,2

n.p.

n.p.

KP 2004. g. decembris

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2005. g. decembris

1,9

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

KOM 2005. g. nov.

1,9

2,3

2,1

2,1

n.p.

n.p.

KP 2004. g. decembris

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

n.p.

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

KP 2005. g. decembris  (3)

– 1,3

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

KOM 2005. g. nov.  (7)

– 1,1

– 0,7

– 0,2

0,4

n.p.

n.p.

KP 2004. g. decembris  (3)

– 1,5

– 1,1

– 0,6

0,0

- 0,5

n.p.

Vispārējās valdibas bilance

(% no IKP)

KP 2005.g. decembris

– 4,1

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM 2005. g. nov.

– 4,1

– 2,8

– 2,8 (8)

– 2,4 (8)

n.p.

n.p.

KP 2004.g. decembris

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2005.g. decembris

– 0,9

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

KOM 2005. g. nov.

– 0,9

0,5

0,3

0,7

n.p.

n.p.

KP 2004.g. decembris

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

n.p.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. decembris  (3)

– 3,6

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM 2005. g. nov.

– 3,9

– 2,5

– 2,7

– 2,6

n.p.

n.p.

KP 2004.g. decembris

– 4,3

– 2,7

– 1,7

– 1,5

– 0,9

n.p.

Strukturālā bilance  (4)

(% no IKP)

KP 2005.g. decembris  (5)

– 4,6

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

KOM 20054. g. nov.  (6)

– 4,9

– 3,1

– 2,7

– 2,6

n.p.

n.p.

KP 2004.g. decembris

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2005.g. decembris

71,3

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

KOM 2005. g. nov.

72,0

70,4

69,1

67,4

n.p.

n.p.

KP 2004.g. decembris

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005.,1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmā sniegti visi rīcības kodeksā paredzētie obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu. Trūkst fakultatīvo datu par darba tirgus attīstību (jo īpaši par nodarbinātību (nostrādātās stundas) un par darba ražīgumu (nostrādātās stundas)) un par ieguldījumu potenciālā IKP pieaugumā.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (vienreizēji ieņēmumi 1,0 % no IKP 2004. gadā, 0,9 % no IKP 2005. gadā un 0,3 % no 2006. līdz 2008. gadam).

(6)  Dati no Komisijas 2005. gada rudens prognozēm par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem: (1,0 % no IKP 2004. gadā un 0,6 % no IKP 2005. gadā).

(7)  Pamatojoties uz attiecīgi 4,0 %, 3,5%, 3,5% un 3,5% aplēsto potenciālo pieaugumu 2004. — 2007. gadā.

(8)  Budžeta deficīta 2006. gada prognozes tika sagatavotas, pamatojoties uz scenāriju, kurā nav paredzētas politikas izmaiņas, jo Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes sagatavošanai vajadzīgajā brīdī nebija pieejams 2006. gada budžeta projekts, ar ko daļēji arī var izskaidrot augstāku deficīta prognozi 2007. gadam.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/40

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2005. — 2008. gadam

(2006/C 82/10)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2006. gada 14. martā izskatīja atjaunināto Lietuvas konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 14. martā izskatīja atjaunināto Lietuvas konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. līdz 2008. gadam.

| (2) | Pēdējo desmit gadu laikā Lietuva veiksmīgi pabeidza pāreju uz funkcionējošu tirgus ekonomiku un šobrīd tai ir viens no augstākajiem izaugsmes rādītājiem ES. Strukturālo reformu ietekmē kopš 2001. gada ir būtiski pieaugusi nodarbinātība. Reālā IKP pieaugums laikposmā no 2001. līdz 2004. gadam vidēji bija gandrīz 8 %. Pēc pirktspējas standartiem IKP uz iedzīvotāju bija apmēram 48 % no ES 25 dalībvalstu vidējā rādītāja 2004. gadā. Nav novērotas ievērojamas makroekonomiskās atšķirības, lai gan aizvien ir svarīgi strauji samazināt strukturālo bezdarba līmeni un pieaugošā pieprasījuma radīto spiedienu, kas rodas strauji augošās banku kreditēšanas rezultātā. Vispārējās valdības deficīta līdzsvars ievērojami tika izjaukts Krievijas 1998. gada krīzes ārējā satricinājuma rezultātā. Pēc tam tika īstenots budžeta konsolidācijas plāns. Kopš 2001. gada deficīts saglabājās 2 % no IKP vai mazākā apmērā un cikliski koriģētais deficīts tika samazināts līdz 1 % no IKP 2002. gadā. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējo desmit gadu laikā Lietuva veiksmīgi pabeidza pāreju uz funkcionējošu tirgus ekonomiku un šobrīd tai ir viens no augstākajiem izaugsmes rādītājiem ES. Strukturālo reformu ietekmē kopš 2001. gada ir būtiski pieaugusi nodarbinātība. Reālā IKP pieaugums laikposmā no 2001. līdz 2004. gadam vidēji bija gandrīz 8 %. Pēc pirktspējas standartiem IKP uz iedzīvotāju bija apmēram 48 % no ES 25 dalībvalstu vidējā rādītāja 2004. gadā. Nav novērotas ievērojamas makroekonomiskās atšķirības, lai gan aizvien ir svarīgi strauji samazināt strukturālo bezdarba līmeni un pieaugošā pieprasījuma radīto spiedienu, kas rodas strauji augošās banku kreditēšanas rezultātā. Vispārējās valdības deficīta līdzsvars ievērojami tika izjaukts Krievijas 1998. gada krīzes ārējā satricinājuma rezultātā. Pēc tam tika īstenots budžeta konsolidācijas plāns. Kopš 2001. gada deficīts saglabājās 2 % no IKP vai mazākā apmērā un cikliski koriģētais deficīts tika samazināts līdz 1 % no IKP 2002. gadā.

| (3) | Savā 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu; laikposmam no 2004. līdz 2007. gadam Padome aicināja Lietuvu turpināt virzību uz līdzsvarotu budžeta stāvokli, jo īpaši lai pārvaldītu iekšzemes pieprasījuma radīto spiedienu, stingri īstenot 2005. gada budžetu, lai samazinātu draudus pārkāpt 3 % atsauces robežvērtību, kā arī deficīta samazināšanai izmantot tādus izdevumus, kas ir lielāki par plānotajiem vai papildu ieņēmumiem un neizlietotajiem izdevumu posteņiem. |
| --- | --- |

(3)

Savā 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu; laikposmam no 2004. līdz 2007. gadam Padome aicināja Lietuvu turpināt virzību uz līdzsvarotu budžeta stāvokli, jo īpaši lai pārvaldītu iekšzemes pieprasījuma radīto spiedienu, stingri īstenot 2005. gada budžetu, lai samazinātu draudus pārkāpt 3 % atsauces robežvērtību, kā arī deficīta samazināšanai izmantot tādus izdevumus, kas ir lielāki par plānotajiem vai papildu ieņēmumiem un neizlietotajiem izdevumu posteņiem.

| (4) | Kas attiecas uz budžeta izpildi 2005. gadā, Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē vispārējās valdības deficīts 2005. gadam tika lēsts 2 % no IKP apmērā attiecībā pret iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā (2) noteikto mērķi 2,1 % no IKP apmērā. Atjauninātajā programmā paredzēts deficīts 1,5 % apjomā no IKP. Tomēr sākotnējā informācija par 2005. gada rezultātiem norāda pat uz labāku deficīta iznākumu aptuveni 1 % apmērā no IKP. Rezultāts, kas ir labāks par plānoto, pamatojas uz labu budžeta izpildi visos tā līmeņos, reģistrējot lielākus ieņēmumus nekā plānots, vienlaikus kopumā izpildot arī izdevumu sadaļu. |
| --- | --- |

(4)

Kas attiecas uz budžeta izpildi 2005. gadā, Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē vispārējās valdības deficīts 2005. gadam tika lēsts 2 % no IKP apmērā attiecībā pret iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā (2) noteikto mērķi 2,1 % no IKP apmērā. Atjauninātajā programmā paredzēts deficīts 1,5 % apjomā no IKP. Tomēr sākotnējā informācija par 2005. gada rezultātiem norāda pat uz labāku deficīta iznākumu aptuveni 1 % apmērā no IKP. Rezultāts, kas ir labāks par plānoto, pamatojas uz labu budžeta izpildi visos tā līmeņos, reģistrējot lielākus ieņēmumus nekā plānots, vienlaikus kopumā izpildot arī izdevumu sadaļu.

| (5) | Programma kopumā atbilst stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un prasībām par informācijas sniegšanu, kas noteiktas jaunajā rīcības kodeksā (3). |
| --- | --- |

(5)

Programma kopumā atbilst stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un prasībām par informācijas sniegšanu, kas noteiktas jaunajā rīcības kodeksā (3).

| (6) | Šajā programmā atspoguļotajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālais IKP pieaugs līdz 7 % 2005. gadā, tad pakāpeniski samazināsies līdz 5,3 % 2007. gadā un atkal pieaugs līdz 6,8 % 2008. gadā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieauguma pieņēmumiem (un piesardzīgiem pieņēmumiem attiecībā uz 2007. gadu). Programmā iekļautās inflācijas prognozes varētu būt zemas, pieņemot, ka pieprasījuma spiediens pieaugs. |
| --- | --- |

(6)

Šajā programmā atspoguļotajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālais IKP pieaugs līdz 7 % 2005. gadā, tad pakāpeniski samazināsies līdz 5,3 % 2007. gadā un atkal pieaugs līdz 6,8 % 2008. gadā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieauguma pieņēmumiem (un piesardzīgiem pieņēmumiem attiecībā uz 2007. gadu). Programmā iekļautās inflācijas prognozes varētu būt zemas, pieņemot, ka pieprasījuma spiediens pieaugs.

| (7) | Līdz programmas beigām tās galvenais mērķis ir samazināt vispārējās valdības deficītu strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) līdz 1 % no IKP vai mazāk, kas ir valsts vidēja termiņa mērķis attiecībā uz budžeta stāvokli Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Atjauninātajā programmā paredzēts, ka vispārējās valdības deficīts pamazām samazināsies no 1,5 % no IKP 2005. gadā līdz 1,0 % 2008. gadā. Primārā deficīta laika plānojums ir līdzīgs, tam samazinoties no 0,6 % no IKP 2005. gadā līdz 0,2 % programmas īstenošanas laika beigās. Kopumā programma pamatojas uz labvēlīgu ekonomisko prognozi, kas varētu radīt labus apstākļus fiskālo izdevumu samazināšanai. Programmā paredzētā konsolidācija pamatojas uz izdevumiem, galvenokārt ņemot vērā kolektīvā patēriņa un sociālo maksājumu samazinājumu procentos no IKP. Tiek plānots ievērojams valsts ieguldījumu palielinājums no 4,1 % 2005. gadā līdz 5,2 % no IKP 2008. gadā, kas joprojām ievērojami pārsniegs ES vidējo rādītāju (2,5 % no IKP). Kopumā nemainīga makroekonomiskā scenārija apstākļos, ņemot vērā ietaupījumu atkārtotu klasifikāciju un nekustamo īpašumu kompensāciju, budžeta korekcijas ir lēnākas, salīdzinot ar iepriekšējā atjauninātajā programmā minētajām. Iedzīvotāju ienākumu nodokļa samazinājuma rezultātā korekcijas ir lēnākas. |
| --- | --- |

(7)

Līdz programmas beigām tās galvenais mērķis ir samazināt vispārējās valdības deficītu strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) līdz 1 % no IKP vai mazāk, kas ir valsts vidēja termiņa mērķis attiecībā uz budžeta stāvokli Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Atjauninātajā programmā paredzēts, ka vispārējās valdības deficīts pamazām samazināsies no 1,5 % no IKP 2005. gadā līdz 1,0 % 2008. gadā. Primārā deficīta laika plānojums ir līdzīgs, tam samazinoties no 0,6 % no IKP 2005. gadā līdz 0,2 % programmas īstenošanas laika beigās. Kopumā programma pamatojas uz labvēlīgu ekonomisko prognozi, kas varētu radīt labus apstākļus fiskālo izdevumu samazināšanai. Programmā paredzētā konsolidācija pamatojas uz izdevumiem, galvenokārt ņemot vērā kolektīvā patēriņa un sociālo maksājumu samazinājumu procentos no IKP. Tiek plānots ievērojams valsts ieguldījumu palielinājums no 4,1 % 2005. gadā līdz 5,2 % no IKP 2008. gadā, kas joprojām ievērojami pārsniegs ES vidējo rādītāju (2,5 % no IKP). Kopumā nemainīga makroekonomiskā scenārija apstākļos, ņemot vērā ietaupījumu atkārtotu klasifikāciju un nekustamo īpašumu kompensāciju, budžeta korekcijas ir lēnākas, salīdzinot ar iepriekšējā atjauninātajā programmā minētajām. Iedzīvotāju ienākumu nodokļa samazinājuma rezultātā korekcijas ir lēnākas.

| (8) | Pamatojoties uz Komisijas dienestu aprēķiniem atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodikai, strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģētais deficīts — atņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) uzlabosies no apmēram 2

  % no IKP 2005. gadā līdz 1

  % 2008. gadā. Programmā noteikts vidēja termiņa mērķis budžeta stāvoklim — strukturālais deficīts 1 % apmērā no IKP, ko paredzēts sasniegt līdz 2008. gadam. Tā kā programmas vidēja termiņa mērķis ir augstāks nekā minimālais kritērijs (kura aplēsēs noteikts budžeta deficīts sastāda aptuveni 1

  % no IKP), tā sasniegšanai būtu jāgarantē drošības rezerve pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Programmas vidēja termiņa mērķis ir noteikts pienācīgā līmenī, jo tas atrodas robežās, kas norādītas euro zonas un VKM II dalībvalstīm, un atbilstīgi atspoguļo parāda procentuālo vērtību un vidējo potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

Formula

| (9) | Budžeta prognožu riski programmā šķiet samērā līdzsvaroti. No otras puses, vispārējās valdības deficīts 2005. gadā, iespējams, būs mazāks par programmā paredzēto. Iespējamais pārnesums uz 2006. gadu un valdības iestāžu līdzšinējās piesardzīgās ieņēmumu prognozes par pēdējiem gadiem norāda, ka 2006. gadā rezultāts varētu būt labāks par plānoto. No otras puses, programma lielā mērā pamatojas uz izdevumu samazināšanu (procentos no IKP), jo īpaši ievērojot mērenību valsts sektora algās saistībā ar zemākām iedzīvotāju ienākumu nodokļu likmēm. Turklāt to varētu būt grūti sasniegt un pastāv dažas neskaidrības par pensiju reformas, kā arī nodokļu reformas ietekmi programmas darbības beigās. |
| --- | --- |

(9)

Budžeta prognožu riski programmā šķiet samērā līdzsvaroti. No otras puses, vispārējās valdības deficīts 2005. gadā, iespējams, būs mazāks par programmā paredzēto. Iespējamais pārnesums uz 2006. gadu un valdības iestāžu līdzšinējās piesardzīgās ieņēmumu prognozes par pēdējiem gadiem norāda, ka 2006. gadā rezultāts varētu būt labāks par plānoto. No otras puses, programma lielā mērā pamatojas uz izdevumu samazināšanu (procentos no IKP), jo īpaši ievērojot mērenību valsts sektora algās saistībā ar zemākām iedzīvotāju ienākumu nodokļu likmēm. Turklāt to varētu būt grūti sasniegt un pastāv dažas neskaidrības par pensiju reformas, kā arī nodokļu reformas ietekmi programmas darbības beigās.

| (10) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā var izrādīties nepietiekams, lai nodrošinātu programmas vidēja termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2008. gadam, kā to paredz atjauninātā programma. Tomēr šķiet, ka programmas budžeta daļā no 2007. gada ir paredzēta pietiekama drošības rezerve, lai netiktu pārkāpta IKP deficīta 3 % robežvērtība normālu makroekonomisko svārstību gadījumā. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto programmas vidēja termiņa mērķi pilnībā neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % apmērā no IKP kā kritērijam un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomikas uzplaukuma laikā un tā varētu būt mazāka ekonomiski nelabvēlīgos laikos. Jo īpaši plānotās strukturālās korekcijas attiecībā uz vidēja termiņa mērķi laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam ir vidēji 0,4 % no IKP pretstatā labvēlīgajiem cikliskajiem nosacījumiem (uz ko norāda liela pozitīva potenciālā un reālā ražošanas apjoma starpība, kas programmas darbības laikā tiek pakāpeniski samazināta) saskaņā ar metodiku, par ko panākta vienošanās. Tomēr datu pieejamība un strukturālās atšķirības Lietuvā liecina par to, ka aplēsēm par ražošanas apjoma starpībām un strukturālajām bilancēm piemīt nenoteiktība. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā var izrādīties nepietiekams, lai nodrošinātu programmas vidēja termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2008. gadam, kā to paredz atjauninātā programma. Tomēr šķiet, ka programmas budžeta daļā no 2007. gada ir paredzēta pietiekama drošības rezerve, lai netiktu pārkāpta IKP deficīta 3 % robežvērtība normālu makroekonomisko svārstību gadījumā. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto programmas vidēja termiņa mērķi pilnībā neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % apmērā no IKP kā kritērijam un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomikas uzplaukuma laikā un tā varētu būt mazāka ekonomiski nelabvēlīgos laikos. Jo īpaši plānotās strukturālās korekcijas attiecībā uz vidēja termiņa mērķi laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam ir vidēji 0,4 % no IKP pretstatā labvēlīgajiem cikliskajiem nosacījumiem (uz ko norāda liela pozitīva potenciālā un reālā ražošanas apjoma starpība, kas programmas darbības laikā tiek pakāpeniski samazināta) saskaņā ar metodiku, par ko panākta vienošanās. Tomēr datu pieejamība un strukturālās atšķirības Lietuvā liecina par to, ka aplēsēm par ražošanas apjoma starpībām un strukturālajām bilancēm piemīt nenoteiktība.

| (11) | Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu “nozīmīgākās strukturālās reformas” ar pierādāmu ietekmi uz valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti jāņem vērā, nosakot korekcijas programmu virzībā uz programmas vidējā termiņa mērķi. Programmā aprakstītā vidēja termiņa budžeta stratēģija ietver īslaicīgu novirzi no korekcijas programmas ceļā uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu. Lai arī programmā ir minētas vairākas reformas, kuras atbalsta novirzi, pietiekami sīki aprakstīta ir tikai pensiju reforma, kura ievieš finansētu pensiju līmeni, un var uzskatīt, ka ilgtermiņā tai ir labvēlīga ietekme uz valsts finanšu ilgtspēju. Gada vidējā strukturālā korekcija vidēja termiņa mērķim laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam ir 0,5 procenti no IKP, ja tiek ņemtas vērā īstenotās pensiju reformas neto izmaksas, kuras palielinās no 0,5 % no IKP 2005. gadā līdz 0,8 % 2008. gadā. Tomēr drošības rezerve, lai netiktu pārkāpta IKP deficīta 3 % robežvērtība, netiks garantēta 2006. gadā, kad strukturālais deficīts (ko aprēķinājuši Komisijas dienesti) par apmēram

   procentu punktiem no IKP pārsniegs minimālo kritēriju. Tādēļ īslaicīgā novirze no korekcijām būtu pieļaujama pārskatītā Stabilitātes un izaugsmes pakta un jaunā rīcības kodeksa izpratnē ar noteikumu, ka 2006. gadā tiks sasniegts minimālais kritērijs, kas ir iespējams, ja 2005. gadā deficīta iznākums ir labāks par plānoto un tiek pārnests uz 2006. gadu un sekojošiem gadiem. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Tiek lēsts, ka parāda procentuālā vērtība 2005. gadā ir sasniegusi 19 % no IKP, kas ir daudz zemāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Paredzams, ka atlikušajā programmas darbības laikā parāda procentuālā vērtība saglabāsies 19 līdz 20 % no IKP robežās. |
| --- | --- |

(12)

Tiek lēsts, ka parāda procentuālā vērtība 2005. gadā ir sasniegusi 19 % no IKP, kas ir daudz zemāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Paredzams, ka atlikušajā programmas darbības laikā parāda procentuālā vērtība saglabāsies 19 līdz 20 % no IKP robežās.

| (13) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti Lietuva šķiet pakļauta nelielam riskam to budžetā plānoto izdevumu dēļ, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos. Kopējā parāda līmenis šobrīd ir ļoti zems un paredzams, ka prognozes periodā tas saglabāsies zemāks par atsauces vērtību 60 % no IKP un ka valsts budžeta deficīts saglabāsies visā programmas darbības laikā. Lietuva ir sākusi īstenot pensiju reformu, kas ievērojami ierobežo sabiedrības novecošanās ietekmi uz budžetu. Lietuvas valsts iestādes pensiju sistēmā plāno vēl papildu izmaiņas, kuras paredz palielināt kompensāciju likmes pensionāriem, vienlaikus pakāpeniski palielinot pensionēšanās vecumu. Šo pēdējo minēto pasākumu īstenošana kalpotu par pamatelementu valsts pensiju sistēmas finanšu stabilitātes nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti Lietuva šķiet pakļauta nelielam riskam to budžetā plānoto izdevumu dēļ, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos. Kopējā parāda līmenis šobrīd ir ļoti zems un paredzams, ka prognozes periodā tas saglabāsies zemāks par atsauces vērtību 60 % no IKP un ka valsts budžeta deficīts saglabāsies visā programmas darbības laikā. Lietuva ir sākusi īstenot pensiju reformu, kas ievērojami ierobežo sabiedrības novecošanās ietekmi uz budžetu. Lietuvas valsts iestādes pensiju sistēmā plāno vēl papildu izmaiņas, kuras paredz palielināt kompensāciju likmes pensionāriem, vienlaikus pakāpeniski palielinot pensionēšanās vecumu. Šo pēdējo minēto pasākumu īstenošana kalpotu par pamatelementu valsts pensiju sistēmas finanšu stabilitātes nodrošināšanā.

| (14) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši, ņemot vērā ar pensiju reformu saistīto pagaidu novirzi, Lietuva gūst panākumus vidēja termiņa mērķa sasniegšanā. Valdība arī veic vairākus pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu kvalitāti (piem., nodokļu reforma) un turpina pensiju reformas īstenošanu, lai uzlabotu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(14)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši, ņemot vērā ar pensiju reformu saistīto pagaidu novirzi, Lietuva gūst panākumus vidēja termiņa mērķa sasniegšanā. Valdība arī veic vairākus pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu kvalitāti (piem., nodokļu reforma) un turpina pensiju reformas īstenošanu, lai uzlabotu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā.

| (15) | NRP minētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst programmā paredzētajiem un lielākoties attiecas uz nākamajām darbībām, kas jāveic pensiju, veselības aprūpes un nodokļu sistēmu reformās. Pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot budžeta procedūras (piem., budžets, kas visos līmeņos pilnībā pamatojas uz programmu, un elastīga līdzekļu izmantošana ES projektu līdzfinansēšanai), arī atbilst atjauninātajā programmā minētajiem pasākumiem. To nedaudzo konkrēto reformas pasākumu, kas noteikti NRP, ietekme uz budžetu ir atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. |
| --- | --- |

(15)

NRP minētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst programmā paredzētajiem un lielākoties attiecas uz nākamajām darbībām, kas jāveic pensiju, veselības aprūpes un nodokļu sistēmu reformās. Pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot budžeta procedūras (piem., budžets, kas visos līmeņos pilnībā pamatojas uz programmu, un elastīga līdzekļu izmantošana ES projektu līdzfinansēšanai), arī atbilst atjauninātajā programmā minētajiem pasākumiem. To nedaudzo konkrēto reformas pasākumu, kas noteikti NRP, ietekme uz budžetu ir atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs.

