# Euroopan unionin C 55/7. m

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 55 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta7. maaliskuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 55

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta7. maaliskuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Neuvosto |
| 2006/C 055/1 | Neuvoston lausunto, annettu 24 päivänä tammikuuta 2006, Suomen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009 | 1 |
| 2006/C 055/2 | Neuvoston lausunto, annettu 24 päivänä tammikuuta 2006, Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 5 |
| 2006/C 055/3 | Neuvoston lausunto, annettu 24 päivänä tammikuuta 2005, Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2010 | 9 |
| 2006/C 055/4 | Neuvoston lausunto, annettu 24 päivänä tammikuuta 2006, Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 13 |
| 2006/C 055/5 | Neuvoston lausunto, annettu 24 päivänä tammikuuta 2006, Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 17 |
| 2006/C 055/6 | Neuvoston lausunto, annettu 24 päivänä tammikuuta 2006, Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 21 |
| 2006/C 055/7 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009 | 25 |
| 2006/C 055/8 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 29 |
| 2006/C 055/9 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 33 |
| 2006/C 055/0 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2009 | 37 |
| 2006/C 055/1 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, Latvian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 41 |
| 2006/C 055/2 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, Slovenian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 45 |
| | Komissio |
| 2006/C 055/3 | Euron kurssi | 49 |
| 2006/C 055/4 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4150 — Abbott/Guidant) (
  1
  ) | 50 |
| 2006/C 055/5 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant) (
  1
  ) | 51 |
| 2006/C 055/6 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 52 |
| 2006/C 055/7 | Menettelyn aloittaminen (Asia COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen) (
  1
  ) | 53 |
| 2006/C 055/8 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4161 — SEI/VWBN) (
  1
  ) | 54 |
| 2006/C 055/9 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  ) | 55 |
| 2006/C 055/0 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 56 |
| 2006/C 055/1 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/2 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/3 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/4 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/5 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/6 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/7 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel) (
  1
  ) | 60 |
| 2006/C 055/8 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  ) | 60 |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2006/C 055/9 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 24 päivänä helmikuuta 2006, Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, joka koskee ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta kansantalouden tilinpidon tietojen toimittamisen osalta (CON/2006/12) | 61 |
| 2006/C 055/0 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2006, ehdotuksesta neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien hintatietojen keruun ajallisen keston osalta (CON/2006/13) | 63 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Neuvosto

2006/C 055/1

Neuvoston lausunto, annettu 24 päivänä tammikuuta 2006, Suomen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

1

2006/C 055/2

Neuvoston lausunto, annettu 24 päivänä tammikuuta 2006, Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

5

2006/C 055/3

Neuvoston lausunto, annettu 24 päivänä tammikuuta 2005, Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2010

9

2006/C 055/4

Neuvoston lausunto, annettu 24 päivänä tammikuuta 2006, Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

13

2006/C 055/5

Neuvoston lausunto, annettu 24 päivänä tammikuuta 2006, Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

17

2006/C 055/6

Neuvoston lausunto, annettu 24 päivänä tammikuuta 2006, Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

21

2006/C 055/7

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

25

2006/C 055/8

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008

29

2006/C 055/9

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008

33

2006/C 055/0

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2009

37

2006/C 055/1

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, Latvian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

41

2006/C 055/2

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä helmikuuta 2006, Slovenian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

45

Komissio

2006/C 055/3

Euron kurssi

49

2006/C 055/4

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4150 — Abbott/Guidant) (
  1
  )

1

50

2006/C 055/5

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant) (
  1
  )

1

51

2006/C 055/6

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

52

2006/C 055/7

Menettelyn aloittaminen (Asia COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen) (
  1
  )

1

53

2006/C 055/8

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4161 — SEI/VWBN) (
  1
  )

1

54

2006/C 055/9

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  )

1

55

2006/C 055/0

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

56

2006/C 055/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/2

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/3

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/4

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/5

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/6

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/7

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel) (
  1
  )

1

60

2006/C 055/8

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  )

1

60

Euroopan keskuspankki

2006/C 055/9

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 24 päivänä helmikuuta 2006, Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, joka koskee ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta kansantalouden tilinpidon tietojen toimittamisen osalta (CON/2006/12)

61

2006/C 055/0

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2006, ehdotuksesta neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien hintatietojen keruun ajallisen keston osalta (CON/2006/13)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Neuvosto

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2006,

Suomen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

(2006/C 55/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 24 päivänä tammikuuta 2006 Suomen tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2009. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 24 päivänä tammikuuta 2006 Suomen tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2009.

| (2) | Suomi koki 1990-luvun alussa poikkeuksellisen syvän laman, minkä jälkeen talous kasvoi voimakkaasti keskimäärin 3,6 prosenttia vuodessa vuosina 1995—2004. Talouden toimeliaisuuden voimakas elpyminen edisti työllisyysasteen nousua; inflaatiovauhti alitti tästä huolimatta euroalueen keskiarvon. Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuosien 2005—2006 2,7 prosentista keskimäärin 2,3 prosenttiin ohjelmakauden muina vuosina. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen skenaario näyttää perustuvan varovaisiin kasvuennusteisiin. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(2)

Suomi koki 1990-luvun alussa poikkeuksellisen syvän laman, minkä jälkeen talous kasvoi voimakkaasti keskimäärin 3,6 prosenttia vuodessa vuosina 1995—2004. Talouden toimeliaisuuden voimakas elpyminen edisti työllisyysasteen nousua; inflaatiovauhti alitti tästä huolimatta euroalueen keskiarvon. Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuosien 2005—2006 2,7 prosentista keskimäärin 2,3 prosenttiin ohjelmakauden muina vuosina. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen skenaario näyttää perustuvan varovaisiin kasvuennusteisiin. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (3) | Neuvosto hyväksyi ohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa, joka koskee vuodet 2004—2008 kattavaa vakausohjelman edellistä tarkistusta. Komission yksiköiden ennusteiden perusteella julkisen talouden ylijäämän arvioidaan olevan 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Tämä vastaa hyvin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa esitettyä ylijäämätavoitetta. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi ohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa, joka koskee vuodet 2004—2008 kattavaa vakausohjelman edellistä tarkistusta. Komission yksiköiden ennusteiden perusteella julkisen talouden ylijäämän arvioidaan olevan 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Tämä vastaa hyvin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa esitettyä ylijäämätavoitetta.

| (4) | Tarkistetussa ohjelmassa noudatetaan pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmille uusissa käytännesäännöissä määritettyä mallirakennetta ja tietojen toimittamisvaatimuksia (2). |
| --- | --- |

(4)

Tarkistetussa ohjelmassa noudatetaan pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmille uusissa käytännesäännöissä määritettyä mallirakennetta ja tietojen toimittamisvaatimuksia (2).

| (5) | Suomen keskeisiä tavoitteita ovat tasapainossa oleva valtiontalous normaalin talouskasvun aikana sekä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen. Julkisen talouden ylijäämän arvioidaan supistuvan hieman ja olevan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2008—2009; perusylijäämä supistuu jonkin verran enemmän, koska korkomenojen ennustetaan pienentyvän. Ylijäämän supistuminen johtuu pääasiassa tulopuolesta, jossa näkyy veronkevennysten vaiheittainen toteuttaminen. Menot on tarkoitus pitää kurissa valtiontalouteen sovellettavilla menokatoilla sekä korkomenoja vähentämällä.
  Edelliseen tarkistukseen verrattuna vuosien 2006—2009 ylijäämäarvioita on tarkistettu alaspäin noin 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu veronkevennyksistä sekä sosiaaliturvarahastojen ja paikallishallinnon rahoitusasemaa koskevista aiempaa varovaisemmista ennusteista. |
| --- | --- |

(5)

Suomen keskeisiä tavoitteita ovat tasapainossa oleva valtiontalous normaalin talouskasvun aikana sekä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen. Julkisen talouden ylijäämän arvioidaan supistuvan hieman ja olevan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2008—2009; perusylijäämä supistuu jonkin verran enemmän, koska korkomenojen ennustetaan pienentyvän. Ylijäämän supistuminen johtuu pääasiassa tulopuolesta, jossa näkyy veronkevennysten vaiheittainen toteuttaminen. Menot on tarkoitus pitää kurissa valtiontalouteen sovellettavilla menokatoilla sekä korkomenoja vähentämällä.

Edelliseen tarkistukseen verrattuna vuosien 2006—2009 ylijäämäarvioita on tarkistettu alaspäin noin 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu veronkevennyksistä sekä sosiaaliturvarahastojen ja paikallishallinnon rahoitusasemaa koskevista aiempaa varovaisemmista ennusteista.

| (6) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen ylijäämän (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, josta on vähennetty kertaluonteiset ja muut tilapäiset toimenpiteet) ennustetaan heikentyvän hieman ohjelmakauden kolmen ensimmäisen vuoden aikana 2 prosentista (vuonna 2005) 1 

  prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2006—2008; vuonna 2009 ylijäämä kääntyy taas kasvuun, mikäli tuotantokuilu kasvaa arvioiden mukaisesti. Ohjelman ennusteiden mukaan rakenteellinen ylijäämä on noin 1 

  prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun mennessä; (3) tätä voidaan pitää ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteena, koska se vastaa keskipitkän aikavälin tavoitteille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä määritettyjä periaatteita. Koska ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) vaativampi, sen pitäisi tuottaa riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoitteen asianmukaisuutta arvioitaessa voidaan todeta, että se sijoittuu euroalueen jäsenvaltioille ja valuuttakurssimekanismiin (ERM II) osallistuville jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite on myös huomattavasti vaativampi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä. Vähimmäisvaatimukset selvästi ylittävää keskipitkän aikavälin tavoitetta perustellaan ohjelmassa sillä, että pyrkimyksenä on julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen ja että Suomessa väestön vanhenemisen vaikutukset alkavat tuntua suhteellisen pian. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

| (7) | Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät tarkistetussa ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa. Verokertymään liittyvät ennusteet näyttävät perustuvan varovaisiin arvioihin, ja menokattoja on sovellettu hyvin tehokkaasti. Talouskasvun osalta vakausohjelmassa kiinnitetään huomiota riskiin, joka liittyy väestön ikääntymisen ja työvoiman tarjonnan vähenemisen epäsuotuisien vaikutusten mahdolliseen aliarviointiin laskelmissa; kuten edellä on todettu, tarkistettuun ohjelmaan sisältyviä talouskasvua koskevia ennusteita voidaan pitää varovaisina. |
| --- | --- |

(7)

Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät tarkistetussa ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa. Verokertymään liittyvät ennusteet näyttävät perustuvan varovaisiin arvioihin, ja menokattoja on sovellettu hyvin tehokkaasti. Talouskasvun osalta vakausohjelmassa kiinnitetään huomiota riskiin, joka liittyy väestön ikääntymisen ja työvoiman tarjonnan vähenemisen epäsuotuisien vaikutusten mahdolliseen aliarviointiin laskelmissa; kuten edellä on todettu, tarkistettuun ohjelmaan sisältyviä talouskasvua koskevia ennusteita voidaan pitää varovaisina.

| (8) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite täyttyy suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakaudella. Se tarjoaa lisäksi riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

(8)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite täyttyy suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakaudella. Se tarjoaa lisäksi riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana.

| (9) | Julkisen velan arvioidaan olleen 42,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten velkasuhde on huomattavasti pienempi kuin sille perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen. Ohjelmaan sisältyvien ennusteiden mukaan velkasuhde pienenee 2,6 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen velan arvioidaan olleen 42,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten velkasuhde on huomattavasti pienempi kuin sille perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen. Ohjelmaan sisältyvien ennusteiden mukaan velkasuhde pienenee 2,6 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.

| (10) | Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Suomessa olevan vähäinen riski julkisen talouden kestävyyden kannalta. Bruttovelkasuhde alittaa 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja tilanteen ennustetaan jatkuvan samanlaisena suurimman osan aikaa vuoteen 2050 ulottuvalla ennustekaudella. Väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen lieventävät osaltaan myös suuret sosiaaliturvavarat ja hyvällä tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema. Kasvavat eläkemenot saattavat kuitenkin rasittaa Suomen julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä. Pyrittäessä vähentämään julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä pitkällä aikavälillä olisi keskityttävä hillitsemään väestön ikääntymiseen liittyvä menoja muun muassa toteuttamalla tuoreet uudistukset, joilla pyritään nostamaan todellista eläkeikää. Samalla olisi säilytettävä vakaa julkisen talouden rahoitusasema. (4) |
| --- | --- |

(10)

Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Suomessa olevan vähäinen riski julkisen talouden kestävyyden kannalta. Bruttovelkasuhde alittaa 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja tilanteen ennustetaan jatkuvan samanlaisena suurimman osan aikaa vuoteen 2050 ulottuvalla ennustekaudella. Väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen lieventävät osaltaan myös suuret sosiaaliturvavarat ja hyvällä tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema. Kasvavat eläkemenot saattavat kuitenkin rasittaa Suomen julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä. Pyrittäessä vähentämään julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä pitkällä aikavälillä olisi keskityttävä hillitsemään väestön ikääntymiseen liittyvä menoja muun muassa toteuttamalla tuoreet uudistukset, joilla pyritään nostamaan todellista eläkeikää. Samalla olisi säilytettävä vakaa julkisen talouden rahoitusasema. (4)

| (11) | Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaisia vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Parhaillaan toteuttamisvaiheessa olevalla suurella eläkeuudistuksella ja muilla toimilla pyritään erityisesti varmistamaan kestävä talous- ja finanssipolitiikka sekä edistämään talouskasvua ja työpaikkojen luomista. |
| --- | --- |

(11)

Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaisia vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Parhaillaan toteuttamisvaiheessa olevalla suurella eläkeuudistuksella ja muilla toimilla pyritään erityisesti varmistamaan kestävä talous- ja finanssipolitiikka sekä edistämään talouskasvua ja työpaikkojen luomista.

| (12) | Talouskasvua ja työpaikkojen luomista edistävän uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Suomi toimitti lokakuun 14 päivänä 2005, määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) julkisen talouden kestävyys ja ii) työmarkkinoiden toimivuus. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu täysimääräisesti huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkisen talouden ennusteissa. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet ovat johdonmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Vakausohjelmaan sisältyy erityisesti toimia, joilla tehostetaan sekä valtion- että paikallishallintoa, ja sitoudutaan edelleen soveltamaan valtiontalouden menokattoja vaalikauden yli. |
| --- | --- |

(12)

Talouskasvua ja työpaikkojen luomista edistävän uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Suomi toimitti lokakuun 14 päivänä 2005, määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) julkisen talouden kestävyys ja ii) työmarkkinoiden toimivuus. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu täysimääräisesti huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkisen talouden ennusteissa. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet ovat johdonmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Vakausohjelmaan sisältyy erityisesti toimia, joilla tehostetaan sekä valtion- että paikallishallintoa, ja sitoudutaan edelleen soveltamaan valtiontalouden menokattoja vaalikauden yli.

Neuvosto katsoo, että yleisesti ottaen julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla, ja Suomen noudattama strategia on hyvä esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | VO marraskuu 2005 | 3,6 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2005 | 3,6 | 1,9 | 3,5 | 3,1 | — | — |
| VO joulukuu 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2005 | 0,2 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 |
| KOM marraskuu 2005 | 0,1 | 1,0 | 1,4 | 1,3 | — | — |
| VO joulukuu 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | — |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2005 (5) | 0,0 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 |
| KOM marraskuu 2005 (9) | – 0,2 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,5 | — | — |
| VO joulukuu 2004 (5) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2005 | 2,1 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,1 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | — | — |
| VO joulukuu 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2005 | 3,7 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |
| KOM marraskuu 2005 | 3,8 | 3,8 | 3,7 | 3,6 | — | — |
| VO joulukuu 2004 | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema = rakenteellinen rahoitusasema (6)
   (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2005 (5) | 2,1 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | 2,3 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | — | — |
| VO joulukuu 2004 (5) | 2,2 | 1,9 | 2,2 | 2,4 | 2,4 | — |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2005 | 44,9 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 |
| KOM marraskuu 2005 | 45,1 | 42,8 | 41,5 | 40,6 | — | — |
| VO joulukuu 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 | — |
| Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(muutos, %)

VO marraskuu 2005

3,6

2,1

3,2

2,6

2,3

2,1

KOM marraskuu 2005

3,6

1,9

3,5

3,1

—

—

VO joulukuu 2004

3,2

2,8

2,4

2,2

2,0

—

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2005

0,2

1,0

1,3

1,5

1,8

1,8

KOM marraskuu 2005

0,1

1,0

1,4

1,3

—

—

VO joulukuu 2004

0,2

1,4

1,8

1,8

1,8

—

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2005 (5)

0,0

– 0,7

– 0,2

– 0,2

– 0,5

– 0,9

KOM marraskuu 2005 (9)

– 0,2

– 1,2

– 0,7

– 0,5

—

—

VO joulukuu 2004 (5)

– 0,3

– 0,1

– 0,2

– 0,4

– 0,6

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2005

2,1

1,8

1,6

1,6

1,5

1,5

KOM marraskuu 2005

2,1

1,9

1,9

1,8

—

—

VO joulukuu 2004

2,0

1,8

2,1

2,2

2,0

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2005

3,7

3,4

3,1

2,9

2,8

2,8

KOM marraskuu 2005

3,8

3,8

3,7

3,6

—

—

VO joulukuu 2004

3,7

3,4

3,8

3,9

3,7

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema = rakenteellinen rahoitusasema (6)
   (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2005 (5)

2,1

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

KOM marraskuu 2005 (8)

2,3

2,7

2,3

2,1

—

—

VO joulukuu 2004 (5)

2,2

1,9

2,2

2,4

2,4

—

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2005

44,9

42,7

41,7

41,1

40,6

40,1

KOM marraskuu 2005

45,1

42,8

41,5

40,6

—

—

VO joulukuu 2004

44,6

43,4

42,5

41,7

41,1

—

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät Internet-osoitteesta

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tarkistetun ohjelman pakollisissa tiedoissa on puutteita, eikä siinä anneta kaikkia uusissa käytännesäännöissä säädettyjä valinnaisia tietoja (erityisesti tiedot vuosia 2007—2009 koskevista ulkoisista oletuksista puuttuvat.)

(3)  Ohjelman laskelmien mukaan. Komission yksiköt ovat tehneet ohjelman tietojen perusteella uudet laskelmat, jotka perustuvat yhteisesti sovittuihin menetelmiin. Näin laskettu rakenteellinen ylijäämä on 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009.

(4)  Pitkän aikavälin kestävyyttä käsitellään yksityiskohtaisemmin komission yksiköiden tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa, joka julkaistaan Internet-sivustossa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(6)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet.

(8)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet.

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,9 prosenttia vuonna 2004, 2,9 prosenttia vuonna 2005, 2,8 prosenttia vuonna 2006 ja 2,7 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/5

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2006,

Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 55/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 24 päivänä tammikuuta 2006 Tšekin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 24 päivänä tammikuuta 2006 Tšekin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Tšekki edistyi talouden uudistuksissa ja vakauttamisessa 1990-luvun puoliväliin asti, jolloin makrotaloudellinen tasapaino alkoi horjua. Tšekissä koettiin valuuttakriisi toukokuussa 1997 ja talouden laskusuhdanne vuosina 1997—1999. Talous alkoi elpyä vuonna 2000 rahoitus- ja yrityssektorin laajojen rakenneuudistusten avulla. Kokonaistuotanto on kasvanut vuosittain keskimäärin noin 3 prosenttia, kun EU:n vuotuinen keskiarvo on 1,7 prosenttia. Ohjelmassa esitetään kolme erilaista makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa ennustetta: optimistinen skenaario, perusskenaario ja pessimistinen skenaario. Perusskenaariota pidetään julkisen talouden arvioinnin viiteskenaariona, sillä saatavilla olevien tietojen mukaan se vaikuttaa perustuvan realistisiin, vaikkakin ohjelman viimeisenä vuonna hieman liian suotuisiin, kasvuennusteisiin. Ohjelmassa kokonaistuotannon arvioidaan laskevan hieman vuoden 2005 4,8 prosentista keskimäärin 4,3 prosenttiin ohjelmakauden loppuaikana. Kasvun suhdannekomponentti on todennäköisesti korkeampi kuin ohjelman ennusteiden perusteella voidaan olettaa. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat varsin alhaisilta. |
| --- | --- |

(2)

Tšekki edistyi talouden uudistuksissa ja vakauttamisessa 1990-luvun puoliväliin asti, jolloin makrotaloudellinen tasapaino alkoi horjua. Tšekissä koettiin valuuttakriisi toukokuussa 1997 ja talouden laskusuhdanne vuosina 1997—1999. Talous alkoi elpyä vuonna 2000 rahoitus- ja yrityssektorin laajojen rakenneuudistusten avulla. Kokonaistuotanto on kasvanut vuosittain keskimäärin noin 3 prosenttia, kun EU:n vuotuinen keskiarvo on 1,7 prosenttia. Ohjelmassa esitetään kolme erilaista makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa ennustetta: optimistinen skenaario, perusskenaario ja pessimistinen skenaario. Perusskenaariota pidetään julkisen talouden arvioinnin viiteskenaariona, sillä saatavilla olevien tietojen mukaan se vaikuttaa perustuvan realistisiin, vaikkakin ohjelman viimeisenä vuonna hieman liian suotuisiin, kasvuennusteisiin. Ohjelmassa kokonaistuotannon arvioidaan laskevan hieman vuoden 2005 4,8 prosentista keskimäärin 4,3 prosenttiin ohjelmakauden loppuaikana. Kasvun suhdannekomponentti on todennäköisesti korkeampi kuin ohjelman ennusteiden perusteella voidaan olettaa. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat varsin alhaisilta.

| (3) | Neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004, että Tšekin julkisen talouden alijäämä on liiallinen. EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen 5 päivänä heinäkuuta 2005 annetun neuvoston suosituksen mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2008 mennessä. Neuvosto suositteli Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004—2007 18 päivänä tammikuuta 2005 antamassaan lausunnossa, että Tšekki ”kohdistaa budjetoitua suuremmat tulot alijäämän supistamiseen ja noudattaa tiukasti valtion keskipitkän aikavälin menokattoja, jotka ovat oikeudellisesti sitovia vuodesta 2006 alkaen”. Lisäksi Tšekkiä kehotettiin ”nopeuttamaan eläkeuudistusta ja toteuttamaan terveydenhuoltojärjestelmän uudistus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi”. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004, että Tšekin julkisen talouden alijäämä on liiallinen. EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen 5 päivänä heinäkuuta 2005 annetun neuvoston suosituksen mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2008 mennessä. Neuvosto suositteli Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004—2007 18 päivänä tammikuuta 2005 antamassaan lausunnossa, että Tšekki ”kohdistaa budjetoitua suuremmat tulot alijäämän supistamiseen ja noudattaa tiukasti valtion keskipitkän aikavälin menokattoja, jotka ovat oikeudellisesti sitovia vuodesta 2006 alkaen”. Lisäksi Tšekkiä kehotettiin ”nopeuttamaan eläkeuudistusta ja toteuttamaan terveydenhuoltojärjestelmän uudistus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi”.

