# Eiropas Savienības C 47/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 47 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 25. februāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 47

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 25. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Komisija |
| 2006/C 047/1 | Eiro maiņas kurss | 1 |
| 2006/C 047/2 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 047/3 | Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2004. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 364/2004, par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  ) | 4 |
| 2006/C 047/4 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam, kurā grozījumi izdarīti ar 2004. gada 25. februāra Komisijas Regulu (EK) Nr. 363/2004 (
  1
  ) | 6 |
| 2006/C 047/5 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (
  1
  ) | 13 |
| 2006/C 047/6 | Valsts — Beļģija — Valsts atbalsts C 40/2005 (ex N 331/2005) — Ford Genk — Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK Līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu (
  1
  ) | 14 |
| 2006/C 047/7 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 21 |
| 2006/C 047/8 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/ M.4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo) (Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru) (
  1
  ) | 23 |
| 2006/C 047/9 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis) (
  1
  ) | 24 |
| 2006/C 047/0 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique) (
  1
  ) | 25 |
| 2006/C 047/1 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M. 4131 Bain Capital/Texas Instruments) (Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru) (
  1
  ) | 26 |
| | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja |
| 2006/C 047/2 | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par to, kā aizsargāt personas datus, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās (COM (2005) 475 galīgā redakcija) | 27 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Komisija

2006/C 047/1

Eiro maiņas kurss

1

2006/C 047/2

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  )

1

2

2006/C 047/3

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2004. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 364/2004, par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  )

1

4

2006/C 047/4

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam, kurā grozījumi izdarīti ar 2004. gada 25. februāra Komisijas Regulu (EK) Nr. 363/2004 (
  1
  )

1

6

2006/C 047/5

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (
  1
  )

1

13

2006/C 047/6

Valsts — Beļģija — Valsts atbalsts C 40/2005 (ex N 331/2005) — Ford Genk — Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK Līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu (
  1
  )

1

14

2006/C 047/7

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

21

2006/C 047/8

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/ M.4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo) (Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru) (
  1
  )

1

23

2006/C 047/9

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis) (
  1
  )

1

24

2006/C 047/0

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique) (
  1
  )

1

25

2006/C 047/1

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M. 4131 Bain Capital/Texas Instruments) (Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru) (
  1
  )

1

26

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja

2006/C 047/2

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par to, kā aizsargāt personas datus, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās (COM (2005) 475 galīgā redakcija)

27

| | III   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2006/C 047/3 | GR-Elliniko: Regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu vadība — Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus konkursam par līgumiem regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, ko Grieķijas Republika izsludinājusi saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu | 48 |
| 2006/C 047/4 | P-Lisabona: Regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana — Uzaicinājums uz konkursu, ko izsludinājusi Portugāle saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d apakšpunktu par regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu starp Lisabonu (Lisboa) un Bragansu (Bragança) un Bragansu, Vilarealu (Vila Real) un Lisabonu (Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikums S 25, 7.2.2006., atklāts konkurss, 27011-2006) (Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 32, 8.2.2006.)
   (
  1
  ) | 51 |

III   Paziņojumi

Komisija

2006/C 047/3

GR-Elliniko: Regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu vadība — Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus konkursam par līgumiem regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, ko Grieķijas Republika izsludinājusi saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu

48

2006/C 047/4

P-Lisabona: Regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana — Uzaicinājums uz konkursu, ko izsludinājusi Portugāle saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d apakšpunktu par regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu starp Lisabonu (Lisboa) un Bragansu (Bragança) un Bragansu, Vilarealu (Vila Real) un Lisabonu (Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikums S 25, 7.2.2006., atklāts konkurss, 27011-2006) (Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 32, 8.2.2006.)
   (
  1
  )

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikums

(Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 32, 8.2.2006.)

1

51

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 047/5 | Paziņojums | s3 |

2006/C 047/5

Paziņojums

Paziņojums

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Komisija

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/1

---

Eiro maiņas kurss (1)

2006. gada 24. februāris

(2006/C 47/01)

1 eiro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1896 |
| JPY | Japānas jēna | 139,11 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4604 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,68030 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4200 |
| CHF | Šveices franks | 1,5602 |
| ISK | Islandes krona | 78,82 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0465 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5747 |
| CZK | Čehijas krona | 28,360 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 252,77 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6960 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,7850 |
| RON | Rumānijas leja | 3,5053 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,49 |
| SKK | Slovākijas krona | 37,285 |
| TRY | Turcijas lira | 1,5724 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6062 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3715 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,2302 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7949 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9323 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 149,63 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 7,2830 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,5682 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3098 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 054,36 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,419 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,038 |
| RUB | Krievijas rublis | 33,5320 |
| THB | Taizemes bats | 46,852 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1896

JPY

Japānas jēna

139,11

DKK

Dānijas krona

7,4604

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,68030

SEK

Zviedrijas krona

9,4200

CHF

Šveices franks

1,5602

ISK

Islandes krona

78,82

NOK

Norvēģijas krona

8,0465

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5747

CZK

Čehijas krona

28,360

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

252,77

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6960

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,7850

RON

Rumānijas leja

3,5053

SIT

Slovēnijas tolērs

239,49

SKK

Slovākijas krona

37,285

TRY

Turcijas lira

1,5724

AUD

Austrālijas dolārs

1,6062

CAD

Kanādas dolārs

1,3715

HKD

Hongkongas dolārs

9,2302

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7949

SGD

Singapūras dolārs

1,9323

KRW

Dienvidkorejas vons

1 149,63

ZAR

Dienvidāfrikas rands

7,2830

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,5682

HRK

Horvātijas kuna

7,3098

IDR

Indonēzijas rūpija

11 054,36

MYR

Malaizijas ringits

4,419

PHP

Filipīnu peso

62,038

RUB

Krievijas rublis

33,5320

THB

Taizemes bats

46,852

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/2

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem

(2006/C 47/02)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Atbalsta Nr.: XS 30/2001

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Markes reģions

Atbalsta shēmas nosaukums: Reģiona 2001. gada 9. maija likums Nr. 5 — Grozījumi reģiona 1991. gada 28. oktobra Likumā Nr. 33 “Reģiona tūrisma piedāvājuma pasākumi un pārkvalifikācija”

Tiesiskais pamats: Legge regionale 9 maggio 2001 n. 5

Shēmai paredzētie gada izdevumi: 250 000 200 EUR 3. gadam

250 000 200 EUR 4. gadam

250 000 200 EUR 5. gadam

250 000 200 EUR 6. gadam

Atbalsta maksimāli pieļaujamā intensitāte: 15 % BSE mazajiem uzņēmumiem un 7,5 % BSE vidējiem uzņēmumiem; zonās, uz ko attiecas EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe, intervences likme būs vienāda ar 8 % NSE + 10 % BSE mazajiem uzņēmumiem un 8 % NSE + 6 % BSE vidējiem uzņēmumiem

Piemērošanas datums: No 2001. gada

Shēmas ilgums: Shēmas ilgums ir lielāks par Regulas EK Nr. 70/2001 spēkā esību, kas noteikta līdz 31.12.2001.; Markes reģions apņemas grozīt shēmu, lai tā atbilstu Kopienas jaunajām pamatnostādnēm

Atbalsta mērķis: Atbalstā ietilpst ieguldījumi kapitāla kontā un procentu kontā par investīciju veikšanu tūrisma nozarē, ievērojot Regulas EK Nr. 70/2001 2. pantā paredzētās definīcijas

Attiecīgā ekonomikas nozare: MVU, kas darbojas tūrisma nozarē

Atbalsta piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Regione Marche |
| --- |
| Servizio Turismo ed Attività ricettive |
| Via G. da Fabriano |
| I-60100 Ancona |
| Tel. (39) 071 80 61 |

Regione Marche

Servizio Turismo ed Attività ricettive

Via G. da Fabriano

I-60100 Ancona

Tel. (39) 071 80 61

Atbalsta Nr.: XS 122/04

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Markes reģions

Atbalsta shēmas nosaukums: Docup Ob. 2 2000-2006 — Pasākums 1.1. Atbalsts rūpniecības un amatniecības MVU ražošanas un vides investīcijām, apakšpasākums. 1.1.1. Atbalsts rūpniecības MVU ražošanas investīcijām. Pasākums b2, likums 598/94, 11. pants — atvieglojumi investīcijām attiecībā uz tehnoloģiskajiem jauninājumiem un vides aizsardzību, organizatoriskajiem un komerciālajiem jauninājumiem un drošību darba vietās

Juridiskais pamats: Docup Ob. 2 2000-2006

Plānotās ikgadējās izmaksas: Parastais atbalsts:

788 835,00 EUR 2001. gadam

831 006,00 EUR 2002. gadam

989 370,60 EUR 2003. gadam

kopā 2 609 211,60 EUR

Pārejas atbalsts:

268 149,60 EUR 2001. gadam

431 879,10 EUR 2002. gadam

402 292,20 EUR 2003. gadam

kopā 1 102 320,90 EUR

Parastais atbalsts:

3 028 405,00 EUR 2004. gadam

3 221 452,00 EUR 2005. gadam

1 600 855,00 EUR 2006. gadam

Pārejas atbalsts:

411 207,00 EUR 2004. gadam

32 622,00 EUR 2005. gadam

Atbalsta maksimālā intensitāte: Saskaņā ar Regulu EK Nr. 70/2001 piemēros šādus atbalsta koeficientus: 15 % BSE mazajiem uzņēmumiem un 7,5 % BSE vidējiem uzņēmumiem; zonās, uz ko attiecas EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētā atkāpe, atbalsta koeficients būs 8 % NSE + 10 % BSE mazajiem uzņēmumiem un 8 % NSE + 6 % BSE vidējiem uzņēmumiem

Īstenošanas datums: Atbilstīgi Eiropas Komisijas dienestu paustajām pamatnostādnēm finansējumam tiks pieļauti izdevumi, kas [pēdējam] saņēmējam radušies pēc dienas, kad publicēts aicinājums iesniegt pieteikumus.

Attaisnotas ir tikai tās izmaksas, kas radušās pēc dienas, kad iesniegts atbalsta pieprasījums

Shēmas darbības termiņš: Shēmas piemērošanas ilgums ir tāds pats kā Docup 2 2000 — 2006 piemērošanas ilgums

Atbalsta mērķis: Atbalsts ir paredzēts rūpnieciskajiem MVU Markes reģiona teritorijās, kas ietvertas Obiettivo 2 un Phasing out

Attiecīgās tautsaimniecības nozares: Sektori C, D, E, F (Istat 1991.g. klasifikācija) ar izņēmumiem un ierobežojumiem, kas paredzēti Kopienas normatīvajos aktos valsts atbalsta jomā (tostarp atbalsts eksportēšanai un atbalsts transportlīdzekļu rūpniecībai).

Ir izslēgtas darbības, kas saistītas ar EK Līguma I pielikumā uzskaitīto izstrādājumu ražošanu, pārstrādi un realizāciju

Atbalsta piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Regione Marche |
| --- |
| Servizio Industria e Artigianato |
| Via Tiziano, n. 44 |
| I-60100 Ancona |
| Tel. (39) 071 80 61 |

Regione Marche

Servizio Industria e Artigianato

Via Tiziano, n. 44

I-60100 Ancona

Tel. (39) 071 80 61

Cita informācija: Atbalsta XS 140/2003 termiņa grozījums

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/4

---

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2004. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 364/2004, par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem

(2006/C 47/03)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| Atbalsta Nr.: | XS 149/04 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Anglijas ziemeļaustrumi |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Alnwick Garden Trust |
| Juridiskais pamats | Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11
  Section 2 Local Government Act 2000 |
| Plānotās ikgadējās izmaksas vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējais apjoms | Atbalsta shēma | Kopējais apjoms gadā | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Kopējais atbalsta apjoms | 1 908 313 GBP |
| Garantētie aizdevumi | |
| Maksimālā atbalsta intensitāte | Atbilstīgi regulas 4. panta 2. — 6. punktam un 5. pantam | Jā | |
| Īstenošanas datums | 13.10.2004. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta darbības termiņš | Līdz 2005. gada 30. aprīlim |
| Atbalsta mērķis | Atbalsts MVU | Jā | |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kuras var saņemt atbalstu MVU | Jā |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Nosaukums:
  Government Office for the North East
  European Programmes Secretariat |
| Adrese:





  Citygate |
| Gallowgate |
| Newcastle Upon Tyne |
| NE1 4WH |
| United Kingdom |

Atbalsta Nr.:

XS 149/04

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Anglijas ziemeļaustrumi

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Alnwick Garden Trust

Juridiskais pamats

Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11

Section 2 Local Government Act 2000

Plānotās ikgadējās izmaksas vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējais apjoms

Atbalsta shēma

Kopējais apjoms gadā

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Kopējais atbalsta apjoms

1 908 313 GBP

Garantētie aizdevumi

Maksimālā atbalsta intensitāte

Atbilstīgi regulas 4. panta 2. — 6. punktam un 5. pantam

Jā

Īstenošanas datums

13.10.2004.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta darbības termiņš

Līdz 2005. gada 30. aprīlim

Atbalsta mērķis

Atbalsts MVU

Jā

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kuras var saņemt atbalstu MVU

Jā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Government Office for the North East

European Programmes Secretariat

Adrese:

Citygate

Gallowgate

Newcastle Upon Tyne

NE1 4WH

United Kingdom

Liela apjoma individuālais atbalsts

Atbilstīgi regulas 6. pantam

Jā

| Atbalsta Nr. | XS 6/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Umbria |
| Atbalsta shēmas nosaukums | Atbalsts MVU tūristu izmitināšanas nozarē (viesnīcas, ēdināšanas uzņēmumi, brīvdabas objekti, vēsturiskās celtnes), mākslas un tradicionālās amatniecības nozarē, kā arī atbalsts saistītajiem pasākumiem |
| Juridiskais pamats | Determinazione Dirigenziale n. 9086 del 21 ottobre 2004. Bando per la presentazione di proposte per la promozione di progetti integrati da parte dei seguenti soggetti: Pool di piccole e medie imprese, pool di piccole e medie imprese ed enti pubblici per la realizzazione della filiera turismo — ambiente — cultura nella regione Umbria |
| Plānotie ikgadējie izdevumi | Maksimāli EUR 2 miljoni gadā no maksimālā kopējā budžeta EUR 7 miljonu apmērā, kas piešķirts shēmai |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | — | Mazie uzņēmumi: 15% dotācijas bruto ekvivalents no kopējām attaisnoto ieguldījumu izmaksām; |

Atbalsta Nr.

XS 6/05

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Umbria

Atbalsta shēmas nosaukums

Atbalsts MVU tūristu izmitināšanas nozarē (viesnīcas, ēdināšanas uzņēmumi, brīvdabas objekti, vēsturiskās celtnes), mākslas un tradicionālās amatniecības nozarē, kā arī atbalsts saistītajiem pasākumiem

Juridiskais pamats

Determinazione Dirigenziale n. 9086 del 21 ottobre 2004. Bando per la presentazione di proposte per la promozione di progetti integrati da parte dei seguenti soggetti: Pool di piccole e medie imprese, pool di piccole e medie imprese ed enti pubblici per la realizzazione della filiera turismo — ambiente — cultura nella regione Umbria

Plānotie ikgadējie izdevumi

Maksimāli EUR 2 miljoni gadā no maksimālā kopējā budžeta EUR 7 miljonu apmērā, kas piešķirts shēmai

Atbalsta maksimālā intensitāte

—

Mazie uzņēmumi: 15% dotācijas bruto ekvivalents no kopējām attaisnoto ieguldījumu izmaksām;

| — | Vidējie uzņēmumi: 7,5% dotācijas bruto ekvivalents no kopējām attaisnoto ieguldījumu izmaksām; |
| --- | --- |

—

Vidējie uzņēmumi: 7,5% dotācijas bruto ekvivalents no kopējām attaisnoto ieguldījumu izmaksām;

| — | Mazie uzņēmumi, kas atrodas apgabalos, uz kuriem attiecas Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts: 10% dotācijas bruto ekvivalents no kopējām attaisnoto ieguldījumu izmaksām plus 8% dotācijas neto ekvivalents; |
| --- | --- |

—

Mazie uzņēmumi, kas atrodas apgabalos, uz kuriem attiecas Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts: 10% dotācijas bruto ekvivalents no kopējām attaisnoto ieguldījumu izmaksām plus 8% dotācijas neto ekvivalents;

| — | Vidējie uzņēmumi, kas atrodas apgabalos, uz kuriem attiecas Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts: 6% dotācijas bruto ekvivalents no kopējām attaisnoto ieguldījumu izmaksām plus 8% dotācijas neto ekvivalents |
| --- | --- |

—

Vidējie uzņēmumi, kas atrodas apgabalos, uz kuriem attiecas Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts: 6% dotācijas bruto ekvivalents no kopējām attaisnoto ieguldījumu izmaksām plus 8% dotācijas neto ekvivalents

Ieviešanas datums

Paziņojums, ar kuru uzaicina iesniegt pieteikumus: kārtējais pielikums Reģionālajam oficiālajam vēstnesim, vispārējā sērija, Nr. 46, 4.11.2004. Pieteikumu iesniegšanas termiņš: 2005. gada 16. marts.

Atbalstu piešķir, vienīgi attiecīgajiem uzņēmumiem iesniedzot atbilstošus pieteikumus, sākot no dienas pēc paziņojuma publicēšanas. Ieguldījumi ir attaisnoti vienīgi pēc atbalsta pieteikuma iesniegšanas

Atbalsta shēmas ilgums

Attiecīgo uzņēmu ieguldījumiem atbalstu piešķir līdz 2006. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis

Atbalsts pastāvošajiem vai jaunizveidotajiem MVU tūristu izmitināšanas nozarē (viesnīcas, ēdināšanas uzņēmumi, brīvdabas objekti, vēsturiskās celtnes), mākslas un tradicionālās amatniecības nozarē, kā arī atbalsts saistītiem pasākumiem. Ieguldījumi, kuri attiecas uz šo shēmu ir saistīti ar izmaksām, kas radušās veicot būvdarbus, iekšējo vai ārējo apdari, pērkot iekārtas un sporta/izklaides aprīkojumu, aparatūru, ierīces, brīvdabas mēbeles vai arī izmaksas, kas ir saistītas ar tehniskiem projektiem un būvdarbu pārraudzību

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Uzņēmumi tūrisma, mākslas un tradicionālās amatniecības nozarē

Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Regione dell'Umbria

Direzione Cultura, Turismo, Istruzione, Formazione e Lavoro — Servizio Turismo

Adrese:

| Via Mario Angeloni 61 |
| --- |
| I-06100 Perugia |
| Tālr.: 0039/075/5045887 |
| Fakss: 0039/075/5045887 |
| e-pasts: sezione.aiuti@umbria2000.it. |

Via Mario Angeloni 61

I-06100 Perugia

Tālr.: 0039/075/5045887

Fakss: 0039/075/5045887

e-pasts: sezione.aiuti@umbria2000.it.

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/6

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam, kurā grozījumi izdarīti ar 2004. gada 25. februāra Komisijas Regulu (EK) Nr. 363/2004

(2006/C 47/04)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| Atbalsta Nr. | XT 11/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | Visa valsts |
| Atbalsta programmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja nosaukums | Vispārējās mācības jauniem darbiniekiem |
| Juridiskais pamats | Art. 12 ust. 5 pkt 5 i ust. 6 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy (Dz.U. nr 99, poz. 1001)
  Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 31 sierpnia 2004 r. w sprawie refundowania ze środków Funduszu Pracy wynagrodzeń wypłacanych młodocianym pracownikom (Dz.U. nr 190 poz. 1951) |
| Ikgadējie atbilstīgi programmai plānotie izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējā summa | Atbalsta programma | Ikgadējā kopējā summa: | |
| 2004. gadā | 80 645 161, 29 EUR |
| 2005. gadā | 41 474 654, 38 EUR |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Kopējā atbalsta summa | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar Regulas 4. panta otro līdz septīto punktu | Jā | |
| Īstenošanas datums | 31.8.2004. |
| Programmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 2006. gada 31. decembrim |
| Atbalsta mērķis: | Vispārējās mācības | Jā |
| Speciālās mācības | Nē |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Mācību atbalsts pieļaujams visām nozarēm | Jā |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Nosaukums:
  Wojewódzkie Komendy Ochotniczych Hufców Pracy i Powiatowe Urzędy Pracy (Vojevodistu brīvprātīgo darba biroji un pagastu darba centri), kas atrodas visā valsts teritorijā |
| Adrese:
  aptuveni 370 nodaļas visā Polijā |
| Lielas individuālā atbalsts dotācijas | Saskaņā ar Regulas 5. pantu | Jā | |

Atbalsta Nr.

XT 11/05

Dalībvalsts

Polija

Reģions

Visa valsts

Atbalsta programmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja nosaukums

Vispārējās mācības jauniem darbiniekiem

Juridiskais pamats

Art. 12 ust. 5 pkt 5 i ust. 6 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy (Dz.U. nr 99, poz. 1001)

Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 31 sierpnia 2004 r. w sprawie refundowania ze środków Funduszu Pracy wynagrodzeń wypłacanych młodocianym pracownikom (Dz.U. nr 190 poz. 1951)

Ikgadējie atbilstīgi programmai plānotie izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējā summa

Atbalsta programma

Ikgadējā kopējā summa:

2004. gadā

80 645 161, 29 EUR

2005. gadā

41 474 654, 38 EUR

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Kopējā atbalsta summa

Garantētie aizdevumi

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar Regulas 4. panta otro līdz septīto punktu

Jā

Īstenošanas datums

31.8.2004.

Programmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 2006. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis:

Vispārējās mācības

Jā

Speciālās mācības

Nē

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Mācību atbalsts pieļaujams visām nozarēm

Jā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Wojewódzkie Komendy Ochotniczych Hufców Pracy i Powiatowe Urzędy Pracy (Vojevodistu brīvprātīgo darba biroji un pagastu darba centri), kas atrodas visā valsts teritorijā

Adrese:

aptuveni 370 nodaļas visā Polijā

Lielas individuālā atbalsts dotācijas

Saskaņā ar Regulas 5. pantu

Jā

| Atbalsta Nr. | XT 15/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Ligūrija |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Ligūrijasreģiona publicētais paziņojums attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem veicina apmācību plānus uzņēmumu vai nozaru līmenī, vai arī vietējā vai reģionālajā līmenī, lai attīstītu pastāvīgu apmācību 2004. gadā. |
| Juridiskais pamats | Art. 9 legge 19 luglio 1993 n. 236;
  Art. 48, legge 23.12.2000 n. 388;
  Decreto del Ministero del Lavoro n. 243 del 22 settembre 2004 |
| Plānotie ikgadējie izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējais apjoms | Atbalsta shēma | Kopējais gada apjoms | EUR 1 671 562, 65 |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Kopējais atbalsta apjoms | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar minētās regulas 4. panta 2. — 6. punktu | Jā | |
| Ieviešanas datums | 2005. gada 21. februāris |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Apmēram līdz 2007. gada 30. jūnijam. Ja Regulu (EK) Nr. 68/2001 groza pēc 2006. gada 31. decembra, shēmu saskaņos ar jaunajiem noteikumiem |
| Atbalsta mērķis | Vispārējā apmācība | Jā |
| Speciālā apmācība | Jā |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kas ir tiesīgas pretendēt uz mācību atbalstu | Jā |
| Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Nosaukums:
  Liguria reģions
  Settore Politiche Attive del Lavoro |
| Adrese:





  Via Fieschi 15 |
| I-16121 Genova |
| Tālr.: 010/54851 |
| Fakss: 010/5485932 |

Atbalsta Nr.

XT 15/05

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Ligūrija

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Ligūrijasreģiona publicētais paziņojums attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem veicina apmācību plānus uzņēmumu vai nozaru līmenī, vai arī vietējā vai reģionālajā līmenī, lai attīstītu pastāvīgu apmācību 2004. gadā.

Juridiskais pamats

Art. 9 legge 19 luglio 1993 n. 236;

Art. 48, legge 23.12.2000 n. 388;

Decreto del Ministero del Lavoro n. 243 del 22 settembre 2004

Plānotie ikgadējie izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējais apjoms

Atbalsta shēma

Kopējais gada apjoms

EUR 1 671 562, 65

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Kopējais atbalsta apjoms

Garantētie aizdevumi

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar minētās regulas 4. panta 2. — 6. punktu

Jā

Ieviešanas datums

2005. gada 21. februāris

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Apmēram līdz 2007. gada 30. jūnijam. Ja Regulu (EK) Nr. 68/2001 groza pēc 2006. gada 31. decembra, shēmu saskaņos ar jaunajiem noteikumiem

Atbalsta mērķis

Vispārējā apmācība

Jā

Speciālā apmācība

Jā

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kas ir tiesīgas pretendēt uz mācību atbalstu

Jā

Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Liguria reģions

Settore Politiche Attive del Lavoro

Adrese:

Via Fieschi 15

I-16121 Genova

Tālr.: 010/54851

Fakss: 010/5485932

Liela apjoma individuālā atbalsta subsīdijas

Saskaņā ar minētās regulas 5. pantu

Pasākumā izslēdz atbalsta piešķiršanu vai pieprasa iepriekšēju paziņojumu Komisijai par atbalsta piešķiršanu, ja piešķirtais atbalsts vienam uzņēmumam attiecībā uz vienu apmācību projektu pārsniedz EUR 1 miljonu

Jā

| Atbalsta Nr. | XT 54/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Ziemeļrietumu Anglija |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | United Biscuits (UK) Limited. |
| Juridiskais pamats | Regional Development Act 1998 |
| Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma | Atbalsta shēma | Kopsumma gadā | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Atbalsta kopsumma | GBP 0,250 miljoni |
| Garantētie aizdevumi | |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2. līdz 7. punktu | Jā 50% | |
| Īstenošanas datums | 31.12.2005. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2006. |
| Atbalsta mērķis | Vispārējās mācības | Jā |
| Speciālās mācības | Nē |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kas ir tiesīgas saņemt mācību atbalstu | Jā |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Nosaukums:
  Kontaktpersona: Jayant Mehta
  North West Development Agency |
| Adrese:





  Renaissance House |
| PO Box 37 |
| Centre Park |
| Warrington |
| Cheshire WA1 1XB |
| United Kingdom |

Atbalsta Nr.

XT 54/05

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Ziemeļrietumu Anglija

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

United Biscuits (UK) Limited.

Juridiskais pamats

Regional Development Act 1998

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma

Atbalsta shēma

Kopsumma gadā

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Atbalsta kopsumma

GBP 0,250 miljoni

Garantētie aizdevumi

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2. līdz 7. punktu

Jā 50%

Īstenošanas datums

31.12.2005.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2006.

Atbalsta mērķis

Vispārējās mācības

Jā

Speciālās mācības

Nē

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kas ir tiesīgas saņemt mācību atbalstu

Jā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Kontaktpersona: Jayant Mehta

North West Development Agency

Adrese:

Renaissance House

PO Box 37

Centre Park

Warrington

Cheshire WA1 1XB

United Kingdom

Lielas individuālā atbalsta dotācijas

Saskaņā ar regulas 5. pantu

Jā

| Atbalsta Nr. | XT 55/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Anglijas ziemeļrietumi — Liverpūle |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Buddleia Project — Upper Parliament Street/Greenland Lane |
| Juridiskais pamats | S 5 Regional Development Agencies Act 1998 |
| Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma | Atbalsta shēma | Kopsumma gadā | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Atbalsta kopsumma | GBP 500 000 |
| Garantētie aizdevumi | |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2. līdz 7. punktu | Jā | Intensitāte 5% |
| Īstenošanas datums | No 31.12.2005. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 31.12.06. |
| Atbalsta mērķis | Vispārējās mācības | Jā |
| Speciālās mācības | |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kas ir tiesīgas saņemt mācību atbalstu | Jā |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Nosaukums:
  Jayant Mehta, State Aid Coordinator |
| Adrese:





  North West Development Agency |
| Renaissance House |
| PO Box 37 |
| Centre Park |
| Warrington WA1 1XB |
| United Kingdom |

Atbalsta Nr.

XT 55/05

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Anglijas ziemeļrietumi — Liverpūle

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Buddleia Project — Upper Parliament Street/Greenland Lane

Juridiskais pamats

S 5 Regional Development Agencies Act 1998

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma

Atbalsta shēma

Kopsumma gadā

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Atbalsta kopsumma

GBP 500 000

Garantētie aizdevumi

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2. līdz 7. punktu

Jā

Intensitāte 5%

Īstenošanas datums

No 31.12.2005.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 31.12.06.

Atbalsta mērķis

Vispārējās mācības

Jā

Speciālās mācības

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kas ir tiesīgas saņemt mācību atbalstu

Jā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Jayant Mehta, State Aid Coordinator

Adrese:

North West Development Agency

Renaissance House

PO Box 37

Centre Park

Warrington WA1 1XB

United Kingdom

Lielas individuālā atbalsta dotācijas

Saskaņā ar regulas 5. pantu

Jā

| Atbalsta Nr. | XT 56/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Rietummidlenda |
| Atbalsta shēmas vai atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Manufacturing Recruitment and Skills Matching Service (Darbā iekārtošana un darbinieku kvalifikācijas celšana ražošanas sektorā) |
| Juridiskais pamats | Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11 |
| Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma | Atbalsta shēma | Ikgadējā kopējā summa | GBP 3,6 miljoni |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Kopējā summa | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Maksimālā atbalsta intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu | Jā | |
| Īstenošanas datums | 19.8.2005 |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2006. |
| Atbalsta mērķis | Vispārējās mācības | Jā |
| Speciālās mācības | Jā |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Ierobežots noteiktām nozarēm | Jā |
| — | Visa rūpniecība |

Atbalsta Nr.

XT 56/05

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Rietummidlenda

Atbalsta shēmas vai atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Manufacturing Recruitment and Skills Matching Service (Darbā iekārtošana un darbinieku kvalifikācijas celšana ražošanas sektorā)

Juridiskais pamats

Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma

Atbalsta shēma

Ikgadējā kopējā summa

GBP 3,6 miljoni

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Kopējā summa

Garantētie aizdevumi

Maksimālā atbalsta intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu

Jā

Īstenošanas datums

19.8.2005

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2006.

Atbalsta mērķis

Vispārējās mācības

Jā

Speciālās mācības

Jā

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Ierobežots noteiktām nozarēm

Jā

—

Visa rūpniecība

Jā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Learning and Skills Council

Adrese:

| Chaplin Court |
| --- |
| 80 Hurst Street |
| Birmingham |
| West Midland B5 4WG |
| United Kingdom |

Chaplin Court

80 Hurst Street

Birmingham

West Midland B5 4WG

United Kingdom

Lielas individuālā atbalsta dotācijas

Saskaņā ar regulas 5. pantu

Pasākums nepieļauj atbalsta piešķiršanu, vai par atbalsta piešķiršanu iepriekš ir jāinformē Komisija, ja vienam uzņēmumam piešķirtais atbalsts vienam mācību projektam pārsniedz 1 miljonu EUR

Yes

| Atbalsta Nr. | XT 57/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Rietummidlenda |
| Atbalsta shēmas vai atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Bijušo Rover darbinieku mācību un atbalsta projekts |
| Juridiskais pamats | Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11 |
| Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma | Atbalsta shēma | Ikgadējā kopējā summa | GBP 3,6 miljoni |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Kopējā summa | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Maksimālā atbalsta intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu | Jā | |
| Īstenošanas datums | 4.8.2005. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2006. |
| Atbalsta mērķis | Vispārējās mācības | Jā |
| Speciālās mācības | Jā |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Ierobežots noteiktām nozarēm | Jā |
| — | Visa rūpniecība |

Atbalsta Nr.

XT 57/05

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Rietummidlenda

Atbalsta shēmas vai atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Bijušo Rover darbinieku mācību un atbalsta projekts

Juridiskais pamats

Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma

Atbalsta shēma

Ikgadējā kopējā summa

GBP 3,6 miljoni

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Kopējā summa

Garantētie aizdevumi

Maksimālā atbalsta intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu

Jā

Īstenošanas datums

4.8.2005.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2006.

Atbalsta mērķis

Vispārējās mācības

Jā

Speciālās mācības

Jā

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Ierobežots noteiktām nozarēm

Jā

—

Visa rūpniecība

Jā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

Learning and Skills Council

Adrese:

| Chaplin Court |
| --- |
| 80 Hurst Street |
| Birmingham |
| West Midland B5 4WG |
| United Kingdom |

Chaplin Court

80 Hurst Street

Birmingham

West Midland B5 4WG

United Kingdom

Lielas individuālā atbalsta dotācijas

Saskaņā ar regulas 5. pantu

Pasākums nepieļauj atbalsta piešķiršanu, vai par atbalsta piešķiršanu iepriekš ir jāinformē Komisija, ja vienam uzņēmumam piešķirtais atbalsts vienam mācību projektam pārsniedz 1 miljonu EUR

Jā

| Atbalsta Nr. | XT 58/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Ziemeļrietumi |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | North West Foundation Placement Scheme |
| Juridiskais pamats | S 5 Regional Development Agency Act 1998 |
| Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma | Atbalsta shēma | Kopsumma gadā | GBP 190 000 |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Atbalsta kopsumma | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2. līdz 7. punktu | Jā | |
| Īstenošanas datums | 19.9.2005. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 31.03.2006. |
| Atbalsta mērķis | Vispārējās mācības | Jā |
| Speciālās mācības | Nē |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Attiecina uz noteiktām nozarēm | Jā |
| Citi pakalpojumi | Izklaide |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Nosaukums:
  North West Development Agency |
| Adrese:





  c/o Jayant Mehta, State Aid Coordinator |
| PO Box 37 |
| Renaissance House |
| Centre Park |
| Warrington WA1 1XB |
| United Kingdom |

Atbalsta Nr.

XT 58/05

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Ziemeļrietumi

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

North West Foundation Placement Scheme

Juridiskais pamats

S 5 Regional Development Agency Act 1998

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma

Atbalsta shēma

Kopsumma gadā

GBP 190 000

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Atbalsta kopsumma

Garantētie aizdevumi

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2. līdz 7. punktu

Jā

Īstenošanas datums

19.9.2005.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 31.03.2006.

Atbalsta mērķis

Vispārējās mācības

Jā

Speciālās mācības

Nē

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Attiecina uz noteiktām nozarēm

Jā

Citi pakalpojumi

Izklaide

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Nosaukums:

North West Development Agency

Adrese:

c/o Jayant Mehta, State Aid Coordinator

PO Box 37

Renaissance House

Centre Park

Warrington WA1 1XB

United Kingdom

Lielas individuālā atbalsta dotācijas

Saskaņā ar regulas 5. pantu

Jā

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/13

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam

(2006/C 47/05)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Atbalsta Nr.: XT 27/01

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Marke

Atbalsta programmas nosaukums: Regula (EK) Nr. 68/2001 — Valsts atbalsta programmas apstiprināšana arodmācībām — arodmācību īstenošanas un finansēšanas mehānismi nodarbinātiem darba ņēmējiem

Juridiskais pamats: Deliberazione della Giunta regionale nr. 1045 van 22.5.2001

Ikgadējie plānotie izdevumi līdz 2006. gada 31. decembrim: 70 miljardi LIT

Maksimālā atbalsta intensitāte:

| Lielie uzņēmumi | Speciālās mācības | Vispārējās mācības |
| --- | --- | --- |
| Reģioni, kuriem netiek piešķirts atbalsts | 25 | 50 |
| Reģioni, kuriem piešķir atbalstu | 30 | 55 |

Lielie uzņēmumi

Speciālās mācības

Vispārējās mācības

Reģioni, kuriem netiek piešķirts atbalsts

25

50

Reģioni, kuriem piešķir atbalstu

30

55

| Mazie un vidējie uzņēmumi | Speciālās mācības | Vispārējās mācības |
| --- | --- | --- |
| Reģioni, kuriem netiek piešķirts atbalsts | 35 | 70 |
| Reģioni, kuriem piešķir atbalstu | 40 | 75 |

Mazie un vidējie uzņēmumi

Speciālās mācības

Vispārējās mācības

Reģioni, kuriem netiek piešķirts atbalsts

35

70

Reģioni, kuriem piešķir atbalstu

40

75

Iepriekš minētos procentus paaugstina par 10 procentu punktiem, ja mācības paredzētas neizdevīgiem darbiniekiem:

| — | personām, kas jaunākas par 25 gadiem, kurām līdz tam nav bijis regulāri apmaksāts darbs, bet tikai ar nosacījumu, ja tās bijušas nodarbinātas ne agrāk kā sešus mēnešus pirms datuma, kas norādīts paziņojumā, saskaņā ar kuru iesniegts pieteikums atbalstam; |
| --- | --- |

—

personām, kas jaunākas par 25 gadiem, kurām līdz tam nav bijis regulāri apmaksāts darbs, bet tikai ar nosacījumu, ja tās bijušas nodarbinātas ne agrāk kā sešus mēnešus pirms datuma, kas norādīts paziņojumā, saskaņā ar kuru iesniegts pieteikums atbalstam;

| — | personām ar nopietnu invaliditāti, kuras cēloņi ir fiziski, garīgi vai psiholoģiski traucējumi, bet kuri spēj iekļūt darba tirgū, |
| --- | --- |

—

personām ar nopietnu invaliditāti, kuras cēloņi ir fiziski, garīgi vai psiholoģiski traucējumi, bet kuri spēj iekļūt darba tirgū,

| — | migrējošiem darba ņēmējiem, kuri pārceļas, vai jau ir pārcēlušies Kopienas teritorijā, lai stātos darbā un kuriem nepieciešamas profesionālas un/vai valodu mācības, bet tikai ar nosacījumu, ja tie bijuši pieņemti darbā ne agrāk kā sešus mēnešus pirms datuma, kas norādīts paziņojumā, saskaņā ar kuru iesniegts pieteikums atbalstam; |
| --- | --- |

—

migrējošiem darba ņēmējiem, kuri pārceļas, vai jau ir pārcēlušies Kopienas teritorijā, lai stātos darbā un kuriem nepieciešamas profesionālas un/vai valodu mācības, bet tikai ar nosacījumu, ja tie bijuši pieņemti darbā ne agrāk kā sešus mēnešus pirms datuma, kas norādīts paziņojumā, saskaņā ar kuru iesniegts pieteikums atbalstam;

| — | personām, kas vēlas atgriezties darba dzīvē pēc pārtraukuma, kas nav mazāks par trim gadiem un jo īpaši personām, kas atstāja darbu, jo nevarēja savienot ģimenes dzīvi ar darba dzīvi, bet tikai ar nosacījumu, ja tās bijušas pieņemtas darbā ne senāk kā sešus mēnešus pirms datuma, kas norādīts paziņojumā saskaņā ar kuru iesniegts pieteikums atbalstam; |
| --- | --- |

—

personām, kas vēlas atgriezties darba dzīvē pēc pārtraukuma, kas nav mazāks par trim gadiem un jo īpaši personām, kas atstāja darbu, jo nevarēja savienot ģimenes dzīvi ar darba dzīvi, bet tikai ar nosacījumu, ja tās bijušas pieņemtas darbā ne senāk kā sešus mēnešus pirms datuma, kas norādīts paziņojumā saskaņā ar kuru iesniegts pieteikums atbalstam;

| — | personām, kuras vecākas par 45 gadiem un nav saņēmušas vidējo vai tai pielīdzināmu izglītību, |
| --- | --- |

—

personām, kuras vecākas par 45 gadiem un nav saņēmušas vidējo vai tai pielīdzināmu izglītību,

| — | ilglaicīgiem bezdarbniekiem, t.i., personām, kuras ir bez darba 12 mēnešus bez pārtraukuma, bet tikai ar nosacījumu, ja tās bijušas pieņemtas darbā ne agrāk kā sešus mēnešus pirms datuma, kas norādīts paziņojumā saskaņā ar kuru iesniegts pieteikums atbalstam. |
| --- | --- |

—

ilglaicīgiem bezdarbniekiem, t.i., personām, kuras ir bez darba 12 mēnešus bez pārtraukuma, bet tikai ar nosacījumu, ja tās bijušas pieņemtas darbā ne agrāk kā sešus mēnešus pirms datuma, kas norādīts paziņojumā saskaņā ar kuru iesniegts pieteikums atbalstam.

Ja atbalsts piešķirts jūras transporta nozarē, tā intensitāte var sasniegt 100 %, neatkarīgi no tā, vai mācību projekti attiecas uz speciālām vai vispārējām mācībām, ar nosacījumu, ka mācību dalībnieks nedrīkst būt kuģa apkalpes loceklis;

| | tam jābūt ārštata darbiniekam, un mācības notiek uz Kopienā reģistrētiem kuģiem |
| --- | --- |

tam jābūt ārštata darbiniekam, un mācības notiek uz Kopienā reģistrētiem kuģiem

Īstenošanas datums: 2001. gada jūnijs

Atbalsta programmas ilgums:

Atbalsta mērķis: Atbalsta programma attiecas gan uz speciālām, gan vispārējām mācībām. Galvenokārt “vispārējās” mācības attiecas ne tikai uz darbinieka tagadējo vai nākamo amatu uzņēmumā, kas saņem atbalstu bet arī, kas nodrošina darbiniekam kvalifikāciju, kuru darbinieks lielā mērā var izmantot citos uzņēmumos vai darba jomās, tādējādi palielinot viņa kā kvalificēta darbinieka izredzes saņemt darba piedāvājumus.

Par vispārējām mācībām uzskata:

mācības uzņēmumos, t.i., mācības, kuras kopā organizē dažādi neatkarīgi uzņēmumi (saskaņā ar Komisijas noteikumiem, kas definē MVU), vai mācības, kurās piedalās darbinieki no dažādiem uzņēmumiem;

mācības vienā uzņēmumā, ja mācību priekšmets atbilst reģiona kvalifikāciju un darba aprakstu tabulai vai profesiju profiliem, kuri pieteikti iekļaušanai reģionālajā klasifikācijā

Attiecīgās tautsaimniecības nozares: Visas nozares

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Regione Marche |
| --- |
| Servizio formazione professionale e problemi del lavoro |
| Via Tiziano 44 |
| Ancona |

Regione Marche

Servizio formazione professionale e problemi del lavoro

Via Tiziano 44

Ancona

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/14

---

VALSTS — Beļģija

VALSTS ATBALSTS C 40/2005 (ex N 331/2005) — Ford Genk

Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK Līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu

(2006/C 47/06)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Ar 2005. gada 9. novembra vēstuli, kas autentiskajā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam, Komisija paziņoja Beļģijai savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz mācību atbalstu saistībā ar iepriekšminēto atbalstu.

Ieinteresētās personas savas atsauksmes par mācību atbalstu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, viena mēneša laikā no šī kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas datuma var iesniegt:

| European Commission |
| --- |
| Competition DG |
| State Aid Greffe |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brussels |
| Faksa Nr.: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Competition DG

State Aid Greffe

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brussels

Faksa Nr.: (32-2) 296 12 42

Šīs atsauksmes tiks paziņotas Beļģijai. Rakstiski, norādot šādas prasības iemeslus, var pieprasīt, lai ieinteresētajai personai, kas iesniedz šīs piezīmes, tiktu nodrošināta konfidencialitāte.

KOPSAVILKUMA TEKSTS

Procedūra

Komisijai tika paziņots par plānoto atbalstu Ford/Genk ar 2005. gada 22. jūnija vēstuli. Komisija pieprasīja papildu informāciju ar 2005. gada 27. jūlija vēstuli, uz kuru Beļģija atbildēja ar 2005. gada 15. septembra ierakstītu vēstuli.

Apraksts

Atbalsta saņēmējs būtu Ford-Werke GmbH Genk, Beļģijā, kas ietilpst Ford Motor Company. Sabiedrība 2003. gada beigās paziņoja par ieguldījumu programmu aptuveni 700 miljonu EUR apmērā, kas galvenokārt veltīta jaunai, elastīgai ražošanas sistēmai. Rezultātā Mondeo modeļa tradicionālā ražošana tiktu papildināta ar nākamās paaudzes Galaxy un ar trešo automašīnu.

Beļģijas iestādes ierosina piešķirt mācību atbalstu 12,28 miljonu EUR apmērā attaisnotām izmaksām par 3 gadu periodu no 2004. gada līdz 2006. gadam. Atbalsts jāpiešķir kā speciāls atbalsts no Vlaamse Gemeenschap. Mācību projekta kopējās attaisnotās izmaksas ir 33,84 miljoni EUR. Programma ietver speciālu mācību elementus 25,34 miljonu EUR apmērā un vispārējo mācību pasākumus 8,5 miljonu EUR apmērā.