Ņemot vērā minēto novērtējumu un saistībā ar pārliecinošajām pieauguma prognozēm un, lai nodrošinātu ilgtspējīgu konverģenci ar ES, Padome aicina Lietuvu:

| i) | nostiprināt centienus budžeta strukturālajā korekcijā, lai paātrinātu vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, un |
| --- | --- |

i)

nostiprināt centienus budžeta strukturālajā korekcijā, lai paātrinātu vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, un

| ii) | jo īpaši izvirzīt augstāku mērķi attiecībā uz vispārējās valdības deficītu 2006. gadā, nodrošinot to, ka 2005. gadā vispārējās valdības deficīta iznākums ir labāks par plānoto un tiek pārnests uz 2006. gadu un turpmākiem gadiem. |
| --- | --- |

ii)

jo īpaši izvirzīt augstāku mērķi attiecībā uz vispārējās valdības deficītu 2006. gadā, nodrošinot to, ka 2005. gadā vispārējās valdības deficīta iznākums ir labāks par plānoto un tiek pārnests uz 2006. gadu un turpmākiem gadiem.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2005. g. dec. | 7,0 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 |
| KOM 2005. g. nov. | 7,0 | 7,0 | 6,2 | 5,8 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2005. g. dec. | 1,1 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 |
| KOM 2005. g. nov. | 1,1 | 2,6 | 2,8 | 2,9 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un reālo ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | KP 2005. g. dec. (6) | 2,5 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 |
| KOM 2005.g. nov. (9) | 2,1 | 2,2 | 1,4 | 0,2 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. (6) | 1,6 | 1,3 | 0,5 | – 0,1 | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance (4)

  (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | – 1,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM 2005. g. nov. | – 1,4 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,6 | n.p. |
| KP 2005.g. janv. (10) | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP XII 2005 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,2 |
| KOM 2005. g. nov. | – 0,4 | – 1,1 | – 1,0 | – 0,8 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. (10) | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. dec. (6) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM 2005. g. nov. | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. (6) | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Strukturālā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2005. g. dec. (7) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM 2005. g. nov. (8) | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | KP XII 2005 | 19,5 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 |
| KOM 2005. g. nov. | 19,6 | 20,7 | 20,2 | 19,6 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

2004

2005

2006

2007

2008

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2005. g. dec.

7,0

7,0

6,0

5,3

6,8

KOM 2005. g. nov.

7,0

7,0

6,2

5,8

n.p.

KP 2005. g. janv.

6,5

6,5

6,2

6,0

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2005. g. dec.

1,1

2,7

2,7

2,7

2,5

KOM 2005. g. nov.

1,1

2,6

2,8

2,9

n.p.

KP 2005. g. janv.

1,2

2,9

2,5

2,9

n.p.

Starpība starp potenciālo un reālo ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

KP 2005. g. dec. (6)

2,5

2,9

2,1

0,5

0,6

KOM 2005.g. nov. (9)

2,1

2,2

1,4

0,2

n.p.

KP 2005. g. janv. (6)

1,6

1,3

0,5

– 0,1

n.p.

Vispārējās valdības bilance (4)

(% no IKP)

KP 2005. g. dec.

– 1,4

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM 2005. g. nov.

– 1,4

– 2,0

– 1,8

– 1,6

n.p.

KP 2005.g. janv. (10)

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP XII 2005

– 0,4

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,2

KOM 2005. g. nov.

– 0,4

– 1,1

– 1,0

– 0,8

n.p.

KP 2005. g. janv. (10)

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

n.p.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. dec. (6)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM 2005. g. nov.

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

n.p.

KP 2005. g. janv. (6)

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Strukturālā bilance (5)

(% no IKP)

KP 2005. g. dec. (7)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM 2005. g. nov. (8)

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

n.p.

KP 2005. g. janv.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

KP XII 2005

19,5

19,2

19,9

19,8

18,9

KOM 2005. g. nov.

19,6

20,7

20,2

19,6

n.p.

KP 2005. g. janv.

20,1

20,9

20,3

20,1

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 1. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 07.07.2005., 1. lpp.) 1). Šajā tekstā minētie dokumenti atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Pēc Eurostat biroja 2005. gada maija lēmuma par izmaksu klasifikāciju, par kompensāciju, kas attiecas uz pārejas posma pirmajos gados zaudēto ietaupījumu rubļos un padomju laikos konfiscēto nekustamo īpašumu kompensāciju, iepriekšējā atjauninātajā programmā noteiktais budžeta deficīta mērķis (2,5 % no IKP) tika koriģēts, lai izslēgtu maksājumus, kas attiecas uz šīm saistībām, un nodrošinātu jēgpilnu salīdzinājumu.

(3)  Programma sniedz visu obligāto informāciju un lielāko daļu izvēles datu, kas noteikti jaunajā rīcības kodeksā, tomēr obligātās informācijas noformējums dažos gadījumos atšķiras no tā, kas noteikts jaunajā rīcības kodeksā, piemēram, iekšzemes galīgā pieprasījuma vietā ir norādīts iekšzemes pieprasījums, nav norādīti FISIM atbilstošie procentu izdevumi, nodokļu slogs atspoguļo nodokļu kopsummu, t.i., tiešo, netiešo un kapitāla nodokļu summu, tādējādi nodokļu sloga aprēķinā nav iekļauti ES budžetā iemaksātie netiešie nodokļi un sociālās iemaksas.

(4)  Notiekošās pensiju reformas izmaksas (otrā pensiju līmeņa ieviešana) ir iekļautas deficītā. Izmaksas tiek plānotas 0,3 % apmērā 2004. gadā, 0,5 % apmērā no IKP 2005. gadā, 0,7 % apmērā 2006. gadā, 0,8 % apmērā 2007. gadā un 0,8 % apmērā 2008 gadā.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar atjaunināto programmu korekcijas, neskaitot pensiju reformas izmaksas, būtu 0,5 % no IKP 2006. gadā, 0,7 % 2007. gadā un 0,2 % 2008. gadā, jeb vidēji 0,5 % laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam.

(6)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iestrādāto informāciju.

(7)  Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(8)  Komisijas dienestu prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(9)  Pamatojoties uz paredzēto potenciālo pieaugumu attiecīgi 7,0 %, 6,9 %, 7,0 % un 7,0 % apmērā laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam.

(10)  Ietverot maksājumus, kas attiecas uz ietaupījumu un nekustamo īpašumu kompensēšanu, attiecīgi 0,4 % no IKP 2005. gadā, 0,8 % 2006. gadā un 1,2 % 2007. gadā.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/44

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par atjaunināto Maltas konverģences programmu 2005. — 2008. gadam

(2006/C 82/11)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2006. gada 14. martā pārbaudīja atjaunināto Maltas konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. gada līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 14. martā pārbaudīja atjaunināto Maltas konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. gada līdz 2008. gadam.

| (2) | Maltas reālā IKP pieaugums laikā no 1995. gada līdz 2005. gadam bija vidēji 2

  % gadā. Tomēr ekonomikas izaugsme kopš 2001. gada ir apstājusies nelabvēlīgu ārējo apstākļu un iekšzemes strukturālo trūkumu dēļ. Šo abu faktoru kombinācija radīja konkurētspējas zudumu, savukārt eksporta rādītāji pasliktinājās, radot turpmāku spiedienu uz ārējo deficītu. Pēdējos gados valsts budžeta deficīts vidēji ir bijis 6 % apmērā no IKP, sasniedzot augstāko rādītāju 10,3 % apmērā no IKP 2003. gadā un noslīdot līdz 5,1 % no IKP 2004. gadā. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Maltā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstoši Padomes tā paša datuma ieteikumam, kas izdots saskaņā ar 104. panta 7. punktu, pārmērīgais budžeta deficīts jānovērš līdz 2006. gadam. Padomes 2005. gada 17. februāra atzinumā par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu 2004. — 2007. gadam Malta tika aicināta veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pārmērīgā deficīta novēršanu 2006. gadā, nodrošināt parāda attiecības samazināšanos pienācīgā tempā, virzoties uz 60 % no IKP Līguma atsauces vērtību, un panākt turpmāku attīstību pensijas un veselības aprūpes reformu izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Maltā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstoši Padomes tā paša datuma ieteikumam, kas izdots saskaņā ar 104. panta 7. punktu, pārmērīgais budžeta deficīts jānovērš līdz 2006. gadam. Padomes 2005. gada 17. februāra atzinumā par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu 2004. — 2007. gadam Malta tika aicināta veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pārmērīgā deficīta novēršanu 2006. gadā, nodrošināt parāda attiecības samazināšanos pienācīgā tempā, virzoties uz 60 % no IKP Līguma atsauces vērtību, un panākt turpmāku attīstību pensijas un veselības aprūpes reformu izstrādē un īstenošanā.

| (4) | Valsts budžeta deficīts 2005. gadam atjauninājumā tiek lēsts tuvu 4 % no IKP salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē noteikto rādītāju 4

  % no IKP un ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 3

  % apmērā no IKP. Starpība starp atjauninājuma un Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes rādītājiem ir izskaidrojama ar iekļautajiem jaunākajiem datiem, kuri atspoguļo zemākus valsts pārvaldes izdevumus, nekā tika plānots iepriekš. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

| (5) | Atjauninātā konverģences programma tika iesniegta 5 nedēļas vēlāk par rīcības kodeksā noteikto termiņu 1. decembrī. Programma kopumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā noteiktajam stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un datu sniegšanas prasībām (2). |
| --- | --- |

(5)

Atjauninātā konverģences programma tika iesniegta 5 nedēļas vēlāk par rīcības kodeksā noteikto termiņu 1. decembrī. Programma kopumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā noteiktajam stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un datu sniegšanas prasībām (2).

| (6) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums no 0,9 % 2005. gadā palielināsies vidēji līdz 1,4 % pārējā programmas darbības laikā, kas atspoguļo uzlabotu ārējo pieprasījumu. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, balstīts uz ticamiem pieauguma pieņēmumiem, izņemot 2006. gadā. Atjauninātajā programmā jo īpaši ir prognozēta relatīvi strauja ekonomikas atveseļošanās, ko nodrošinātu ārējā pieprasījuma spēcīga ietekme uz izaugsmi, kas galvenokārt attiecināta uz atveseļošanos elektronikas nozarē, kā arī uz ilgstošām investīcijām. Iespēja, ka ilgi gaidītais uzplaukums šajā nozarē neīstenosies 2006. gadā, apdraud IKP pieaugumu. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums no 0,9 % 2005. gadā palielināsies vidēji līdz 1,4 % pārējā programmas darbības laikā, kas atspoguļo uzlabotu ārējo pieprasījumu. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, balstīts uz ticamiem pieauguma pieņēmumiem, izņemot 2006. gadā. Atjauninātajā programmā jo īpaši ir prognozēta relatīvi strauja ekonomikas atveseļošanās, ko nodrošinātu ārējā pieprasījuma spēcīga ietekme uz izaugsmi, kas galvenokārt attiecināta uz atveseļošanos elektronikas nozarē, kā arī uz ilgstošām investīcijām. Iespēja, ka ilgi gaidītais uzplaukums šajā nozarē neīstenosies 2006. gadā, apdraud IKP pieaugumu.

| (7) | Atjauninātajā programmā izklāstītā budžeta stratēģija ir vērsta uz deficīta samazināšanu zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2006. gadā un uz fiskālās konsolidācijas centieniem, lai 2008. gadā sasniegtu 1

  % deficītu. Atjauninātajā programmā iekļautie deficīta mērķi ietver vienreizējus ieņēmumus

  % līdz 1 % apmērā no IKP gadā līdz 2007. gadam. Primārā pārpalikuma laika plānojums ir līdzīgs, ar uzlabojumu no

  % 2005. gadā līdz 2

  % perioda beigās. Konsolidācija galvenokārt ir balstīta uz izdevumiem, tiem līdz programmas darbības beigām krītoties par 7

  % no IKP, no kuriem gandrīz puse attiektos uz ieguldījumiem. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu atjauninātajā programmā paredzētā korekcija kopumā ir mazāk vērienīga, ņemot vērā mazāk labvēlīgu makroekonomisko scenāriju. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| (8) | Paredzēts, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētās bilances neto no vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem), ko Komisijas dienesti aprēķina saskaņā ar vispārpieņemtu metodi, uzlabosies vidēji par 1 % no IKP gadā. Programmā ir skaidri norādīts vidējā termiņa mērķis (MTO) — līdzsvarots budžets, ko plānots sasniegt līdz programmas darbības beigām. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (kas novērtēts, pieņemot, ka deficīts būs apmēram 1

  % no IKP), to sasniedzot, būtu jābūt izpildītam uzdevumam nodrošināt drošības rezervi, lai netiktu pieļauts pārmērīgs deficīts. Programmas vidējā termiņa mērķis ir atbilstošā līmenī, jo tas atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un iespējamo vidējo produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Budžeta iznākums varētu būt sliktāks nekā paredzēts programmā, īpaši ņemot vērā 2006. gadam prognozēto labvēlīgo makroekonomisko scenāriju. Lai gan atjauninātajā programmā 2006. gadam ir paredzēti augstāki netiešie nodokļi nekā Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē, kopējo ieņēmumu prognozes minētajā gadā ir salīdzināmas. Lai gan nešķiet, ka programmā sniegtā informācija par politikas pasākumiem 2006. gadam pilnībā pamato šo attīstību, konsolidācijas procesu veicinošie pasākumi 2007. un 2008. gadā nav norādīti, apgrūtinot vispārēja izvērtējuma izdarīšanu. |
| --- | --- |

(9)

Budžeta iznākums varētu būt sliktāks nekā paredzēts programmā, īpaši ņemot vērā 2006. gadam prognozēto labvēlīgo makroekonomisko scenāriju. Lai gan atjauninātajā programmā 2006. gadam ir paredzēti augstāki netiešie nodokļi nekā Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē, kopējo ieņēmumu prognozes minētajā gadā ir salīdzināmas. Lai gan nešķiet, ka programmā sniegtā informācija par politikas pasākumiem 2006. gadam pilnībā pamato šo attīstību, konsolidācijas procesu veicinošie pasākumi 2007. un 2008. gadā nav norādīti, apgrūtinot vispārēja izvērtējuma izdarīšanu.

| (10) | Pieņemot, ka pilnībā tiks izpildīts 2006. gada budžets un pienācīgi novērsti makroekonomiskie riski, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstīgs pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz Padomes norādītajam termiņam. Šķiet, ka programma nodrošina pietiekamu drošības rezervi, neļaujot pārsniegt 3 % no IKP deficīta robežas ar normālām makroekonomiskām svārstībām pēc plānotās pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas. Programmā izklāstītā budžeta stratēģija šķiet pietiekama, lai nodrošinātu, ka līdz 2008. gadam kopumā tiks sasniegts programmas vidējā termiņa mērķis. Turpmākajos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas ikgadējā strukturālā korekcija virzībā uz programmā noteikto vidēja termiņa mērķi ir krietni virs 0,5 % no IKP un līdz ar to atbilstīga Stabilitātes un izaugsmes paktam. |
| --- | --- |

(10)

Pieņemot, ka pilnībā tiks izpildīts 2006. gada budžets un pienācīgi novērsti makroekonomiskie riski, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstīgs pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz Padomes norādītajam termiņam. Šķiet, ka programma nodrošina pietiekamu drošības rezervi, neļaujot pārsniegt 3 % no IKP deficīta robežas ar normālām makroekonomiskām svārstībām pēc plānotās pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas. Programmā izklāstītā budžeta stratēģija šķiet pietiekama, lai nodrošinātu, ka līdz 2008. gadam kopumā tiks sasniegts programmas vidējā termiņa mērķis. Turpmākajos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas ikgadējā strukturālā korekcija virzībā uz programmā noteikto vidēja termiņa mērķi ir krietni virs 0,5 % no IKP un līdz ar to atbilstīga Stabilitātes un izaugsmes paktam.

| (11) | Novērtēts, ka valsts parāda kopapjoms 2005. gadā sasniedza 76

  % no IKP, kas ir vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība — 60 % no IKP. Paredzams, ka no 2006. gada parāda attiecība pakāpeniski samazināsies līdz 67

  % no IKP programmas darbības beigās. Parāda attiecības attīstība, iespējams, ir nelabvēlīgāka nekā paredzēts programmā, ņemot vērā riskus saistībā ar privatizācijas īstenošanas risku, ievērojot tās būtisko nozīmi parāda attiecības samazināšanā 2006. gadā. Neizskaidroti ārpusbudžeta darījumi daļēji kompensē ieņēmumus no privatizācijas 2006. gadā. Ņemot vērā risku līdzsvaru, šķiet, ka parāda attiecība pietiekami strauji samazinās, tuvinoties atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(11)

Formula

Formula

| (12) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti Maltai, šķiet, ir vidējs risks, ņemot vērā plānotās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos. Parāda kopapjoma rādītājs pašreiz ir virs 60 % atsauces vērtības, un, ja augstais strukturālais deficīts, kāds tas ir pašlaik, nemainīsies, tas neļaus vajadzīgajam parāda attiecības kritumam ilgākā laika posmā noslīdēt zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības. Tādēļ, programmas darbības laikā stingri īstenojot plānoto budžeta konsolidāciju, var palīdzēt samazināt parādu zem atsauces vērtības, kas savukārt mazinās valsts finanšu stabilitātes apdraudējumu. Maltas iestādes paredz izdarīt izmaiņas pensiju sistēmā, lai panāktu tās atbilstību un ilgtspējību. Reformas īstenošana būtu galvenais aspekts, kas nodrošinātu valsts pensiju sistēmas ilgtspējību (3). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti Maltai, šķiet, ir vidējs risks, ņemot vērā plānotās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos. Parāda kopapjoma rādītājs pašreiz ir virs 60 % atsauces vērtības, un, ja augstais strukturālais deficīts, kāds tas ir pašlaik, nemainīsies, tas neļaus vajadzīgajam parāda attiecības kritumam ilgākā laika posmā noslīdēt zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības. Tādēļ, programmas darbības laikā stingri īstenojot plānoto budžeta konsolidāciju, var palīdzēt samazināt parādu zem atsauces vērtības, kas savukārt mazinās valsts finanšu stabilitātes apdraudējumu. Maltas iestādes paredz izdarīt izmaiņas pensiju sistēmā, lai panāktu tās atbilstību un ilgtspējību. Reformas īstenošana būtu galvenais aspekts, kas nodrošinātu valsts pensiju sistēmas ilgtspējību (3).