| (4) | Ohjelmassa noudatetaan pitkälti uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien mallirakennetta ja tietojen toimittamisvaatimuksia (2). |
| --- | --- |

(4)

Ohjelmassa noudatetaan pitkälti uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien mallirakennetta ja tietojen toimittamisvaatimuksia (2).

| (5) | Vuoden 2005 julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan komission syksyn 2005 talousennusteiden perusteella 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun ohjelman tavoite oli 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja tämän tarkistetun ohjelman sisältämä hyvin varovainen arvio on 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden arvio alijäämän toteutumasta perustuu tuoreempaan tietoon valtion talouden kehityksestä; erityisesti tämä koskee valtion talousarviota, johon sisältyivät suunniteltua suuremmat verotulot ja menojen alikäyttö (noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(5)

Vuoden 2005 julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan komission syksyn 2005 talousennusteiden perusteella 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun ohjelman tavoite oli 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja tämän tarkistetun ohjelman sisältämä hyvin varovainen arvio on 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden arvio alijäämän toteutumasta perustuu tuoreempaan tietoon valtion talouden kehityksestä; erityisesti tämä koskee valtion talousarviota, johon sisältyivät suunniteltua suuremmat verotulot ja menojen alikäyttö (noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen).

| (6) | Tarkistetun ohjelman tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kuten neuvosto on perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti suosittanut. Ohjelmassa ennustetaan alijäämän supistuvan yli 2 prosenttiyksikköä ja perusalijäämän 2,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosien 2005 ja 2008 välillä. Jos kahden vuonna 2005 toteutuneen kertaluonteisen menon vaikutusta ei oteta huomioon, nimellinen alijäämä parani kauden aikana kuitenkin vain 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen johtuu pääasiassa menojen vähenemisestä suhteessa BKT:hen (2,3 prosenttiyksikköä) ohjelmakauden aikana, kun taas tulot suhteessa BKT:hen pysyvät suurin piirtein ennallaan (- 0,2 prosenttiyksikköä). Menoista julkisen kulutuksen ja sosiaalisten tulonsiirtojen oletetaan vähenevän eniten suhteessa BKT:hen. Julkisten investointien ennustetaan lisääntyvän huomattavasti; vuonna 2004 niiden määrä oli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2008 niiden odotetaan ylittävän 6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on selvästi yli EU:n keskiarvon (2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005). Edellisessä ohjelmassa suunniteltu mukautus vahvistetaan pitkälti marraskuussa 2005 tehdyssä tarkistetussa ohjelmassa, vaikkakin taustalla oleva makrotaloudellinen skenaario on huomattavasti vahvempi. |
| --- | --- |

(6)

Tarkistetun ohjelman tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kuten neuvosto on perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti suosittanut. Ohjelmassa ennustetaan alijäämän supistuvan yli 2 prosenttiyksikköä ja perusalijäämän 2,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosien 2005 ja 2008 välillä. Jos kahden vuonna 2005 toteutuneen kertaluonteisen menon vaikutusta ei oteta huomioon, nimellinen alijäämä parani kauden aikana kuitenkin vain 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen johtuu pääasiassa menojen vähenemisestä suhteessa BKT:hen (2,3 prosenttiyksikköä) ohjelmakauden aikana, kun taas tulot suhteessa BKT:hen pysyvät suurin piirtein ennallaan (- 0,2 prosenttiyksikköä). Menoista julkisen kulutuksen ja sosiaalisten tulonsiirtojen oletetaan vähenevän eniten suhteessa BKT:hen. Julkisten investointien ennustetaan lisääntyvän huomattavasti; vuonna 2004 niiden määrä oli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2008 niiden odotetaan ylittävän 6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on selvästi yli EU:n keskiarvon (2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005). Edellisessä ohjelmassa suunniteltu mukautus vahvistetaan pitkälti marraskuussa 2005 tehdyssä tarkistetussa ohjelmassa, vaikkakin taustalla oleva makrotaloudellinen skenaario on huomattavasti vahvempi.

| (7) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa (suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan parannettavaksi ohjelmakauden aikana

   prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi ”noin” 1 prosentin suuruinen rakenteellinen alijäämä, jota ei pyritä saavuttamaan ohjelmakauden aikana. Koska ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäistavoitetta vaativampi (alijäämäksi arvioidaan noin 1

   prosenttia suhteessa BKT:hen), sillä saavutettaneen lopulta tavoite saada aikaan varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on tämänhetkisen arvion mukaan sopivalla tasolla, sillä se kuvastaa asianmukaisesti velkasuhdetta ja potentiaalisen tuotannon keskimääräistä kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

| (8) | Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät tarkistetussa ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa. Toisaalta julkisen talouden suunnittelu on ollut aiemmin varovaista, joten toteutuma voi olla tavoitetta parempi (kuten se oli vuonna 2004 ja kuten komissio olettaa olevan myös vuonna 2005). Talousarvioiden taustalla olleet kasvuennusteet ovat yleensä olleet realistisia ja arviot verojoustoista varovaisia. Lisäksi talousarvioon kirjatut menot eivät ole aina toteutuneet täysin, yleensä siksi, että edeltäviltä varainhoitovuosilta on ollut mahdollista siirtää käyttämättömiä varoja. Toisaalta ohjelmassa viitataan useisiin (ehdotettuihin) sosiaalimenoja koskeviin toimenpiteisiin, jotka lisäisivät kyseisiä menoja eivätkä vähentäisi niitä, kuten ohjelmassa ennustetaan. Lisäksi menoja siirrettiin vuonna 2004 määrä, joka oli yli 1 prosentti suhteessa BKT:hen, ja komissio odottaa niiden määrän kasvavan edelleen vuonna 2005. Jos nämä mittavat siirrot käytetään kaikkien talousarvioon kirjattujen menojen lisäksi — mikä on täysin mahdollista erityisesti vaalivuonna 2006 — julkisen talouden toteutuma voi jäädä ennustettua huonommaksi erityisesti vuonna 2006. Lisäksi ohjelman viimeisen vuoden kasvuennuste vaikuttaa liian suotuisalta. |
| --- | --- |

(8)

Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät tarkistetussa ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa. Toisaalta julkisen talouden suunnittelu on ollut aiemmin varovaista, joten toteutuma voi olla tavoitetta parempi (kuten se oli vuonna 2004 ja kuten komissio olettaa olevan myös vuonna 2005). Talousarvioiden taustalla olleet kasvuennusteet ovat yleensä olleet realistisia ja arviot verojoustoista varovaisia. Lisäksi talousarvioon kirjatut menot eivät ole aina toteutuneet täysin, yleensä siksi, että edeltäviltä varainhoitovuosilta on ollut mahdollista siirtää käyttämättömiä varoja. Toisaalta ohjelmassa viitataan useisiin (ehdotettuihin) sosiaalimenoja koskeviin toimenpiteisiin, jotka lisäisivät kyseisiä menoja eivätkä vähentäisi niitä, kuten ohjelmassa ennustetaan. Lisäksi menoja siirrettiin vuonna 2004 määrä, joka oli yli 1 prosentti suhteessa BKT:hen, ja komissio odottaa niiden määrän kasvavan edelleen vuonna 2005. Jos nämä mittavat siirrot käytetään kaikkien talousarvioon kirjattujen menojen lisäksi — mikä on täysin mahdollista erityisesti vaalivuonna 2006 — julkisen talouden toteutuma voi jäädä ennustettua huonommaksi erityisesti vuonna 2006. Lisäksi ohjelman viimeisen vuoden kasvuennuste vaikuttaa liian suotuisalta.

| (9) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on riittävä alijäämän supistamiseksi vuoteen 2008 eli ohjelman viimeiseen vuoteen mennessä neuvoston suosituksen mukaisesti. Suunniteltuja rakenteellisia mukautuksia voitaisiin kuitenkin lisätä, erityisesti, kun otetaan huomioon mahdollisuus, että vuoden 2005 toteutuma on paljon ohjelmassa arvioitua parempi, sekä kasvuodotusten tarkistaminen ylöspäin. |
| --- | --- |

(9)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on riittävä alijäämän supistamiseksi vuoteen 2008 eli ohjelman viimeiseen vuoteen mennessä neuvoston suosituksen mukaisesti. Suunniteltuja rakenteellisia mukautuksia voitaisiin kuitenkin lisätä, erityisesti, kun otetaan huomioon mahdollisuus, että vuoden 2005 toteutuma on paljon ohjelmassa arvioitua parempi, sekä kasvuodotusten tarkistaminen ylöspäin.

| (10) | Julkisen velan arvioidaan olevan 37,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, huomattavasti alle sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen kasvavan

   prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Väestön ikääntymisestä johtuvat ennakoidut julkisen talouden kustannukset aiheuttavat riskin Tšekin julkisen talouden kestävyydelle. Julkinen velka on edelleen EU:n näkökulmasta varsin pieni, mutta suuri alijäämä lisää velkasuhteen kasvua pitkän aikavälin ennusteissa vuoteen 2050 asti. Tämä lisää velan kestävyyteen liittyvää riskiä. Samalla eläkemenojen odotettu huomattava kasvu ohjelmakaudella lisää julkisen talouden painetta merkittävästi. Julkisen talouden kestävyyteen liittyvien riskien lieventämisessä kaikkein tärkeintä vaikuttaa olevan määrätietoinen julkisen talouden vahvistaminen keskipitkällä aikavälillä, julkisen talouden aseman vahvistaminen edelleen ja rakenteellisten lisäuudistusten toteuttaminen ikääntymisestä, erityisesti eläkkeistä ja terveydenhuollosta, johtuvien lisämenojen kattamiseksi (3). |
| --- | --- |

(11)

Väestön ikääntymisestä johtuvat ennakoidut julkisen talouden kustannukset aiheuttavat riskin Tšekin julkisen talouden kestävyydelle. Julkinen velka on edelleen EU:n näkökulmasta varsin pieni, mutta suuri alijäämä lisää velkasuhteen kasvua pitkän aikavälin ennusteissa vuoteen 2050 asti. Tämä lisää velan kestävyyteen liittyvää riskiä. Samalla eläkemenojen odotettu huomattava kasvu ohjelmakaudella lisää julkisen talouden painetta merkittävästi. Julkisen talouden kestävyyteen liittyvien riskien lieventämisessä kaikkein tärkeintä vaikuttaa olevan määrätietoinen julkisen talouden vahvistaminen keskipitkällä aikavälillä, julkisen talouden aseman vahvistaminen edelleen ja rakenteellisten lisäuudistusten toteuttaminen ikääntymisestä, erityisesti eläkkeistä ja terveydenhuollosta, johtuvien lisämenojen kattamiseksi (3).

| (12) | Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Ohjelmalla pyritään erityisesti korjaamaan liiallinen alijäämä neuvoston suositusten mukaisesti. Siinä myös esitetään toimenpiteitä resurssien kohdentamiseksi kasvuun ja työpaikkojen lisäämiseen erityisesti vähentämällä julkisen sektorin painoarvoa taloudessa ja siirtämällä verotaakkaa välittömästä välilliseen verotukseen. Tšekin hallitus on kyllä tietoinen julkisen talouden kestävyyden pitkällä aikavälillä aiheuttamasta ongelmasta, mutta ohjelmassa ei esitetä konkreettisia toimia sen ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Ohjelmalla pyritään erityisesti korjaamaan liiallinen alijäämä neuvoston suositusten mukaisesti. Siinä myös esitetään toimenpiteitä resurssien kohdentamiseksi kasvuun ja työpaikkojen lisäämiseen erityisesti vähentämällä julkisen sektorin painoarvoa taloudessa ja siirtämällä verotaakkaa välittömästä välilliseen verotukseen. Tšekin hallitus on kyllä tietoinen julkisen talouden kestävyyden pitkällä aikavälillä aiheuttamasta ongelmasta, mutta ohjelmassa ei esitetä konkreettisia toimia sen ratkaisemiseksi.

| (13) | Tšekin 14 päivänä lokakuuta 2005 esittämässä uudistetun kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa todetaan, että pitkän aikavälin kestävyys on suurin haaste, jolla on vaikutusta julkiseen talouteen. Uudistusohjelman sisältämien vähäisten konkreettisten uudistustoimenpiteiden budjettivaikutukset näkyvät lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelman julkista taloutta koskevat toimenpiteet noudattavat uudistusohjelmassa ennakoituja toimia. Lähentymisohjelmassa esitetään erityisesti toimenpiteitä työpaikkojen ja kasvun tukemiseksi muuttamalla tulo- ja menorakennetta (erityisesti siirtämällä verotaakkaa välittömästä välilliseen verotukseen ja vähentämällä julkista kulutusta ja tulonsiirtoja) ja tekemällä julkisista investoinneista menojen painopistealueen. Kuten edellä on todettu, siinä ei kuitenkaan esitetä konkreettisia toimia pitkän aikavälin kestävyydestä huolehtimiseksi. Lisäksi ohjelmassa suunnitellaan pitkän aikavälin menokattojen merkityksen korostamista: tarkoituksena on ottaa käyttöön valtion talousarvion ja valtion rahastoja sitovat periaatteet ja ottaa paikallishallinto mukaan julkisen talouden suunnitteluun. |
| --- | --- |

(13)

Tšekin 14 päivänä lokakuuta 2005 esittämässä uudistetun kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa todetaan, että pitkän aikavälin kestävyys on suurin haaste, jolla on vaikutusta julkiseen talouteen. Uudistusohjelman sisältämien vähäisten konkreettisten uudistustoimenpiteiden budjettivaikutukset näkyvät lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelman julkista taloutta koskevat toimenpiteet noudattavat uudistusohjelmassa ennakoituja toimia. Lähentymisohjelmassa esitetään erityisesti toimenpiteitä työpaikkojen ja kasvun tukemiseksi muuttamalla tulo- ja menorakennetta (erityisesti siirtämällä verotaakkaa välittömästä välilliseen verotukseen ja vähentämällä julkista kulutusta ja tulonsiirtoja) ja tekemällä julkisista investoinneista menojen painopistealueen. Kuten edellä on todettu, siinä ei kuitenkaan esitetä konkreettisia toimia pitkän aikavälin kestävyydestä huolehtimiseksi. Lisäksi ohjelmassa suunnitellaan pitkän aikavälin menokattojen merkityksen korostamista: tarkoituksena on ottaa käyttöön valtion talousarvion ja valtion rahastoja sitovat periaatteet ja ottaa paikallishallinto mukaan julkisen talouden suunnitteluun.

Edellä esitetyn arvion perusteella neuvosto katsoo, että ohjelma noudattaa neuvoston EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamien suositusten viitoittamaa alijäämän sopeutusuraa. Näiden suositusten perusteella neuvosto on sitä mieltä, että Tšekin olisi

| i) | lisättävä julkisen talouden rakenteellisia mukautuksia, kun otetaan huomioon mahdollisesti parempi vuoden 2005 julkisen talouden tulos, voimakas kasvu ja vastaavat näkymät sekä se, että julkisen talouden rahoitusasema, joka on tarkoitus ottaa käyttöön vuoteen 2008 mennessä (liiallisen alijäämän korjaamisen määräaika), on vain vähän alle viitearvon, sekä myös keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen nopeuttamiseksi, |
| --- | --- |

i)

lisättävä julkisen talouden rakenteellisia mukautuksia, kun otetaan huomioon mahdollisesti parempi vuoden 2005 julkisen talouden tulos, voimakas kasvu ja vastaavat näkymät sekä se, että julkisen talouden rahoitusasema, joka on tarkoitus ottaa käyttöön vuoteen 2008 mennessä (liiallisen alijäämän korjaamisen määräaika), on vain vähän alle viitearvon, sekä myös keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen nopeuttamiseksi,

| ii) | parannettava julkisen talouden suunnittelun laatua erityisesti analysoimalla merkittävien menon siirtojen syitä ja vahvistamalla keskipitkän aikavälin menokattoa, ja |
| --- | --- |

ii)

parannettava julkisen talouden suunnittelun laatua erityisesti analysoimalla merkittävien menon siirtojen syitä ja vahvistamalla keskipitkän aikavälin menokattoa, ja

| iii) | parannettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti nopeuttamalla eläkeuudistusta ja toteuttamalla terveydenhuoltojärjestelmän uudistus. |
| --- | --- |

iii)

parannettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti nopeuttamalla eläkeuudistusta ja toteuttamalla terveydenhuoltojärjestelmän uudistus.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | LO marraskuu 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |
| KOM marraskuu 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | — |
| LO joulukuu 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2005 | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | — |
| LO joulukuu 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | — |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2005 (4) | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,3 | 0,8 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | – 1,4 | – 0,2 | 0,6 | 1,2 | — |
| LO joulukuu 2004 (4) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | 0,3 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | – 3,0 | – 4,8 | – 3,8 | – 3,3 | – 2,7 |
| KOM marraskuu 2005 | – 3,0 | – 3,2 | – 3,7 | – 3,3 | — |
| LO joulukuu 2004 | – 5,2 | – 4,7 | – 3,8 | – 3,3 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | – 1,8 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,2 |
| KOM marraskuu 2005 | – 1,8 | – 1,9 | – 2,3 | – 1,9 | — |
| LO joulukuu 2004 | – 4,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 1,7 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 (4) | – 2,4 | – 4,5 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| KOM marraskuu 2005 | – 2,5 | – 3,1 | – 3,9 | – 3,8 | — |
| LO joulukuu 2004 (4) | — | — | — | — | — |
| Rakenteellinen tasapaino (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 (6) | – 1,9 | – 3,4 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| KOM marraskuu 2005 (7) | – 2,0 | – 2,0 | – 3,9 | – 3,8 | — |
| LO joulukuu 2004 | — | — | — | — | — |
| Julkisen velan bruttomäärä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |
| KOM marraskuu 2005 | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | — |
| LO joulukuu 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | — |
| Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM); komission yksiköiden laskelmat |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(muutos, %)

LO marraskuu 2005

4,4

4,8

4,4

4,2

4,3

KOM marraskuu 2005

4,4

4,8

4,4

4,3

—

LO joulukuu 2004

3,8

3,6

3,7

3,8

—

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2005

2,6

1,5

2,2

2,0

2,1

KOM marraskuu 2005

2,6

1,7

2,9

2,6

—

LO joulukuu 2004

2,7

3,2

2,6

2,2

—

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2005 (4)

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,3

0,8

KOM marraskuu 2005 (8)

– 1,4

– 0,2

0,6

1,2

—

LO joulukuu 2004 (4)

– 1,3

– 0,9

– 0,4

0,3

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005

– 3,0

– 4,8

– 3,8

– 3,3

– 2,7

KOM marraskuu 2005

– 3,0

– 3,2

– 3,7

– 3,3

—

LO joulukuu 2004

– 5,2

– 4,7

– 3,8

– 3,3

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005

– 1,8

– 3,5

– 2,5

– 2,0

– 1,2

KOM marraskuu 2005

– 1,8

– 1,9

– 2,3

– 1,9

—

LO joulukuu 2004

– 4,0

– 3,4

– 2,4

– 1,7

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005 (4)

– 2,4

– 4,5

– 3,8

– 3,4

– 3,0

KOM marraskuu 2005

– 2,5

– 3,1

– 3,9

– 3,8

—

LO joulukuu 2004 (4)

—

—

—

—

—

Rakenteellinen tasapaino (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005 (6)

– 1,9

– 3,4

– 3,8

– 3,4

– 3,0

KOM marraskuu 2005 (7)

– 2,0

– 2,0

– 3,9

– 3,8

—

LO joulukuu 2004

—

—

—

—

—

Julkisen velan bruttomäärä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005

36,8

37,4

37,1

37,9

37,8

KOM marraskuu 2005

36,8

36,2

36,6

36,9

—

LO joulukuu 2004

38,6

38,3

39,2

40,0

—

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM); komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s.1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät Internet-osoitteesta

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ohjelmassa esitetään kaikki uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja useimmat valinnaiset tiedot.

(3)  Yksityiskohtia pitkän aikavälin kestävyydestä on komission tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa, joka julkaistaan Internet-sivulla

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(4)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Julkista taloutta koskevan ilmoituksen mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet (0,5 prosenttia vuonna 2004) ja ohjelmasta (1,1 prosenttia vuonna 2005); kaikki kyseiset toimenpiteet kasvattavat alijäämää.

(7)  komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteiden mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 1,1 prosenttia vuonna 2005; kaikki kyseiset toimenpiteet kasvattavat alijäämää).