Novērtējums

Šajā posmā Komisijai divos aspektos ir nopietnas šaubas, ka paredzētais atbalsts atbilst regulas nosacījumiem. Pirmkārt, jautājumā par izmaksu atbilstību šādiem jēdzieniem: “Mācību nodrošinātāji” (infrastruktūra lasīšanai un socializācijai); mācību departamenta personāla izmaksas; “kaskādes efekts” (saņēmēja neproduktīvās organizatoriskās sistēmas ieviešana); pārstrukturēšanas izmaksas; jaunu modeļu izlaišanas izmaksas; izdevumi, kas atbilst periodam pirms paziņojuma. Otrkārt, jautājumā par vispārējo un speciālo mācību ierosināto klasifikāciju attiecībā uz “konsultēšanas izmaksām” un “autonomām personāla izmaksām”.

Secinājums

Ņemot vērā iepriekš minētās šaubas, Komisija ir nolēmusi uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru.

VĒSTULES TEKSTS

“Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la Belgique qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

PROCÉDURE

| 1. | Le projet d'aide en faveur de la société Ford, à Genk, a été notifié à la Commission par lettre du 22 juin 2005. La Commission a demandé des renseignements complémentaires par lettre du 27 juillet 2005, à laquelle la Belgique a répondu par lettre enregistrée le 15 septembre 2005. |
| --- | --- |

1.

Le projet d'aide en faveur de la société Ford, à Genk, a été notifié à la Commission par lettre du 22 juin 2005. La Commission a demandé des renseignements complémentaires par lettre du 27 juillet 2005, à laquelle la Belgique a répondu par lettre enregistrée le 15 septembre 2005.

DESCRIPTION DU PROJET

| 2. | Le bénéficiaire de l'aide serait la société Ford-Werke GmbH établie à Genk, en Belgique, qui fait partie de Ford Motor Company. L'usine a été ouverte en 1964 et, depuis lors, elle a produit plus de 12 millions de véhicules. Fin 2003, elle a subi, dans le cadre d'une restructuration générale de Ford Europe, une réduction importante de ses effectifs, qui a concerné environ 3 000 salariés sur un total de 9 000. Dans le même temps, la société a annoncé un programme d'investissement d'environ 700 millions d'EUR, essentiellement destinés à un nouveau système de production flexible. Ce programme prévoyait que la production traditionnelle du modèle Mondeo serait complété par la production de la nouvelle génération de Galaxy et d'un troisième véhicule. Actuellement, le travail dans l'usine s'effectue en deux équipes, avec des effectifs de 4 946 personnes. L'année dernière, 207 163 véhicules ont été produits sur le site. |
| --- | --- |

2.

Le bénéficiaire de l'aide serait la société Ford-Werke GmbH établie à Genk, en Belgique, qui fait partie de Ford Motor Company. L'usine a été ouverte en 1964 et, depuis lors, elle a produit plus de 12 millions de véhicules. Fin 2003, elle a subi, dans le cadre d'une restructuration générale de Ford Europe, une réduction importante de ses effectifs, qui a concerné environ 3 000 salariés sur un total de 9 000. Dans le même temps, la société a annoncé un programme d'investissement d'environ 700 millions d'EUR, essentiellement destinés à un nouveau système de production flexible. Ce programme prévoyait que la production traditionnelle du modèle Mondeo serait complété par la production de la nouvelle génération de Galaxy et d'un troisième véhicule. Actuellement, le travail dans l'usine s'effectue en deux équipes, avec des effectifs de 4 946 personnes. L'année dernière, 207 163 véhicules ont été produits sur le site.

| 3. | Les autorités belges se proposent d'accorder des aides à la formation d'un montant de 12,28 millions d'EUR, couvrant des aides admissibles sur une période de trois ans, de 2004 à 2006. L'aide doit être accordée sous forme d'aide “ad hoc” de la Vlaamse Gemeenschap. Les coûts admissibles totaux du projet de formation s'élèvent à 33,84 millions d'EUR. |
| --- | --- |

3.

Les autorités belges se proposent d'accorder des aides à la formation d'un montant de 12,28 millions d'EUR, couvrant des aides admissibles sur une période de trois ans, de 2004 à 2006. L'aide doit être accordée sous forme d'aide “ad hoc” de la Vlaamse Gemeenschap. Les coûts admissibles totaux du projet de formation s'élèvent à 33,84 millions d'EUR.

| 4. | D'après les renseignements fournis par la Belgique, le programme comprend une partie “formation spécifique”, dont le coût s'élève à 25,34 millions d'EUR. Cette formation spécifique couvrira les activités liées aux postes suivants:






  — | coûts de services de conseil: 0,88 million d'EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

D'après les renseignements fournis par la Belgique, le programme comprend une partie “formation spécifique”, dont le coût s'élève à 25,34 millions d'EUR. Cette formation spécifique couvrira les activités liées aux postes suivants:

—

coûts de services de conseil: 0,88 million d'EUR;

| — | formation dans l'entreprise: 5,44 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

formation dans l'entreprise: 5,44 millions d'EUR;

| — | organisation allégée: 1,65 million d'EUR; |
| --- | --- |

—

organisation allégée: 1,65 million d'EUR;

| — | frais de personnel hors ligne: 2,35 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

frais de personnel hors ligne: 2,35 millions d'EUR;

| — | “locaux de formation”: 1,48 million d'EUR; |
| --- | --- |

—

“locaux de formation”: 1,48 million d'EUR;

| — | “gestion en cascade”: 1,6 million d'EUR; |
| --- | --- |

—

“gestion en cascade”: 1,6 million d'EUR;

| — | restructuration: 4,47 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

restructuration: 4,47 millions d'EUR;

| — | coûts de lancement: 7,44 millions d'EUR. |
| --- | --- |

—

coûts de lancement: 7,44 millions d'EUR.

| 5. | Les coûts de la formation générale s'élèvent à 8,5 millions d'EUR et couvrent les activités liées aux postes suivants:






  — | coûts de services de conseil: 2,05 millions d'EUR; |
| --- | --- | --- |

5.

Les coûts de la formation générale s'élèvent à 8,5 millions d'EUR et couvrent les activités liées aux postes suivants:

—

coûts de services de conseil: 2,05 millions d'EUR;

| — | frais de personnel hors ligne: 5,5 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

frais de personnel hors ligne: 5,5 millions d'EUR;

| — | frais de personnel du service formation: 0,92 million d'EUR. |
| --- | --- |

—

frais de personnel du service formation: 0,92 million d'EUR.

APPRÉCIATION DE L'AIDE

| 6. | À ce stade, la Commission estime que les mesures en cause constituent des aides d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE; en effet, elles sont attribuées sous forme d'une subvention du gouvernement flamand et sont donc financées par des ressources d'État. Elles sont sélectives, puisqu'elles sont limitées à Ford Genk. Compte tenu du fait qu'elles constituent une part importante du financement de la formation, elles sont susceptibles de fausser la concurrence au sein de la Communauté, en conférant à Ford Genk un avantage sur d'autres concurrents qui ne bénéficient pas des mêmes aides. Enfin, le marché des véhicules à moteur se caractérise par des échanges intensifs entre les États membres. |
| --- | --- |

6.

À ce stade, la Commission estime que les mesures en cause constituent des aides d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE; en effet, elles sont attribuées sous forme d'une subvention du gouvernement flamand et sont donc financées par des ressources d'État. Elles sont sélectives, puisqu'elles sont limitées à Ford Genk. Compte tenu du fait qu'elles constituent une part importante du financement de la formation, elles sont susceptibles de fausser la concurrence au sein de la Communauté, en conférant à Ford Genk un avantage sur d'autres concurrents qui ne bénéficient pas des mêmes aides. Enfin, le marché des véhicules à moteur se caractérise par des échanges intensifs entre les États membres.

| 7. | La Belgique ne conteste absolument pas que les mesures en cause constituent des aides d'État et elle demande qu'elles soient approuvées en tant qu'aides à la formation. |
| --- | --- |

7.

La Belgique ne conteste absolument pas que les mesures en cause constituent des aides d'État et elle demande qu'elles soient approuvées en tant qu'aides à la formation.

| 8. | Les aides prévues ont été appréciées conformément au règlement (CE) no 68/2001 du 12 janvier 2001 concernant l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides à la formation (1) (ci-après dénommé “le règlement”). Conformément à l'article 5 de ce règlement, si le montant de l'aide accordée à une même entreprise pour un projet individuel de formation est supérieur à 1 million d'EUR, l'aide n'est pas automatiquement exemptée et doit être notifiée et appréciée en vertu des dispositions du règlement. La Commission note qu'en l'espèce, l'aide prévue s'élève à 12,28 millions d'EUR, qu'elle doit être accordée à une seule entreprise et que le projet de formation est un projet individuel. C'est pourquoi elle considère que l'obligation de notification s'applique à l'aide en cause. |
| --- | --- |

8.

Les aides prévues ont été appréciées conformément au règlement (CE) no 68/2001 du 12 janvier 2001 concernant l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides à la formation (1) (ci-après dénommé “le règlement”). Conformément à l'article 5 de ce règlement, si le montant de l'aide accordée à une même entreprise pour un projet individuel de formation est supérieur à 1 million d'EUR, l'aide n'est pas automatiquement exemptée et doit être notifiée et appréciée en vertu des dispositions du règlement. La Commission note qu'en l'espèce, l'aide prévue s'élève à 12,28 millions d'EUR, qu'elle doit être accordée à une seule entreprise et que le projet de formation est un projet individuel. C'est pourquoi elle considère que l'obligation de notification s'applique à l'aide en cause.

| 9. | Conformément à l'article 3, paragraphe 1, du règlement, les aides individuelles sont compatibles avec le marché commun au sens de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité, à condition qu'elles remplissent toutes les conditions du règlement. |
| --- | --- |

9.

Conformément à l'article 3, paragraphe 1, du règlement, les aides individuelles sont compatibles avec le marché commun au sens de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité, à condition qu'elles remplissent toutes les conditions du règlement.

| 10. | Au stade actuel de la procédure, la Commission doute sérieusement que les aides envisagées remplissent les conditions du règlement pour ce qui est 1) de la façon dont les autorités belges interprètent l'étendue des coûts admissibles et 2) de la catégorisation proposée en tant que formation générale ou spécifique. |
| --- | --- |

10.

Au stade actuel de la procédure, la Commission doute sérieusement que les aides envisagées remplissent les conditions du règlement pour ce qui est 1) de la façon dont les autorités belges interprètent l'étendue des coûts admissibles et 2) de la catégorisation proposée en tant que formation générale ou spécifique.

I.   Coûts admissibles

| 11. | La Commission note que l'article 4, paragraphe 7, du règlement prévoit que les coûts admissibles d'un projet d'aide à la formation sont les suivants:






  (a) | coûts de personnel des formateurs; |
| --- | --- | --- |

11.

La Commission note que l'article 4, paragraphe 7, du règlement prévoit que les coûts admissibles d'un projet d'aide à la formation sont les suivants:

(a)

coûts de personnel des formateurs;

| (b) | frais de déplacement des formateurs et des participants à la formation; |
| --- | --- |

(b)

frais de déplacement des formateurs et des participants à la formation;

| (c) | autres dépenses courantes (telles que les dépenses au titre des matériaux et des fournitures); |
| --- | --- |

(c)

autres dépenses courantes (telles que les dépenses au titre des matériaux et des fournitures);

| (d) | amortissement des instruments et des équipements au prorata de leur utilisation exclusive pour le projet de formation en cause; |
| --- | --- |

(d)

amortissement des instruments et des équipements au prorata de leur utilisation exclusive pour le projet de formation en cause;

| (e) | coûts des services de conseils concernant l'action de formation; |
| --- | --- |

(e)

coûts des services de conseils concernant l'action de formation;

| (f) | coûts de personnel des participants jusqu'à concurrence du total des autres coûts éligibles figurant aux points a) à e). |
| --- | --- |

(f)

coûts de personnel des participants jusqu'à concurrence du total des autres coûts éligibles figurant aux points a) à e).

| 12. | La Belgique a fourni un aperçu des coûts de formation qui permet à la Commission d'identifier les coûts admissibles proposés. Les coûts admissibles du programme de formation notifié s'élèvent au total à 33,84 millions d'EUR, dont 25,34 millions correspondent à des actions de formation spécifique et 8,5 millions à des actions de formation générale. D'après les renseignements fournis par la Belgique, les coûts de personnel des participants au projet ne sont pas supérieurs au total des autres coûts admissibles. |
| --- | --- |

12.

La Belgique a fourni un aperçu des coûts de formation qui permet à la Commission d'identifier les coûts admissibles proposés. Les coûts admissibles du programme de formation notifié s'élèvent au total à 33,84 millions d'EUR, dont 25,34 millions correspondent à des actions de formation spécifique et 8,5 millions à des actions de formation générale. D'après les renseignements fournis par la Belgique, les coûts de personnel des participants au projet ne sont pas supérieurs au total des autres coûts admissibles.

| 13. | À ce stade de la procédure, la Commission doute sérieusement de la compatibilité avec l'article 4, paragraphe 7, du règlement d'un certain nombre de dépenses envisagées par la Belgique. Les doutes de la Commission concernent notamment les éléments de coûts suivants: |
| --- | --- |

13.

À ce stade de la procédure, la Commission doute sérieusement de la compatibilité avec l'article 4, paragraphe 7, du règlement d'un certain nombre de dépenses envisagées par la Belgique. Les doutes de la Commission concernent notamment les éléments de coûts suivants:

i)   “Locaux de formation”

| 14. | La Belgique décrit les “locaux de formation” comme de grandes salles vitrées comportant des zones réservées à la lecture et aux contacts sociaux. La Belgique propose d'amortir ces zones en tant que coûts admissibles. Or, en l'état actuel des choses, il semble douteux que des bâtiments ou d'autres types d'infrastructures puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point d), du règlement, qui ne mentionne que des “instruments” et des “équipements”. En outre, la Belgique n'a pas fourni suffisamment d'informations sur la mesure dans laquelle ces infrastructures seront utilisées à des fins autres que la formation. |
| --- | --- |

14.

La Belgique décrit les “locaux de formation” comme de grandes salles vitrées comportant des zones réservées à la lecture et aux contacts sociaux. La Belgique propose d'amortir ces zones en tant que coûts admissibles. Or, en l'état actuel des choses, il semble douteux que des bâtiments ou d'autres types d'infrastructures puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point d), du règlement, qui ne mentionne que des “instruments” et des “équipements”. En outre, la Belgique n'a pas fourni suffisamment d'informations sur la mesure dans laquelle ces infrastructures seront utilisées à des fins autres que la formation.

ii)   Coûts de personnel du service Formation

| 15. | La Belgique propose d'inclure sous ce poste l'ensemble des coûts de personnel du service de formation de Ford Genk. Or, la Commission doute que ces coûts puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point e), du règlement (“coûts des services de conseil concernant l'action de formation”). |
| --- | --- |

15.

La Belgique propose d'inclure sous ce poste l'ensemble des coûts de personnel du service de formation de Ford Genk. Or, la Commission doute que ces coûts puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point e), du règlement (“coûts des services de conseil concernant l'action de formation”).

| 16. | En outre, toute société de la taille du bénéficiaire étant normalement dotée d'un service de formation chargé d'assurer et de coordonner les besoins en formation de son personnel, il ne semble pas, à première vue, que la mesure d'aide envisagée puisse être de nature à inciter le bénéficiaire à renforcer son offre de formation. |
| --- | --- |

16.

En outre, toute société de la taille du bénéficiaire étant normalement dotée d'un service de formation chargé d'assurer et de coordonner les besoins en formation de son personnel, il ne semble pas, à première vue, que la mesure d'aide envisagée puisse être de nature à inciter le bénéficiaire à renforcer son offre de formation.

iii)   Gestion “en cascade”

| 17. | D'après la notification, le directeur de l'usine réunit son personnel trois fois par an, afin de l'informer sur la mise en œuvre du système d'“organisation allégée” de Ford. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute fortement que cette action aille au-delà d'une simple pratique de gestion ou réponde à un quelconque objectif de formation. Il est donc douteux qu'elle soit admissible au titre de l'article 4, paragraphe 7, du règlement. |
| --- | --- |

17.

D'après la notification, le directeur de l'usine réunit son personnel trois fois par an, afin de l'informer sur la mise en œuvre du système d'“organisation allégée” de Ford. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute fortement que cette action aille au-delà d'une simple pratique de gestion ou réponde à un quelconque objectif de formation. Il est donc douteux qu'elle soit admissible au titre de l'article 4, paragraphe 7, du règlement.

| 18. | En outre, on peut également douter que la société ait besoin d'une aide d'État pour entreprendre de telles actions de gestion “en cascade”. Le caractère nécessaire de l'aide constitue une condition préalable à sa compatibilité, conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité. Dans le contexte de la présente affaire, une aide à la formation peut se justifier si elle est nécessaire pour inciter le bénéficiaire à offrir une formation appropriée à ses employés. La gestion “en cascade” semblant être partie intégrante des pratiques de gestion courantes de Ford Genk, la Commission considère qu'à ce stade de la procédure, la nécessité de l'aide n'a pas été démontrée de façon suffisante. |
| --- | --- |

18.

En outre, on peut également douter que la société ait besoin d'une aide d'État pour entreprendre de telles actions de gestion “en cascade”. Le caractère nécessaire de l'aide constitue une condition préalable à sa compatibilité, conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité. Dans le contexte de la présente affaire, une aide à la formation peut se justifier si elle est nécessaire pour inciter le bénéficiaire à offrir une formation appropriée à ses employés. La gestion “en cascade” semblant être partie intégrante des pratiques de gestion courantes de Ford Genk, la Commission considère qu'à ce stade de la procédure, la nécessité de l'aide n'a pas été démontrée de façon suffisante.

iv)   Coûts de restructuration et coûts de lancement

| 19. | Ford Europe a tenté, ces dernières années, d'adapter sa capacité de production à une demande en stagnation. Dans ce contexte, Ford Genk a licencié 2 770 salariés entre décembre 2003 et avril 2004. D'après les autorités belges, la société a demandé à un certain nombre de “salariés clés” de rester pendant encore quelques semaines ou quelques mois dans l'entreprise et de former leurs successeurs, afin de garantir la continuité de la production et le maintien des normes de qualité de la société. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute que ces coûts soient admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement, dans la mesure où ils semblent résulter exclusivement de la récente restructuration de l'installation de production. |
| --- | --- |

19.

Ford Europe a tenté, ces dernières années, d'adapter sa capacité de production à une demande en stagnation. Dans ce contexte, Ford Genk a licencié 2 770 salariés entre décembre 2003 et avril 2004. D'après les autorités belges, la société a demandé à un certain nombre de “salariés clés” de rester pendant encore quelques semaines ou quelques mois dans l'entreprise et de former leurs successeurs, afin de garantir la continuité de la production et le maintien des normes de qualité de la société. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute que ces coûts soient admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement, dans la mesure où ils semblent résulter exclusivement de la récente restructuration de l'installation de production.

| 20. | En outre, il semble que la transmission du savoir-faire à travers les générations successives de salariés soit également partie intégrante du cœur de métier de la société, c'est-à-dire des actions nécessaires à la survie de l'entreprise, et qu'elle soit la conséquence de l'objet même de l'activité commerciale. C'est pourquoi la Commission estime, au stade actuel de la procédure, que les aides qui doivent être accordées au titre des coûts de formation liées à la “restructuration” ne semblent pas de nature à réellement inciter la société à renforcer ses actions de formation. |
| --- | --- |

20.

En outre, il semble que la transmission du savoir-faire à travers les générations successives de salariés soit également partie intégrante du cœur de métier de la société, c'est-à-dire des actions nécessaires à la survie de l'entreprise, et qu'elle soit la conséquence de l'objet même de l'activité commerciale. C'est pourquoi la Commission estime, au stade actuel de la procédure, que les aides qui doivent être accordées au titre des coûts de formation liées à la “restructuration” ne semblent pas de nature à réellement inciter la société à renforcer ses actions de formation.

| 21. | Cet argument vaut également pour les aides en faveur du poste “coûts de lancement”. Ces dépenses sont nécessaires pour pouvoir produire de nouveaux modèles dans l'usine, ce qui constitue une caractéristique normale et courante du secteur automobile, nécessaire au maintien de la compétitivité. Il semble donc que les forces du marché devraient suffire, à elles seules, à inciter la société à supporter ce type de coûts. C'est pourquoi la Commission estime qu'à cet égard également, la Belgique n'a pas suffisamment démontré la nécessité de l'aide d'État. |
| --- | --- |

21.

Cet argument vaut également pour les aides en faveur du poste “coûts de lancement”. Ces dépenses sont nécessaires pour pouvoir produire de nouveaux modèles dans l'usine, ce qui constitue une caractéristique normale et courante du secteur automobile, nécessaire au maintien de la compétitivité. Il semble donc que les forces du marché devraient suffire, à elles seules, à inciter la société à supporter ce type de coûts. C'est pourquoi la Commission estime qu'à cet égard également, la Belgique n'a pas suffisamment démontré la nécessité de l'aide d'État.

v)   Dépenses relatives à 2004

| 22. | La Commission note qu'une partie des coûts admissibles, à savoir 12 243 705 EUR, correspond à des dépenses qui ont déjà été effectuées en 2004. Dans la mesure où cette aide est destinée à alléger des dépenses passées, il est douteux qu'elle ait pu avoir une quelconque incidence sur les actions de formation de la société au cours de cette période. |
| --- | --- |

22.

La Commission note qu'une partie des coûts admissibles, à savoir 12 243 705 EUR, correspond à des dépenses qui ont déjà été effectuées en 2004. Dans la mesure où cette aide est destinée à alléger des dépenses passées, il est douteux qu'elle ait pu avoir une quelconque incidence sur les actions de formation de la société au cours de cette période.

II)   Nature de la formation

| 23. | La Commission note que l'article 4 du règlement opère une distinction entre les projets de formation spécifique et les projets de formation générale. |
| --- | --- |

23.

La Commission note que l'article 4 du règlement opère une distinction entre les projets de formation spécifique et les projets de formation générale.

| 24. | L'article 2, point d), définit la formation spécifique comme “une formation comprenant un enseignement directement et principalement applicable aux postes actuels ou prochains des salariés dans l'entreprise bénéficiaire et procurant des qualifications qui ne sont pas transférables à d'autres entreprises ou d'autres domaines de travail ou ne le sont que dans une mesure limitée”. |
| --- | --- |

24.

L'article 2, point d), définit la formation spécifique comme “une formation comprenant un enseignement directement et principalement applicable aux postes actuels ou prochains des salariés dans l'entreprise bénéficiaire et procurant des qualifications qui ne sont pas transférables à d'autres entreprises ou d'autres domaines de travail ou ne le sont que dans une mesure limitée”.

| 25. | L'article 2, point e), définit la formation générale comme “une formation comprenant un enseignement qui n'est pas uniquement ou principalement applicable aux postes de travail actuels ou prochains du salarié dans l'entreprise bénéficiaire, et qui procure des qualifications largement transférables à d'autres entreprises ou à d'autres domaines de travail et améliore par conséquent substantiellement la possibilité du salarié d'être employé”. |
| --- | --- |

25.

L'article 2, point e), définit la formation générale comme “une formation comprenant un enseignement qui n'est pas uniquement ou principalement applicable aux postes de travail actuels ou prochains du salarié dans l'entreprise bénéficiaire, et qui procure des qualifications largement transférables à d'autres entreprises ou à d'autres domaines de travail et améliore par conséquent substantiellement la possibilité du salarié d'être employé”.

| 26. | Conformément à l'article 4, paragraphes 2 et 3, les aides à la formation sont compatibles avec le marché commun si elles sont conformes aux intensités d'aide mentionnées dans cet article pour les coûts admissibles. Conformément au règlement, les intensités d'aide maximum pour les grandes entreprises situées dans des régions pouvant bénéficier d'aides régionales conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité sont de 30 % pour la formation spécifique et de 55 % pour la formation générale. |
| --- | --- |

26.

Conformément à l'article 4, paragraphes 2 et 3, les aides à la formation sont compatibles avec le marché commun si elles sont conformes aux intensités d'aide mentionnées dans cet article pour les coûts admissibles. Conformément au règlement, les intensités d'aide maximum pour les grandes entreprises situées dans des régions pouvant bénéficier d'aides régionales conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité sont de 30 % pour la formation spécifique et de 55 % pour la formation générale.

| 27. | À ce stade de la procédure, la Commission exprime des doutes quant à la façon dont les autorités belges interprètent la définition de la formation générale par rapport à la formation spécifique. Il ne peut être exclu qu'elles aient appliqué au projet une définition trop large de la notion de formation générale. |
| --- | --- |

27.

À ce stade de la procédure, la Commission exprime des doutes quant à la façon dont les autorités belges interprètent la définition de la formation générale par rapport à la formation spécifique. Il ne peut être exclu qu'elles aient appliqué au projet une définition trop large de la notion de formation générale.

| 28. | Les doutes de la Commission concernent notamment les postes “coûts des services de conseil” et “coûts de personnel hors ligne” (2). Au stade actuel de la procédure, la Commission ne dispose pas d'informations suffisantes sur le contenu précis de ces actions pour pouvoir déterminer quelle est la proportion appropriée de formation “générale” et de formation “spécifique”. |
| --- | --- |

28.

Les doutes de la Commission concernent notamment les postes “coûts des services de conseil” et “coûts de personnel hors ligne” (2). Au stade actuel de la procédure, la Commission ne dispose pas d'informations suffisantes sur le contenu précis de ces actions pour pouvoir déterminer quelle est la proportion appropriée de formation “générale” et de formation “spécifique”.

| 29. | D'après les autorités belges, le service Formation de Ford Genk estime qu'environ 70 % de cette formation est de nature générale. Néanmoins, conformément à l'article 4, paragraphe 5, du règlement, dans les cas où le projet comprend des éléments à la fois de formation spécifique et de formation générale qui ne peuvent être séparés aux fins du calcul de l'intensité de l'aide et dans les cas où le caractère spécifique ou général du projet d'aide à la formation ne peut être établi, ce sont les intensités définies pour la formation spécifique qui sont applicables. |
| --- | --- |

29.

D'après les autorités belges, le service Formation de Ford Genk estime qu'environ 70 % de cette formation est de nature générale. Néanmoins, conformément à l'article 4, paragraphe 5, du règlement, dans les cas où le projet comprend des éléments à la fois de formation spécifique et de formation générale qui ne peuvent être séparés aux fins du calcul de l'intensité de l'aide et dans les cas où le caractère spécifique ou général du projet d'aide à la formation ne peut être établi, ce sont les intensités définies pour la formation spécifique qui sont applicables.

| 30. | En outre, la Commission n'a reçu aucune indication supplémentaire permettant de penser que ces cours puissent être considérés comme de la formation générale, c'est-à-dire qu'ils sont organisés conjointement par plusieurs entreprises indépendantes ou que des salariés de différentes entreprises peuvent bénéficier de la formation. La Commission n'a pas non plus reçu d'informations indiquant que les cours sont reconnus, agréés ou validés par les pouvoirs publics. C'est pourquoi, au stade actuel de la procédure, la Commission doute que la formation relève de la définition de la formation spécifique figurant dans le règlement. |
| --- | --- |

30.

En outre, la Commission n'a reçu aucune indication supplémentaire permettant de penser que ces cours puissent être considérés comme de la formation générale, c'est-à-dire qu'ils sont organisés conjointement par plusieurs entreprises indépendantes ou que des salariés de différentes entreprises peuvent bénéficier de la formation. La Commission n'a pas non plus reçu d'informations indiquant que les cours sont reconnus, agréés ou validés par les pouvoirs publics. C'est pourquoi, au stade actuel de la procédure, la Commission doute que la formation relève de la définition de la formation spécifique figurant dans le règlement.

DÉCISION

| 31. | Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a décidé d'engager la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE et elle enjoint à la Belgique de lui fournir, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente, tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de l'aide. Elle invite la Belgique à transmettre immédiatement copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide. |
| --- | --- |

31.

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a décidé d'engager la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE et elle enjoint à la Belgique de lui fournir, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente, tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de l'aide. Elle invite la Belgique à transmettre immédiatement copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide.

| 32. | La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui stipule que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

32.

La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui stipule que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| 33. | Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE, en lui envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.» |
| --- | --- |

33.

Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE, en lui envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.»

„Hierbij stelt de Commissie België ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten met betrekking tot de bovengenoemde steunmaatregel verstrekte inlichtingen, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

PROCEDURE

| 1. | De voorgenomen steunmaatregel voor Ford in Genk is bij schrijven van 22 juni 2005 bij de Commissie aangemeld. De Commissie heeft om aanvullende inlichtingen verzocht bij schrijven van 27 juli 2005, waarop de Belgische autoriteiten hebben geantwoord bij een schrijven dat op 15 september 2005 werd geregistreerd. |
| --- | --- |

1.

De voorgenomen steunmaatregel voor Ford in Genk is bij schrijven van 22 juni 2005 bij de Commissie aangemeld. De Commissie heeft om aanvullende inlichtingen verzocht bij schrijven van 27 juli 2005, waarop de Belgische autoriteiten hebben geantwoord bij een schrijven dat op 15 september 2005 werd geregistreerd.

BESCHRIJVING VAN HET PROJECT

| 2. | De steun zou worden verleend aan Ford-Werke GmbH in Genk, België, dat deel uitmaakt van de Ford Motor Company. De fabriek werd in 1964 in bedrijf gesteld en sedertdien werden ruim twaalf miljoen wagens geproduceerd. Eind 2003 vond — in het kader van een algemene herstructurering van Ford Europe — een aanzienlijke personeelsafvloeiing plaats, waarbij 3 000 personeelsleden op een totaal van 9 000 werknemers waren betrokken. Tegelijkertijd maakte de onderneming een investeringsprogramma bekend van ongeveer 700 miljoen EUR, dat hoofdzakelijk bestemd was voor een nieuw flexibel fabricagesysteem. Daarbij zou de traditionele productie van het model Mondeo worden aangevuld met de nieuwe versie van het model Galaxy en een derde wagen. Momenteel telt de fabriek 4 946 werknemers die in twee ploegen werken. Vorig jaar werden 207 163 wagens geproduceerd. |
| --- | --- |

2.

De steun zou worden verleend aan Ford-Werke GmbH in Genk, België, dat deel uitmaakt van de Ford Motor Company. De fabriek werd in 1964 in bedrijf gesteld en sedertdien werden ruim twaalf miljoen wagens geproduceerd. Eind 2003 vond — in het kader van een algemene herstructurering van Ford Europe — een aanzienlijke personeelsafvloeiing plaats, waarbij 3 000 personeelsleden op een totaal van 9 000 werknemers waren betrokken. Tegelijkertijd maakte de onderneming een investeringsprogramma bekend van ongeveer 700 miljoen EUR, dat hoofdzakelijk bestemd was voor een nieuw flexibel fabricagesysteem. Daarbij zou de traditionele productie van het model Mondeo worden aangevuld met de nieuwe versie van het model Galaxy en een derde wagen. Momenteel telt de fabriek 4 946 werknemers die in twee ploegen werken. Vorig jaar werden 207 163 wagens geproduceerd.

| 3. | De Belgische autoriteiten nemen zich voor opleidingssteun te verlenen ten bedrage van 12,28 miljoen EUR voor subsidiabele kosten die betrekking hebben op een periode van drie jaar, van 2004 tot 2006. De steun wordt toegekend in de vorm van een ad-hocsubsidie van de Vlaamse Gemeenschap. De totale subsidiabele kosten van het opleidingsproject bedragen 33,84 miljoen EUR. |
| --- | --- |

3.

De Belgische autoriteiten nemen zich voor opleidingssteun te verlenen ten bedrage van 12,28 miljoen EUR voor subsidiabele kosten die betrekking hebben op een periode van drie jaar, van 2004 tot 2006. De steun wordt toegekend in de vorm van een ad-hocsubsidie van de Vlaamse Gemeenschap. De totale subsidiabele kosten van het opleidingsproject bedragen 33,84 miljoen EUR.

| 4. | Volgens de door België verstrekte informatie omvat het voor steun in aanmerking komende programma de onderstaande specifieke opleidingsactiviteiten ten belope van 25,34 miljoen EUR:






  — | consultancykosten: 0,88 miljoen EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

Volgens de door België verstrekte informatie omvat het voor steun in aanmerking komende programma de onderstaande specifieke opleidingsactiviteiten ten belope van 25,34 miljoen EUR:

—

consultancykosten: 0,88 miljoen EUR;

| — | on-the-job training: 5,44 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

on-the-job training: 5,44 miljoen EUR;

| — | slanke organisatie: 1,65 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

slanke organisatie: 1,65 miljoen EUR;

| — | off-line personeelskosten: 2,35 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

off-line personeelskosten: 2,35 miljoen EUR;

| — | „training enablers” (opleidingsruimten): 1,48 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

„training enablers” (opleidingsruimten): 1,48 miljoen EUR;

| — | „cascading” (cascadeproces): 1,6 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

„cascading” (cascadeproces): 1,6 miljoen EUR;

| — | herstructurering: 4,47 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

herstructurering: 4,47 miljoen EUR;

| — | opstartkosten: 7,44 miljoen EUR. |
| --- | --- |

—

opstartkosten: 7,44 miljoen EUR.

| 5. | De uitgaven voor algemene opleidingsactiviteiten bedragen 8,5 miljoen EUR en omvatten de volgende kosten:






  — | consultancykosten: 2,05 miljoen EUR; |
| --- | --- | --- |

5.

De uitgaven voor algemene opleidingsactiviteiten bedragen 8,5 miljoen EUR en omvatten de volgende kosten:

—

consultancykosten: 2,05 miljoen EUR;

| — | off-line personeelskosten: 5,5 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

off-line personeelskosten: 5,5 miljoen EUR;

| — | personeelskosten van de dienst opleiding: 0,92 miljoen EUR. |
| --- | --- |

—

personeelskosten van de dienst opleiding: 0,92 miljoen EUR.

BEOORDELING VAN DE STEUNMAATREGEL

| 6. | In dit stadium van de procedure is de Commissie van oordeel dat de desbetreffende maatregelen staatssteun vormen in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag: de steun wordt verleend in de vorm van een subsidie van de Vlaamse regering en wordt derhalve met staatsmiddelen bekostigd. De steunmaatregelen zijn selectief omdat zij alleen op Ford Genk van toepassing zijn. Aangezien de maatregelen een belangrijk aandeel in de financiering van de opleiding vertegenwoordigen, valt te verwachten dat zij de mededinging binnen de Gemeenschap verstoren, doordat Ford Genk een voordeel ontvangt ten opzichte van andere ondernemingen waaraan geen steun wordt verleend. Ten slotte wordt de markt voor motorvoertuigen gekenmerkt door een intensief handelsverkeer tussen de lidstaten. |
| --- | --- |

6.

In dit stadium van de procedure is de Commissie van oordeel dat de desbetreffende maatregelen staatssteun vormen in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag: de steun wordt verleend in de vorm van een subsidie van de Vlaamse regering en wordt derhalve met staatsmiddelen bekostigd. De steunmaatregelen zijn selectief omdat zij alleen op Ford Genk van toepassing zijn. Aangezien de maatregelen een belangrijk aandeel in de financiering van de opleiding vertegenwoordigen, valt te verwachten dat zij de mededinging binnen de Gemeenschap verstoren, doordat Ford Genk een voordeel ontvangt ten opzichte van andere ondernemingen waaraan geen steun wordt verleend. Ten slotte wordt de markt voor motorvoertuigen gekenmerkt door een intensief handelsverkeer tussen de lidstaten.

| 7. | België vecht geenszins aan dat de betwiste maatregelen staatssteun zijn en verzoekt dat deze maatregelen als opleidingssteun worden goedgekeurd. |
| --- | --- |

7.

België vecht geenszins aan dat de betwiste maatregelen staatssteun zijn en verzoekt dat deze maatregelen als opleidingssteun worden goedgekeurd.

| 8. | Het steunvoornemen moet worden getoetst aan Verordening (EG) nr. 68/2001 van de Commissie van 12 januari 2001 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op opleidingssteun (3) (hierna „de verordening” te noemen). Volgens artikel 5 van de verordening is opleidingssteun niet automatisch vrijgesteld wanneer het bedrag dat voor één enkel opleidingsproject aan één onderneming wordt verleend meer dan 1 miljoen EUR bedraagt. Bijgevolg moet deze steun worden aangemeld en getoetst aan de verordening. De Commissie merkt op dat de voorgenomen steun in deze zaak 12,28 miljoen EUR bedraagt; dat de steun aan één enkele onderneming wordt uitgekeerd; en dat het opleidingsproject één enkel project is. Daarom is de Commissie van oordeel dat voor dit steunvoornemen de aanmeldingsverplichting geldt. |
| --- | --- |

8.

Het steunvoornemen moet worden getoetst aan Verordening (EG) nr. 68/2001 van de Commissie van 12 januari 2001 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op opleidingssteun (3) (hierna „de verordening” te noemen). Volgens artikel 5 van de verordening is opleidingssteun niet automatisch vrijgesteld wanneer het bedrag dat voor één enkel opleidingsproject aan één onderneming wordt verleend meer dan 1 miljoen EUR bedraagt. Bijgevolg moet deze steun worden aangemeld en getoetst aan de verordening. De Commissie merkt op dat de voorgenomen steun in deze zaak 12,28 miljoen EUR bedraagt; dat de steun aan één enkele onderneming wordt uitgekeerd; en dat het opleidingsproject één enkel project is. Daarom is de Commissie van oordeel dat voor dit steunvoornemen de aanmeldingsverplichting geldt.

| 9. | Volgens artikel 3, lid 1, van de verordening, zijn individuele steunmaatregelen die aan alle voorwaarden van deze verordening voldoen, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt in de zin van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag. |
| --- | --- |

9.

Volgens artikel 3, lid 1, van de verordening, zijn individuele steunmaatregelen die aan alle voorwaarden van deze verordening voldoen, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt in de zin van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag.

| 10. | In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of het steunvoornemen op volgende punten aan de voorwaarden van de verordening voldoet: 1) de opvatting van de Belgische autoriteiten omtrent de kosten die als subsidiabel kunnen worden beschouwd en 2) de voorgestelde indeling bij algemene of specifieke opleiding. |
| --- | --- |

10.

In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of het steunvoornemen op volgende punten aan de voorwaarden van de verordening voldoet: 1) de opvatting van de Belgische autoriteiten omtrent de kosten die als subsidiabel kunnen worden beschouwd en 2) de voorgestelde indeling bij algemene of specifieke opleiding.

I.   Subsidiabele kosten

| 11. | De Commissie merkt op dat in artikel 4, lid 7, van de verordening is bepaald welke kosten in aanmerking komen voor opleidingssteun:






  (a) | de personeelskosten van de opleiders; |
| --- | --- | --- |

11.

De Commissie merkt op dat in artikel 4, lid 7, van de verordening is bepaald welke kosten in aanmerking komen voor opleidingssteun:

(a)

de personeelskosten van de opleiders;

| (b) | de verplaatsingskosten van de opleiders en degenen die de opleiding volgen; |
| --- | --- |

(b)

de verplaatsingskosten van de opleiders en degenen die de opleiding volgen;

| (c) | andere lopende uitgaven voor materiaal en benodigdheden; |
| --- | --- |

(c)

andere lopende uitgaven voor materiaal en benodigdheden;

| (d) | de afschrijving van werktuigen en uitrusting, in de mate waarin deze uitsluitend voor het opleidingsproject worden gebruikt; |
| --- | --- |

(d)

de afschrijving van werktuigen en uitrusting, in de mate waarin deze uitsluitend voor het opleidingsproject worden gebruikt;

| (e) | de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject; |
| --- | --- |

(e)

de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject;

| (f) | de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen, ten belope van ten hoogste het totaal van de overige, in de punten a) tot en met e) bedoelde, in aanmerking komende kosten. |
| --- | --- |

(f)

de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen, ten belope van ten hoogste het totaal van de overige, in de punten a) tot en met e) bedoelde, in aanmerking komende kosten.

| 12. | België heeft een overzicht van de opleidingskosten ingediend waardoor de Commissie kon nagaan wat onder de voorgestelde subsidiabele kosten wordt verstaan. De totale subsidiabele kosten van het aangemelde opleidingsprogramma bedragen 33,84 miljoen EUR, waarvan 25,34 miljoen EUR bestemd is voor specifieke opleiding en 8,5 miljoen voor algemene opleiding. Volgens de door België verstrekte informatie liggen de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen niet hoger dan het totaal van de overige subsidiabele kosten. |
| --- | --- |

12.

België heeft een overzicht van de opleidingskosten ingediend waardoor de Commissie kon nagaan wat onder de voorgestelde subsidiabele kosten wordt verstaan. De totale subsidiabele kosten van het aangemelde opleidingsprogramma bedragen 33,84 miljoen EUR, waarvan 25,34 miljoen EUR bestemd is voor specifieke opleiding en 8,5 miljoen voor algemene opleiding. Volgens de door België verstrekte informatie liggen de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen niet hoger dan het totaal van de overige subsidiabele kosten.

| 13. | In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of een aantal van de door België voorgestelde uitgaven voldoen aan artikel 4, lid 7, van de verordening. In het bijzonder heeft de Commissie twijfel over de volgende kostenposten: |
| --- | --- |

13.

In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of een aantal van de door België voorgestelde uitgaven voldoen aan artikel 4, lid 7, van de verordening. In het bijzonder heeft de Commissie twijfel over de volgende kostenposten:

i)   „Training enablers” (opleidingsruimten)

| 14. | België beschrijft „Training enablers” als grote glazen lokalen met ruimten voor lectuur en sociale contacten. België stelt voor dat de afschrijving van de kosten voor deze ruimten als subsidiabel wordt beschouwd. In deze fase lijkt het evenwel twijfelachtig of gebouwen of andere soorten infrastructuur binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder d), van de verordening vallen, waarin alleen „werktuigen” en „uitrusting” worden vermeld. Voorts heeft België onvoldoende gegevens verstrekt met betrekking tot de mate waarin deze infrastructuur voor andere doeleinden dan opleiding zal worden gebruikt. |
| --- | --- |

14.

België beschrijft „Training enablers” als grote glazen lokalen met ruimten voor lectuur en sociale contacten. België stelt voor dat de afschrijving van de kosten voor deze ruimten als subsidiabel wordt beschouwd. In deze fase lijkt het evenwel twijfelachtig of gebouwen of andere soorten infrastructuur binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder d), van de verordening vallen, waarin alleen „werktuigen” en „uitrusting” worden vermeld. Voorts heeft België onvoldoende gegevens verstrekt met betrekking tot de mate waarin deze infrastructuur voor andere doeleinden dan opleiding zal worden gebruikt.

ii)   Personeelskosten van de dienst opleiding

| 15. | België stelt voor in deze kostenpost alle personeelskosten van de dienst opleiding van Ford Genk op te nemen. Volgens de Commissie is het twijfelachtig of dergelijke kosten binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder e), van de verordening vallen („de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject”). |
| --- | --- |

15.

België stelt voor in deze kostenpost alle personeelskosten van de dienst opleiding van Ford Genk op te nemen. Volgens de Commissie is het twijfelachtig of dergelijke kosten binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder e), van de verordening vallen („de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject”).

| 16. | Aangezien een onderneming met de omvang van de begunstigde onderneming normaal gezien over een dienst opleiding beschikt die verantwoordelijk is voor het aanbieden en coördineren van de opleiding van het personeel, lijkt het op het eerste gezicht niet waarschijnlijk dat de begunstigde onderneming door het steunvoornemen extra stimulansen krijgt om haar eigen opleidingsaanbod te vergroten. |
| --- | --- |

16.

Aangezien een onderneming met de omvang van de begunstigde onderneming normaal gezien over een dienst opleiding beschikt die verantwoordelijk is voor het aanbieden en coördineren van de opleiding van het personeel, lijkt het op het eerste gezicht niet waarschijnlijk dat de begunstigde onderneming door het steunvoornemen extra stimulansen krijgt om haar eigen opleidingsaanbod te vergroten.

iii)   „Cascading” (cascadeproces)

| 17. | Volgens de aanmelding vindt er driemaal per jaar een bijeenkomst plaats waarop de directeur van de fabriek het personeel een korte uiteenzetting geeft over de tenuitvoerlegging van het „lean organisation”-systeem („FPS” — slanke organisatie) van Ford. In deze fase van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of deze activiteit meer is dan een zuivere beheershandeling of aan een of andere opleidingsdoelstelling beantwoordt. Bijgevolg is het twijfelachtig of deze activiteit subsidiabel is in het kader van artikel 4, lid 7, van de verordening. |
| --- | --- |

17.