| (13) | Valsts finanšu jomā plānotie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005. — 2008. gadam. Lai gan atjauninātajā programmā ir prognozēta pārmērīgā budžeta deficīta novēršana un pietiekami ātra parāda attiecības samazināšana atbilstoši Padomes ieteikumiem, kā arī paredzēts sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi programmas darbības laikā, tajā nav norādīti īstenošanas pasākumi ilgtermiņa stabilitātes problēmas risināšanai. |
| --- | --- |

(13)

Valsts finanšu jomā plānotie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005. — 2008. gadam. Lai gan atjauninātajā programmā ir prognozēta pārmērīgā budžeta deficīta novēršana un pietiekami ātra parāda attiecības samazināšana atbilstoši Padomes ieteikumiem, kā arī paredzēts sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi programmas darbības laikā, tajā nav norādīti īstenošanas pasākumi ilgtermiņa stabilitātes problēmas risināšanai.

| (14) | Maltas valsts reformu programmā, kas saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietu radīšanai iesniegta 2005. gada 21. oktobrī, ir apzinātas šādas problēmas, kas būtiski ietekmē valsts finanses: valsts finanšu stabilitāte; konkurētspēja; vide; nodarbinātība; izglītība un apmācība. Lai gan tas nav skaidri norādīts, atjauninātajā programmā ir ņemta vērā valsts reformu programmas ietekme uz budžetu. Kopumā konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajām darbībām. Jo īpaši atjauninātajā konverģences programmā ir apstiprināts nodoms īstenot reformas, lai sekmētu valsts sektora efektivitāti, uzlabotu nodokļu atbilstību, īstenotu privatizāciju un sniegtu atbalstu darbinieku apmācībai. |
| --- | --- |

(14)

Maltas valsts reformu programmā, kas saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietu radīšanai iesniegta 2005. gada 21. oktobrī, ir apzinātas šādas problēmas, kas būtiski ietekmē valsts finanses: valsts finanšu stabilitāte; konkurētspēja; vide; nodarbinātība; izglītība un apmācība. Lai gan tas nav skaidri norādīts, atjauninātajā programmā ir ņemta vērā valsts reformu programmas ietekme uz budžetu. Kopumā konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajām darbībām. Jo īpaši atjauninātajā konverģences programmā ir apstiprināts nodoms īstenot reformas, lai sekmētu valsts sektora efektivitāti, uzlabotu nodokļu atbilstību, īstenotu privatizāciju un sniegtu atbalstu darbinieku apmācībai.

Ņemot vērā minēto izvērtējumu, Padome atzīmē, ka programma visumā atbilst pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2006. gadam. Ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome aicina Maltu:

| i) | enerģiski īstenot 2006. gada budžeta pasākumus un nodrošināt šā gada pārmērīgā deficīta samazinājumu, un saskaņā ar atjaunināto konverģences programmu nodrošināt, ka pēc pārmērīgā deficīta novēršanas ir saglabāta budžeta konsolidācija, lai virzītos uz programmas vidējā termiņa mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

i)

enerģiski īstenot 2006. gada budžeta pasākumus un nodrošināt šā gada pārmērīgā deficīta samazinājumu, un saskaņā ar atjaunināto konverģences programmu nodrošināt, ka pēc pārmērīgā deficīta novēršanas ir saglabāta budžeta konsolidācija, lai virzītos uz programmas vidējā termiņa mērķa sasniegšanu;

| ii) | no 2006. gada nodrošināt parāda attiecības samazināšanos pietiekamā apjomā, lai sasniegtu Līguma atsauces vērtību 60 % no IKP; |
| --- | --- |

ii)

no 2006. gada nodrošināt parāda attiecības samazināšanos pietiekamā apjomā, lai sasniegtu Līguma atsauces vērtību 60 % no IKP;

| iii) | uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, turpinot pensiju reformas izstrādi un īstenošanu. |
| --- | --- |

iii)

uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, turpinot pensiju reformas izstrādi un īstenošanu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2006. g. janv. | 0,2 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 |
| KOM 2005. g. nov. | 0,4 | 0,8 | 0,7 | 1,1 | n.p. |
| KP 2004. dec. | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2006. g. janv.  (4) | 2,8 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 |
| KOM 2005. g. nov. | 2,7 | 3,1 | 2,6 | 2,2 | n.p. |
| KP 2004. g.dec. (4) | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | KP 2006. g. janv.  (5) | – 1,8 | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 |
| KOM 2005. g. nov. (9) | – 2,0 | – 3,1 | – 4,3 | – 5,1 | n.p. |
| KP 2004. g. dec.  (5) | – 2,1 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,6 | n.p. |
| Vispārējā valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. janv. | – 5,1 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 |
| KOM 2005. g. nov. | – 5,1 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,5 | n.p. |
| KP 2004. g. dec. | – 5,2 | – 3,7 | – 2,3 | – 1,4 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. janv. | – 1,0 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 |
| KOM 2005. g. nov. | – 1,0 | 0,2 | 1,3 | 1,9 | n.p. |
| KP 2004. g. dec. | – 1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (6)

  (% no IKP) | KP 2006. g. janv.  (5) | – 4,4 | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 |
| KOM 2005. g. nov. | – 4,3 | – 3,0 | – 1,4 | – 0,5 | n.p. |
| KP 2004. g. dec. (5) | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Strukturālā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 20064. g. janv.  (7) | – 5,1 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 |
| KOM 2005. g. nov. (8) | – 5,0 | – 4,0 | – 2,4 | – 1,2 | n.p. |
| KP 2004. g. dec. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valdības bruto parāds
  (% no IKP) | KP 2006. g. janv. | 76,7 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 |
| KOM 2005. g. nov. | 75,9 | 77,2 | 77,4 | 77,1 | n.p. |
| KP 2004. g. dec. | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2006. g. janv.

0,2

0,9

1,1

1,2

2,0

KOM 2005. g. nov.

0,4

0,8

0,7

1,1

n.p.

KP 2004. dec.

0,6

1,5

1,8

2,2

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2006. g. janv.  (4)

2,8

2,8

3,1

2,5

1,9

KOM 2005. g. nov.

2,7

3,1

2,6

2,2

n.p.

KP 2004. g.dec. (4)

2,9

2,4

1,9

1,9

n.p.

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

KP 2006. g. janv.  (5)

– 1,8

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

KOM 2005. g. nov. (9)

– 2,0

– 3,1

– 4,3

– 5,1

n.p.

KP 2004. g. dec.  (5)

– 2,1

– 2,4

– 2,3

– 1,6

n.p.

Vispārējā valdības bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. janv.

– 5,1

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

KOM 2005. g. nov.

– 5,1

– 4,2

– 3,0

– 2,5

n.p.

KP 2004. g. dec.

– 5,2

– 3,7

– 2,3

– 1,4

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. janv.

– 1,0

0,3

1,4

1,5

2,4

KOM 2005. g. nov.

– 1,0

0,2

1,3

1,9

n.p.

KP 2004. g. dec.

– 1,4

0,3

1,6

2,4

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (6)

(% no IKP)

KP 2006. g. janv.  (5)

– 4,4

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

KOM 2005. g. nov.

– 4,3

– 3,0

– 1,4

– 0,5

n.p.

KP 2004. g. dec. (5)

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Strukturālā bilance (5)

(% no IKP)

KP 20064. g. janv.  (7)

– 5,1

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

KOM 2005. g. nov. (8)

– 5,0

– 4,0

– 2,4

– 1,2

n.p.

KP 2004. g. dec.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Valdības bruto parāds

(% no IKP)

KP 2006. g. janv.

76,7

76,7

70,8

68,9

67,3

KOM 2005. g. nov.

75,9

77,2

77,4

77,1

n.p.

KP 2004. g. dec.

73,2

72,0

70,5

70,4

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 02.08.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 07.07.2005., 1. lpp.). Dokumenti, kas minēti šajā tekstā, ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Šajā programmā nav visi jaunajā rīcības kodeksā pieprasītie obligātie un fakultatīvie dati. Jo īpaši cenu dati neatbilst saskaņotajai definīcijai, un nodarbinātības un bezdarba rādītāji nav balstīti uz nodarbinātības pārskata datiem, bet attiecas uz reģistrētām personām, savukārt nav sniegtas nedz prognozes attiecībā uz visiem sektoru bilancēs iekļautajiem posteņiem, nedz netieši mērāmi dati par finanšu starpniecības pakalpojumiem (FISIM). Trūkstošie fakultatīvie dati galvenokārt attiecas uz: nodarbinātību un ražīgumu darba stundās, sektoru bilanču prognozēm un sociālo pabalstu sadalījumu.

(3)  Papildu informācija par ilgtermiņa stabilitāti pieejama Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā izvērtējumā

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  KP dati atbilst mazumtirdzniecības cenu indeksam.

(5)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā ietverto informāciju.

(6)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(7)  Vienreizēji un citi programmā ierakstīti pagaidu pasākumi. 0,7 % no IKP 2004. gadā, 1,0 % 2005. gadā, 1,0 % 2006. gadā, 0,7 % 2007. gadā un 0,1 % 2008. gadā; visi samazina deficītu).

(8)  Komisijas dienesti plāno iekļaut tādus pašus vienreizējos pasākumus kā programma.

(9)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo pieaugumu attiecīgi 1,3 %, 2,0 %, 2,0 % un 2,0 % apmērā laikposmam no 2004. gada līdz 2007. gadam.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/48

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par atjaunināto Polijas konverģences programmu 2005. — 2008. gadam

(2006/C 82/12)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2006. gada 14. martā izskatīja atjaunināto Polijas konverģences programmu laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 14. martā izskatīja atjaunināto Polijas konverģences programmu laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (2) | Polijas reālā IKP pieaugums bija vidēji 4,5 % no 1994. gada līdz 2004. gadam — gandrīz divus procentu punktus virs ES25 vidējā rādītāja 2,4 % apmērā. Pēc ekonomikas paplašināšanās perioda reālā IKP pieaugums palēninājās līdz 1,0 % 2001. gadā, atspoguļojot iekšējos un ārējos cikliskos faktorus. Kopš tā laika pieaugums ir atjaunojies līdz 5,3 % 2004. gadā. Ienākumi uz vienu iedzīvotāju pirktspējas standartos sasniedza 46,5 % no ES25 vidējā rādītāja 2004. gadā. Pēdējos desmit gadus SPCI inflācija saglabājās augsta — vidēji 7,0 % līmenī, tā ievērojami samazinājās 2005. gadā līdz aptuveni 2 %. Darba tirgus situācija Polijā joprojām ir liela problēma, jo bezdarba rādītājs 2004. gadā bija 18,8 %, kā arī mazākais nodarbinātības rādītājs ES (51,7 % 2004. gadā.). Pēdējos desmit gadus vispārējā valsts bilance Polijā vienmēr ir bijusi negatīva. Līdz 2003. gadam tā svārstījās no -1,4 % līdz -4,8 % (2) no IKP, pēc tam tā uzlabojās sasniedzot -3,8 % no IKP 2004. gadā un -2,9 % no IKP 2005. gadā. |
| --- | --- |

(2)

Polijas reālā IKP pieaugums bija vidēji 4,5 % no 1994. gada līdz 2004. gadam — gandrīz divus procentu punktus virs ES25 vidējā rādītāja 2,4 % apmērā. Pēc ekonomikas paplašināšanās perioda reālā IKP pieaugums palēninājās līdz 1,0 % 2001. gadā, atspoguļojot iekšējos un ārējos cikliskos faktorus. Kopš tā laika pieaugums ir atjaunojies līdz 5,3 % 2004. gadā. Ienākumi uz vienu iedzīvotāju pirktspējas standartos sasniedza 46,5 % no ES25 vidējā rādītāja 2004. gadā. Pēdējos desmit gadus SPCI inflācija saglabājās augsta — vidēji 7,0 % līmenī, tā ievērojami samazinājās 2005. gadā līdz aptuveni 2 %. Darba tirgus situācija Polijā joprojām ir liela problēma, jo bezdarba rādītājs 2004. gadā bija 18,8 %, kā arī mazākais nodarbinātības rādītājs ES (51,7 % 2004. gadā.). Pēdējos desmit gadus vispārējā valsts bilance Polijā vienmēr ir bijusi negatīva. Līdz 2003. gadam tā svārstījās no -1,4 % līdz -4,8 % (2) no IKP, pēc tam tā uzlabojās sasniedzot -3,8 % no IKP 2004. gadā un -2,9 % no IKP 2005. gadā.

| (3) | Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Polijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstīgi Padomes ieteikumam tai pat datumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgais budžeta deficīts jānovērš līdz 2005. gadam. Padome 2005. gada 17. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu laikposmam no 2004. līdz 2007. gadam, kas pieņemta pirms izdarīti grozījumi Stabilitātes un izaugsmes paktā, aicināja Poliju “(i) stiprināt fiskālo pielāgojumu, sākot no 2005. gada, un samazināt budžeta deficītu 2007. gadā; ii) nodrošināt strukturālo pasākumu, kas ietverti Hausnera plānā, pilnīgu ieviešanu un arī turpmāk censties ieviest alternatīvus pasākumus, ja īstenojas ieviešanas riski.” |
| --- | --- |

(3)

Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Polijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstīgi Padomes ieteikumam tai pat datumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgais budžeta deficīts jānovērš līdz 2005. gadam. Padome 2005. gada 17. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu laikposmam no 2004. līdz 2007. gadam, kas pieņemta pirms izdarīti grozījumi Stabilitātes un izaugsmes paktā, aicināja Poliju “(i) stiprināt fiskālo pielāgojumu, sākot no 2005. gada, un samazināt budžeta deficītu 2007. gadā; ii) nodrošināt strukturālo pasākumu, kas ietverti Hausnera plānā, pilnīgu ieviešanu un arī turpmāk censties ieviest alternatīvus pasākumus, ja īstenojas ieviešanas riski.”

| (4) | Kas attiecas uz budžeta izpildi 2005. gadā, Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē vispārējais valdības deficīts 2005. gadam tiek lēsts 3,6 % apmērā no IKP attiecībā pret iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 3,9 % apmērā no IKP un salīdzinājumā ar deficītu 2,9 % apmērā no IKP, kas paredzēts pašreizējā programmā. Salīdzinājums ar iepriekšējām konverģences programmām nav vienkāršs, jo dati tiek ievērojami pārskatīti metodikas maiņas dēļ. Iznākumu, kas ir labāks nekā plānots, galvenokārt nosaka centrālās valdības budžeta un jo īpaši valsts budžeta rezultāti, kurā konstatēti (uz skaidras naudas pamata) nodokļu ieņēmumi, kas pārsniedz budžetā plānotos, kā arī izdevumu sadaļas neizpilde, samazinot deficītu par aptuveni 0,7 procentu punktiem, salīdzinot ar 2005. gada budžeta plānu. |
| --- | --- |

(4)

Kas attiecas uz budžeta izpildi 2005. gadā, Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē vispārējais valdības deficīts 2005. gadam tiek lēsts 3,6 % apmērā no IKP attiecībā pret iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 3,9 % apmērā no IKP un salīdzinājumā ar deficītu 2,9 % apmērā no IKP, kas paredzēts pašreizējā programmā. Salīdzinājums ar iepriekšējām konverģences programmām nav vienkāršs, jo dati tiek ievērojami pārskatīti metodikas maiņas dēļ. Iznākumu, kas ir labāks nekā plānots, galvenokārt nosaka centrālās valdības budžeta un jo īpaši valsts budžeta rezultāti, kurā konstatēti (uz skaidras naudas pamata) nodokļu ieņēmumi, kas pārsniedz budžetā plānotos, kā arī izdevumu sadaļas neizpilde, samazinot deficītu par aptuveni 0,7 procentu punktiem, salīdzinot ar 2005. gada budžeta plānu.

| (5) | Programma kopumā atbilst stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un prasībām par sniedzamo informāciju, kas noteiktas jaunajā rīcības kodeksā (3). Polija iesniedza atjaunināto konverģences programmu 19. janvārī, 7 nedēļas pēc rīcības kodeksā minētā termiņa — 1. decembra. Kavēšanās izskaidrojama ar jaunās valdības veidošanu pēc parlamenta vēlēšanām 2005. gada novembrī un finanšu ministra maiņu 2006. gada janvāra sākumā. |
| --- | --- |

(5)

Programma kopumā atbilst stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam un prasībām par sniedzamo informāciju, kas noteiktas jaunajā rīcības kodeksā (3). Polija iesniedza atjaunināto konverģences programmu 19. janvārī, 7 nedēļas pēc rīcības kodeksā minētā termiņa — 1. decembra. Kavēšanās izskaidrojama ar jaunās valdības veidošanu pēc parlamenta vēlēšanām 2005. gada novembrī un finanšu ministra maiņu 2006. gada janvāra sākumā.

| (6) | Saskaņā ar programmas makroekonomisko scenāriju reālais IKP pieaugs no 3,3 % 2005. gadā līdz 4,3 % 2006. gadā un sasniegs 5,0 % 2008. gadā. Programmas pamatā liktās pieauguma prognozes var uzskatīt par ticamām, pēdējā gadā pat labvēlīgām. Programmas prognozes saistībā ar inflāciju arī šķiet ticamas, kaut gan 2006. gada prognozes pārāk augstas, ņemot vērā attīstību saistībā ar PCI. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar programmas makroekonomisko scenāriju reālais IKP pieaugs no 3,3 % 2005. gadā līdz 4,3 % 2006. gadā un sasniegs 5,0 % 2008. gadā. Programmas pamatā liktās pieauguma prognozes var uzskatīt par ticamām, pēdējā gadā pat labvēlīgām. Programmas prognozes saistībā ar inflāciju arī šķiet ticamas, kaut gan 2006. gada prognozes pārāk augstas, ņemot vērā attīstību saistībā ar PCI.

| (7) | Atjauninātajās konverģences programmā pakāpeniski tiek samazināts vispārējais valdības deficīts, (aprēķināts, ņemot vērā Eurostat2004. gada 2. marta lēmumu), lai sasniegtu atbilstību konverģences kritērijiem līdz tiesību aktos noteiktajam termiņam, t.i., līdz 2009. gada beigām. Deficīta mērķis 2007. gadam ir nemainīgi 2,2 % no IKP, iekļaujot otrā pīlāra fondēto pensiju shēmas vispārējā valsts sektorā. Ja pensiju shēmas izslēdz no valsts sektora, deficīta mērķis paaugstinās, salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu no 3,9 % no IKP līdz 4,1 % no IKP, jo pensiju shēmas bilances aplēses sasniedz 1,9 % no IKP. Ja būtu atļauts ņemt vērā pensiju reformas tīro izmaksu regresīvo samazinājumu, Polijas vispārējais valdības deficīts būtu zem 3 % no IKP visa perioda laikā. Paredzams, ka primārā bilance (otrā pīlāra fondēto pensiju shēmas valsts sektorā) uzlabosies no -0,3 % no IKP 2005. gadā līdz 0,6 % 2008. gadā. Šādas lēnas pielāgošanas pamatā, pirmkārt, ir labvēlīga ieņēmumu attīstība 2006. gadā un daži izdevumu samazinājumi 2007. un 2008.gadā. Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu, pašreizējā atjauninātā programma nosaka tālākejošākus deficīta mērķus 2006. gadam, pateicoties pārcēlumam un lielākiem ieņēmumiem 2005. gadā, bet pēc tam pielāgošanas centieni ir zemāki un izdevumu reformas tiek atliktas līdz 2007. un 2008. gadam. |
| --- | --- |

(7)