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalisen kasvu on 3,5 prosenttia vuonna 2004, 3,5 prosenttia vuonna 2005, 3,6 prosenttia vuonna 2006 ja 3,7 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM); komission yksiköiden laskelmat

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/9

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2005,

Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2010

(2006/C 55/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 24 päivänä tammikuuta 2006 Tanskan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 24 päivänä tammikuuta 2006 Tanskan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2010.

| (2) | BKT:n kasvu on viime vuosikymmenellä ollut keskimäärin noin 2 prosenttia, ja inflaatio on pääosin vastannut euroalueen inflaatiota. Työllisyyden kasvu on viime vuosina voimistunut, ja työttömyys on lähellä viime vuosikymmenen alhaisinta tasoa. Kokonaistuotannon kasvu on ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan 2,4 prosenttia vuonna 2006 ja keskimäärin 1,6 prosenttia tämän jälkeisellä ohjelmakaudella. Skenaario vaikuttaa käytettävissä olevien tietojen perusteella maltilliselta, etenkin teknisin perustein arvioitujen vuosien 2007 ja 2008 kasvulukujen osalta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(2)

BKT:n kasvu on viime vuosikymmenellä ollut keskimäärin noin 2 prosenttia, ja inflaatio on pääosin vastannut euroalueen inflaatiota. Työllisyyden kasvu on viime vuosina voimistunut, ja työttömyys on lähellä viime vuosikymmenen alhaisinta tasoa. Kokonaistuotannon kasvu on ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan 2,4 prosenttia vuonna 2006 ja keskimäärin 1,6 prosenttia tämän jälkeisellä ohjelmakaudella. Skenaario vaikuttaa käytettävissä olevien tietojen perusteella maltilliselta, etenkin teknisin perustein arvioitujen vuosien 2007 ja 2008 kasvulukujen osalta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (3) | Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa Tanskan vuoden 2004 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn julkista taloutta koskevan strategian. Kyseisen ohjelman mukaan tavoitteena oli, että vuoden 2005 talousarvion toteuttamisen tuloksena saavutetaan julkisen talouden ylijäämä, joka on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nyt toimitetussa uudessa tarkistuksessa ennustetaan, että ylijäämä on 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen BKT:n kasvunäkymien säilyessä lähes ennallaan. Tuloja on saatu odotettua enemmän etenkin eläkerahastojen tuottoveron sekä öljyn ja kaasun hyödyntämisen ansiosta. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa Tanskan vuoden 2004 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn julkista taloutta koskevan strategian. Kyseisen ohjelman mukaan tavoitteena oli, että vuoden 2005 talousarvion toteuttamisen tuloksena saavutetaan julkisen talouden ylijäämä, joka on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nyt toimitetussa uudessa tarkistuksessa ennustetaan, että ylijäämä on 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen BKT:n kasvunäkymien säilyessä lähes ennallaan. Tuloja on saatu odotettua enemmän etenkin eläkerahastojen tuottoveron sekä öljyn ja kaasun hyödyntämisen ansiosta.

| (4) | Ohjelma vastaa pääpiirteissään sitä mallirakennetta ja niitä tietojen toimittamista koskevia vaatimuksia, joita vakaus- ja lähentymisohjelmien olisi uusien käytännesääntöjen mukaan noudatettava (2). |
| --- | --- |

(4)

Ohjelma vastaa pääpiirteissään sitä mallirakennetta ja niitä tietojen toimittamista koskevia vaatimuksia, joita vakaus- ja lähentymisohjelmien olisi uusien käytännesääntöjen mukaan noudatettava (2).

| (5) | Finanssipolitiikan strategialla pyritään säilyttämään rakenteellinen ylijäämä, joka on ohjelmakaudella keskimäärin 1 

  —2 

   prosenttia, jotta talous voitaisiin säilyttää vakaalla pohjalla väestön ikääntymisestä huolimatta. Tämä merkitsee velkasuhteen merkittävää supistamista. Strategia perustuu menojen hillintään. Tavoitteena on, että reaalisen julkisen kulutuksen vuosikasvu pidetään 0,5 prosentissa, verojen jäädytystä jatketaan ja paikallishallinnolta edellytetään myös vastaisuudessa talouden tasapainoa. Tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden ylijäämä, joka oli 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, supistuu siten, että se on 3,1 prosenttia vuonna 2006 ja 3,2 prosenttia vuonna 2007. Tämän jälkeen ylijäämä supistuu ennusteen mukaan edelleen hieman ja on ohjelmakauden lopulla 2,9 prosenttia. Julkisen talouden ylijäämät on uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa arvioitu huomattavasti suuremmiksi kuin edellisessä tarkistuksessa, kun taas arviot BKT:n kasvusta ovat säilyneet lähes ennallaan. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteena on, että rakenteellinen rahoitusasema (jossa on otettu huomioon edellä mainitun Eurostatin päätöksen täytäntöönpanossa sovellettavan siirtymäajan vaikutus) on ohjelmakaudella 1 

  —2 

   prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen ylijäämä (ts. suhdannetasoitettu ylijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus) supistuu vuonna 2005 saavutetusta huipusta (3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) noin 2 

  prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006, minkä jälkeen se palautuu jälleen 3 

  prosenttiin. Vuonna 2006 pudotus on kuitenkin 0,8 prosenttiyksikköä. Tämä johtuu siitä, että eläkerahastoista odotettavat verotulot, jotka olivat poikkeuksellisen suuret vuonna 2005, normalisoituvat. Kun rakenteellinen ylijäämä korjataan ottamalla huomioon vuoden 2005 väliaikaisesti korkeammat tulot, se pysyy suurin piirtein samana vuodesta 2005 vuoteen 2006. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (7) | Koska keskipitkän aikavälin tavoitteeksi katsottava rahoitusasema ylittää vaaditun vähimmäistason (alijäämä, joka on arviolta noin

  prosenttia suhteessa BKT:hen), sen saavuttamisella voitaneen turvata varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, että liiallista alijäämää ei synny. Tavoitteen asianmukaisuudesta voidaan todeta, että ohjelman sisältämä keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu vaihteluvälille, joka vakaus- ja kasvusopimuksessa sekä käytännesäännöissä asetetaan euroalueelle ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuville jäsenvaltioille. Se on myös määritetty huomattavasti vaativammaksi kuin mitä velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. Ohjelmassa todetaan, että tavoite on määritetty vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista tavoitetta vaativammaksi, koska julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle halutaan luoda vakaa pohja velkaa nopeasti vähentämällä. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Kaiken kaikkiaan julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan positiivisia. Tämä johtuu etenkin siitä, että BKT saattaa kasvaa odotettua enemmän, koska kasvun on arvioitu teknisistä syistä olevan suhteessa vähäistä vuosina 2007 ja 2008, mikä johtuu tuotantokuilun asteittaisesta pienenemisestä Tanskan viranomaisten arvioiden mukaisesti. Näin ollen BKT voi edellä mainittuina vuosina kasvaa ennustettua enemmän ja julkisen talouden toteutuma olla ennustettua parempi. Ennusteisiin sisältyy kuitenkin myös negatiivinen riski, joka liittyy siihen, saavutetaanko reaalisen julkisen kulutuksen kasvun rajoittamiseen tähtäävä tavoite, johon ei aikaisempina vuosina ole aina johdonmukaisesti päästy. |
| --- | --- |

(8)

Kaiken kaikkiaan julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan positiivisia. Tämä johtuu etenkin siitä, että BKT saattaa kasvaa odotettua enemmän, koska kasvun on arvioitu teknisistä syistä olevan suhteessa vähäistä vuosina 2007 ja 2008, mikä johtuu tuotantokuilun asteittaisesta pienenemisestä Tanskan viranomaisten arvioiden mukaisesti. Näin ollen BKT voi edellä mainittuina vuosina kasvaa ennustettua enemmän ja julkisen talouden toteutuma olla ennustettua parempi. Ennusteisiin sisältyy kuitenkin myös negatiivinen riski, joka liittyy siihen, saavutetaanko reaalisen julkisen kulutuksen kasvun rajoittamiseen tähtäävä tavoite, johon ei aikaisempina vuosina ole aina johdonmukaisesti päästy.

| (9) | Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riskinarvioinnin perusteella riittävältä varmistamaan sen, että ohjelman mukaisessa keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään koko ohjelmakauden ajan. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa minään vuonna. Ohjelman mukainen finanssipoliittinen viritys on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen myös siksi, että politiikka ei ole myötäsyklistä taloudellisesti hyvinä aikoina — ottaen asianmukaisesti huomioon eläkerahastojen tuottoverosta sekä öljyn ja kaasun hyödyntämisestä saatavat poikkeuksellisen korkeat tulot, jotka nostavat vuoden 2005 arvioitua ylijäämää — mikä on tärkeää Tanskan talouden suhdannetilanteen vuoksi. Toiseen pilariin kuuluvien rahastoivien eläkejärjestelmien uudelleenluokittelu vuoden 2007 keväästä alkaen (jolloin luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanoa varten säädetty siirtymäaika päättyy) supistaa Tanskan ylijäämiä noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosittain, mutta ei olennaisesti muuta tässä esitettyä arviota. |
| --- | --- |

(9)

Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riskinarvioinnin perusteella riittävältä varmistamaan sen, että ohjelman mukaisessa keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään koko ohjelmakauden ajan. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa minään vuonna. Ohjelman mukainen finanssipoliittinen viritys on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen myös siksi, että politiikka ei ole myötäsyklistä taloudellisesti hyvinä aikoina — ottaen asianmukaisesti huomioon eläkerahastojen tuottoverosta sekä öljyn ja kaasun hyödyntämisestä saatavat poikkeuksellisen korkeat tulot, jotka nostavat vuoden 2005 arvioitua ylijäämää — mikä on tärkeää Tanskan talouden suhdannetilanteen vuoksi. Toiseen pilariin kuuluvien rahastoivien eläkejärjestelmien uudelleenluokittelu vuoden 2007 keväästä alkaen (jolloin luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanoa varten säädetty siirtymäaika päättyy) supistaa Tanskan ylijäämiä noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosittain, mutta ei olennaisesti muuta tässä esitettyä arviota.

| (10) | Julkisen velan arvioidaan olevan 36 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten velkasuhde on huomattavasti pienempi kuin sille perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde supistuu noin 14 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

(10)

Julkisen velan arvioidaan olevan 36 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten velkasuhde on huomattavasti pienempi kuin sille perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde supistuu noin 14 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.

| (11) | Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Tanskassa olevan vähäinen riski julkisen talouden kestävyyden kannalta, koska julkinen talous on vakaa ja edellyttäen, että arvioitu työllisyyden kasvu ja oletettu valtion menojen hidas kasvu toteutuvat, mikä puolestaan edellyttää lisää työmarkkinauudistuksia ja menojen rajoittamista. Strategia, jossa kestävyys asetetaan finanssipolitiikassa keskeiseen asemaan ja jolla pyritään näin muun muassa hallitsemaan eläkemenoja ja kerryttämään varoja, vaikuttaa myönteisesti julkisen talouden pitkän aikavälin näkymiin. Tämänhetkinen edullinen julkisen talouden rahoitusasema auttaa rahoittamaan väestön ikääntymisen ennustettuja julkistaloudellisia vaikutuksia. Julkista taloutta koskevat keskipitkän aikavälin suunnitelmat ovat lisäksi sellaisia, että julkinen talous voidaan pitää kestävänä (3). |
| --- | --- |

(11)

Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Tanskassa olevan vähäinen riski julkisen talouden kestävyyden kannalta, koska julkinen talous on vakaa ja edellyttäen, että arvioitu työllisyyden kasvu ja oletettu valtion menojen hidas kasvu toteutuvat, mikä puolestaan edellyttää lisää työmarkkinauudistuksia ja menojen rajoittamista. Strategia, jossa kestävyys asetetaan finanssipolitiikassa keskeiseen asemaan ja jolla pyritään näin muun muassa hallitsemaan eläkemenoja ja kerryttämään varoja, vaikuttaa myönteisesti julkisen talouden pitkän aikavälin näkymiin. Tämänhetkinen edullinen julkisen talouden rahoitusasema auttaa rahoittamaan väestön ikääntymisen ennustettuja julkistaloudellisia vaikutuksia. Julkista taloutta koskevat keskipitkän aikavälin suunnitelmat ovat lisäksi sellaisia, että julkinen talous voidaan pitää kestävänä (3).

| (12) | Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet vastaavat pääpiirteissään talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät vuosien 2005—2010 yhdennettyihin suuntaviivoihin. Tanska pysyy keskipitkän aikavälin tavoitteessaan. Se ei kuitenkaan ole esitellyt uusia toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin saavuttaa oletettu työllisyyden kasvu. Tavoitteena on, että työllisten osuus työvoimasta kasvaa lähes 2 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

(12)

Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet vastaavat pääpiirteissään talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät vuosien 2005—2010 yhdennettyihin suuntaviivoihin. Tanska pysyy keskipitkän aikavälin tavoitteessaan. Se ei kuitenkaan ole esitellyt uusia toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin saavuttaa oletettu työllisyyden kasvu. Tavoitteena on, että työllisten osuus työvoimasta kasvaa lähes 2 prosenttia vuoteen 2010 mennessä.

| (13) | Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Tanskan kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa, jonka Tanska toimitti 26 päivänä lokakuuta 2005, korostetaan, että työvoiman tarjontaa on parannettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi ja julkisen sektorin tehokkuutta lisättävä. Kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu kokonaisuudessaan huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esitettyjen toimien mukaisia. |
| --- | --- |

(13)

Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Tanskan kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa, jonka Tanska toimitti 26 päivänä lokakuuta 2005, korostetaan, että työvoiman tarjontaa on parannettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi ja julkisen sektorin tehokkuutta lisättävä. Kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu kokonaisuudessaan huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esitettyjen toimien mukaisia.

Neuvosto katsoo, että kaiken kaikkiaan julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla ja julkista taloutta koskeva strategia tarjoaa hyvän esimerkin vakaus- ja kasvusopimusta noudattavasta finanssipolitiikasta.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | LO marraskuu 2005 | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | — | — |
| LO marraskuu 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2005 | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |
| KOM marraskuu 2005 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | — | — |
| LO marraskuu 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | — | 1,6 |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2005 (5) | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | – 0,7 | – 0,9 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 (9) | – 1,3 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,4 | — | — |
| LO marraskuu 2004 (5) | – 0,6 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,4 | — | – 0,4 |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | — | — |
| LO marraskuu 2004 | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |
| KOM marraskuu 2005 | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | — | — |
| LO marraskuu 2004 | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | — | 4,4 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 (5) | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |
| KOM marraskuu 2005 | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | — | — |
| LO marraskuu 2004 (5) | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | — | 2,3 |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 (7) | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | — | — |
| LO marraskuu 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |
| KOM marraskuu 2005 | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | — | — |
| LO marraskuu 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

2010

BKT:n määrä

(muutos, %)

LO marraskuu 2005

2,0

2,4

2,4

1,1

1,6

2,1

KOM marraskuu 2005

2,1

2,7

2,3

2,1

—

—

LO marraskuu 2004

2,2

2,5

1,3

1,9

1,8

1,8

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2005

0,9

1,6

2,0

1,3

1,9

1,8

KOM marraskuu 2005

0,9

1,7

2,0

1,9

—

—

LO marraskuu 2004

1,2

1,7

1,6

1,7

—

1,6

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2005 (5)

– 0,8

– 0,3

0,1

– 0,7

– 0,9

– 0,6

KOM marraskuu 2005 (9)

– 1,3

– 0,6

– 0,4

– 0,4

—

—

LO marraskuu 2004 (5)

– 0,6

– 0,1

– 0,5

– 0,4

—

– 0,4

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005

2,3

3,6

3,1

3,2

2,7

2,9

KOM marraskuu 2005

2,9

3,7

3,0

2,7

—

—

LO marraskuu 2004

1,4

2,2

1,8

1,9

2,2

2,2

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005

4,7

5,6

4,7

4,1

3,5

3,7

KOM marraskuu 2005

5,3

5,8

4,9

4,4

—

—

LO marraskuu 2004

4,5

4,8

4,5

4,6

—

4,4

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005 (5)

2,8

3,8

3,0

3,6

3,3

3,3

KOM marraskuu 2005

3,8

4,1

3,3

3,0

—

—

LO marraskuu 2004 (5)

1,7

2,0

2,0

2,0

—

2,3

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005 (7)

2,6

3,6

2,7

3,3

3,3

3,3

KOM marraskuu 2005 (8)

3,6

3,9

3,0

2,7

—

—

LO marraskuu 2004

—

—

—

—

—

—

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005

42,3

35,6

31,7

28,9

26,5

21,5

KOM marraskuu 2005

43,2

36,0

33,0

31,5

—

—

LO marraskuu 2004

42,3

39,4

37,4

35,3

33,1

28,8

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavilla Internet-sivuilla:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ohjelman pakollisissa tiedoissa on puutteita, eikä siinä anneta kaikkia uusissa käytännesäännöissä säädettyjä valinnaisia tietoja (esimerkiksi maailman ja EU:n BKT:n kasvuennusteet joidenkin vuosien osalta).

(3)  Pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat tiedot sisältyvät komission yksiköiden laatimaan tekniseen arvioon, joka julkaistaan Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Jos päätöksen vaikutus otetaan huomioon, julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen on 1,3 prosenttia vuonna 2004, 2,7 prosenttia vuonna 2005, 2,1 prosenttia vuonna 2006, 2,2 prosenttia vuonna 2007, 1,7 prosenttia vuonna 2008 ja 1,9 prosenttia vuonna 2009 ja julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 43,5 prosenttia vuonna 2004, 36,8 prosenttia vuonna 2005, 32,9 prosenttia vuonna 2006, 30,1 prosenttia vuonna 2007, 27,7 prosenttia vuonna 2008 ja 22,7 prosenttia vuonna 2010.

(5)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(6)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2004 ja 2005 sekä 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää).

(8)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2004 ja 2005 sekä 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää).

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,9 prosenttia vuonna 2004, 2,1 prosenttia vuonna 2005, 2,1 prosenttia vuonna 2006 ja 2,1 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/13

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2006,

Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 55/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 24 päivänä tammikuuta 2006 Unkarin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 24 päivänä tammikuuta 2006 Unkarin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Laajan 1990-luvun puolivälissä hyväksytyn talouden uudistuspaketin myötä ja vakaan talouspolitiikan ja tarkoituksenmukaisten rakenneuudistusten ansiosta kasvuluvut vakiintuivat korkealle ja inflaatio hidastui. Vuodesta 2001 julkiset menot ovat kuitenkin kasvaneet huomattavasti ja avokätinen palkkapolitiikka on johtanut huomattavaan kansantalouden epätasapainoon. Vaikka kasvu on tasapainottunut ja inflaatio ja palkkakehitys hidastuneet viime vuosina, Unkarilla on edelleen ongelmia budjettivajeen ja vaihtotaseen vajeen kanssa. Vuoden 2005 joulukuussa toimitetussa tarkistetussa ohjelmassa esitetty makrotalouden skenaario ennakoi kokonaistuotannon kasvun pysyvän vakaana noin 4 prosentissa jäljellä olevalla ohjelmakaudella investointien ja viennin tukemana.
  Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin, vaikka se vaikuttaakin optimistiselta ohjelman loppuvuosien osalta. Vaihtotaseen vajeen ennakoidun supistumisen edellytyksenä on, että finanssipolitiikkaa kiristetään ja samalla toteutetaan potentiaalista tuotantoa kasvattavia rakenneuudistuksia. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(2)

Laajan 1990-luvun puolivälissä hyväksytyn talouden uudistuspaketin myötä ja vakaan talouspolitiikan ja tarkoituksenmukaisten rakenneuudistusten ansiosta kasvuluvut vakiintuivat korkealle ja inflaatio hidastui. Vuodesta 2001 julkiset menot ovat kuitenkin kasvaneet huomattavasti ja avokätinen palkkapolitiikka on johtanut huomattavaan kansantalouden epätasapainoon. Vaikka kasvu on tasapainottunut ja inflaatio ja palkkakehitys hidastuneet viime vuosina, Unkarilla on edelleen ongelmia budjettivajeen ja vaihtotaseen vajeen kanssa. Vuoden 2005 joulukuussa toimitetussa tarkistetussa ohjelmassa esitetty makrotalouden skenaario ennakoi kokonaistuotannon kasvun pysyvän vakaana noin 4 prosentissa jäljellä olevalla ohjelmakaudella investointien ja viennin tukemana.

Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin, vaikka se vaikuttaakin optimistiselta ohjelman loppuvuosien osalta. Vaihtotaseen vajeen ennakoidun supistumisen edellytyksenä on, että finanssipolitiikkaa kiristetään ja samalla toteutetaan potentiaalista tuotantoa kasvattavia rakenneuudistuksia. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (3) | Neuvosto katsoi 5 päivänä heinäkuuta 2004, että Unkarilla on liiallinen alijämä, ja suositti 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti tilanteen korjaamista vuoteen 2008 mennessä siten, että Unkari seuraa toukokuussa esittämäänsä lähentymisohjelmaan sisältyvää sopeutusuraa. Neuvosto katsoi 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti tammikuussa 2005, että Unkari ei ollut toteuttanut neuvoston suositusten mukaisia toimia, ja antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 toistamiseen 104 artiklan 7 kohdan mukaiset suositukset säilyttäen vuoden 2008 tavoitteena, johon mennessä liiallinen alijäämä olisi korjattava. Neuvosto suositti Unkarin viranomaisille, että ne tehokkailla toimilla varmistaisivat tarkistetussa lähentymisohjelmassa vahvistetun vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamisen ja asettaisivat mahdollisten veronkevennysten ajankohdan ja toteuttamisen ehdoksi kyseisessä tarkistetussa ohjelmassa asetettujen alijäämätavoitteiden saavuttamisen. Tämä heijastui lähentymisohjelman vuoden 2004 tarkistuksesta annetussa neuvoston lausunnossa, joka myös hyväksyttiin 8 päivänä maaliskuuta 2005. Tarkistetun ohjelman tavoitteena on edelleen liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2008 mennessä. Alijäämän arvioidaan olevan 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 4,7 prosenttia vuonna 2006, 3,3 prosenttia vuonna 2007 ja 1,9 prosenttia vuonna 2008, mikä merkitsee alijäämän vuotuista supistumista 1,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän kehitys on samankaltainen. Näihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin eivät sisälly kertaluonteiset erät eivätkä rahastoivien eläkerahastojen luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutukset, jotka ovat 1—1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Päätöstä aletaan soveltaa ennen kevään 2007 ilmoitusta (2). Syyskuussa 2005 Unkarin viranomaiset nostivat kyseisen vuoden tavoitetta joulukuun 2004 tarkistukseen sisältyneestä 3,6 prosentista 6,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste osoitti, että tällainen tarkistettu tavoite vuodelle 2005 oli saavutettavissa. Viimeisimmät saatavilla olevat kassatiedot tukevat tätä näkemystä. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto katsoi 5 päivänä heinäkuuta 2004, että Unkarilla on liiallinen alijämä, ja suositti 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti tilanteen korjaamista vuoteen 2008 mennessä siten, että Unkari seuraa toukokuussa esittämäänsä lähentymisohjelmaan sisältyvää sopeutusuraa. Neuvosto katsoi 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti tammikuussa 2005, että Unkari ei ollut toteuttanut neuvoston suositusten mukaisia toimia, ja antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 toistamiseen 104 artiklan 7 kohdan mukaiset suositukset säilyttäen vuoden 2008 tavoitteena, johon mennessä liiallinen alijäämä olisi korjattava. Neuvosto suositti Unkarin viranomaisille, että ne tehokkailla toimilla varmistaisivat tarkistetussa lähentymisohjelmassa vahvistetun vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamisen ja asettaisivat mahdollisten veronkevennysten ajankohdan ja toteuttamisen ehdoksi kyseisessä tarkistetussa ohjelmassa asetettujen alijäämätavoitteiden saavuttamisen. Tämä heijastui lähentymisohjelman vuoden 2004 tarkistuksesta annetussa neuvoston lausunnossa, joka myös hyväksyttiin 8 päivänä maaliskuuta 2005. Tarkistetun ohjelman tavoitteena on edelleen liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2008 mennessä. Alijäämän arvioidaan olevan 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 4,7 prosenttia vuonna 2006, 3,3 prosenttia vuonna 2007 ja 1,9 prosenttia vuonna 2008, mikä merkitsee alijäämän vuotuista supistumista 1,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän kehitys on samankaltainen. Näihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin eivät sisälly kertaluonteiset erät eivätkä rahastoivien eläkerahastojen luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutukset, jotka ovat 1—1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Päätöstä aletaan soveltaa ennen kevään 2007 ilmoitusta (2). Syyskuussa 2005 Unkarin viranomaiset nostivat kyseisen vuoden tavoitetta joulukuun 2004 tarkistukseen sisältyneestä 3,6 prosentista 6,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste osoitti, että tällainen tarkistettu tavoite vuodelle 2005 oli saavutettavissa. Viimeisimmät saatavilla olevat kassatiedot tukevat tätä näkemystä.

| (4) | Tarkistettu ohjelma noudattaa pitkälti uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille esitettyä mallirakennetta ja niille asetettuja tietojen toimittamisvaatimuksia muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta (3). |
| --- | --- |