Volgens de aanmelding vindt er driemaal per jaar een bijeenkomst plaats waarop de directeur van de fabriek het personeel een korte uiteenzetting geeft over de tenuitvoerlegging van het „lean organisation”-systeem („FPS” — slanke organisatie) van Ford. In deze fase van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of deze activiteit meer is dan een zuivere beheershandeling of aan een of andere opleidingsdoelstelling beantwoordt. Bijgevolg is het twijfelachtig of deze activiteit subsidiabel is in het kader van artikel 4, lid 7, van de verordening.

| 18. | Voorts rijst de vraag of de onderneming nood heeft aan staatssteun om een dergelijk cascadeproces ten uitvoer te leggen. Overeenkomstig artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag is de noodzaak van de steun een voorwaarde om met de gemeenschappelijke markt verenigbaar te zijn. In deze zaak kan opleidingssteun worden gerechtvaardigd wanneer deze noodzakelijk is om de begunstigde onderneming de juiste stimulansen te geven om haar personeel een passende opleiding aan te bieden. Aangezien het cascadeproces deel lijkt uit te maken van de gebruikelijke beheershandelingen van Ford Genk, is de Commissie in deze fase van oordeel dat de noodzaak van de steun voor deze kostenpost onvoldoende is gestaafd. |
| --- | --- |

18.

Voorts rijst de vraag of de onderneming nood heeft aan staatssteun om een dergelijk cascadeproces ten uitvoer te leggen. Overeenkomstig artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag is de noodzaak van de steun een voorwaarde om met de gemeenschappelijke markt verenigbaar te zijn. In deze zaak kan opleidingssteun worden gerechtvaardigd wanneer deze noodzakelijk is om de begunstigde onderneming de juiste stimulansen te geven om haar personeel een passende opleiding aan te bieden. Aangezien het cascadeproces deel lijkt uit te maken van de gebruikelijke beheershandelingen van Ford Genk, is de Commissie in deze fase van oordeel dat de noodzaak van de steun voor deze kostenpost onvoldoende is gestaafd.

iv)   Herstructurerings- en opstartkosten

| 19. | In de voorbije jaren heeft Ford Europe geprobeerd haar productiecapaciteit aan te passen aan een stagnerende vraag. Zo zijn bij Ford Genk in de periode van december 2003 tot april 2004 2 770 werknemers afgevloeid. Volgens de Belgische autoriteiten werd een aantal „belangrijke personeelsleden” verzocht om nog enkele extra weken of maanden in dienst te blijven en hun opvolgers op te leiden om de continuïteit van de productie en de kwaliteitszorg van de fabriek te garanderen. In deze fase betwijfelt de Commissie of deze kosten subsidiabel zijn overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening, aangezien deze uitsluitend lijken voort te vloeien uit de recente herstructurering van de fabriek. |
| --- | --- |

19.

In de voorbije jaren heeft Ford Europe geprobeerd haar productiecapaciteit aan te passen aan een stagnerende vraag. Zo zijn bij Ford Genk in de periode van december 2003 tot april 2004 2 770 werknemers afgevloeid. Volgens de Belgische autoriteiten werd een aantal „belangrijke personeelsleden” verzocht om nog enkele extra weken of maanden in dienst te blijven en hun opvolgers op te leiden om de continuïteit van de productie en de kwaliteitszorg van de fabriek te garanderen. In deze fase betwijfelt de Commissie of deze kosten subsidiabel zijn overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening, aangezien deze uitsluitend lijken voort te vloeien uit de recente herstructurering van de fabriek.

| 20. | Voorts lijkt de kennisoverdracht naar jongere personeelsleden ook deel uit te maken van de kernactiviteiten van de onderneming omdat deze noodzakelijk is voor het overleven van de onderneming en voortvloeit uit de kerndoelstelling van de onderneming. Bijgevolg is de Commissie in deze fase van mening dat de steun voor opleiding in het kader van de herstructurering geen echte stimulansen lijkt te bieden voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming. |
| --- | --- |

20.

Voorts lijkt de kennisoverdracht naar jongere personeelsleden ook deel uit te maken van de kernactiviteiten van de onderneming omdat deze noodzakelijk is voor het overleven van de onderneming en voortvloeit uit de kerndoelstelling van de onderneming. Bijgevolg is de Commissie in deze fase van mening dat de steun voor opleiding in het kader van de herstructurering geen echte stimulansen lijkt te bieden voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming.

| 21. | Hetzelfde geldt voor steun voor een startopleiding. Deze opleidingskosten zijn nodig voor de productie van nieuwe modellen in de fabriek, hetgeen een normaal en vaak voorkomend verschijnsel is in de auto-industrie en noodzakelijk is om concurrerend te blijven. Het lijkt dus dat de marktwerking alleen reeds voldoende zou zijn om de onderneming ertoe aan te zetten deze kosten te maken. Bijgevolg is de Commissie ook in dit opzicht van mening dat België de noodzaak van staatssteun onvoldoende heeft aangetoond. |
| --- | --- |

21.

Hetzelfde geldt voor steun voor een startopleiding. Deze opleidingskosten zijn nodig voor de productie van nieuwe modellen in de fabriek, hetgeen een normaal en vaak voorkomend verschijnsel is in de auto-industrie en noodzakelijk is om concurrerend te blijven. Het lijkt dus dat de marktwerking alleen reeds voldoende zou zijn om de onderneming ertoe aan te zetten deze kosten te maken. Bijgevolg is de Commissie ook in dit opzicht van mening dat België de noodzaak van staatssteun onvoldoende heeft aangetoond.

v)   Uitgaven met betrekking tot 2004

| 22. | De Commissie stelt vast dat een gedeelte van de subsidiabele kosten, namelijk 12 243 705 EUR, uitgaven betreft die reeds in 2004 werden gemaakt. In de mate dat steun wordt benut ter dekking van vroegere uitgaven, is het twijfelachtig of deze steun een stimulans kan zijn voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming in deze periode. |
| --- | --- |

22.

De Commissie stelt vast dat een gedeelte van de subsidiabele kosten, namelijk 12 243 705 EUR, uitgaven betreft die reeds in 2004 werden gemaakt. In de mate dat steun wordt benut ter dekking van vroegere uitgaven, is het twijfelachtig of deze steun een stimulans kan zijn voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming in deze periode.

II.   Soort opleiding

| 23. | De Commissie wijst erop dat in artikel 4 van de verordening een onderscheid gemaakt wordt tussen specifieke en algemene opleiding. |
| --- | --- |

23.

De Commissie wijst erop dat in artikel 4 van de verordening een onderscheid gemaakt wordt tussen specifieke en algemene opleiding.

| 24. | In artikel 2, onder d), wordt „specifieke opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat direct en hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, en door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die niet of slechts in beperkte mate naar andere ondernemingen of andere werkgebieden overdraagbaar zijn.” |
| --- | --- |

24.

In artikel 2, onder d), wordt „specifieke opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat direct en hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, en door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die niet of slechts in beperkte mate naar andere ondernemingen of andere werkgebieden overdraagbaar zijn.”

| 25. | In artikel 2, onder e) wordt „algemene opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat niet uitsluitend of hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, maar door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die in ruime mate naar andere ondernemingen of werkgebieden overdraagbaar zijn, zodat de inzetbaarheid van de werknemer wordt verbeterd.” |
| --- | --- |

25.

In artikel 2, onder e) wordt „algemene opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat niet uitsluitend of hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, maar door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die in ruime mate naar andere ondernemingen of werkgebieden overdraagbaar zijn, zodat de inzetbaarheid van de werknemer wordt verbeterd.”

| 26. | Opleidingssteun is volgens artikel 4, leden 2 en 3, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt wanneer de daarin genoemde steunintensiteiten in verhouding tot de subsidiabele kosten worden nageleefd. Volgens de verordening bedragen de maximaal toegestane steunintensiteiten voor grote ondernemingen in gebieden die uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag voor steun in aanmerking komen, 30 % voor specifieke opleiding en 55 % voor algemene opleiding. |
| --- | --- |

26.

Opleidingssteun is volgens artikel 4, leden 2 en 3, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt wanneer de daarin genoemde steunintensiteiten in verhouding tot de subsidiabele kosten worden nageleefd. Volgens de verordening bedragen de maximaal toegestane steunintensiteiten voor grote ondernemingen in gebieden die uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag voor steun in aanmerking komen, 30 % voor specifieke opleiding en 55 % voor algemene opleiding.

| 27. | In dit stadium van de procedure heeft de Commissie enige twijfel bij de manier waarop de Belgische autoriteiten de definitie van algemene versus specifieke opleiding interpreteren. Niet uit te sluiten valt dat in dit project een al te ruime definitie van „algemene opleiding” werd gehanteerd. |
| --- | --- |

27.

In dit stadium van de procedure heeft de Commissie enige twijfel bij de manier waarop de Belgische autoriteiten de definitie van algemene versus specifieke opleiding interpreteren. Niet uit te sluiten valt dat in dit project een al te ruime definitie van „algemene opleiding” werd gehanteerd.

| 28. | De Commissie heeft in het bijzonder twijfel omtrent de opleidingsonderdelen „consultancykosten” en „off-line personeelskosten” (4). In deze fase beschikt de Commissie over onvoldoende gegevens met betrekking tot de precieze inhoud van deze activiteiten om het overeenkomstige deel „algemene” en „specifieke” opleiding te kunnen vaststellen. |
| --- | --- |

28.

De Commissie heeft in het bijzonder twijfel omtrent de opleidingsonderdelen „consultancykosten” en „off-line personeelskosten” (4). In deze fase beschikt de Commissie over onvoldoende gegevens met betrekking tot de precieze inhoud van deze activiteiten om het overeenkomstige deel „algemene” en „specifieke” opleiding te kunnen vaststellen.

| 29. | Volgens de Belgische autoriteiten raamt de dienst opleiding van Ford Genk dat ongeveer 70 % van deze opleiding als algemene opleiding kan worden beschouwd. Overeenkomstig artikel 4, lid 5, van de verordening zijn de steunintensiteiten die voor specifieke opleiding gelden, van toepassing, ingeval het steunproject zowel componenten van specifieke opleiding als componenten van algemene opleiding omvat die voor de berekening van de steunintensiteit niet van elkaar kunnen worden gescheiden en ingeval het specifieke dan wel algemene karakter van het opleidingsproject niet kan worden aangetoond. |
| --- | --- |

29.

Volgens de Belgische autoriteiten raamt de dienst opleiding van Ford Genk dat ongeveer 70 % van deze opleiding als algemene opleiding kan worden beschouwd. Overeenkomstig artikel 4, lid 5, van de verordening zijn de steunintensiteiten die voor specifieke opleiding gelden, van toepassing, ingeval het steunproject zowel componenten van specifieke opleiding als componenten van algemene opleiding omvat die voor de berekening van de steunintensiteit niet van elkaar kunnen worden gescheiden en ingeval het specifieke dan wel algemene karakter van het opleidingsproject niet kan worden aangetoond.

| 30. | Bovendien heeft de Commissie geen verdere aanwijzingen ontvangen dat deze cursussen als algemene opleiding kunnen worden aangemerkt — dat deze cursussen dus door verschillende onafhankelijke ondernemingen gezamenlijk worden georganiseerd of ten goede kunnen komen aan werknemers van verschillende ondernemingen. Evenmin heeft de Commissie informatie ontvangen dat de cursussen worden erkend, gecertificeerd of gehomologeerd door een overheidsorgaan. Derhalve betwijfelt de Commissie — in dit stadium — dat de opleiding onder de definitie valt van algemene opleiding in de zin van de verordening. |
| --- | --- |

30.

Bovendien heeft de Commissie geen verdere aanwijzingen ontvangen dat deze cursussen als algemene opleiding kunnen worden aangemerkt — dat deze cursussen dus door verschillende onafhankelijke ondernemingen gezamenlijk worden georganiseerd of ten goede kunnen komen aan werknemers van verschillende ondernemingen. Evenmin heeft de Commissie informatie ontvangen dat de cursussen worden erkend, gecertificeerd of gehomologeerd door een overheidsorgaan. Derhalve betwijfelt de Commissie — in dit stadium — dat de opleiding onder de definitie valt van algemene opleiding in de zin van de verordening.

BESLUIT

| 31. | Gelet op de bovenstaande overwegingen heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden en maant zij België aan, haar binnen één maand na de datum van ontvangst van dit schrijven, alle documenten, inlichtingen en gegevens te verstrekken die nodig zijn om de verenigbaarheid van de steunmaatregel te beoordelen. Zij verzoekt België onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen. |
| --- | --- |

31.

Gelet op de bovenstaande overwegingen heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden en maant zij België aan, haar binnen één maand na de datum van ontvangst van dit schrijven, alle documenten, inlichtingen en gegevens te verstrekken die nodig zijn om de verenigbaarheid van de steunmaatregel te beoordelen. Zij verzoekt België onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen.

| 32. | De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag. Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd. |
| --- | --- |

32.

De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag. Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.

| 33. | Voorts deelt de Commissie België mee, dat zij de belanghebbenden van deze zaak in kennis zal stellen door dit schrijven en een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken. Tevens zal zij de belanghebbenden in de EVA-staten die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden. Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking.” |
| --- | --- |

33.

Voorts deelt de Commissie België mee, dat zij de belanghebbenden van deze zaak in kennis zal stellen door dit schrijven en een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken. Tevens zal zij de belanghebbenden in de EVA-staten die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden. Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking.”

---

(1)  JO L 10 du 13.1.2001, p. 20.

1

(2)  Cette considération s'appliquerait également au poste “coûts de personnel du service formation”, si ces coûts étaient éventuellement considérés comme admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement (voir section I ci-dessus).

2

(3)  PB L 10 van 13.1.2001, blz. 20.

3

(4)  Indien de „personeelskosten van de dienst opleiding” in aanmerking waren genomen als subsidiabele kosten overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening (zie afdeling I), dan zou voor deze kosten ook een soortgelijke opmerking kunnen worden gemaakt.

4

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/21

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2006/C 47/07)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Apvienotā Karaliste (Anglija)

Atbalsta Nr.: N 144/2003

Nosaukums: Zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēma 2003

Mērķis: Izņemt no flotes zvejas kuģus, lai samazinātu mencu zveju par 15-20 %.

Juridiskais pamats: Statutory Instrument

Atbalsta intensitāte vai apjoms: Pieteikumi tiks izskatīti, pamatojoties uz individuāliem, konkurējošiem cenu piedāvājumiem, un tiks izvēlēti tie, kuri sniegs vislielāko peļņu no cenu piedāvājuma. 10 gadus veciem un vecākiem kuģiem atbalsta lielums ir saskaņā ar Regulu 2792/1999 plus vēl papildu 20 % par nodošanu metāllūžņos. Kuģiem, kas jaunāki par 10 gadiem, apjoms pieaugs par 1,5 % par katru gadu, kas ir mazāk nekā 10 gadi

Ilgums: 2003. - 2004. gads

Cita informācija: Gada pārskats

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Apvienotā Karaliste (Skotija)

Atbalsta Nr.: N 155/2003

Nosaukums: Jūras zveja (Pārejas atbalsts) (Skotija) (Nr. 2) Shēma 2003

Mērķis: Sniegt ekonomiska rakstura kompensāciju kuģiem, kurus skārusi zvejas intensitātes samazināšana mencu krājumiem Ziemeļu jūrā

Juridiskais pamats: Scottish Statutory Instrument

Budžets: 10 miljonu GBP (aptuveni 15 miljoni eiro)

Atbalsta intensitāte vai lielums: GBP 142 par kuģa tilpības vienību kuģiem, kas kvalificēti visam periodam

Ilgums: No 2003. gada 1. marta līdz 31. augustam

Cita informācija: Gada pārskats

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Īrija

Atbalsta Nr.: N 340/2001

Nosaukums: Nodokļu atvieglojumi attiecībā uz ieguldījumiem sīgu zvejas flotē

Mērķis: Veicināt kapitālieguldījumus sīgu zvejas flotē

Juridiskais pamats: Finance Act 2001

Budžets: Shēmas faktiskās naudas izmaksas un ieguvumi būs atkarīgas no projekta veida un mēroga, no nodokļu apjoma, uz kuru attiecas atvieglojumi, un no finansējuma līmeņa, kas nav sniegtais atbalsts

Atbalsta intensitāte un lielums: Palīdzības likmes, kas noteiktas, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 2792/1999, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2369/2002

Palīdzības ilgums: 2001. gads, 2002. gads, 2003. gads, palīdzības periods beidzas 2004. gada 3. septembrī

Cita informācija: Gada ziņojums

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas diena:

Dalībvalsts: Nīderlande

Atbalsta Nr.: N 356/2003

Nosaukums: Zivsaimniecības produktu izkraušanas sektora interešu aizstāvība

Mērķis: Finansēt pasākumus, kas paredzēti zivsaimniecības produktu izkraušanas sektora interešu aizsardzībai un konsultāciju sniegšanai šajā jomā

Juridiskais pamats:

| — | Instellingsverordening Productschap Vis |
| --- | --- |

—

Instellingsverordening Productschap Vis

| — | Verordening instelling van een fonds voor de aanvoersector |
| --- | --- |

—

Verordening instelling van een fonds voor de aanvoersector

Budžets: No 50 līdz 100 000 EUR gadā

Ilgums: 2003. gads un turpmākie gadi

Atbalsta intensitāte vai summa: To summu robežās, kas noteiktas vadlīnijās par valsts atbalsta piemērošanu zvejniecības un akvakultūras nozarei (OV C 19, 20.1.2001., 7. lpp.)

Cita informācija: Gada pārskats

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Spānija

Atbalsta nr.: N 574/2002

Nosaukums: Nolīgums ar Maroku — Zvejas flotes pārorientēšana (Valencia)

Mērķis: Veicināt to zvejas kuģu un zvejnieku pārorientēšanu, kas līdz 1999. gadam bija atkarīgi no zvejas nolīguma ar Maroku

Juridiskais pamats: Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen determinados requisitos y condiciones que afectan a la reconversión de los buques y pescadores por la finalización del Acuerdo de pesca con Marruecos

Budžets: 1 500 000 EUR

Atbalsta intensitāte: Atbilstīgi Padomes Regulās (EK) Nr. 2792/99 un 2561/2001 noteiktajiem kritērijiem un skalām

Ilgums: 2002. - 2003. gads

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Itālija

Atbalsta nr.: N 702/2002

Nosaukums: Pasākumi, ko īstenojuši speciālisti. Zivsaimniecības nozare

Mērķis: Struktūrpolitikas pasākumu īstenošana speciālistu īstenoto pasākumu jomā zivsaimniecības nozarē, kas ietverti Kopienas atbalsta shēmā

Juridiskais pamats: Circolare applicativa della normativa CE in materia di OO.PP. e Associazioni di OO.PP. (Ministero delle Politiche Agricole e Forestali)

Budžets: 5 286 000 EUR

Atbalsta intensitāte: Atbilstīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 2792/99 paredzētajām likmēm

Ilgums: 2000. - 2006. gads

Cita informācija: Gada pārskats

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Portugāle

Atbalsta nr.: NN 92/2002

Nosaukums: Sardīņu zvejas pagaidu pārtraukšana — Zivsaimniecības nozare

Mērķis: Izmaksāt kompensācijas zvejniekiem un zvejas kuģu īpašniekiem par sardīņu (Sardina pilchardus) zvejas pagaidu pārtraukšanu sakarā ar neparedzētu bioloģisko fenomenu ziemeļu reģionā (īpaši lielo zivju mazuļu daudzumu) un no tā izrietošo aizliegumu nārsta krājumu biomasas atjaunošanas nolūkā

Juridiskais pamats: Portaria no. 123-B/2002, de 8 de Fevereiro, que estabelece o Regulamento de apoio à cessação temporária da actividade das embarcações de pesca dirigida à sardinha

Budžets: 1 200 000 EUR

Ilgums: Divi mēneši 2002. gadā

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/23

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/ M.4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo)

(Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru)

(2006/C 47/08)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 17. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Deutsche Telekom AG (“DTAG”, Vācija), Corpus Immobiliengruppe GmbH & Co. KG (“Corpus”, Vācija) un Morgan Stanley Bank AG (“MSBAG”, Vācija), kas pieder Morgan Stanley grupai, Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār pašreizējo kopuzņēmumu Sireo Real Estate Asset Management GmbH (“Sireo”, Vācija) tā jaunajā paplašinātajā formā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 17. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Deutsche Telekom AG (“DTAG”, Vācija), Corpus Immobiliengruppe GmbH & Co. KG (“Corpus”, Vācija) un Morgan Stanley Bank AG (“MSBAG”, Vācija), kas pieder Morgan Stanley grupai, Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār pašreizējo kopuzņēmumu Sireo Real Estate Asset Management GmbH (“Sireo”, Vācija) tā jaunajā paplašinātajā formā.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums DTAG: sakaru uzņēmums, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums DTAG: sakaru uzņēmums,

| — | uzņēmums Corpus: aktīvu pārvaldīšana, pakalpojumi nekustamā īpašuma jomā un projektu izstrāde, |
| --- | --- |

—

uzņēmums Corpus: aktīvu pārvaldīšana, pakalpojumi nekustamā īpašuma jomā un projektu izstrāde,

| — | uzņēmums MSBAG: finanšu pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

uzņēmums MSBAG: finanšu pakalpojumi,

| — | uzņēmums Sireo: nekustamā īpašuma fondi un konsultāciju pakalpojumi nekustamā īpašuma fondiem. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Sireo: nekustamā īpašuma fondi un konsultāciju pakalpojumi nekustamā īpašuma fondiem.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus var nosūtīt Komisijai pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus var nosūtīt Komisijai pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 4095 — Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/24

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis)

(2006/C 47/09)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2004. gada 17. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr.139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Wendel Investissement SA (Wendel, Francija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Materis Holding Luxemburg SA, ieskaitot tā meitas sabiedrības (Materis, Luksemburga), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2004. gada 17. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr.139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Wendel Investissement SA (Wendel, Francija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Materis Holding Luxemburg SA, ieskaitot tā meitas sabiedrības (Materis, Luksemburga), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Wendel: kontrolakciju sabiedrība, kas, izmantojot savu meitas sabiedrību Bureau Veritas, darbojas produktu kontroles, sertifikācijas un apstrādes jomā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Wendel: kontrolakciju sabiedrība, kas, izmantojot savu meitas sabiedrību Bureau Veritas, darbojas produktu kontroles, sertifikācijas un apstrādes jomā,

| — | Materis: celtniecības materiāli. |
| --- | --- |

—

Materis: celtniecības materiāli.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/25

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique)

(2006/C 47/10)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 20. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Aker Yards France Holding AS, kas pilnībā pieder Aker Yards ASA (“Aker Yards”), kuru kontrolē Norvēģijas grupa Aker ASA (“Aker ASA”), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār lielāko daļu no aktīviem un darbības Francijas uzņēmumā Chantiers de l'Atlantique, kas ir Alstom SA (Francija) pilnībā piederošs meitas uzņēmumus, iegādājoties akcijas jaunizveidotā uzņēmumā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 20. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Aker Yards France Holding AS, kas pilnībā pieder Aker Yards ASA (“Aker Yards”), kuru kontrolē Norvēģijas grupa Aker ASA (“Aker ASA”), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār lielāko daļu no aktīviem un darbības Francijas uzņēmumā Chantiers de l'Atlantique, kas ir Alstom SA (Francija) pilnībā piederošs meitas uzņēmumus, iegādājoties akcijas jaunizveidotā uzņēmumā.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Aker Yards: starptautiska kuģu būvētāju grupa, kas galvenokārt būvē augstas klases kuģus, ieskaitot kruīzu kuģus un prāmjus; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Aker Yards: starptautiska kuģu būvētāju grupa, kas galvenokārt būvē augstas klases kuģus, ieskaitot kruīzu kuģus un prāmjus;

| — | Aker ASA: ražotāju grupa ar plašu aktivitāšu klāstu visā pasaulē, kas kopā ar Aker Yards un Aker American Shipping darbojas kuģu būves nozarē; |
| --- | --- |

—

Aker ASA: ražotāju grupa ar plašu aktivitāšu klāstu visā pasaulē, kas kopā ar Aker Yards un Aker American Shipping darbojas kuģu būves nozarē;

| — | Chantiers de l'Atlantique: Kuģu būvētava Francijā, kas specializējas kuģu būvniecībā ar augstu pievienoto vērtību, ieskaitot kruīza kuģu, sašķidrinātās dabas gāzes tankeru un jūras flotes kuģu būvniecību. Ar tā meitasuzņēmumu AMR, uzņēmums ir iesaistījies arī pārvietojamo māju un ražošanas iekārtu apvalku ražošanā. |
| --- | --- |

—

Chantiers de l'Atlantique: Kuģu būvētava Francijā, kas specializējas kuģu būvniecībā ar augstu pievienoto vērtību, ieskaitot kruīza kuģu, sašķidrinātās dabas gāzes tankeru un jūras flotes kuģu būvniecību. Ar tā meitasuzņēmumu AMR, uzņēmums ir iesaistījies arī pārvietojamo māju un ražošanas iekārtu apvalku ražošanā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus var nosūtīt Komisijai pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus var nosūtīt Komisijai pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4104 — Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/26

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M. 4131 Bain Capital/Texas Instruments)

(Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru)

(2006/C 47/11)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 20. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Bain Capital Investors, LLC (“Bain”, ASV) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonīgu kontroli pār uzņēmuma Texas Instruments Inc. (ASV) uzņēmējdarbību sensoru un kontrolierīču jomā, nopērkot tā akcijas un aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 20. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Bain Capital Investors, LLC (“Bain”, ASV) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonīgu kontroli pār uzņēmuma Texas Instruments Inc. (ASV) uzņēmējdarbību sensoru un kontrolierīču jomā, nopērkot tā akcijas un aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Bain: privātkapitāla ieguldījumi, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Bain: privātkapitāla ieguldījumi,

| — | Texas Instruments Inc. uzņēmējdarbība sensoru un kontrolierīču jomā: sensori un kontrolierīces. |
| --- | --- |

—

Texas Instruments Inc. uzņēmējdarbība sensoru un kontrolierīču jomā: sensori un kontrolierīces.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus var nosūtīt Komisijai pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4131 Bain/Texas Instruments uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus var nosūtīt Komisijai pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4131 Bain/Texas Instruments uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 05.3.2005., 32. lpp.

---

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/27

---

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par to, kā aizsargāt personas datus, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās (COM (2005) 475 galīgā redakcija)

(2006/C 47/12)

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 286. pantu;

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu;

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par indivīdu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti;

ņemot vērā 28. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18.decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās, kā arī par šādu datu brīvu apriti,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU

I   PROVIZORISKAS PIEZĪMES

Apspriedes ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju (EDAU)

| 1. | Priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par to, kā aizsargāt personas datus, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, Komisija nosūtīja EDAU ar vēstuli 2005. gada 4. oktobrī. EDAU šo vēstuli saprot kā lūgumu dot padomu Kopienas iestādēm un struktūrām, kā paredzēts 28. panta 2. punkts Regulā Nr. 45/2001/EK. Pēc EDAU domām šis atzinums būtu jāpiemin pamatlēmuma preambulā. |
| --- | --- |

1.

Priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par to, kā aizsargāt personas datus, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, Komisija nosūtīja EDAU ar vēstuli 2005. gada 4. oktobrī. EDAU šo vēstuli saprot kā lūgumu dot padomu Kopienas iestādēm un struktūrām, kā paredzēts 28. panta 2. punkts Regulā Nr. 45/2001/EK. Pēc EDAU domām šis atzinums būtu jāpiemin pamatlēmuma preambulā.

Ierosinātā tiesību akta nozīme

| 2. | EDAU uzsver, ka no fizisku personu pamattiesību un pamatbrīvību viedokļa ierosinātais tiesību akts ir nozīmīgs no personas datu aizsardzības aspekta. Šā ierosinātā tiesību akta pieņemšana nozīmētu ievērojamu soli pretī personas datu aizsardzībai nozīmīgā jomā, kur īpaši vajadzīgs pastāvīgs un efektīvs mehānisms personas datu aizsardzībai Eiropas Savienības mērogā. |
| --- | --- |

2.

EDAU uzsver, ka no fizisku personu pamattiesību un pamatbrīvību viedokļa ierosinātais tiesību akts ir nozīmīgs no personas datu aizsardzības aspekta. Šā ierosinātā tiesību akta pieņemšana nozīmētu ievērojamu soli pretī personas datu aizsardzībai nozīmīgā jomā, kur īpaši vajadzīgs pastāvīgs un efektīvs mehānisms personas datu aizsardzībai Eiropas Savienības mērogā.

| 3. | Šajā sakarā EDAU uzsver, ka dalībvalstu policijas un tiesu iestāžu sadarbības, kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pakāpeniskas izveides elements kļūst aizvien nozīmīgāks. Ar Hāgas programmu ir ieviests informācijas pieejamības princips, lai uzlabotu pārrobežu apmaiņu ar tiesībaizsardzības informāciju. Saskaņā ar Hāgas programmu (1) tas vien, ka informācija šķērso robežas, vairs nebūtu uzskatāms par būtisku. Informācijas pieejamības principa ieviešana atspoguļo plašāku tendenci atvieglināt tiesībaizsardzības informācijas apmaiņu (skat., piemēram, tā dēvēto Prīmes (Prüm) konvenciju (2), ko parakstījušas septiņas dalībvalstis, un Zviedrijas ierosinājumu pamatlēmumam par to, kā tiesībaizsardzības iestādēm vienkāršot savstarpēju informācijas un izlūkošanas datu apmaiņu (3)). Ļoti nesen pieņemto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par saziņas datu saglabāšanu (4) var aplūkot tādā pašā aspektā. Šāda notikumu attīstība prasa pieņemt juridisku instrumentu, lai visās Eiropas Savienības dalībvalstīs garantētu efektīvu personas datu aizsardzību, balstoties uz vienotiem standartiem. |
| --- | --- |

3.

Šajā sakarā EDAU uzsver, ka dalībvalstu policijas un tiesu iestāžu sadarbības, kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pakāpeniskas izveides elements kļūst aizvien nozīmīgāks. Ar Hāgas programmu ir ieviests informācijas pieejamības princips, lai uzlabotu pārrobežu apmaiņu ar tiesībaizsardzības informāciju. Saskaņā ar Hāgas programmu (1) tas vien, ka informācija šķērso robežas, vairs nebūtu uzskatāms par būtisku. Informācijas pieejamības principa ieviešana atspoguļo plašāku tendenci atvieglināt tiesībaizsardzības informācijas apmaiņu (skat., piemēram, tā dēvēto Prīmes (Prüm) konvenciju (2), ko parakstījušas septiņas dalībvalstis, un Zviedrijas ierosinājumu pamatlēmumam par to, kā tiesībaizsardzības iestādēm vienkāršot savstarpēju informācijas un izlūkošanas datu apmaiņu (3)). Ļoti nesen pieņemto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par saziņas datu saglabāšanu (4) var aplūkot tādā pašā aspektā. Šāda notikumu attīstība prasa pieņemt juridisku instrumentu, lai visās Eiropas Savienības dalībvalstīs garantētu efektīvu personas datu aizsardzību, balstoties uz vienotiem standartiem.

| 4. | EDAU uzsver, ka pašreizējā vispārējā datu aizsardzības struktūra šajā jomā nav pietiekama. Pirmkārt, Direktīvu 95/46/EK nepiemēro personas datu apstrādei saistībā ar tām darbībām, uz ko neattiecas Kopienas tiesību akti, piemēram, tiesību akti, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā (direktīvas 3. panta 2. punkts). Kaut gan lielākajā daļā dalībvalstu īstenošanas tiesību aktu joma ir plašāka nekā prasīts direktīvā un pieļauj datu apstrādi tiesībaizsardzības aktu īstenošanas nolūkos, tomēr valstu tiesību aktos pastāv būtiskas atšķirības. Otrām kārtām, Eiropadomes konvencija Nr. 108 (5), kas uzliek saistības visām dalībvalstīm, nenodrošina vajadzīgo aizsardzības precizitāti, kā jau norādīts, pieņemot Direktīvu 95/46/EK. Trešām kārtām, nevienā no šiem diviem juridiskajiem instrumentiem nav ņemta vērā policijas un tiesu iestāžu datu apmaiņas specifika (6). |
| --- | --- |

4.

EDAU uzsver, ka pašreizējā vispārējā datu aizsardzības struktūra šajā jomā nav pietiekama. Pirmkārt, Direktīvu 95/46/EK nepiemēro personas datu apstrādei saistībā ar tām darbībām, uz ko neattiecas Kopienas tiesību akti, piemēram, tiesību akti, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā (direktīvas 3. panta 2. punkts). Kaut gan lielākajā daļā dalībvalstu īstenošanas tiesību aktu joma ir plašāka nekā prasīts direktīvā un pieļauj datu apstrādi tiesībaizsardzības aktu īstenošanas nolūkos, tomēr valstu tiesību aktos pastāv būtiskas atšķirības. Otrām kārtām, Eiropadomes konvencija Nr. 108 (5), kas uzliek saistības visām dalībvalstīm, nenodrošina vajadzīgo aizsardzības precizitāti, kā jau norādīts, pieņemot Direktīvu 95/46/EK. Trešām kārtām, nevienā no šiem diviem juridiskajiem instrumentiem nav ņemta vērā policijas un tiesu iestāžu datu apmaiņas specifika (6).

Ieguldījums sadarbības panākumos

| 5. | Efektīva personas datu aizsardzība ir svarīga ne vien datu subjektiem, bet tā arī dod ieguldījumu veiksmīgā policijas un tiesu iestāžu sadarbībā. Daudzējādā ziņā abas sabiedrības intereses ir cieši saistītas. |
| --- | --- |

5.

Efektīva personas datu aizsardzība ir svarīga ne vien datu subjektiem, bet tā arī dod ieguldījumu veiksmīgā policijas un tiesu iestāžu sadarbībā. Daudzējādā ziņā abas sabiedrības intereses ir cieši saistītas.

| 6. | Jāpatur prātā, ka attiecīgie personas dati bieži vien ir delikāti, un policija un tiesu iestādes tos ieguvušas, veicot izmeklēšanu par personām. Gatavība dalīties tādos datos ar citu dalībvalstu iestādēm būs daudz plašāka, ja iestāde būs droša par datu aizsardzību attiecīgā citā dalībvalstī. EDAU kā būtiskus datu aizsardzības elementus piesauc datu konfidencialitāti un drošību, kā arī piekļuves ierobežojumus un turpmāku izmantošanu. |
| --- | --- |

6.

Jāpatur prātā, ka attiecīgie personas dati bieži vien ir delikāti, un policija un tiesu iestādes tos ieguvušas, veicot izmeklēšanu par personām. Gatavība dalīties tādos datos ar citu dalībvalstu iestādēm būs daudz plašāka, ja iestāde būs droša par datu aizsardzību attiecīgā citā dalībvalstī. EDAU kā būtiskus datu aizsardzības elementus piesauc datu konfidencialitāti un drošību, kā arī piekļuves ierobežojumus un turpmāku izmantošanu.

| 7. | Turklāt augsta līmeņa datu aizsardzība var nodrošināt personas datu precizitāti un uzticamību. Pēc policijas un/vai tiesu iestāžu savstarpējas datu apmaiņas tādu datu precizitāte un uzticamība kļūst vēl svarīgāka, jo īpaši tādēļ, ka pēc turpmākām datu apmaiņām un atkārtotas pārraides no vienas tiesībaizsardzības iestādes uz citu, datu apstrāde notiek tālu no to izcelsmes vietas un bez saistības ar apstākļiem, kādos tie vākti un izmantoti. Parasti saņēmējām iestādēm nav nekādu zināšanu par papildu apstākļiem, un pilnībā jāpaļaujas uz pašiem datiem. |
| --- | --- |

7.

Turklāt augsta līmeņa datu aizsardzība var nodrošināt personas datu precizitāti un uzticamību. Pēc policijas un/vai tiesu iestāžu savstarpējas datu apmaiņas tādu datu precizitāte un uzticamība kļūst vēl svarīgāka, jo īpaši tādēļ, ka pēc turpmākām datu apmaiņām un atkārtotas pārraides no vienas tiesībaizsardzības iestādes uz citu, datu apstrāde notiek tālu no to izcelsmes vietas un bez saistības ar apstākļiem, kādos tie vākti un izmantoti. Parasti saņēmējām iestādēm nav nekādu zināšanu par papildu apstākļiem, un pilnībā jāpaļaujas uz pašiem datiem.

| 8. | Tādējādi valstu noteikumu saskaņošana saistībā ar personas datiem policijas un tiesu jomā — arī saistībā ar pietiekamu datu aizsardzību — var veicināt savstarpēju uzticību, kā arī pašu apmaiņu efektivitāti. |
| --- | --- |

8.

Tādējādi valstu noteikumu saskaņošana saistībā ar personas datiem policijas un tiesu jomā — arī saistībā ar pietiekamu datu aizsardzību — var veicināt savstarpēju uzticību, kā arī pašu apmaiņu efektivitāti.

Datu aizsardzības principu ievērošana saistībā ar papildu noteikumiem

| 9. | Vajadzība pēc šā ierosinātā tiesību akta un tā nozīme ir uzsvērta vairākkārt. Krakovā notikušajā 2005. gada aprīļa Pavasara konferencē Eiropas datu aizsardzības iestādes pieņēma deklarāciju un memorandu, kurā aicināja pieņemt jaunu juridisku sistēmu datu aizsardzībai, kuru piemērotu trešā pīlāra darbībām. Jaunajai sistēmai nebūtu tikai jāievēro datu aizsardzības principi, kā paredzēts Direktīvā 95/46/EK — ir svarīgi garantēt datu aizsardzības konsekvenci Eiropas Savienībā — bet tajā arī jānosaka papildu noteikumi, ņemot vērā tiesībaizsardzības īpašo būtību (7)
  . EDAU pauž gandarījumu par to, ka ierosinātajā tiesību aktā ņemti vērā šādi izejas nosacījumi: ievēroti Direktīvā 95/46/EK izklāstītie datu aizsardzības principi, un paredzēti papildu noteikumi. |
| --- | --- |

9.

Vajadzība pēc šā ierosinātā tiesību akta un tā nozīme ir uzsvērta vairākkārt. Krakovā notikušajā 2005. gada aprīļa Pavasara konferencē Eiropas datu aizsardzības iestādes pieņēma deklarāciju un memorandu, kurā aicināja pieņemt jaunu juridisku sistēmu datu aizsardzībai, kuru piemērotu trešā pīlāra darbībām. Jaunajai sistēmai nebūtu tikai jāievēro datu aizsardzības principi, kā paredzēts Direktīvā 95/46/EK — ir svarīgi garantēt datu aizsardzības konsekvenci Eiropas Savienībā — bet tajā arī jānosaka papildu noteikumi, ņemot vērā tiesībaizsardzības īpašo būtību (7)
  . EDAU pauž gandarījumu par to, ka ierosinātajā tiesību aktā ņemti vērā šādi izejas nosacījumi: ievēroti Direktīvā 95/46/EK izklāstītie datu aizsardzības principi, un paredzēti papildu noteikumi.

| 10. | Šajā atzinumā būs analizēts, ciktāl rezultāts ir pieņemams no datu aizsardzības viedokļa, pienācīgi ņemot vērā datu aizsardzības specifiku tiesībaizsardzības jomā. No vienas puses, attiecīgie dati bieži vien ir ļoti delikāti (skat. atzinuma 6. punktu) un, no otras puses, ir liels spiediens, kas prasa piekļuvi datiem, lai varētu efektīvi īstenot tiesībaizsardzības pasākumus, jo tie var būt saistīti ar personu dzīvības un fiziskās drošības aizsardzību. Saskaņā ar EDAU — datu aizsardzības noteikumiem būtu jāatbilst pamatotām tiesībaizsardzības vajadzībām, taču pret nepamatotu datu apstrādi un piekļuvi būtu jāaizsargā arī datu subjekti. Lai būtu ievērots samērības princips, Eiropas likumdevēju apsvērumu iznākumā jābūt ievērotām divām potenciāli pretējām sabiedrības interesēm. Šajā sakarā EDAU vēlreiz atkārto, ka bieži vien abas intereses iet roku rokā. |
| --- | --- |

10.

Šajā atzinumā būs analizēts, ciktāl rezultāts ir pieņemams no datu aizsardzības viedokļa, pienācīgi ņemot vērā datu aizsardzības specifiku tiesībaizsardzības jomā. No vienas puses, attiecīgie dati bieži vien ir ļoti delikāti (skat. atzinuma 6. punktu) un, no otras puses, ir liels spiediens, kas prasa piekļuvi datiem, lai varētu efektīvi īstenot tiesībaizsardzības pasākumus, jo tie var būt saistīti ar personu dzīvības un fiziskās drošības aizsardzību. Saskaņā ar EDAU — datu aizsardzības noteikumiem būtu jāatbilst pamatotām tiesībaizsardzības vajadzībām, taču pret nepamatotu datu apstrādi un piekļuvi būtu jāaizsargā arī datu subjekti. Lai būtu ievērots samērības princips, Eiropas likumdevēju apsvērumu iznākumā jābūt ievērotām divām potenciāli pretējām sabiedrības interesēm. Šajā sakarā EDAU vēlreiz atkārto, ka bieži vien abas intereses iet roku rokā.

Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļas konteksts

| 11. | Visbeidzot jāpiebilst, ka ierosinātais tiesību akts pieder pie Eiropas Savienības Līguma VI sadaļas, tā dēvētā trešā pīlāra. Eiropas likumdevēju iejaukšanos limitē skaidri ierobežojumi: Savienības likumdošanas pilnvaru ierobežojumi ar 30. un 31. pantā minētajiem tematiem, likumdošanas procedūras ierobežojumi, kas neparedz pilnīgu Eiropas Parlamenta līdzdalību, kā arī juridiskas kontroles ierobežojumi, jo Eiropas Kopienu tiesas kompetence saskaņā ar LES 35. pantu nav pilnīga. Šie ierobežojumi prasa vēl rūpīgāku ierosinātā tiesību akta analīzi. |
| --- | --- |

11.

Visbeidzot jāpiebilst, ka ierosinātais tiesību akts pieder pie Eiropas Savienības Līguma VI sadaļas, tā dēvētā trešā pīlāra. Eiropas likumdevēju iejaukšanos limitē skaidri ierobežojumi: Savienības likumdošanas pilnvaru ierobežojumi ar 30. un 31. pantā minētajiem tematiem, likumdošanas procedūras ierobežojumi, kas neparedz pilnīgu Eiropas Parlamenta līdzdalību, kā arī juridiskas kontroles ierobežojumi, jo Eiropas Kopienu tiesas kompetence saskaņā ar LES 35. pantu nav pilnīga. Šie ierobežojumi prasa vēl rūpīgāku ierosinātā tiesību akta analīzi.

II   KONTEKSTS: INFORMĀCIJAS APMAIŅA SASKAŅĀ AR INFORMĀCIJAS PIEEJAMĪBAS PRINCIPU, DATU SAGLABĀŠANU UN ĪPAŠAJĀM ŠIS II UN VIS SISTĒMĀM

II 1.   Informācijas pieejamības princips

| 12. | Ierosinātais tiesību akts ir cieši saistīts ar projektu Padomes pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar informācijas pieejamības principu (COM(2005) 490 galīgā redakcija). Minētā ierosinātā tiesību akta mērķis ir īstenot informācijas pieejamības principu, nodrošinot, lai informācija, kas pieejama kompetentām kādas dalībvalsts iestādēm, kuras apkaro noziedzību, būtu pieejama arī attiecīgām pārējo dalībvalstu iestādēm. Tam būtu jālikvidē iekšējās robežas tādas informācijas apmaiņai, visā Savienībā nosakot vienotus informācijas apmaiņas noteikumus. |
| --- | --- |

12.