Atjauninātajās konverģences programmā pakāpeniski tiek samazināts vispārējais valdības deficīts, (aprēķināts, ņemot vērā Eurostat2004. gada 2. marta lēmumu), lai sasniegtu atbilstību konverģences kritērijiem līdz tiesību aktos noteiktajam termiņam, t.i., līdz 2009. gada beigām. Deficīta mērķis 2007. gadam ir nemainīgi 2,2 % no IKP, iekļaujot otrā pīlāra fondēto pensiju shēmas vispārējā valsts sektorā. Ja pensiju shēmas izslēdz no valsts sektora, deficīta mērķis paaugstinās, salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu no 3,9 % no IKP līdz 4,1 % no IKP, jo pensiju shēmas bilances aplēses sasniedz 1,9 % no IKP. Ja būtu atļauts ņemt vērā pensiju reformas tīro izmaksu regresīvo samazinājumu, Polijas vispārējais valdības deficīts būtu zem 3 % no IKP visa perioda laikā. Paredzams, ka primārā bilance (otrā pīlāra fondēto pensiju shēmas valsts sektorā) uzlabosies no -0,3 % no IKP 2005. gadā līdz 0,6 % 2008. gadā. Šādas lēnas pielāgošanas pamatā, pirmkārt, ir labvēlīga ieņēmumu attīstība 2006. gadā un daži izdevumu samazinājumi 2007. un 2008.gadā. Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu, pašreizējā atjauninātā programma nosaka tālākejošākus deficīta mērķus 2006. gadam, pateicoties pārcēlumam un lielākiem ieņēmumiem 2005. gadā, bet pēc tam pielāgošanas centieni ir zemāki un izdevumu reformas tiek atliktas līdz 2007. un 2008. gadam.

| (8) | Paredzams, ka programmas perioda laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko Komisijas dienesti aprēķina pēc programmā sniegtās informācijas saskaņā ar vispārīgi pieņemtu metodoloģiju un pamatojoties uz programmas datiem, uzlabosies vidēji par aptuveni 0,25 % no IKP gadā. Programma nosaka vidēja termiņa mērķi budžeta stāvokļa strukturālajam deficītam -1,0 % apmērā no IKP, ko tā neplāno sasniegt programmas darbības laikā. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir augstāks nekā minimālais kritērijs (deficīts tiek prognozēts aptuveni -1

   % apmērā no IKP), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi, lai netiktu pieļauts pārmērīgs deficīts. Programmas vidējā termiņa mērķis atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Budžeta izpilde varētu būt sliktāka nekā paredzēts programmā. Lai gan budžeta mērķu, kas nosprausti iepriekšējās programmās, sasniegšana labāk nekā prognozēts liek piesardzīgāk prognozēt budžeta izpildi, vairāki faktori var atsvērt plānoto pielāgošanu. Saskaņā ar pozitīvu attīstību attiecībā uz nodokļu ienākumiem 2004. un 2005. gadā, pieņēmumi par nodokļu elastību ir pārāk optimistiski, jo īpaši 2006. gadā. Turklāt pieauguma prognozes pēdējam programmas gadam (2008. gadam) šķiet labvēlīgas. Pašreizējos politiskajos apstākļos ogļračiem ir piešķirtas īpašas pensiju tiesības, liekot citām sociālajām grupām arī pieprasīt īpašas shēmas, apdraudot 1999. gada ieviesto pensiju reformu. Nominālā četru gadu valsts budžeta atsauces vērtība PLN 30 miljardu apmērā, kas ieviesta konverģences programmā, ir vērsta uz pārmērīga deficīta problēmas risināšanu. Tādēļ būtu lietderīgi pieņemt dažus alternatīvus vai papildu fiskālos noteikumus, kas kontrolētu valsts izdevumus. |
| --- | --- |

(9)

Budžeta izpilde varētu būt sliktāka nekā paredzēts programmā. Lai gan budžeta mērķu, kas nosprausti iepriekšējās programmās, sasniegšana labāk nekā prognozēts liek piesardzīgāk prognozēt budžeta izpildi, vairāki faktori var atsvērt plānoto pielāgošanu. Saskaņā ar pozitīvu attīstību attiecībā uz nodokļu ienākumiem 2004. un 2005. gadā, pieņēmumi par nodokļu elastību ir pārāk optimistiski, jo īpaši 2006. gadā. Turklāt pieauguma prognozes pēdējam programmas gadam (2008. gadam) šķiet labvēlīgas. Pašreizējos politiskajos apstākļos ogļračiem ir piešķirtas īpašas pensiju tiesības, liekot citām sociālajām grupām arī pieprasīt īpašas shēmas, apdraudot 1999. gada ieviesto pensiju reformu. Nominālā četru gadu valsts budžeta atsauces vērtība PLN 30 miljardu apmērā, kas ieviesta konverģences programmā, ir vērsta uz pārmērīga deficīta problēmas risināšanu. Tādēļ būtu lietderīgi pieņemt dažus alternatīvus vai papildu fiskālos noteikumus, kas kontrolētu valsts izdevumus.

| (10) | Programmā nav turpināta deficīta samazinājuma virzība 2007. gadam, ko Padome noteikusi saskaņā ar tās ieteikuma 104. panta 7. apakšpunktu, un šķiet, ka fiskālais stāvoklis atjauninātajā programmā nav saskaņots ar pārmērīgā deficīta korekcijām Padomes noteiktajā termiņā. Secinājumus ir izdarīts, ņemot vērā risku līdzsvaru. Deficīta mērķi 2005. un 2006. gadam ir zemāki nekā iepriekšējā atjauninātajā programmā, un tie atbilst Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumos noteiktajiem nominālajiem mērķiem, pateicoties labāk izpildītajam 2005. gada budžetam un pārnesumiem uz 2006. gadu. Salīdzinot mērķus, būtu jāņem vērā izmaiņas valstu norēķinu metodikā, ko pieprasa Eurostat. Kritiskajam 2007. gadam programma paredz deficīta samazināšanu līdz 2,2 % no IKP. Tomēr saskaņā ar Eurostat2004. gada 2. marta lēmumu, izslēdzot otrā pīlāra fondēto pensiju shēmas no vispārējā valdības sektora, plānotais deficīts 2007. gadā ir 4,1 % no IKP. Ja būtu atļauts ņemt vērā pensiju reformas tīro izmaksu regresīvo samazinājumu, Polijas vispārējais valdības deficīts būtu zem 3 % no IKP. Tādējādi būtu nepieciešami būtiski papildu pielāgojumu pasākumi, lai noteiktajā termiņā labotu pārmērīgu budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(10)

Programmā nav turpināta deficīta samazinājuma virzība 2007. gadam, ko Padome noteikusi saskaņā ar tās ieteikuma 104. panta 7. apakšpunktu, un šķiet, ka fiskālais stāvoklis atjauninātajā programmā nav saskaņots ar pārmērīgā deficīta korekcijām Padomes noteiktajā termiņā. Secinājumus ir izdarīts, ņemot vērā risku līdzsvaru. Deficīta mērķi 2005. un 2006. gadam ir zemāki nekā iepriekšējā atjauninātajā programmā, un tie atbilst Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumos noteiktajiem nominālajiem mērķiem, pateicoties labāk izpildītajam 2005. gada budžetam un pārnesumiem uz 2006. gadu. Salīdzinot mērķus, būtu jāņem vērā izmaiņas valstu norēķinu metodikā, ko pieprasa Eurostat. Kritiskajam 2007. gadam programma paredz deficīta samazināšanu līdz 2,2 % no IKP. Tomēr saskaņā ar Eurostat2004. gada 2. marta lēmumu, izslēdzot otrā pīlāra fondēto pensiju shēmas no vispārējā valdības sektora, plānotais deficīts 2007. gadā ir 4,1 % no IKP. Ja būtu atļauts ņemt vērā pensiju reformas tīro izmaksu regresīvo samazinājumu, Polijas vispārējais valdības deficīts būtu zem 3 % no IKP. Tādējādi būtu nepieciešami būtiski papildu pielāgojumu pasākumi, lai noteiktajā termiņā labotu pārmērīgu budžeta deficītu.

| (11) | Laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam sagaidāms, ka valsts parāds palielināsies par 3

  IKP procentu punktu un sasniegs 45

  % no IKP 2008. gadā, kas ir ievērojami zemāk par 60 % no IKP atsauces vērtības. Tas ir arī par 2 procentu punktiem zemāks nekā iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā. Paredzams, ka ievērojams krājumu plūsmas pielāgojums kompensēs primāros pārpalikumus un labvēlīgu “sniega bumbas” efektu (t.i., netiešu procentu likmju negatīvā ietekme tiks kompensēta, turpinoties augsta nominālā IKP pieaugumam). |
| --- | --- |

(11)

Formula

Formula

| (12) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Tomēr piedāvātie pasākumi nav pietiekami, lai pilnībā labotu pārmērīgu budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(12)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Tomēr piedāvātie pasākumi nav pietiekami, lai pilnībā labotu pārmērīgu budžeta deficītu.

| (13) | Polijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2006. gada 5. janvārī atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā par izaugsmi un darbavietām, noteiktas šādas problēmas ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: budžeta konsolidācija, ņemot vērā augstu deficītu, slikti attīstītās infrastruktūras uzlabošana, izmaksu samazināšana nodarbinātībā, lai Polijā mazinātu bezdarbu. Taču valsts reformu programmā minēto darbību ietekme uz budžetu nav atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Valsts finanšu jomā veikto pasākumu vidū, kas ieviesti Valsts reformu programmā, konverģences programma min deficīta piesaisti un daudzgadīgu budžeta plānojumu. |
| --- | --- |

(13)

Polijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2006. gada 5. janvārī atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā par izaugsmi un darbavietām, noteiktas šādas problēmas ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: budžeta konsolidācija, ņemot vērā augstu deficītu, slikti attīstītās infrastruktūras uzlabošana, izmaksu samazināšana nodarbinātībā, lai Polijā mazinātu bezdarbu. Taču valsts reformu programmā minēto darbību ietekme uz budžetu nav atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Valsts finanšu jomā veikto pasākumu vidū, kas ieviesti Valsts reformu programmā, konverģences programma min deficīta piesaisti un daudzgadīgu budžeta plānojumu.

| (14) | Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Polija, šķiet, pakļauta nelielam riskam to budžetā plānoto izdevumu dēļ, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu. Pašreiz parāda līmenis ir zemāks par 60 % atsauces vērtību, un tam tādam jāsaglabājas saskaņā ar pieņēmumu par ietaupījumiem, kurus iegūs, īstenojot 1999. gada pensiju reformu. Reformā izvirzīti vērienīgi mērķi un ieguldījums novecošanas problēmas risināšanā, bet valdības nesen pieņemtie pasākumi, kas izslēdz dažas nodarbināto grupas no reformētās pensiju shēmas, var vājināt reformas ilgtermiņa rezultātus, jo īpaši, ja pensiju shēmās tiks iekļauti citi izņēmumi. Iespējamo saistību īstenošana, kā arī pašreizējais augstais strukturālais deficīts var palielināt parāda/IKP attiecību ātrāk nekā plānots vidējā termiņā. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā samazinātu riskus ilgtermiņa ilgtspējībai (4). |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Polija, šķiet, pakļauta nelielam riskam to budžetā plānoto izdevumu dēļ, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu. Pašreiz parāda līmenis ir zemāks par 60 % atsauces vērtību, un tam tādam jāsaglabājas saskaņā ar pieņēmumu par ietaupījumiem, kurus iegūs, īstenojot 1999. gada pensiju reformu. Reformā izvirzīti vērienīgi mērķi un ieguldījums novecošanas problēmas risināšanā, bet valdības nesen pieņemtie pasākumi, kas izslēdz dažas nodarbināto grupas no reformētās pensiju shēmas, var vājināt reformas ilgtermiņa rezultātus, jo īpaši, ja pensiju shēmās tiks iekļauti citi izņēmumi. Iespējamo saistību īstenošana, kā arī pašreizējais augstais strukturālais deficīts var palielināt parāda/IKP attiecību ātrāk nekā plānots vidējā termiņā. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā samazinātu riskus ilgtermiņa ilgtspējībai (4).

Ņemot vērā minēto izvērtējumu, Padome atzīmē, ka konverģences programma neparedz pārmērīga budžeta deficīta korekciju 2007. gadā, kā ieteikusi Padome 2004. gada 5. jūlija ieteikumā. Komisija paredz ieteikt turpmākus soļus pārmērīga budžeta deficīta procedūrai, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Pa to laiku Polijai būtu:

| i) | jāstiprina pielāgojums, konkrēti, 2006. gadā, piešķirot ieņēmumus, kas pārsniedz budžetā plānotos, vai mazākus nekā plānotos izdevumus deficīta samazināšanai; |
| --- | --- |

i)

jāstiprina pielāgojums, konkrēti, 2006. gadā, piešķirot ieņēmumus, kas pārsniedz budžetā plānotos, vai mazākus nekā plānotos izdevumus deficīta samazināšanai;

| ii) | jānodrošina pensiju reformas rezultāti; |
| --- | --- |

ii)

jānodrošina pensiju reformas rezultāti;

| iii) | jāstiprina valsts finanšu iestāžu sistēma, papildinot nominālo piesaisti ar citiem pasākumiem, piemēram, vidēja termiņa izdevumu noteikumu. |
| --- | --- |

iii)

jāstiprina valsts finanšu iestāžu sistēma, papildinot nominālo piesaisti ar citiem pasākumiem, piemēram, vidēja termiņa izdevumu noteikumu.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums  (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | CP Jan 2006 | 5,3 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 |
| KOM 2005. g. nov. | 5,3 | 3,4 | 4,3 | 4,5 | n.p. |
| KP 2004. g. dec. | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | CP Jan 2006 | 3,6 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 |
| KOM 2005. g. nov. | 3,6 | 2,2 | 2,3 | 2,5 | n.p. |
| KP 2004. g. dec. | 3,5 | 3 | 2,7 | 2,5 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | KP 2006. g. janv. (6) | 0,4 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 |
| KOM 2005. g. nov. (9) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | n.p. |
| KP. 2004. g. dec.  (6) | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Vispārējā valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. janv. | – 3,8 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 |
| KOM 2005. g. nov. | – 3,9 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,4 | n.p. |
| KP. 2004. g .dec. | – 5,4 | – 3,9 | – 3,2 | – 2,2 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. janv. | – 1,2 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 |
| KOM 2005. g. nov. | – 1,2 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,0 | n.p. |
| KP 2004.g .dec. | – 2,6 | – 1,3 | – 0,5 | 0,4 | n.p. |
| Cikliski koriģēta un strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2006. g. janv. | – 4,1 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,1 |
| KOM 2005. g. nov. (8) | – 4,1 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,6 | n.p. |
| KP 2004. g. dec. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | CP Jan 2006 | 41,9 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 |
| KOM 2005. g. nov. | 43,6 | 46,3 | 47,0 | 47,3 | n.p. |
| KP dec. 2004.g. | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

2004

2005

2006

2007

2008

Reālais IKP

(% izmaiņas)

CP Jan 2006

5,3

3,3

4,3

4,6

5,0

KOM 2005. g. nov.

5,3

3,4

4,3

4,5

n.p.

KP 2004. g. dec.

5,7

5,0

4,8

5,6

n.p.

SPCI inflācija

(%)

CP Jan 2006

3,6

2,2

1,5

2,2

2,5

KOM 2005. g. nov.

3,6

2,2

2,3

2,5

n.p.

KP 2004. g. dec.

3,5

3

2,7

2,5

n.p.

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

KP 2006. g. janv. (6)

0,4

0,1

0,3

0,3

0,6

KOM 2005. g. nov. (9)

0,4

0,2

0,4

0,6

n.p.

KP. 2004. g. dec.  (6)

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Vispārējā valdības bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. janv.

– 3,8

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

KOM 2005. g. nov.

– 3,9

– 3,6

– 3,6

– 3,4

n.p.

KP. 2004. g .dec.

– 5,4

– 3,9

– 3,2

– 2,2

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. janv.

– 1,2

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

KOM 2005. g. nov.

– 1,2

– 1,0

– 1,1

– 1,0

n.p.

KP 2004.g .dec.

– 2,6

– 1,3

– 0,5

0,4

n.p.

Cikliski koriģēta un strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2006. g. janv.

– 4,1

– 2,9

– 2,7

– 2,3

– 2,1

KOM 2005. g. nov. (8)

– 4,1

– 3,7

– 3,7

– 3,6

n.p.

KP 2004. g. dec.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

CP Jan 2006

41,9

42,5

45,0

45,3

45,4

KOM 2005. g. nov.

43,6

46,3

47,0

47,3

n.p.

KP dec. 2004.g.

45,9

47,6

48,0

47,3

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras definīcija, visi pensiju fondi, kas iekļauti vispārējā valsts bilancē, pārskatīti dati.

(3)  Programmā sniegti visi jaunajā rīcības kodeksā paredzētie obligātie dati un lielākā daļa no fakultatīvajiem datiem. Nav sniegti nodarbinātības dati, norādot nostrādātās stundas, un darba ražīgums, aprēķināts kā IKP no nostrādāto stundu skaita. Trūkst arī datu par vispārējiem valsts izdevumiem pa funkcijām 2008. gadam. Trūkst arī norādes par atšķirību starp skaidru naudu un uzkrājumiem, finanšu aktīvu uzkrājumiem. Trūkst arī datu par kopējiem ieņēmumiem un izdevumiem 7. tabulā (ilgtermiņa ilgtspējība).

(4)  Papildu informācija par ilgtermiņa noturīgumu pieejama Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā izvērtējumā (

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Budžeta prognozēs nav ņemta vērā Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasificēšanu ietekme; šis lēmums ir īstenojams līdz 2007. gada pavasarim. Ņemot vērā šo ietekmi, vispārējā valsts bilance saskaņā ar atjaunināto programmu būtu -5,6 % no IKP 2004. gadā, -4,7 % 2005. gadā, -4,6 % 2006. gadā, -4,1 % 2007. gadā un -3,7 % 2008. gadā, savukārt valsts kopējais parāds būtu 45,9 % no IKP 2004. gadā, 47,9 % 2005. gadā, 51,2 % 2006. gadā, 52,1 % 2007. gadā un 52,6 % 2008. gadā.

(6)  Komisijas dienestu aprēķini, balstoties uz programmā ietverto informāciju.

(7)  Tā kā programmā noteiktie vienreizēji un citi pagaidu pasākumi ir nenozīmīgi, cikliski koriģētā bilance un strukturālā bilance ir identiskas (0,04 % no IKP 2005. gadā, deficīta samazināšana).

(8)  Komisijas dienestu prognozēs nepastāv vienreizēji vai pagaidu pasākumi.