(4)

Tarkistettu ohjelma noudattaa pitkälti uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille esitettyä mallirakennetta ja niille asetettuja tietojen toimittamisvaatimuksia muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta (3).

| (5) | Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan paranevan – 5,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 – 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 (eläkeuudistuksen vaikutukset poisluettuina). Lähentymisohjelmassa ei ole selkeästi määritelty keskipitkän aikavälin tavoitetta, mutta se voidaan johtaa ohjelmasta: rakenteellinen alijäämä on – 0,5:n ja – 1 prosentin välillä suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(5)

Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan paranevan – 5,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 – 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 (eläkeuudistuksen vaikutukset poisluettuina). Lähentymisohjelmassa ei ole selkeästi määritelty keskipitkän aikavälin tavoitetta, mutta se voidaan johtaa ohjelmasta: rakenteellinen alijäämä on – 0,5:n ja – 1 prosentin välillä suhteessa BKT:hen.

| (6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua paljon heikompi. Vuoden 2005 osalta alijäämän odotetaan olevan 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja tämän perusteella ohjelmassa esitetään yksityiskohtaisesti verovähennykset, joiden yhteenlaskettu osuus on 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden vakauttaminen perustuu hyvin huomattavaan menojen leikkaamiseen (7,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), minkä toteuttamista ei tueta konkreettisilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua paljon heikompi. Vuoden 2005 osalta alijäämän odotetaan olevan 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja tämän perusteella ohjelmassa esitetään yksityiskohtaisesti verovähennykset, joiden yhteenlaskettu osuus on 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden vakauttaminen perustuu hyvin huomattavaan menojen leikkaamiseen (7,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), minkä toteuttamista ei tueta konkreettisilla toimenpiteillä.

| (7) | Kun otetaan huomioon riskinarviointi, ohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa on selkeytettävä, jotta liiallinen alijäämä saadaan korjattua ohjelman loppuvuoteen 2008 mennessä, kuten neuvosto on suosittanut. |
| --- | --- |

(7)

Kun otetaan huomioon riskinarviointi, ohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa on selkeytettävä, jotta liiallinen alijäämä saadaan korjattua ohjelman loppuvuoteen 2008 mennessä, kuten neuvosto on suosittanut.

| (8) | Julkisen velan arvioidaan kasvaneen 57,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan ohjelmakaudella noin 1 

  prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Edellä mainittujen julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi velkasuhde ei välttämättä kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Unkarin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista julkisista menoista. Julkinen bruttovelka suhteessa BKT:hen on tätä nykyä lähellä viitearvoa, ja sen arvioidaan kasvavan vuoteen 2050 ulottuvalla ajanjaksolla. Unkari uudisti eläkejärjestelmänsä 1990-luvun lopulla, ja tavoitteena oli hillitä eläkemenojen kasvua tulevaisuudessa. Tämä on auttanut vähentämään väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen. Julkiset eläkemenot saattavat kuitenkin olla tarkistetussa ohjelmassa arvioitua suurempia, joten on tärkeää seurata tarkkaan tekijöitä, joiden arvellaan tasapainottavan tällaisia huomattavia menoja. Lisäksi on seurattava eläkekehitystä ja muita ikääntymisestä aiheutuvia menoja. Nykyinen mittava rakenteellinen alijäämä lisää myös osaltaan julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. Sen vuoksi julkista taloutta on tarpeen vakauttaa huomattavasti keskipitkällä aikavälillä ja parantaa edelleen julkisen talouden rahoitusasemaa, jotta voidaan vähentää julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä (4). |
| --- | --- |

(9)

Unkarin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista julkisista menoista. Julkinen bruttovelka suhteessa BKT:hen on tätä nykyä lähellä viitearvoa, ja sen arvioidaan kasvavan vuoteen 2050 ulottuvalla ajanjaksolla. Unkari uudisti eläkejärjestelmänsä 1990-luvun lopulla, ja tavoitteena oli hillitä eläkemenojen kasvua tulevaisuudessa. Tämä on auttanut vähentämään väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen. Julkiset eläkemenot saattavat kuitenkin olla tarkistetussa ohjelmassa arvioitua suurempia, joten on tärkeää seurata tarkkaan tekijöitä, joiden arvellaan tasapainottavan tällaisia huomattavia menoja. Lisäksi on seurattava eläkekehitystä ja muita ikääntymisestä aiheutuvia menoja. Nykyinen mittava rakenteellinen alijäämä lisää myös osaltaan julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. Sen vuoksi julkista taloutta on tarpeen vakauttaa huomattavasti keskipitkällä aikavälillä ja parantaa edelleen julkisen talouden rahoitusasemaa, jotta voidaan vähentää julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä (4).

| (10) | Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet eivät vastaa talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin. Vaikka tavoitteet ovat suuntaviivojen mukaiset, niiden täytäntöönpanoon liittyy suuria riskejä. Neuvosto katsoi 8 päivänä marraskuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan perusteella, että Unkari ei ole noudattanut liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisia, 104 artiklan 7 kohtaan perustuvia ja neuvoston toiseen kertaan 8 päivänä maaliskuuta 2005 esittämiä suosituksia. Tarkistetussa ohjelmassa säilytetään monivuotiset puitteet liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä, vaikka julkisen talouden toteutuma voi olla paljon huonompi, jollei finanssipoliittisia tavoitteita tukevia finanssipoliittisia toimenpiteitä määritellä yksityiskohtaisesti ja toteuteta tarkasti. |
| --- | --- |

(10)

Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet eivät vastaa talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin. Vaikka tavoitteet ovat suuntaviivojen mukaiset, niiden täytäntöönpanoon liittyy suuria riskejä. Neuvosto katsoi 8 päivänä marraskuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan perusteella, että Unkari ei ole noudattanut liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisia, 104 artiklan 7 kohtaan perustuvia ja neuvoston toiseen kertaan 8 päivänä maaliskuuta 2005 esittämiä suosituksia. Tarkistetussa ohjelmassa säilytetään monivuotiset puitteet liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä, vaikka julkisen talouden toteutuma voi olla paljon huonompi, jollei finanssipoliittisia tavoitteita tukevia finanssipoliittisia toimenpiteitä määritellä yksityiskohtaisesti ja toteuteta tarkasti.

| (11) | Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukainen Unkarin kansallinen uudistusohjelma esitettiin 14 päivänä lokakuuta 2005, ja siinä todetaan keskeiseksi haasteeksi julkisen sektorin koon ja alijäämän asteittainen ja jatkuva supistaminen. Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien uudistustoimenpiteiden talousarviovaikutukset heijastuvat lähentymisohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin veronkevennysten osalta. Tarkistetussa ohjelmassa selitetään hiljattain hyväksyttyä viisivuotista verokevennysohjelmaa ja esitellään julkisen sektorin uudistamissuunnitelmia esittämättä kuitenkaan tarvittavia yksityiskohtaisia erittelyjä ja määrällisiä arvioita. Suurimmalta osalta suunnitelmat vastaavat kansallista uudistusohjelmaa. |
| --- | --- |

(11)

Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukainen Unkarin kansallinen uudistusohjelma esitettiin 14 päivänä lokakuuta 2005, ja siinä todetaan keskeiseksi haasteeksi julkisen sektorin koon ja alijäämän asteittainen ja jatkuva supistaminen. Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien uudistustoimenpiteiden talousarviovaikutukset heijastuvat lähentymisohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin veronkevennysten osalta. Tarkistetussa ohjelmassa selitetään hiljattain hyväksyttyä viisivuotista verokevennysohjelmaa ja esitellään julkisen sektorin uudistamissuunnitelmia esittämättä kuitenkaan tarvittavia yksityiskohtaisia erittelyjä ja määrällisiä arvioita. Suurimmalta osalta suunnitelmat vastaavat kansallista uudistusohjelmaa.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että tarvitaan tehokkaita finanssipoliittisia toimia. Neuvosto kehottaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97, sellaisena kuin se on muutettuna, 3 jakson 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti Unkaria esittämään mahdollisimman pian ja viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2006 tarkistetun lähentymisohjelman mukautetun version, jossa esitetään konkreettisia ja rakenteellisia toimenpiteitä, jotka kaikilta osiltaan noudattavat keskipitkän aikavälin sopeuttamisuraa. Tällä välin Unkarin olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi vuonna 2006 ja sen jälkeen.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | LO joulukuu 2005 (10) | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | — |
| LO joulukuu 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2005 | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |
| KOM marraskuu 2005 | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | — |
| LO joulukuu 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (6) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,1 | 0,4 |
| KOM marraskuu 2005 (11) | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | 0,2 | — |
| LO joulukuu 2004 (6) | — | — | — | — | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | – 5,4 | – 6,1 | – 4,7 (12) | – 3,3 (12) | – 1,9 |
| KOM marraskuu 2005 | – 5,4 | – 6,1 | – 6,7 | – 6,9 | — |
| LO joulukuu 2004 | – 4,5 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | – 1,1 | – 2,5 | – 1,5 | – 0,3 | + 0,8 |
| KOM marraskuu 2005 | – 1,5 | – 2,2 | – 3,0 | – 3,4 | — |
| LO joulukuu 2004 | – 0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (6) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 (12) | – 3,3 (12) | – 2,2 |
| KOM marraskuu 2005 | – 5,3 | – 5,8 | – 6,6 | – 7,0 | — |
| LO joulukuu 2004 (6) | — | — | — | — | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (8) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 | – 3,3 | – 2,2 |
| KOM marraskuu 2005 (9) | – 5,3 | – 6,3 | – 7,6 | – 8,5 | — |
| LO joulukuu 2004 | — | — | — | — | — |
| Julkisen velan bruttomäärä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 57,2 | 57,7 | 58,4 (12) | 57,9 (12) | 56,2 (12) |
| KOM marraskuu 2005 | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | — |
| LO joulukuu 2004 | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |
| Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(muutos, %)

LO joulukuu 2005 (10)

4,2

4,0

4,1

4,0

4,0

KOM marraskuu 2005

4,2

3,7

3,9

3,9

—

LO joulukuu 2004

3,9

4,0

4,2

4,3

4,6

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2005

6,8

3,5

2,1

3,0

2,4

KOM marraskuu 2005

6,8

3,7

2,0

3,0

—

LO joulukuu 2004

6,8

4,5

4,0

3,5

3,0

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (6)

– 1,3

– 1,0

– 0,5

– 0,1

0,4

KOM marraskuu 2005 (11)

– 0,9

– 0,7

– 0,3

0,2

—

LO joulukuu 2004 (6)

—

—

—

—

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

– 5,4

– 6,1

– 4,7 (12)

– 3,3 (12)

– 1,9

KOM marraskuu 2005

– 5,4

– 6,1

– 6,7

– 6,9

—

LO joulukuu 2004

– 4,5

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

– 1,1

– 2,5

– 1,5

– 0,3

- 0,8

KOM marraskuu 2005

– 1,5

– 2,2

– 3,0

– 3,4

—

LO joulukuu 2004

– 0,5

0,0

0,2

0,6

1,0

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (6)

– 4,8

– 5,7

– 4,5 (12)

– 3,3 (12)

– 2,2

KOM marraskuu 2005

– 5,3

– 5,8

– 6,6

– 7,0

—

LO joulukuu 2004 (6)

—

—

—

—

—

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (8)

– 4,8

– 5,7

– 4,5

– 3,3

– 2,2

KOM marraskuu 2005 (9)

– 5,3

– 6,3

– 7,6

– 8,5

—

LO joulukuu 2004

—

—

—

—

—

Julkisen velan bruttomäärä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

57,2

57,7

58,4 (12)

57,9 (12)

56,2 (12)

KOM marraskuu 2005

57,4

57,2

58,0

59,2

—

LO joulukuu 2004

57,3

55,5

53,0

50,6

48,3

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Päätöksen vaikutukset huomioon ottaen julkisen talouden rahoitusasema olisi tarkistetun ohjelman mukaan 7,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 6,1 prosenttia vuonna 2006, 4,7 prosenttia vuonna 2007 ja 3,4 prosenttia vuonna 2008, ja julkisen talouden bruttovelka olisi 60,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 61,5 prosenttia vuonna 2005, 63,0 prosenttia vuonna 2006, 63,2 prosenttia vuonna 2007 ja 62,3 prosenttia vuonna 2008. Näihin lukuihin ei kuitenkaan edelleenkään sisälly sotilaslentokoneiden hankinta (0,3 prosenttiyksikön lisäys suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2006 että 2007).

(3)  Tarkistetussa ohjelmassa esitetään kaikki uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja useimmat valinnaiset tiedot. Poikkeukset koskevat puolustusmenojen kirjaamista, jossa ei ole noudatettu Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT) vaatimuksia, ja välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) käsittelyä.

(4)  Yksityiskohtaista tietoa julkisen talouden kestävyydestä on komission yksiköiden ohjelmasta tekemässä teknisessä arviossa, joka julkaistaan Internetissä:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Päätöksen vaikutukset huomioon ottaen julkisen talouden rahoitusasema olisi tarkistetun ohjelman mukaan 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 7,4 prosenttia vuonna 2005, 6,1 prosenttia vuonna 2006, 4,7 prosenttia vuonna 2007 ja 3,4 prosenttia vuonna 2008, ja julkisen talouden bruttovelka olisi 60,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 61,5 prosenttia vuonna 2005, 63,0 prosenttia vuonna 2006, 63,2 prosenttia vuonna 2007 ja 62,3 prosenttia vuonna 2008 (ks. myös alaviite 8).

(6)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(7)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(8)  Ohjelmassa ei esitetä tietoja kertaluonteisista ja muista väliaikaisista toimenpiteistä.

(9)  Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet on otettu komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteesta.

(10)  Ennen FISIMin kohdentamista (FISIMin kohdentamisen jälkeen 4,6 prosenttia vuonna 2004, 4,2 prosenttia vuonna 2005, 4,3 prosenttia vuonna 2006, 4,1 prosenttia vuonna 2007 ja 4,1 prosenttia vuonna 2008).

(11)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,7 prosenttia vuonna 2004, 3,5 prosenttia vuosina 2005 ja 2006 sekä 3,4 prosenttia vuonna 2007.

(12)  Ei sisällä puolustushankintoja, joiden arvo on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuona 2006 että vuonna 2007.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/17

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2006,

Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 55/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 24 päivänä tammikuuta 2006 Slovakian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 24 päivänä tammikuuta 2006 Slovakian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2008.

| (2) | Slovakian kokonaistuotanto kasvoi keskimäärin 4,3 prosenttia vuosina 1994—2004. Tämä on lähes kaksi prosenttiyksikköä enemmän kuin EU-25:n 2,4 prosentin keskiarvo. Huolimatta vuonna 2005 tapahtuneesta kehityksestä työmarkkinatilanne on edelleen maan suurin ongelma. Yritysten toteuttamat rakenneuudistukset vauhdittuivat 1990-luvun lopulla. Tämän johdosta työttömyysaste nousi vuoden 1994 13,7 prosentista 18,2 prosenttiin vuonna 2004, kun taas kokonaistyöllisyys aleni samalla kaudella kaksi prosenttiyksikköä. Makrotalouden skenaariossa oletetaan, että kokonaistuotannon kasvu on ohjelmakaudella keskimäärin 5,6 prosenttia. Koska tuotantokuilu on kauden alussa vuonna 2005 negatiivinen, tämä merkitsee suhdannetilanteen merkittävää muutosta. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(2)

Slovakian kokonaistuotanto kasvoi keskimäärin 4,3 prosenttia vuosina 1994—2004. Tämä on lähes kaksi prosenttiyksikköä enemmän kuin EU-25:n 2,4 prosentin keskiarvo. Huolimatta vuonna 2005 tapahtuneesta kehityksestä työmarkkinatilanne on edelleen maan suurin ongelma. Yritysten toteuttamat rakenneuudistukset vauhdittuivat 1990-luvun lopulla. Tämän johdosta työttömyysaste nousi vuoden 1994 13,7 prosentista 18,2 prosenttiin vuonna 2004, kun taas kokonaistyöllisyys aleni samalla kaudella kaksi prosenttiyksikköä. Makrotalouden skenaariossa oletetaan, että kokonaistuotannon kasvu on ohjelmakaudella keskimäärin 5,6 prosenttia. Koska tuotantokuilu on kauden alussa vuonna 2005 negatiivinen, tämä merkitsee suhdannetilanteen merkittävää muutosta. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (3) | Neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004, että Slovakialla on liiallinen alijäämä. Neuvoston perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samana päivänä antaman suosituksen mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2007 mennessä. Slovakian aikaisempaa vuosien 2004—2007 tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevassa 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Slovakiaa i) käyttämään hyväkseen kaikki mahdolliset keinot julkisen talouden alijäämän supistamisen nopeuttamiseksi, muun muassa käyttämällä odotettua suurempia tuloja ja säästöjä menojen kattamiseen, erityisesti vuonna 2005, ii) tekemään keskipitkän aikavälin menokatoista sitovampia ja iii) varomaan, etteivät vuoden 2004 korkean inflaation kerrannaisvaikutukset vaikuta ohjelmassa kaavailtuun inflaation lähentymiskehitykseen. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004, että Slovakialla on liiallinen alijäämä. Neuvoston perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samana päivänä antaman suosituksen mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2007 mennessä. Slovakian aikaisempaa vuosien 2004—2007 tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevassa 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Slovakiaa i) käyttämään hyväkseen kaikki mahdolliset keinot julkisen talouden alijäämän supistamisen nopeuttamiseksi, muun muassa käyttämällä odotettua suurempia tuloja ja säästöjä menojen kattamiseen, erityisesti vuonna 2005, ii) tekemään keskipitkän aikavälin menokatoista sitovampia ja iii) varomaan, etteivät vuoden 2004 korkean inflaation kerrannaisvaikutukset vaikuta ohjelmassa kaavailtuun inflaation lähentymiskehitykseen.

| (4) | Tarkistettu ohjelma vastaa pääpiirteissään mallirakennetta ja tietojen toimittamisvaatimuksia, jotka on asetettu uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille (2). |
| --- | --- |

(4)

Tarkistettu ohjelma vastaa pääpiirteissään mallirakennetta ja tietojen toimittamisvaatimuksia, jotka on asetettu uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille (2).

| (5) | Ohjelmassa tavoitteena on supistaa alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kuten neuvosto 5 päivänä heinäkuuta 2004 suositti perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Julkisen talouden alijäämän (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia) ennustetaan supistuvan vuoden 2005 4,1 prosentista suhteessa BKT:hen (mukaan luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) 2,9 prosenttiin vuonna 2006 ja tämän jälkeen jyrkästi 1,6 prosenttiin vuonna 2007 ja olevan 1,3 prosenttia vuonna 2008. Tilanne on perusjäämän osalta samantapainen, sillä sen odotetaan kasvavan – 2,3 prosentista suhteessa BKT:hen (– 1,5 prosentista suhteessa BKT:hen ilman velkojen peruutuksia, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2005 0,7 prosenttiin vuonna 2008. Julkisen talouden sopeuttaminen on ensi sijassa menoperusteista. Julkisten menojen odotetaan supistuvan suhteessa BKT:hen 3,4 prosenttiyksikköä vuosina 2005—2008 (2,6 prosenttiyksikköä pois luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005). Julkisen talouden tulojen arvioidaan pysyvän yleisesti ottaen vakaina vuoteen 2007 asti ja vähenevän sitten 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Toiseen pilariin kuuluva rahastoiva eläkejärjestelmä on luokiteltava julkisen talouden ulkopuolelle ennen kevään 2007 ilmoitusajankohtaa. Tämän luokittelun vaikutus talousarvioon on arviolta 0,8 prosenttia vuonna 2005, 1,3 prosenttia vuonna 2006, 1,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,4 prosenttia vuonna 2008. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen painottuu ohjelmakauden loppuun, pääasiassa vuoteen 2007. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa tavoitteena on supistaa alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kuten neuvosto 5 päivänä heinäkuuta 2004 suositti perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Julkisen talouden alijäämän (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia) ennustetaan supistuvan vuoden 2005 4,1 prosentista suhteessa BKT:hen (mukaan luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) 2,9 prosenttiin vuonna 2006 ja tämän jälkeen jyrkästi 1,6 prosenttiin vuonna 2007 ja olevan 1,3 prosenttia vuonna 2008. Tilanne on perusjäämän osalta samantapainen, sillä sen odotetaan kasvavan – 2,3 prosentista suhteessa BKT:hen (– 1,5 prosentista suhteessa BKT:hen ilman velkojen peruutuksia, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2005 0,7 prosenttiin vuonna 2008. Julkisen talouden sopeuttaminen on ensi sijassa menoperusteista. Julkisten menojen odotetaan supistuvan suhteessa BKT:hen 3,4 prosenttiyksikköä vuosina 2005—2008 (2,6 prosenttiyksikköä pois luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005). Julkisen talouden tulojen arvioidaan pysyvän yleisesti ottaen vakaina vuoteen 2007 asti ja vähenevän sitten 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Toiseen pilariin kuuluva rahastoiva eläkejärjestelmä on luokiteltava julkisen talouden ulkopuolelle ennen kevään 2007 ilmoitusajankohtaa. Tämän luokittelun vaikutus talousarvioon on arviolta 0,8 prosenttia vuonna 2005, 1,3 prosenttia vuonna 2006, 1,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,4 prosenttia vuonna 2008. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen painottuu ohjelmakauden loppuun, pääasiassa vuoteen 2007.

| (6) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (ts. suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan ohjelmakauden aikana keskimäärin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa eli – 2,8 prosentista – 1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan keskipitkän aikavälin tavoite julkisen talouden rahoitusasemalle. Tavoitteeksi on määritelty 0,9 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ja tarkoituksena on saavuttaa se vuoteen 2010 mennessä (ohjelmakauden jälkeen). Koska ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäisvaatimusta kunnianhimoisempi (alijäämän arvioidaan olevan noin 2

  prosenttia suhteessa BKT:hen), sen saavuttamisen pitäisi merkitä myös liiallisen alijäämän estävän varmuusmarginaalitavoitteen täyttymistä. Keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa. Vaikka ohjelmassa ei esitetä tarkemmin toimenpiteitä, jotka aiotaan toteuttaa vuoden 2007 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi, tarkistetussa ohjelmassa painotetaan, että hallituksen hyväksymä keskipitkän aikavälin talousarviokehys perustuu yksinomaan voimassaolevaan lainsäädäntöön ja hallituksen hyväksymiin lainsäädännön muutoksiin. Tähän mennessä hallitus on ylittänyt edellisissä lähentymisohjelmissa asetetut julkisen talouden tavoitteet: vuoden 2004 alijäämä oli odotettua pienempi, ja tuloksen odotetaan olevan suunniteltua parempi myös vuonna 2005 (jos pois luetaan velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Osa varoista, jotka vapautuivat odotettua alhaisempien korkomenojen johdosta vuonna 2005, käytettiin kuitenkin muiden talousarvioon kirjaamattomien julkisten menojen kattamiseen. Tämä osoittaa, että olisi luotava sitovammat menokatot. |
| --- | --- |