Ierosinātais tiesību akts ir cieši saistīts ar projektu Padomes pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar informācijas pieejamības principu (COM(2005) 490 galīgā redakcija). Minētā ierosinātā tiesību akta mērķis ir īstenot informācijas pieejamības principu, nodrošinot, lai informācija, kas pieejama kompetentām kādas dalībvalsts iestādēm, kuras apkaro noziedzību, būtu pieejama arī attiecīgām pārējo dalībvalstu iestādēm. Tam būtu jālikvidē iekšējās robežas tādas informācijas apmaiņai, visā Savienībā nosakot vienotus informācijas apmaiņas noteikumus.

| 13. | Ciešo abu ierosināto tiesību aktu saikni nosaka tas, ka tiesībaizsardzības informācija visnotaļ ietver personas datus. Tiesību aktus par tiesībaizsardzības informāciju nevar pieņemt, neparedzot pietiekamu aizsardzību personas datiem. Ja iejaukšanās Eiropas Savienības mērogā likvidē iekšējās robežas tādas informācijas apmaiņai, personas datu aizsardzība vairs nevar palikt tikai attiecīgu valstu tiesību aktu kompetencē. Tas ir kļuvis par Eiropas iestāžu uzdevumu — garantēt personas datu aizsardzību visā Savienības teritorijā, bez iekšējām robežām. Šis uzdevums ir skaidri formulēts LES 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un to ir radījis Savienības pienākums ievērot pamattiesības (LES 6. pants). Turklāt:






  — | ierosinātā tiesību akta 1. panta 2. punktā ir skaidri teikts, ka dalībvalstis vairs nedrīkst personas datu aizsardzības iemeslu dēļ ierobežot vai aizliegt informācijas pārrobežu plūsmu; |
| --- | --- | --- |

13.

Ciešo abu ierosināto tiesību aktu saikni nosaka tas, ka tiesībaizsardzības informācija visnotaļ ietver personas datus. Tiesību aktus par tiesībaizsardzības informāciju nevar pieņemt, neparedzot pietiekamu aizsardzību personas datiem. Ja iejaukšanās Eiropas Savienības mērogā likvidē iekšējās robežas tādas informācijas apmaiņai, personas datu aizsardzība vairs nevar palikt tikai attiecīgu valstu tiesību aktu kompetencē. Tas ir kļuvis par Eiropas iestāžu uzdevumu — garantēt personas datu aizsardzību visā Savienības teritorijā, bez iekšējām robežām. Šis uzdevums ir skaidri formulēts LES 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un to ir radījis Savienības pienākums ievērot pamattiesības (LES 6. pants). Turklāt:

—

ierosinātā tiesību akta 1. panta 2. punktā ir skaidri teikts, ka dalībvalstis vairs nedrīkst personas datu aizsardzības iemeslu dēļ ierobežot vai aizliegt informācijas pārrobežu plūsmu;

| — | ierosinātajā tiesību aktā Padomes pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar informācijas pieejamības principu ir vairākas atsauces uz šo ierosināto tiesību aktu. |
| --- | --- |

—

ierosinātajā tiesību aktā Padomes pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar informācijas pieejamības principu ir vairākas atsauces uz šo ierosināto tiesību aktu.

| 14. | EDAU uzsver, ka Padomes pamatlēmums par informācijas apmaiņu saskaņā ar informācijas pieejamības principu būtu jāpieņem tikai ar noteikumu, ka pieņem arī pamatlēmumu par personas datu aizsardzību. Tomēr šim ierosinātajam Padomes pamatlēmumam par datu aizsardzību ir savas priekšrocības, un tas ir vajadzīgs arī tad, ja nav juridiska instrumenta par informācijas pieejamību. Tas uzsvērts atzinuma I iedaļā. |
| --- | --- |

14.

EDAU uzsver, ka Padomes pamatlēmums par informācijas apmaiņu saskaņā ar informācijas pieejamības principu būtu jāpieņem tikai ar noteikumu, ka pieņem arī pamatlēmumu par personas datu aizsardzību. Tomēr šim ierosinātajam Padomes pamatlēmumam par datu aizsardzību ir savas priekšrocības, un tas ir vajadzīgs arī tad, ja nav juridiska instrumenta par informācijas pieejamību. Tas uzsvērts atzinuma I iedaļā.

| 15. | Paturot to vērā, EDAU analizēs abus ierosinātos tiesību aktus divos atsevišķos atzinumos. Tam ir arī praktisks iemesls. Nav garantijas, ka Padome un Eiropas Parlaments aplūkos abus ierosinātos tiesību aktus kopā un vienlīdz ātri. |
| --- | --- |

15.

Paturot to vērā, EDAU analizēs abus ierosinātos tiesību aktus divos atsevišķos atzinumos. Tam ir arī praktisks iemesls. Nav garantijas, ka Padome un Eiropas Parlaments aplūkos abus ierosinātos tiesību aktus kopā un vienlīdz ātri.

II 2.   Datu glabāšana

| 16. | 2005. gada 26. septembrī EDAU sniedza atzinumu attiecībā uz projektu direktīvai par saziņas datu glabāšanu (8). Atzinumā viņš uzsvēra dažus būtiskus ierosinātā tiesību akta trūkumus un ierosināja direktīvā iekļaut īpašus noteikumus par kompetentu iestāžu piekļuvi informācijai par datu plūsmu un atrašanās vietu, kā arī par datu turpmāku izmantošanu un papildu drošības pasākumiem datu aizsardzībai. Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtās direktīvā iekļauts ierobežots — bet nekādā ziņā ne pietiekams — noteikums par datu aizsardzību un datu drošību, kā arī vēl nepietiekamāks noteikums par piekļuvi, kas atbildību par glabāto datu piekļuves pasākumiem uzveļ valstu tiesību aktiem, ievērojot attiecīgus noteikumus Eiropas Savienības tiesību aktos vai starptautiskajās publiskajās tiesībās. |
| --- | --- |

16.

2005. gada 26. septembrī EDAU sniedza atzinumu attiecībā uz projektu direktīvai par saziņas datu glabāšanu (8). Atzinumā viņš uzsvēra dažus būtiskus ierosinātā tiesību akta trūkumus un ierosināja direktīvā iekļaut īpašus noteikumus par kompetentu iestāžu piekļuvi informācijai par datu plūsmu un atrašanās vietu, kā arī par datu turpmāku izmantošanu un papildu drošības pasākumiem datu aizsardzībai. Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtās direktīvā iekļauts ierobežots — bet nekādā ziņā ne pietiekams — noteikums par datu aizsardzību un datu drošību, kā arī vēl nepietiekamāks noteikums par piekļuvi, kas atbildību par glabāto datu piekļuves pasākumiem uzveļ valstu tiesību aktiem, ievērojot attiecīgus noteikumus Eiropas Savienības tiesību aktos vai starptautiskajās publiskajās tiesībās.

| 17. | Tā kā direktīva par saziņas datu glabāšanu ir pieņemta, jo svarīgāk ir izveidot juridisku sistēmu datu aizsardzībai trešajā pīlārā. Pieņemot šo direktīvu, Kopienas likumdevēji uzliek tālsakaru un interneta pakalpojumu sniedzējiem pienākumu glabāt datus tiesībaizsardzības vajadzībām, tomēr neparedzot vajadzīgus un pienācīgus drošības pasākumus datu subjekta aizsardzībai. Nepilnība aizsardzībā paliek, jo direktīva nedz (pietiekami) risina jautājumu par pieeju datiem, nedz to turpmāku izmantojumu pēc tam, kad datiem piekļuvušas tiesībaizsardzības jomā kompetentas iestādes. |
| --- | --- |

17.

Tā kā direktīva par saziņas datu glabāšanu ir pieņemta, jo svarīgāk ir izveidot juridisku sistēmu datu aizsardzībai trešajā pīlārā. Pieņemot šo direktīvu, Kopienas likumdevēji uzliek tālsakaru un interneta pakalpojumu sniedzējiem pienākumu glabāt datus tiesībaizsardzības vajadzībām, tomēr neparedzot vajadzīgus un pienācīgus drošības pasākumus datu subjekta aizsardzībai. Nepilnība aizsardzībā paliek, jo direktīva nedz (pietiekami) risina jautājumu par pieeju datiem, nedz to turpmāku izmantojumu pēc tam, kad datiem piekļuvušas tiesībaizsardzības jomā kompetentas iestādes.

| 18. | Ierosinātais tiesību akts visnotaļ novērš šo nepilnību, jo attiecas uz datu turpmāku izmantojumu pēc tam, kad tiem piekļuvušas tiesībaizsardzības iestādes. Tomēr EDAU ar nožēlu norāda, ka arī šis ierosinātais tiesību akts nerisina jautājumu par pieeju tādiem datiem. Pretēji tam, kas paredzēts ŠIS II un VIS sistēmās (skat. atzinuma II.3 punktu) šis jautājums ir atstāts attiecīgo valstu likumdevēju ziņā. |
| --- | --- |

18.

Ierosinātais tiesību akts visnotaļ novērš šo nepilnību, jo attiecas uz datu turpmāku izmantojumu pēc tam, kad tiem piekļuvušas tiesībaizsardzības iestādes. Tomēr EDAU ar nožēlu norāda, ka arī šis ierosinātais tiesību akts nerisina jautājumu par pieeju tādiem datiem. Pretēji tam, kas paredzēts ŠIS II un VIS sistēmās (skat. atzinuma II.3 punktu) šis jautājums ir atstāts attiecīgo valstu likumdevēju ziņā.

II.3   Apstrāde ŠIS II un VIS sistēmās

| 19. | Eiropas Savienībā pašlaik izmanto vai izstrādā vairākas liela mēroga informācijas sistēmas (Eurodac, ŠIS II, VIS) un tiecas panākt šo sistēmu sinerģiju. Pastāv arī augoša tendence tiesībaizsardzības nolūkos piešķirt plašāku pieeju šīm sistēmām. Saskaņā ar Hāgas programmu — tādās darbībās ar sekām nākotnē jāņem vērā “vajadzība panākt pareizo līdzsvaru likumu piemērošanā un personu pamattiesību aizsardzībā”. |
| --- | --- |

19.

Eiropas Savienībā pašlaik izmanto vai izstrādā vairākas liela mēroga informācijas sistēmas (Eurodac, ŠIS II, VIS) un tiecas panākt šo sistēmu sinerģiju. Pastāv arī augoša tendence tiesībaizsardzības nolūkos piešķirt plašāku pieeju šīm sistēmām. Saskaņā ar Hāgas programmu — tādās darbībās ar sekām nākotnē jāņem vērā “vajadzība panākt pareizo līdzsvaru likumu piemērošanā un personu pamattiesību aizsardzībā”.

| 20. | 2005. gada 19. oktobra atzinumā par projektiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (ŠIS II) (9) EDAU uzsvēra dažus elementus, kā reizē piemērot vispārējus datu aizsardzības noteikumus (lex generalis) un īpašus noteikumus (lex specialis). Šo projektu var uzskatīt par lex generalis, ar ko aizvietot 108. konvenciju trešā pīlāra sistēmā (10). |
| --- | --- |

20.

2005. gada 19. oktobra atzinumā par projektiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (ŠIS II) (9) EDAU uzsvēra dažus elementus, kā reizē piemērot vispārējus datu aizsardzības noteikumus (lex generalis) un īpašus noteikumus (lex specialis). Šo projektu var uzskatīt par lex generalis, ar ko aizvietot 108. konvenciju trešā pīlāra sistēmā (10).

| 21. | Šajā sakarā EDAU uzsver, ka ierosinātajā tiesību aktā paredzēta arī vispārēja sistēma datu aizsardzībai, īpaši instrumenti, piemēram, ŠIS II trešā pīlāra daļa un tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve Vīzu informācijas sistēmai. (11) |
| --- | --- |

21.

Šajā sakarā EDAU uzsver, ka ierosinātajā tiesību aktā paredzēta arī vispārēja sistēma datu aizsardzībai, īpaši instrumenti, piemēram, ŠIS II trešā pīlāra daļa un tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve Vīzu informācijas sistēmai. (11)

III   Ierosinātā tiesību akta būtība

III 1.   Vienoti standarti, ko piemēro visai apstrādei

Izejas nosacījumi

| 22. | Saskaņā ar ierosinātā tiesību akta 1. panta 1. punktu paredzēts noteikt vienotus standartus, lai nodrošinātu personas datu aizsardzību, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās. 1. panta 1. punkts būtu jālasa saistībā ar 3. panta 1. punktu, kur noteikts, ka ierosinātais tiesību akts attiecas uz personas datu apstrādi (...), ko veic kompetenta iestāde, lai novērstu, izmeklētu, atklātu kriminālnoziegumus un veiktu kriminālvajāšanu. |
| --- | --- |

22.

Saskaņā ar ierosinātā tiesību akta 1. panta 1. punktu paredzēts noteikt vienotus standartus, lai nodrošinātu personas datu aizsardzību, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās. 1. panta 1. punkts būtu jālasa saistībā ar 3. panta 1. punktu, kur noteikts, ka ierosinātais tiesību akts attiecas uz personas datu apstrādi (...), ko veic kompetenta iestāde, lai novērstu, izmeklētu, atklātu kriminālnoziegumus un veiktu kriminālvajāšanu.

| 23. | No šiem nosacījumiem izriet, ka ierosinātajam pamatlēmumam ir divas galvenās īpašības: ar to nosaka vienotus standartus, un to piemēro visai informācijas apstrādei, piemērojot krimināltiesību aktus pat, ja attiecīgos datus nav pārsūtījušas vai darījušas pieejamus kompetentas citu dalībvalstu iestādes. |
| --- | --- |

23.

No šiem nosacījumiem izriet, ka ierosinātajam pamatlēmumam ir divas galvenās īpašības: ar to nosaka vienotus standartus, un to piemēro visai informācijas apstrādei, piemērojot krimināltiesību aktus pat, ja attiecīgos datus nav pārsūtījušas vai darījušas pieejamus kompetentas citu dalībvalstu iestādes.

| 24. | EDAU uzsver šo divu galveno īpašību nozīmi. Ar pašlaik aplūkojamo ierosināto tiesību aktu būtu jātiecas izveidot tādu datu aizsardzības sistēmu, kas pilnība papildinātu juridisko sistēmu, kura jau darbojas pirmajā pīlārā. Tikai tad, ja šis noteikums ir ievērots, Eiropas Savienība pilnībā ievēro saistības saskaņā ar LES 6. panta 2. punktu ievērot pamattiesības, ko garantē ECK. |
| --- | --- |

24.

EDAU uzsver šo divu galveno īpašību nozīmi. Ar pašlaik aplūkojamo ierosināto tiesību aktu būtu jātiecas izveidot tādu datu aizsardzības sistēmu, kas pilnība papildinātu juridisko sistēmu, kura jau darbojas pirmajā pīlārā. Tikai tad, ja šis noteikums ir ievērots, Eiropas Savienība pilnībā ievēro saistības saskaņā ar LES 6. panta 2. punktu ievērot pamattiesības, ko garantē ECK.

Vienoti standarti

| 25. | Attiecībā uz pirmo īpašību: šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt esošo datu aizsardzības principu piemērošanu trešā pīlāra jomā. Turklāt tajā paredzēti vienoti standarti konkrēti šiem principiem, ņemot vērā to piemērošanu attiecīgajā jomā. EDAU uzsver, ka šie ierosinātā tiesību akta aspekti ir īpaši nozīmīgi. Tie rāda, cik īpaša un delikāta ir personas datu apstrāde šajā jomā. EDAU īpaši augstu vērtē to, ka, papildinot jau esošos datu aizsardzības principus (4. panta 4. punkts), kā īpašs princips, datu aizsardzībai policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, tiek ieviests princips, kas paredz nošķirt personu datus dažādu kategoriju personām. Saskaņā ar EDAU — pats princips un tā juridiskās sekas datu subjektam būtu jāraksturo pat vēl precīzāk (skat. atzinuma 88.-92. punktu). |
| --- | --- |

25.

Attiecībā uz pirmo īpašību: šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt esošo datu aizsardzības principu piemērošanu trešā pīlāra jomā. Turklāt tajā paredzēti vienoti standarti konkrēti šiem principiem, ņemot vērā to piemērošanu attiecīgajā jomā. EDAU uzsver, ka šie ierosinātā tiesību akta aspekti ir īpaši nozīmīgi. Tie rāda, cik īpaša un delikāta ir personas datu apstrāde šajā jomā. EDAU īpaši augstu vērtē to, ka, papildinot jau esošos datu aizsardzības principus (4. panta 4. punkts), kā īpašs princips, datu aizsardzībai policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, tiek ieviests princips, kas paredz nošķirt personu datus dažādu kategoriju personām. Saskaņā ar EDAU — pats princips un tā juridiskās sekas datu subjektam būtu jāraksturo pat vēl precīzāk (skat. atzinuma 88.-92. punktu).

| 26. | Noteikumi jāpiemēro dažādām situācijām, tāpēc tie nevar būt pārlieku sīki. No otras puses, tiem jādod pilsoņiem vajadzīgā juridiskā noteiktība, kā arī pienācīga aizsardzība viņa personas datiem. Saskaņā ar EDAU — ierosinātajā dokumentā šīs divas potenciāli pretrunīgās juridiskās prasības visumā ir līdzsvarotas. Noteikumos paredzēta elastība, kur tā vajadzīga, bet vairumā gadījumu tie ir pietiekami precīzi, lai aizsargātu pilsoņus. |
| --- | --- |

26.

Noteikumi jāpiemēro dažādām situācijām, tāpēc tie nevar būt pārlieku sīki. No otras puses, tiem jādod pilsoņiem vajadzīgā juridiskā noteiktība, kā arī pienācīga aizsardzība viņa personas datiem. Saskaņā ar EDAU — ierosinātajā dokumentā šīs divas potenciāli pretrunīgās juridiskās prasības visumā ir līdzsvarotas. Noteikumos paredzēta elastība, kur tā vajadzīga, bet vairumā gadījumu tie ir pietiekami precīzi, lai aizsargātu pilsoņus.

| 27. | Tomēr dažos gadījumos ierosinātais tiesību akts ir pārāk elastīgs un nenodrošina vajadzīgo aizsardzību. Piemēram, ierosinātā tiesību akta 7. panta 1. punktā paredzēts vispārējs izņēmums aizsardzības pasākumiem, pamatojoties vienīgi uz nosacījumu “ja tiesību aktos paredzēts kas cits”. Atstāt šādas plašas pilnvaras paturēt datus ilgāk nekā vajadzīgs paredzētajam mērķim būtu ne vien nesavienojami ar pamattiesībām aizsargāt datus, bet arī traucētu īstenot svarīgo vajadzību saskaņot aizsardzību personas datiem, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās. |
| --- | --- |

27.

Tomēr dažos gadījumos ierosinātais tiesību akts ir pārāk elastīgs un nenodrošina vajadzīgo aizsardzību. Piemēram, ierosinātā tiesību akta 7. panta 1. punktā paredzēts vispārējs izņēmums aizsardzības pasākumiem, pamatojoties vienīgi uz nosacījumu “ja tiesību aktos paredzēts kas cits”. Atstāt šādas plašas pilnvaras paturēt datus ilgāk nekā vajadzīgs paredzētajam mērķim būtu ne vien nesavienojami ar pamattiesībām aizsargāt datus, bet arī traucētu īstenot svarīgo vajadzību saskaņot aizsardzību personas datiem, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās.

| 28. | Izņēmumi vajadzības gadījumā būtu jāpieļauj vienīgi — valstu vai Eiropas — tiesību aktos, ko izdod, lai aizsargātu īpašas valsts intereses. 7. panta 1. punktā būtu jāpiemin šīs valsts intereses. |
| --- | --- |

28.

Izņēmumi vajadzības gadījumā būtu jāpieļauj vienīgi — valstu vai Eiropas — tiesību aktos, ko izdod, lai aizsargātu īpašas valsts intereses. 7. panta 1. punktā būtu jāpiemin šīs valsts intereses.

| 29. | Šajā sakarā nonākam pie cita jautājuma. Ja citos konkrētos juridiskos instrumentos, kas paredzēti ES Līguma VI sadaļā, ir ietverti precīzāki nosacījumi vai ierobežojumi datu apstrādei vai piekļuvei tiem, konkrētākie tiesību akti būtu jāpiemēro kā lex specialis
  . Ierosinātā tiesību akta 17. pantā paredzētas atkāpes no 12., 13., 14. un 15. panta gadījumos, ja konkrētos tiesību aktos saskaņā ar VI sadaļu ir noteikti konkrēti noteikumi datu pārsūtīšanai. Tas rāda, cik vispārīgs ir šis ierosinātais tiesību akts (kā paskaidrots iepriekš), taču tas neaptver visas hipotēzes. Saskaņā ar EDAU — 17. pants būtu:






  — | jāizstrādā vispārīgāk: ja ir konkrētāki tiesību akti, kas reglamentē kādu datu apstrādes aspektu (ne tikai datu pārraidi), piemēro konkrētus tiesību aktus; |
| --- | --- | --- |

29.

Šajā sakarā nonākam pie cita jautājuma. Ja citos konkrētos juridiskos instrumentos, kas paredzēti ES Līguma VI sadaļā, ir ietverti precīzāki nosacījumi vai ierobežojumi datu apstrādei vai piekļuvei tiem, konkrētākie tiesību akti būtu jāpiemēro kā lex specialis
  . Ierosinātā tiesību akta 17. pantā paredzētas atkāpes no 12., 13., 14. un 15. panta gadījumos, ja konkrētos tiesību aktos saskaņā ar VI sadaļu ir noteikti konkrēti noteikumi datu pārsūtīšanai. Tas rāda, cik vispārīgs ir šis ierosinātais tiesību akts (kā paskaidrots iepriekš), taču tas neaptver visas hipotēzes. Saskaņā ar EDAU — 17. pants būtu:

—

jāizstrādā vispārīgāk: ja ir konkrētāki tiesību akti, kas reglamentē kādu datu apstrādes aspektu (ne tikai datu pārraidi), piemēro konkrētus tiesību aktus;

| — | jāpapildina ar drošības mehānismu, neļaujot atkāpēm pazemināt aizsardzības pakāpi. |
| --- | --- |

—

jāpapildina ar drošības mehānismu, neļaujot atkāpēm pazemināt aizsardzības pakāpi.

Norādes, kas piemērojamas visai informācijas apstrādei

| 30. | Attiecībā uz otro īpašību: ideālā variantā būtu jāaptver visa personas datu vākšana un apstrāde trešā pīlāra sistēmā. |
| --- | --- |

30.

Attiecībā uz otro īpašību: ideālā variantā būtu jāaptver visa personas datu vākšana un apstrāde trešā pīlāra sistēmā.

| 31. | Lai sasniegtu pamatlēmuma mērķi, ir būtiski tā darbības jomu piemērot visiem policijas un tiesu iestāžu datiem, pat ja citu dalībvalstu kompetentās iestādes tos nenosūta vai nedara zināmus. |
| --- | --- |

31.

Lai sasniegtu pamatlēmuma mērķi, ir būtiski tā darbības jomu piemērot visiem policijas un tiesu iestāžu datiem, pat ja citu dalībvalstu kompetentās iestādes tos nenosūta vai nedara zināmus.

| 32. | Tas ir jo svarīgāk, jo visi ierobežojumi, kas attiecas uz datiem, ko pārsūta vai dara pieejamus kompetentām iestādēm citās dalībvalstīs, pamatlēmuma piemērošanas jomu padarītu īpaši nedrošu un neskaidru, kas būtu pilnīgi pretrunā tā patiesajam mērķim (12). Kaitējums būtu nodarīts indivīdu juridiskai noteiktībai. Parastos apstākļos iepriekš — vācot un apstrādājot personas datus — nevar paredzēt, vai dati būs svarīgi, lai tajos dalītos ar kompetentām citu dalībvalstu iestādēm. Šajā sakarā EDAU atsaucas uz informācijas pieejamības principu un iekšējo robežu likvidēšanu tiesībaizsardzības datu apmaiņai. |
| --- | --- |

32.

Tas ir jo svarīgāk, jo visi ierobežojumi, kas attiecas uz datiem, ko pārsūta vai dara pieejamus kompetentām iestādēm citās dalībvalstīs, pamatlēmuma piemērošanas jomu padarītu īpaši nedrošu un neskaidru, kas būtu pilnīgi pretrunā tā patiesajam mērķim (12). Kaitējums būtu nodarīts indivīdu juridiskai noteiktībai. Parastos apstākļos iepriekš — vācot un apstrādājot personas datus — nevar paredzēt, vai dati būs svarīgi, lai tajos dalītos ar kompetentām citu dalībvalstu iestādēm. Šajā sakarā EDAU atsaucas uz informācijas pieejamības principu un iekšējo robežu likvidēšanu tiesībaizsardzības datu apmaiņai.

| 33. | Visbeidzot EDAU norāda, ka ierosinātais tiesību akts neattiecas uz:






  — | informācijas apstrādi saistībā ar ES Līguma otro pīlāru (kopējā ārpolitika un drošības politika); |
| --- | --- | --- |

33.

Visbeidzot EDAU norāda, ka ierosinātais tiesību akts neattiecas uz:

—

informācijas apstrādi saistībā ar ES Līguma otro pīlāru (kopējā ārpolitika un drošības politika);

| — | izlūkdienestu veiktu datu apstrādi un tādu dienestu piekļuvi minētajiem datiem, ja tos apstrādā kompetentas iestādes vai citas personas (tas izriet no LES 33. panta). |
| --- | --- |

—

izlūkdienestu veiktu datu apstrādi un tādu dienestu piekļuvi minētajiem datiem, ja tos apstrādā kompetentas iestādes vai citas personas (tas izriet no LES 33. panta).

Šajās jomā attiecīgu valstu tiesību aktiem jānodrošina pietiekama datu subjektu aizsardzība. Nepilnība aizsardzībā ES mērogos ir jāņem vērā, novērtējot ierosināto tiesību aktu (13): tā kā visu datu apstrādi tiesībaizsardzības jomā nevar aptvert, likumdevējiem jānodrošina vēl efektīvāka aizsardzība jomās, uz ko attiecas ierosinātais tiesību akts.

III 2.   Tiesiskais pamats

| 34. | Apsvērumos ierosinātajam Padomes pamatlēmumam par informācijas apmaiņu atbilstīgi informācijas pieejamības principam minēts konkrēts tiesiskais pamats, proti, 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts. Turpretim ierosinātajā tiesību aktā nav konkrēti norādīts, kuri noteikumi ir tiesiskais pamats saskaņā ar 30. pantu vai 31. pantu. |
| --- | --- |

34.

Apsvērumos ierosinātajam Padomes pamatlēmumam par informācijas apmaiņu atbilstīgi informācijas pieejamības principam minēts konkrēts tiesiskais pamats, proti, 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts. Turpretim ierosinātajā tiesību aktā nav konkrēti norādīts, kuri noteikumi ir tiesiskais pamats saskaņā ar 30. pantu vai 31. pantu.

| 35. | Kaut gan EDAU kā padomdevējam Eiropas Savienības tiesību aktu jautājumos nav uzdevuma izvēlēties tiesisko pamatu ierosinātajam tiesību aktam, ir lietderīgi pieņemt, ka arī šis ierosinātais tiesību akts varētu balstīties uz 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Turklāt to varētu balstīt uz LES 31. panta 1. punkta c) apakšpunktu, un to pilnībā vajadzētu piemērot vietējās situācijās ar nosacījumu, ka jāuzlabo dalībvalstu savstarpēja policijas un tiesu iestāžu sadarbība. Šajā sakarā EDAU atkārtoti uzsver, ka uz visiem personas datiem, ko vāc, uzglabā, apstrādā vai analizē tiesībaizsardzības nolūkos, var attiecināt pienākumu dalīties tajos ar kompetentām citas dalībvalsts iestādēm, jo īpaši saskaņā ar informācijas pieejamības principu. |
| --- | --- |

35.

Kaut gan EDAU kā padomdevējam Eiropas Savienības tiesību aktu jautājumos nav uzdevuma izvēlēties tiesisko pamatu ierosinātajam tiesību aktam, ir lietderīgi pieņemt, ka arī šis ierosinātais tiesību akts varētu balstīties uz 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Turklāt to varētu balstīt uz LES 31. panta 1. punkta c) apakšpunktu, un to pilnībā vajadzētu piemērot vietējās situācijās ar nosacījumu, ka jāuzlabo dalībvalstu savstarpēja policijas un tiesu iestāžu sadarbība. Šajā sakarā EDAU atkārtoti uzsver, ka uz visiem personas datiem, ko vāc, uzglabā, apstrādā vai analizē tiesībaizsardzības nolūkos, var attiecināt pienākumu dalīties tajos ar kompetentām citas dalībvalsts iestādēm, jo īpaši saskaņā ar informācijas pieejamības principu.

| 36. | EDAU piekrīt viedoklim, ka LES 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 31. panta 1. punkta c) apakšpunkts nosaka tiesisko pamatu datu aizsardzības noteikumiem, kas neaprobežojas tikai ar tādu personas datu aizsardzību, kuros faktiski dalās kompetentas dalībvalstu iestādes, bet kurus piemēro arī vietējās situācijās. Konkrēti:






  — | 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts, kas var noderēt par tiesisko pamatu noteikumiem par attiecīgas informācijas vākšanu, glabāšanu, apstrādi, analīzi un apmaiņu, attiecas ne tikai uz tādu informāciju, ko dara pieejamu vai nosūta citām dalībvalstīm. Vienīgais ierobežojums, kas uzlikts ar 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu, attiecas uz informācijas svarīgumu policijas sadarbībā; |
| --- | --- | --- |

36.

EDAU piekrīt viedoklim, ka LES 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 31. panta 1. punkta c) apakšpunkts nosaka tiesisko pamatu datu aizsardzības noteikumiem, kas neaprobežojas tikai ar tādu personas datu aizsardzību, kuros faktiski dalās kompetentas dalībvalstu iestādes, bet kurus piemēro arī vietējās situācijās. Konkrēti:

—

30. panta 1. punkta b) apakšpunkts, kas var noderēt par tiesisko pamatu noteikumiem par attiecīgas informācijas vākšanu, glabāšanu, apstrādi, analīzi un apmaiņu, attiecas ne tikai uz tādu informāciju, ko dara pieejamu vai nosūta citām dalībvalstīm. Vienīgais ierobežojums, kas uzlikts ar 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu, attiecas uz informācijas svarīgumu policijas sadarbībā;

| — | ciktāl ir runa par tiesu iestāžu sadarbību, 31. panta 1. punkta c) apakšpunkts ir vēl precīzāk formulēts, jo vienota rīcība ietver “dalībvalstīs piemērojamo normu saderības nodrošināšanu, ciktāl tas vajadzīgs tādas sadarbības uzlabošanai”; |
| --- | --- |

—

ciktāl ir runa par tiesu iestāžu sadarbību, 31. panta 1. punkta c) apakšpunkts ir vēl precīzāk formulēts, jo vienota rīcība ietver “dalībvalstīs piemērojamo normu saderības nodrošināšanu, ciktāl tas vajadzīgs tādas sadarbības uzlabošanai”;

| — | no Pupino lietas (14) izriet, ka Kopienu tiesa piemēro Kopienas tiesību aktu principus trešā pīlāra jautājumiem. Tiesu prakse rāda virzību no tīras dalībvalstu iestāžu sadarbības trešajā pīlārā pretī brīvības, drošības un tiesiskuma telpai, ko var salīdzināt ar iekšējo tirgu, kas izveidots ar EK Līgumu; |
| --- | --- |

—

no Pupino lietas (14) izriet, ka Kopienu tiesa piemēro Kopienas tiesību aktu principus trešā pīlāra jautājumiem. Tiesu prakse rāda virzību no tīras dalībvalstu iestāžu sadarbības trešajā pīlārā pretī brīvības, drošības un tiesiskuma telpai, ko var salīdzināt ar iekšējo tirgu, kas izveidots ar EK Līgumu;

| — | saskaņā ar EDAU viedokli — efektivitātes princips nosaka to, ka Līgumu neinterpretē tā, lai traucētu Eiropas Savienības iestādēm efektīvi veikt uzdevumus. Tas ietver šo iestāžu pienākumu aizsargāt pamattiesības; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar EDAU viedokli — efektivitātes princips nosaka to, ka Līgumu neinterpretē tā, lai traucētu Eiropas Savienības iestādēm efektīvi veikt uzdevumus. Tas ietver šo iestāžu pienākumu aizsargāt pamattiesības;

| — | kā teikts iepriekš, aprobežošanās tikai ar pārrobežu gadījumiem neņemtu vērā informācijas pieejamības principa sekas un kaitētu indivīdu juridiskai noteiktībai. |
| --- | --- |

—

kā teikts iepriekš, aprobežošanās tikai ar pārrobežu gadījumiem neņemtu vērā informācijas pieejamības principa sekas un kaitētu indivīdu juridiskai noteiktībai.

| 37. | EDAU atsevišķi pievēršas jautājumam par datu apmaiņu ar trešām valstīm. Dalībvalstis izmanto trešās valstīs savāktus un apkopotus, un tiesībaizsardzības nolūkos tām nosūtītus personas datus, savukārt dalībvalstis to savāktus un/vai apstrādātus personas datus nosūta kompetentām iestādēm trešās valstīs un starptautiskām iestādēm. |
| --- | --- |

37.

EDAU atsevišķi pievēršas jautājumam par datu apmaiņu ar trešām valstīm. Dalībvalstis izmanto trešās valstīs savāktus un apkopotus, un tiesībaizsardzības nolūkos tām nosūtītus personas datus, savukārt dalībvalstis to savāktus un/vai apstrādātus personas datus nosūta kompetentām iestādēm trešās valstīs un starptautiskām iestādēm.

| 38. | LES 30. un 31. pants neprasa dažādi apieties ar trešo valstu iestāžu apkopotiem personas datiem, un ar datiem, ko savākušas kompetentas iestādes dalībvalstīs. Datiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs — pēc tam, kad tie saņemti — ir jāatbilst tādiem pašiem standartiem kā datiem, kas vākti kādā dalībvalstī. Datu kvalitāti tomēr ne vienmēr ir viegli nodrošināt (tā būs aplūkota atzinuma nākamajā nodaļā). |
| --- | --- |

38.

LES 30. un 31. pants neprasa dažādi apieties ar trešo valstu iestāžu apkopotiem personas datiem, un ar datiem, ko savākušas kompetentas iestādes dalībvalstīs. Datiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs — pēc tam, kad tie saņemti — ir jāatbilst tādiem pašiem standartiem kā datiem, kas vākti kādā dalībvalstī. Datu kvalitāti tomēr ne vienmēr ir viegli nodrošināt (tā būs aplūkota atzinuma nākamajā nodaļā).

| 39. | Ja kompetentas dalībvalstu iestādes sūta personas datus uz trešām valstīm, tas, stingri ņemot, vairs nav ES Līguma VI sadaļas darbības jomā. Tomēr, ja varētu datus nosūtīt trešām valstīm, nenodrošinot datu subjekta aizsardzību, šā atzinuma III iedaļas 4. punktā minēto iemeslu dēļ tas nopietni kaitētu aizsardzībai, kas šajā ierosinātajā tiesību aktā paredzēta Eiropas Savienības teritorijā. Īsumā:






  — | datu subjektu tiesības, ko nodrošina ar šo ierosināto tiesību aktu, tieši ietekmētu tas, ja uz datu pārsūtīšanu trešām valstīm neattiektos datu aizsardzības noteikumi; |
| --- | --- | --- |

39.

Ja kompetentas dalībvalstu iestādes sūta personas datus uz trešām valstīm, tas, stingri ņemot, vairs nav ES Līguma VI sadaļas darbības jomā. Tomēr, ja varētu datus nosūtīt trešām valstīm, nenodrošinot datu subjekta aizsardzību, šā atzinuma III iedaļas 4. punktā minēto iemeslu dēļ tas nopietni kaitētu aizsardzībai, kas šajā ierosinātajā tiesību aktā paredzēta Eiropas Savienības teritorijā. Īsumā:

—

datu subjektu tiesības, ko nodrošina ar šo ierosināto tiesību aktu, tieši ietekmētu tas, ja uz datu pārsūtīšanu trešām valstīm neattiektos datu aizsardzības noteikumi;

| — | rastos iespējamība, ka kompetentas dalībvalstu iestādes var apiet stingrās datu aizsardzības normas. |
| --- | --- |

—

rastos iespējamība, ka kompetentas dalībvalstu iestādes var apiet stingrās datu aizsardzības normas.

| 40. | Kopsavilkumā: vienotu datu aizsardzības noteikumu piemērojamība personas datiem, kuros kompetentas dalībvalstu iestādes dalās ar trešo valstu iestādēm un starptautiskām organizācijām, ir vajadzīga, lai kompetentas dalībvalstu iestādes savstarpēji darbotos vienotie personas datu aizsardzības likumi, tātad ir jāuzlabo dalībvalstu savstarpējā sadarbība. LES 30. un 31. pants nodrošina vajadzīgo tiesisko pamatojumu. |
| --- | --- |

40.

Kopsavilkumā: vienotu datu aizsardzības noteikumu piemērojamība personas datiem, kuros kompetentas dalībvalstu iestādes dalās ar trešo valstu iestādēm un starptautiskām organizācijām, ir vajadzīga, lai kompetentas dalībvalstu iestādes savstarpēji darbotos vienotie personas datu aizsardzības likumi, tātad ir jāuzlabo dalībvalstu savstarpējā sadarbība. LES 30. un 31. pants nodrošina vajadzīgo tiesisko pamatojumu.

III 3.   Konkrētas piezīmes par ierosinātā tiesību akta darbības jomu

Personas dati, ko apstrādā tiesu iestādes

| 41. | Personas datus apstrādā un tajos dalās policijas spēki un arī tiesu iestādes. Ierosinātais tiesību akts, kas balstīts uz ES Līguma 30. un 31. pantu, attiecas uz policijas spēku sadarbību un tiesu iestāžu sadarbību. Šajā ziņā šim ierosinātajam tiesību aktam ir plašāka darbības joma nekā ierosinātajam Padomes pamatlēmumam par informācijas apmaiņu, kas attiecas tikai uz policijas sadarbību un tikai uz informāciju pirms kriminālvajāšanas sākšanas. |
| --- | --- |

41.

Personas datus apstrādā un tajos dalās policijas spēki un arī tiesu iestādes. Ierosinātais tiesību akts, kas balstīts uz ES Līguma 30. un 31. pantu, attiecas uz policijas spēku sadarbību un tiesu iestāžu sadarbību. Šajā ziņā šim ierosinātajam tiesību aktam ir plašāka darbības joma nekā ierosinātajam Padomes pamatlēmumam par informācijas apmaiņu, kas attiecas tikai uz policijas sadarbību un tikai uz informāciju pirms kriminālvajāšanas sākšanas.

| 42. | EDAU pauž gandarījumu par to, ka ierosinātā tiesību akta darbības jomā ietilpst arī personas dati, ko apstrādā tiesu iestādes. Ir pamatots iemesls vienā un tajā pašā ierosinātajā tiesību aktā pievērsties policijas datiem un tiesu iestāžu datiem, ko apstrādā tiesībaizsardzības nolūkos. Pirmkārt, kriminālizmeklēšanas un kriminālvajāšanas ķēdes organizācija dalībvalstīs ir dažāda. Tiesu iestāžu iesaiste dažādās dalībvalstīs sākas dažādās stadijās. Otrkārt, visi personas dati šajā ķēdē var nokļūt tiesu materiālos. Nav loģiski agrākās stadijās datu aizsardzībai piemērot citādus režīmus. |
| --- | --- |

42.

EDAU pauž gandarījumu par to, ka ierosinātā tiesību akta darbības jomā ietilpst arī personas dati, ko apstrādā tiesu iestādes. Ir pamatots iemesls vienā un tajā pašā ierosinātajā tiesību aktā pievērsties policijas datiem un tiesu iestāžu datiem, ko apstrādā tiesībaizsardzības nolūkos. Pirmkārt, kriminālizmeklēšanas un kriminālvajāšanas ķēdes organizācija dalībvalstīs ir dažāda. Tiesu iestāžu iesaiste dažādās dalībvalstīs sākas dažādās stadijās. Otrkārt, visi personas dati šajā ķēdē var nokļūt tiesu materiālos. Nav loģiski agrākās stadijās datu aizsardzībai piemērot citādus režīmus.

| 43. | Tomēr datu apstrādes uzraudzībai ir vajadzīga dažāda pieeja. Ierosinātā tiesību akta 30. pantā uzskaitīti uzraudzības iestāžu uzdevumi. 30. panta 9. punktā noteikts, ka uzraudzības iestādes pilnvaras neierobežo tiesu varas neatkarību. EDAU ierosina ierosinātajā tiesību aktā precīzi norādīt, ka uzraudzības iestādes neuzrauga tiesu iestāžu veiktu datu apstrādi, ciktāl tās rīkojas savā, tiesu varas kompetencē (15). |
| --- | --- |

43.

Tomēr datu apstrādes uzraudzībai ir vajadzīga dažāda pieeja. Ierosinātā tiesību akta 30. pantā uzskaitīti uzraudzības iestāžu uzdevumi. 30. panta 9. punktā noteikts, ka uzraudzības iestādes pilnvaras neierobežo tiesu varas neatkarību. EDAU ierosina ierosinātajā tiesību aktā precīzi norādīt, ka uzraudzības iestādes neuzrauga tiesu iestāžu veiktu datu apstrādi, ciktāl tās rīkojas savā, tiesu varas kompetencē (15).

Informācija apstrāde, ko veic Eiropols, Eurojust (un muitas informācijas sistēma)

| 44. | Saskaņā ar ierosinātā tiesību akta 3. panta 2. punktu pamatlēmumu nepiemēro personas datu apstrādei, ko veic Eiropols, Eurojust un muitas informācijas sistēma (16). |
| --- | --- |

44.

Saskaņā ar ierosinātā tiesību akta 3. panta 2. punktu pamatlēmumu nepiemēro personas datu apstrādei, ko veic Eiropols, Eurojust un muitas informācijas sistēma (16).

| 45. | Faktiski šis noteikums ir lieks, vismaz saistībā ar Eiropolu un Eurojust. Pamatlēmumu saskaņā ar LES 34. panta b) punktu var pieņemt vienīgi, lai tuvinātu dalībvalstu tiesību aktus, un tos nevar attiecināt uz Eiropolu un Eurojust. |
| --- | --- |

45.

Faktiski šis noteikums ir lieks, vismaz saistībā ar Eiropolu un Eurojust. Pamatlēmumu saskaņā ar LES 34. panta b) punktu var pieņemt vienīgi, lai tuvinātu dalībvalstu tiesību aktus, un tos nevar attiecināt uz Eiropolu un Eurojust.

| 46. | Runājot par lietas būtību, 3. panta 2. punkts izraisa šādus novērojumus:






  — | šajā ierosinātajā tiesību aktā paredzēta vispārēja sistēma, kas faktiski būtu jāpiemēro visiem gadījumiem, uz ko attiecas trešais pīlārs. Datu aizsardzības juridiskās sistēmas konsekvence pati par sevi ir elements, kas veicina datu aizsardzības efektivitāti; |
| --- | --- | --- |

46.

Runājot par lietas būtību, 3. panta 2. punkts izraisa šādus novērojumus:

—

šajā ierosinātajā tiesību aktā paredzēta vispārēja sistēma, kas faktiski būtu jāpiemēro visiem gadījumiem, uz ko attiecas trešais pīlārs. Datu aizsardzības juridiskās sistēmas konsekvence pati par sevi ir elements, kas veicina datu aizsardzības efektivitāti;

| — | patlaban Eiropola un Eurojust rīcībā ir labi definētas datu aizsardzības sistēmas, tostarp pārraudzības sistēma. Tādēļ patlaban piemērojamie noteikumi nav steidzami jāpielāgo šim ierosinātajam tiesību aktam; |
| --- | --- |

—

patlaban Eiropola un Eurojust rīcībā ir labi definētas datu aizsardzības sistēmas, tostarp pārraudzības sistēma. Tādēļ patlaban piemērojamie noteikumi nav steidzami jāpielāgo šim ierosinātajam tiesību aktam;

| — | tomēr ilgākā laikā datu aizsardzības noteikumus, kas piemērojami Eiropolam un Eurojust, būtu pilnībā jāsaskaņo ar šo pamatlēmumu; |
| --- | --- |

—

tomēr ilgākā laikā datu aizsardzības noteikumus, kas piemērojami Eiropolam un Eurojust, būtu pilnībā jāsaskaņo ar šo pamatlēmumu;

| — | tas ir vēl jo svarīgāk tādēļ, ka ierosinātais pamatlēmums — neņemot vērā tā III nodaļu — attiecas uz tādu personas datu vākšanu un apstrādi, kurus dalībvalstis sūta uz Eiropolu un Eurojust. |
| --- | --- |

—

tas ir vēl jo svarīgāk tādēļ, ka ierosinātais pamatlēmums — neņemot vērā tā III nodaļu — attiecas uz tādu personas datu vākšanu un apstrādi, kurus dalībvalstis sūta uz Eiropolu un Eurojust.