(9)  Pamatojoties uz paredzēto izaugsmes potenciālu 3,3 %, 3,6 %, 4,2 % un 4,5 % apmērā attiecīgi laikposmam no 2004. līdz 2007. gadam.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/52

---

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu laikposmam no 2005. — 2006. gada lidz 2010. — 2011. gadam

(2006/C 82/13)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2006. gada 14. martā izskatīja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. — 2006. gada līdz 2010. — 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 14. martā izskatīja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. — 2006. gada līdz 2010. — 2011. gadam.

| (2) | Apvienotās Karalistes makroekonomikas sniegums pēdējā desmitgadē ir iespaidīgs tādās jomās kā stabilitātes pieaugums, izaugsme, zems inflācijas līmenis un darba tirgus rezultāti. Reālā IKP gada pieaugums laikposmā no 1996. — 2000. gadam vidēji sasniedza 3

  % un no 2001. — 2005. gadam — 2

  %. Pēc fiskālās konsolidācijas posma no 1996. līdz 2001. gadam, kad valsts budžeta deficīts no aptuveni 5 % no IKP pārvērtās par komfortablu pārpalikumu, Apvienotā Karaliste īstenoja plānotu, lielu valsts izdevumu paaugstināšanu, tostarp valsts investīcijas, kā rezultātā līdz 2004. gadam vispārējās valdības bilance kļuva par deficītu — vairāk kā 3 % no IKP. Kopējais parāds samazinājās no vairāk kā 50 % no IKP 1996. gadā līdz zem 38 % no IKP 2002. gadā, bet kopš tā laika tas atkal turpina pamazām pieaugt. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | Savā 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu Padome aicināja Apvienoto Karalisti nodrošināt, lai deficīta līmenis būtu zem 3 % no IKP, kā arī uzlabot cikliski koriģēta budžeta stāvokli, nodrošinot vidēja laika posmā budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Padome, ņemot vērā 2005. gada atjauninātās konverģences programmas datus 2006. gada 24. janvārī nolēma, ka Apvienotai Karalistei ir pārmērīgs budžeta deficīts. Saskaņā ar Padomes tā paša datuma ieteikumu atbilstoši 104. panta 7. punktam pārmērīgais budžeta deficīts būtu jānovērš līdz 2006. — 2007. finanšu gadam (2). Pēc šajā ieteikumā paredzētajiem sešiem mēnešiem Komisija vērtēs, cik tālu Apvienotās Karalistes iestādes ir pavirzījušās uz priekšu, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(3)

Savā 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu Padome aicināja Apvienoto Karalisti nodrošināt, lai deficīta līmenis būtu zem 3 % no IKP, kā arī uzlabot cikliski koriģēta budžeta stāvokli, nodrošinot vidēja laika posmā budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Padome, ņemot vērā 2005. gada atjauninātās konverģences programmas datus 2006. gada 24. janvārī nolēma, ka Apvienotai Karalistei ir pārmērīgs budžeta deficīts. Saskaņā ar Padomes tā paša datuma ieteikumu atbilstoši 104. panta 7. punktam pārmērīgais budžeta deficīts būtu jānovērš līdz 2006. — 2007. finanšu gadam (2). Pēc šajā ieteikumā paredzētajiem sešiem mēnešiem Komisija vērtēs, cik tālu Apvienotās Karalistes iestādes ir pavirzījušās uz priekšu, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu.

| (4) | Kas attiecas uz budžeta izpildi 2005. — 2006. gadā, Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē vispārējās valdības deficītu lēš 3,4 % apmērā no IKP attiecībā pret iepriekšējā atjauninātā konverģences programmā noteikto mērķi 2,8 % apmērā no IKP. Negaidīti augstais deficīts izskaidrojams ar zemāku IKP pieaugumu, nekā paredzēts, kas pēc pašreizējām aplēsēm ir 1

  %, salīdzinot ar 3 % iepriekšējā atjauninātā programmā, ar bāzes efektiem, kuru iemesls ir zemāki nodokļu ieņēmumi 2004. — 2005. gadā nekā paredzēts, un mazākā mērā ar nelielu atslābumu. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Programmā visumā ievērots programmu struktūras paraugs, bet dažos būtiskos jautājumos tā atšķiras no stabilitātes un konverģences programmu struktūras parauga datu iesniegšanas prasībām, kas sīkāk paskaidrotas jaunajā rīcības kodeksā (3). |
| --- | --- |

(5)

Programmā visumā ievērots programmu struktūras paraugs, bet dažos būtiskos jautājumos tā atšķiras no stabilitātes un konverģences programmu struktūras parauga datu iesniegšanas prasībām, kas sīkāk paskaidrotas jaunajā rīcības kodeksā (3).

| (6) | Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz, ka reālais IKP pieaugums palielināsies no 1 

   % 2005. gadā līdz 3 % 2007.-2008. gadā, pēc tam krītoties līdz 2

  % 2008. — 2009. gadā un vēlāk līdz 2

  %. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par pieaugumu ar piesardzības rezervi prognozes beigās. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | Atjauninātajā programmā paredzēts 2005. — 2006. finanšu gadā samazināt deficītu no nedaudz virs 3 % no IKP līdz zem 3 % atsauces vērtības 2006. — 2007. gadā. Pēc tam paredzēts, ka deficīta līmenis līdz 2010. — 2011. gadam kritīsies līdz 1,5 % no IKP. Vispārējā valdības primārā bilance, kas aplēsta kā deficīts, 2005. — 2006. gadā ir 1,0 % no IKP, 2008. — 2009. gadā izlīdzināsies un līdz 2010. — 2011. gadam sasniegs pārpalikumu

  % no IKP. Nominālās bilances uzlabošanos galvenokārt veicināja ieņēmumu palielināšanās, kas daļēji ir izskaidrojama ar prognozēto ekonomikas ciklisko augšupeju un daļēji ar nodokļu pieaugumu saistībā ar IKP attiecību. Atjauninātajā programmā 2006. –-2007. un 2007. — 2008.gadā paredzēts neliels fiskālais saspringums, domājams, ka tas būs pastāvīgs. Tā kā plāno palielināt izdevumus sabiedriskiem pakalpojumiem un valsts ieguldījumiem, paredzams, ka izdevumu rādītājs augs līdz 2007. — 2008. gadam. Plānots, ka valsts sektora neto ieguldījumi (ieskaitot kapitāla dotācijas privātajam sektoram) pieaugs no 1,6 % no IKP 2004. — 2005. gadā līdz 2

  % no IKP līdz 2006. — 2007. gadam, vēlāk saglabājoties procentuāli nemainīgiem pret IKP. Pēc 2007. — 2008. gada plānots, ka kārtējo izdevumu pieaugums būtiski palēnināsies. Tādējādi paredzams, ka līdz 2008. — 2009. gadam deficīts tiks izmantots vienīgi valsts ieguldījumu finansēšanai. Salīdzinot ar 2004. gada atjauninājumu, deficīta prognozes 2005. — 2006. un 2006. — 2007. gadam saskaņā ar ekonomisko attīstību ir koriģētas uz augšu, lai gan vidējā laika posmā tās saplūst ar iepriekšējā atjauninājuma profilu. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

| (8) | Izdarot aprēķinus, izmantojot kopīgi saskaņoto metodiku, programma paredz strukturālās bilances gada vidējos uzlabojumus (t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, un atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) nedaudz virs

  procentu punktiem no IKP atbilstīgi plānotajam strukturālajam deficītam nedaudz zem 3 % no IKP 2005. — 2006. gadā. Šī korekcija ir paredzēta 2006. — 2007. gada sākumā, kad plānots novērst pārmērīgo deficītu un negatīvā faktiskā un potenciālā ražošanas apjoma starpība ir vislielākā, taču vēlāk izlīdzinās, samazinoties negatīvai faktiskā un potenciālā ražošanas apjoma starpībai. Programma neprecizē vispārējās valdības budžeta strukturālās bilances kvantitatīvu vidējā termiņa mērķi (VTM). Programma norāda ar iekšzemes noteikumiem saistītos fiskālos mērķus, kuros ietverta vidēja termiņa cikliski koriģētā deficīta virzība, atbilstīgi stabilizējot parāda procentuālo vērtību attiecībā pret IKP ļoti zemā līmenī un caurmērā saglabājot pašreizējo budžetu līdzsvarā vai radot pārpalikumus visa ekonomiskā cikla laikā. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Budžeta rezultāts, īpaši īstermiņā, varētu būt sliktāks par programmā prognozēto. Prognozētie nodokļu uzlabojumi attiecībā pret IKP, jo īpaši ieņēmumi no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir riskanti, jo prognozes balstās uz pieņēmumu, ka finanšu sektora pozitīvā attīstība turpināsies arī nākošajā gadā un vēlāk nebūs pretēja. Attiecībā uz izdevumiem pēc paredzētā kāpuma līdz 2007. — 2008. gadam, atjauninātajā programmā tiek prognozēts izdevumu līmeņa kritums pēc 2007. — 2008. gada zem 2005. — 2006. gada līmeņa, kas var būt sarežģīts uzdevums. Ievērojot pašreizējās politiskās saistības, izdevumu samazināšanu attiecībā pret IKP ir iespējams panākt tikai pie daudz lēnāka kārtējo izdevumu pieauguma, kas, iespējams, dažās jomās būs īpaši jūtams. Visaptverošā valsts izdevumu pārvērtēšana “Visaptverošās izdevumu pārbaudes” ietvaros, kas plānota 2007. gadā, palīdzēs noteikt jomas, kurās valsts izdevumu pieaugšanu var samazināt, neiespaidojot ilgtermiņa attīstību. Šos negatīvos riskus var daļēji kompensēt 2009. — 2010. un 2010. — 2011. gadā, galvenokārt ieņēmumu daļā, jo ekonomiskās izaugsmes prognoze, šķiet, ir piesardzīga. |
| --- | --- |

(9)

Budžeta rezultāts, īpaši īstermiņā, varētu būt sliktāks par programmā prognozēto. Prognozētie nodokļu uzlabojumi attiecībā pret IKP, jo īpaši ieņēmumi no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir riskanti, jo prognozes balstās uz pieņēmumu, ka finanšu sektora pozitīvā attīstība turpināsies arī nākošajā gadā un vēlāk nebūs pretēja. Attiecībā uz izdevumiem pēc paredzētā kāpuma līdz 2007. — 2008. gadam, atjauninātajā programmā tiek prognozēts izdevumu līmeņa kritums pēc 2007. — 2008. gada zem 2005. — 2006. gada līmeņa, kas var būt sarežģīts uzdevums. Ievērojot pašreizējās politiskās saistības, izdevumu samazināšanu attiecībā pret IKP ir iespējams panākt tikai pie daudz lēnāka kārtējo izdevumu pieauguma, kas, iespējams, dažās jomās būs īpaši jūtams. Visaptverošā valsts izdevumu pārvērtēšana “Visaptverošās izdevumu pārbaudes” ietvaros, kas plānota 2007. gadā, palīdzēs noteikt jomas, kurās valsts izdevumu pieaugšanu var samazināt, neiespaidojot ilgtermiņa attīstību. Šos negatīvos riskus var daļēji kompensēt 2009. — 2010. un 2010. — 2011. gadā, galvenokārt ieņēmumu daļā, jo ekonomiskās izaugsmes prognoze, šķiet, ir piesardzīga.

| (10) | Attiecībā uz pārmērīgā deficīta novēršanu programma, ko publicēja pirms Padomes ieteikuma saskaņā ar 104. panta 7. punktu, paredz, ka deficīts 2006. — 2007. gadā kritīsies zem atsauces vērtības, bet Komisijas dienesti vienlaikus ar Padomes ieteikumu prognozē, ka pat pēc 2005. gada decembra pirmsbudžeta pārskatā paziņotajiem saprātīgajiem pasākumiem deficīts, visticamāk, saglabāsies nedaudz virs 3 %. Pēc paredzētajiem sešiem mēnešiem Komisija vērtēs panākumus saistībā ar pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu. Šķiet, ka budžeta stratēģijā nav paredzēta pietiekama drošības rezerve, lai pie normālām makroekonomiskām svārstībām netiktu pārsniegta atsauces vērtība — 3 % no IKP (minimālais kritērijs ir cikliski koriģēts deficīts nedaudz zem 1 

   % no IKP), iespējams, izņemot pašās programmas perioda beigās 2010. — 2011. gadā. Jāuzsver tomēr, ka parāda procentuālā vērtība ir samērā maza un iepriekš minētās nozīmīgās valsts investīciju programmas īstenošana ietekmē prognozētās bilances. Pēc plānotās pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas 2006. — 2007 gadā palēnināsies paredzētās strukturālās korekcijas, tai pat laikā samazinās reālā un potenciālā ražošanas apjoma starpība, lai gan tā saglabājas negatīva, un nodokļu elastīgums attīstās pozitīvi. Tas norāda, ka varētu nostiprināt korekcijas virzību. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Lai gan kopējā parāda procentuālā vērtība ir zemāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP, paredzams, ka prognozes perioda laikā tā pakāpeniski paaugstināsies un 2007. — 2008. gadā sasniegs maksimumu — nedaudz zem 45 % no IKP pēc tam, kad 2004. — 2005. gadā tā bija apmēram 41 %. Paredzams, ka pēc tam parāda procentuālā vērtība nedaudz kritīsies. |
| --- | --- |

(11)

Lai gan kopējā parāda procentuālā vērtība ir zemāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP, paredzams, ka prognozes perioda laikā tā pakāpeniski paaugstināsies un 2007. — 2008. gadā sasniegs maksimumu — nedaudz zem 45 % no IKP pēc tam, kad 2004. — 2005. gadā tā bija apmēram 41 %. Paredzams, ka pēc tam parāda procentuālā vērtība nedaudz kritīsies.

| (12) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, kas apvienota ar izmaksu pieaugumu attiecībā uz novecošanu, iespēja nodrošināt nepietiekamas privātās pensijas, palielinot fiskālās izmaksas, radītu Apvienotai Karalistei vidēja riska situāciju, ja vien nenotiek izmaiņas attiecībā uz fiskālās stabilitātes uzlabošanu. Laika posmā līdz 2050. gadam paredzams, ka valsts izdevumi saistībā ar pensijām pieaugs. Tomēr nevar izslēgt lielākus ar iedzīvotāju novecošanos saistītus izdevumus, jo ir privāto pensiju nepietiekamas nodrošināšanas iespējamība. Pašlaik tiek pārskatīta pensiju politika un sagaidāms, ka valdība šā gada pavasarī atbildēs uz Pensiju komisijas 2005. gada novembra ziņojumu. Pašlaik labvēlīgā parāda situācija nedaudz ierobežo iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu; tomēr paredzams, ka prognozes perioda laikā līdz 2050. gadam kopējais parāds palielināsies virs 60 % no IKP atsauces vērtības, ja, salīdzinot ar strukturālo budžeta stāvokli 2005. — 2006. gadā, programmas perioda laikā nenotiks turpmāka budžeta konsolidācija. Uzlabojot valsts finanšu strukturālo bilanci vidējā laika posmā, tiktu samazināts risks valsts finanšu stabilitātei (4). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, kas apvienota ar izmaksu pieaugumu attiecībā uz novecošanu, iespēja nodrošināt nepietiekamas privātās pensijas, palielinot fiskālās izmaksas, radītu Apvienotai Karalistei vidēja riska situāciju, ja vien nenotiek izmaiņas attiecībā uz fiskālās stabilitātes uzlabošanu. Laika posmā līdz 2050. gadam paredzams, ka valsts izdevumi saistībā ar pensijām pieaugs. Tomēr nevar izslēgt lielākus ar iedzīvotāju novecošanos saistītus izdevumus, jo ir privāto pensiju nepietiekamas nodrošināšanas iespējamība. Pašlaik tiek pārskatīta pensiju politika un sagaidāms, ka valdība šā gada pavasarī atbildēs uz Pensiju komisijas 2005. gada novembra ziņojumu. Pašlaik labvēlīgā parāda situācija nedaudz ierobežo iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu; tomēr paredzams, ka prognozes perioda laikā līdz 2050. gadam kopējais parāds palielināsies virs 60 % no IKP atsauces vērtības, ja, salīdzinot ar strukturālo budžeta stāvokli 2005. — 2006. gadā, programmas perioda laikā nenotiks turpmāka budžeta konsolidācija. Uzlabojot valsts finanšu strukturālo bilanci vidējā laika posmā, tiktu samazināts risks valsts finanšu stabilitātei (4).

| (13) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Pašreizējais valsts parāda procentuālās vērtības līmenis joprojām ir relatīvi zems, bet jānovērš pārmērīgais budžeta deficīts, turklāt, lai stabilizētu parāda procentuālo vērtību, vajadzīga turpmāka konsolidācija. Ir apsveicami, ka pašlaik tiek pārskatīti vispārējie pensiju noteikumi, lai nodrošinātu pieejamību, finansiālo dzīvotspēju un sociālo taisnīgumu. Bez tam programmā ir paredzēti pasākumi valsts finanšu kvalitātes uzlabošanai, tai skaitā pasākumi valsts izdevumu efektīvākai izlietošanai, labāk pārvaldot aktīvus, kā arī valsts sektora darba vietu reorganizācija un štatu samazināšana. |
| --- | --- |

(13)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Pašreizējais valsts parāda procentuālās vērtības līmenis joprojām ir relatīvi zems, bet jānovērš pārmērīgais budžeta deficīts, turklāt, lai stabilizētu parāda procentuālo vērtību, vajadzīga turpmāka konsolidācija. Ir apsveicami, ka pašlaik tiek pārskatīti vispārējie pensiju noteikumi, lai nodrošinātu pieejamību, finansiālo dzīvotspēju un sociālo taisnīgumu. Bez tam programmā ir paredzēti pasākumi valsts finanšu kvalitātes uzlabošanai, tai skaitā pasākumi valsts izdevumu efektīvākai izlietošanai, labāk pārvaldot aktīvus, kā arī valsts sektora darba vietu reorganizācija un štatu samazināšana.

| (14) | Apvienotās Karalistes valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 13. oktobrī izaugsmei un darbavietām veltītās atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā, noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: saglabāt finanšu stabilitāti, ievērojot demogrāfiskos izaicinājumus; veicināt jaunradi, pētniecību un izstrādi; apgūt iespēju paplašināšanas iemaņas; nodrošināt taisnīgumu ar modernu un elastīgu labklājības sistēmu; palielināt jauninājumus un piemērot resursu izmatojumu. Valsts reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu ir pilnībā atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst valsts reformu programmā paredzētajām darbībām. |
| --- | --- |

(14)

Apvienotās Karalistes valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 13. oktobrī izaugsmei un darbavietām veltītās atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā, noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: saglabāt finanšu stabilitāti, ievērojot demogrāfiskos izaicinājumus; veicināt jaunradi, pētniecību un izstrādi; apgūt iespēju paplašināšanas iemaņas; nodrošināt taisnīgumu ar modernu un elastīgu labklājības sistēmu; palielināt jauninājumus un piemērot resursu izmatojumu. Valsts reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu ir pilnībā atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst valsts reformu programmā paredzētajām darbībām.

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu, Padome atzīmē, ka plānotās korekcijas ir pakļautas riskiem. Ņemot vērā ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu, un, lai vērstos pret ilgtermiņa ilgtspējību apdraudošiem riskiem, Padome aicina Apvienoto Karalisti:

| i) | nodrošināt, ka līdz 2006. — 2007. gadam ticamā un ilgtspējīgā veidā deficīts ir samazināts zem 3 % no IKP, un pēc tam turpināt konsolidēt budžetu, it īpaši izmantojot paredzēto izdevumu pieauguma samazināšanu pēc 2007. — 2008. gada; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt, ka līdz 2006. — 2007. gadam ticamā un ilgtspējīgā veidā deficīts ir samazināts zem 3 % no IKP, un pēc tam turpināt konsolidēt budžetu, it īpaši izmantojot paredzēto izdevumu pieauguma samazināšanu pēc 2007. — 2008. gada;

| ii) | sasniegt vidēja termiņa mērķus, kas nodrošina strauju progresu virzībā uz stabilitāti, un saglabāt piesardzīgu parāda procentuālo vērtibu zem 60 % no IKP, paredzēt pietiekamu drošības robežvērtību, lai nepārkāptu 3 % apmērā no IKP noteikto deficīta atsauces vērtību, kuru Apvienotajai Karalistei ir pienākums ievērot un izvairīties no tās pārkāpšanas, atstāj manevra iespēju budžetam, it īpaši ņemot vērā vajadzību pēc valsts investīcijām. |
| --- | --- |

ii)

sasniegt vidēja termiņa mērķus, kas nodrošina strauju progresu virzībā uz stabilitāti, un saglabāt piesardzīgu parāda procentuālo vērtibu zem 60 % no IKP, paredzēt pietiekamu drošības robežvērtību, lai nepārkāptu 3 % apmērā no IKP noteikto deficīta atsauces vērtību, kuru Apvienotajai Karalistei ir pienākums ievērot un izvairīties no tās pārkāpšanas, atstāj manevra iespēju budžetam, it īpaši ņemot vērā vajadzību pēc valsts investīcijām.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums.

| | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2005. g (5) .dec. | 2,75 | 1,75 | 2,25 | 3 | 2,75 | 2,25 | 2,25 |
| KOM 2005. g. nov. (6) | 3,2 | 1,6 | 2,3 | 2,8 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2004. g. dec. (5) | 3,25 | 3 | 2,50 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2005. g. dec (5) | 1,25 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM 2005. g. nov. (6) | 1,3 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2004. g. dec. | 1,25 | 1,75 | 2 | 2 | 2 | 2 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | KP 2005. g .dec. (7) | 0,5 | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM 2005. g. nov. (8) | 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 0,8 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2004. g .dec. (7) | – 0,2 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,3 | n.p. | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g .dec. (9) | – 3,3 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 |
| KOM 2005. g. nov. (10) | – 3,3 | – 3,4 | – 3,2 | – 3,0 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2004. g .dec. (9) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,6 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g .dec. (11) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 | 0,4 | 0,5 |
| KOM 2005. g. nov. (6) | – 1,5 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,8 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2004. g .dec. (11) | – 0,8 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | nav | n.p. | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance
  = strukturālā bilance  (12)
   (13)

  (% no IKP) | KP 2005. g .dec. (7)
   (9) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 |
| KOM 2005. g. nov. (8) | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2004. g .dec. | – 2,8 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,6 | n.p. | n.p. |
| Valdības bruto parāds
  (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | 40,9 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 |
| KOM 2005. g. nov. | 40,8 | 42,7 | 43,7 | 44,5 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2004. g. dec. | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 | 42,6 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu aprēķini; Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes (KOM) |

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2005. g (5) .dec.

2,75

1,75

2,25

3

2,75

2,25

2,25

KOM 2005. g. nov. (6)

3,2

1,6

2,3

2,8

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2004. g. dec. (5)

3,25

3

2,50

2,25

2,25

2,25

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2005. g. dec (5)

1,25

2,25

2

2

2

2

2

KOM 2005. g. nov. (6)

1,3

2,4

2,2

2,0

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2004. g. dec.

1,25

1,75

2

2

2

2

n.p.