(7)

Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa. Vaikka ohjelmassa ei esitetä tarkemmin toimenpiteitä, jotka aiotaan toteuttaa vuoden 2007 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi, tarkistetussa ohjelmassa painotetaan, että hallituksen hyväksymä keskipitkän aikavälin talousarviokehys perustuu yksinomaan voimassaolevaan lainsäädäntöön ja hallituksen hyväksymiin lainsäädännön muutoksiin. Tähän mennessä hallitus on ylittänyt edellisissä lähentymisohjelmissa asetetut julkisen talouden tavoitteet: vuoden 2004 alijäämä oli odotettua pienempi, ja tuloksen odotetaan olevan suunniteltua parempi myös vuonna 2005 (jos pois luetaan velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Osa varoista, jotka vapautuivat odotettua alhaisempien korkomenojen johdosta vuonna 2005, käytettiin kuitenkin muiden talousarvioon kirjaamattomien julkisten menojen kattamiseen. Tämä osoittaa, että olisi luotava sitovammat menokatot.

| (8) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Saattaa kuitenkin olla, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2010, kuten ohjelmassa on esitetty. Vuonna 2008 (liiallisen alijäämän korjaamismääräaikaa seuraava vuosi) vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Rakenteellisen rahoitusaseman parannus on vuonna 2008 ainoastaan noin

  prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka suhdannetilanne onkin hyvä (3). |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Julkisen velan arvioidaan olevan 33,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Velkasuhde on huomattavasti pienempi kuin sille perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ja 10,5 prosenttia pienempi kuin ohjelman edellisessä tarkistuksessa oli kaavailtu. Tässä tarkistuksessa esitetty pienempi arvio johtuu enimmäkseen virta-/varanto-korjauseristä. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen kasvavan 2,5 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen velan arvioidaan olevan 33,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Velkasuhde on huomattavasti pienempi kuin sille perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ja 10,5 prosenttia pienempi kuin ohjelman edellisessä tarkistuksessa oli kaavailtu. Tässä tarkistuksessa esitetty pienempi arvio johtuu enimmäkseen virta-/varanto-korjauseristä. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen kasvavan 2,5 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.

| (10) | Riskit, joita Slovakian julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu väestön ikääntymisestä aiheutuvien ennustettujen julkisten menojen vuoksi, vaikuttavat pieniltä edellyttäen, että julkisen talouden vakauttaminen jatkuu myös ohjelmakauden jälkeen ja että hyväksytyt uudistukset sekä muut rakenteelliset uudistukset (mukaan lukien työttömyyden vähentäminen) toteutetaan täysimääräisesti. Velkataso on huomattavasti alle 60 prosentin viitearvon, ja tämä tilanne säilyy, jos oletetaan, että politiikka ei muutu seuraavien kahden vuosikymmenen aikana. Tämänhetkisen suuren rakenteellisen alijäämän pysyminen ennallaan estää kuitenkin velan supistamisen suhteessa BKT:hen. Tämä lisää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvaa riskiä. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä on toteutettava määrätietoisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Riskit, joita Slovakian julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu väestön ikääntymisestä aiheutuvien ennustettujen julkisten menojen vuoksi, vaikuttavat pieniltä edellyttäen, että julkisen talouden vakauttaminen jatkuu myös ohjelmakauden jälkeen ja että hyväksytyt uudistukset sekä muut rakenteelliset uudistukset (mukaan lukien työttömyyden vähentäminen) toteutetaan täysimääräisesti. Velkataso on huomattavasti alle 60 prosentin viitearvon, ja tämä tilanne säilyy, jos oletetaan, että politiikka ei muutu seuraavien kahden vuosikymmenen aikana. Tämänhetkisen suuren rakenteellisen alijäämän pysyminen ennallaan estää kuitenkin velan supistamisen suhteessa BKT:hen. Tämä lisää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvaa riskiä. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä on toteutettava määrätietoisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämiseksi.

| (11) | Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat yleisesti ottaen vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaiset. Slovakia on oikealla tiellä liiallisen alijäämänsä korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa. |
| --- | --- |

(11)

Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat yleisesti ottaen vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaiset. Slovakia on oikealla tiellä liiallisen alijäämänsä korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa.

| (12) | Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Slovakian kansallisessa uudistusohjelmassa, joka esitettiin 14 päivänä lokakuuta 2005, hahmotellaan seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkisen talouteen: i) tietoyhteiskunta, ii) T&K ja innovaatiot ja iii) koulutus ja työllisyys. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien talousarviovaikutukset otetaan täysimääräisesti huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelmassa kuvaillaan jo hyväksyttyjä vero- ja eläkejärjestelmien uudistuksia. Vuoden 2006 talousarvion ja vuosien 2006—2008 talousarviokehyksen mukaan koulutus- sekä tutkimus- ja kehitysmenot lisääntyvät huomattavasti kansallisessa uudistusohjelmassa asetettujen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Slovakian kansallisessa uudistusohjelmassa, joka esitettiin 14 päivänä lokakuuta 2005, hahmotellaan seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkisen talouteen: i) tietoyhteiskunta, ii) T&K ja innovaatiot ja iii) koulutus ja työllisyys. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien talousarviovaikutukset otetaan täysimääräisesti huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelmassa kuvaillaan jo hyväksyttyjä vero- ja eläkejärjestelmien uudistuksia. Vuoden 2006 talousarvion ja vuosien 2006—2008 talousarviokehyksen mukaan koulutus- sekä tutkimus- ja kehitysmenot lisääntyvät huomattavasti kansallisessa uudistusohjelmassa asetettujen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto toteaa, että ohjelma noudattaa EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetuissa neuvoston suosituksissa liiallisen alijäämän poistamiseksi asetettua vakautusuraa. Näiden suositusten perusteella neuvosto on sitä mieltä, että Slovakian olisi:

| i) | vahvan kasvun ja kasvuennusteiden toteutumiseksi vahvistettava rakenteellisia julkisen talouden sopeuttamistoimia, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen nopeutuisi; ja |
| --- | --- |

i)

vahvan kasvun ja kasvuennusteiden toteutumiseksi vahvistettava rakenteellisia julkisen talouden sopeuttamistoimia, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen nopeutuisi; ja

| ii) | vahvistettava valtion talouden keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta. |
| --- | --- |

ii)

vahvistettava valtion talouden keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | LO joulukuu 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |
| KOM marraskuu 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | — |
| LO marraskuu 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | — |
| LO marraskuu 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | — |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (5) | – 1,9 | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 |
| KOM marraskuu 2005 (9) | – 1,5 | – 1,3 | – 0,9 | 0,2 | — |
| LO marraskuu 2004 (5) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (5) | – 3,2 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,6 | – 1,3 |
| KOM marraskuu 2005 | – 3,1 | – 4,1 | – 3,0 | – 2,5 | — |
| LO marraskuu 2004 | – 3,8 | – 3,4 | – 2,9 | – 1,9 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | – 1,0 | – 2,3 | – 1,0 | 0,4 | 0,7 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,9 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,2 | — |
| LO marraskuu 2004 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | 0,4 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (5) | – 2,6 | – 3,6 | – 2,6 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM marraskuu 2005 | – 2,7 | – 3,8 | – 2,7 | – 2,5 | — |
| LO marraskuu 2004 (5) | — | — | — | — | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (7) | – 2,6 | – 2,8 | – 2,6 | – 1,7 | – 1,5 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | – 2,7 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | — |
| LO marraskuu 2004 | — | — | — | — | — |
| Julkisen talouden bruttovelka (10)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |
| KOM marraskuu 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | — |
| LO marraskuu 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | — |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteet (KOM), komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(muutos, %)

LO joulukuu 2005

5,5

5,1

5,4

6,1

5,6

KOM marraskuu 2005

5,5

5,1

5,5

6,3

—

LO marraskuu 2004

5,0

4,5

5,1

5,4

—

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2005

7,5

2,9

3,6

2,0

2,0

KOM marraskuu 2005

7,5

2,9

3,6

2,1

—

LO marraskuu 2004

7,8

3,3

2,8

2,5

—

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (5)

– 1,9

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

KOM marraskuu 2005 (9)

– 1,5

– 1,3

– 0,9

0,2

—

LO marraskuu 2004 (5)

0,4

0,2

0,4

0,9

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (5)

– 3,2

– 4,1

– 2,9

– 1,6

– 1,3

KOM marraskuu 2005

– 3,1

– 4,1

– 3,0

– 2,5

—

LO marraskuu 2004

– 3,8

– 3,4

– 2,9

– 1,9

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

– 1,0

– 2,3

– 1,0

0,4

0,7

KOM marraskuu 2005

– 0,9

– 1,9

– 0,8

– 0,2

—

LO marraskuu 2004

– 1,5

– 1,0

– 0,6

0,4

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (5)

– 2,6

– 3,6

– 2,6

– 1,6

– 1,5

KOM marraskuu 2005

– 2,7

– 3,8

– 2,7

– 2,5

—

LO marraskuu 2004 (5)

—

—

—

—

—

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (7)

– 2,6

– 2,8

– 2,6

– 1,7

– 1,5

KOM marraskuu 2005 (8)

– 2,7

– 3,0

– 2,7

– 2,5

—

LO marraskuu 2004

—

—

—

—

—

Julkisen talouden bruttovelka (10)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

42,6

33,7

35,5

35,2

36,2

KOM marraskuu 2005

42,6

36,7

38,2

38,5

—

LO marraskuu 2004

43,0

44,2

45,3

45,5

—

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteet (KOM), komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tarkistetussa ohjelmassa on pakollisten tietojen osalta puutteellisuuksia eikä siinä anneta kaikkia uusissa käytännesäännöissä mainittuja valinnaisia tietoja. Nimellistä efektiivistä valuuttakurssia ja välillisiä rahoituspalveluja koskevat pakolliset tiedot puuttuvat samoin kuin valinnaiset vuoden 2008 julkisen talouden menoja koskevat toimintokohtaiset tiedot.

(3)  Tietoja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä on komission yksiköiden laatimassa ohjelman teknisessä arvioinnissa, joka julkaistaan Internet-sivuilla osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Jos päätöksen vaikutus otetaan huomioon, tarkistetun ohjelman mukainen julkisen talouden rahoitusasema on – 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, – 4,9 prosenttia vuonna 2005, – 4,2 prosenttia vuonna 2006, – 3,0 prosenttia vuonna 2007 ja – 2,7 prosenttia vuonna 2008.

(5)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(6)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet [0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (lisää alijäämää) ja 0,1 prosenttia vuonna 2007 (supistaa alijäämää)].

(8)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet [0,8 prosenttia vuonna 2005 (lisää alijäämää)].

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,9 prosenttia vuonna 2004, 4,8 prosenttia vuonna 2005, 5,1 prosenttia vuonna 2006 ja 5,1 prosenttia vuonna 2007.

(10)  Ohjelman mukaiset velkaennusteet (toisin kuin alijäämäennusteet) on laadittu ottaen huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteet (KOM), komission yksiköiden laskelmat.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/21

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2006,

Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 55/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 24 päivänä tammikuuta 2006 Ruotsin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 24 päivänä tammikuuta 2006 Ruotsin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Vuotuinen BKT:n kasvu on Ruotsissa ollut keskimäärin hieman alle 3 prosenttia viimeiset kymmenen vuotta. Kasvulle on ollut leimallista voimakas tuottavuuden kasvu ja nettoviennin myönteinen vaikutus. Muutaman viime vuoden aikana työllisyyden kasvu on kuitenkin ollut heikkoa ja työllissyysaste on alentunut työttömyyden lisääntyessä. Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa ennustetaan kokonaistuotannon kasvun nopeutuvan vuoden 2005 2,4 prosentista 3,1 prosenttiin vuonna 2006 ja keskimäärin 2,5 prosenttiin ohjelmakauden seuraavan kahden vuoden aikana. Ohjelman kahden ensimmäisen vuoden kasvunäkymät johtuvat kohentuneesta suhdannetilanteesta, joka pysyy sen jälkeen yleisesti ottaen neutraalina. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario vaikuttaa uskottavalta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat myös realistisilta. |
| --- | --- |

(2)

Vuotuinen BKT:n kasvu on Ruotsissa ollut keskimäärin hieman alle 3 prosenttia viimeiset kymmenen vuotta. Kasvulle on ollut leimallista voimakas tuottavuuden kasvu ja nettoviennin myönteinen vaikutus. Muutaman viime vuoden aikana työllisyyden kasvu on kuitenkin ollut heikkoa ja työllissyysaste on alentunut työttömyyden lisääntyessä. Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa ennustetaan kokonaistuotannon kasvun nopeutuvan vuoden 2005 2,4 prosentista 3,1 prosenttiin vuonna 2006 ja keskimäärin 2,5 prosenttiin ohjelmakauden seuraavan kahden vuoden aikana. Ohjelman kahden ensimmäisen vuoden kasvunäkymät johtuvat kohentuneesta suhdannetilanteesta, joka pysyy sen jälkeen yleisesti ottaen neutraalina. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario vaikuttaa uskottavalta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat myös realistisilta.

| (3) | Tammikuun 18 päivänä 2005 esittämässään lausunnossa neuvosto hyväksyi Ruotsin vuoden 2004 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn finanssipoliittisen strategian. Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että vuoden 2004 tarkistuksessa vuodelle 2005 esitetty julkisen talouden ylijäämätavoite oli 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun se tämän tarkistuksen mukaan on 1,6 prosenttia huolimatta siitä, että vuoden 2005 kasvuennustetta on tarkistettu alaspäin. Yleisesti ottaen tuloja on ollut odotettua enemmän, mikä johtuu osittain joistakin kertaluonteisista yritysveroista, mutta myös hallitusta menokehityksestä. |
| --- | --- |

(3)

Tammikuun 18 päivänä 2005 esittämässään lausunnossa neuvosto hyväksyi Ruotsin vuoden 2004 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn finanssipoliittisen strategian. Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että vuoden 2004 tarkistuksessa vuodelle 2005 esitetty julkisen talouden ylijäämätavoite oli 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun se tämän tarkistuksen mukaan on 1,6 prosenttia huolimatta siitä, että vuoden 2005 kasvuennustetta on tarkistettu alaspäin. Yleisesti ottaen tuloja on ollut odotettua enemmän, mikä johtuu osittain joistakin kertaluonteisista yritysveroista, mutta myös hallitusta menokehityksestä.

| (4) | Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tietojenantovaatimuksia. (2) |
| --- | --- |

(4)

Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tietojenantovaatimuksia. (2)

| (5) | Ruotsin julkisen talouden kehyksillä tähdätään terveen julkisen talouden ylläpitämiseen täystyöllisyyden ja kestävän kasvun oloissa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kehyksissä on asetettu julkisen talouden ylijäämätavoitteeksi keskimäärin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen koko suhdannekierron ajan sekä monivuotiset nimelliskatot valtionhallinnon menoille ja paikallishallinnon talouden tasapainotusvaatimus. Tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden ylijäämä on 1,6 prosenttia vuonna 2005, 0,9 prosenttia vuonna 2006, 1,2 prosenttia vuonna 2007 ja 1,7 prosenttia viimeisenä ohjelmavuotena eli vuonna 2008. Sekä meno- että tulosuhteen trendi on vähitellen aleneva ennustejaksolla. Tulosuhde pienenee etupainotteisesti vuonna 2006 verovähennysten vuoksi, kun taas menosuhde pienenee ohjelmakauden jälkipuolella työmarkkinatilanteen ennakoidun parantumisen seurauksena. Uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan samanlainen talouden sopeuttaminen kuin edellisessä tarkistuksessa, vaikkakin suotuisammassa makrotalouden skenaariossa. |
| --- | --- |

(5)

Ruotsin julkisen talouden kehyksillä tähdätään terveen julkisen talouden ylläpitämiseen täystyöllisyyden ja kestävän kasvun oloissa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kehyksissä on asetettu julkisen talouden ylijäämätavoitteeksi keskimäärin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen koko suhdannekierron ajan sekä monivuotiset nimelliskatot valtionhallinnon menoille ja paikallishallinnon talouden tasapainotusvaatimus. Tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden ylijäämä on 1,6 prosenttia vuonna 2005, 0,9 prosenttia vuonna 2006, 1,2 prosenttia vuonna 2007 ja 1,7 prosenttia viimeisenä ohjelmavuotena eli vuonna 2008. Sekä meno- että tulosuhteen trendi on vähitellen aleneva ennustejaksolla. Tulosuhde pienenee etupainotteisesti vuonna 2006 verovähennysten vuoksi, kun taas menosuhde pienenee ohjelmakauden jälkipuolella työmarkkinatilanteen ennakoidun parantumisen seurauksena. Uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan samanlainen talouden sopeuttaminen kuin edellisessä tarkistuksessa, vaikkakin suotuisammassa makrotalouden skenaariossa.

| (6) | Ohjelmassa esitetään tarkistettua strategiaa ohjaavana keskipitkän aikavälin viitearvona 2 prosentin keskimääräinen kansallinen ylijäämätavoite koko suhdannekierron ajaksi. Kyseinen viitearvo on myös sääntöihin perustuvien Ruotsin julkisen talouden kehysten perusteena. Sen vuoksi 2:ta prosenttia suhteessa BKT:hen voidaan pitää ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteena, sillä se on vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltyjen keskipitkän aikavälin tavoitteita koskevien periaatteiden sekä käytännesääntöjen mukainen. Yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan ohjelmakaudella parantuvan vuoden 2006 1 prosentista suhteessa BKT:hen noin 1

  —2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Koska ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäisvaatimusta kunnianhimoisempi (arvioitu alijäämäksi, joka on noin

   prosenttia suhteessa BKT:hen), se riittänee toteutuessaan varmuusmarginaaliksi liiallisen alijäämän varalta. Keskipitkän aikavälin tavoitteen tarkoituksenmukaisuudesta voidaan todeta, että se on huomattavasti kunnianhimoisempi kuin ohjelmassa ennustettu velkasuhde ja keskimääräinen potentiaalisen tuotannon kasvu edellyttäisivät. Sen saavuttaminen on kuitenkin tärkeää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Julkisen talouden toteutuma 2005 on todennäköisesti ohjelmassa ennustettua parempi. Viimeisimmät kassaperusteiset tiedot verotuloista ja kansantalouden tilinpidon neljännesvuosikatsaus tukevat tätä arviota. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden toteutuma 2005 on todennäköisesti ohjelmassa ennustettua parempi. Viimeisimmät kassaperusteiset tiedot verotuloista ja kansantalouden tilinpidon neljännesvuosikatsaus tukevat tätä arviota.

| (9) | Tämän riskinarvioinnin perusteella voidaan todeta, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää pääpiirteissään riittävän varmistamaan, että ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakauden loppuun mennessä. Vuoden 2006 talousarvion vuoksi julkisen talouden rahoitusasema poikkeaa keskipitkän aikavälin tavoitteesta noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007 vaarantaen näin keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ohjelmakauden aikana. Lisäksi siitä huolimatta, että inflaatiopaineiden odotetaan pysyvän vähäisinä, elvyttävä vuoden 2006 finanssipolitiikan viritys ei ehkä ole täysin asianmukainen siinä mielessä, että kyseinen ajanjakso voidaan luokitella ”hyviksi ajoiksi”. Kuten edellä mainitaan, ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on kuitenkin huomattavasti kunnianhimoisempi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytetään. Se tarjoaa koko ohjelmakauden ajaksi riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa. Tämä arviointi vaikuttaisi pätevän myös, kun toisen pilarin rahastoivat eläkejärjestelmät luokitellaan vuonna 2007 julkisen talouden tilinpidon ulkopuolelle Eurostatin vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Tämän riskinarvioinnin perusteella voidaan todeta, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää pääpiirteissään riittävän varmistamaan, että ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakauden loppuun mennessä. Vuoden 2006 talousarvion vuoksi julkisen talouden rahoitusasema poikkeaa keskipitkän aikavälin tavoitteesta noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007 vaarantaen näin keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ohjelmakauden aikana. Lisäksi siitä huolimatta, että inflaatiopaineiden odotetaan pysyvän vähäisinä, elvyttävä vuoden 2006 finanssipolitiikan viritys ei ehkä ole täysin asianmukainen siinä mielessä, että kyseinen ajanjakso voidaan luokitella ”hyviksi ajoiksi”. Kuten edellä mainitaan, ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on kuitenkin huomattavasti kunnianhimoisempi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytetään. Se tarjoaa koko ohjelmakauden ajaksi riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa. Tämä arviointi vaikuttaisi pätevän myös, kun toisen pilarin rahastoivat eläkejärjestelmät luokitellaan vuonna 2007 julkisen talouden tilinpidon ulkopuolelle Eurostatin vaatimusten mukaisesti.

| (10) | Velan arvioidaan olevan 51 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan 46 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä. |
| --- | --- |

(10)

Velan arvioidaan olevan 51 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan 46 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä.

| (11) | Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Ruotsissa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta vähäinen riski. Bruttovelka on tällä hetkellä selvästi alle 60 prosentin viitearvon ja sen ennustetaan pysyvän viitearvon alapuolella lähes koko ohjelmakauden ajan. Ruotsin finanssipolitiikassa painotetaan julkisen talouden kestävyyttä. Tämä strategia, johon kuuluu muun muassa eläkeuudistus, jolla pyritään hillitsemään eläkemenoja ja kerryttämään varoja, parantaa julkisen talouden näkymiä. Nykyinen suotuisa julkisen talouden rahoitusasema auttaa rajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettua vaikutusta julkiseen talouteen, ja kestävyyttä (3) parantaa suunniteltu vakauttaminen kohti 2 prosentin keskipitkän aikavälin tavoitetta ohjelmakauden lopussa. |
| --- | --- |

(11)

Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Ruotsissa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta vähäinen riski. Bruttovelka on tällä hetkellä selvästi alle 60 prosentin viitearvon ja sen ennustetaan pysyvän viitearvon alapuolella lähes koko ohjelmakauden ajan. Ruotsin finanssipolitiikassa painotetaan julkisen talouden kestävyyttä. Tämä strategia, johon kuuluu muun muassa eläkeuudistus, jolla pyritään hillitsemään eläkemenoja ja kerryttämään varoja, parantaa julkisen talouden näkymiä. Nykyinen suotuisa julkisen talouden rahoitusasema auttaa rajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettua vaikutusta julkiseen talouteen, ja kestävyyttä (3) parantaa suunniteltu vakauttaminen kohti 2 prosentin keskipitkän aikavälin tavoitetta ohjelmakauden lopussa.

| (12) | Suunnitellut toimenpiteet ovat yleisesti ottaen yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien julkista taloutta koskevien maakohtaisten talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Koska Ruotsi suunnittelee vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti säilyttävänsä julkisen talouden rahoitusaseman riittävän vakaana keskipitkällä aikavälillä, lipsuminen kunnianhimoisesta keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuosina 2006—2007 talousarviossa ennakoidun mukaisesti voi aiheuttaa myötäsyklisyyttä ja vaarantaa myös keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ohjelmakauden lopussa. |
| --- | --- |

(12)

Suunnitellut toimenpiteet ovat yleisesti ottaen yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien julkista taloutta koskevien maakohtaisten talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Koska Ruotsi suunnittelee vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti säilyttävänsä julkisen talouden rahoitusaseman riittävän vakaana keskipitkällä aikavälillä, lipsuminen kunnianhimoisesta keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuosina 2006—2007 talousarviossa ennakoidun mukaisesti voi aiheuttaa myötäsyklisyyttä ja vaarantaa myös keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ohjelmakauden lopussa.

| (13) | Kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa Ruotsin kansallisessa uudistusohjelmassa, joka annettiin 21 päivänä lokakuuta 2005, painotetaan erityisesti kestävää kehitystä ja sitä, että työmarkkinoille osallistumisen ja tehtyjen työtuntien määrän lisääminen ja pitäminen korkealla tasolla asettavat suuria haasteita ja että niillä on huomattava vaikutus julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyy vuoden 2006 talousarvio, johon myös lähentymisohjelman tarkistus perustuu, ja siinä mielessä nämä kaksi asiakirjaa ovat yhdenmukaisia. |
| --- | --- |

(13)

Kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa Ruotsin kansallisessa uudistusohjelmassa, joka annettiin 21 päivänä lokakuuta 2005, painotetaan erityisesti kestävää kehitystä ja sitä, että työmarkkinoille osallistumisen ja tehtyjen työtuntien määrän lisääminen ja pitäminen korkealla tasolla asettavat suuria haasteita ja että niillä on huomattava vaikutus julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyy vuoden 2006 talousarvio, johon myös lähentymisohjelman tarkistus perustuu, ja siinä mielessä nämä kaksi asiakirjaa ovat yhdenmukaisia.