III 4.   Ierosinātā tiesību akta struktūra

| 47. | EDAU ir izanalizējis ierosināto tiesību aktu un secinājis, ka, vispār ņemot, tajā paredzēta vairākpakāpju aizsardzības struktūra. Ierosinātā tiesību akta II nodaļā (un par konkrētiem tematiem — IV-VII nodaļā) izklāstītie vispārējie standarti paredz divas aizsardzības pakāpes:






  — | Direktīvā 95/46/EK un citos Eiropas Kopienu juridiskos instrumentos, kā arī Eiropadomes 108. Konvencijā izklāstīto datu aizsardzības vispārējo principu transponēšana trešajā pīlārā; |
| --- | --- | --- |

47.

EDAU ir izanalizējis ierosināto tiesību aktu un secinājis, ka, vispār ņemot, tajā paredzēta vairākpakāpju aizsardzības struktūra. Ierosinātā tiesību akta II nodaļā (un par konkrētiem tematiem — IV-VII nodaļā) izklāstītie vispārējie standarti paredz divas aizsardzības pakāpes:

—

Direktīvā 95/46/EK un citos Eiropas Kopienu juridiskos instrumentos, kā arī Eiropadomes 108. Konvencijā izklāstīto datu aizsardzības vispārējo principu transponēšana trešajā pīlārā;

| — | papildu noteikumi par datu aizsardzību, kas piemērojami visai personas datu apstrādei trešā pīlāra sistēmā. Šo papildu noteikumu piemēri ir atrodami ierosinātā tiesību akta 4. panta 3. punktā un 4. pantā. |
| --- | --- |

—

papildu noteikumi par datu aizsardzību, kas piemērojami visai personas datu apstrādei trešā pīlāra sistēmā. Šo papildu noteikumu piemēri ir atrodami ierosinātā tiesību akta 4. panta 3. punktā un 4. pantā.

| 48. | III nodaļā pievienota trešās pakāpes aizsardzība īpašu formu apstrādei. Abu III nodaļas iedaļu virsraksti, kā arī vairāku ierosinātajā tiesību aktā iekļauto noteikumu formulējums rada iespaidu, ka minēto nodaļu piemēro tikai tādiem datiem, ko pārsūta vai dara pieejamus kompetentas citu dalībvalstu iestādes. Rezultātā dažus būtiskus personas datu aizsardzības noteikumus piemērotu personas datiem tikai tādā gadījumā, ja notiktu dalībvalstu savstarpēja apmaiņa ar šiem datiem. Tomēr formulējums ir neskaidrs, jo šķiet, ka paši noteikumi sniedzas tālāk par darbībām, kas tieši saistītas ar datu apmaiņu. Vismaz šis darbības jomas ierobežojums nav nedz skaidri izskaidrots, nedz pamatots ne paskaidrojuma rakstā, nedz efektivitātes ekspertīzē. |
| --- | --- |

48.

III nodaļā pievienota trešās pakāpes aizsardzība īpašu formu apstrādei. Abu III nodaļas iedaļu virsraksti, kā arī vairāku ierosinātajā tiesību aktā iekļauto noteikumu formulējums rada iespaidu, ka minēto nodaļu piemēro tikai tādiem datiem, ko pārsūta vai dara pieejamus kompetentas citu dalībvalstu iestādes. Rezultātā dažus būtiskus personas datu aizsardzības noteikumus piemērotu personas datiem tikai tādā gadījumā, ja notiktu dalībvalstu savstarpēja apmaiņa ar šiem datiem. Tomēr formulējums ir neskaidrs, jo šķiet, ka paši noteikumi sniedzas tālāk par darbībām, kas tieši saistītas ar datu apmaiņu. Vismaz šis darbības jomas ierobežojums nav nedz skaidri izskaidrots, nedz pamatots ne paskaidrojuma rakstā, nedz efektivitātes ekspertīzē.

| 49. | EDAU uzsver pievienoto vērtību, kāda piemīt tādai vairākpakāpju struktūrai, kas pati par sevi var nodrošināt optimālu aizsardzību datu subjektam, ņemot vērā tiesībaizsardzības īpašās vajadzības. Tā atspoguļo vajadzību pēc pietiekamas datu aizsardzības, kas izskanējusi Krakovā 2005. gada aprīlī notikušajā pavasara konferencē, un principā atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantam un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, jo īpaši tās 8. pantam. |
| --- | --- |

49.

EDAU uzsver pievienoto vērtību, kāda piemīt tādai vairākpakāpju struktūrai, kas pati par sevi var nodrošināt optimālu aizsardzību datu subjektam, ņemot vērā tiesībaizsardzības īpašās vajadzības. Tā atspoguļo vajadzību pēc pietiekamas datu aizsardzības, kas izskanējusi Krakovā 2005. gada aprīlī notikušajā pavasara konferencē, un principā atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantam un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, jo īpaši tās 8. pantam.

| 50. | Tomēr ierosinātā tiesību akta analīze izraisa šādus novērojumus. |
| --- | --- |

50.

Tomēr ierosinātā tiesību akta analīze izraisa šādus novērojumus.

| 51. | Pirmkārt: būtu jānodrošina, lai papildu noteikumi datu aizsardzībai II nodaļā (otrā pakāpe, minēta 47. punktā) neatkāptos no vispārējiem datu aizsardzības principiem. Saskaņā ar EDAU viedokli II nodaļas papildu noteikumiem būtu jānodrošina papildu aizsardzība datu subjektiem, kas saistīti ar trešā pīlāra īpašo aspektu (policijas un tiesu informācija). Citiem vārdiem sakot: šie papildu noteikumi nedrīkst pazemināt aizsardzības pakāpi. |
| --- | --- |

51.

Pirmkārt: būtu jānodrošina, lai papildu noteikumi datu aizsardzībai II nodaļā (otrā pakāpe, minēta 47. punktā) neatkāptos no vispārējiem datu aizsardzības principiem. Saskaņā ar EDAU viedokli II nodaļas papildu noteikumiem būtu jānodrošina papildu aizsardzība datu subjektiem, kas saistīti ar trešā pīlāra īpašo aspektu (policijas un tiesu informācija). Citiem vārdiem sakot: šie papildu noteikumi nedrīkst pazemināt aizsardzības pakāpi.

| 52. | Turklāt III nodaļā par īpašas formas apstrādi (kurā iekļauta trešās pakāpes aizsardzība) nedrīkstētu atkāpties no II nodaļas. Saskaņā ar EDAU viedokli III nodaļas noteikumiem būtu jānodrošina papildu aizsardzība datu subjektiem gadījumos, ja iesaistītas kompetentas vairāku dalībvalstu iestādes, bet noteikumi nedrīkst pazemināt aizsardzības pakāpi. |
| --- | --- |

52.

Turklāt III nodaļā par īpašas formas apstrādi (kurā iekļauta trešās pakāpes aizsardzība) nedrīkstētu atkāpties no II nodaļas. Saskaņā ar EDAU viedokli III nodaļas noteikumiem būtu jānodrošina papildu aizsardzība datu subjektiem gadījumos, ja iesaistītas kompetentas vairāku dalībvalstu iestādes, bet noteikumi nedrīkst pazemināt aizsardzības pakāpi.

| 53. | Otrkārt: vispārējus noteikumus nedrīkstētu iekļaut III nodaļā. EDAU ierosina pārcelt šos noteikumus uz II nodaļu. III nodaļā jāiekļauj vienīgi tādi noteikumi, kas tieši saistīti ar personas datu aizsardzību gadījumā, ja notiek dalībvalstu savstarpēja datu apmaiņa. Tas ir vēl jo svarīgāk, ņemot vērā, ka III nodaļā ir iekļauti svarīgi noteikumi, paredzot datu subjektam augstas pakāpes aizsardzību tiesībaizsardzības sakarā (skat. atzinuma IV.1. punktu). |
| --- | --- |

53.

Otrkārt: vispārējus noteikumus nedrīkstētu iekļaut III nodaļā. EDAU ierosina pārcelt šos noteikumus uz II nodaļu. III nodaļā jāiekļauj vienīgi tādi noteikumi, kas tieši saistīti ar personas datu aizsardzību gadījumā, ja notiek dalībvalstu savstarpēja datu apmaiņa. Tas ir vēl jo svarīgāk, ņemot vērā, ka III nodaļā ir iekļauti svarīgi noteikumi, paredzot datu subjektam augstas pakāpes aizsardzību tiesībaizsardzības sakarā (skat. atzinuma IV.1. punktu).

IV   Ierosinātā tiesību akta elementu analīze

IV 1.   Analīzes izejas punkts

| 54. | Analizējot dažādos būtiskos ierosinātā tiesību akta elementus, EDAU īpašu uzmanību pievērsīs struktūrai un saturam. EDAU nesniegs komentārus par katru ierosinātā tiesību akta pantu. |
| --- | --- |

54.

Analizējot dažādos būtiskos ierosinātā tiesību akta elementus, EDAU īpašu uzmanību pievērsīs struktūrai un saturam. EDAU nesniegs komentārus par katru ierosinātā tiesību akta pantu.

| 55. | Pirmkārt, vairums ierosinātā tiesību akta pantu atspoguļo citus ES juridiskus instrumentus par personas datu aizsardzību. Šie noteikumi atbilst ES datu aizsardzības juridiskajai sistēmai un ir pietiekami, lai nodrošinātu pietiekamu datu aizsardzību trešajā pīlārā. |
| --- | --- |

55.

Pirmkārt, vairums ierosinātā tiesību akta pantu atspoguļo citus ES juridiskus instrumentus par personas datu aizsardzību. Šie noteikumi atbilst ES datu aizsardzības juridiskajai sistēmai un ir pietiekami, lai nodrošinātu pietiekamu datu aizsardzību trešajā pīlārā.

| 56. | Tomēr EDAU norāda, ka dažos noteikumos, kas patlaban iekļauti ierosinātā tiesību akta III nodaļā — par konkrētiem informācijas apstrādes jautājumiem un, vispār ņemot (skat. atzinuma 48. punktu), ir piemērojami vienīgi datiem, kuros dalās ar citām dalībvalstīm — ir apvienoti vispārējie un būtiskie ES datu aizsardzības likuma principi. Tādēļ šos III nodaļas noteikumus būtu jāpārceļ uz II nodaļu un jāpiemēro visai tiesībaizsardzības iestāžu veiktai datu apstrādei. Tas attiecas uz noteikumiem par datu kvalitātes pārbaudi (9. panta 1. un 6. punkts) un personas datu turpmākas apstrādes reglamentāciju (11. panta 1. punkts). |
| --- | --- |

56.

Tomēr EDAU norāda, ka dažos noteikumos, kas patlaban iekļauti ierosinātā tiesību akta III nodaļā — par konkrētiem informācijas apstrādes jautājumiem un, vispār ņemot (skat. atzinuma 48. punktu), ir piemērojami vienīgi datiem, kuros dalās ar citām dalībvalstīm — ir apvienoti vispārējie un būtiskie ES datu aizsardzības likuma principi. Tādēļ šos III nodaļas noteikumus būtu jāpārceļ uz II nodaļu un jāpiemēro visai tiesībaizsardzības iestāžu veiktai datu apstrādei. Tas attiecas uz noteikumiem par datu kvalitātes pārbaudi (9. panta 1. un 6. punkts) un personas datu turpmākas apstrādes reglamentāciju (11. panta 1. punkts).

| 57. | Dažos citos ierosinātā tiesību akta III nodaļas pantos nav ņemta vērā atšķirība starp papildu nosacījumiem, kas īpaši saistīti ar datu apmaiņu ar citām dalībvalstīm — piemēram, nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes piekrišana — un drošības līdzekļiem, kuri savukārt ir būtiski un vajadzīgi attiecībā uz datiem, ko apstrādā dalībvalstī. Šajos gadījumos EDAU ierosina, ka pēdējie minētie drošības līdzekļi būtu jāpadara vispārpiemērojami, attiecinot tos arī uz tādiem personas datiem, ko nav nosūtījusi vai darījusi pieejamus cita dalībvalsts. Šis ieteikums attiecas uz:






  — | datu nosūtīšanu privātpersonām un iestādēm, kas nav tiesībaizsardzības iestādes (13. un 14. panta a) un b) punkts), un |
| --- | --- | --- |

57.

Dažos citos ierosinātā tiesību akta III nodaļas pantos nav ņemta vērā atšķirība starp papildu nosacījumiem, kas īpaši saistīti ar datu apmaiņu ar citām dalībvalstīm — piemēram, nosūtītājas dalībvalsts kompetentās iestādes piekrišana — un drošības līdzekļiem, kuri savukārt ir būtiski un vajadzīgi attiecībā uz datiem, ko apstrādā dalībvalstī. Šajos gadījumos EDAU ierosina, ka pēdējie minētie drošības līdzekļi būtu jāpadara vispārpiemērojami, attiecinot tos arī uz tādiem personas datiem, ko nav nosūtījusi vai darījusi pieejamus cita dalībvalsts. Šis ieteikums attiecas uz:

—

datu nosūtīšanu privātpersonām un iestādēm, kas nav tiesībaizsardzības iestādes (13. un 14. panta a) un b) punkts), un

| — | nosūtīšanu trešām valstīm vai starptautiskām struktūrām (15. pants, izņemot c) punktu). |
| --- | --- |

—

nosūtīšanu trešām valstīm vai starptautiskām struktūrām (15. pants, izņemot c) punktu).

| 58. | Šajā atzinuma daļā likumdevēju uzmanību pievērsīs arī dažiem papildu drošības līdzekļiem, kas nav izklāstīti ierosinātajā tiesību aktā. Saskaņā ar EDAU viedokli — papildu drošības līdzekļi būtu jānodrošina saistībā ar automatizētiem lēmumiem par personām, personas datiem, ko saņem no trešām valstīm, pieeju privātpersonu datu bāzēm, biometrijas datu un DNS aprakstu apstrādei. |
| --- | --- |

58.

Šajā atzinuma daļā likumdevēju uzmanību pievērsīs arī dažiem papildu drošības līdzekļiem, kas nav izklāstīti ierosinātajā tiesību aktā. Saskaņā ar EDAU viedokli — papildu drošības līdzekļi būtu jānodrošina saistībā ar automatizētiem lēmumiem par personām, personas datiem, ko saņem no trešām valstīm, pieeju privātpersonu datu bāzēm, biometrijas datu un DNS aprakstu apstrādei.

| 59. | Piedevām turpmākā analīzē būs sniegti ieteikumi, kā uzlabot šo dokumentu, lai nodrošinātu noteikumu efektivitāti, dokumenta saskaņotību un atbilstību pastāvošai datu aizsardzības juridiskai sistēmai. |
| --- | --- |

59.

Piedevām turpmākā analīzē būs sniegti ieteikumi, kā uzlabot šo dokumentu, lai nodrošinātu noteikumu efektivitāti, dokumenta saskaņotību un atbilstību pastāvošai datu aizsardzības juridiskai sistēmai.

IV 2.   Mērķu ierobežojums un turpmāka apstrāde

| 60. | 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir teikts, ka personas datiem jābūt vāktiem konkrētos, precīzi formulētos un likumīgos nolūkos, un tos nedrīkst papildus apstrādāt ar paņēmieniem, kas nav savienojami ar šiem nolūkiem. Parasti datus vāks saistībā ar konkrētu noziegumu (vai zināmos apstākļos, lai izpētītu kriminālu grupējumu vai tīklu, utt.). Tos var izmantot sākotnējam mērķim, un pēc tam tos varētu apstrādāt citam mērķim — ar noteikumu, ka tas ir saderīgs ar sākotnējo mērķi (piemēram, datus, kas vākti par personu, kura notiesāta par narkotiku tirdzniecību, varētu izmantot, izmeklējot narkotiku tirgoņu tīklu). Šī pieeja labi atspoguļo principu par mērķu ierobežojumu, kā paredzēts arī Eiropas Savienības Cilvēktiesību hartas 8. pantā, un tādējādi tā sader ar esošajiem tiesību aktiem datu aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

60.

4. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir teikts, ka personas datiem jābūt vāktiem konkrētos, precīzi formulētos un likumīgos nolūkos, un tos nedrīkst papildus apstrādāt ar paņēmieniem, kas nav savienojami ar šiem nolūkiem. Parasti datus vāks saistībā ar konkrētu noziegumu (vai zināmos apstākļos, lai izpētītu kriminālu grupējumu vai tīklu, utt.). Tos var izmantot sākotnējam mērķim, un pēc tam tos varētu apstrādāt citam mērķim — ar noteikumu, ka tas ir saderīgs ar sākotnējo mērķi (piemēram, datus, kas vākti par personu, kura notiesāta par narkotiku tirdzniecību, varētu izmantot, izmeklējot narkotiku tirgoņu tīklu). Šī pieeja labi atspoguļo principu par mērķu ierobežojumu, kā paredzēts arī Eiropas Savienības Cilvēktiesību hartas 8. pantā, un tādējādi tā sader ar esošajiem tiesību aktiem datu aizsardzības jomā.

Turpmāka informācijas apstrāde mērķiem, kas ir pamatlēmuma darbības jomā

| 61. | EDAU norāda, ka ierosinātajā tiesību aktā uzmanība nav pietiekami pievērsta kādai situācijai, kas var gadīties policijas darbā: vajadzībai turpmāk izmantot datus mērķim, ko uzskata par nesaderīgu ar mērķi, kam tie vākti. Dati, ko savākusi policija, var būt vajadzīgi, lai atklātu gluži citu noziegumu. Lai to ilustrētu, var minēt, ka datus vāc, lai sauktu pie atbildības satiksmes noteikumu pārkāpējus, un pēc tam izmanto, lai atrastu un vajātu kādu automašīnu zagli. Otro mērķi, lai gan tas ir likumīgs, nevar uzskatīt par pilnībā saderīgu ar datu vākšanas mērķi. Ja tiesībaizsardzības iestādēm neļautu izmantot datus otrajam mērķim, tām varētu rasties vēlme vākt datus aptuveni un neprecīzi definētiem mērķiem, un tādā gadījumā mērķu ierobežojums zaudētu nozīmi datu vākšanā. Turklāt būtu traucēta citu principu, piemēram, samērības, precizitātes un uzticamības principu piemērošana (skat. 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu). |
| --- | --- |

61.

EDAU norāda, ka ierosinātajā tiesību aktā uzmanība nav pietiekami pievērsta kādai situācijai, kas var gadīties policijas darbā: vajadzībai turpmāk izmantot datus mērķim, ko uzskata par nesaderīgu ar mērķi, kam tie vākti. Dati, ko savākusi policija, var būt vajadzīgi, lai atklātu gluži citu noziegumu. Lai to ilustrētu, var minēt, ka datus vāc, lai sauktu pie atbildības satiksmes noteikumu pārkāpējus, un pēc tam izmanto, lai atrastu un vajātu kādu automašīnu zagli. Otro mērķi, lai gan tas ir likumīgs, nevar uzskatīt par pilnībā saderīgu ar datu vākšanas mērķi. Ja tiesībaizsardzības iestādēm neļautu izmantot datus otrajam mērķim, tām varētu rasties vēlme vākt datus aptuveni un neprecīzi definētiem mērķiem, un tādā gadījumā mērķu ierobežojums zaudētu nozīmi datu vākšanā. Turklāt būtu traucēta citu principu, piemēram, samērības, precizitātes un uzticamības principu piemērošana (skat. 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu).

| 62. | Saskaņā ar ES datu aizsardzības tiesību aktiem personas dati jāvāc konkrētos, precīzi formulētos un likumīgos nolūkos, un tos nedrīkst papildus apstrādāt ar paņēmieniem, kas nav saderīgi ar šiem nolūkiem. Tomēr EDAU uzskata, ka turpmākā izmantojumā ir jāpieļauj zināma elastība. Vākšanas ierobežojumu, šķiet, labāk ievēros, ja iestādes, kas atbild par iekšējo drošību, zinās, ka tās — ievērojot attiecīgus drošības pasākumus — var izmantot atkāpi no datu turpmākas izmantošanas ierobežojuma. |
| --- | --- |

62.

Saskaņā ar ES datu aizsardzības tiesību aktiem personas dati jāvāc konkrētos, precīzi formulētos un likumīgos nolūkos, un tos nedrīkst papildus apstrādāt ar paņēmieniem, kas nav saderīgi ar šiem nolūkiem. Tomēr EDAU uzskata, ka turpmākā izmantojumā ir jāpieļauj zināma elastība. Vākšanas ierobežojumu, šķiet, labāk ievēros, ja iestādes, kas atbild par iekšējo drošību, zinās, ka tās — ievērojot attiecīgus drošības pasākumus — var izmantot atkāpi no datu turpmākas izmantošanas ierobežojuma.

| 63. | Jāprecizē, ka vajadzība pēc turpmākas apstrādes ir atzīta ierosinātā tiesību akta 11. pantā, taču visnotaļ nepietiekami. 11. pantu piemēro vienīgi datiem, kas saņemti no kompetentas citas dalībvalsts iestādes vai ko tā darījusi pieejamus, bet nenodrošina pietiekamus drošības līdzekļus. |
| --- | --- |

63.

Jāprecizē, ka vajadzība pēc turpmākas apstrādes ir atzīta ierosinātā tiesību akta 11. pantā, taču visnotaļ nepietiekami. 11. pantu piemēro vienīgi datiem, kas saņemti no kompetentas citas dalībvalsts iestādes vai ko tā darījusi pieejamus, bet nenodrošina pietiekamus drošības līdzekļus.

| 64. | EDAU ierosina piemērot 11. panta 1. punktu visiem datiem neatkarīgi no tā, vai tie ir saņemti no citas dalībvalsts. Turklāt 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā jau paredzētiem drošības līdzekļiem būtu jāpievieno stingrāki: turpmāka datu izmantošana mērķim, ko uzskata par nesaderīgu ar sākotnējo mērķi, būtu pieļaujama vienīgi tad, ja tas ir noteikti vajadzīgs konkrētā lietā, noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai vai personas interešu un pamattiesību aizsardzībai. Faktiski EDAU ierosina iekļaut šo noteikumu jaunā 4. bis pantā (vismaz ierosinātā tiesību akta II nodaļā). |
| --- | --- |

64.

EDAU ierosina piemērot 11. panta 1. punktu visiem datiem neatkarīgi no tā, vai tie ir saņemti no citas dalībvalsts. Turklāt 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā jau paredzētiem drošības līdzekļiem būtu jāpievieno stingrāki: turpmāka datu izmantošana mērķim, ko uzskata par nesaderīgu ar sākotnējo mērķi, būtu pieļaujama vienīgi tad, ja tas ir noteikti vajadzīgs konkrētā lietā, noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai vai personas interešu un pamattiesību aizsardzībai. Faktiski EDAU ierosina iekļaut šo noteikumu jaunā 4. bis pantā (vismaz ierosinātā tiesību akta II nodaļā).

| 65. | 11. panta 2. punkts un 11. panta 3. punkts paliek piemērojams pašreizējā formā; tajos paredzēti papildu drošības līdzekļi datiem, ko saņem no citām dalībvalstīm. EDAU norāda, ka 11. panta 3. punktu piemēros datu apmaiņai, izmantojot ŠIS II: Atzinumā par ŠIS II EDAU jau minējis, ka būtu jānodrošina, lai ŠIS datus patiesi nevarētu izmantot nekādiem citiem mērķiem, bet tikai sistēmas paredzētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

65.

11. panta 2. punkts un 11. panta 3. punkts paliek piemērojams pašreizējā formā; tajos paredzēti papildu drošības līdzekļi datiem, ko saņem no citām dalībvalstīm. EDAU norāda, ka 11. panta 3. punktu piemēros datu apmaiņai, izmantojot ŠIS II: Atzinumā par ŠIS II EDAU jau minējis, ka būtu jānodrošina, lai ŠIS datus patiesi nevarētu izmantot nekādiem citiem mērķiem, bet tikai sistēmas paredzētajiem mērķiem.

Turpmāka apstrāde mērķiem, kas neietilpst policijas un tiesu sadarbības jomā

| 66. | Dažos gadījumos dati jāapstrādā, aizsargājot citas svarīgas intereses. Tādos gadījumos tos pat var apstrādāt citas iestādes, kas nav šajā pamatlēmumā minētās kompetentās iestādes. Tādas dalībvalstu kompetences varētu ietvert apstrādi, kas skar privāto dzīvi (piemēram, aizdomās neturētas personas uzticamības pārbaudi), tādēļ tām būtu jāpievieno ļoti stingri noteikumi, piemēram, pienākumu dalībvalstīm pieņemt konkrētus tiesību aktus, ja tās grib izmantot šo atkāpi. Pirmā pīlāra sistēmā šis jautājums aplūkots Direktīvas 95/46/EK 13. pantā, paredzot, ka īpašos gadījumos pieļaujami daži direktīvas noteikumu ierobežojumi. Dalībvalstīm, kas piemēro tādus ierobežojumus, tas jādara saskaņā ar ECK 8. pantu. |
| --- | --- |

66.

Dažos gadījumos dati jāapstrādā, aizsargājot citas svarīgas intereses. Tādos gadījumos tos pat var apstrādāt citas iestādes, kas nav šajā pamatlēmumā minētās kompetentās iestādes. Tādas dalībvalstu kompetences varētu ietvert apstrādi, kas skar privāto dzīvi (piemēram, aizdomās neturētas personas uzticamības pārbaudi), tādēļ tām būtu jāpievieno ļoti stingri noteikumi, piemēram, pienākumu dalībvalstīm pieņemt konkrētus tiesību aktus, ja tās grib izmantot šo atkāpi. Pirmā pīlāra sistēmā šis jautājums aplūkots Direktīvas 95/46/EK 13. pantā, paredzot, ka īpašos gadījumos pieļaujami daži direktīvas noteikumu ierobežojumi. Dalībvalstīm, kas piemēro tādus ierobežojumus, tas jādara saskaņā ar ECK 8. pantu.

| 67. | Vadoties no līdzīgiem apsvērumiem, pamatlēmuma II nodaļā būtu jāparedz, ka būtu jāatļauj dalībvalstīm pieņemt tiesību aktus, lai atļautu turpmāku apstrādi, ja tāds pasākums ir vajadzīgs, lai nodrošinātu:






  — | sabiedriskās drošības, aizsardzības un valsts drošības apdraudējumu novēršanu; |
| --- | --- | --- |

67.

Vadoties no līdzīgiem apsvērumiem, pamatlēmuma II nodaļā būtu jāparedz, ka būtu jāatļauj dalībvalstīm pieņemt tiesību aktus, lai atļautu turpmāku apstrādi, ja tāds pasākums ir vajadzīgs, lai nodrošinātu:

—

sabiedriskās drošības, aizsardzības un valsts drošības apdraudējumu novēršanu;

| — | svarīgu dalībvalsts vai Eiropas Savienības ekonomisku vai finansiālu interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

—

svarīgu dalībvalsts vai Eiropas Savienības ekonomisku vai finansiālu interešu aizsardzību;

| — | datu subjekta aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

datu subjekta aizsardzībai.

IV 3.   Kritēriji, lai padarītu datu apstrādi likumīgu

| 68. | Ierosinātā tiesību akta 5. pantā paredzēts, ka kompetentas iestādes var apstrādāt datus tikai tad, ja tas paredzēts tiesību aktā, kas nosaka, ka apstrāde ir vajadzīga attiecīgās iestādes likumīgo uzdevumu izpildei un noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai. EDAU atbalsta stingrās 5. panta prasības. |
| --- | --- |

68.

Ierosinātā tiesību akta 5. pantā paredzēts, ka kompetentas iestādes var apstrādāt datus tikai tad, ja tas paredzēts tiesību aktā, kas nosaka, ka apstrāde ir vajadzīga attiecīgās iestādes likumīgo uzdevumu izpildei un noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai. EDAU atbalsta stingrās 5. panta prasības.

| 69. | Tomēr 5. pantā pārāk zemu novērtēta vajadzība īpašos gadījumos padarīt datu apstrādi likumīgu, balstoties uz citiem juridiskiem pamatojumiem. Tas ir svarīgs noteikums, kam būtu, piemēram, jāļauj policijai pildīt tās likumīgie pienākumi saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, atklāt informāciju imigrācijas dienestiem vai nodokļu iestādēm. Tādēļ EDAU ierosina 5. pantā ņemt vērā citus pamatotus likumīgus iemeslus personas datu apstrādei, piemēram, vajadzību pildīt likumīgu pienākumu, kas kontrolierim jāievēro, datu subjekta nepārprotamu piekrišanu ar noteikumu, ka apstrādi veic datu subjekta interesēs, vai ņemot vērā vajadzību aizsargāt datu subjekta vitālās intereses. |
| --- | --- |

69.

Tomēr 5. pantā pārāk zemu novērtēta vajadzība īpašos gadījumos padarīt datu apstrādi likumīgu, balstoties uz citiem juridiskiem pamatojumiem. Tas ir svarīgs noteikums, kam būtu, piemēram, jāļauj policijai pildīt tās likumīgie pienākumi saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, atklāt informāciju imigrācijas dienestiem vai nodokļu iestādēm. Tādēļ EDAU ierosina 5. pantā ņemt vērā citus pamatotus likumīgus iemeslus personas datu apstrādei, piemēram, vajadzību pildīt likumīgu pienākumu, kas kontrolierim jāievēro, datu subjekta nepārprotamu piekrišanu ar noteikumu, ka apstrādi veic datu subjekta interesēs, vai ņemot vērā vajadzību aizsargāt datu subjekta vitālās intereses.

| 70. | EDAU norāda, ka policijas un tiesu sadarbībā īpaši svarīgi ir ievērot kritērijus, lai padarītu datu apstrādi likumīgu, ņemot vērā varbūtību, ka policijas spēku nelikumīgi vāktus personas datus nevar izmantot kā pierādījumu tiesvedībā. |
| --- | --- |

70.

EDAU norāda, ka policijas un tiesu sadarbībā īpaši svarīgi ir ievērot kritērijus, lai padarītu datu apstrādi likumīgu, ņemot vērā varbūtību, ka policijas spēku nelikumīgi vāktus personas datus nevar izmantot kā pierādījumu tiesvedībā.

IV 4.   Vajadzība un samērība

| 71. | Ierosinātā tiesību akta 4. un 5. panta nolūks ir arī — kopumā pietiekami — nodrošināt, lai personas datu aizsardzības ierobežojumi būtu vajadzīgi un samērīgi, kā paredzēts saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru attiecībā uz ECK 8. pantu:






  — | 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā ietverts vispārējs noteikums, ka dati ir pietiekami, attiecīgi un nav pārmērīgi apjoma ziņā, to samērojot ar nolūkiem, kādiem tie vākti un/vai papildus apstrādāti; |
| --- | --- | --- |

71.

Ierosinātā tiesību akta 4. un 5. panta nolūks ir arī — kopumā pietiekami — nodrošināt, lai personas datu aizsardzības ierobežojumi būtu vajadzīgi un samērīgi, kā paredzēts saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru attiecībā uz ECK 8. pantu:

—

4. panta 1. punkta c) apakšpunktā ietverts vispārējs noteikums, ka dati ir pietiekami, attiecīgi un nav pārmērīgi apjoma ziņā, to samērojot ar nolūkiem, kādiem tie vākti un/vai papildus apstrādāti;

| — | 5. pantā noteikts, ka datu apstrādei jābūt vajadzīgai, lai attiecīgā iestāde pildītu likumīgos uzdevumus, kā arī, lai novērstu, izmeklētu un atklātu noziedzīgus nodarījumus, un veiktu kriminālvajāšanu par tiem; |
| --- | --- |

—

5. pantā noteikts, ka datu apstrādei jābūt vajadzīgai, lai attiecīgā iestāde pildītu likumīgos uzdevumus, kā arī, lai novērstu, izmeklētu un atklātu noziedzīgus nodarījumus, un veiktu kriminālvajāšanu par tiem;

| — | 4. panta 4. punktā noteikts, ka personas datu apstrāde ir atzīstama par vajadzīgu tikai tad, ja ir ievēroti daži konkrēti noteikumi. |
| --- | --- |

—

4. panta 4. punktā noteikts, ka personas datu apstrāde ir atzīstama par vajadzīgu tikai tad, ja ir ievēroti daži konkrēti noteikumi.

| 72. | EDAU norāda, ka ierosinātais 4. panta 4. punkta formulējums neatbilst kritērijiem, kas paredzēti Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā attiecībā uz ECK 8. pantu, saskaņā ar kuriem privātās dzīves ierobežojumus var piemērot vienīgi tad, ja tas demokrātiskā sabiedrībā ir vajadzīgs. Saskaņā ar ierosināto tiesību aktu datu apstrādi uzskatītu par vajadzīgu ne vien tad, ja tā dotu iespēju tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm veikt to uzdevumus, bet arī tad, ja būtu loģisks iemesls uzskatīt, ka attiecīgie personas dati vienkārši atvieglinātu vai paātrinātu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu. |
| --- | --- |

72.

EDAU norāda, ka ierosinātais 4. panta 4. punkta formulējums neatbilst kritērijiem, kas paredzēti Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā attiecībā uz ECK 8. pantu, saskaņā ar kuriem privātās dzīves ierobežojumus var piemērot vienīgi tad, ja tas demokrātiskā sabiedrībā ir vajadzīgs. Saskaņā ar ierosināto tiesību aktu datu apstrādi uzskatītu par vajadzīgu ne vien tad, ja tā dotu iespēju tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm veikt to uzdevumus, bet arī tad, ja būtu loģisks iemesls uzskatīt, ka attiecīgie personas dati vienkārši atvieglinātu vai paātrinātu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu.

| 73. | Tādi kritēriji neatbilst ECK 8. panta prasībām, jo gandrīz jebkuru personas datu apstrādi varētu uzskatīt par tādu, kas atvieglina policijas vai tiesu iestāžu darbu, pat, ja attiecīgie dati darbam faktiski nebūtu vajadzīgi. |
| --- | --- |

73.

Tādi kritēriji neatbilst ECK 8. panta prasībām, jo gandrīz jebkuru personas datu apstrādi varētu uzskatīt par tādu, kas atvieglina policijas vai tiesu iestāžu darbu, pat, ja attiecīgie dati darbam faktiski nebūtu vajadzīgi.

| 74. | Pašreizējā 4. panta 4. punkta versija dotu nepieņemami plašas iespējas vākt personas datus, tikai balstoties uz pārliecību, ka personas dati varētu atvieglināt kāda noziedzīga nodarījuma novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu vai kriminālvajāšanu par to. Gluži pretēji, personas datu apstrādi uzskata par vajadzīgu vienīgi tad, ja kompetentas iestādes var skaidri parādīt tās vajadzību, un ar noteikumu, ka nav pieejami pasākumi, kas mazāk skar privāto dzīvi. |
| --- | --- |

74.

Pašreizējā 4. panta 4. punkta versija dotu nepieņemami plašas iespējas vākt personas datus, tikai balstoties uz pārliecību, ka personas dati varētu atvieglināt kāda noziedzīga nodarījuma novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu vai kriminālvajāšanu par to. Gluži pretēji, personas datu apstrādi uzskata par vajadzīgu vienīgi tad, ja kompetentas iestādes var skaidri parādīt tās vajadzību, un ar noteikumu, ka nav pieejami pasākumi, kas mazāk skar privāto dzīvi.

| 75. | Tādēļ EDAU ierosina pārstrādāt 4. panta 4. punkta formulējumu, lai nodrošinātu ECK 8. panta judikatūras ievērošanu. Turklāt sistēmas labad EDAU ierosina 4. panta 4. punktu pārcelt uz 5. panta beigām. |
| --- | --- |

75.

Tādēļ EDAU ierosina pārstrādāt 4. panta 4. punkta formulējumu, lai nodrošinātu ECK 8. panta judikatūras ievērošanu. Turklāt sistēmas labad EDAU ierosina 4. panta 4. punktu pārcelt uz 5. panta beigām.

IV 5.   Īpašu datu kategoriju apstrāde

| 76. | 6. pantā paredzēts principiāls aizliegums apstrādāt delikātus datus, t.i., tādus personas datus, kas liecina par rasi vai etnisko izcelsmi, politiskiem uzskatiem, reliģisku vai filozofisku pārliecību, par piederību arodbiedrībām, kā arī par veselību vai seksuālo dzīvi. Aizliegumu nepiemēros gadījumos, ja apstrāde būs paredzēta tiesību aktos un būs absolūti vajadzīga attiecīgās iestādes likumīgo uzdevumu izpildei, lai novērstu, izmeklētu un atklātu noziedzīgus nodarījumus un veiktu kriminālvajāšanu par tiem. Delikātus datus var apstrādāt arī tad, ja datu subjekts ir apliecinājis nepārprotamu piekrišanu. Abos gadījumos īsteno piemērotus, konkrētus drošības pasākumus. |
| --- | --- |

76.

6. pantā paredzēts principiāls aizliegums apstrādāt delikātus datus, t.i., tādus personas datus, kas liecina par rasi vai etnisko izcelsmi, politiskiem uzskatiem, reliģisku vai filozofisku pārliecību, par piederību arodbiedrībām, kā arī par veselību vai seksuālo dzīvi. Aizliegumu nepiemēros gadījumos, ja apstrāde būs paredzēta tiesību aktos un būs absolūti vajadzīga attiecīgās iestādes likumīgo uzdevumu izpildei, lai novērstu, izmeklētu un atklātu noziedzīgus nodarījumus un veiktu kriminālvajāšanu par tiem. Delikātus datus var apstrādāt arī tad, ja datu subjekts ir apliecinājis nepārprotamu piekrišanu. Abos gadījumos īsteno piemērotus, konkrētus drošības pasākumus.

| 77. | 6. pants vedina uz divām piezīmēm. Pirmkārt, 6. pantā ir pārāk liela atkarība no datu subjekta piekrišanas. EDAU uzsver, ka delikātu datu apstrāde, pamatojoties uz datu subjekta nepārprotamu piekrišanu, būtu pieļaujama vienīgi tiktāl, ciktāl apstrādi veic datu subjekta interesēs un ja atteikums datu subjektam neradītu negatīvas sekas. EDAU ierosina attiecīgi pārveidot 6. pantu, arī tādēļ, lai pants būtu atbilstīgs esošajiem ES tiesību aktiem datu aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

77.

6. pants vedina uz divām piezīmēm. Pirmkārt, 6. pantā ir pārāk liela atkarība no datu subjekta piekrišanas. EDAU uzsver, ka delikātu datu apstrāde, pamatojoties uz datu subjekta nepārprotamu piekrišanu, būtu pieļaujama vienīgi tiktāl, ciktāl apstrādi veic datu subjekta interesēs un ja atteikums datu subjektam neradītu negatīvas sekas. EDAU ierosina attiecīgi pārveidot 6. pantu, arī tādēļ, lai pants būtu atbilstīgs esošajiem ES tiesību aktiem datu aizsardzības jomā.

| 78. | Otrkārt, EDAU uzskata, ka varētu ņemt vērā arī pārējos likumīgos pamatus apstrādei, piemēram, vajadzību aizsargāt datu subjekta vai citas personas vitālās intereses (ja datu subjekts ir fiziski vai juridiski nespējīgs dot savu piekrišanu). |
| --- | --- |

78.

Otrkārt, EDAU uzskata, ka varētu ņemt vērā arī pārējos likumīgos pamatus apstrādei, piemēram, vajadzību aizsargāt datu subjekta vai citas personas vitālās intereses (ja datu subjekts ir fiziski vai juridiski nespējīgs dot savu piekrišanu).

| 79. | Policijas un tiesu sadarbībā aizvien svarīgāku vietu ieņem citu iespējami delikātu kategoriju personas datu apstrāde, piemēram, biometrijas datu un DNS profilu apstrāde. Šie dati nav skaidri aplūkoti ierosinātā tiesību akta 6. pantā. EDAU aicina ES likumdevēju, īstenojot vispārējos datu aizsardzības principus, kas izklāstīti ierosinātajā tiesību aktā, īpašu uzmanību pievērst turpmākajiem tiesību aktiem, kas saistīti ar šīm īpašajām datu kategorijām. Piemēram var minēt ierosināto Padomes pamatlēmumu par informācijas apmaiņu saskaņā ar informācijas pieejamības principu (skat. iepriekš 12.-15. punktu), kurā skaidri atļauta biometrijas datu un DNS profilu apstrāde un dalīšanās tajos (skat. ierosinātā tiesību akta II pielikumu), taču nav pievērsta uzmanība šādu datu delikātumam un īpatnībām no datu aizsardzības viedokļa. |
| --- | --- |

79.

Policijas un tiesu sadarbībā aizvien svarīgāku vietu ieņem citu iespējami delikātu kategoriju personas datu apstrāde, piemēram, biometrijas datu un DNS profilu apstrāde. Šie dati nav skaidri aplūkoti ierosinātā tiesību akta 6. pantā. EDAU aicina ES likumdevēju, īstenojot vispārējos datu aizsardzības principus, kas izklāstīti ierosinātajā tiesību aktā, īpašu uzmanību pievērst turpmākajiem tiesību aktiem, kas saistīti ar šīm īpašajām datu kategorijām. Piemēram var minēt ierosināto Padomes pamatlēmumu par informācijas apmaiņu saskaņā ar informācijas pieejamības principu (skat. iepriekš 12.-15. punktu), kurā skaidri atļauta biometrijas datu un DNS profilu apstrāde un dalīšanās tajos (skat. ierosinātā tiesību akta II pielikumu), taču nav pievērsta uzmanība šādu datu delikātumam un īpatnībām no datu aizsardzības viedokļa.

| 80. | EDAU ierosina, ka būtu jānodrošina īpaši aizsardzības pasākumi, jo īpaši lai garantētu, ka:






  — | biometrijas datus un DNS aprakstus izmanto tikai saskaņā ar vispāratzītiem un savstarpēji izmantojamiem tehniskiem standartiem, |
| --- | --- | --- |

80.

EDAU ierosina, ka būtu jānodrošina īpaši aizsardzības pasākumi, jo īpaši lai garantētu, ka:

—

biometrijas datus un DNS aprakstus izmanto tikai saskaņā ar vispāratzītiem un savstarpēji izmantojamiem tehniskiem standartiem,

| — | to precizitātes pakāpe ir uzmanīgi ņemta vērā, un datu subjekts to var apstrīdēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem, un |
| --- | --- |

—

to precizitātes pakāpe ir uzmanīgi ņemta vērā, un datu subjekts to var apstrīdēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem, un

| — | ir pilnībā nodrošināta personu cieņas respektēšana. |
| --- | --- |

—

ir pilnībā nodrošināta personu cieņas respektēšana.

Likumdevējiem ir jālemj, vai paredzēt tādus papildu drošības pasākumus šajā pamatlēmumā, vai arī konkrētos juridiskos instrumentos, kas reglamentē šo īpašo kategoriju datu vākšanu un apmaiņu.

IV 6.   Precizitāte un uzticamība

| 81. | 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā ir izklāstīti vispārēji noteikumi par datu kvalitāti. Saskaņā ar šo pantu kontrolierim jānodrošina, ka dati ir precīzi un vajadzības gadījumā atjaunināti. Viņš veic visus loģiski vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka, ņemot vērā mērķus, kam dati vākti vai kā tos turpmāk apstrādās, neprecīzus vai nepilnīgus datus dzēstu vai izlabotu. Tas atbilst ES datu aizsardzības tiesību aktu vispārējiem principiem. |
| --- | --- |

81.