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

KP 2005. g .dec. (7)

0,5

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

KOM 2005. g. nov. (8)

0,6

– 0,5

– 0,9

– 0,8

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2004. g .dec. (7)

– 0,2

0,2

0,0

– 0,2

– 0,3

n.p.

n.p.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2005. g .dec. (9)

– 3,3

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

KOM 2005. g. nov. (10)

– 3,3

– 3,4

– 3,2

– 3,0

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2004. g .dec. (9)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,6

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2005. g .dec. (11)

– 1,3

– 1,0

– 0,7

– 0,3

0,1

0,4

0,5

KOM 2005. g. nov. (6)

– 1,5

– 1,3

– 1,1

– 0,8

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2004. g .dec. (11)

– 0,8

– 0,7

– 0,2

– 0,1

nav

n.p.

n.p.

Cikliski koriģētā bilance

= strukturālā bilance  (12)
   (13)

(% no IKP)

KP 2005. g .dec. (7)
   (9)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

KOM 2005. g. nov. (8)

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,7

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2004. g .dec.

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

n.p.

n.p.

Valdības bruto parāds

(% no IKP)

KP 2005. g. dec.

40,9

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

KOM 2005. g. nov.

40,8

42,7

43,7

44,5

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2004. g. dec.

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

42,6

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu aprēķini; Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes (KOM)

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. (OV L 174, 7.7.2005.,1. lpp.). 1) Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Apvienotās Karalistes finanšu gads sākas aprīlī un beidzas martā.

(3)  Trūkst iedaļas par valsts finanšu institucionālajām iezīmēm. Programmā nav iekļauti visi obligātie dati (piemēram, prognozes par nodarbinātību un bezdarbu, dati par darbinieku atalgojumu, kā arī pieprasītās ziņas par izdevumu sadalījumu pagājušajā gadā) un visi fakultatīvie dati. Lai gan dati par vispārējās valdības izdevumiem un ieņēmumiem balstās uz EKS 95, tomēr apkopojuma metodes atšķiras no saskaņotā pasākuma. Arī atjauninātajā programmā turpina Apvienotās Karalistes praksi aplūkot ieņēmumus no UMTS licenču pārdošanas drīzāk kā ikgada ieņēmumu plūsmu nevis aktīva pārdošanu, pretēji Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2000. gada 14. jūlija lēmumam par šo ieņēmumu iegrāmatošanu. Komisijas dienestu un Apvienotās Karalistes ierēdņu divpusējo sarunu rezultātā daudzi trūkstošie dati ir papildināti.

(4)  Papildu informācija par ilgtermiņa noturīgumu pieejama Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā (

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  IKP un inflācijas prognozes, kas ir pamatā iestāžu prognozēm par valsts finansēm; balstītas uz scenāriju, lai gan pieauguma tendence ir par ceturtdaļas procenta punktu augstāka.

(6)  Komisijas dienestu prognozes balstās uz kalendāro gadu. Pēc pirmajām aplēsēm 2005. gada pieaugums bija 1,8%. Komisijas dienestu 2006. gada 22. februāra starpposma prognoze prognozē 2006. gadā 2.4% pieaugumu.

(7)  Ražošanas apjoma starpības aprēķini, izmantojot kopīgi saskaņoto metodiku un balstoties uz konverģences programmā sniegtajiem datiem. Ražošanas apjoma starpības aprēķini, izmantojot vispārējā pieauguma tendenču scenārija pamatā esošos datus. Pēc Apvienotās Karalistes metodoloģijas abos gadījumos iegūst vienādu ražošanas apjoma starpības profilu.

(8)  Komisijas dienestu ražošanas apjoma starpības aprēķini, balstoties uz kalendāro gadu.

(9)  Konverģences programmā izmantotie skaitļi koriģēti, ņemot vērā ieņēmumus no UMTS. Apvienotās Karalistes iestādes savās prognozēs par vispārējo valsts bilanci iekļauj gada ieņēmumus aptuveni GBP 1,0 miljarda apmērā, kas iegūti 2000. gadā, pārdodot UMTS licences. Prognožu pielāgošanas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai rezultātā no bilances katru gadu ir jāatņem apmēram ir 0,1 procenta punkts (t.i., attiecīgi palielinās deficīts). Visus tabulā sniegtos datus pēc šīs korekcijas Komisijas dienesti ir koriģējuši atbilstīgi programmas datiem.

(10)  Komisijas dienestu prognoze pirms 2005. gada decembra pirmsbudžeta pārskatā paziņotajiem saprātīgajiem pasākumiem un iekļauta konverģences programmā. Pievienojot šo pasākumu neto ietekmi, kā to ir aplēsušas Apvienotās Karalistes iestādes, Komisijas dienestu prognozē deficīts būtu 3,4% no IKP 2005.—2006. gadā, 3,1% — 2006.—2007. gadā un 2,8% -2007.-2008. gadā.

(11)  Dati no konverģences programmas, kas pielāgoti primārās bilances definīcijai, pamatā izmantojot drīzāk bruto nevis neto procentu maksājumus.

(12)  Cikliski koriģētā bilance (aprēķināta, izmantojot kopīgi saskaņoto metodiku), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Skaitļi, kas attiecas uz cikliski koriģēto bilanci un strukturālo bilanci un ir publicēti šajā programmā, aprēķināti saskaņā ar Apvienotās Karalistes metodoloģiju un balstās uz nominālo bilanci, nav pielāgoti, lai ņemtu vērā ieņēmumus no UMTS, ir šādi: -2,9% no IKP 2004.—2005. gadā, -2,2% — 2005.—2006. gadā, -1,7% — 2006.—2007. gadā, -1,7% — 2007.—2008. gadā, -1,7% — 2008.—2009. gadā, -1,6% — 2009.—2010. gadā, -1,5% 2010.—2011. gadā.

(13)  Konverģences programmas prognozēs un Komisijas dienestu prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu aprēķini; Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes (KOM)

---

Komisija

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/57

---

Eiro maiņas kurss (1)

2006. gada 4. aprīlis

(2006/C 82/14)

1 eiro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2217 |
| JPY | Japānas jēna | 143,69 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4628 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,69835 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3820 |
| CHF | Šveices franks | 1,5804 |
| ISK | Islandes krona | 88,04 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8840 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5760 |
| CZK | Čehijas krona | 28,513 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 264,61 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6960 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9483 |
| RON | Rumānijas leja | 3,5182 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,62 |
| SKK | Slovākijas krona | 37,515 |
| TRY | Turcijas lira | 1,6320 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6951 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4281 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,4804 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0070 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9691 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 175,89 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 7,3950 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,7973 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3285 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 10 983,08 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,495 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,331 |
| RUB | Krievijas rublis | 33,7470 |
| THB | Taizemes bats | 47,233 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2217

JPY

Japānas jēna

143,69

DKK

Dānijas krona

7,4628

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,69835

SEK

Zviedrijas krona

9,3820

CHF

Šveices franks

1,5804

ISK

Islandes krona

88,04

NOK

Norvēģijas krona

7,8840

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5760

CZK

Čehijas krona

28,513

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

264,61

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6960

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,9483

RON

Rumānijas leja

3,5182

SIT

Slovēnijas tolērs

239,62

SKK

Slovākijas krona

37,515

TRY

Turcijas lira

1,6320

AUD

Austrālijas dolārs

1,6951

CAD

Kanādas dolārs

1,4281

HKD

Hongkongas dolārs

9,4804

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0070

SGD

Singapūras dolārs

1,9691

KRW

Dienvidkorejas vons

1 175,89

ZAR

Dienvidāfrikas rands

7,3950

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,7973

HRK

Horvātijas kuna

7,3285

IDR

Indonēzijas rūpija

10 983,08

MYR

Malaizijas ringits

4,495

PHP

Filipīnu peso

62,331

RUB

Krievijas rublis

33,7470

THB

Taizemes bats

47,233

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/58

---

Koncentrācijas paziņojuma atsaukšana

(Lieta Nr. COMP/M.4162 — Merck/Schering)

(2006/C 82/15)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2006. gada 16. martā Eiropas Kopienu Komisija saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju starp Merck KgaA (“Merck”, Vācija) un Schering Aktiengesellschaft (“Schering”, Vācija). 2006. gada 27. martā puses, kuras iesniedza paziņojumu, informēja Komisiju par šā paziņojuma atsaukšanu.

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/59

---

Informācijas procedūra — Tehniskie noteikumi

(2006/C 82/16)

(Teksts ir spēkā EEZ)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/34/EC (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, kā arī informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā. (OV L 204, 21.7.1998., lpp. 37; OV L 217, 5.8.1998., lpp.18).

Nacionālo tehnisko noteikumu projekti, kas iesniegti Komisijā

| Atsauce (1) | Nosaukums | Triju mēnešu bezdarbības perioda notecējums (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0136/A | Federālais atkritumu saimniecības plāns 2006. gadam — nodaļa “Atkritumu noglabāšanas vadlīnijas un apstrādes pamatprincipi” | 16.6.2006 |
| 2006/0137/F | Dekrēta projekts, kas attiecas uz ēku energoefektivitātes novērtējumu un pārdošanai piedāvāto ēku pieslēguma dabas gāzei stāvokli | 19.6.2006 |
| 2006/0138/UK | Specifikācijas atvērumu likvidēšanai lielceļos (Kodekss) | 23.6.2006 |
| 2006/0139/A | Likums par Vīnes 2006. gada Likuma par kurināšanu ar šķidro kurināmo — WÖlfG 2006 — izdošanu | 19.6.2006 |
| 2006/0140/NL | Mājokļu, teritorijas plānošanas un vides valsts sekretāra rīkojums par spēkā esošiem noteikumiem, kas attiecas uz atbalstu automobiļiem, kuriem ir dīzeļmotors ar mazu piesārņojošo vielu emisiju, un tādēļ ir tiesības uz nodokļu atgriešanu saskaņā ar 1992. gada likumu par vieglo automobiļu un motociklu nodokli (Rīkojums par atbalstu automobiļiem, kuriem ir dīzeļmotors ar mazu piesārņojošo vielu emisiju, un tiesības uz vieglo automobiļu un motociklu nodokļa atgriešanu) | (4) |

Atsauce (1)

Nosaukums

Triju mēnešu bezdarbības perioda notecējums (2)

2006/0136/A

Federālais atkritumu saimniecības plāns 2006. gadam — nodaļa “Atkritumu noglabāšanas vadlīnijas un apstrādes pamatprincipi”

16.6.2006

2006/0137/F

Dekrēta projekts, kas attiecas uz ēku energoefektivitātes novērtējumu un pārdošanai piedāvāto ēku pieslēguma dabas gāzei stāvokli

19.6.2006

2006/0138/UK

Specifikācijas atvērumu likvidēšanai lielceļos (Kodekss)

23.6.2006

2006/0139/A

Likums par Vīnes 2006. gada Likuma par kurināšanu ar šķidro kurināmo — WÖlfG 2006 — izdošanu

19.6.2006

2006/0140/NL

Mājokļu, teritorijas plānošanas un vides valsts sekretāra rīkojums par spēkā esošiem noteikumiem, kas attiecas uz atbalstu automobiļiem, kuriem ir dīzeļmotors ar mazu piesārņojošo vielu emisiju, un tādēļ ir tiesības uz nodokļu atgriešanu saskaņā ar 1992. gada likumu par vieglo automobiļu un motociklu nodokli (Rīkojums par atbalstu automobiļiem, kuriem ir dīzeļmotors ar mazu piesārņojošo vielu emisiju, un tiesības uz vieglo automobiļu un motociklu nodokļa atgriešanu)

(4)

Komisija pievērš uzmanību 1996. gada 30. aprīļa spriedumam “CIA Security” lietā (C-194/94 — ECR I, p. 2201), kur Eiropas Tiesa nolēma, ka direktīvas 98/34/EC (agrāk 83/189/EEC) 8. un 9.pantu iespējams skaidrot tādējādi, ka personas var atsaukties uz tiem, griežoties savu valstu tiesās, kurām jānoraida valsts tehnisko noteikumu piemērošana, ja tie nav darīti zināmi atbilstoši Direktīvai.

Šis spriedums apstiprina Komisijas 1986. gada 1. oktobra paziņojumu (OV C 245, 1.10.1986., lpp.4).

Tādējādi paziņošanas pienākuma neievērošana nosaka to, ka attiecīgie tehniskie noteikumi uzskatāmi par nepiemērojamiem un līdz ar to attiecībā uz personām tiem nav likuma spēka.

Lai saņemtu vairāk informācijas par pieteikuma procedūru, lūdzam rakstīt:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| e-pasts: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

e-pasts: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Meklējiet informāciju arī interneta lapā: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Ja jums nepieciešama vēl papildus informācija par šiem pieteikumiem, lūdzam kontaktēties ar zemāk norādītajiem valstu departamentiem:

VALSTU DEPARTAMENTU UZSKAITĪJUMS, KURI IR ATBILDĪGI PAR DIREKTĪVAS 98/34/EC ĪSTENOŠANU

BEĻĢIJA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps kundze |
| Tālr.: (32-2) 277 80 03 |
| Fakss: (32-2) 277 54 01 |
| E-pasts: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Kopējais e-pasts: belnotif@mineco.fgov.be |
| Interneta lapa: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps kundze

Tālr.: (32-2) 277 80 03

Fakss: (32-2) 277 54 01

E-pasts: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Kopējais e-pasts: belnotif@mineco.fgov.be

Interneta lapa: http://www.mineco.fgov.be

ČEHIJAS REPUBLIKA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Miroslav Chloupek kungs |
| Director of International Relations Department |
| Tālr.: (420) 224 907 123 |
| Fakss: (420) 224 914 990 |
| E-pasts: chloupek@unmz.cz |
| Lucie Růžičková kundze |
| Tālr.: (420) 224 907 139 |
| Fakss: (420) 224 907 122 |
| E-pasts: ruzickova@unmz.cz |
| Kopējais e-pasts: eu9834@unmz.cz |
| Interneta lapa: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Miroslav Chloupek kungs

Director of International Relations Department

Tālr.: (420) 224 907 123

Fakss: (420) 224 914 990

E-pasts: chloupek@unmz.cz

Lucie Růžičková kundze

Tālr.: (420) 224 907 139

Fakss: (420) 224 907 122

E-pasts: ruzickova@unmz.cz

Kopējais e-pasts: eu9834@unmz.cz

Interneta lapa: http://www.unmz.cz

DĀNIJA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (or DK-2100 Copenhagen OE) |
| Bjarne Bang Christensen kungs |
| Legal adviser |
| Tālr.: (45) 35 46 63 66 (tiešais) |
| E-pasts: bbc@ebst.dk |
| Birgit Jensen kundze |
| Principal Executive Officer |
| Tālr.: (45) 35 46 62 87 (tiešais) |
| Fakss: (45) 35 46 62 03 |
| E-pasts: bij@ebst.dk |
| Pasta kastīte pieteikumu ziņojumiem — noti@ebst.dk |
| Interneta lapa: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (or DK-2100 Copenhagen OE)

Bjarne Bang Christensen kungs

Legal adviser

Tālr.: (45) 35 46 63 66 (tiešais)

E-pasts: bbc@ebst.dk

Birgit Jensen kundze

Principal Executive Officer

Tālr.: (45) 35 46 62 87 (tiešais)

Fakss: (45) 35 46 62 03

E-pasts: bij@ebst.dk

Pasta kastīte pieteikumu ziņojumiem — noti@ebst.dk

Interneta lapa: http://www.ebst.dk/Notifikationer

VĀCIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34 — 37 |
| D-10115 Berlin |
| Christina Jäckel kundze |
| Tālr.: (49-30) 20 14 63 53 |
| Fakss: (49-30) 20 14 53 79 |
| E-pasts: infonorm@bmwa.bund.de |
| Interneta lapa: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34 — 37

D-10115 Berlin

Christina Jäckel kundze

Tālr.: (49-30) 20 14 63 53

Fakss: (49-30) 20 14 53 79

E-pasts: infonorm@bmwa.bund.de

Interneta lapa: http://www.bmwa.bund.de

IGAUNIJA

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Karl Stern kungs |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tālr.: (372) 625 64 05 |
| Fakss: (372) 631 30 29 |
| E-pasts: karl.stern@mkm.ee |
| Kopējais e-pasts: el.teavitamine@mkm.ee |
| Interneta lapa: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Karl Stern kungs

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tālr.: (372) 625 64 05

Fakss: (372) 631 30 29

E-pasts: karl.stern@mkm.ee

Kopējais e-pasts: el.teavitamine@mkm.ee

Interneta lapa: http://www.mkm.ee

GRIEĶIJA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| Tālr.: (30-210) 696 98 63 |
| Fakss: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

Tālr.: (30-210) 696 98 63

Fakss: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Evangelia Alexandri kundze |
| Tālr.: (30-210) 212 03 01 |
| Fakss: (30-210) 228 62 19 |
| E-pasts: alex@elot.gr |
| Kopējais e-pasts: 83189in@elot.gr |
| Interneta lapa: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Evangelia Alexandri kundze

Tālr.: (30-210) 212 03 01

Fakss: (30-210) 228 62 19

E-pasts: alex@elot.gr

Kopējais e-pasts: 83189in@elot.gr

Interneta lapa: http://www.elot.gr

SPĀNIJA

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres “Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Angel Silván Torregrosa kungs |
| Tālr.: (34) 913 79 83 32 |
| Esther Pérez Peláez kundze |
| Tehniskais konsultants |
| E-pasts: esther.perez@ue.mae.es |
| Tālr.: (34) 913 79 84 64 |
| Fakss: (34) 913 79 84 01 |
| Kopējais e-pasts: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres “Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Angel Silván Torregrosa kungs

Tālr.: (34) 913 79 83 32

Esther Pérez Peláez kundze

Tehniskais konsultants

E-pasts: esther.perez@ue.mae.es

Tālr.: (34) 913 79 84 64

Fakss: (34) 913 79 84 01

Kopējais e-pasts: d83-189@ue.mae.es

FRANCIJA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau kundze |
| Tālr.: (33) 1 53 44 97 04 |
| Fakss: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-pasts: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard kundze |
| Tālr.: (33) 153 44 97 05 |
| Fakss: (33) 153 44 98 88 |
| E-pasts: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Kopējais e-pasts: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau kundze

Tālr.: (33) 1 53 44 97 04

Fakss: (33) 1 53 44 98 88

E-pasts: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard kundze

Tālr.: (33) 153 44 97 05

Fakss: (33) 153 44 98 88

E-pasts: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Kopējais e-pasts: d9834.france@industrie.gouv.fr

ĪRIJA

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Tony Losty kungs |
| Tālr.: (353-1) 807 38 80 |
| Fakss: (353-1) 807 38 38 |
| E-pasts: tony.losty@nsai.ie |
| Interneta lapa: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Tony Losty kungs

Tālr.: (353-1) 807 38 80

Fakss: (353-1) 807 38 38

E-pasts: tony.losty@nsai.ie

Interneta lapa: http://www.nsai.ie

ITĀLIJA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Vincenzo Correggia kungs |
| Tālr.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fakss: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-pasts: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Enrico Castiglioni kungs |
| Tālr.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fakss: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-pasts: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Kopējais e-pasts: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Interneta lapa: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Vincenzo Correggia kungs

Tālr.: (39) 06 47 05 22 05

Fakss: (39) 06 47 88 78 05

E-pasts: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Enrico Castiglioni kungs

Tālr.: (39) 06 47 05 26 69

Fakss: (39) 06 47 88 78 05

E-pasts: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Kopējais e-pasts: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Interneta lapa: http://www.minindustria.it

KIPRA

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tālr.: (357) 22 409310 |
| Fakss: (357) 22 754103 |
| Antonis Ioannou kungs |
| Tālr.: (357) 22 40 94 09 |
| Fakss: (357) 22 75 41 03 |
| E-pasts: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Kopējais e-pasts: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Interneta lapa: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tālr.: (357) 22 409310

Fakss: (357) 22 754103

Antonis Ioannou kungs

Tālr.: (357) 22 40 94 09

Fakss: (357) 22 75 41 03

E-pasts: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Kopējais e-pasts: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Interneta lapa: http://www.cys.mcit.gov.cy

LATVIJA

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tālr.: (371) 701 32 30 |
| Fakss: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tālr.: (371) 701 32 36 |
| Tālr.: (371) 701 30 67 |
| Fakss: (371) 728 08 82 |
| E-pasts: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Kopējais e-pasts: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tālr.: (371) 701 32 30

Fakss: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tālr.: (371) 701 32 36

Tālr.: (371) 701 30 67

Fakss: (371) 728 08 82

E-pasts: zanda.liekna@em.gov.lv

Kopējais e-pasts: notification@em.gov.lv

LIETUVA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene kundze |
| Tālr.: (370) 52 70 93 47 |
| Fakss: (370) 52 70 93 67 |
| E-pasts: dir9834@lsd.lt |
| Interneta lapa: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene kundze