Neuvosto katsoo, että yleisesti ottaen julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla ja julkistaloutta koskeva strategia on esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti toteutetusta finanssipolitiikasta.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | LO marraskuu 2005 | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 |
| KOM marraskuu 2005 | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | — |
| LO marraskuu 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2005 | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1,8 | — |
| LO marraskuu 2004 | 1,3 | 1,5 | — | — | — |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2005 (5) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 |
| KOM marraskuu 2005 (9) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,0 | — |
| LO marraskuu 2004 (5) | – 0,1 | 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2005 | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | — |
| LO marraskuu 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 |
| KOM marraskuu 2005 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | — |
| LO marraskuu 2004 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 (5) | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2005 | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | — |
| LO marraskuu 2004 (9) | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 (7) | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | — |
| LO marraskuu 2004 | — | — | — | — | — |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | — |
| LO marraskuu 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | — |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(muutos, %)

LO marraskuu 2005

3,6

2,4

3,1

2,8

2,3

KOM marraskuu 2005

3,6

2,5

3,0

2,8

—

LO marraskuu 2004

3,5

3,0

2,5

2,3

—

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2005

0,9

1,5

1,5

2,0

2,0

KOM marraskuu 2005

1,0

0,7

1,4

1,8

—

LO marraskuu 2004

1,3

1,5

—

—

—

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2005 (5)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

KOM marraskuu 2005 (9)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,0

—

LO marraskuu 2004 (5)

– 0,1

0,1

– 0,2

– 0,4

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005

1,6

1,6

0,9

1,2

1,7

KOM marraskuu 2005

1,6

1,4

0,8

1,1

—

LO marraskuu 2004

0,7

0,6

0,4

0,9

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005

3,2

3,2

2,5

3,0

3,6

KOM marraskuu 2005

3,4

3,2

2,6

2,9

—

LO marraskuu 2004

2,8

2,8

2,7

3,3

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005 (5)

1,7

1,8

0,9

1,1

1,7

KOM marraskuu 2005

1,8

1,6

0,9

1,1

—

LO marraskuu 2004 (9)

0,8

0,5

0,5

1,2

—

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005 (7)

1,1

1,6

0,9

1,1

1,7

KOM marraskuu 2005 (8)

1,2

1,4

0,9

1,1

—

LO marraskuu 2004

—

—

—

—

—

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005

51,1

50,9

49,4

47,8

46,0

KOM marraskuu 2005

51,1

50,6

49,4

47,8

—

LO marraskuu 2004

51,7

50,5

50,0

49,0

—

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat ovat saatavilla seuraavassa Internet-osoitteessa:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ohjelman pakollisissa tiedoissa on puutteita eikä siinä anneta kaikkia uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä valinnaisia tietoja (erityisesti tiedot palkansaajakorvauksista puuttuvat).

(3)  Pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat tiedot sisältyvät komission yksiköiden laatimaan tekniseen arvioon, joka julkaistaan Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Jos päätöksen vaikutus otetaan huomioon, julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen on 0,6 prosenttia vuonna 2005, – 0,1 prosenttia vuonna 2006, 0,2 prosenttia vuonna 2007 ja 0,7 prosenttia vuonna 2008, ja julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 51,4 prosenttia vuonna 2005, 49,9 prosenttia vuonna 2006, 48,3 prosenttia vuonna 2007 ja 46,5 prosenttia vuonna 2008.

(5)  Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelman tietoihin.

(6)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Ohjelmassa ei esitetä tarkkoja tietoja kertaluonteisista eikä muista väliaikaisista toimenpiteistä. Ruotsin valtiovarainministeriö on kuitenkin toimittanut arvion kertaluonteisista toimenpiteistä. Arvion mukaan niiden vaikutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005.

(8)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää).

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,5 prosenttia vuonna 2004, 2,6 prosenttia vuonna 2005, 2,8 prosenttia vuonna 2006 ja 2,7 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/25

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä helmikuuta 2006,

Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

(2006/C 55/07)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 14 päivänä helmikuuta 2006 Belgian tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2005—2009. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 14 päivänä helmikuuta 2006 Belgian tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2005—2009.

| (2) | Belgiassa kokonaistuotanto on kasvanut viime vuosikymmenellä keskimäärin miltei 2 prosenttia, hieman euroalueen keskiarvoa enemmän. Työllisyysaste on kuitenkin alhainen (noin 60 prosenttia), työttömyysluvuissa on huomattavia alueellisia eroja, ja pitkäaikaistyöttömyyttä on paljon. Belgian julkisen talouden rahoitusasema on ollut vuodesta 2000 tasapainossa tai lähellä sitä. |
| --- | --- |

(2)

Belgiassa kokonaistuotanto on kasvanut viime vuosikymmenellä keskimäärin miltei 2 prosenttia, hieman euroalueen keskiarvoa enemmän. Työllisyysaste on kuitenkin alhainen (noin 60 prosenttia), työttömyysluvuissa on huomattavia alueellisia eroja, ja pitkäaikaistyöttömyyttä on paljon. Belgian julkisen talouden rahoitusasema on ollut vuodesta 2000 tasapainossa tai lähellä sitä.

| (3) | Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa Belgian vuoden 2004 tarkistetussa vakausohjelmassa esitetyn julkista taloutta koskevan strategian. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa Belgian vuoden 2004 tarkistetussa vakausohjelmassa esitetyn julkista taloutta koskevan strategian.

| (4) | Komission syksyn 2005 ennusteessa todetaan vuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta, että julkinen talous on tasapainossa. Tämä vastaa aiemmassa tarkistetussa vakausohjelmassa asetettua tavoitetta huolimatta BKT:n huomattavasti ennakoitua hitaammasta kasvusta. Eurostatin kanssa on kuitenkin selvitettävä joidenkin kertaluonteisten toimenpiteiden tilastointia, mikä voi johtaa siihen, että alijäämän toteutuma (2) kasvaa huomattavasti vuonna 2005, joten julkisen talouden toteutumaan vuosina 2006—2009 ei kohdistu kielteistä vaikutusta. |
| --- | --- |

(4)

Komission syksyn 2005 ennusteessa todetaan vuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta, että julkinen talous on tasapainossa. Tämä vastaa aiemmassa tarkistetussa vakausohjelmassa asetettua tavoitetta huolimatta BKT:n huomattavasti ennakoitua hitaammasta kasvusta. Eurostatin kanssa on kuitenkin selvitettävä joidenkin kertaluonteisten toimenpiteiden tilastointia, mikä voi johtaa siihen, että alijäämän toteutuma (2) kasvaa huomattavasti vuonna 2005, joten julkisen talouden toteutumaan vuosina 2006—2009 ei kohdistu kielteistä vaikutusta.

| (5) | Ohjelman vuoden 2005 tarkistuksessa noudatetaan pitkälti uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien mallirakennetta ja tietovaatimuksia (3). |
| --- | --- |

(5)

Ohjelman vuoden 2005 tarkistuksessa noudatetaan pitkälti uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien mallirakennetta ja tietovaatimuksia (3).

| (6) | Ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2005 1,4 prosentista keskimäärin 2,2 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuennusteisiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2005 1,4 prosentista keskimäärin 2,2 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuennusteisiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (7) | Ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla tähdätään siihen, että julkisen talouden tasapaino säilyy vuoteen 2006 asti ja sen jälkeen kertyy ylijäämää (jota on vuoteen 2009 mennessä jo 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen), jotta velan laskusuuntausta voidaan pitää yllä. Perusylijäämä, joka oli 7,2 prosenttia vuonna 2001, on tämän jälkeen supistunut asteittain ja vakiintunee vuodesta 2007 alkaen hieman yli 4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennakoidaan julkisten tulojen vähenevän (pääasiassa työvoiman verotaakan pienentymisen vuoksi), mutta tämä kompensoituu selvästi menosuhteen (pääosin korkomenojen) supistumisella. Uudessa tarkistuksessa vahvistetaan edellisessä ohjelmassa esitetty strategia ja kasvunäkymät ovat säilyneet lähes ennallaan. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla tähdätään siihen, että julkisen talouden tasapaino säilyy vuoteen 2006 asti ja sen jälkeen kertyy ylijäämää (jota on vuoteen 2009 mennessä jo 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen), jotta velan laskusuuntausta voidaan pitää yllä. Perusylijäämä, joka oli 7,2 prosenttia vuonna 2001, on tämän jälkeen supistunut asteittain ja vakiintunee vuodesta 2007 alkaen hieman yli 4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennakoidaan julkisten tulojen vähenevän (pääasiassa työvoiman verotaakan pienentymisen vuoksi), mutta tämä kompensoituu selvästi menosuhteen (pääosin korkomenojen) supistumisella. Uudessa tarkistuksessa vahvistetaan edellisessä ohjelmassa esitetty strategia ja kasvunäkymät ovat säilyneet lähes ennallaan.

| (8) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa (suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan parannettavaksi ohjelmakauden aikana miltei 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Viranomaiset asettavat julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi rakenteellisen ylijäämän, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joka pyritään saavuttamaan vuoteen 2007 mennessä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) vaativampi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman sisältämä keskipitkän aikavälin tavoite voidaan katsoa arvioinnin perusteella asianmukaiseksi, sillä se sijoittuu vaihteluvälille, joka vakaus- ja kasvusopimuksessa sekä käytännesäännöissä asetetaan euroalueelle ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuville jäsenvaltioille. Se on myös määritetty vaativammaksi kuin velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. |
| --- | --- |

(8)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa (suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan parannettavaksi ohjelmakauden aikana miltei 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Viranomaiset asettavat julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi rakenteellisen ylijäämän, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joka pyritään saavuttamaan vuoteen 2007 mennessä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) vaativampi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman sisältämä keskipitkän aikavälin tavoite voidaan katsoa arvioinnin perusteella asianmukaiseksi, sillä se sijoittuu vaihteluvälille, joka vakaus- ja kasvusopimuksessa sekä käytännesäännöissä asetetaan euroalueelle ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuville jäsenvaltioille. Se on myös määritetty vaativammaksi kuin velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät.

| (9) | Julkisen talouden toteutuma ei ole vailla riskiä ja voi näin ollen olla ohjelmassa ennustettua heikompi erityisesti vuosina 2006 ja 2007. Makroekonomista skenaariota voidaan pitää realistisena, ja hallitus on hiljattain ottanut käyttöön uusia toimenpiteitä terveydenhoitomenojen hallitsemiseksi, mutta ohjelmassa arvioidut verotulot voivat olla hieman optimistisia. Vaikka menoennusteet perustuvat realistisiin makrotaloudellisiin oletuksiin, ne eivät näytä tarjoavan varmuusvaraa mahdollisen epäsuotuisan kehityksen varalta. Ohjelmasta ei käy ilmi, miten kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten toimenpiteiden päättyminen kompensoidaan vuonna 2007. On kuitenkin huomattava, että Belgian viranomaiset ovat viime vuosina osoittaneet vahvaa sitoutumista julkisen talouden tasapainoa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden toteutuma ei ole vailla riskiä ja voi näin ollen olla ohjelmassa ennustettua heikompi erityisesti vuosina 2006 ja 2007. Makroekonomista skenaariota voidaan pitää realistisena, ja hallitus on hiljattain ottanut käyttöön uusia toimenpiteitä terveydenhoitomenojen hallitsemiseksi, mutta ohjelmassa arvioidut verotulot voivat olla hieman optimistisia. Vaikka menoennusteet perustuvat realistisiin makrotaloudellisiin oletuksiin, ne eivät näytä tarjoavan varmuusvaraa mahdollisen epäsuotuisan kehityksen varalta. Ohjelmasta ei käy ilmi, miten kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten toimenpiteiden päättyminen kompensoidaan vuonna 2007. On kuitenkin huomattava, että Belgian viranomaiset ovat viime vuosina osoittaneet vahvaa sitoutumista julkisen talouden tasapainoa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen.

| (10) | Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2007 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Kuten edellä kuitenkin todettiin, ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettuja tavoitteita vaativampi. Ohjelman finanssipoliittinen strategia näyttäisi riittävän varmistamaan, että saavutetaan julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema, joka voidaan katsoa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiseksi koko ohjelmakauden ajan. Lisäksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämä ylitä ohjelmakaudella 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Vaikka rakenteellinen rahoitusasema kohenee vuosittain keskimäärin vain vähän, kunnianhimoiseen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen pyrittäessä tehtävien mukautusten vauhtia voidaan pitää suurin piirtein sopivana, lukuun ottamatta vuotta 2006, jolloin rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(10)

Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2007 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Kuten edellä kuitenkin todettiin, ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettuja tavoitteita vaativampi. Ohjelman finanssipoliittinen strategia näyttäisi riittävän varmistamaan, että saavutetaan julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema, joka voidaan katsoa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiseksi koko ohjelmakauden ajan. Lisäksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämä ylitä ohjelmakaudella 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Vaikka rakenteellinen rahoitusasema kohenee vuosittain keskimäärin vain vähän, kunnianhimoiseen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen pyrittäessä tehtävien mukautusten vauhtia voidaan pitää suurin piirtein sopivana, lukuun ottamatta vuotta 2006, jolloin rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (11) | Julkisen velan arvioidaan olevan 94 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopussa, joten velkasuhde on paljon yli perustamissopimuksessa asetetun viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 16 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana, eli se olisi ohjelmakauden lopussa alle 80 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen kehitys ei ehkä ole niin suotuisaa kuin ohjelmassa on ennustettu, jos heikkenemisriskit toteutuvat. Velkasuhde vaikuttaa kuitenkin pienenevän riittävästi ja nopeasti kohti viitearvoa. Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä ja tarpeesta säilyttää perusylijäämä suurena pitkän ajan, näyttävät Belgiassa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta keskisuuri riski (4). Bruttovelka on vähenemässä, mutta se on edelleen selvästi viitearvon yläpuolella, ja tarkistuksessa ennakoitu velkasuhteen tasainen supistaminen on tarpeen. Belgian strategia, jossa julkisen talouden hoidossa keskitytään pitkän aikavälin ongelmiin ja myös velan vähentämiseen, vähentää epäilemättä kestävyyteen liittyviä riskejä. Ikääntymisrahastoa koskevalla lailla vahvistetaan poliittista sitoutumista, sillä siinä asetetaan oikeudellisesti sitovat julkisen talouden tavoitteet. Lisäksi hiljattain toteutetut toimenpiteet todellisen eläkeiän nostamiseksi ja työllisyyden lisäämiseksi vaikuttavat myönteisesti kestävyyteen. Nykyinen julkisen talouden rahoitusasema ei ehkä kuitenkaan ole riittävän vahva kattamaan väestön ikääntymisestä johtuvaa menojen huomattavaa kasvua, minkä vuoksi on tärkeää, että perusylijäämä säilyy tulevina vuosina suurena. |
| --- | --- |

(11)

Julkisen velan arvioidaan olevan 94 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopussa, joten velkasuhde on paljon yli perustamissopimuksessa asetetun viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 16 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana, eli se olisi ohjelmakauden lopussa alle 80 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen kehitys ei ehkä ole niin suotuisaa kuin ohjelmassa on ennustettu, jos heikkenemisriskit toteutuvat. Velkasuhde vaikuttaa kuitenkin pienenevän riittävästi ja nopeasti kohti viitearvoa. Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä ja tarpeesta säilyttää perusylijäämä suurena pitkän ajan, näyttävät Belgiassa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta keskisuuri riski (4). Bruttovelka on vähenemässä, mutta se on edelleen selvästi viitearvon yläpuolella, ja tarkistuksessa ennakoitu velkasuhteen tasainen supistaminen on tarpeen. Belgian strategia, jossa julkisen talouden hoidossa keskitytään pitkän aikavälin ongelmiin ja myös velan vähentämiseen, vähentää epäilemättä kestävyyteen liittyviä riskejä. Ikääntymisrahastoa koskevalla lailla vahvistetaan poliittista sitoutumista, sillä siinä asetetaan oikeudellisesti sitovat julkisen talouden tavoitteet. Lisäksi hiljattain toteutetut toimenpiteet todellisen eläkeiän nostamiseksi ja työllisyyden lisäämiseksi vaikuttavat myönteisesti kestävyyteen. Nykyinen julkisen talouden rahoitusasema ei ehkä kuitenkaan ole riittävän vahva kattamaan väestön ikääntymisestä johtuvaa menojen huomattavaa kasvua, minkä vuoksi on tärkeää, että perusylijäämä säilyy tulevina vuosina suurena.

| (12) | Julkisen talouden alalla suunnitellut toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaisia vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Erityisesti velkasuhdetta pienennetään tyydyttävällä vauhdilla ja joitakin uudistuksia ollaan tekemässä sosiaaliturvajärjestelmän kestävyyden parantamiseksi. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen vuonna 2006 ei täysin vastaa yhdennettyjä suuntaviivoja, joiden mukaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saamiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset korjaustoimenpiteet. |
| --- | --- |

(12)

Julkisen talouden alalla suunnitellut toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaisia vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Erityisesti velkasuhdetta pienennetään tyydyttävällä vauhdilla ja joitakin uudistuksia ollaan tekemässä sosiaaliturvajärjestelmän kestävyyden parantamiseksi. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen vuonna 2006 ei täysin vastaa yhdennettyjä suuntaviivoja, joiden mukaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saamiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset korjaustoimenpiteet.

| (13) | Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Belgian kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Belgia toimitti 26 päivänä lokakuuta 2005, tuodaan esille seuraavat julkiseen talouteen merkittävästi vaikuttavat haasteet: i) työllisyyden tukeminen työhön kohdistuvaa verorasitetta pienentämällä ja ii) talousarvion pitäminen lähellä tasapainoa ja ylijäämän kerryttäminen vuodesta 2007 alkaen, jotta velkasuhteen supistamista voidaan jatkaa. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen toimien vaikutuksia julkiseen talouteen ei ole kuitenkaan riittävästi täsmennetty vakausohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Vakausohjelmassa suunnitellut julkisen talouden toimenpiteet ovat pitkälti kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien mukaisia. |
| --- | --- |

(13)

Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Belgian kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Belgia toimitti 26 päivänä lokakuuta 2005, tuodaan esille seuraavat julkiseen talouteen merkittävästi vaikuttavat haasteet: i) työllisyyden tukeminen työhön kohdistuvaa verorasitetta pienentämällä ja ii) talousarvion pitäminen lähellä tasapainoa ja ylijäämän kerryttäminen vuodesta 2007 alkaen, jotta velkasuhteen supistamista voidaan jatkaa. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen toimien vaikutuksia julkiseen talouteen ei ole kuitenkaan riittävästi täsmennetty vakausohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Vakausohjelmassa suunnitellut julkisen talouden toimenpiteet ovat pitkälti kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien mukaisia.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto on sitä mieltä, että julkisen talouden rahoitusasema on yleisesti terve ja että ohjelmassa suunniteltu velan — joka on yhtä suuri — vähentämisen jatkaminen on esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta julkisen talouden hoidosta. Kertaluonteisiin toimenpiteisiin turvautuminen kauden alussa osoittaa selkeästi, että tarvitaan ohjelmakauden alkuun ajoittuvaa rakenteellista vakauttamista. Neuvosto kehottaa Belgiaa harkitsemaan toimia, joilla vältetään rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen vuonna 2006, ja toteuttamaan tarvittavat toimet kunnianhimoisten julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi seuraavina vuosina.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalinen BKT
  (muutos, %) | VO joulukuu 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,1 | 2,0 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2005 | 1,9 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2005 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 1,9 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (5) | – 0,2 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 |
| KOM marraskuu 2005 (6) | – 0,1 | – 0,8 | – 0,8 | – 1,0 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 (5) | – 0,8 | – 0,5 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,5 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 |
| KOM marraskuu 2005 | 0,0 | 0,0 | – 0,3 | – 0,5 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 4,8 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 |
| KOM marraskuu 2005 | 4,8 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (5) | 0,1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2005 | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 0,0 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 (5) | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (8) | Tieto puuttuu | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2005 (9) | – 0,6 | 0,0 | – 0,4 | 0,0 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Julkisen velan bruttomäärä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 94,7 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 |
| KOM marraskuu 2005 | 96,2 | 94,9 | 91,1 | 88,1 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 | Tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalinen BKT

(muutos, %)

VO joulukuu 2005

2,6

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

KOM marraskuu 2005

2,6

1,4

2,1

2,0

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

2,4

2,5

2,5

2,1

2,0

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2005

1,9

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

KOM marraskuu 2005

1,9

2,7

2,6

1,9

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

1,9

2,0

1,8

1,8

1,8

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (5)

– 0,2

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

KOM marraskuu 2005 (6)

– 0,1

– 0,8

– 0,8

– 1,0

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004 (5)

– 0,8

– 0,5

– 0,2

– 0,4

– 0,5

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

0,0

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

KOM marraskuu 2005

0,0

0,0

– 0,3

– 0,5

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

0,0

0,0

0,0

0,3

0,6

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

4,8

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

KOM marraskuu 2005

4,8

4,4

3,8

3,4

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

4,9

4,5

4,4

4,5

4,7

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (5)

0,1

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

KOM marraskuu 2005

0,1

0,4

0,1

0,0

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004 (5)

0,5

0,3

0,1

0,5

0,9

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (8)

Tieto puuttuu

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

KOM marraskuu 2005 (9)

– 0,6

0,0

– 0,4

0,0

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Julkisen velan bruttomäärä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

94,7

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

KOM marraskuu 2005

96,2

94,9

91,1

88,1

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

96,6

95,5

91,7

88,0

84,2

Tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät Internet-osoitteesta

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Belgian rautateiden uudelleenorganisoinnilla, joka lisäsi valtion velkaa 2,5 prosentilla suhteessa BKT:hen, ei ole toistaiseksi katsottu olevan välitöntä vaikutusta julkisen talouden alijäämään, kun taas verorästien arvopaperistaminen (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) on tilastoitu alijäämää supistavaksi.