4. panta 1. punkta d) apakšpunktā ir izklāstīti vispārēji noteikumi par datu kvalitāti. Saskaņā ar šo pantu kontrolierim jānodrošina, ka dati ir precīzi un vajadzības gadījumā atjaunināti. Viņš veic visus loģiski vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka, ņemot vērā mērķus, kam dati vākti vai kā tos turpmāk apstrādās, neprecīzus vai nepilnīgus datus dzēstu vai izlabotu. Tas atbilst ES datu aizsardzības tiesību aktu vispārējiem principiem.

| 82. | 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta trešajā teikumā ir paredzēts, ka dalībvalstis var paredzēt atšķirīgas datu apstrādes precizitātes un uzticamības pakāpes. EDAU uzskata, ka šis noteikums nozīmē atkāpi no vispārējā precizitātes principa, un to, ka noteikums būtībā saistīts ar atkāpi, ierosina skaidrot, 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta trešā teikuma sākumā iekļaujot “tomēr” vai “kaut arī”. Tādos gadījumos — nespējot pilnībā nodrošināt datu precizitāti — kontrolierim būs pienākums nošķirt datus pēc precizitātes un uzticamības pakāpes, īpaši norādot ar faktiem pamatotu datu un ar viedokļiem vai personīgiem vērtējumiem pamatotu datu būtisko atšķirību. EDAU uzsver, ka šis pienākums ir svarīgs gan datu subjektiem, gan tiesībaizsardzības iestādēm, jo īpaši, ja datus apstrādā tālu no to izcelsmes vietas (skat. šā atzinuma 7. punktu). |
| --- | --- |

82.

4. panta 1. punkta d) apakšpunkta trešajā teikumā ir paredzēts, ka dalībvalstis var paredzēt atšķirīgas datu apstrādes precizitātes un uzticamības pakāpes. EDAU uzskata, ka šis noteikums nozīmē atkāpi no vispārējā precizitātes principa, un to, ka noteikums būtībā saistīts ar atkāpi, ierosina skaidrot, 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta trešā teikuma sākumā iekļaujot “tomēr” vai “kaut arī”. Tādos gadījumos — nespējot pilnībā nodrošināt datu precizitāti — kontrolierim būs pienākums nošķirt datus pēc precizitātes un uzticamības pakāpes, īpaši norādot ar faktiem pamatotu datu un ar viedokļiem vai personīgiem vērtējumiem pamatotu datu būtisko atšķirību. EDAU uzsver, ka šis pienākums ir svarīgs gan datu subjektiem, gan tiesībaizsardzības iestādēm, jo īpaši, ja datus apstrādā tālu no to izcelsmes vietas (skat. šā atzinuma 7. punktu).

Datu kvalitātes pārbaude

| 83. | 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā izklāstītie vispārējie principi ir papildināti ar konkrētākiem aizsardzības pasākumiem, kas izklāstīti 9. pantā par datu kvalitātes pārbaudi. Konkrēti 9. pantā noteikts, ka:






  1. | personas datu kvalitāti pārbauda — vēlākais — pirms tos nosūta vai dara pieejamus. Turklāt datiem, ko dara pieejamus ar tiešu automatizētu piekļuvi, regulāri pārbauda kvalitāti (9. panta 1. un 2. punkts); |
| --- | --- | --- |

83.

4. panta 1. punkta d) apakšpunktā izklāstītie vispārējie principi ir papildināti ar konkrētākiem aizsardzības pasākumiem, kas izklāstīti 9. pantā par datu kvalitātes pārbaudi. Konkrēti 9. pantā noteikts, ka:

1.

personas datu kvalitāti pārbauda — vēlākais — pirms tos nosūta vai dara pieejamus. Turklāt datiem, ko dara pieejamus ar tiešu automatizētu piekļuvi, regulāri pārbauda kvalitāti (9. panta 1. un 2. punkts);

| 2. | visos datu nosūtīšanas gadījumos būtu jānorāda tiesas lēmumi, kā arī lēmumi nesākt kriminālvajāšanu, un pirms nosūtīšanas izcelsmes vietā būtu jāpārbauda dati, kas pamatojas uz viedokļiem vai personīgiem vērtējumiem, un jānorāda to precizitātes vai uzticamības pakāpe (9. panta 1. punkts); |
| --- | --- |

2.

visos datu nosūtīšanas gadījumos būtu jānorāda tiesas lēmumi, kā arī lēmumi nesākt kriminālvajāšanu, un pirms nosūtīšanas izcelsmes vietā būtu jāpārbauda dati, kas pamatojas uz viedokļiem vai personīgiem vērtējumiem, un jānorāda to precizitātes vai uzticamības pakāpe (9. panta 1. punkts);

| 3. | ja datu subjekts noliedz personas datu precizitāti, un nav iespējas pārbaudīt to precizitāti, pēc datu subjekta lūguma datus iezīmē (9. panta 6. punkts). |
| --- | --- |

3.

ja datu subjekts noliedz personas datu precizitāti, un nav iespējas pārbaudīt to precizitāti, pēc datu subjekta lūguma datus iezīmē (9. panta 6. punkts).

| 84. | Tādēļ, ja reizē piemēro 4. panta 1. punktā un 9. pantu, nodrošina to, ka personas datus pienācīgi pārbauda gan datu subjekts, gan iestādes, kas ir vistuvākās apstrādājamo datu izcelsmes vietai, un tālab tos var vislabāk pārbaudīt. |
| --- | --- |

84.

Tādēļ, ja reizē piemēro 4. panta 1. punktā un 9. pantu, nodrošina to, ka personas datus pienācīgi pārbauda gan datu subjekts, gan iestādes, kas ir vistuvākās apstrādājamo datu izcelsmes vietai, un tālab tos var vislabāk pārbaudīt.

| 85. | EDAU pauž gandarījumu par šiem noteikumiem, jo tajos ir gan ievērotas tiesībaizsardzības iestāžu vajadzības, gan nodrošināts, ka visus datus pienācīgi ņem vērā un izmanto atbilstīgi to precizitātei un uzticamībai, tādējādi novēršot to, ka iespējami nepietiekama dažu datu subjekta datu precizitāte viņu nesamērīgi ietekmētu. |
| --- | --- |

85.

EDAU pauž gandarījumu par šiem noteikumiem, jo tajos ir gan ievērotas tiesībaizsardzības iestāžu vajadzības, gan nodrošināts, ka visus datus pienācīgi ņem vērā un izmanto atbilstīgi to precizitātei un uzticamībai, tādējādi novēršot to, ka iespējami nepietiekama dažu datu subjekta datu precizitāte viņu nesamērīgi ietekmētu.

| 86. | Datu kvalitātes pārbaude ir būtisks datu subjekta aizsardzības elements, jo īpaši personas datiem, ko apstrādā policija un tiesu iestādes. Tādēļ EDAU nožēlo, ka 9. pantu par datu kvalitātes pārbaudi piemēro tikai datiem, ko nosūta vai dara pieejamus citām dalībvalstīm. Tas ir bēdīgi, jo nozīmē, ka personas datu kvalitāte, kas tiesībaizsardzībā ir būtiska, būtu pilnībā nodrošināta tikai tad, ja datus sūtītu vai darītu pieejamus citām dalībvalstīm, nevis tad, ja tos apstrādātu pašā dalībvalstī (17). Patiesībā ir būtiski gan uz datu subjektu interesēs, gan kompetento iestāžu interesēs nodrošināt to, ka pienācīga kvalitātes pārbaude aptver visus personas datus, arī tādus, ko nesūta vai nedara pieejamus kāda cita dalībvalsts. |
| --- | --- |

86.

Datu kvalitātes pārbaude ir būtisks datu subjekta aizsardzības elements, jo īpaši personas datiem, ko apstrādā policija un tiesu iestādes. Tādēļ EDAU nožēlo, ka 9. pantu par datu kvalitātes pārbaudi piemēro tikai datiem, ko nosūta vai dara pieejamus citām dalībvalstīm. Tas ir bēdīgi, jo nozīmē, ka personas datu kvalitāte, kas tiesībaizsardzībā ir būtiska, būtu pilnībā nodrošināta tikai tad, ja datus sūtītu vai darītu pieejamus citām dalībvalstīm, nevis tad, ja tos apstrādātu pašā dalībvalstī (17). Patiesībā ir būtiski gan uz datu subjektu interesēs, gan kompetento iestāžu interesēs nodrošināt to, ka pienācīga kvalitātes pārbaude aptver visus personas datus, arī tādus, ko nesūta vai nedara pieejamus kāda cita dalībvalsts.

| 87. | Tādēļ EDAU ierosina noteikti svītrot 9. panta 1. un 6. punkta piemērojuma jomas ierobežojumus, šos noteikumus pārceļot uz ierosinātā tiesību akta II nodaļu. |
| --- | --- |

87.

Tādēļ EDAU ierosina noteikti svītrot 9. panta 1. un 6. punkta piemērojuma jomas ierobežojumus, šos noteikumus pārceļot uz ierosinātā tiesību akta II nodaļu.

Dažādu datu kategoriju atšķirības

| 88. | 4. panta 2. punktā paredzēts kontroliera pienākums skaidri nošķirt dažādu kategoriju personu (aizdomās turēto, notiesāto, liecinieku, cietušo, informatoru, kontaktpersonu un citu) personas datus. EDAU sveic izmantoto pieeju. Lai gan tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm tiešām var būt jāapstrādā dati, kas attiecas uz ļoti dažādu kategoriju personām, ir būtiski šos datus nošķirt saskaņā ar to, kādā pakāpē attiecīgās personas ir iesaistītas noziegumā. Konkrēti nosacījumiem par datu apkopošanu, termiņiem, nosacījumiem, kā datu subjektam atsaka piekļuvi vai informāciju, to, kā kompetentas iestādes piekļūst datiem, būtu jāatspoguļo apstrādājamo dažādu kategoriju datu īpašības, kā arī dažādos tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu datu apkopošanas mērķus. |
| --- | --- |

88.

4. panta 2. punktā paredzēts kontroliera pienākums skaidri nošķirt dažādu kategoriju personu (aizdomās turēto, notiesāto, liecinieku, cietušo, informatoru, kontaktpersonu un citu) personas datus. EDAU sveic izmantoto pieeju. Lai gan tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm tiešām var būt jāapstrādā dati, kas attiecas uz ļoti dažādu kategoriju personām, ir būtiski šos datus nošķirt saskaņā ar to, kādā pakāpē attiecīgās personas ir iesaistītas noziegumā. Konkrēti nosacījumiem par datu apkopošanu, termiņiem, nosacījumiem, kā datu subjektam atsaka piekļuvi vai informāciju, to, kā kompetentas iestādes piekļūst datiem, būtu jāatspoguļo apstrādājamo dažādu kategoriju datu īpašības, kā arī dažādos tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu datu apkopošanas mērķus.

| 89. | Šajā sakarā EDAU lūdz vērst īpašu uzmanību datiem par personām, kas nav aizdomās turamās personas. Ir vajadzīgi īpaši nosacījumi un aizsardzības mehānismi, lai nodrošinātu samērīgumu un neradītu aizspriedumus pret personām, kas nav aktīvi iesaistītas noziegumā. Attiecībā uz šīs kategorijas personām priekšlikumā būtu jāiekļauj papildu noteikumi, lai ierobežotu apstrādes mērķi, noliktu precīzus termiņus un ierobežotu piekļuvi datiem. EDAU iesaka priekšlikumu attiecīgi grozīt. |
| --- | --- |

89.

Šajā sakarā EDAU lūdz vērst īpašu uzmanību datiem par personām, kas nav aizdomās turamās personas. Ir vajadzīgi īpaši nosacījumi un aizsardzības mehānismi, lai nodrošinātu samērīgumu un neradītu aizspriedumus pret personām, kas nav aktīvi iesaistītas noziegumā. Attiecībā uz šīs kategorijas personām priekšlikumā būtu jāiekļauj papildu noteikumi, lai ierobežotu apstrādes mērķi, noliktu precīzus termiņus un ierobežotu piekļuvi datiem. EDAU iesaka priekšlikumu attiecīgi grozīt.

| 90. | Priekšlikuma patreizējā tekstā ir viens īpašs aizsardzības pasākums attiecībā uz personām, kas nav aizdomās turamās personas, — priekšlikuma 7. panta 1. punkts. EDAU uzskata, ka šis ir svarīgs aizsardzības pasākums, galvenokārt, jo dalībvalsts nedrīkst paredzēt atkāpes. Diemžēl 7. panta 1. punktā ir paredzēti īpaši aizsardzības pasākumi tikai attiecībā uz terminiem, un to piemēro tikai priekšlikuma 4. panta 3. punkta pēdējā ievilkumā minētajai personu kategorijai. Tādēļ tas nenodrošina pietiekamas garantijas un neattiecas uz visu grupu, kas ietver personas, kas nav aizdomās turamās personas (18) . |
| --- | --- |

90.

Priekšlikuma patreizējā tekstā ir viens īpašs aizsardzības pasākums attiecībā uz personām, kas nav aizdomās turamās personas, — priekšlikuma 7. panta 1. punkts. EDAU uzskata, ka šis ir svarīgs aizsardzības pasākums, galvenokārt, jo dalībvalsts nedrīkst paredzēt atkāpes. Diemžēl 7. panta 1. punktā ir paredzēti īpaši aizsardzības pasākumi tikai attiecībā uz terminiem, un to piemēro tikai priekšlikuma 4. panta 3. punkta pēdējā ievilkumā minētajai personu kategorijai. Tādēļ tas nenodrošina pietiekamas garantijas un neattiecas uz visu grupu, kas ietver personas, kas nav aizdomās turamās personas (18) .

| 91. | Turklāt jāvērš īpaša uzmanība arī notiesātām personām. Attiecība uz šiem datiem būtu pienācīgi jāņem vērā nesenās un paredzētās ierosmes par apmaiņu ar sodāmības reģistra datiem, un jānodrošina konsekvence (19) . |
| --- | --- |

91.

Turklāt jāvērš īpaša uzmanība arī notiesātām personām. Attiecība uz šiem datiem būtu pienācīgi jāņem vērā nesenās un paredzētās ierosmes par apmaiņu ar sodāmības reģistra datiem, un jānodrošina konsekvence (19) .

| 92. | Ņemot vērā minētos apsvērumus, EDAU ierosina 4. pantam pievienot jaunu punktu, iekļaujot šādus elementus:






  — | papildu noteikumus apstrādes mērķu ierobežošanai, precīzu termiņu noteikšanai un datu piekļuves ierobežošanai personām, kas nav aizdomās turamas personas; |
| --- | --- | --- |

92.

Ņemot vērā minētos apsvērumus, EDAU ierosina 4. pantam pievienot jaunu punktu, iekļaujot šādus elementus:

—

papildu noteikumus apstrādes mērķu ierobežošanai, precīzu termiņu noteikšanai un datu piekļuves ierobežošanai personām, kas nav aizdomās turamas personas;

| — | pienākumu dalībvalstīm noteikt dažādu kategoriju personu personas datu nošķiršanas juridiskas sekas, atspoguļojot dažādu kategoriju apstrādātu datu īpašības, kā arī dažādus tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu mērķus, apkopojot datus; |
| --- | --- |

—

pienākumu dalībvalstīm noteikt dažādu kategoriju personu personas datu nošķiršanas juridiskas sekas, atspoguļojot dažādu kategoriju apstrādātu datu īpašības, kā arī dažādus tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu mērķus, apkopojot datus;

| — | juridiskām sekām būtu jāattiecas uz nosacījumiem par personas datu apkopošanu, termiņiem, nodošanu tālāk un datu izmantošanu un nosacījumiem par kārtību, kādā datu subjektam nepiešķir piekļuvi vai informāciju. |
| --- | --- |

—

juridiskām sekām būtu jāattiecas uz nosacījumiem par personas datu apkopošanu, termiņiem, nodošanu tālāk un datu izmantošanu un nosacījumiem par kārtību, kādā datu subjektam nepiešķir piekļuvi vai informāciju.

IV 7.   Termiņi personas datu glabāšanai

| 93. | Vispārējie principi par personas datu glabāšanas termiņiem ir paredzēti priekšlikuma 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā un 7. panta 1. punktā. Parasti personas dati būtu jāglabā ne ilgāk kā vajadzīgs mērķiem, kam dati vākti. Tas atbilst ES datu aizsardzības tiesību aktiem (20). |
| --- | --- |

93.

Vispārējie principi par personas datu glabāšanas termiņiem ir paredzēti priekšlikuma 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā un 7. panta 1. punktā. Parasti personas dati būtu jāglabā ne ilgāk kā vajadzīgs mērķiem, kam dati vākti. Tas atbilst ES datu aizsardzības tiesību aktiem (20).

| 94. | Tomēr 7. panta 1. punkta vispārējo noteikumu piemēro “ja vien attiecīgas valsts tiesību aktos nav paredzēts citādi”. EDAU ņem vērā, ka šis ir plašs izņēmums, un sniedzas tālāk par atkāpēm, kas pieļaujamas saskaņā ar 4. panta 1. punkta 3) apakšpunktu. EDAU ierosina svītrot 7. panta 1. punkta vispārējo atkāpi vai vismaz skaidri ierobežot valsts intereses, ko dalībvalstis izmantotu. pamatojot šīs atkāpes izmantošanu
   (21). |
| --- | --- |

94.

Tomēr 7. panta 1. punkta vispārējo noteikumu piemēro “ja vien attiecīgas valsts tiesību aktos nav paredzēts citādi”. EDAU ņem vērā, ka šis ir plašs izņēmums, un sniedzas tālāk par atkāpēm, kas pieļaujamas saskaņā ar 4. panta 1. punkta 3) apakšpunktu. EDAU ierosina svītrot 7. panta 1. punkta vispārējo atkāpi vai vismaz skaidri ierobežot valsts intereses, ko dalībvalstis izmantotu. pamatojot šīs atkāpes izmantošanu
   (21).

| 95. | 7. panta 2. punktā noteikts, ka termiņu ievērošanu nodrošina ar attiecīgiem procedūras un tehniskiem pasākumiem, ko regulāri pārskata. EDAU pauž gandarījumu par šo noteikumu, bet ierosina skaidri noteikt, ka attiecīgiem procedūras un tehniskiem pasākumiem būtu jānodrošina automātiska un regulāra personas datu dzēšana pēc konkrēta laika. |
| --- | --- |

95.

7. panta 2. punktā noteikts, ka termiņu ievērošanu nodrošina ar attiecīgiem procedūras un tehniskiem pasākumiem, ko regulāri pārskata. EDAU pauž gandarījumu par šo noteikumu, bet ierosina skaidri noteikt, ka attiecīgiem procedūras un tehniskiem pasākumiem būtu jānodrošina automātiska un regulāra personas datu dzēšana pēc konkrēta laika.

IV 8.   Personas datu apmaiņa ar trešām valstīm

| 96. | Efektīva policijas un tiesu iestāžu sadarbība ES robežās arvien vairāk kļūst atkarīga no sadarbības ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. Pašlaik gan attiecīgu valstu, gan ES mērogā rit diskusijas par darbībām, lai uzlabotu tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām — vai arī tādas darbības jau paredz (22). Šīs starptautiskās sadarbības izveide, šķiet, būs ļoti atkarīga no personas datu apmaiņas. |
| --- | --- |

96.

Efektīva policijas un tiesu iestāžu sadarbība ES robežās arvien vairāk kļūst atkarīga no sadarbības ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. Pašlaik gan attiecīgu valstu, gan ES mērogā rit diskusijas par darbībām, lai uzlabotu tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām — vai arī tādas darbības jau paredz (22). Šīs starptautiskās sadarbības izveide, šķiet, būs ļoti atkarīga no personas datu apmaiņas.

| 97. | Tādēļ ir būtiski godprātīgas un likumīgas apstrādes principus — kā arī taisnīgas tiesas principus vispār — arī piemērot personas datu apkopošanai un apmaiņai ārpus Savienības robežām, un personas datus nodot trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām tikai tad, ja attiecīgās trešās personas garantē piemērotu aizsardzības līmeni vai attiecīgus aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

97.

Tādēļ ir būtiski godprātīgas un likumīgas apstrādes principus — kā arī taisnīgas tiesas principus vispār — arī piemērot personas datu apkopošanai un apmaiņai ārpus Savienības robežām, un personas datus nodot trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām tikai tad, ja attiecīgās trešās personas garantē piemērotu aizsardzības līmeni vai attiecīgus aizsardzības pasākumus.

Personas datu nodošana trešām valstīm

| 98. | Šajā sakarā EDAU pauž gandarījumu par ierosinātā tiesību akta 15. pantu, kurā paredzēta aizsardzība, nododot datus kompetentām trešo valstu iestādēm vai starptautiskām struktūrām. Tomēr šo noteikumu, kas iekļauts priekšlikuma III nodaļā, piemēro tikai datiem, kas saņemti no citu dalībvalstu kompetentām iestādēm, vai ko tās darījušas pieejamus. Šā ierobežojuma dēļ Eiropas Savienības mērogā saglabājas nepilnība datu aizsardzības sistēmā attiecībā uz datiem, ko nesaņem no kompetentām citu dalībvalstu iestādēm. EDAU uzskata, ka ar šo nepilnību nevar samierināties šādu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

98.

Šajā sakarā EDAU pauž gandarījumu par ierosinātā tiesību akta 15. pantu, kurā paredzēta aizsardzība, nododot datus kompetentām trešo valstu iestādēm vai starptautiskām struktūrām. Tomēr šo noteikumu, kas iekļauts priekšlikuma III nodaļā, piemēro tikai datiem, kas saņemti no citu dalībvalstu kompetentām iestādēm, vai ko tās darījušas pieejamus. Šā ierobežojuma dēļ Eiropas Savienības mērogā saglabājas nepilnība datu aizsardzības sistēmā attiecībā uz datiem, ko nesaņem no kompetentām citu dalībvalstu iestādēm. EDAU uzskata, ka ar šo nepilnību nevar samierināties šādu iemeslu dēļ.

| 99. | Pirmkārt, ES tiesību aktos nodrošināto aizsardzības līmeni, nododot datus trešām valstīm, nevajadzētu noteikt datu izcelsmes vietai — policijas spēkiem dalībvalstī, kas nodod datus trešai valstij, vai policijas spēkiem citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

99.

Pirmkārt, ES tiesību aktos nodrošināto aizsardzības līmeni, nododot datus trešām valstīm, nevajadzētu noteikt datu izcelsmes vietai — policijas spēkiem dalībvalstī, kas nodod datus trešai valstij, vai policijas spēkiem citā dalībvalstī.

| 100. | Otrkārt, būtu jāņem vērā tas, ka noteikumi, kas reglamentē personas datu nodošanu trešām valstīm, atspoguļo datu aizsardzības tiesību pamatprincipu. Šis princips ne vien atspoguļo vienu no Direktīvas 95/46/EK pamatnoteikumiem, bet ir arī ietverts 108. Konvencijas papildprotokolā (23). Ierosinātā tiesību akta 1. pantā minētos vienotos personas datu aizsardzības standartus nevar nodrošināt, ja vienotie personas datu nodošanas standarti neaptver visas apstrādes darbības. Tādējādi datu subjekta tiesības, kā nodrošinātas šajā ierosinātajā tiesību aktā, būtu tieši aizskartas, ja personas datus varētu nosūtīt trešām valstīm, kas nenodrošina attiecīgu aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

100.

Otrkārt, būtu jāņem vērā tas, ka noteikumi, kas reglamentē personas datu nodošanu trešām valstīm, atspoguļo datu aizsardzības tiesību pamatprincipu. Šis princips ne vien atspoguļo vienu no Direktīvas 95/46/EK pamatnoteikumiem, bet ir arī ietverts 108. Konvencijas papildprotokolā (23). Ierosinātā tiesību akta 1. pantā minētos vienotos personas datu aizsardzības standartus nevar nodrošināt, ja vienotie personas datu nodošanas standarti neaptver visas apstrādes darbības. Tādējādi datu subjekta tiesības, kā nodrošinātas šajā ierosinātajā tiesību aktā, būtu tieši aizskartas, ja personas datus varētu nosūtīt trešām valstīm, kas nenodrošina attiecīgu aizsardzības līmeni.

| 101. | Treškārt attiecināt šo noteikumu darbības jomu tikai uz “apmainītiem datiem” nozīmētu — attiecībā uz datiem, kas apstrādāti tikai vienā valstī — nebūtu aizsardzības mehānismu: paradoksāli personas datus varētu nodot trešām valstīm — neņemot vērā neatbilstīgu personas datu aizsardzību — “vieglāk” nekā citām dalībvalstīm. Te varētu rasties iespējas “nelikumīgi iegūtas informācijas legalizēšanai”. Dalībvalstu kompetentās iestādes varētu apiet stingrās datu aizsardzības normas, nosūtot datus trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, kur tiem varētu piekļūt kompetenta citas dalībvalsts iestāde, vai tos varētu pat nosūtīt atpakaļ tādai iestādei. |
| --- | --- |

101.

Treškārt attiecināt šo noteikumu darbības jomu tikai uz “apmainītiem datiem” nozīmētu — attiecībā uz datiem, kas apstrādāti tikai vienā valstī — nebūtu aizsardzības mehānismu: paradoksāli personas datus varētu nodot trešām valstīm — neņemot vērā neatbilstīgu personas datu aizsardzību — “vieglāk” nekā citām dalībvalstīm. Te varētu rasties iespējas “nelikumīgi iegūtas informācijas legalizēšanai”. Dalībvalstu kompetentās iestādes varētu apiet stingrās datu aizsardzības normas, nosūtot datus trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, kur tiem varētu piekļūt kompetenta citas dalībvalsts iestāde, vai tos varētu pat nosūtīt atpakaļ tādai iestādei.

| 102. | Tādēļ EDAU ierosina grozīt ierosināto tiesību aktu, lai nodrošinātu to, ka 15. pantu piemēro visu personas datu apmaiņā ar trešām valstīm. Šie ieteikums neattiecas uz 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu, kas būtībā var atteikties tikai uz personas datu apmaiņu ar citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

102.

Tādēļ EDAU ierosina grozīt ierosināto tiesību aktu, lai nodrošinātu to, ka 15. pantu piemēro visu personas datu apmaiņā ar trešām valstīm. Šie ieteikums neattiecas uz 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu, kas būtībā var atteikties tikai uz personas datu apmaiņu ar citām dalībvalstīm.

Ārkārtas nodošana neatbilstīgām valstīm

| 103. | 15. pantā datu nodošanai trešo valstu kompetentajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām paredzēta virkne nosacījumu, kas ir salīdzināmi Direktīvas 95/46/EK 25. panta nosacījumiem. Tomēr 15. panta 6. punktā paredzēta iespēja datus nodot trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, kas nenodrošina atbilstīga līmeņa datu aizsardzību, ar nosacījumu, ka nodošana ir absolūti vajadzīga, lai aizsargātu dalībvalstu būtiskās intereses vai novērstu tuvas, nopietnas briesmas, kas apdraud sabiedrības drošību vai konkrētu personu vai personas. |
| --- | --- |

103.

15. pantā datu nodošanai trešo valstu kompetentajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām paredzēta virkne nosacījumu, kas ir salīdzināmi Direktīvas 95/46/EK 25. panta nosacījumiem. Tomēr 15. panta 6. punktā paredzēta iespēja datus nodot trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, kas nenodrošina atbilstīga līmeņa datu aizsardzību, ar nosacījumu, ka nodošana ir absolūti vajadzīga, lai aizsargātu dalībvalstu būtiskās intereses vai novērstu tuvas, nopietnas briesmas, kas apdraud sabiedrības drošību vai konkrētu personu vai personas.

| 104. | Būtu jāprecizē 6. pantā paredzētā izņēmuma piemērošanas joma. Tādēļ EDAU ierosina:






  — | izskaidrot, ka šis izņēmums tikai nosaka atkāpi no “pietiekamas aizsardzības” nosacījuma bet neskar citus 15. pantā pirmajā daļa paredzētos nosacījumus; |
| --- | --- | --- |

104.

Būtu jāprecizē 6. pantā paredzētā izņēmuma piemērošanas joma. Tādēļ EDAU ierosina:

—

izskaidrot, ka šis izņēmums tikai nosaka atkāpi no “pietiekamas aizsardzības” nosacījuma bet neskar citus 15. pantā pirmajā daļa paredzētos nosacījumus;

| — | norādīt arī, ka uz datu nosūtīšanu, ko veic saskaņā ar šo izņēmumu, vajadzētu atteikties attiecīgi nosacījumi (piemēram, skaidrs nosacījums, ka datus apstrādā tikai uz laiku un īpašiem nolūkiem) un par to ziņo kompetentajai uzraudzības iestādei; |
| --- | --- |

—

norādīt arī, ka uz datu nosūtīšanu, ko veic saskaņā ar šo izņēmumu, vajadzētu atteikties attiecīgi nosacījumi (piemēram, skaidrs nosacījums, ka datus apstrādā tikai uz laiku un īpašiem nolūkiem) un par to ziņo kompetentajai uzraudzības iestādei;

Tādu personas datu apstrāde, kas saņemti no trešām valstīm

| 105. | Saistībā ar pieaugošo skaitu personas datu apmaiņu ar trešo valstu policijas un tiesu iestādēm, jāvērš īpaša uzmanība personas datiem, ko “importē” no trešām valstīm, kuras nenodrošina atbilstīgus cilvēktiesību — un jo īpaši personas datu aizsardzības — ievērošanas standartus. |
| --- | --- |

105.

Saistībā ar pieaugošo skaitu personas datu apmaiņu ar trešo valstu policijas un tiesu iestādēm, jāvērš īpaša uzmanība personas datiem, ko “importē” no trešām valstīm, kuras nenodrošina atbilstīgus cilvēktiesību — un jo īpaši personas datu aizsardzības — ievērošanas standartus.

| 106. | Plašākā perspektīvā EDAU uzskata, ka likumdevējam būtu jānodrošina tas, ka personas dati, kas saņemti no trešām valstīm, atbilst vismaz starptautiskiem standartiem attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu. Piemēram, datus, kas iegūti, izmantojot spīdzināšanu vai cilvēktiesību pārkāpumus, melnos sarakstus, kas pamatoti tikai ar politisko pārliecību vai seksuālo orientāciju, nevajadzētu apstrādāt, un tiesībaizsardzības vai tiesu iestādēm tos nevajadzētu izmantot, ja vien tas nav darīts datu subjektu interesēs. Tādēļ EDAU ierosina šo skaidrot vismaz ierosinātā tiesību akta apsvērumā, iespējams atsaucoties uz attiecīgiem starptautiskiem instrumentiem (24). |
| --- | --- |

106.

Plašākā perspektīvā EDAU uzskata, ka likumdevējam būtu jānodrošina tas, ka personas dati, kas saņemti no trešām valstīm, atbilst vismaz starptautiskiem standartiem attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu. Piemēram, datus, kas iegūti, izmantojot spīdzināšanu vai cilvēktiesību pārkāpumus, melnos sarakstus, kas pamatoti tikai ar politisko pārliecību vai seksuālo orientāciju, nevajadzētu apstrādāt, un tiesībaizsardzības vai tiesu iestādēm tos nevajadzētu izmantot, ja vien tas nav darīts datu subjektu interesēs. Tādēļ EDAU ierosina šo skaidrot vismaz ierosinātā tiesību akta apsvērumā, iespējams atsaucoties uz attiecīgiem starptautiskiem instrumentiem (24).

| 107. | Attiecībā tieši uz personas datu aizsardzību EDAU norāda, ka, ja personas datus nosūta no valstīm, kurās nav atbilstīgu personas datu aizsardzības standartu un garantiju, pienācīgi jāizvērtē iespējams datu kvalitātes trūkums, lai ES tiesībaizsardzības iestādes izvairītos no šādas informācijas kļūdainas izmantošanas un nerast aizspriedumus par datu subjektiem. |
| --- | --- |

107.

Attiecībā tieši uz personas datu aizsardzību EDAU norāda, ka, ja personas datus nosūta no valstīm, kurās nav atbilstīgu personas datu aizsardzības standartu un garantiju, pienācīgi jāizvērtē iespējams datu kvalitātes trūkums, lai ES tiesībaizsardzības iestādes izvairītos no šādas informācijas kļūdainas izmantošanas un nerast aizspriedumus par datu subjektiem.

| 108. | Tādēļ EDAU ierosina ierosinātā tiesību akta 9. pantam pievienot noteikumu, norādot, ka to personas datu kvalitāte, ko nodod trešās valstis, būtu īpaši jāizvērtē, tiklīdz tie saņemti, un šo datu precizitātes vai ticamības pakāpe būtu jānorāda. |
| --- | --- |

108.

Tādēļ EDAU ierosina ierosinātā tiesību akta 9. pantam pievienot noteikumu, norādot, ka to personas datu kvalitāte, ko nodod trešās valstis, būtu īpaši jāizvērtē, tiklīdz tie saņemti, un šo datu precizitātes vai ticamības pakāpe būtu jānorāda.

IV 9.   Personas datu apmaiņa ar privāto sektoru un iestādēm, kas nav tiesībaizsardzības iestādes

| 109. | Ierosinātā tiesību akta 13. un 14. pantā paredzēta virkne prasību, kas jāievēro, ja personas datus nodod tālāk privāto sektoru dalībniekiem un iestādēm, kas nav tiesībaizsardzības iestādes. Kā jau minēts, šie panti papildina II nodaļā paredzētos vispārējos noteikumus, kas katrā gadījumā būtu jāievēro. |
| --- | --- |

109.

Ierosinātā tiesību akta 13. un 14. pantā paredzēta virkne prasību, kas jāievēro, ja personas datus nodod tālāk privāto sektoru dalībniekiem un iestādēm, kas nav tiesībaizsardzības iestādes. Kā jau minēts, šie panti papildina II nodaļā paredzētos vispārējos noteikumus, kas katrā gadījumā būtu jāievēro.

| 110. | EDAU uzskata, ka, lai gan datu nodošana privāto sektoru dalībniekiem un iestādēm, kas nav tiesībaizsardzības iestādes, varētu būt vajadzīga īpašos gadījumos, lai novērstu un apkarotu noziedzību, būtu jāpiemēro īpaši un stingri nosacījumi. Šis atbilst viedoklim, ko Eiropas datu aizsardzības komisāri pauda Krakovas memorandā (25). |
| --- | --- |

110.

EDAU uzskata, ka, lai gan datu nodošana privāto sektoru dalībniekiem un iestādēm, kas nav tiesībaizsardzības iestādes, varētu būt vajadzīga īpašos gadījumos, lai novērstu un apkarotu noziedzību, būtu jāpiemēro īpaši un stingri nosacījumi. Šis atbilst viedoklim, ko Eiropas datu aizsardzības komisāri pauda Krakovas memorandā (25).

| 111. | Šajā perspektīvē EDAU uzskata, ka 13. un 14. pantā noteiktos papildu nosacījumus varētu uzskatīt par pieņemamiem, ja tos piemēro līdz ar II nodaļā paredzētajiem noteikumiem, tostarp turpmākas pārstrādes noteikumu pilnīgu piemērošanu (skat. iepriekš, IV.2). Tomēr ierosinātais tiesību akts piemēro 13. un 14. pantu tikai personas datiem, kas saņemti no citas dalībvalsts kompetentām iestādēm vai ko tās darījušas pieejamus. |
| --- | --- |

111.

Šajā perspektīvē EDAU uzskata, ka 13. un 14. pantā noteiktos papildu nosacījumus varētu uzskatīt par pieņemamiem, ja tos piemēro līdz ar II nodaļā paredzētajiem noteikumiem, tostarp turpmākas pārstrādes noteikumu pilnīgu piemērošanu (skat. iepriekš, IV.2). Tomēr ierosinātais tiesību akts piemēro 13. un 14. pantu tikai personas datiem, kas saņemti no citas dalībvalsts kompetentām iestādēm vai ko tās darījušas pieejamus.

| 112. | Šo nosacījumu vispārējā piemērošana ir jo būtiskāka, ņemot vērā pieaugošo skaut datu apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm un citām iestādēm vai privāto sektoru dalībniekiem arī dalībvalstīs. Piemērs ir valsts un privātā sektora partnerattiecības tiesībaizsardzības darbībās (26). |
| --- | --- |

112.

Šo nosacījumu vispārējā piemērošana ir jo būtiskāka, ņemot vērā pieaugošo skaut datu apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm un citām iestādēm vai privāto sektoru dalībniekiem arī dalībvalstīs. Piemērs ir valsts un privātā sektora partnerattiecības tiesībaizsardzības darbībās (26).

| 113. | Tādēļ EDAU ierosina grozīt ierosināto tiesību aktu, lai nodrošinātu to, ka 13. un 14. pantu piemēro visu personas datu apmaiņai, tostarp tos, ko nenosūta vai nedara pieejamus kāda cita dalībvalsts. Šis ieteikums neattiecas uz 13. panta c) punktu un 14. panta c) punktu. |
| --- | --- |

113.

Tādēļ EDAU ierosina grozīt ierosināto tiesību aktu, lai nodrošinātu to, ka 13. un 14. pantu piemēro visu personas datu apmaiņai, tostarp tos, ko nenosūta vai nedara pieejamus kāda cita dalībvalsts. Šis ieteikums neattiecas uz 13. panta c) punktu un 14. panta c) punktu.

Piekļuve personas datiem, kas ir privātā sektora dalībnieku rīcībā, un to turpmākā izmantošana

| 114. | Personas datu apmaiņa ar privātā sektora dalībniekiem notiek divos virzienos: tas nozīmē arī, ka privātā sektora dalībnieki personas datus nodod tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm. |
| --- | --- |

114.

Personas datu apmaiņa ar privātā sektora dalībniekiem notiek divos virzienos: tas nozīmē arī, ka privātā sektora dalībnieki personas datus nodod tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm.

| 115. | Šajā gadījumā personas datus, kas iegūti komerciāliem nolūkiem (komerciālie darījumi, tirdzniecība, pakalpojumu sniegšana, utt.) un ir privātu kontrolieru rīcībā, valsts iestādes izmanto turpmāk ļoti atšķirīgām vajadzībām — lai novērstu, izmeklētu, atklātu un sodītu noziedzīgus nodarījumus. Turklāt to datu precizitāte un uzticamība, ko apstrādā komerciālām vajadzībām, būtu uzmanīgi jāizvērtē, ja šos datus izmanto tiesībaizsardzības jomā (27). |
| --- | --- |

115.

Šajā gadījumā personas datus, kas iegūti komerciāliem nolūkiem (komerciālie darījumi, tirdzniecība, pakalpojumu sniegšana, utt.) un ir privātu kontrolieru rīcībā, valsts iestādes izmanto turpmāk ļoti atšķirīgām vajadzībām — lai novērstu, izmeklētu, atklātu un sodītu noziedzīgus nodarījumus. Turklāt to datu precizitāte un uzticamība, ko apstrādā komerciālām vajadzībām, būtu uzmanīgi jāizvērtē, ja šos datus izmanto tiesībaizsardzības jomā (27).

| 116. | Attiecībā uz piekļuvi privātām datu bāzēm tiesībaizsardzības vajadzībām nesens un būtisks piemērs ir apstiprinātajā Direktīvas par datu glabāšanu (skat. iepriekš 16.-18. punktu), saskaņā ar ko publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu vai publisku komunikāciju tīklu nodrošinātājiem konkrēti saziņas dati būs jāglabā līdz diviem gadiem, lai nodrošinātu tādu datu pieejamību, izmeklējot, atklājot un sodīt smagus noziedzīgus nodarījumus. Saskaņā ar apstiprināto dokumentu jautājumi, kas attiecas uz piekļuvi šiem datiem, sniedzas tālāk par Kopienas tiesību aktu robežām, un direktīva tos varētu nereglamentēt. Tā vietā šie būtiskie jautājumi varētu būt valsts tiesību vai darbību subjekti saskaņā ar LES VI sadaļu (28). |
| --- | --- |

116.

Attiecībā uz piekļuvi privātām datu bāzēm tiesībaizsardzības vajadzībām nesens un būtisks piemērs ir apstiprinātajā Direktīvas par datu glabāšanu (skat. iepriekš 16.-18. punktu), saskaņā ar ko publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu vai publisku komunikāciju tīklu nodrošinātājiem konkrēti saziņas dati būs jāglabā līdz diviem gadiem, lai nodrošinātu tādu datu pieejamību, izmeklējot, atklājot un sodīt smagus noziedzīgus nodarījumus. Saskaņā ar apstiprināto dokumentu jautājumi, kas attiecas uz piekļuvi šiem datiem, sniedzas tālāk par Kopienas tiesību aktu robežām, un direktīva tos varētu nereglamentēt. Tā vietā šie būtiskie jautājumi varētu būt valsts tiesību vai darbību subjekti saskaņā ar LES VI sadaļu (28).

| 117. | EDAU atzinumā par šīs direktīvas projektu aizstāvējis plašāku EK Līguma interpretāciju, jo jāierobežo piekļuve, lai nodrošinātu attiecīgu to datu subjekta aizsardzību, kura saziņas dati jāglabā. Tomēr Eiropas likumdevēji neiekļāva piekļuves noteikumus minētajā direktīvā. |
| --- | --- |

117.

EDAU atzinumā par šīs direktīvas projektu aizstāvējis plašāku EK Līguma interpretāciju, jo jāierobežo piekļuve, lai nodrošinātu attiecīgu to datu subjekta aizsardzību, kura saziņas dati jāglabā. Tomēr Eiropas likumdevēji neiekļāva piekļuves noteikumus minētajā direktīvā.

| 118. | Šajā atzinumā EDAU atkārtoti uzsver, ka tas īpaši vēlas, lai ES tiesību aktos paredzētu vienotus standartus attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi datiem un to turpmāku datu izmantošanu. Ja šo jautājumu nerisina pirmā pīlāra aktos, trešā pīlāra instruments varētu nodrošināt vajadzīgo aizsardzību. Šo EDAU viedokli arī pamato vispārējais pieaugošais skaits datu apmaiņu starp dalībvalstīm un nesenais ierosinātais tiesību akts par informācijas pieejamības principu. Atšķirīgi valsts noteikumi par piekļuvi un turpmāku izmantošanu nebūtu saderīgi ar ierosināto tiesībaizsardzības informācijas “brīvu apriti” ES mērogā, kas arī ietver privāto datu bāzu datus. |
| --- | --- |

118.

Šajā atzinumā EDAU atkārtoti uzsver, ka tas īpaši vēlas, lai ES tiesību aktos paredzētu vienotus standartus attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi datiem un to turpmāku datu izmantošanu. Ja šo jautājumu nerisina pirmā pīlāra aktos, trešā pīlāra instruments varētu nodrošināt vajadzīgo aizsardzību. Šo EDAU viedokli arī pamato vispārējais pieaugošais skaits datu apmaiņu starp dalībvalstīm un nesenais ierosinātais tiesību akts par informācijas pieejamības principu. Atšķirīgi valsts noteikumi par piekļuvi un turpmāku izmantošanu nebūtu saderīgi ar ierosināto tiesībaizsardzības informācijas “brīvu apriti” ES mērogā, kas arī ietver privāto datu bāzu datus.

| 119. | Tādēļ EDAU uzskata, ka būtu jāpiemēro vienoti standarti, tiesībaizsardzības iestādēm piekļūstot personas datiem, kas ir privātā sektora dalībnieku rīcībā, lai nodrošinātu to, ka piekļuvi ir atļauta, tikai pamatojoties uz skaidri definētiem nosacījumiem un ierobežojumiem. Konkrēti tiesībaizsardzības iestādes piekļuve būtu jāatļauj īpašos apstākļos īpašām vajadzībām tikai tad, ja katru gadījumu izskata atsevišķi un tā notiek saskaņā ar juridisku kontroli dalībvalstīs. |
| --- | --- |

119.

Tādēļ EDAU uzskata, ka būtu jāpiemēro vienoti standarti, tiesībaizsardzības iestādēm piekļūstot personas datiem, kas ir privātā sektora dalībnieku rīcībā, lai nodrošinātu to, ka piekļuvi ir atļauta, tikai pamatojoties uz skaidri definētiem nosacījumiem un ierobežojumiem. Konkrēti tiesībaizsardzības iestādes piekļuve būtu jāatļauj īpašos apstākļos īpašām vajadzībām tikai tad, ja katru gadījumu izskata atsevišķi un tā notiek saskaņā ar juridisku kontroli dalībvalstīs.

IV 10.   Datu subjektu tiesības

| 120. | IV nodaļā aplūkotas datu subjektu tiesības tā, lai visumā atbilstu pašreizējiem datu aizsardzības tiesību aktiem un ES Pamattiesību hartas 8. pantam. |
| --- | --- |

120.

IV nodaļā aplūkotas datu subjektu tiesības tā, lai visumā atbilstu pašreizējiem datu aizsardzības tiesību aktiem un ES Pamattiesību hartas 8. pantam.

| 121. | EDAU pauž gandarījumu par šiem noteikumiem, jo tajos paredzēts saskaņotas datu subjektu tiesības, ņemot vērā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu apstrādes īpatnības. Šis ir būtisks uzlabojums, jo pašreiz pastāv ļoti dažādi noteikumi un procedūras, jo īpaši attiecībā uz piekļuves tiesībām. Dažas dalībvalstis neļauj datu subjektam piekļūt saviem datiem, bet tām ir “netiešas piekļuves” sistēma (ko izmanto valsta datu aizsardzības iestāde datu subjekta vārdā). |
| --- | --- |

121.