Tālr.: (370) 52 70 93 47

Fakss: (370) 52 70 93 67

E-pasts: dir9834@lsd.lt

Interneta lapa: http://www.lsd.lt

LUKSEMBURGA

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann kungs |
| Tālr.: (352) 46 97 46-1 |
| Fakss: (352) 22 25 24 |
| E-pasts: see.direction@eg.etat.lu |
| Interneta lapa: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann kungs

Tālr.: (352) 46 97 46-1

Fakss: (352) 22 25 24

E-pasts: see.direction@eg.etat.lu

Interneta lapa: http://www.see.lu

UNGĀRIJA

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Zsolt Fazekas kungs |
| Leading Councillor |
| E-pasts: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tālr.: (36-1) 374 28 73 |
| Fakss: (36-1) 473 16 22 |
| E-pasts: notification@gkm.gov.hu |
| Interneta lapa: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Zsolt Fazekas kungs

Leading Councillor

E-pasts: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tālr.: (36-1) 374 28 73

Fakss: (36-1) 473 16 22

E-pasts: notification@gkm.gov.hu

Interneta lapa: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tālr.: (356) 21 24 24 20 |
| Tālr.: (356) 21 24 32 82 |
| Fakss: (356) 21 24 24 06 |
| Lorna Cachia kundze |
| E-pasts: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Kopējais e-pasts: notification@msa.org.mt |
| Interneta lapa: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tālr.: (356) 21 24 24 20

Tālr.: (356) 21 24 32 82

Fakss: (356) 21 24 24 06

Lorna Cachia kundze

E-pasts: lorna.cachia@msa.org.mt

Kopējais e-pasts: notification@msa.org.mt

Interneta lapa: http://www.msa.org.mt

NĪDERLANDE

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Ebel van der Heide kungs |
| Tālr.: (31-50) 523 21 34 |
| Hennie Boekema kundze |
| Tālr.: (31-50) 523 21 35 |
| Tineke Elzer kundze |
| Tālr.: (31-50) 523 21 33 |
| Fakss: (31-50) 523 21 59 |
| Kopējais e-pasts: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Ebel van der Heide kungs

Tālr.: (31-50) 523 21 34

Hennie Boekema kundze

Tālr.: (31-50) 523 21 35

Tineke Elzer kundze

Tālr.: (31-50) 523 21 33

Fakss: (31-50) 523 21 59

Kopējais e-pasts:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm kundze |
| Tālr.: (43-1) 711 00 58 96 |
| Fakss: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80 |
| E-pasts: not9834@bmwa.gv.at |
| Interneta lapa: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Brigitte Wikgolm kundze

Tālr.: (43-1) 711 00 58 96

Fakss: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80

E-pasts: not9834@bmwa.gv.at

Interneta lapa: http://www.bmwa.gv.at

POLIJA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Barbara Nieciak kundze |
| Tālr.: (48-22) 693 54 07 |
| Fakss: (48-22) 693 40 28 |
| E-pasts: barnie@mg.gov.pl |
| Agata Gągor kundze |
| Tālr.: (48-22) 693 56 90 |
| Kopējais e-pasts: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Barbara Nieciak kundze

Tālr.: (48-22) 693 54 07

Fakss: (48-22) 693 40 28

E-pasts: barnie@mg.gov.pl

Agata Gągor kundze

Tālr.: (48-22) 693 56 90

Kopējais e-pasts: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGĀLE

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires kundze |
| Tālr.: (351) 212 94 82 36 or 81 00 |
| Fakss: (351) 212 94 82 23 |
| E-pasts: c.pires@mail.ipq.pt |
| Kopējais e-pasts: not9834@mail.ipq.pt |
| Interneta lapa: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Cândida Pires kundze

Tālr.: (351) 212 94 82 36 or 81 00

Fakss: (351) 212 94 82 23

E-pasts: c.pires@mail.ipq.pt

Kopējais e-pasts: not9834@mail.ipq.pt

Interneta lapa: http://www.ipq.pt

SLOVĒNIJA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Vesna Stražišar kundze |
| Tālr.: (386-1) 478 30 41 |
| Fakss: (386-1) 478 30 98 |
| E-pasts: contact@sist.si |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Vesna Stražišar kundze

Tālr.: (386-1) 478 30 41

Fakss: (386-1) 478 30 98

E-pasts: contact@sist.si

SLOVĀKIJA

| Kvetoslava Steinlova kundze |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tālr.: (421-2) 52 49 35 21 |
| Fakss: (421-2) 52 49 10 50 |
| E-pasts: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova kundze

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tālr.: (421-2) 52 49 35 21

Fakss: (421-2) 52 49 10 50

E-pasts: steinlova@normoff.gov.sk

SOMIJA

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Adrese apmeklētājiem: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| un |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Pasta adrese: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Leila Orava kundze |
| Tālr.: (358-9) 16 06 46 86 |
| Fakss: (358-9) 16 06 46 22 |
| E-pasts: leila.orava@ktm.fi |
| Katri Amper kundze |
| Tālr.: (358-9) 16 06 46 48 |
| Kopējais e-pasts: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Interneta lapa: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Adrese apmeklētājiem:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

un

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Pasta adrese:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Leila Orava kundze

Tālr.: (358-9) 16 06 46 86

Fakss: (358-9) 16 06 46 22

E-pasts: leila.orava@ktm.fi

Katri Amper kundze

Tālr.: (358-9) 16 06 46 48

Kopējais e-pasts: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Interneta lapa: http://www.ktm.fi

ZVIEDRIJA

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson kundze |
| Tālr.: (46-8) 690 48 82 or (46-8) 690 48 00 |
| Fakss: (46-8) 690 48 40 or (46-8) 30 67 59 |
| E-pasts: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Kopējais e-pasts: 9834@kommers.se |
| Interneta lapa: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson kundze

Tālr.: (46-8) 690 48 82 or (46-8) 690 48 00

Fakss: (46-8) 690 48 40 or (46-8) 30 67 59

E-pasts: kerstin.carlsson@kommers.se

Kopējais e-pasts: 9834@kommers.se

Interneta lapa: http://www.kommers.se

LIELBRITĀNIJA

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Philip Plumb kungs |
| Tālr.: (44-207) 215 14 88 |
| Fakss: (44-207) 215 15 29 |
| E-pasts: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Kopējais e-pasts: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Interneta lapa: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Philip Plumb kungs

Tālr.: (44-207) 215 14 88

Fakss: (44-207) 215 15 29

E-pasts: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Kopējais e-pasts: 9834@dti.gsi.gov.uk

Interneta lapa: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer kundze |
| Tālr.: (32-2) 286 18 61 |
| Fakss: (32-2) 286 18 00 |
| E-pasts: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma kundze |
| Tālr.: (32-2) 286 18 71 |
| Fakss: (32-2) 286 18 00 |
| E-pasts: tri@eftasurv.int |
| Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Interneta lapa: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer kundze

Tālr.: (32-2) 286 18 61

Fakss: (32-2) 286 18 00

E-pasts: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma kundze

Tālr.: (32-2) 286 18 71

Fakss: (32-2) 286 18 00

E-pasts: tri@eftasurv.int

Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Interneta lapa: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Kathleen Byrne kundze |
| Tālr.: (32-2) 286 17 49 |
| Fakss: (32-2) 286 17 42 |
| E-pasts: kathleen.byrne@efta.int |
| Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Interneta lapa: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Kathleen Byrne kundze

Tālr.: (32-2) 286 17 49

Fakss: (32-2) 286 17 42

E-pasts: kathleen.byrne@efta.int

Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Interneta lapa: http://www.efta.int

TURCIJA

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| 06510 |
| Emek — Ankara |
| Mehmet Comert kundze |
| Tālr.: (90-312) 212 58 98 |
| Fakss: (90-312) 212 87 68 |
| E-pasts: comertm@dtm.gov.tr |
| Interneta lapa: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

06510

Emek — Ankara

Mehmet Comert kundze

Tālr.: (90-312) 212 58 98

Fakss: (90-312) 212 87 68

E-pasts: comertm@dtm.gov.tr

Interneta lapa: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Gads — reģistrācijas numurs — izcelsmes dalībvalsts.

(2)  Periods, kura laikā projektu nedrīkst pieņemt.

(3)  Nav bezdarbības perioda, jo Komisija ir akceptējusi steidzamas pieņemšanas pamatojumu, uz kuru atsaucas pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts.

(4)  Nav bezdarbības perioda, jo pasākums skar tehniskās specifikācijas, citas prasības vai noteikumus par pakalpojumiem, kas saistīti ar fiskālajiem vai finanšu pasākumiem, atbilstoši Direktīvas 98/34/EK 1. panta 11. punkta otrās daļas trešajai rindkopai.

(5)  Informācijas procedūra ir pabeigta.

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/64 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/64

---

Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Krievijas izcelsmes silīcija importam

(2006/C 82/17)

Komisija ir saņēmusi pieprasījumu uzsākt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (2).

1.   Pieprasījums veikt pārskatīšanu

Pieprasījumu iesniedza saistītie eksportētāji no Krievijas SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamenska, Urālu reģions, Krievija, un ZAO KREMNY, Irkutska, Irkutskas reģions, Krievija (“pieprasījuma iesniedzējs”).

Pieprasījums attiecas tikai uz tā dempinga pārbaudi, kas saistīts ar pieprasījuma iesniedzēju.

2.   Ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir Krievijas izcelsmes silīcijs (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu 28046900. Šis KN kods norādīts vienīgi informācijai.

3.   Spēkā esošie pasākumi

Patlaban spēkā esošais pasākums ir galīgais antidempinga maksājums, kas Krievijas izcelsmes silīcija importam noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2229/2003 (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 821/2004 (4). Saistības, ko piedāvāja pieprasījuma iesniedzējs, ir pieņemtas ar Komisijas 2004. gada 13. aprīļa lēmumu (5).

4.   Pārskatīšanas pamatojums

Pieprasījums atbilstoši 11. panta 3. punktam balstās uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtiem sākotnējiem pierādījumiem par to, ka ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas.

Pieprasījuma iesniedzējs cita starpā apgalvo, ka tā attiecīgā ražojuma eksporta cenas uz Kopienu ir pieaugušas būtiski un ievērojami vairāk nekā cenas iekšzemes tirgū Krievijā. Tas ir samazinājis vai likvidējis dempingu. Tāpēc, lai neitralizētu dempingu, vairs nav jāturpina to spēkā esošo pasākumu piemērošana, kas bija pamatoti ar iepriekš noteikto dempinga līmeni.

5.   Procedūra dempinga noteikšanai

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu uzsāk pārskatīšanu.

Izmeklēšanā attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju novērtēs nepieciešamību turpināt, atcelt vai grozīt spēkā esošos pasākumus.

(a)   Anketas

Lai iegūtu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, Komisija nosūtīs anketas pieprasījuma iesniedzējam un attiecīgās eksportētājas valsts iestādēm. Šī informācija un pierādījumi, ar kuriem tā pamatota, jānogādā Komisijā 6. punkta a) apakšpunktā noteiktajā termiņā.

(b)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

Ar šo visas ieinteresētās personas tiek aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju, kas nav sniegta atbildēs uz anketas jautājumiem, un sniegt apstiprinošus pierādījumus. Šī informācija un pierādījumi, kas to pamato, jānogādā Komisijā 6. punkta a) apakšpunktā noteiktajā termiņā.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās iesniedz pieprasījumu, kurā norādīts, ka ir īpaši iemesli, lai tās uzklausītu. Pieprasījums jāiesniedz 6. punkta b) apakšpunktā noteiktajā termiņā.

6.   Termiņi

(a)   Termiņš, kurā personas var informēt par sevi, iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem un cita veida informāciju

Lai izmeklēšanā varētu ņemt vērā sniegto informāciju, visām ieinteresētajām personām jāinformē par sevi, sazinoties ar Komisiju, tā jāiepazīstina ar savu viedokli un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai jebkura cita informācija 40 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi. Uzmanība jāpievērš tam, ka vairākuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai ieinteresētā persona iepriekš minētajā laikposmā ir informējusi par sevi.

(b)   Uzklausīšana

Visas ieinteresētās personas tajā pašā 40 dienu termiņā var arī pieprasīt, lai Komisija tās uzklausītu.

7.   Rakstiski iesniegumi, atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste

Visi ieinteresēto personu apsvērumi un pieprasījumi jāiesniedz rakstiski (nevis elektroniskā veidā, ja vien nav noteikts citādi) un tajos jānorāda ieinteresētās personas vārds, uzvārds, adrese, e–pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Visai rakstveidā iesniegtajai informācijai, tostarp šajā paziņojumā pieprasītajai informācijai, atbildēm uz anketas jautājumiem un sarakstei, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, jābūt ar norādi “Limited” (6), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu šiem dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versiju ar norādi “For inspection by interested parties”.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fakss: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fakss: (32-2) 295 65 05

8.   Nesadarbošanās

Gadījumos, kad kāda ieinteresētā persona atsakās darīt pieejamu nepieciešamo informāciju vai nesniedz to paredzētajos termiņos, vai arī ievērojami kavē izmeklēšanu, pozitīvus vai negatīvus secinājumus var izdarīt saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja konstatē, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepareizu vai maldīgu informāciju, šo informāciju neņem vērā, un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izmantot rīcībā esošos faktus. Ja kāda ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tādēļ tiek izmantoti pieejamie fakti, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

(2)  OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.

(3)  OV L 339, 24.12.2003., 3. lpp.

(4)  OV L 127, 29.4.2004., 1. lpp.

(5)  OV L 127, 29.4.2004., 114. lpp.

(6)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments atbilstoši pamatregulas 19. pantam un 6. pantam PTO Nolīgumā par 1994. gada VVTT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/66

---

Informācija, ko paziņojušas dalībvalstis par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam

(2006/C 82/18)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| Atbalsta numurs | XT 34/04 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | Karintija |
| Atbalsta shēmas vai uzņēmuma, kas saņem individuālo atbalstu, nosaukums: | Karintijas kvalifikācijas ofensīva uzņēmumiem |
| Juridiskais pamats | Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006 |
| Paredzamās atbalsta shēmas gada izmaksas vai atsevišķam uzņēmumam piešķirtās palīdzības kopsumma | Atbalsta shēma | Aptuveni 1,2 miljoni EUR |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2. — 7. punktu | Jā | Vispārēji mācību pasākumi






  — | Lielajiem uzņēmumiem 50% |

Atbalsta numurs

XT 34/04

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

Karintija

Atbalsta shēmas vai uzņēmuma, kas saņem individuālo atbalstu, nosaukums:

Karintijas kvalifikācijas ofensīva uzņēmumiem

Juridiskais pamats

Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006

Paredzamās atbalsta shēmas gada izmaksas vai atsevišķam uzņēmumam piešķirtās palīdzības kopsumma

Atbalsta shēma

Aptuveni 1,2 miljoni EUR

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2. — 7. punktu

Jā

Vispārēji mācību pasākumi

—

Lielajiem uzņēmumiem 50%

| — | Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) 70% |
| --- | --- |

—

Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) 70%

| — | Maksimālā atbalsta intensitāte 70% no attaisnotajām izmaksām |
| --- | --- |

—

Maksimālā atbalsta intensitāte 70% no attaisnotajām izmaksām

| — | Specifiski mācību pasākumi |
| --- | --- |

—

Specifiski mācību pasākumi

| — | Lielajiem uzņēmumiem 25% |
| --- | --- |

—

Lielajiem uzņēmumiem 25%

| — | Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) 35% |
| --- | --- |

—

Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) 35%

| — | Maksimālā atbalsta intensitāte 35% no attaisnotajām izmaksām |
| --- | --- |

—

Maksimālā atbalsta intensitāte 35% no attaisnotajām izmaksām

Piešķiršanas datums

No 1.6.2004.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta darbības termiņš

Līdz 31.12.2006.

Atbalsta mērķis

Vispārēji mācību pasākumi

Cilvēkresursu potenciāla uzlabošana, iegūstot kvalifikāciju. Uzņēmumu izaugsmes iespēju atbalstīšana, attīstot nākotnē vērstas personāla attīstības stratēģijas.

Specifiski mācību pasākumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās atļauts piešķirt mācību atbalstu

Nē

Atbalsts attiecas uz šādām nozarēm

Jā

| — | lauksaimniecība |
| --- | --- |

—

lauksaimniecība

Nē

| — | zvejniecība un/vai ūdens kultūra |
| --- | --- |

—

zvejniecība un/vai ūdens kultūra

Nē

| — | ieguves rūpniecība |
| --- | --- |

—

ieguves rūpniecība

Nē

| — | visa pārstrādājošā rūpniecība |
| --- | --- |

—

visa pārstrādājošā rūpniecība

Nē

vai

tērauda rūpniecība

Nē

kuģu būve

Nē

sintētisko šķiedru rūpniecība

Nē

mašīnbūve

Nē

citas pārstrādājošās rūpniecības jomas

Mašīnu un iekārtu būve (ÖNACE 29, 34, 35)

Kokapstrāde un celtniecība no koka ( ÖNACE 20)

Ķimikāliju ražošana (ÖNACE 24)

Pētniecība un attīstība (ÖNACE 73)

Papīra un kartona ražošana un pārstrāde (ÖNACE 21)

| — | visi pakalpojumi |
| --- | --- |

—

visi pakalpojumi

Nē

vai

jūras transports

Nē

citi transporta pakalpojumi

Nē

inanšu pakalpojumi

Nē

citi pakalpojumi

Elektronika, programmnodrošinājums, datortehnika un informācijas apmaiņa (ÖNACE 30 — 33, 72)

Atbildīgās iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Amt der Kärntner Landesregierung, Unterabteilung 6 — Bildungs- und Arbeitsmarktpolitik.

Adrese:

| Mießtaler Straße 12 |
| --- |
| A-9020 Klagenfurt |

Mießtaler Straße 12

A-9020 Klagenfurt

Lielas individuālā atbalsta dotācijas

Saskaņā ar regulas 5. pantu

Jā

| Atbalsta numurs | XT 87/04 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācijas Federatīvā Republika |
| Reģions | Lejassaksijas pavalsts |
| Atbalsta shēmas vai uzņēmuma, kas saņem individuālo atbalstu, nosaukums: | Direktīva par subsīdiju piešķiršanu pasākumu atbalstam programmas “Kvalifikācijas celšanas ofensīva vidusšķirai” ietvaros (ESF –3. mērķis) |
| Juridiskais pamats | § 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO) |
| Paredzamās atbalsta shēmas gada izmaksas vai atsevišķam uzņēmumam piešķirtās palīdzības kopsumma | Atbalsta shēma | Kopsumma gadā | 9,0 miljoni EUR |
| Aizdevuma galvojums | |
| Individuālais atbalsts | Atbalsta kopsumma | |
| Aizdevuma galvojums | |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2. — 7. punktu | Jā | |
| Piešķiršanas datums | no 7.10.2004. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta darbības termiņš | Darbības termiņa beigas 31.12.2006. |
| Atbalsta mērķis | Vispārēji mācību pasākumi | Jā |
| Specifiski mācību pasākumi | Jā |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās atļauts piešķirt mācību atbalstu | Jā |
| Atbildīgās iestādes nosaukums un adrese | Nosaukums:
  Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank) |
| Adrese:





  Günther-Wagner-Allee 12-14 |
| D-30177 Hannover |

Atbalsta numurs

XT 87/04

Dalībvalsts

Vācijas Federatīvā Republika

Reģions

Lejassaksijas pavalsts

Atbalsta shēmas vai uzņēmuma, kas saņem individuālo atbalstu, nosaukums:

Direktīva par subsīdiju piešķiršanu pasākumu atbalstam programmas “Kvalifikācijas celšanas ofensīva vidusšķirai” ietvaros (ESF –3. mērķis)

Juridiskais pamats

§ 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO)

Paredzamās atbalsta shēmas gada izmaksas vai atsevišķam uzņēmumam piešķirtās palīdzības kopsumma

Atbalsta shēma

Kopsumma gadā

9,0 miljoni EUR

Aizdevuma galvojums

Individuālais atbalsts

Atbalsta kopsumma

Aizdevuma galvojums

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2. — 7. punktu

Jā

Piešķiršanas datums

no 7.10.2004.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta darbības termiņš

Darbības termiņa beigas 31.12.2006.