(3)  Ohjelmassa ei ole erillistä osiota julkisen talouden institutionaalista piirteistä, mutta niistä on joitakin tietoja muissa osioissa. Myös uusien käytännesääntöjen mukaiset pakolliset tiedot ovat ohjelmassa puutteellisia, eikä siinä ole annettu kaikkia vapaaehtoisia tietoja.

(4)  Tarkempia tietoja pitkän aikavälin kestävyydestä on komission yksiköiden tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa Internet-sivulla

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(5)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,0 prosenttia vuonna 2004, 2,1 prosenttia vuonna 2005, 2,1 prosenttia vuonna 2006 ja 2,3 prosenttia vuonna 2007.

(7)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(8)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006; kaikki kyseiset toimenpiteet pienentävät alijäämää). Belgian viranomaiset toimittivat kertaluonteisia toimenpiteitä koskevat tiedot vuodesta 2007 alkaen (vuonna 2007 0,2 prosenttia, vuonna 2008 0,1 prosenttia ja vuonna 2009 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen) ohjelman toimittamisen jälkeen ja mainitsivat, että lukuja olisi pidettävä oletusarvoina eivätkä ne vaikuta Belgian viranomaisten tekemiin päätöksiin.

(9)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,5 prosenttia vuonna 2006; kaikki kyseiset toimenpiteet pienentävät alijäämää).

Lähde:

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/29

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä helmikuuta 2006,

Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 55/08)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 14 päivänä helmikuuta 2006 Luxemburgin tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 14 päivänä helmikuuta 2006 Luxemburgin tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Luxemburgin talous on viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana kehittynyt poikkeuksellisen hyvin; kokonaistuotanto on kasvanut vuosittain keskimäärin 5,5 prosenttia ja kotimainen työllisyys 3,25 prosenttia. Talouskasvu hidastui selvästi vuonna 2001, mutta elpyi taas nopeasti saavuttaen 4,4 prosenttia vuonna 2004. Luxemburgin julkisen talouden rahoitusasema on ollut perinteisesti hyvin terve; ylijäämää on ollut jatkuvasti 1990-luvun alusta alkaen, ja julkista velkaa on erittäin vähän. Julkisten menojen erittäin voimakkaan kasvun vuoksi ylijäämät ovat kuitenkin tämän vuosikymmenen alusta alkaen supistuneet nopeasti ja julkinen talous jäi alijäämäiseksi vuonna 2004. |
| --- | --- |

(2)

Luxemburgin talous on viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana kehittynyt poikkeuksellisen hyvin; kokonaistuotanto on kasvanut vuosittain keskimäärin 5,5 prosenttia ja kotimainen työllisyys 3,25 prosenttia. Talouskasvu hidastui selvästi vuonna 2001, mutta elpyi taas nopeasti saavuttaen 4,4 prosenttia vuonna 2004. Luxemburgin julkisen talouden rahoitusasema on ollut perinteisesti hyvin terve; ylijäämää on ollut jatkuvasti 1990-luvun alusta alkaen, ja julkista velkaa on erittäin vähän. Julkisten menojen erittäin voimakkaan kasvun vuoksi ylijäämät ovat kuitenkin tämän vuosikymmenen alusta alkaen supistuneet nopeasti ja julkinen talous jäi alijäämäiseksi vuonna 2004.

| (3) | Neuvosto hyväksyi Luxemburgin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa (vuodet 2004—2007) esitetyn julkisen talouden strategian 18 päivänä tammikuuta 2005 antamassaan lausunnossa. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi Luxemburgin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa (vuodet 2004—2007) esitetyn julkisen talouden strategian 18 päivänä tammikuuta 2005 antamassaan lausunnossa.

| (4) | Komission syksyn 2005 talousennusteen mukaan vuoden 2005 talousarvion toteuttaminen johtaa 2,3 prosentin julkisen talouden alijäämään suhteessa BKT:hen, kun edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoite oli 1,0 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Karkeasti arvioiden puolet tästä heikkenemisestä selittyy tilastollisella korjauksella Luxemburgin viranomaisten pantua täytäntöön Eurostatin päätöksen, joka koskee julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudella rahoitettujen hankkeiden tilastollista käsittelyä. Julkiset tulot, joiden ennustettiin edellisessä tarkistuksessa kasvavan 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, kasvoivat todellisuudessa ainoastaan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä johtui osittain suurista odottamattomista alv-palautuksista; julkiset menot kasvoivat 1,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen (josta julkisten investointien osuus oli noin 0,8 prosenttiyksikköä), kun ennuste oli 0,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(4)

Komission syksyn 2005 talousennusteen mukaan vuoden 2005 talousarvion toteuttaminen johtaa 2,3 prosentin julkisen talouden alijäämään suhteessa BKT:hen, kun edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoite oli 1,0 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Karkeasti arvioiden puolet tästä heikkenemisestä selittyy tilastollisella korjauksella Luxemburgin viranomaisten pantua täytäntöön Eurostatin päätöksen, joka koskee julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudella rahoitettujen hankkeiden tilastollista käsittelyä. Julkiset tulot, joiden ennustettiin edellisessä tarkistuksessa kasvavan 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, kasvoivat todellisuudessa ainoastaan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä johtui osittain suurista odottamattomista alv-palautuksista; julkiset menot kasvoivat 1,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen (josta julkisten investointien osuus oli noin 0,8 prosenttiyksikköä), kun ennuste oli 0,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

| (5) | Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tiedonantovaatimuksia (2). |
| --- | --- |

(5)

Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tiedonantovaatimuksia (2).

| (6) | Ohjelmassa esitetyn makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu kiihtyy vuoden 2005 arvioidusta 4,0 prosentista 4,4 prosenttiin vuonna 2006, minkä jälkeen kasvuvauhdiksi ennustetaan 4,9 prosenttia sekä vuonna 2007 että 2008. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa perustuvan yleisesti ottaen realistisiin kasvuoletuksiin, vaikka se vaikuttaakin hieman suotuisalta ohjelman loppuvuosien osalta. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta ottaen huomioon, että Luxemburgin yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi (YKHI) on erittäin herkkä öljynhinnan muutoksille. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitetyn makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu kiihtyy vuoden 2005 arvioidusta 4,0 prosentista 4,4 prosenttiin vuonna 2006, minkä jälkeen kasvuvauhdiksi ennustetaan 4,9 prosenttia sekä vuonna 2007 että 2008. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa perustuvan yleisesti ottaen realistisiin kasvuoletuksiin, vaikka se vaikuttaakin hieman suotuisalta ohjelman loppuvuosien osalta. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta ottaen huomioon, että Luxemburgin yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi (YKHI) on erittäin herkkä öljynhinnan muutoksille.

| (7) | Ohjelmassa pyritään supistamaan julkisen talouden alijäämä lähelle tasapainoa ohjelmakauden loppuun mennessä, jotta myös keskipitkän aikavälin tavoite, eli 0,8 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, saavutetaan vuonna 2008. Perusjäämän taso ja aikajänne vastaavat pitkälti julkisen talouden rahoitusaseman kehitystä. Perusjäämä parantuu 2,1 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen (2005) 0,1 prosentin ylijäämäksi kauden loppuun mennessä. Alijäämän supistaminen on menoperusteista, ja julkisten kokonaismenojen ennustetaan vähenevän 2,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana; julkisten tulojen arvioidaan vähenevän 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Koska rahoitusasema heikkeni yllättävästi vuonna 2005, julkisen talouden strategiaa on mukautettu edellisen tarkistetun ohjelman toimittamisen jälkeen; edellinen tarkistus perustui vähemmän optimistiseen makrotalouden skenaarioon, jonka mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuoden 2004 1,4 prosentista 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja pysyy suunnilleen samalla tasolla vuosina 2006 ja 2007. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmassa pyritään supistamaan julkisen talouden alijäämä lähelle tasapainoa ohjelmakauden loppuun mennessä, jotta myös keskipitkän aikavälin tavoite, eli 0,8 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, saavutetaan vuonna 2008. Perusjäämän taso ja aikajänne vastaavat pitkälti julkisen talouden rahoitusaseman kehitystä. Perusjäämä parantuu 2,1 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen (2005) 0,1 prosentin ylijäämäksi kauden loppuun mennessä. Alijäämän supistaminen on menoperusteista, ja julkisten kokonaismenojen ennustetaan vähenevän 2,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana; julkisten tulojen arvioidaan vähenevän 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Koska rahoitusasema heikkeni yllättävästi vuonna 2005, julkisen talouden strategiaa on mukautettu edellisen tarkistetun ohjelman toimittamisen jälkeen; edellinen tarkistus perustui vähemmän optimistiseen makrotalouden skenaarioon, jonka mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuoden 2004 1,4 prosentista 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja pysyy suunnilleen samalla tasolla vuosina 2006 ja 2007.

| (8) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) on tarkoitus parantaa ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin hieman yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sopeuttaminen painottuu ohjelmakauden loppuun, ja se nopeutuu selvästi vuonna 2007 sekä nimellisin että rakenteellisin luvuin mitattuna. Ohjelmassa asetetaan julkiselle taloudelle keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 0,8 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, joka on tarkoitus saavuttaa vuoteen 2008 mennessä. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vähimmäistavoitetta, jolla pyritään takaamaan riittävä varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo ylity. Tavoitteen toteutumisen pitäisi taata kyseinen varmuusmarginaali. Keskipitkän aikavälin tavoitetta voidaan pitää tämän arvion perusteella asianmukaisena, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja se kuvastaa riittävän hyvin velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalisen tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) on tarkoitus parantaa ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin hieman yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sopeuttaminen painottuu ohjelmakauden loppuun, ja se nopeutuu selvästi vuonna 2007 sekä nimellisin että rakenteellisin luvuin mitattuna. Ohjelmassa asetetaan julkiselle taloudelle keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 0,8 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, joka on tarkoitus saavuttaa vuoteen 2008 mennessä. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vähimmäistavoitetta, jolla pyritään takaamaan riittävä varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo ylity. Tavoitteen toteutumisen pitäisi taata kyseinen varmuusmarginaali. Keskipitkän aikavälin tavoitetta voidaan pitää tämän arvion perusteella asianmukaisena, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja se kuvastaa riittävän hyvin velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalisen tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

| (9) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Ohjelmassa esitetyt kauden viimeisiä vuosia koskevat makrotaloudelliset ennusteet saattavat ensinnäkin olla hieman optimistisia. Myöskään ohjelmaan sisältyviä toimia, joilla pyritään jatkamaan sopeutustoimia vuosina 2007 ja 2008, ei ole vielä määritelty. Ohjelmaan sisältyvien julkista taloutta koskevien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kyseisten toimien määrittelyä ja asianmukaista toteutusta. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Ohjelmassa esitetyt kauden viimeisiä vuosia koskevat makrotaloudelliset ennusteet saattavat ensinnäkin olla hieman optimistisia. Myöskään ohjelmaan sisältyviä toimia, joilla pyritään jatkamaan sopeutustoimia vuosina 2007 ja 2008, ei ole vielä määritelty. Ohjelmaan sisältyvien julkista taloutta koskevien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kyseisten toimien määrittelyä ja asianmukaista toteutusta.

| (10) | Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää tämän riskinarvioinnin perusteella riittävän varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelman ennusteiden mukaisesti viimeistään vuonna 2008 edellyttäen, että vuosille 2007 ja 2008 suunnitellut toimenpiteet määritellään ja toteutetaan asianmukaisesti. Komission yksiköiden laskelmien mukaan on kuitenkin olemassa riski siitä, että alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo ylittyy normaaleissa suhdannevaihteluissa vuonna 2006. Vaikka suunniteltu rakenteellinen alijäämä on vuodesta 2007 alkaen pienempi kuin vähimmäisvaatimukseksi asetettu viitearvo, varmuusmarginaali ei kenties ole riittävä myöskään vuonna 2007, ellei kyseiselle vuodelle kohdistettuja, menoja supistavia toimia määritellä ja toteuteta. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on pääosin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen; siinä määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään viitearvon verran eli 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Rakenteellista alijäämää supistetaan ohjelman mukaan kuitenkin ainoastaan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 huolimatta siitä, että talouden tila on yleisesti ottaen hyvä. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää tämän riskinarvioinnin perusteella riittävän varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelman ennusteiden mukaisesti viimeistään vuonna 2008 edellyttäen, että vuosille 2007 ja 2008 suunnitellut toimenpiteet määritellään ja toteutetaan asianmukaisesti. Komission yksiköiden laskelmien mukaan on kuitenkin olemassa riski siitä, että alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo ylittyy normaaleissa suhdannevaihteluissa vuonna 2006. Vaikka suunniteltu rakenteellinen alijäämä on vuodesta 2007 alkaen pienempi kuin vähimmäisvaatimukseksi asetettu viitearvo, varmuusmarginaali ei kenties ole riittävä myöskään vuonna 2007, ellei kyseiselle vuodelle kohdistettuja, menoja supistavia toimia määritellä ja toteuteta. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on pääosin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen; siinä määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään viitearvon verran eli 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Rakenteellista alijäämää supistetaan ohjelman mukaan kuitenkin ainoastaan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 huolimatta siitä, että talouden tila on yleisesti ottaen hyvä.

| (11) | Julkinen velka oli arvioiden mukaan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Ohjelman mukaan se kasvaa 10,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Suurin osa lisäyksestä ajoittuu vuodelle 2006. |
| --- | --- |

(11)

Julkinen velka oli arvioiden mukaan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Ohjelman mukaan se kasvaa 10,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Suurin osa lisäyksestä ajoittuu vuodelle 2006.

| (12) | Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Luxemburgissa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta keskisuuri riski. (3) Julkista velkaa on erittäin vähän, ja keskipitkän aikavälin suunnitelluilla vakauttamistoimilla pystyttäneen osittain lievittämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Työllisyys on kuitenkin kasvanut Luxemburgissa huomattavan nopeasti kahden viime vuosikymmenen aikana. Tämän vuoksi eläkkeelle jää vastaavasti ajan mittaan yhä enemmän ihmisiä ja eläkemenot kasvavat voimakkaasti. Eläkerahastoissa nykyään olevien varojen määrä edistää selkeästi julkisen talouden kestävyyttä, mutta se ei yksinään riitä, vaan kuten ohjelmassa todetaan, eläkejärjestelmiin on jossain vaiheessa tehtävä muutoksia, jotta voidaan hillitä eläkemenojen kasvua ja lieventää pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(12)

Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Luxemburgissa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta keskisuuri riski. (3) Julkista velkaa on erittäin vähän, ja keskipitkän aikavälin suunnitelluilla vakauttamistoimilla pystyttäneen osittain lievittämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Työllisyys on kuitenkin kasvanut Luxemburgissa huomattavan nopeasti kahden viime vuosikymmenen aikana. Tämän vuoksi eläkkeelle jää vastaavasti ajan mittaan yhä enemmän ihmisiä ja eläkemenot kasvavat voimakkaasti. Eläkerahastoissa nykyään olevien varojen määrä edistää selkeästi julkisen talouden kestävyyttä, mutta se ei yksinään riitä, vaan kuten ohjelmassa todetaan, eläkejärjestelmiin on jossain vaiheessa tehtävä muutoksia, jotta voidaan hillitä eläkemenojen kasvua ja lieventää pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

| (13) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pääosin vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen; strategia on erityisesti talouden vakauden turvaamista koskevan yhdennetyn suuntaviivan mukainen, koska julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään koko suhdannekierron ajan. Niin kauan kuin tavoitetta ei ole saavutettu, hallitus on sitoutunut toteuttamaan kaikki tarpeelliset korjaavat toimenpiteet sekä vakaus- ja kasvusopimuksen että talouden kestävyyden turvaamista koskevan yhdennetyn suuntaviivan mukaisesti väestön ikääntymisestä aiheutuviin ennakoituihin kustannuksiin varautumiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pääosin vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen; strategia on erityisesti talouden vakauden turvaamista koskevan yhdennetyn suuntaviivan mukainen, koska julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään koko suhdannekierron ajan. Niin kauan kuin tavoitetta ei ole saavutettu, hallitus on sitoutunut toteuttamaan kaikki tarpeelliset korjaavat toimenpiteet sekä vakaus- ja kasvusopimuksen että talouden kestävyyden turvaamista koskevan yhdennetyn suuntaviivan mukaisesti väestön ikääntymisestä aiheutuviin ennakoituihin kustannuksiin varautumiseksi.

| (14) | Luxemburgin kansallisessa uudistusohjelmassa, joka toimitettiin 17 päivänä marraskuuta 2005, tuodaan esille seuraavat julkiseen talouteen merkittävästi vaikuttavat haasteet: i) talouden vakauden turvaaminen ja ii) talouden kestävyyden varmistaminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään myös muita haasteita, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen; tällainen haaste on etenkin julkisten tutkimus- ja kehitysmenojen huomattava lisääminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa hahmoteltujen toimien vaikutukset on otettu huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa; vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat myös yhdenmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. |
| --- | --- |

(14)

Luxemburgin kansallisessa uudistusohjelmassa, joka toimitettiin 17 päivänä marraskuuta 2005, tuodaan esille seuraavat julkiseen talouteen merkittävästi vaikuttavat haasteet: i) talouden vakauden turvaaminen ja ii) talouden kestävyyden varmistaminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään myös muita haasteita, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen; tällainen haaste on etenkin julkisten tutkimus- ja kehitysmenojen huomattava lisääminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa hahmoteltujen toimien vaikutukset on otettu huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa; vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat myös yhdenmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa.

Ohjelmassa esitettyä kokonaisstrategiaa, joka tähtää alijäämän supistamiseen menoja hillitsemällä, voidaan pitää hyvänä, mutta neuvosto katsoo, että Luxemburgin viranomaisten olisi tämän lisäksi

| — | tehostettava julkisen talouden sopeuttamista vuonna 2006 sekä määritettävä ja toteutettava toimet, joita tarvitaan vuosina 2007 ja 2008, ja |
| --- | --- |

—

tehostettava julkisen talouden sopeuttamista vuonna 2006 sekä määritettävä ja toteutettava toimet, joita tarvitaan vuosina 2007 ja 2008, ja

| — | parannettava pitkän aikavälin kestävyyttä, erityisesti hillitsemällä julkisten menojen kasvua eläkejärjestelmän uudistuksen avulla. |
| --- | --- |

—

parannettava pitkän aikavälin kestävyyttä, erityisesti hillitsemällä julkisten menojen kasvua eläkejärjestelmän uudistuksen avulla.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalisen BKT:n määrä
  (muutos, %) | VO joulukuu 2005 | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 |
| KOM marraskuu 2005 | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2005 | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 |
| KOM marraskuu 2005 | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (4) | – 1,7 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 (5) | – 1,8 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,2 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 (4) | – 1,2 | – 2,2 | – 3,8 | – 5,0 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | – 1,2 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 |
| KOM marraskuu 2005 | – 1,2 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,2 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,9 | – 1,0 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | – 0,9 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,9 | – 2,1 | – 1,8 | – 2,0 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,9 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema = rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (4) | – 0,3 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,6 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 (4) | – 0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 |
| KOM marraskuu 2005 | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | Tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalisen BKT:n määrä

(muutos, %)

VO joulukuu 2005

4,4

4,0

4,4

4,9

4,9

KOM marraskuu 2005

4,5

4,2

4,4

4,5

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

4,4

3,8

3,3

4,3

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2005

3,2

3,7

2,6

2,0

1,8

KOM marraskuu 2005

3,2

4,1

4,4

2,2

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

2,6

3,2

1,5

1,7

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (4)

– 1,7

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

KOM marraskuu 2005 (5)

– 1,8

– 1,6

– 1,3

– 1,2

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004 (4)

– 1,2

– 2,2

– 3,8

– 5,0

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

– 1,2

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

KOM marraskuu 2005

– 1,2

– 2,3

– 2,0

– 2,2

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

– 1,4

– 1,0

– 0,9

– 1,0

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

– 0,9

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

KOM marraskuu 2005

– 0,9

– 2,1

– 1,8

– 2,0

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,9

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema = rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (4)

– 0,3

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

KOM marraskuu 2005

– 0,4

– 1,5

– 1,4

– 1,6

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004 (4)

– 0,7

0,3

1,4

2,0

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

6,6

6,4

9,6

9,9

10,2

KOM marraskuu 2005

6,6

6,8

7,1

7,3

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

5,0

5,0

4,6

4,5

Tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ohjelmassa on puutteita, jotka liittyvät käytännesäännöissä määrättyihin pakollisiin ja vapaaehtoisiin tietoihin.

(3)  Tiedot pitkän aikavälin kestävyydestä on esitetty komission yksiköiden laatimassa ohjelman teknisessä arviossa

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Komission yksiköiden laskelmat ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella.

(5)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,1 prosenttia vuonna 2004, 4,0 prosenttia vuonna 2005, 4,1 prosenttia vuonna 2006 ja 4,3 prosenttia vuonna 2007.