EDAU pauž gandarījumu par šiem noteikumiem, jo tajos paredzēts saskaņotas datu subjektu tiesības, ņemot vērā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu apstrādes īpatnības. Šis ir būtisks uzlabojums, jo pašreiz pastāv ļoti dažādi noteikumi un procedūras, jo īpaši attiecībā uz piekļuves tiesībām. Dažas dalībvalstis neļauj datu subjektam piekļūt saviem datiem, bet tām ir “netiešas piekļuves” sistēma (ko izmanto valsta datu aizsardzības iestāde datu subjekta vārdā).

| 122. | Saskaņā ar ierosināto tiesību aktu iespējamās atkāpes no tiešas piekļuves tiesībām ir saskaņotas. Šis ir jo svarīgāk, lai ļautu pilsoņiem, kuru datus arvien vairāk apstrādā un apmaina dažādu dalībvalstu kompetentās iestādes, kā datu subjektiem izmantot saskaņotas tiesības, neņemot vērā dalībvalsti, kurā datus apkopo vai apstrādā (29). |
| --- | --- |

122.

Saskaņā ar ierosināto tiesību aktu iespējamās atkāpes no tiešas piekļuves tiesībām ir saskaņotas. Šis ir jo svarīgāk, lai ļautu pilsoņiem, kuru datus arvien vairāk apstrādā un apmaina dažādu dalībvalstu kompetentās iestādes, kā datu subjektiem izmantot saskaņotas tiesības, neņemot vērā dalībvalsti, kurā datus apkopo vai apstrādā (29).

| 123. | EDAU atzīst iespēju datu subjektu tiesības ierobežot, ja tas ir vajadzīgs, lai novērstu, izmeklētu, atklātu un sodītu noziedzīgus nodarījumus. Jebkurā gadījumā, tā kā šie ierobežojumi jāuzskata par izņēmumiem attiecībā uz datu subjektu tiesībām, būtu jāpiemēro stingra samērības pārbaude. Šis nozīmē, ka izņēmumiem vajadzētu būt ierobežotiem un precīzi definētiem, un ka ierobežojumiem, ja iespējams, vajadzētu būt daļējiem un laikā ierobežotiem. |
| --- | --- |

123.

EDAU atzīst iespēju datu subjektu tiesības ierobežot, ja tas ir vajadzīgs, lai novērstu, izmeklētu, atklātu un sodītu noziedzīgus nodarījumus. Jebkurā gadījumā, tā kā šie ierobežojumi jāuzskata par izņēmumiem attiecībā uz datu subjektu tiesībām, būtu jāpiemēro stingra samērības pārbaude. Šis nozīmē, ka izņēmumiem vajadzētu būt ierobežotiem un precīzi definētiem, un ka ierobežojumiem, ja iespējams, vajadzētu būt daļējiem un laikā ierobežotiem.

| 124. | Šajā sakarā EDAU vēlētos likumdevēja uzmanību vērst īpaši uz 19., 20. un 21. panta 2. punkta a) apakšpunktu, kurā paredzēts ļoti plašs un nedefinēts izņēmums attiecībā uz datu subjektu tiesībām, nosakot, ka šīs tiesības vajadzības gadījumos var ierobežot, lai “kontrolieris var pienācīgi pildīt likumīgos pienākumus”. Turklāt šis izņēmums dublē b) apakšpunkta noteikumu, kurā ļauj datu subjektu tiesības ierobežot, ja vajadzīgs, “lai izvairītos kaitēt notiekošas izmeklēšanas, lietu izskatīšanas vai kompetento iestāžu likumīgo pienākumu izpildi”. Lai gan šādu izņēmumu var uzskatīt par pamatotu, iepriekš minētais, šķiet, nesamērīgi ierobežo datu subjektu tiesības. Tādēļ EDAU ierosina 19., 20. un 21. panta 2. punkta a) apakšpunktu svītrot. |
| --- | --- |

124.

Šajā sakarā EDAU vēlētos likumdevēja uzmanību vērst īpaši uz 19., 20. un 21. panta 2. punkta a) apakšpunktu, kurā paredzēts ļoti plašs un nedefinēts izņēmums attiecībā uz datu subjektu tiesībām, nosakot, ka šīs tiesības vajadzības gadījumos var ierobežot, lai “kontrolieris var pienācīgi pildīt likumīgos pienākumus”. Turklāt šis izņēmums dublē b) apakšpunkta noteikumu, kurā ļauj datu subjektu tiesības ierobežot, ja vajadzīgs, “lai izvairītos kaitēt notiekošas izmeklēšanas, lietu izskatīšanas vai kompetento iestāžu likumīgo pienākumu izpildi”. Lai gan šādu izņēmumu var uzskatīt par pamatotu, iepriekš minētais, šķiet, nesamērīgi ierobežo datu subjektu tiesības. Tādēļ EDAU ierosina 19., 20. un 21. panta 2. punkta a) apakšpunktu svītrot.

| 125. | Turklāt EDAU ierosina šādi uzlabot 19., 20. un 21. pantu:






  — | noteikt, ka datu subjekta tiesību ierobežojumi nav obligāti, tos nepiemēro uz nenoteiktu laiku un tie ir atļauti “tikai” īpašos gadījumos, kas minēti attiecīgos pantos, |
| --- | --- | --- |

125.

Turklāt EDAU ierosina šādi uzlabot 19., 20. un 21. pantu:

—

noteikt, ka datu subjekta tiesību ierobežojumi nav obligāti, tos nepiemēro uz nenoteiktu laiku un tie ir atļauti “tikai” īpašos gadījumos, kas minēti attiecīgos pantos,

| — | ņemt vērā, ka kontrolierim informācija būtu jāsniedz autonomi, ne pēc datu subjekta lūguma, |
| --- | --- |

—

ņemt vērā, ka kontrolierim informācija būtu jāsniedz autonomi, ne pēc datu subjekta lūguma,

| — | 19. panta 1. punkta c) apakšpunktam pievienot norādi, ka informācija būtu arī jāsniedz par “datu glabāšanas termiņiem”, |
| --- | --- |

—

19. panta 1. punkta c) apakšpunktam pievienot norādi, ka informācija būtu arī jāsniedz par “datu glabāšanas termiņiem”,

| — | “nodrošināt, (grozot 20. panta 1. punktu saskaņā ar citiem ES datu aizsardzības instrumentiem,) ka informāciju — ja dati nav iegūti no datu subjekta vai iegūti no viņa bez viņa zināšanas — viņam sniedz ne vēlāk kā brīdi, kad datus pirmo reizi izpauž”, |
| --- | --- |

—

“nodrošināt, (grozot 20. panta 1. punktu saskaņā ar citiem ES datu aizsardzības instrumentiem,) ka informāciju — ja dati nav iegūti no datu subjekta vai iegūti no viņa bez viņa zināšanas — viņam sniedz ne vēlāk kā brīdi, kad datus pirmo reizi izpauž”,

| — | nodrošināt, lai mehānisms, ko izmanto, pārsūdzot datu subjekta tiesību atteikšanu vai ierobežojumu, atteiktos arī uz gadījumiem, kad ierobežo tiesības būt informētam, un attiecīgi grozīt 19. panta 4. punkta pēdējo teikumu. |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai mehānisms, ko izmanto, pārsūdzot datu subjekta tiesību atteikšanu vai ierobežojumu, atteiktos arī uz gadījumiem, kad ierobežo tiesības būt informētam, un attiecīgi grozīt 19. panta 4. punkta pēdējo teikumu.

Automatizēti lēmumi par personām

| 126. | EDAU pauž nožēlu, ka ierosinātajā tiesību aktā nemaz neaplūko būtisko jautājumu par automatizētiem lēmumiem par personām. Praktiskā pieredze rāda, ka tiesībaizsardzības iestādes aizvien vairāk izmanto automatizētu datu apstrādi, lai attiecībā uz personām izvērtētu dažus personiskus aspektus, jo īpaši lai izvērtētu to ticamību un rīcību. |
| --- | --- |

126.

EDAU pauž nožēlu, ka ierosinātajā tiesību aktā nemaz neaplūko būtisko jautājumu par automatizētiem lēmumiem par personām. Praktiskā pieredze rāda, ka tiesībaizsardzības iestādes aizvien vairāk izmanto automatizētu datu apstrādi, lai attiecībā uz personām izvērtētu dažus personiskus aspektus, jo īpaši lai izvērtētu to ticamību un rīcību.

| 127. | EDAU — atzīstot, ka šīs sistēmas varētu būt vajadzības dažos gadījumos, lai palielinātu darbību efektivitāti tiesībaizsardzības jomā — norāda, ka uz lēmumiem, kas pamatoti tikai uz automatizētu datu apstrādi, būtu jāattiecas ļoti stingri nosacījumi un aizsardzības līdzekļi, ja tiem ir juridiskas sekas attiecībā uz kādu personu vai tie kādu personu būtiski ietekmē. Šis ir jo svarīgāks saistībā ar trešo pīlāru, jo šajā gadījumā kompetentajām iestādēm ir valsts piespiedu līdzekļi, un tādēļ to lēmumi vai darbības, šķiet, ietekmē personu, vai traucē vairāk nekā parasti notiktu, ja šādus lēmumus/darbības veic privātas personas. |
| --- | --- |

127.

EDAU — atzīstot, ka šīs sistēmas varētu būt vajadzības dažos gadījumos, lai palielinātu darbību efektivitāti tiesībaizsardzības jomā — norāda, ka uz lēmumiem, kas pamatoti tikai uz automatizētu datu apstrādi, būtu jāattiecas ļoti stingri nosacījumi un aizsardzības līdzekļi, ja tiem ir juridiskas sekas attiecībā uz kādu personu vai tie kādu personu būtiski ietekmē. Šis ir jo svarīgāks saistībā ar trešo pīlāru, jo šajā gadījumā kompetentajām iestādēm ir valsts piespiedu līdzekļi, un tādēļ to lēmumi vai darbības, šķiet, ietekmē personu, vai traucē vairāk nekā parasti notiktu, ja šādus lēmumus/darbības veic privātas personas.

| 128. | Konkrēti, kā arī saskaņā ar vispārējiem datu aizsardzības principiem šādi lēmumi vai darbības būtu jāatļauj tikai, ja tos skaidri pieļauj tiesību aktos vai kompetentā uzraudzības iestāde, un uz tām būtu jāattiecas attiecīgi pasākumi, kas paredzēti datu subjekta likumīgo interešu aizsardzībai. Turklāt datu subjektam vajadzētu būt viegli pieejami līdzekļi, kas ļauj tam paust savu viedokli un saprast lēmuma pamatojumu, ja vien šis neatbilst datu apstrādes mērķim. |
| --- | --- |

128.

Konkrēti, kā arī saskaņā ar vispārējiem datu aizsardzības principiem šādi lēmumi vai darbības būtu jāatļauj tikai, ja tos skaidri pieļauj tiesību aktos vai kompetentā uzraudzības iestāde, un uz tām būtu jāattiecas attiecīgi pasākumi, kas paredzēti datu subjekta likumīgo interešu aizsardzībai. Turklāt datu subjektam vajadzētu būt viegli pieejami līdzekļi, kas ļauj tam paust savu viedokli un saprast lēmuma pamatojumu, ja vien šis neatbilst datu apstrādes mērķim.

| 129. | Tādēļ EDAU ierosina ieviest īpašu noteikumu par automatizētiem lēmumiem par personām saskaņā ar pašreizējo ES datu aizsardzības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

129.

Tādēļ EDAU ierosina ieviest īpašu noteikumu par automatizētiem lēmumiem par personām saskaņā ar pašreizējo ES datu aizsardzības tiesību aktiem.

IV 11.   Apstrādes drošība

| 130. | Attiecība uz apstrādes drošību 24. pantā nosaka prasību kontrolierim īstenot attiecīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, kas ir saskaņā ar citu ES datu aizsardzības instrumentiem. Turklāt 2. punktā izklāstīts sīki izstrādāts un visaptverošs to pasākumu saraksts, ko īstenos attiecībā uz automatizētu datu apstrādi. |
| --- | --- |

130.

Attiecība uz apstrādes drošību 24. pantā nosaka prasību kontrolierim īstenot attiecīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, kas ir saskaņā ar citu ES datu aizsardzības instrumentiem. Turklāt 2. punktā izklāstīts sīki izstrādāts un visaptverošs to pasākumu saraksts, ko īstenos attiecībā uz automatizētu datu apstrādi.

| 131. | EDAU pauž gandarījumu par šo noteikumu, bet, lai veicinātu uzraudzības iestāžu efektīvu kontroli, ierosina 2. punktā paredzētajam pasākumu sarakstam pievienot šādu papildu pasākumu: “k) īstenot pasākumus, lai metodiski pārraudzītu šo drošības pasākumu efektivitāti, un ziņotu par to (metodisks drošības pasākumu pašaudits)” (30). |
| --- | --- |

131.

EDAU pauž gandarījumu par šo noteikumu, bet, lai veicinātu uzraudzības iestāžu efektīvu kontroli, ierosina 2. punktā paredzētajam pasākumu sarakstam pievienot šādu papildu pasākumu: “k) īstenot pasākumus, lai metodiski pārraudzītu šo drošības pasākumu efektivitāti, un ziņotu par to (metodisks drošības pasākumu pašaudits)” (30).

Datu reģistrācija

| 132. | 10. pantā paredzēts, ka katru automatizētu personas datu nosūtīšanu vai saņemšanu reģistrē (automatizēta nosūtīšanas gadījumā) vai dokumentē (tās nosūtīšanas gadījumā, kas nav automatizēta), lai nodrošinātu turpmāku nosūtīšanas un datu apstrādes likumības pārbaudi. Šādu informāciju pēc Komisijas pieprasījuma dara pieejamu kompetentajā uzraudzības iestādei. |
| --- | --- |

132.

10. pantā paredzēts, ka katru automatizētu personas datu nosūtīšanu vai saņemšanu reģistrē (automatizēta nosūtīšanas gadījumā) vai dokumentē (tās nosūtīšanas gadījumā, kas nav automatizēta), lai nodrošinātu turpmāku nosūtīšanas un datu apstrādes likumības pārbaudi. Šādu informāciju pēc Komisijas pieprasījuma dara pieejamu kompetentajā uzraudzības iestādei.

| 133. | EDAU pauž gandarījumu par šo noteikumu. Tomēr EDAU ņem vērā, ka, lai nodrošinātu visaptverošu uzraudzību un pārbaudītu personas datu pareizu izmantošanu, reģistrē vai dokumentē arī “piekļuvi” datiem. Šī informācija ir būtiska, jo efektīva pareizas personas datu apstrādes uzraudzībai jāvēršas ne tikai uz tās personas datu nosūtīšanas likumību, kas notiek starp iestādēm, bet arī uz šo iestāžu piekļuves likumību (31). Tādēļ EDAU ierosina grozīt 10. pantu, lai nodrošinātu, ka reģistrē vai dokumentē arī piekļuvi datiem. |
| --- | --- |

133.

EDAU pauž gandarījumu par šo noteikumu. Tomēr EDAU ņem vērā, ka, lai nodrošinātu visaptverošu uzraudzību un pārbaudītu personas datu pareizu izmantošanu, reģistrē vai dokumentē arī “piekļuvi” datiem. Šī informācija ir būtiska, jo efektīva pareizas personas datu apstrādes uzraudzībai jāvēršas ne tikai uz tās personas datu nosūtīšanas likumību, kas notiek starp iestādēm, bet arī uz šo iestāžu piekļuves likumību (31). Tādēļ EDAU ierosina grozīt 10. pantu, lai nodrošinātu, ka reģistrē vai dokumentē arī piekļuvi datiem.

V 12.   Tiesiskās aizsardzības līdzekļi, atbildība un sankcijas

| 134. | Ierosinātā tiesību akta VI nodaļā aplūko tiesiskās aizsardzības līdzekļus (27. pants), atbildību (28. pants) un sankcijas (29. pants). Noteikumi visumā atbilst pašreizējiem datu aizsardzības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

134.

Ierosinātā tiesību akta VI nodaļā aplūko tiesiskās aizsardzības līdzekļus (27. pants), atbildību (28. pants) un sankcijas (29. pants). Noteikumi visumā atbilst pašreizējiem datu aizsardzības tiesību aktiem.

| 135. | Konkrēti, attiecībā uz sankcijām EDAU pauž gandarījumu par noteikumu ka sankcijām, kas jāuzliek, ja ir pārkāpti saskaņā ar pamatlēmumu paredzētie noteikumi, jābūt efektīvām, attiecīgām un preventīvām. Turklāt krimināltiesiskas sankcijas tīši izdarīto nodarījumu gadījumos, kas nozīmē smagus pārkāpumus — īpaši attiecībā uz konfidencialitāti un apstrādes drošību — nodrošinās lielāku biedējošu ietekmi attiecībā uz nopietniem datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

135.

Konkrēti, attiecībā uz sankcijām EDAU pauž gandarījumu par noteikumu ka sankcijām, kas jāuzliek, ja ir pārkāpti saskaņā ar pamatlēmumu paredzētie noteikumi, jābūt efektīvām, attiecīgām un preventīvām. Turklāt krimināltiesiskas sankcijas tīši izdarīto nodarījumu gadījumos, kas nozīmē smagus pārkāpumus — īpaši attiecībā uz konfidencialitāti un apstrādes drošību — nodrošinās lielāku biedējošu ietekmi attiecībā uz nopietniem datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpumiem.

IV 13.   Kontroles, uzraudzības un padomdevēja uzdevums

| 136. | Ierosinātā tiesību akta noteikumi par datu apstrādes kontroli un uzraudzību, kā ari par konsultācijām par jautājumiem, kas saistīti ar datu apstrādi, visnotaļ līdzinās Direktīvas 95/46/EK noteikumiem. EDAU pauž gandarījumu, ka Komisija ierosinātajā tiesību aktā izvēlējusies mehānismus, kas jau pārbaudīti un darbojas pareizi, un īpaši uzsver (obligātās) iepriekšējās pārbaudes sistēmas ieviešanu. Šāda sistēma ir ne tikai paredzēta Direktīvā 95/46/EK, bet ir turklāt iekļauta Regulā 45/2001/EK, un tā izrādījusies efektīvs līdzeklis EDAU, uzraugot datu apstrādi Eiropas Kopienu iestādēs un struktūrās. |
| --- | --- |

136.

Ierosinātā tiesību akta noteikumi par datu apstrādes kontroli un uzraudzību, kā ari par konsultācijām par jautājumiem, kas saistīti ar datu apstrādi, visnotaļ līdzinās Direktīvas 95/46/EK noteikumiem. EDAU pauž gandarījumu, ka Komisija ierosinātajā tiesību aktā izvēlējusies mehānismus, kas jau pārbaudīti un darbojas pareizi, un īpaši uzsver (obligātās) iepriekšējās pārbaudes sistēmas ieviešanu. Šāda sistēma ir ne tikai paredzēta Direktīvā 95/46/EK, bet ir turklāt iekļauta Regulā 45/2001/EK, un tā izrādījusies efektīvs līdzeklis EDAU, uzraugot datu apstrādi Eiropas Kopienu iestādēs un struktūrās.

| 137. | Cits datu apstrādes kontroles un uzraudzības līdzeklis, kas izrādījies efektīvs, ir tas, ka kontrolieris ieceļ datu aizsardzības inspektorus. Šis līdzeklis darbojas vairākās dalībvalstīs. Tas noteikts Regulā 45/2001/EK kā obligāts līdzeklis un tam ir liela nozīmē Eiropas Kopienu mērogā. Datu aizsardzības inspektori ir administratori, kas, darbojoties neatkarīgi, organizācijā nodrošina datu aizsardzības noteikumu iekšēju piemērošanu. |
| --- | --- |

137.

Cits datu apstrādes kontroles un uzraudzības līdzeklis, kas izrādījies efektīvs, ir tas, ka kontrolieris ieceļ datu aizsardzības inspektorus. Šis līdzeklis darbojas vairākās dalībvalstīs. Tas noteikts Regulā 45/2001/EK kā obligāts līdzeklis un tam ir liela nozīmē Eiropas Kopienu mērogā. Datu aizsardzības inspektori ir administratori, kas, darbojoties neatkarīgi, organizācijā nodrošina datu aizsardzības noteikumu iekšēju piemērošanu.

| 138. | EDAU ierosina ierosinātajam tiesību aktam pievienot noteikumus par datu aizsardzības inspektoriem. Šos noteikumus varētu izveidot analogi Regulas 45/2001/EK 24. līdz 26. pantam. |
| --- | --- |

138.

EDAU ierosina ierosinātajam tiesību aktam pievienot noteikumus par datu aizsardzības inspektoriem. Šos noteikumus varētu izveidot analogi Regulas 45/2001/EK 24. līdz 26. pantam.

| 139. | Pamatlēmuma projekts ir adresēts dalībvalstīm. Tādēļ ir loģiski pieņemt, ka ierosinātā tiesību akta 30. pantā paredzēta neatkarīgu uzraudzības iestāžu uzraudzība. Šis pants ir formulēts līdzīgi kā Direktīvas 95/46/EK 28. pants. Šīm valsts iestādēm būtu jāsadarbojas savā starpā, ar vienotām uzraudzības iestādēm, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Savienības Līguma VI sadaļu, un ar EDAU. Turklāt ierosinātā tiesību akta 31. pantā paredzēts izveidot darbagrupu, kurai jābūt nozīmes ziņā līdzīgai 29. pantā minētai darbagrupai pirmā pīlāra jautājumos. Visi attiecīgi dalībnieki datu aizsardzības jomā ir minēti ierosinātā tiesību akta 31. pantā. |
| --- | --- |

139.

Pamatlēmuma projekts ir adresēts dalībvalstīm. Tādēļ ir loģiski pieņemt, ka ierosinātā tiesību akta 30. pantā paredzēta neatkarīgu uzraudzības iestāžu uzraudzība. Šis pants ir formulēts līdzīgi kā Direktīvas 95/46/EK 28. pants. Šīm valsts iestādēm būtu jāsadarbojas savā starpā, ar vienotām uzraudzības iestādēm, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Savienības Līguma VI sadaļu, un ar EDAU. Turklāt ierosinātā tiesību akta 31. pantā paredzēts izveidot darbagrupu, kurai jābūt nozīmes ziņā līdzīgai 29. pantā minētai darbagrupai pirmā pīlāra jautājumos. Visi attiecīgi dalībnieki datu aizsardzības jomā ir minēti ierosinātā tiesību akta 31. pantā.

| 140. | Protams, ierosinātajā tiesību aktā, kurā paredzēts uzlabot dalībvalstu policijas un tiesu iestāžu sadarbību, visu attiecīgu dalībnieku datu aizsardzības jomā sadarbībai ir būtiska nozīme. EDAU tādēļ pauž gandarījumu, ka ierosinātajā tiesību aktā uzsvērta uz uzraudzības struktūru sadarbība. |
| --- | --- |

140.

Protams, ierosinātajā tiesību aktā, kurā paredzēts uzlabot dalībvalstu policijas un tiesu iestāžu sadarbību, visu attiecīgu dalībnieku datu aizsardzības jomā sadarbībai ir būtiska nozīme. EDAU tādēļ pauž gandarījumu, ka ierosinātajā tiesību aktā uzsvērta uz uzraudzības struktūru sadarbība.

| 141. | Turklāt EDAU uzsver, cik svarīga ir konsekventa nostāja par datu aizsardzības jautājumiem, ko varētu veicināt, sekmējot pastāvošās 29. panta darba grupas saziņu ar darba grupu, ko izveido ar šo iecerēto pamatlēmumu. EDAU ierosina grozīt ierosinātā tiesību akta 31. panta 2. punktu, lai 29. darbagrupas priekšsēdētājs arī būtu tiesīgs piedalīties vai būt pārstāvēts jaunās darba grupas sanāksmēs. |
| --- | --- |

141.

Turklāt EDAU uzsver, cik svarīga ir konsekventa nostāja par datu aizsardzības jautājumiem, ko varētu veicināt, sekmējot pastāvošās 29. panta darba grupas saziņu ar darba grupu, ko izveido ar šo iecerēto pamatlēmumu. EDAU ierosina grozīt ierosinātā tiesību akta 31. panta 2. punktu, lai 29. darbagrupas priekšsēdētājs arī būtu tiesīgs piedalīties vai būt pārstāvēts jaunās darba grupas sanāksmēs.

| 142. | Ierosinātā tiesību akta 31. panta formulējumā ir viena ievērojama atšķirība no Direktīvas 95/46/EK 29. panta. EDAU ir pilntiesīgs 29. panta darba grupas dalībnieks. Šī dalība ietver tiesības balsot. Ierosinātajā tiesību aktā EDAU arī izraudzīts par darbagrupas dalībnieku (pamatojoties uz 31. panta), bet EDAU nav paredzētas balsstiesības. Nav skaidrs, kādēļ ierosinātais tiesību akts atšķiras no Direktīvas 95/46/EK 29. panta. EDAU uzskata, ka ierosinātais tiesību akts ir neskaidrs par EDAU nozīmi, kas varētu kaitēt tā efektivitāti, iesaistoties darba grupas darbībā. EDAU tādēļ ierosina saglabāt atbilstību ar direktīvas tekstu. |
| --- | --- |

142.

Ierosinātā tiesību akta 31. panta formulējumā ir viena ievērojama atšķirība no Direktīvas 95/46/EK 29. panta. EDAU ir pilntiesīgs 29. panta darba grupas dalībnieks. Šī dalība ietver tiesības balsot. Ierosinātajā tiesību aktā EDAU arī izraudzīts par darbagrupas dalībnieku (pamatojoties uz 31. panta), bet EDAU nav paredzētas balsstiesības. Nav skaidrs, kādēļ ierosinātais tiesību akts atšķiras no Direktīvas 95/46/EK 29. panta. EDAU uzskata, ka ierosinātais tiesību akts ir neskaidrs par EDAU nozīmi, kas varētu kaitēt tā efektivitāti, iesaistoties darba grupas darbībā. EDAU tādēļ ierosina saglabāt atbilstību ar direktīvas tekstu.

IV 14.   Citi noteikumi

| 143. | Ierosinātā tiesību akta VIII nodaļā ir daži nobeiguma noteikumi, ar ko groza Šengenas Konvenciju un citus instrumentus par personas datu apstrādi un aizsardzību. |
| --- | --- |

143.

Ierosinātā tiesību akta VIII nodaļā ir daži nobeiguma noteikumi, ar ko groza Šengenas Konvenciju un citus instrumentus par personas datu apstrādi un aizsardzību.

Šengenas Konvencija

| 144. | Ierosinātā tiesību akta 33. pantā paredzēts, ka Šengenas Konvencijas 126. līdz 130. pants ir aizstāts ar šo lēmumu attiecībā uz jautājumiem, uz ko attiecas ES Līguma darbības joma. Šengenas Konvencijas 126. līdz 130. pantā ir vispārēji datu aizsardzības noteikumi par to datu apstrādi, kas darīti zināmi saskaņā ar Konvenciju (bet ārpus Šengenas Informācijas sistēmas). |
| --- | --- |

144.

Ierosinātā tiesību akta 33. pantā paredzēts, ka Šengenas Konvencijas 126. līdz 130. pants ir aizstāts ar šo lēmumu attiecībā uz jautājumiem, uz ko attiecas ES Līguma darbības joma. Šengenas Konvencijas 126. līdz 130. pantā ir vispārēji datu aizsardzības noteikumi par to datu apstrādi, kas darīti zināmi saskaņā ar Konvenciju (bet ārpus Šengenas Informācijas sistēmas).

| 145. | EDAU pauž gandarījumu par šo aizstāšanu, jo tā uzlabo datu aizsardzības režīma trešajā pīlārā konsekvenci un dažos aspektos ir būtisks uzlabojums personas datu aizsardzībā, piemēram, palielinot uzraudzības iestāžu pilnvaras. Tomēr dažos jautājumos tas nejauši — diemžēl — samazinās datu aizsardzības pakāpi. Daži Šengenas Konvencijas noteikumi ir stingrāki nekā pamatlēmuma noteikumi. |
| --- | --- |

145.

EDAU pauž gandarījumu par šo aizstāšanu, jo tā uzlabo datu aizsardzības režīma trešajā pīlārā konsekvenci un dažos aspektos ir būtisks uzlabojums personas datu aizsardzībā, piemēram, palielinot uzraudzības iestāžu pilnvaras. Tomēr dažos jautājumos tas nejauši — diemžēl — samazinās datu aizsardzības pakāpi. Daži Šengenas Konvencijas noteikumi ir stingrāki nekā pamatlēmuma noteikumi.

| 146. | EDAU īpaši min Šengenas Konvencijas 126. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kurā norādīts, ka datus drīkst izmantot vienīgi tiesu iestādes, kā arī dienesti un iestādes, kas veic uzdevumus vai pilda funkcijas saskaņā ar Konvencijā minētajiem mērķiem. Šis noteikums, šķiet, nepieļauj datus nosūtīt privātpersonām, kas būtu iespējams saskaņā ar ierosināto pamatlēmumu. Cits jautājums ir — Šengenas Konvencijas datu aizsardzības noteikumi attiecas arī uz visiem datiem, kas darīti zināmi no neautomatizētām datnēm vai ietverti tajās (127. pants), bet ierosinātā pamatlēmuma darbības joma neattiecas uz nestrukturētām datnēm. |
| --- | --- |

146.

EDAU īpaši min Šengenas Konvencijas 126. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kurā norādīts, ka datus drīkst izmantot vienīgi tiesu iestādes, kā arī dienesti un iestādes, kas veic uzdevumus vai pilda funkcijas saskaņā ar Konvencijā minētajiem mērķiem. Šis noteikums, šķiet, nepieļauj datus nosūtīt privātpersonām, kas būtu iespējams saskaņā ar ierosināto pamatlēmumu. Cits jautājums ir — Šengenas Konvencijas datu aizsardzības noteikumi attiecas arī uz visiem datiem, kas darīti zināmi no neautomatizētām datnēm vai ietverti tajās (127. pants), bet ierosinātā pamatlēmuma darbības joma neattiecas uz nestrukturētām datnēm.

Konvencija par savstarpējo palīdzību krimināllietās starp Eiropas Savienības dalībvalstīm

| 147. | 34. pantā noteikts, ka 23. pantu Konvencijā par savstarpējo palīdzību krimināllietās starp Eiropas Savienības dalībvalstīm aizstāj ar pamatlēmumu. EDAU ņem vērā, ka, lai gan aizstāšana visumā nodrošinās labāku to datu aizsardzību, kuru apmaiņa notikusi saskaņā ar Konvenciju, tā varētu arī rast dažas problēmas attiecībā uz šo divu instrumentu saderību. |
| --- | --- |

147.

34. pantā noteikts, ka 23. pantu Konvencijā par savstarpējo palīdzību krimināllietās starp Eiropas Savienības dalībvalstīm aizstāj ar pamatlēmumu. EDAU ņem vērā, ka, lai gan aizstāšana visumā nodrošinās labāku to datu aizsardzību, kuru apmaiņa notikusi saskaņā ar Konvenciju, tā varētu arī rast dažas problēmas attiecībā uz šo divu instrumentu saderību.

| 148. | Konkrēti Konvencijā aplūko arī savstarpējo palīdzību attiecībā uz tālsakaru pārtveršanu. Šajā gadījumā lūgumu saņēmusi dalībvalsts var izvirzīt tādus nosacījumus tālsakaru novērošanas, pārtveršanas vai reģistrēšanas piekrišanai, kas būtu jāizpilda līdzīgā valsts lietā. Saskaņā ar Konvencijas 23. panta 4. punktu, ja šie papildu nosacījumi attiecas uz personas datu izmantošanu, tie, nevis 23. pantā paredzētie datu aizsardzības noteikumi, ir noteicošie. Analogi 23. panta 5. punktā nosaka to papildu noteikumu piemērošanas kārtību, kas attiecas uz kopējo izmeklēšanas grupu vāktās informācijas aizsardzību. EDAU ņem vērā, ka, ja 23. pantu aizstāj ar ierosināto tiesību aktu, nebūtu skaidrs, ja minētie noteikumi vēl būtu piemērojami. Tādēļ EDAU ierosina šo jautājumu skaidrot, lai pilnībā izvērtētu sekas, pilnībā aizstājot Konvencijas 23. pantu ar šo pamatlēmumu. |
| --- | --- |

148.

Konkrēti Konvencijā aplūko arī savstarpējo palīdzību attiecībā uz tālsakaru pārtveršanu. Šajā gadījumā lūgumu saņēmusi dalībvalsts var izvirzīt tādus nosacījumus tālsakaru novērošanas, pārtveršanas vai reģistrēšanas piekrišanai, kas būtu jāizpilda līdzīgā valsts lietā. Saskaņā ar Konvencijas 23. panta 4. punktu, ja šie papildu nosacījumi attiecas uz personas datu izmantošanu, tie, nevis 23. pantā paredzētie datu aizsardzības noteikumi, ir noteicošie. Analogi 23. panta 5. punktā nosaka to papildu noteikumu piemērošanas kārtību, kas attiecas uz kopējo izmeklēšanas grupu vāktās informācijas aizsardzību. EDAU ņem vērā, ka, ja 23. pantu aizstāj ar ierosināto tiesību aktu, nebūtu skaidrs, ja minētie noteikumi vēl būtu piemērojami. Tādēļ EDAU ierosina šo jautājumu skaidrot, lai pilnībā izvērtētu sekas, pilnībā aizstājot Konvencijas 23. pantu ar šo pamatlēmumu.

Eiropas Padomes 108. Konvencija par indivīda aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizēto apstrādi

| 149. | 34. panta 2. punktā noteikts, ka atsauce uz 108. Konvenciju uzskata par atsauci uz šo pamatlēmumu. Šā noteikuma interpretācija un faktiskā piemērojamība ir gluži neskaidra. Vismaz EDAU pieņem, ka šo noteikumu piemēro tikai šā pamatlēmuma darbības jomā ratione materiae. |
| --- | --- |

149.

34. panta 2. punktā noteikts, ka atsauce uz 108. Konvenciju uzskata par atsauci uz šo pamatlēmumu. Šā noteikuma interpretācija un faktiskā piemērojamība ir gluži neskaidra. Vismaz EDAU pieņem, ka šo noteikumu piemēro tikai šā pamatlēmuma darbības jomā ratione materiae.

Nobeiguma jautājumi

| 150. | Attiecībā uz dokumenta sistemātisko saskaņotību EDAU ņemt vērā, ka daži panti varētu derēt labāk citā ierosinātā tiesību akta vietā.
  Tādēļ EDAU ierosina:






  1. | pārcelt 16. pantu (“Komiteja”) no III nodaļas (“Īpašas formas apstrāde”) uz jaunu nodaļu; |
| --- | --- | --- |

150.

Attiecībā uz dokumenta sistemātisko saskaņotību EDAU ņemt vērā, ka daži panti varētu derēt labāk citā ierosinātā tiesību akta vietā.

Tādēļ EDAU ierosina:

1.

pārcelt 16. pantu (“Komiteja”) no III nodaļas (“Īpašas formas apstrāde”) uz jaunu nodaļu;

| 2. | pārcelt 25. pantu (“Reģistrs”) un 26. pantu (“Iepriekšēja kontrole”) no V nodaļas (“Apstrādes konfidencialitāte un drošība”) uz jaunu nodaļu. |
| --- | --- |

2.

pārcelt 25. pantu (“Reģistrs”) un 26. pantu (“Iepriekšēja kontrole”) no V nodaļas (“Apstrādes konfidencialitāte un drošība”) uz jaunu nodaļu.

V   SECINĀJUMI

Liels solis uz priekšu

| a) | Ierosinātā tiesību akta pieņemšana nozīmētu ievērojamu soli pretī personas datu aizsardzībai nozīmīgā jomā, kur jo īpaši vajadzīgs pastāvīgs un efektīvs mehānisms personas datu aizsardzībai Eiropas Savienības mērogā. |
| --- | --- |

a)

Ierosinātā tiesību akta pieņemšana nozīmētu ievērojamu soli pretī personas datu aizsardzībai nozīmīgā jomā, kur jo īpaši vajadzīgs pastāvīgs un efektīvs mehānisms personas datu aizsardzībai Eiropas Savienības mērogā.

| b) | Efektīva personas datu aizsardzība ir svarīga ne vien datu subjektiem, bet arī dod ieguldījumu pašai policijas un tiesu iestāžu veiksmīgai sadarbībai. Daudzējādā ziņā abu grupu intereses iet roku rokā. |
| --- | --- |

b)

Efektīva personas datu aizsardzība ir svarīga ne vien datu subjektiem, bet arī dod ieguldījumu pašai policijas un tiesu iestāžu veiksmīgai sadarbībai. Daudzējādā ziņā abu grupu intereses iet roku rokā.

Vienoti standarti

| c) | EDAU uzskata, ka jaunai datu aizsardzības sistēmai būtu ne tikai jāievēro datu aizsardzības principi — ir svarīgi garantēt datu aizsardzības konsekvenci Eiropas Savienībā — bet tajā arī jānosaka papildu noteikumi, kas ņem vērā tiesībaizsardzības jomas īpašo būtību. |
| --- | --- |

c)

EDAU uzskata, ka jaunai datu aizsardzības sistēmai būtu ne tikai jāievēro datu aizsardzības principi — ir svarīgi garantēt datu aizsardzības konsekvenci Eiropas Savienībā — bet tajā arī jānosaka papildu noteikumi, kas ņem vērā tiesībaizsardzības jomas īpašo būtību.

| d) | Ierosinātais tiesību akts atbilst šiem nosacījumiem: tajā nodrošina Direktīvā 96/46/EK noteikto pašreizējo datu aizsardzības principu piemērošanu trešā pīlāra jomā, jo vairums ierosinātā tiesību akta noteikumu atspoguļo citus ES juridiskus instrumentus par personas datu aizsardzību un atbilst šiem juridiskiem instrumentiem. Turklāt tajā nodrošina vienotus standartus šiem principiem, ņemot vērā to piemērošanu šajā jomā, kas visumā ir pietiekami, lai nodrošinātu attiecīgus datu aizsardzības pasākumus attiecībā uz trešā pīlāra jautājumiem. |
| --- | --- |

d)

Ierosinātais tiesību akts atbilst šiem nosacījumiem: tajā nodrošina Direktīvā 96/46/EK noteikto pašreizējo datu aizsardzības principu piemērošanu trešā pīlāra jomā, jo vairums ierosinātā tiesību akta noteikumu atspoguļo citus ES juridiskus instrumentus par personas datu aizsardzību un atbilst šiem juridiskiem instrumentiem. Turklāt tajā nodrošina vienotus standartus šiem principiem, ņemot vērā to piemērošanu šajā jomā, kas visumā ir pietiekami, lai nodrošinātu attiecīgus datu aizsardzības pasākumus attiecībā uz trešā pīlāra jautājumiem.

Norādes, kas piemērojamas visai apstrādei

| e) | Lai sasniegtu pamatlēmuma mērķi, ir būtiski tā darbības jomu piemērot visiem policijas un tiesu iestāžu datiem, pat ja citu dalībvalstu kompetentās iestādes tos nenosūta vai nedara zināmus. |
| --- | --- |

e)

Lai sasniegtu pamatlēmuma mērķi, ir būtiski tā darbības jomu piemērot visiem policijas un tiesu iestāžu datiem, pat ja citu dalībvalstu kompetentās iestādes tos nenosūta vai nedara zināmus.

| f) | LES 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 31. panta 1. punkta c) apakšpunktā nosaka tiesisku pamatu datu aizsardzību noteikumiem, kas neietver tikai to personas datu aizsardzību, kurus faktiski apmaina starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, bet ko arī piemēro valstī. |
| --- | --- |

f)

LES 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 31. panta 1. punkta c) apakšpunktā nosaka tiesisku pamatu datu aizsardzību noteikumiem, kas neietver tikai to personas datu aizsardzību, kurus faktiski apmaina starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, bet ko arī piemēro valstī.

| g) | Ierosinātais tiesību akts neattiecas ne uz apstrādi saistībā ar ES Līguma otro pīlāru (kopēja ārpolitika un drošības politika), ne uz izlūkdienestu veiktu datu apstrādi un šo dienestu piekļuvi šiem datiem, ja tos apstrādā kompetentās iestādes vai citas personas (tas izriet no LES 33. panta). Šajās jomā valsts tiesību akti nodrošinās attiecīgu datu subjektu aizsardzību. Šī nepilnība aizsardzībā ES mērogā pieprasa jo efektīvāku aizsardzību jomās, uz ko patiešām attiecas ierosinātais tiesību akts. |
| --- | --- |

g)

Ierosinātais tiesību akts neattiecas ne uz apstrādi saistībā ar ES Līguma otro pīlāru (kopēja ārpolitika un drošības politika), ne uz izlūkdienestu veiktu datu apstrādi un šo dienestu piekļuvi šiem datiem, ja tos apstrādā kompetentās iestādes vai citas personas (tas izriet no LES 33. panta). Šajās jomā valsts tiesību akti nodrošinās attiecīgu datu subjektu aizsardzību. Šī nepilnība aizsardzībā ES mērogā pieprasa jo efektīvāku aizsardzību jomās, uz ko patiešām attiecas ierosinātais tiesību akts.

| h) | EDAU pauž gandarījumu par to, ka ierosinātā tiesību akta darbības jomā ietilpst personas dati, ko apstrādā tiesu iestādes. |
| --- | --- |

h)

EDAU pauž gandarījumu par to, ka ierosinātā tiesību akta darbības jomā ietilpst personas dati, ko apstrādā tiesu iestādes.

Saistības ar citiem juridiskiem instrumentiem

| i) | Ja citā juridiskā instrumentā, kas saistīts ar ES Līguma VI sadaļu, paredzēti precīzāki nosacījumi vai ierobežojumi datu apstrādei vai piekļuvei tiem, īpašajam juridiskajam instrumentam būtu jāattiecas kā lex specialis. |
| --- | --- |

i)

Ja citā juridiskā instrumentā, kas saistīts ar ES Līguma VI sadaļu, paredzēti precīzāki nosacījumi vai ierobežojumi datu apstrādei vai piekļuvei tiem, īpašajam juridiskajam instrumentam būtu jāattiecas kā lex specialis.

| j) | Ierosinātajam tiesību aktam Padomes pamatlēmumam par datu aizsardzību ir savas priekšrocības, un tas ir vajadzīgs, pat ja nepieņem juridisku instrumentu par pieejamību (kā Komisija ierosinājusi 2005. gada 12. oktobrī). |
| --- | --- |

j)

Ierosinātajam tiesību aktam Padomes pamatlēmumam par datu aizsardzību ir savas priekšrocības, un tas ir vajadzīgs, pat ja nepieņem juridisku instrumentu par pieejamību (kā Komisija ierosinājusi 2005. gada 12. oktobrī).

| k) | Saistībā ar Eiropas Parlamenta piekrišanu direktīvai par saziņas datu glabāšanu ir jo svarīgāki izveidot juridisku sistēmu datu aizsardzībai trešajā pīlārā. |
| --- | --- |

k)

Saistībā ar Eiropas Parlamenta piekrišanu direktīvai par saziņas datu glabāšanu ir jo svarīgāki izveidot juridisku sistēmu datu aizsardzībai trešajā pīlārā.