Atbalsta mērķis

Vispārēji mācību pasākumi

Jā

Specifiski mācību pasākumi

Jā

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās atļauts piešķirt mācību atbalstu

Jā

Atbildīgās iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank)

Adrese:

Günther-Wagner-Allee 12-14

D-30177 Hannover

Tālr.: (49-511) 300 31–0

info@nbank.de

Lielas individuālā atbalsta dotācijas

Saskaņā ar regulas 5. pantu

Jā

| Atbalsta Nr.: | XT 94/04 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Čehijas Republika |
| Reģions | NUTS III — dienvidu Morāvijas, Zlinas, Morāvijas-Silēzijas reģioni |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | INTERREG IIIA Čehijas Republika — Slovākija |
| Juridiskais pamats | Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska |
| Plānotās ikgadējās izmaksas vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējais apjoms | Atbalsta shēma | Kopējais apjoms gadā | 274 860 EUR |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Kopējais atbalsta apjoms | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Maksimālā atbalsta intensitāte | Atbilstīgi regulas 4. panta 2. — 7. punktam | Jā | |
| Īstenošanas datums | 28.10.2004. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta darbības termiņš | Līdz 2006. gada 31. decembrim |
| Atbalsta mērķis | Vispārējas mācības | Jā |
| Speciālās mācības | |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kuras var saņemt atbalstu mācībām | Jā |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Nosaukums
  Ministerstvo pro místní rozvoj ČR |
| Adrese





  Staroměstské nám. 6 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Atbalsta Nr.:

XT 94/04

Dalībvalsts

Čehijas Republika

Reģions

NUTS III — dienvidu Morāvijas, Zlinas, Morāvijas-Silēzijas reģioni

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

INTERREG IIIA Čehijas Republika — Slovākija

Juridiskais pamats

Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska

Plānotās ikgadējās izmaksas vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējais apjoms

Atbalsta shēma

Kopējais apjoms gadā

274 860 EUR

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Kopējais atbalsta apjoms

Garantētie aizdevumi

Maksimālā atbalsta intensitāte

Atbilstīgi regulas 4. panta 2. — 7. punktam

Jā

Īstenošanas datums

28.10.2004.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta darbības termiņš

Līdz 2006. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis

Vispārējas mācības

Jā

Speciālās mācības

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kuras var saņemt atbalstu mācībām

Jā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums

Ministerstvo pro místní rozvoj ČR

Adrese

Staroměstské nám. 6

CZ-110 15 Praha 1

Liela apjoma individuālais atbalsts

Atbilstīgi regulas 5. pantam

Jā

| Atbalsta Nr. | XT 6/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Rietumvelsas un ieleju 1. mērķa reģions |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Merthyr Tydfil institūts neredzīgajiem |
| Juridiskais pamats | Industrial Development Act 1982 |
| Ikgadējie izdevumi, kas plānoti saskaņā ar shēmu, vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējā summa | Atbalsta shēma | Kopējais apjoms gadā | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Kopējais atbalsta apjoms | 65 014 GBP |
| Garantētie aizdevumi | |
| Maksimālā atbalsta intensitāte | Saskaņā ar Regulas 4. panta 2. līdz 7. punktu | Jā | |
| Ieviešanas datums | No 2004. g ada 1. oktobra |
| Shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 2006. gada 31. decembrim.
  Kā minēts iepriekš, pabalstu piešķīra pirms 2006. gada 31. decembra.Iespējams, maksājumi, pretēji šīm saistībām (saskaņā ar N+2), turpināsies līdz 2007. gada 1. septembrim |
| Atbalsta mērķis | Vispārīgā apmācība | Jā |
| Speciālā apmācība | Nē |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās var piešķirt atbalstu apmācībām | Nē |
| Attiecina uz noteiktām nozarēm | Jā |
| Cita rūpniecība (iekšējās un ārējās mēbeles) | Jā |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Nosaukums:
  Welsh European Funding Office |
| Adrese:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash CF45 4ER |
| United Kingdom |

Atbalsta Nr.

XT 6/05

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Rietumvelsas un ieleju 1. mērķa reģions

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Merthyr Tydfil institūts neredzīgajiem

Juridiskais pamats

Industrial Development Act 1982

Ikgadējie izdevumi, kas plānoti saskaņā ar shēmu, vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējā summa

Atbalsta shēma

Kopējais apjoms gadā

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Kopējais atbalsta apjoms

65 014 GBP

Garantētie aizdevumi

Maksimālā atbalsta intensitāte

Saskaņā ar Regulas 4. panta 2. līdz 7. punktu

Jā

Ieviešanas datums

No 2004. g ada 1. oktobra

Shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 2006. gada 31. decembrim.

Kā minēts iepriekš, pabalstu piešķīra pirms 2006. gada 31. decembra.Iespējams, maksājumi, pretēji šīm saistībām (saskaņā ar N+2), turpināsies līdz 2007. gada 1. septembrim

Atbalsta mērķis

Vispārīgā apmācība

Jā

Speciālā apmācība

Nē

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās var piešķirt atbalstu apmācībām

Nē

Attiecina uz noteiktām nozarēm

Jā

Cita rūpniecība (iekšējās un ārējās mēbeles)

Jā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Welsh European Funding Office

Adrese:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash CF45 4ER

United Kingdom

Liela apjoma individuālā atbalsta dotācijas

Saskaņā ar regulas 5. pantu

Jā

| Atbalsta Nr. | XT 45/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Visa Apvienotā Karaliste |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Bioenerģijas infrastruktūras shēma |
| Juridiskais pamats | Environmental Protection Act 1990 (UK legislation) |
| Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma | Atbalsta shēma | Ikgadējā kopējā summa | 5,1 miljons EUR |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Kopējā summa | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Maksimālā atbalsta intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu | Jā | |
| Īstenošanas datums | No 29.7.2005. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2006. |
| Atbalsta mērķis | Vispārējās mācības | Nē |
| Speciālās mācības | Jā |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Visas tautsaimniecības nozares, kurās var piešķirt nodarbinātības atbalstu | Nē |
| Ierobežots noteiktām nozarēm | Jā |
| — | Lauksaimniecība |

Atbalsta Nr.

XT 45/05

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Visa Apvienotā Karaliste

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Bioenerģijas infrastruktūras shēma

Juridiskais pamats

Environmental Protection Act 1990 (UK legislation)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma

Atbalsta shēma

Ikgadējā kopējā summa

5,1 miljons EUR

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Kopējā summa

Garantētie aizdevumi

Maksimālā atbalsta intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu

Jā

Īstenošanas datums

No 29.7.2005.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2006.

Atbalsta mērķis

Vispārējās mācības

Nē

Speciālās mācības

Jā

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kurās var piešķirt nodarbinātības atbalstu

Nē

Ierobežots noteiktām nozarēm

Jā

—

Lauksaimniecība

Jā

Pārējā rūpniecība

Jā

Citi pakalpojumi

Jā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Adrese:

| Katherine Donne |
| --- |
| Crops for Energy Branch, Area 5A |
| Ergon House |
| Horseferry Road |
| London SWIP 2AL |
| United Kingdom |

Katherine Donne

Crops for Energy Branch, Area 5A

Ergon House

Horseferry Road

London SWIP 2AL

United Kingdom

Lielas individuālā atbalsta dotācijas

Saskaņā ar regulas 5. pantu.

Pasākums nepieļauj atbalsta piešķiršanu, vai par atbalsta piešķiršanu iepriekš ir jāinformē Komisija, ja vienam uzņēmumam piešķirtais atbalsts vienam mācību projektam pārsniedz 1 000 000 EUR

Jā

| Atbalsta Nr. | XT 60/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Ziemeļrietumi |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Greater Merseyside Learning & Skills Council
  Merseyside LSC ieguldījumu priekšlikumi apmācībai 1. prioritātē 2005. – 2008. g. (4. un 12. pasākums) |
| Juridiskais pamats | Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 |
| Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma | Atbalsta shēma | Kopsumma gadā | 20 miljoni GBP |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Atbalsta kopsumma | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2. līdz 7. punktu | Jā | |
| Īstenošanas datums | No: 1.4.2005. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz: 31.12.2006. (projekts beidzas 31.7.2008.) |
| Atbalsta mērķis | Vispārējās mācības | Jā |
| Speciālās mācības | |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kas ir tiesīgas saņemt mācību atbalstu | Jā |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Nosaukums:
  Government Office for the North West (GONW) |
| Adrese:





  Cunard Building, |
| Pier Head, Water Street |
| Liverpool, L3 1QB |
| United Kingdom |

Atbalsta Nr.

XT 60/05

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Ziemeļrietumi

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Greater Merseyside Learning & Skills Council

Merseyside LSC ieguldījumu priekšlikumi apmācībai 1. prioritātē 2005. – 2008. g. (4. un 12. pasākums)

Juridiskais pamats

Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma

Atbalsta shēma

Kopsumma gadā

20 miljoni GBP

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Atbalsta kopsumma

Garantētie aizdevumi

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2. līdz 7. punktu

Jā

Īstenošanas datums

No: 1.4.2005.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz: 31.12.2006. (projekts beidzas 31.7.2008.)

Atbalsta mērķis

Vispārējās mācības

Jā

Speciālās mācības

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kas ir tiesīgas saņemt mācību atbalstu

Jā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Government Office for the North West (GONW)

Adrese:

Cunard Building,

Pier Head, Water Street

Liverpool, L3 1QB

United Kingdom

Lielas individuālā atbalsta dotācijas

Saskaņā ar regulas 5. pantu

Jā

---

| 5.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 82/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 82/71

---

VALSTS — ITĀLIJA

Valsts atbalsts C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia

Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK Līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu

(2006/C 82/19)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Komisija ar 2005. gada 21. septembris vēstuli, kas autentiskā valodā pievienota šim kopsavilkumam, informēja Itāliju par savu lēmumu sākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru, attiecinot to uz augstākminētajiem pasākumiem.

Ieinteresētās puses viena mēneša laikā no šā kopsavilkuma un pievienotās vēstules publicēšanas dienas var iesniegt savus apsvērumus par pasākumiem, saistībā ar kuriem Komisija ir ierosinājusi procedūru, tos adresējot šādi:

| Eiropas Komisija |
| --- |
| Konkurences ģenerāldirektorāts |
| Valsts atbalsta direktorāts I |
| B-1049 Brisele |
| Faksa Nr.: (32-2) 296 12 42 |

Eiropas Komisija

Konkurences ģenerāldirektorāts

Valsts atbalsta direktorāts I

B-1049 Brisele

Faksa Nr.: (32-2) 296 12 42

Šos apsvērumus darīs zināmus Itālijai. Ieinteresētās personas, kas iesniedz apsvērumus, var rakstveidā lūgt ievērot konfidencialitāti attiecībā uz viņu identitāti norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMS

PASĀKUMA APRAKSTS

Legge Regionale Nr. 17, pieņemts 2004. gada 28. decembrī (LR 17/2004), 60. panta 1. punkts nosaka IRAP likmes samazinājumu 2005. gadā par 1 %, 2006. gadā par 0.75 % un 2007. gadā par 0.5 %, attiecinot to uz kooperatīviem (precīzāk, sabiedrībām “società cooperative a mutualità prevalente”) Itālijas Civillikuma nozīmē. Ar tā paša panta 2. punktu šī priekšrocība attiecināta arī uz drošības pakalpojumu sabiedrībām Karaliskā dekrēta Nr. 773/1931 nozīmē. Šos samazinājumus noteica Sicīlijas reģions, izmantojot IRAP likmes koriģēšanas tiesības, kuras piekrīt visiem Itālijas reģioniem. Itālijas iestādes lēš, ka 60. panta ietekme uz budžetu visā laika posmā no 2005. gada līdz 2007. gadam būs aptuveni 2 miljoni EUR apmērā.

PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

Pēc Komisijas ieskata minētā priekšrocība, šķiet, atbilst visiem attiecīgajiem EK Līguma 87. panta 1. punkta nosacījumiem.

Pasākums sniedz ekonomisku priekšrocību tā izmantotājiem, kas izpaužas IRAP likmes samazināšanā trīs gadu ilgā laika posmā. Tā acīmredzot ir arī selektīva priekšrocība, jo attiecas tikai uz kooperatīviem un drošības pakalpojumu sabiedrībām. Turklāt ir pamats uzskatīt, ka minēto priekšrocību sniedz valsts, jo tā ietver Sicīlijas valdības atteikšanos no nodokļu ieņēmumiem.

Visbeidzot pasākums varētu deformēt konkurenci un tirdzniecību dalībvalstu starpā, jo izmantotāji — kooperatīvi vai drošības pakalpojumu sabiedrības — konkurē ar citiem uzņēmumiem konkurencei atvērtos tirgos. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju kooperatīvu apjoms var būt dažāds un tie var veikt uzņēmējdarbību visās nozarēs, un tātad tie konkurē ar citiem uzņēmumiem konkurencei atvērtos tirgos. Tādējādi, lai gan Itālijas iestādes savos iesniegumos argumentē, ka parasti drošības pakalpojumi netiek sniegti ārpus tās teritorijas, kurā atrodas attiecīgās drošības pakalpojumu sabiedrības, Komisija šajā procedūras posmā uzskata, ka Itālijas iestādes nav sniegušas pietiekamu informāciju, lai pierādītu, ka drošības pakalpjumu sabiedrības visu veidu piedāvāto pakalpojumu jomā nav konkurējušas pārrobežu mērogā un ka nav ietekmēta tirdzniecība un konkurence.

Komisijai ir šaubas par to, ka valsts piešķirtais atbalsts kooperatīviem un drošības pakalpojumu sabiedrībām ir saderīgs ar vienoto tirgu. Šajā procedūras posmā šķiet, ka izņēmumus, kas paredzēti 87. panta 2. punktā un 87. panta 3. punkta b) c) un d) apakšpunktā nevar attiecināt uz minēto pasākumu. Itālijas iestādes ir sniegušas argumentus, norādot, ka minētajā gadījumā ir piemērojams EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktais izņēmums, saskaņā ar kuru valsts atbalstu kārtējo izmaksu finansēšanai var atzīt par kopējam tirgum atbilstošu, ņemot vērā, ka Sicīlija ir reģions, kuram ir tiesības uz šādu izņēmumu.

Komisija uzskata, ka minētais atbalsta pasākums ir jāatzīst par valsts atbalstu darbības kārtējo izmaksu finansēšanai, jo piešķirtā nodokļu režīma priekšrocība neattiecas uz īpašām investīcijām, darba vietu radīšanu vai speciāliem projektiem, bet samazina izmaksas — šajā gadījumā IRAP nodokļa maksājumus, kas attiecīgajiem uzņēmumiem parastos apstākļos būtu jāmaksā to uzņēmējdarbības gaitā. Saskaņā ar izveidojušos praksi Komisija uzskata, ka atbalsts darbības kārtējo izmaksu finansēšanai parasti ir aizliegts. Šādu atbalstu var piešķirt izņēmuma veidā ar noteikumu, ka i) atbalstu attaisno tā ieguldījums reģiona attīstībā un tā būtība un ii) atbalsta lielums ir proporcionāls nelabvēlīgajam stāvoklim, ko ar tā palīdzību paredzēts novērst. Tas ir dalībvalsts uzdevums pierādīt attiecīgo nelabvēlīgo stāvokli un novērtēt tā nozīmību.

Šajā procedūras posmā Komisija šaubās par to, ka dalībvalsts ir pierādījusi atbilstošu nelabvēlīgo stāvokli un novērtējusi tā nozīmību. Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka līdz šim iesniegtā informācija neļauj Komisijai pārbaudīt, vai minētais atbalsts ir attaisnojams ar tā ieguldījumu reģionālajā attīstībā un vai sniegtā atbalsta apjoms ir proporcionāls nelabvēlīgajam stāvoklim, ko ar to vēlas novērst.

Tā kā šajā procedūras posmā nešķiet, ka minētajam atbalsta pasākumam ir piemērojams kāds no izņēmumiem, kas noteikti Līgumā, tad Komisijai, saistībā ar pasākuma sākotnējo izvērtējumu atbilstoši 6. pantam Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (tagad 88. pants) piemērošanai, ir šaubas par tā saderību ar kopējo tirgu.

Ņemot vērā šaubas par atbalsta saderību, Komisija ierosina uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, kas noteikta EK Līguma 88. panta 2. punktā.

VĒSTULES TEKSTS

“Con la presente la Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura menzionata in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

PROCEDIMENTO

| 1) | Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958). |
| --- | --- |

1)

Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958).

| 2) | La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1). |
| --- | --- |

2)

La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1).

1.   DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELLA MISURA

| 3) | Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

3)

Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane.

| 4) | Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine. |
| --- | --- |

4)

Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine.

| 5) | L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2). |
| --- | --- |

5)

L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2).

| 6) | Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3). |
| --- | --- |

6)

Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3).

| 7) | L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:






  i) | soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi; |
| --- | --- | --- |

7)

L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:

i)

soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi;

| ii) | l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4); |
| --- | --- |

ii)

l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4);

| iii) | l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %; |
| --- | --- |

iii)

l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %;

| iv) | l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività. |
| --- | --- |

iv)

l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività.

| 8) | Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana. |
| --- | --- |

8)

Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana.

| 9) | I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP. |
| --- | --- |

9)

I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP.

| 10) | Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007. |
| --- | --- |

10)

Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007.

| 11) | Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario. |
| --- | --- |

11)

Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario.

2.   VALUTAZIONE DELLA MISURA

Aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE

| 12) | Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

12)

Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.

Vantaggio economico

| 13) | La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra. |
| --- | --- |

13)

La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra.

| 14) | L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata. |
| --- | --- |

14)

L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata.

Favorire talune imprese o attività economiche

| 15) | I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni. |
| --- | --- |

15)

I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni.

Comma 1

| 16) | La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale. |
| --- | --- |

16)

La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale.

Comma 2

| 17) | La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori. |
| --- | --- |

17)

La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori.

| 18) | In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

18)

In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931.

| 19) | Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

19)

Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931.

Distorsione della concorrenza ed incidenza sugli scambi tra gli Stati membri

| 20) | Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza. |
| --- | --- |

20)

Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza.

| 21) | La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti. |
| --- | --- |

21)

La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti.

| 22) | Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata. |
| --- | --- |

22)

Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata.

| 23) | Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza. |
| --- | --- |

23)

Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza.

Presenza di risorse statali

| 24) | La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti. |
| --- | --- |

24)

La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti.

Compatibilità

| 25) | La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto. |
| --- | --- |

25)

La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto.

| 26) | Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso. |
| --- | --- |

26)

Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso.

| 27) | Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE. |
| --- | --- |

27)

Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE.

| 28) | Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni. |
| --- | --- |

28)

Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni.

| 29) | Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione. |
| --- | --- |

29)

Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione.

| 30) | Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9). |
| --- | --- |

30)

Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9).

| 31) | Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso. |
| --- | --- |

31)

Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso.

Comma 1

| i) | Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane; |
| --- | --- |

i)

Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane;

| ii) | le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate; |
| --- | --- |

ii)

le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate;

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili.

Comma 2

| i) | Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine; |
| --- | --- |

i)

Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine;

| ii) | il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore. |
| --- | --- |

ii)

il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore.

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane.

| 32) | Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato. |
| --- | --- |

32)

Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato.

| 33) | In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue: |
| --- | --- |

33)

In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue:

Comma 1

| i) | Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate; |
| --- | --- |

ii)

per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate;

| iii) | ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione. |
| --- | --- |

iii)

ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione.

Comma 2

| i) | Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia. |
| --- | --- |

ii)

gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia.

| 34) | Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare. |
| --- | --- |

34)

Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare.

| 35) | Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune. |
| --- | --- |

35)

Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.

3.   CONCLUSIONE

| 36) | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. |
| --- | --- |

36)

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.

| 37) | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.” |
| --- | --- |

37)

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.”

---

(1)  Regolamento (CE) n. 69/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti d'importanza minore (“de minimis”), GU L 10 del 13.1.2001, pag. 1.

1

(2)  Titolo VI del Libro V del Codice Civile, così come modificato dall'articolo 8 del decreto legislativo 17 gennaio 2003, n. 6.

2

Titolo VI del Libro V del Codice Civile

(3)  Titolo IV del Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773 e successive modifiche e integrazioni. Il prefetto può negare la licenza anche in considerazione del numero o della importanza degli istituti già esistenti.

3

Titolo IV

(4)  Regole speciali disciplinano la determinazione della base imponibile per le banche, le imprese di assicurazioni, i lavoratori autonomi, le autorità pubbliche e imprese private non commerciali.

4

(5)  Causa C-475/03.

5

(6)  Comunicazione della Commissione sull'applicazione delle norme relative agli aiuti di Stato alle misure di tassazione diretta delle imprese (GU C 384 del 10.12.1998, pag. 3, punto 25).

6

(7)  Cfr. ad esempio la causa C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Racc. 2001, pag. I-8365, riguardante un rimborso alle sole imprese produttrici di beni materiali.

7

Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

(8)  Causa T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Commissione, Racc. 1998, pag. II-717.

8

Het Vlaamse Gewest/Commissione

(9)  Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, GU C 74 del 10.3.1998, pag. 9.

9

(10)  Cfr. nota 27 degli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale citati.

10

---