Ierosinātā tiesību akta struktūra

| l) | Ar II nodaļas papildu noteikumiem (papildus Direktīvas 95/46/EK vispārējiem principiem) vajadzētu nodrošināt papildu aizsardzību datu subjektiem, kas saistīti ar trešā pīlāra īpašo kontekstu, bet nedrīkst radīt zemāku aizsardzības pakāpi. |
| --- | --- |

l)

Ar II nodaļas papildu noteikumiem (papildus Direktīvas 95/46/EK vispārējiem principiem) vajadzētu nodrošināt papildu aizsardzību datu subjektiem, kas saistīti ar trešā pīlāra īpašo kontekstu, bet nedrīkst radīt zemāku aizsardzības pakāpi.

| m) | III nodaļā par īpašas formas apstrāde (kurā iekļauta trešās pakāpes aizsardzība) nedrīkst atkāpties no II nodaļas: III nodaļās noteikumos vajadzētu nodrošināt papildu aizsardzību datu subjektiem, ja iesaistītas vairāku dalībvalstu kompetentās iestādes, bet šajos noteikumos nedrīkst paredzēt zemāku aizsardzības pakāpi |
| --- | --- |

m)

III nodaļā par īpašas formas apstrāde (kurā iekļauta trešās pakāpes aizsardzība) nedrīkst atkāpties no II nodaļas: III nodaļās noteikumos vajadzētu nodrošināt papildu aizsardzību datu subjektiem, ja iesaistītas vairāku dalībvalstu kompetentās iestādes, bet šajos noteikumos nedrīkst paredzēt zemāku aizsardzības pakāpi

| n) | Noteikumi par datu kvalitātes pārbaudi (9. panta 1. un 6. punkts) un personas datu turpmākas apstrādes reglamentācija (11. panta 2. punkts) būtu jāpārceļ uz II nodaļu un jāpiemēro visu tiesībaizsardzības iestāžu veiktu datu apstrādei, pat ja personas datus nav nosūtījusi vai darījusi zināmus cita dalībvalsts. Konkrēti ir būtiski — gan datu subjektu, gan kompetentu iestāžu interesēs — nodrošināt visu personas datu attiecīgu kvalitātes pārbaudi. |
| --- | --- |

n)

Noteikumi par datu kvalitātes pārbaudi (9. panta 1. un 6. punkts) un personas datu turpmākas apstrādes reglamentācija (11. panta 2. punkts) būtu jāpārceļ uz II nodaļu un jāpiemēro visu tiesībaizsardzības iestāžu veiktu datu apstrādei, pat ja personas datus nav nosūtījusi vai darījusi zināmus cita dalībvalsts. Konkrēti ir būtiski — gan datu subjektu, gan kompetentu iestāžu interesēs — nodrošināt visu personas datu attiecīgu kvalitātes pārbaudi.

Mērķu ierobežojums

| o) | Ierosinātais tiesību akts nepietiekami risina vienu situāciju, kas var gadīties policijas darbā: vajadzība turpmāk izmantot datus mērķim, ko uzskata par nesaderīgu ar mērķi, kam tie vākti. |
| --- | --- |

o)

Ierosinātais tiesību akts nepietiekami risina vienu situāciju, kas var gadīties policijas darbā: vajadzība turpmāk izmantot datus mērķim, ko uzskata par nesaderīgu ar mērķi, kam tie vākti.

| p) | Saskaņā ar ES datu aizsardzības tiesību aktiem personas dati jāvāc konkrētiem, precīzi formulētiem un likumīgiem nolūkiem, un tos nedrīkst tālāk apstrādāt ar šiem nolūkiem nesavienojami. Ir jāpieļauj elastība attiecībā uz turpmāku izmantošanu. Vākšanas ierobežojumu, šķiet, labāk ievēros, ja iestādes, kas atbild par iekšēju drošību, zina, ka viņa var ar attiecīgiem aizsardzības pasākumiem izmantot atkāpi no turpmākas izmantošanas ierobežojuma. |
| --- | --- |

p)

Saskaņā ar ES datu aizsardzības tiesību aktiem personas dati jāvāc konkrētiem, precīzi formulētiem un likumīgiem nolūkiem, un tos nedrīkst tālāk apstrādāt ar šiem nolūkiem nesavienojami. Ir jāpieļauj elastība attiecībā uz turpmāku izmantošanu. Vākšanas ierobežojumu, šķiet, labāk ievēros, ja iestādes, kas atbild par iekšēju drošību, zina, ka viņa var ar attiecīgiem aizsardzības pasākumiem izmantot atkāpi no turpmākas izmantošanas ierobežojuma.

| q) | Pamatlēmumam II nodaļā būtu jānosaka, ka dalībvalstīm būtu jāatļauj pieņemt tiesību aktus, lai atļautu turpmāku apstrādi, ja šāds pasākums ir vajadzīgs, lai nodrošinātu:






  — | valsts drošības apdraudējumu novēršanu; |
| --- | --- | --- |

q)

Pamatlēmumam II nodaļā būtu jānosaka, ka dalībvalstīm būtu jāatļauj pieņemt tiesību aktus, lai atļautu turpmāku apstrādi, ja šāds pasākums ir vajadzīgs, lai nodrošinātu:

—

valsts drošības apdraudējumu novēršanu;

| — | dalībvalsts vai Eiropas Savienības svarīgu ekonomisko vai finansiālo interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

—

dalībvalsts vai Eiropas Savienības svarīgu ekonomisko vai finansiālo interešu aizsardzību;

| — | datu subjekta aizsardzību. |
| --- | --- |

—

datu subjekta aizsardzību.

Šīs dalībvalstu kompetences varētu būt saistītas ar apstrādi, kas skar privātumu, un tādēļ tām būtu jāpievieno ļoti stingri nosacījumi.

Vajadzība un samērība

| r) | Ierosinātajā tiesību aktā vajadzības un samērības principam būtu pilnībā jāatspoguļo Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūra, nodrošinot, ka personas datu apstrādi uzskata par vajadzīgu, tikai ja kompetentās iestādes var pierādīt skaidru vajadzību, un ja vien nav pieejami pasākumi, kas mazāk skar privātumu. |
| --- | --- |

r)

Ierosinātajā tiesību aktā vajadzības un samērības principam būtu pilnībā jāatspoguļo Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūra, nodrošinot, ka personas datu apstrādi uzskata par vajadzīgu, tikai ja kompetentās iestādes var pierādīt skaidru vajadzību, un ja vien nav pieejami pasākumi, kas mazāk skar privātumu.

Personas datu apmaiņa ar trešām valstīm

| s) | Ja datus varētu nosūtīt trešām valstīm, nenodrošinot datu subjekta aizsardzību, tas nopietnu kaitētu aizsardzību, kas šajā ierosinātajā tiesību aktā paredzēta Eiropas Savienības teritorijā. EDAU ierosina grozīt ierosināto tiesību aktu, lai nodrošinātu to, ka 15. pantu piemēro visu personas datu apmaiņai ar trešām valstīm. Šis ieteikums neattiecas uz 15. panta 1. panta c) punktu. |
| --- | --- |

s)

Ja datus varētu nosūtīt trešām valstīm, nenodrošinot datu subjekta aizsardzību, tas nopietnu kaitētu aizsardzību, kas šajā ierosinātajā tiesību aktā paredzēta Eiropas Savienības teritorijā. EDAU ierosina grozīt ierosināto tiesību aktu, lai nodrošinātu to, ka 15. pantu piemēro visu personas datu apmaiņai ar trešām valstīm. Šis ieteikums neattiecas uz 15. panta 1. panta c) punktu.

| t) | Ja personas datus nosūta no trešām valstīm, pirms tos izmanto to kvalitāte būtu uzmanīgi jāpārbauda, ņemot vērā cilvēktiesību ievērošanu un datu aizsardzības standartus. |
| --- | --- |

t)

Ja personas datus nosūta no trešām valstīm, pirms tos izmanto to kvalitāte būtu uzmanīgi jāpārbauda, ņemot vērā cilvēktiesību ievērošanu un datu aizsardzības standartus.

Personas datu apmaiņa ar privāto sektoru un iestādēm, kas nav tiesībaizsardzības iestādes

| u) | Datu nodošana privāto sektoru dalībniekiem un iestādēm, kas nav tiesībaizsardzības iestādes, varētu būt vajadzīga īpašos gadījumos, lai novērstu un apkarotu noziedzību, bet būtu jāpiemēro īpaši un stingri nosacījumi. EDAU ierosina grozīt ierosināto tiesību aktu, lai nodrošinātu to, ka 13. un 14. pantu piemēro visu personas datu apmaiņai, tostarp tos, ko nesaņem vai nedara pieejamus kāda cita dalībvalsts. Šis ieteikums neattiecas uz 13. panta c) punktu un 14. panta c) punktu. |
| --- | --- |

u)

Datu nodošana privāto sektoru dalībniekiem un iestādēm, kas nav tiesībaizsardzības iestādes, varētu būt vajadzīga īpašos gadījumos, lai novērstu un apkarotu noziedzību, bet būtu jāpiemēro īpaši un stingri nosacījumi. EDAU ierosina grozīt ierosināto tiesību aktu, lai nodrošinātu to, ka 13. un 14. pantu piemēro visu personas datu apmaiņai, tostarp tos, ko nesaņem vai nedara pieejamus kāda cita dalībvalsts. Šis ieteikums neattiecas uz 13. panta c) punktu un 14. panta c) punktu.

| v) | Būtu jāpiemēro vienoti standarti, tiesībaizsardzības iestādēm piekļūstot personas datiem, kas ir privātā sektora dalībnieku rīcībā, lai nodrošinātu to, ka piekļuvi ir atļauta, tikai pamatojoties uz skaidri definētiem nosacījumiem un ierobežojumiem. |
| --- | --- |

v)

Būtu jāpiemēro vienoti standarti, tiesībaizsardzības iestādēm piekļūstot personas datiem, kas ir privātā sektora dalībnieku rīcībā, lai nodrošinātu to, ka piekļuvi ir atļauta, tikai pamatojoties uz skaidri definētiem nosacījumiem un ierobežojumiem.

Īpašas datu kategorijas

| w) | Būtu jānodrošina īpaši aizsardzības pasākumi, jo īpaši lai garantētu, ka:






  — | biometriskus datus un DNS aprakstus izmanto tikai uz vispāratzītu un savstarpēji izmantojamu tehnisko standartu pamatu, |
| --- | --- | --- |

w)

Būtu jānodrošina īpaši aizsardzības pasākumi, jo īpaši lai garantētu, ka:

—

biometriskus datus un DNS aprakstus izmanto tikai uz vispāratzītu un savstarpēji izmantojamu tehnisko standartu pamatu,

| — | to precizitātes pakāpe ir uzmanīgi ņemta vērā, un datu subjekts to var apstrīdēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem, un |
| --- | --- |

—

to precizitātes pakāpe ir uzmanīgi ņemta vērā, un datu subjekts to var apstrīdēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem, un

| — | ir nodrošināta personu cieņas ievērošana. |
| --- | --- |

—

ir nodrošināta personu cieņas ievērošana.

Atšķirība starp dažādu datu kategorijām

| x) | Dažādu kategoriju personu (aizdomās turētu, notiesātu, cietušo, liecinieku, utt.) personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar atšķirīgiem, attiecīgiem nosacījumiem un aizsardzības pasākumiem. Tādēļ EDAU ierosina 4. pantam pievienot jaunu punktu, iekļaujot šādus elementus:






  — | pienākumu dalībvalstīm noteikt dažādu kategoriju personu personas datu nošķiršanas juridiskas sekas, |
| --- | --- | --- |

x)

Dažādu kategoriju personu (aizdomās turētu, notiesātu, cietušo, liecinieku, utt.) personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar atšķirīgiem, attiecīgiem nosacījumiem un aizsardzības pasākumiem. Tādēļ EDAU ierosina 4. pantam pievienot jaunu punktu, iekļaujot šādus elementus:

—

pienākumu dalībvalstīm noteikt dažādu kategoriju personu personas datu nošķiršanas juridiskas sekas,

| — | papildu noteikumus apstrādes mērķu ierobežošanai, precīzu termiņu noteikšanai un datu piekļuves ierobežošanai attiecībā uz personām, kas nav aizdomās turamās personas. |
| --- | --- |

—

papildu noteikumus apstrādes mērķu ierobežošanai, precīzu termiņu noteikšanai un datu piekļuves ierobežošanai attiecībā uz personām, kas nav aizdomās turamās personas.

Automatizēti lēmumi par personām

| y) | Uz lēmumiem, kas pamatoti tikai uz automatizētu datu apstrādi, būtu jāattiecas ļoti stingri nosacījumi, ja tiem ir juridiskas sekas attiecībā uz kādu personu vai tie kādu personu būtiski ietekmē. Tādēļ EDAU ierosina ieviest īpašu noteikumu par automatizētiem lēmumiem par personām, kas līdzīgi pašreizējiem ES datu aizsardzības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

y)

Uz lēmumiem, kas pamatoti tikai uz automatizētu datu apstrādi, būtu jāattiecas ļoti stingri nosacījumi, ja tiem ir juridiskas sekas attiecībā uz kādu personu vai tie kādu personu būtiski ietekmē. Tādēļ EDAU ierosina ieviest īpašu noteikumu par automatizētiem lēmumiem par personām, kas līdzīgi pašreizējiem ES datu aizsardzības tiesību aktiem.

Daži citi ierosinājumi

| z) | EDAU ierosina:






  — | no jauna formulēt 4. panta 4. punkta pirmo ievilkumu, lai nodrošinātu ECK 8. panta judikatūras ievērošanu, jo ierosinātais 4. panta 4. punkta formulējums neatbilst kritērijiem, kas paredzēti Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā attiecībā uz ECK 8. pantu, |
| --- | --- | --- |

z)

EDAU ierosina:

—

no jauna formulēt 4. panta 4. punkta pirmo ievilkumu, lai nodrošinātu ECK 8. panta judikatūras ievērošanu, jo ierosinātais 4. panta 4. punkta formulējums neatbilst kritērijiem, kas paredzēti Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā attiecībā uz ECK 8. pantu,

| — | svītrot 7. panta 1. punkta vispārējo atkāpi, vai vismaz skaidri ierobežot valsts intereses, ko dalībvalsts izmantotu kā pamatu šīs atkāpes izmantošanai, |
| --- | --- |

—

svītrot 7. panta 1. punkta vispārējo atkāpi, vai vismaz skaidri ierobežot valsts intereses, ko dalībvalsts izmantotu kā pamatu šīs atkāpes izmantošanai,

| — | grozīt 10. pantu, lai nodrošinātu, ka reģistrē vai dokumentē arī piekļuvi datiem, |
| --- | --- |

—

grozīt 10. pantu, lai nodrošinātu, ka reģistrē vai dokumentē arī piekļuvi datiem,

| — | svītrot a) daļu 2. punktā 19., 20. un 21. pantā, |
| --- | --- |

—

svītrot a) daļu 2. punktā 19., 20. un 21. pantā,

| — | ierosinātajam tiesību aktam pievienot noteikumus par datu aizsardzības inspektoriem. Šos noteikumus varētu izstrādāt analogi Regulas 45/2001/EK 24. līdz 26. pantam, |
| --- | --- |

—

ierosinātajam tiesību aktam pievienot noteikumus par datu aizsardzības inspektoriem. Šos noteikumus varētu izstrādāt analogi Regulas 45/2001/EK 24. līdz 26. pantam,

| — | grozīt ierosinātā tiesību akta 31. panta 2. punktu, lai 29. darba grupas priekšsēdētājs arī būtu tiesīgs piedalīties vai būt pārstāvēts jaunās darba grupas sanāksmēs. |
| --- | --- |

—

grozīt ierosinātā tiesību akta 31. panta 2. punktu, lai 29. darba grupas priekšsēdētājs arī būtu tiesīgs piedalīties vai būt pārstāvēts jaunās darba grupas sanāksmēs.

Briselē, 2005. gada 13. janvārī

Peter HUSTINX

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  Programmas 18. lpp.

1

(2)  Beļģijas Karalistes, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Nīderlandes Karalistes un Austrijas Republikas Konvencija par pārrobežu sadarbības izvēršanu, jo īpaši, apkarojot terorismu, pārrobežu noziedzību un nelegālu imigrāciju. Prīme (Vācija), 2005. gada 27. maijs.

2

(3)  Zviedrijas Karalistes ierosme, lai pieņemtu pamatlēmumu par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz smagiem pārkāpumiem, tostarp terora aktiem (OV C 281).

3

(4)  Pamatojoties uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ar ko labo Direktīvu 2002/58/EK (COM (2005) 438 galīgā redakcija)

4

(5)  Eiropadomes 1981. gada 28. janvāra Konvencija par indivīda aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi.

5

(6)  1987. gadā Eiropadome izdeva Ieteikumu Nr. R (87) 15 dalībvalstīm, ar ko reglamentē personas datu izmantošanu policijas nozarē, bet šis ieteikums būtībā dalībvalstīm neuzliek saistības.

6

(7)  Šajā sakarā skat. arī 2005. gada 18. marta dokumentu “EDAU kā Kopienas iestāžu padomdevējs attiecībā uz priekšlikumiem tiesību aktiem un ar tiem saistītiem dokumentiem”, kas publicēts www.edps.eu.int.

7

(8)  Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ar ko labo Direktīvu 2002/58/EK (COM (2005) 438 galīgā redakcija), publicēts www.edps.eu.int

8

(9)  Atzinuma 2.2.4. punkts.

9

(10)  Eiropadomes 1981. gada 28. janvāra Konvencija par indivīda aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi.

10

(11)  Priekšlikums Padomes lēmumam attiecībā uz piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai konsultācijas nolūkā dalībvalstu iestādēm, kuras atbildīgas par iekšējo drošību un Europol – teroristu uzbrukumu un citu nopietnu kriminālpārkāpumu novēršanai, atklāšanai un izmeklēšanai (COM (2005) 600 galīgā redakcija), kas izdots 2005. gada 24. novembrī. EDAU gatavojas nākt klajā ar atzinumu par šo priekšlikumu 2006. gada sākumā.

11

Europol

(12)  EDAU atsaucas uz identiem apsvērumiem Tiesas spriedumā par (inter alia) Österreichischer Rundfunk (Austrijas radio) un citiem, Apvienotās lietas C-465/00, C-138/01 un C-139/01, ECR [2003] I-4989. lpp.

12

inter alia

Österreichischer Rundfunk

(13)  Šajā pašā sakarā skatīt arī EDAU 2005. gada 26. septembra atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ar ko groza Direktīvas 2002/58/EK 33. punktu.

13

(14)  Tiesas 2005. gada 16. jūnija spriedums Pupino lietā C-105/03.

14

(15)  Šie noteikumi varētu būt līdzīgi Regulas 45/2001/EK 46. panta noteikumiem.

15

(16)  Muitas informācijas sistēma ir maza, bet diezgan sarežģīta sistēma, kas sastāv no valstu un pārvalstiskiem elementiem, un ko var salīdzināt ar Šengenas Informācijas sistēmu. Ņemot vērā pašreiz aplūkojamā priekšlikuma relatīvi ierobežoto nozīmi muitas informācijas sistēmai, kā arī pašas sistēmas sarežģītību, tā šajā atzinumā nebūs aplūkota. EDAU pievērsīsies muitas informācijas sistēmai citā sakarā.

16

(17)  Turklāt tas neatbilstu Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikumam Nr. R (87) 15 dalībvalstīm, ar ko reglamentē personas datu izmantojumu policijas nozarē. Konkrēti – 7.2. principā paredzēts, ka personas datu kvalitātei būtu jāparedz “regulāras pārbaudes”, vienojoties ar uzraudzības iestādi vai saskaņā ar konkrētas valsts tiesību aktiem.

17

(18)  Skat. konkrēti šā atzinuma 94. punktu.

18

(19)  Padomes Lēmums 2005/876/TI par tādas informācijas apmaiņu, ko iegūst no sodāmības reģistra, stājās spēkā 9. decembrī. Lēmums papildina un atvieglina tos esošos mehānismus informācijas nodošanai attiecībā uz sodāmību, kuru pamatā ir spēkā esošās konvencijas, tādi instrumenti kā 1959. gada Konvencija par savstarpēju palīdzību krimināllietās, un 2000. gada Konvencija par dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās. Šo tekstu vēlāk aizstās ar precīzāku Padomes pamatlēmumu. Komisija paredz ierosināt jaunu pamatlēmumu šajā jomā.

19

(20)  Papildus 7. pantā paredzētajam vispārējam noteikumam par personas datu glabāšanas termiņiem priekšlikumā paredzēti īpaši noteikumi par personas datiem, kādos dalās ar citām dalībvalstīm. Jo īpaši 9.7. pantā noteikts, ka personas datus dzēš, ja:

20

| 1. | šos datus nav bijis jānosūta, jāatklāj vai jāsaņem, |
| --- | --- |

1.

šos datus nav bijis jānosūta, jāatklāj vai jāsaņem,

| 2. | pēc sūtītāja iestādes paziņotā termiņa beigšanas, ja vien personas dati nav turpmāk vajadzīgi tiesvedībā |
| --- | --- |

2.

pēc sūtītāja iestādes paziņotā termiņa beigšanas, ja vien personas dati nav turpmāk vajadzīgi tiesvedībā

| 3. | ja dati nav vai vēl nav vajadzīgi nolūkam, kam tie nosūtīti. |
| --- | --- |

3.

ja dati nav vai vēl nav vajadzīgi nolūkam, kam tie nosūtīti.

(21)  Varētu apsvērt ierobežojumu, lai iekļautu tikai terorisma apkarošanu un/vai 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētās īpašas valsts intereses - lietojumu vēstures, statistikas vai zinātnes sakarā.

21

(22)  Kā piemēru skatīt neseno Komisijas paziņojumu “Stratēģija par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārējo dimensiju” (COM(2005) 491 galīgā redakcija).

22

(23)  Papildprotokolu Konvencijai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi “par uzraudzības iestādēm un datu pārrobežu plūsmu” parakstīja 2001. gada 8. novembrī, un tas stājās spēkā 2004. gada 1. jūlijā. Šo saistošo starptautisku juridisku instrumentu līdz šim parakstījušas 11 valstis (no tām 9 ir ES dalībvalstis). Protokola 2.1. pantā paredzēts vispārējs princips, ka “Katra Puse nodrošina personas datu nosūtīšanu saņēmējam, kas ir tādas valsts vai organizācijas pakļautībā, kura nav Konvencijas Puse, tikai, ja šī valsts vai organizācija nodrošina atbilstīga līmeņa datu aizsardzību.”

23

(24)  ANO Konvencija pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu apiešanos vai sodīšanu, ko parakstījušas visas ES dalībvalstis un kas stājās spēkā 1987. gada 26. jūnijā. Jo īpaši 15. pantā noteikts, ka “Katra valsts puse nodrošina, ka, ja konstatēts, ka liecība ir iegūta spīdzināšanas rezultātā, šo liecību neizmanto kā pierādījumu jebkurā tiesas procesā, izņemot pret personu, kas apsūdzēta spīdzināšanā kā pierādījumu, ka liecība tika sniegta.”

24

(25)  Memorands par tiesībaizsardzību un informācijas apmaiņu ES, kas pieņemts Eiropas datu aizsardzības iestāžu pavasara konferencē, Krakovā 2005. gada 25.-26. aprīlī.

25

Memorands par tiesībaizsardzību un informācijas apmaiņu ES

(26)  Skatīt Komisijas likumdošanas un darba programmu 2006 COM(2005) 531 galīgā redakcija.

26

(27)  Piemēram, telefona rēķinu var izmantot komerciāliem nolūkiem, ja tajā pareizi norādīti telefona zvani; tomēr, to pašu telefona rēķinu tiesībaizsardzības iestādes varētu pilnībā neizmantot kā pārliecinošu pierādījumu attiecībā uz personu, kas zvanīja konkrētajā gadījumā.

27

(28)  Saskaņā ar Direktīva apsvērumiem “Jautājumi par valsts iestāžu piekļuvi datiem, kas glabāti saskaņā ar šo direktīvu, izmantošanai darbībās, kuras minētas Direktīvas 95/46/EK 3. panta 2. punktā, neietilpst Kopienas tiesību aktu darbības jomā. Tomēr tie varētu būt valsts tiesību vai darbību subjekti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, vienmēr ņemot vērā to, ka šādiem tiesību aktiem vai darbībām pilnībā jāievēro pamattiesības, kas izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām un ko nodrošina ECK. ECK 8. pants, kā to interpretējusi Eiropas Cilvēktiesību tiesa...”

28

(29)  Jo īpaši IV nodaļā aplūkota informācijas tiesības (19. un 20. pants) un piekļuves, labošanas, dzēšanas vai piekļuves noslēgšanas tiesības (21. pants). Visumā šajos pantos datu subjektiem nodrošina visas tiesības, ko parasti garantē ES datu aizsardzības tiesību akti, paredzot vairākus izņēmumus, lai ņemtu vērā trešās pīlāra īpatnības. Konkrēti datu subjektu tiesību ierobežojumi ir atļauti ar gandrīz identiskiem noteikumiem attiecībā gan uz informācijas tiesībām (19.2. un 20.2. pants), gan uz piekļuves tiesībām (21.2. pants).

29

(30)  Tāpat skatīt EDAU atzinumu par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām, COM(2004) 835 galīgā redakcija, kas publicētā www.edps.eu.int.

30

(31)  Šis atbilst priekšlikuma 18. pantam, saskaņā ar ko sūtītāja iestādi pēc lūguma informēs par to personas datu turpmāku apstrādi, kurus nosūtīja vai darīja pieejamus, un 24. pantam, ar ko īsteno drošības pasākums, arī ņemot vērā ierosinātu metodisku šo pasākumu pašauditu.

31

---

III Paziņojumi

Komisija

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/48

---

GR-Elliniko: Regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu vadība

Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus konkursam par līgumiem regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, ko Grieķijas Republika izsludinājusi saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu

(2006/C 47/13)

1.   Ievads: Saskaņā ar Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Grieķijas valdība ir nolēmusi no 2006. gada 1. aprīļa uzlikt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības regulāras gaisa satiksmes pakalpojumiem šādos maršrutos:

Atēnas — Kitira,

Atēnas — Naksa,

Atēnas — Parosa,

Atēnas — Karpatosa,

Atēnas — Sitija,

Atēnas — Skiata,

Saloniki — Kerkira (Korfu),

Roda — Kosa — Lerosa — Astipaleja,

Kerkira (Korfu) — Aktio — Kefalonija — Zakinta.

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību nosacījumi publicēti
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 46, 24.2.2006. un C 164, 10.7.2002., 16.lpp.

Ja līdz 2006. gada 1. martam neviens gaisa pārvadātājs nedarīs zināmu Civilās aviācijas departamentam nodomu no 2006. gada 1. aprīļa veikt regulārus lidojumus vienā vai vairākos iepriekš minētajos maršrutos saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību nosacījumiem attiecīgajam maršrutam vai maršrutiem un bez finansiālas atlīdzības, Grieķija ir nolēmusi saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta minētās regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā, ierobežot piekļuvi vienam vai vairākiem iepriekš minētajiem maršrutiem (kā izklāstīts nākamajā punktā) vienam gaisa pārvadātājam uz trijiem gadiem un piešķirt tiesības veikt lidojumus attiecīgajos maršrutos no 2006. gada 1. aprīļa pēc atklāta konkursa.

2.   Konkursa uzaicinājuma priekšmets: Ekskluzīvas tiesības sniegt regulāras gaisa satiksmes pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām uz trijiem gadiem no 2006. gada 1. aprīļa šādos maršrutos:

Atēnas — Kitira,

Atēnas — Naksa,

Atēnas — Parosa,

Atēnas — Karpatosa,

Atēnas — Sitija,

Atēnas — Skiata,

Saloniki — Kerkira (Korfu),

Roda — Kosa — Lerosa — Astipaleja,

Kerkira (Korfu) — Aktio — Kefalonija — Zakinta.

Pakalpojumi šajos maršrutos jāsniedz saskaņā ar atbilstošajiem sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību nosacījumiem, kas publicēti
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 46, 24.2.2006. un C 164, 10.7.2002., 16.lpp.

Piedāvājumus var iesniegt par vienu vai vairākiem iepriekš minētajiem maršrutiem. Tomēr piedāvājumi jāiesniedz atsevišķi par katru no iepriekš minētajiem maršrutiem.

Ņemot vērā attiecīgo gaisa satiksmes maršrutu īpatnības, gaisa pārvadātājiem jāspēj pierādīt, ka apkalpe, kas apkalpo pasažierus iepriekš minētajos maršrutos, runā un saprot grieķiski.

3.   Piedalīšanās konkursa procedūrā: Konkursa procedūrā var piedalīties jebkurš gaisa pārvadātājs, kuram ir derīga darbības licence, kas izdota dalībvalstī saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu.

4.   Konkursa procedūra: Uz šo konkursa procedūru attiecas Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem 4. panta 1. punkta d) un i) apakšpunkta nosacījumi, kā arī prezidenta Dekrēts 346/98, ar ko Grieķijas tiesību aktus par sabiedrisko pakalpojumu līgumiem saskaņo ar Padomes 18.7.1992. Direktīvas 92/50/EEK nosacījumiem un kurā grozījumi izdarīti ar prezidenta Dekrētu 18/2000.

Ārkārtas gadījumā, ja tiek nolemts atkārtot konkursa procedūru (sākotnējās procedūras nesekmīga iznākuma gadījumā), Transporta un komunikāciju ministrija var veikt nepieciešamos pasākumus, lai būtiskas vajadzības gadījumā nodrošinātu gaisa satiksmi uz atsevišķu attālu reģionu, ja šādi pasākumi atbilst nediskriminācijas, proporcionalitātes un pārredzamības principiem un neilgst vairāk kā 6 mēnešus.

Turklāt, ja ir iesniegts tikai viens piedāvājums un ja šis piedāvājums atzīts par finansiāli nepieņemamu, var veikt sarunu procedūru.

Iesniegtie piedāvājumi pretendentiem ir saistoši līdz līgumu piešķiršanai.

5.   Konkursa dokumentācija: Pilnīgu konkursa dokumentāciju, kurā izklāstītas specifikācijas, uzskaitīti dalībai konkursā nepieciešamie dokumenti un norādīta cita informācija, bez maksas var saņemt no Grieķijas Civilās aviācijas departamenta Gaisa pārvadājumu direktorāta, Vas. Georgiou 1, GR-166 04 Elliniko, tālrunis: (30-2) 108 91 61 49 vai fakss (30-2) 108 94 71 01.

6.   Finansiālā atlīdzība: Piedāvājumos skaidri jānorāda maksa, kas prasīta par katru ceturksni, kad tiek sniegti pakalpojumi katrā maršrutā, trijiem gadiem no piedāvātās pārvadājumu uzsākšanas dienas (ar gada sadalījumu pa kontiem, kā norādīts specifikācijās). Finansiālo atlīdzību maksā katru ceturksni trīsdesmit dienas pēc tās dienas, kad gaisa pārvadātājs izdevis attiecīgu faktūrrēķinu, pārskaitot to uz gaisa pārvadātāja kontu Grieķijas atzītā bankā. Precīzu atlīdzības summu nosaka, pamatojoties uz faktiski veikto lidojumu skaitu, Civilās aviācijas departamenta attiecīgu dienestu izsniegtu apliecinājumu par to, ka līguma nosacījumi ir pienācīgi izpildīti, un izmaksājamās atlīdzības summas proporcionālo daļu.

7.   Atlases kritērijs: Katram maršrutam, uz ko attiecas uzaicinājums iesniegt piedāvājumus, kritērijs, lai izvēlētos kādu no gaisa pārvadātājiem, kuri atzīti par spējīgiem sekmīgi un saskaņā ar norādītajām prasībām sniegt pakalpojumus šajā maršrutā, ir mazākā finansiālās atlīdzības summa, kas tiek prasīta attiecībā uz šo maršrutu.

8.   Līguma ilgums, grozījumi un izbeigšana: Līgumu piemēro no 2006. gada 1. aprīļa, un tā darbības termiņš beidzas 2009. gada 31. martā.

Jebkādiem līguma grozījumiem jāatbilst sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību nosacījumiem, kas publicēti
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 46 24.2.2006. un C 164, 10.7.2002., 16.lpp. Visiem līguma grozījumiem jābūt rakstiskiem.

Ja notikušas neparedzētas darbības apstākļu izmaiņas, atlīdzības summu var pārskatīt.

Katra līgumslēdzēja puse var izbeigt līgumu, par to brīdinot sešus mēnešus iepriekš. Ja tam ir īpaši svarīgi iemesli vai ja gaisa pārvadātājs pienācīgi nepilda līguma nosacījumus attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, līguma piešķīrēja iestāde var izbeigt līgumu bez iepriekšēja brīdinājuma. Ja līgumslēdzēja darbības licence vai gaisa pārvadātāja sertifikāts (AOC) tiek apturēts vai atsaukts, līgumu uzskata par automātiski izbeigtu.

9.   Soda sankcijas par līguma nosacījumu nepildīšanu: Gaisa pārvadātājs atbild par to, lai līguma nosacījumi tiktu pienācīgi pildīti.

Gaisa pārvadātāja vainas dēļ atceltu lidojumu skaits nedrīkst pārsniegt 2 % no gada kopējā lidojumu skaita. Šādos gadījumos proporcionāli samazina finansiālās atlīdzības summu.

Ja līgumslēdzējs nepilda saistības saskaņā ar līgumu vai daļu no šīm saistībām tādu iemeslu dēļ, kas nav nepārvaramas varas apstākļi (citi iemesli kā gadījumā, kad atcelto lidojumu skaits ir mazāks par 2 % no gada kopējā lidojumu skaita, kā norādīts iepriekšējā punktā), līguma piešķīrēja iestāde var piemērot šādas soda sankcijas:

ja atcelto lidojumu skaits attiecīgajā maršrutā pārsniedz 2 % no gada kopējā plānoto lidojumu skaita, finansiālo atlīdzību, kas jāmaksā par šo maršrutu (par ceturkšņa laikā faktiski veiktajiem lidojumiem), samazina par summu, kas vienāda ar summu, ko piemērotu, ja lidojumi būtu veikti normāli;

ja netiek pildītas saistības attiecībā uz vietu skaitu nedēļā, kas faktiski piedāvāts ceturkšņa laikā, finansiālo atlīdzību samazina proporcionāli nepiedāvāto vietu skaitam;

ja netiek pildītas saistības attiecībā uz biļešu cenām, finansiālo atlīdzību samazina proporcionāli starpībai starp plānotajām biļešu cenām un cenām, kas faktiski piemērotas;

ja netiek pildīti citi līguma nosacījumi, piemēro lidostas noteikumos paredzētās soda naudas;

ja līgumslēdzējs trešo reizi viena un tā paša ceturkšņa laikā pieļauj vienu un to pašu kļūdu vienā un tajā pašā maršrutā, papildus iepriekš minētajām soda sankcijām kā garantiju var pieprasīt pilnībā vai daļēji ieturēt summu, kas minēta garantijas vēstulē par līguma nosacījumu pienācīgu izpildi attiecībā uz šo maršrutu; pēc tam Civilās aviācijas departaments nosūta līgumslēdzējam rakstisku brīdinājumu, ja līgumslēdzējs neiesniedz pietiekamus pierādījumus, lai attaisnotu savu rīcību. Lemjot par šajā punktā paredzēto soda sankciju piemērošanu, jāņem vērā katra konstatētā pārkāpuma nozīmīgums un jāpiemēro proporcionalitātes princips.

Līguma piešķīrēja iestāde var arī pieprasīt radīto zaudējumu atlīdzināšanu.

10.   Piedāvājumu iesniegšana: Piedāvājumi piecos eksemplāros jānosūta ierakstītā vēstulē ar apliecinājumu par saņemšanu vai jāiesniedz personīgi ar apliecinājumu par saņemšanu šādā adresē:

Ministry of Transport and Communications, Civil Aviation Authority, Directorate-General for Air Transport, Directorate for Air Operations, Section II, Vasileos Georgiou 1, GR-16604 Elliniko.

Piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigu laiks un datums ir līdz plkst. 12.00 trīsdesmit otrajā dienā pēc dienas, kad šis uzaicinājums iesniegt piedāvājumus publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Piedāvājumi, kas nosūtīti pa pastu, jāsaņem līdz iepriekš minētajam laikam un datumam, ko pierāda ar apliecinājumu par saņemšanu.

11.   Konkursa uzaicinājuma derīgums: Šis uzaicinājums iesniegt piedāvājumus konkursam ir derīgs, ja līdz 2006. gada 1. martam neviens Kopienas gaisa pārvadātājs nav paziņojis (iesniedzot lidojumu plānu Civilās aviācijas departamentam) par nodomu no 2006. gada 1. aprīļa veikt regulārus lidojumus vienā vai vairākos iepriekš minētajos maršrutos saskaņā ar uzliktajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un bez finansiālas atlīdzības.

Jebkurā gadījumā uzaicinājums iesniegt piedāvājumus konkursam ar iepriekš izklāstītajiem nosacījumiem paliks spēkā attiecībā uz tiem maršrutiem, par kuriem neviens gaisa pārvadātājs nav izteicis interesi līdz 2006. gada 1. martam.

---

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/51

---

P-Lisabona: Regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana

Uzaicinājums uz konkursu, ko izsludinājusi Portugāle saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d apakšpunktu par regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu starp Lisabonu (Lisboa) un Bragansu (Bragança) un Bragansu, Vilarealu (Vila Real) un Lisabonu

(“Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikums” S 25, 7.2.2006., atklāts konkurss, 27011-2006)

(“Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 32, 8.2.2006.)

(2006/C 47/14)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

1.   Ievads: Atbilstīgi 1992. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam par Kopienas aviopārvadātāju piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem, Portugāle ir pieņēmusi lēmumu grozīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu maršrutā Lisabona - Bragansa un Bragansa - Vilareala - Lisabona.

Līdz 2006. gada 8. martam neviens aviopārvadātājs nav uzsācis vai negrasās uzsākt regulārus lidojumus iepriekšminētajos maršrutos saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu un, neprasot finansiālu kompensāciju, Portugāle ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar minētās regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto procedūru ierobežot piekļuvi šiem maršrutiem tikai ar vienu aviopārvadātāju, un – atklātā konkursā piešķirt šīs tiesības no 2006. gada 28. augusta.

2.   Uzaicinājuma uz konkursu priekšmets: No 2006. gada 28. augusta sniegt regulārus aviopārvadājumu pakalpojumus starp Lisabonu un Bragansu un Bragansu, Vilarealu un Lisabonu.

Šos pakalpojumus jāsniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, kas noteikts attiecībā uz šiem maršrutiem un publicēts
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 30, 7.2.2006.

Jāņem vērā, ka šie ir īpaša veida pārvadājumi, un tādēļ aviopārvadātājiem būs jāpierāda, ka viņi spēj nodrošināt šos pārvadājumus un ka komandas lielākā daļa runā portugāļu valodā un to saprot.

3.   Piedalīšanās piedāvājumu iesniegšanas konkursā: Piedalīties var visi aviopārvadātāji, kuriem ir derīga ekspluatācijas licence, ko izdevusi kāda dalībvalsts saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu, kā arī atbilstīga gaisa satiksmes uzņēmuma atļauja.

4.   Konkursa procedūra attiecībā uz piedāvājumu iesniegšanu: Šim uzaicinājumam uz konkursu tiek piemēroti Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d), e), f), g), h) un i) apakšpunkta noteikumi.

5.   Konkursa dokumentācija: Pilnīga konkursa dokumentācija, tostarp konkursa programma, samaksājot 100 eiro, ir pieejama Valsts Civilās aviācijas institūtā: Instituto Nacional da Aviação Civil, Rua B, Edifícios 4,5, e 6 – Aeroporto da Portela 4, P-1749-034 Lisbon.

6.   Finansiālā kompensācija: Kandidātu iesniegtajos piedāvājumos ir skaidri jānorāda summa, ko vēlas saņemt kā kompensāciju par pakalpojumu sniegšanu trīs gadus no pakalpojumu sniegšanas sākuma (ar sadalījumu pa gadiem). Ja piedāvājumos ir iekļauti arī lidojumi nedēļas nogalē, tas dalībvalstij nedrīkst radīt nekādu finansiālo iemaksu pieaugumu. Nedēļas nogalē veikto lidojumu finansiālā ietekme (dalībvalstij nav jāsedz finansiālais ieguldījums) pretendentiem ir pienācīgi jāpaskaidro un jāpamato.

Precīzu galīgo piešķirtās kompensācijas lielumu ik gadu noteiks “ex post”, pamatojoties uz pierādītiem izdevumiem un ieņēmumiem par faktiski sniegtajiem aviopakalpojumiem konkursa piedāvājumā minētās summas apjomā.

7.   Cenas: Pretendentu iesniegtajos piedāvājumos ir jāuzrāda paredzētās cenas, kam ir jābūt saskaņā ar grozīto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, kas publicēts
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 30, 7.2.2006.

8.   Līguma darbības termiņš, grozījumi un līguma laušana: Līgums stāsies spēkā 2006. gada 28. augustā, un tā termiņš beigsies 2009. gada 27. augustā Ik gadu jūnijā un jūlijā sadarbībā ar pārvadātāju pārbauda līguma izpildi . Finansiālās kompensācijas lielumu var pārskatīt, ja neparedzēti mainās darbības veikšanas nosacījumi.

9.   Līgumsods līguma neizpildes gadījumā: Ja aviopārvadātājs nevar sniegt pakalpojumu nepārvaramas varas dēļ, finansiālās kompensācijas lielumu var samazināt atbilstīgi neveiktajiem lidojumiem.

Ja aviopārvadātājs nevar sniegt pakalpojumu cita iemesla, nevis nepārvaramas varas dēļ, vai arī, ja tas nepilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, Portugāles iestādes var:

- samazināt finansiālās kompensācijas summu atbilstīgi neveiktajiem lidojumiem,

- pieprasīt aviopārvadātājam paskaidrojumus, un, ja tie nav apmierinoši, – bez iepriekšējas brīdināšanas pārtraukt līgumu un pieprasīt kaitējuma atlīdzināšanu.

10.   Piedāvājumu iesniegšana:

| 1. | Piedāvājumi ir jāiesniedz 30 dienu laikā no to publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tiem ir jābūt iesniegtiem noteiktā termiņa pēdējā dienā vēlākais līdz plkst. 17:00 (C 47, 25.2.2006.). |
| --- | --- |

1.

Piedāvājumi ir jāiesniedz 30 dienu laikā no to publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tiem ir jābūt iesniegtiem noteiktā termiņa pēdējā dienā vēlākais līdz plkst. 17:00 (C 47, 25.2.2006.).

| 2. | Piedāvājumus var iesniegt tieši Valsts Civilās aviācijas institūtā: Instituto Nacional de Aviação Civil, Rua B, Edificios 4, 5 e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749-034 Lisbon, no 9 līdz 17, saņemot apstiprinājumu par iesniegšanu, vai nosūtīt ar ierakstītu vēstuli uz iepriekš minēto adresi, ievērojot iepriekš minētos termiņus. |
| --- | --- |

2.

Piedāvājumus var iesniegt tieši Valsts Civilās aviācijas institūtā: Instituto Nacional de Aviação Civil, Rua B, Edificios 4, 5 e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749-034 Lisbon, no 9 līdz 17, saņemot apstiprinājumu par iesniegšanu, vai nosūtīt ar ierakstītu vēstuli uz iepriekš minēto adresi, ievērojot iepriekš minētos termiņus.

11.   Uzaicinājuma uz konkursu derīguma termiņš: Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta pirmo teikumu uz šo uzaicinājumu uz konkursu attiecina nosacījumu, ka neviens Kopienas aviopārvadātājs, kas ir tiesīgs sniegt minēto pakalpojumu, līdz 2006. gada 8. martam, nav iesniedzis lūgumu atļaut veikt lidojumus minētajā maršrutā no 2006. gada 28. augusta atbilstīgi uzliktajam sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumam, nesaņemot par to nekādu finansiālu kompensāciju.

Ja viens vai vairāki aviopārvadātāji līdz 2006. gada 8. martam iesniedz pieteikumu, kurā izsaka gatavību veikt šos lidojumus, ievērojot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, neprasot par to kompensāciju, šis uzaicinājums uz konkursu vairs nav spēkā.

---

25.2.2006

| 25.2.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/s3

---

PAZIŅOJUMS

2006. gada 28. februārī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 49 A tiks publicēts Kopējais lauksaimniecības augu šķirņu katalogs — 23. pilnā izdevuma 7. papildinājums.

Oficiālā Vēstneša abonenti bez maksas var saņemt tik daudz šā Oficiālā Vēstneša eksemplāru un valodas versiju, cik paredz to abonements. Lūdzam abonentus atsūtīt pilnīgi aizpildītu pievienoto pasūtījuma veidlapu, tajā minot abonementa reģistrācijas numuru (kods katras etiķetes kreisajā daļā, kas sākas ar O/...). Šis Oficiālais Vēstnesis būs pieejams bez maksas vienu gadu no publicēšanas datuma.

Citi interesenti šo Oficiālo Vēstnesi var pasūtīt par maksu kādā no mūsu pārdošanas birojiem (sk. apgriezto lapu).

Šo Oficiālo Vēstnesi, tāpat kā visas Oficiālā Vēstneša sērijas (L, C, CA, CE), bez maksas var lasīt tiešsaistes režīmā http://europa.eu.int/eur-lex/lex.

Image

---