(6)  Koska ohjelmassa ei ole määritetty kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, suhdannekorjattu ja rakenteellinen rahoitusasema ovat yhtä suuret.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/33

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä helmikuuta 2006,

Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 55/09)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 14. helmikuuta 2006 Itävallan tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 14. helmikuuta 2006 Itävallan tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Kymmenen viime vuoden aikana Itävallan talous on kasvanut reaalimääräisesti keskimäärin 2,2 prosenttia vuodessa, mikä vastaa koko euroalueen kasvuvauhtia. Uusia työpaikkoja ei ole luotu yhtä dynaamisesti kuin muualla euroalueella, mutta Itävallan työttömyysaste on kuitenkin edelleen EU:n alhaisimpien joukossa. Itävalta saavutti vuosina 2001 ja 2002 lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen julkisen talouden rahoitusaseman. Viimeaikaiselle kehitykselle on kuitenkin ollut luonteenomaista paluu alijäämäisyyteen (1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ja 1 prosentti vuonna 2004). |
| --- | --- |

(2)

Kymmenen viime vuoden aikana Itävallan talous on kasvanut reaalimääräisesti keskimäärin 2,2 prosenttia vuodessa, mikä vastaa koko euroalueen kasvuvauhtia. Uusia työpaikkoja ei ole luotu yhtä dynaamisesti kuin muualla euroalueella, mutta Itävallan työttömyysaste on kuitenkin edelleen EU:n alhaisimpien joukossa. Itävalta saavutti vuosina 2001 ja 2002 lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen julkisen talouden rahoitusaseman. Viimeaikaiselle kehitykselle on kuitenkin ollut luonteenomaista paluu alijäämäisyyteen (1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ja 1 prosentti vuonna 2004).

| (3) | Neuvosto antoi 18 päivänä tammikuuta 2005 lausunnon vuodet 2004—2008 kattavasta vakausohjelman edellisestä tarkistuksesta; siinä se kehotti Itävaltaa lisäämään julkisen talouden vakauttamista ohjelman alkuvuosina sekä kuvailemaan tarkemmin niitä erityistoimia, joiden avulla julkisen talouden mittava vakauttaminen olisi mahdollista ohjelman kahden viimeisen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto antoi 18 päivänä tammikuuta 2005 lausunnon vuodet 2004—2008 kattavasta vakausohjelman edellisestä tarkistuksesta; siinä se kehotti Itävaltaa lisäämään julkisen talouden vakauttamista ohjelman alkuvuosina sekä kuvailemaan tarkemmin niitä erityistoimia, joiden avulla julkisen talouden mittava vakauttaminen olisi mahdollista ohjelman kahden viimeisen vuoden aikana.

| (4) | Alustavien tulosten mukaan julkisen talouden alijäämä vuonna 2005 oli 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä oli 0,2 prosenttiyksikköä pienempi kuin tarkistetussa ohjelmassa oli ennakoitu ja 0,1 prosenttiyksikköä pienempi kuin komission yksiköiden arviot. Odotettua parempi tilanne johtui ennakoitua suotuisammasta kehityksestä tulopuolella huolimatta merkittävistä veronleikkauksista. Myös suunnitellut menot ylittyivät, mutta pienemmällä marginaalilla. |
| --- | --- |

(4)

Alustavien tulosten mukaan julkisen talouden alijäämä vuonna 2005 oli 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä oli 0,2 prosenttiyksikköä pienempi kuin tarkistetussa ohjelmassa oli ennakoitu ja 0,1 prosenttiyksikköä pienempi kuin komission yksiköiden arviot. Odotettua parempi tilanne johtui ennakoitua suotuisammasta kehityksestä tulopuolella huolimatta merkittävistä veronleikkauksista. Myös suunnitellut menot ylittyivät, mutta pienemmällä marginaalilla.

| (5) | Ohjelma noudattaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tietojen toimittamista koskevia vaatimuksia, jotka on määritelty uusissa käytännesäännöissä (2). |
| --- | --- |

(5)

Ohjelma noudattaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tietojen toimittamista koskevia vaatimuksia, jotka on määritelty uusissa käytännesäännöissä (2).

| (6) | Tarkistuksen mukaan bruttokansantuotteen reaalikasvun odotetaan nousevan vuosien 2005 ja 2006 1 

   prosentista 2 

   prosenttiin vuonna 2008. Ennustettua hitaampi kasvu vuosina 2005 ja 2006 aiheutuu kansainvälisen kaupan nousujohteisuuden hiipumisesta ja öljyn hinnannoususta ja johtaa negatiivisen tuotantokuilun kasvuun. Investointien ja yksityisen kulutuksen kasvun lisäksi ohjelman viimeisiksi vuosiksi odotetaan taloudellisen toimeliaisuuden piristymistä. Sekä lyhyen että keskipitkän aikavälin skenaariot perustuvat realistisiin kasvuoletuksiin. Odotukset työllisyystilanteen parantumisesta vaikuttavat kuitenkin jokseenkin optimistisilta. Inflaatio, joka oli 2,3 prosenttia vuonna 2005, supistuu arvioiden mukaan 1,5 prosenttiin vuonna 2008, mikä vaikuttaa uskottavalta. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

| (7) | Ohjelmassa julkisen talouden strategiaa kuvataan kolmiosaiseksi. Ensinnäkin sillä pyritään talouden tasapainoon talouden koko suhdannekierron ajaksi. Toiseksi strategiassa varaudutaan verotaakan supistumiseen alle 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Kolmanneksi tarkoituksena on lisätä potentiaalista kasvua edistämällä investointeja tutkimukseen, koulutukseen ja infrastruktuureihin. Tarkistetun ohjelman tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä vuoden 2005 1,9 prosentista 0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja toisaalta kasvattaa perusylijäämä 1,1 prosentista 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Koska tulojen odotetaan supistuvan 0,9 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuosina 2005—2008, julkisen talouden vakauttaminen perustuu menojen rajoittamiseen siten, että menot suhteessa BKT:hen supistuvat 2,8 prosenttiyksiköllä. Menojen leikkaaminen on tarkoitus kohdistaa pääasiassa menoluokkiin ”muut perusmenot” ja ”sosiaaliset tulonsiirrot”. Uudessa tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan samanlainen talouden sopeuttaminen kuin edellisessä ohjelmassa, vaikkakin epäsuotuisammassa makrotalouden skenaariossa. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmassa julkisen talouden strategiaa kuvataan kolmiosaiseksi. Ensinnäkin sillä pyritään talouden tasapainoon talouden koko suhdannekierron ajaksi. Toiseksi strategiassa varaudutaan verotaakan supistumiseen alle 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Kolmanneksi tarkoituksena on lisätä potentiaalista kasvua edistämällä investointeja tutkimukseen, koulutukseen ja infrastruktuureihin. Tarkistetun ohjelman tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä vuoden 2005 1,9 prosentista 0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja toisaalta kasvattaa perusylijäämä 1,1 prosentista 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Koska tulojen odotetaan supistuvan 0,9 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuosina 2005—2008, julkisen talouden vakauttaminen perustuu menojen rajoittamiseen siten, että menot suhteessa BKT:hen supistuvat 2,8 prosenttiyksiköllä. Menojen leikkaaminen on tarkoitus kohdistaa pääasiassa menoluokkiin ”muut perusmenot” ja ”sosiaaliset tulonsiirrot”. Uudessa tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan samanlainen talouden sopeuttaminen kuin edellisessä ohjelmassa, vaikkakin epäsuotuisammassa makrotalouden skenaariossa.

| (8) | Ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen julkisen talouden rahoitusaseman (suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) odotetaan paranevan ohjelmakauden aikana keskimäärin noin

  prosenttia suhteessa BKT:hen vuosittain. Ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusasemalle keskipitkän aikavälin tavoite. Tavoitteena on, että vuoteen 2008 mennessä saavutetaan rakenteellinen rahoitusasema, joka on 0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoitteen asianmukaisuutta arvioitaessa voidaan todeta, että se sijoittuu euroalueen jäsenvaltioille ja valuuttakurssimekanismiin (ERM II) osallistuville jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite vastaa myös riittävässä määrin velkasuhdetta ja potentiaalisen tuotannon keskimääräistä kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Vuosiksi 2005 ja 2006 suunniteltu vakauttaminen vaikuttaa realistiselta, sillä se perustuu lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin. Sen sijaan vaikuttaa siltä, etteivät tarkistuksessa esitetyt poliittiset toimenpiteet täysin vastaa vuosiksi 2007 ja 2008 suunniteltua vakauttamista. Lähes puolet menojen rajoittamispyrkimyksistä koskee menoluokkaa ”muut perusmenot” eikä ohjelmassa esitetä tietoja siitä, kuinka tämä aiotaan toteuttaa. Lisäksi suunniteltujen parannusten uskottavuus on pitkälti Itävallan kansallisen vakaussopimuksen tehokkuuden varassa. Edellisestä vakaussopimuksesta saadut kokemukset eivät kuitenkaan anna kovin varmaa kuvaa siitä, tullaanko vaatimuksia noudattamaan. |
| --- | --- |

(9)

Vuosiksi 2005 ja 2006 suunniteltu vakauttaminen vaikuttaa realistiselta, sillä se perustuu lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin. Sen sijaan vaikuttaa siltä, etteivät tarkistuksessa esitetyt poliittiset toimenpiteet täysin vastaa vuosiksi 2007 ja 2008 suunniteltua vakauttamista. Lähes puolet menojen rajoittamispyrkimyksistä koskee menoluokkaa ”muut perusmenot” eikä ohjelmassa esitetä tietoja siitä, kuinka tämä aiotaan toteuttaa. Lisäksi suunniteltujen parannusten uskottavuus on pitkälti Itävallan kansallisen vakaussopimuksen tehokkuuden varassa. Edellisestä vakaussopimuksesta saadut kokemukset eivät kuitenkaan anna kovin varmaa kuvaa siitä, tullaanko vaatimuksia noudattamaan.

| (10) | Tämän riskinarvioinnin perusteella voidaan todeta, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei välttämättä riitä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan vuoteen 2008 mennessä. Jos julkisen talouden strategiaa toteutetaan ohjelmassa määritellyllä tavalla, se vaikuttaa kuitenkin riittävältä sen varmistamiseksi, että ohjelmakauden loppuun mennessä saavutetaan rakenteellinen rahoitusasema, jota voidaan pitää vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti asianmukaisena. Lisäksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämä talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ylitä ohjelmakaudella 3 prosentin kynnysarvoa suhteessa BKT:hen. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessahan määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi pyrittävä parantamaan vuosittain vähintään

  prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Komissio ennakoi sopeuttamisen voivan toteutua vuositasolla keskimäärin hitaammin kuin ohjelmassa on arvioitu, mutta tilanne on siinäkin tapauksessa sopimuksen edellytysten mukainen, kun otetaan huomioon erityisesti koko ohjelmakauden ajan vallitseva negatiivinen tuotantokuilu. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Julkinen velka on vuonna 2005 arviolta 63,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli hieman yli perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennakoidaan, että velkasuhde pienenee ohjelmakauden aikana 3,9 prosenttiyksikköä, joten se palautuu viitearvon alapuolelle. Velkasuhteen ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat olevan pääpiirteissään tasapainossa. Toisaalta alijäämien muodostuminen tavoitetta suuremmiksi saattaisi vaarantaa ohjelmassa esitetyn sopeutusuran noudattamisen. Toisaalta tarkistukseen eivät sisälly mahdolliset yksityistämisestä saatavat tulot. Tämän riskienarvioinnin perusteella velkasuhde vaikuttaa olevan supistumassa riittävästi kohti viitearvoa. |
| --- | --- |

(11)

Julkinen velka on vuonna 2005 arviolta 63,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli hieman yli perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennakoidaan, että velkasuhde pienenee ohjelmakauden aikana 3,9 prosenttiyksikköä, joten se palautuu viitearvon alapuolelle. Velkasuhteen ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat olevan pääpiirteissään tasapainossa. Toisaalta alijäämien muodostuminen tavoitetta suuremmiksi saattaisi vaarantaa ohjelmassa esitetyn sopeutusuran noudattamisen. Toisaalta tarkistukseen eivät sisälly mahdolliset yksityistämisestä saatavat tulot. Tämän riskienarvioinnin perusteella velkasuhde vaikuttaa olevan supistumassa riittävästi kohti viitearvoa.

| (12) | Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Itävallassa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta vähäinen riski (3). Velkasuhde on tällä hetkellä yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta sen ennakoidaan supistuvan ja pysyvän viitearvon alapuolella vuoteen 2050 saakka, edellyttäen, että suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen toteutetaan. Itävallassa hiljattain toteutettu eläkeuudistus edistää todennäköisesti merkittävästi julkisten menojen kasvun hillitsemistä tulevaisuudessa. Julkisen talouden rakenteellinen alijäämä saattaa kuitenkin aiheuttaa riskin julkisen talouden kestävyydelle, ellei sitä korjata. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä on sen vuoksi tärkeää julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Itävallassa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta vähäinen riski (3). Velkasuhde on tällä hetkellä yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta sen ennakoidaan supistuvan ja pysyvän viitearvon alapuolella vuoteen 2050 saakka, edellyttäen, että suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen toteutetaan. Itävallassa hiljattain toteutettu eläkeuudistus edistää todennäköisesti merkittävästi julkisten menojen kasvun hillitsemistä tulevaisuudessa. Julkisen talouden rakenteellinen alijäämä saattaa kuitenkin aiheuttaa riskin julkisen talouden kestävyydelle, ellei sitä korjata. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä on sen vuoksi tärkeää julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämiseksi.

| (13) | Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet vastaavat pääpiirteissään talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja vuosiksi 2005—2008. Toimenpiteet vastaavat erityisesti suuntaviivoja, joissa suositellaan kestävän talous- ja finanssipolitiikan varmistamista ja voimavarojen tehokkaan jakamisen edistämistä kasvun ja työllisyyden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet vastaavat pääpiirteissään talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja vuosiksi 2005—2008. Toimenpiteet vastaavat erityisesti suuntaviivoja, joissa suositellaan kestävän talous- ja finanssipolitiikan varmistamista ja voimavarojen tehokkaan jakamisen edistämistä kasvun ja työllisyyden lisäämiseksi.

| (14) | Itävallan 19. lokakuuta 2005 toimittamassa kansallisessa uudistusohjelmassa kestävän julkisen talouden saavuttaminen määritetään yhdeksi maan tärkeimmistä haasteista. Siinä ei kuitenkaan esitetä mitään toimenpiteitä, joiden avulla tähän haasteeseen aiotaan vastata. Tässä mielessä vakausohjelma on yksityiskohtaisempi, sillä siinä annetaan tietoja joistakin toimenpiteistä, joiden avulla julkista taloutta on tarkoitus vakauttaa. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen mikrotalouden ja työllisyyden alalla toteutettavien toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu laajasti huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkisen talouden ennusteissa. Vakausohjelmassa hahmotellaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on muokata julkista hallintoa ja terveydenhoitojärjestelmää tehokkaammiksi. Tämän lisäksi siinä esitetään ehdotuksia julkisen talouden institutionaalisissa piirteissä tehtäviksi muutoksiksi. Näitä ovat kaksi kattavaa uudistusta Itävallan julkisen talouden suunnittelua koskevassa lainsäädännössä; keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen käyttöönotto vuodesta 2007 ja siirtyminen panoslähtöisistä talousarvioista tavoitelähtöisiin vuodesta 2011. Nämä toimenpiteet ovat kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen painopistealueiden mukaisia. |
| --- | --- |

(14)

Itävallan 19. lokakuuta 2005 toimittamassa kansallisessa uudistusohjelmassa kestävän julkisen talouden saavuttaminen määritetään yhdeksi maan tärkeimmistä haasteista. Siinä ei kuitenkaan esitetä mitään toimenpiteitä, joiden avulla tähän haasteeseen aiotaan vastata. Tässä mielessä vakausohjelma on yksityiskohtaisempi, sillä siinä annetaan tietoja joistakin toimenpiteistä, joiden avulla julkista taloutta on tarkoitus vakauttaa. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen mikrotalouden ja työllisyyden alalla toteutettavien toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu laajasti huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkisen talouden ennusteissa. Vakausohjelmassa hahmotellaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on muokata julkista hallintoa ja terveydenhoitojärjestelmää tehokkaammiksi. Tämän lisäksi siinä esitetään ehdotuksia julkisen talouden institutionaalisissa piirteissä tehtäviksi muutoksiksi. Näitä ovat kaksi kattavaa uudistusta Itävallan julkisen talouden suunnittelua koskevassa lainsäädännössä; keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen käyttöönotto vuodesta 2007 ja siirtyminen panoslähtöisistä talousarvioista tavoitelähtöisiin vuodesta 2011. Nämä toimenpiteet ovat kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen painopistealueiden mukaisia.

Neuvosto suhtautuu edellä esitetyn arvioinnin perusteella myönteisesti ohjelmakauden ajalle suunniteltuun kunnianhimoiseen rakenteelliseen mukautukseen. Neuvosto kehottaa kuitenkin Itävaltaa huolehtimaan siitä, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakauden loppuun mennessä määrittelemällä tarkemmin tarvittavat toimenpiteet, jotka tukevat ohjelman kahden viimeisen vuoden ajalle suunniteltua julkisen talouden vakauttamista, ja toteuttamalla ne.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | VO marraskuu 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,9 | 2,2 | — |
| VO marraskuu 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2005 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,0 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | — |
| VO marraskuu 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2005 (4) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,5 |
| KOM marraskuu 2005 (6) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,9 | — |
| VO marraskuu 2004 (4) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,1 | 0,2 |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2005 | – 1,0 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2005 (5) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,4 | — |
| VO marraskuu 2004 | – 1,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2005 | 2,1 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 |
| KOM marraskuu 2005 | 1,9 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | — |
| VO marraskuu 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema = rakenteellinen rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2005 (4) | – 0,9 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,9 | – 1,5 | – 1,3 | – 1,0 | — |
| VO marraskuu 2004 (4) | – 0,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 0,8 | – 0,1 |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2005 | 63,6 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 |
| KOM marraskuu 2005 (5) | 63,7 | 63,6 | 63,5 | 62,8 | — |
| VO marraskuu 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |
| Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(muutos, %)

VO marraskuu 2005

2,4

1,7

1,8

2,4

2,5

KOM marraskuu 2005

2,4

1,7

1,9

2,2

—

VO marraskuu 2004

1,9

2,5

2,5

2,2

2,4

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2005

2,0

2,3

2,1

1,7

1,5

KOM marraskuu 2005

2,0

2,2

2,1

1,7

—

VO marraskuu 2004

2,1

1,8

1,4

1,5

1,6

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2005 (4)

– 0,2

– 0,7

– 1,1

– 0,9

– 0,5

KOM marraskuu 2005 (6)

– 0,2

– 0,7

– 1,0

– 0,9

—

VO marraskuu 2004 (4)

– 1,3

– 0,8

– 0,4

– 0,1

0,2

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2005

– 1,0

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

KOM marraskuu 2005 (5)

– 1,0

– 1,8

– 1,8

– 1,4

—

VO marraskuu 2004

– 1,3

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2005

2,1

1,1

1,2

2,0

2,7

KOM marraskuu 2005

1,9

1,0

1,0

1,4

—

VO marraskuu 2004

1,9

1,2

1,3

2,2

2,9

Suhdannetasoitettu rahoitusasema = rakenteellinen rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2005 (4)

– 0,9

– 1,6

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM marraskuu 2005

– 0,9

– 1,5

– 1,3

– 1,0

—

VO marraskuu 2004 (4)

– 0,9

– 1,7

– 1,6

– 0,8

– 0,1

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2005

63,6

63,4

63,1

61,6

59,5

KOM marraskuu 2005 (5)

63,7

63,6

63,5

62,8

—

VO marraskuu 2004

64,2

63,6

63,1

61,6

59,1

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät Internet-osoitteesta

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Se sisältää kaikki uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset tiedot ja suurimman osan vapaaehtoisesti annettavista tiedoista. Lievänä puutteena on pidettävä sitä, että taulukosta 2 puuttuvat verotaakkaa koskevat laskelmat.

(3)  Yksityiskohtia pitkän aikavälin kestävyydestä on komission yksiköiden tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa Internet-sivulla

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(4)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(5)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen arviot alijäämä- ja velkasuhteista on mukautettu vertailukelpoisiksi vakausohjelman ennusteiden kanssa laskemalla suhteet uudelleen uusien BKT-sarjojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,9 prosenttia vuonna 2004, 2,2 prosenttia vuonna 2005, 2,2 prosenttia vuonna 2006 ja 2,1 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/37

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä helmikuuta 2006,

Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2009

(2006/C 55/10)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä helmikuuta 2006 Viron tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2009. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä helmikuuta 2006 Viron tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2009.

| (2) | Alun rohkeat uudistukset ja talouden vakauttamispyrkimykset hyödyttivät Viroa 1990-luvun puoliväliin saakka, mutta Venäjän jouduttua talouskriisiin vuonna 1998 kasvu hidastui Virossa vuonna 1999 ja maa kärsi väliaikaisen takaiskun. Rahoitus- ja yrityssektorin kattavat rakenneuudistukset olivat lisänneet talouden kykyä reagoida markkinavoimiin ja kansainvälistä avoimuutta, ja kasvu käynnistyi nopeasti uudelleen vuonna 2000. Kymmenen viime vuoden aikana reaalinen bruttokansantuote on kasvanut vuosittain keskimäärin noin 6 prosenttia eli paljon nopeammin kuin EU:n vuotuinen keskiarvo, joka on 1,7 prosenttia. Eniten makrotalouden tasapainoa on horjuttanut huomattava ulkoinen vaje, joka oli 10,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Julkisen talouden kehitykselle oli tunnusomaista kaiken kaikkiaan varovainen finanssipolitiikan viritys, joka johti huomattavaan julkisen talouden ylijäämään. |
| --- | --- |

(2)

Alun rohkeat uudistukset ja talouden vakauttamispyrkimykset hyödyttivät Viroa 1990-luvun puoliväliin saakka, mutta Venäjän jouduttua talouskriisiin vuonna 1998 kasvu hidastui Virossa vuonna 1999 ja maa kärsi väliaikaisen takaiskun. Rahoitus- ja yrityssektorin kattavat rakenneuudistukset olivat lisänneet talouden kykyä reagoida markkinavoimiin ja kansainvälistä avoimuutta, ja kasvu käynnistyi nopeasti uudelleen vuonna 2000. Kymmenen viime vuoden aikana reaalinen bruttokansantuote on kasvanut vuosittain keskimäärin noin 6 prosenttia eli paljon nopeammin kuin EU:n vuotuinen keskiarvo, joka on 1,7 prosenttia. Eniten makrotalouden tasapainoa on horjuttanut huomattava ulkoinen vaje, joka oli 10,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Julkisen talouden kehitykselle oli tunnusomaista kaiken kaikkiaan varovainen finanssipolitiikan viritys, joka johti huomattavaan julkisen talouden ylijäämään.

| (3) | Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa julkisen talouden strategian, joka esitettiin vuodet 2004—2008 kattavassa lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa. Vuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta voidaan todeta, että komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteessa julkisen talouden ylijäämäksi vuonna 2005 arvioitiin 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun taas lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa tavoitteeksi oli asetettu tasapainoinen rahoitusasema. Nopean talouskasvun, veronkannon tehostumisen ja suunniteltua alhaisempien menojen ansiosta vuoden 2005 tosiasiallinen ylijäämä onkin paljon suurempi eli noin 2—2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa julkisen talouden strategian, joka esitettiin vuodet 2004—2008 kattavassa lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa. Vuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta voidaan todeta, että komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteessa julkisen talouden ylijäämäksi vuonna 2005 arvioitiin 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun taas lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa tavoitteeksi oli asetettu tasapainoinen rahoitusasema. Nopean talouskasvun, veronkannon tehostumisen ja suunniteltua alhaisempien menojen ansiosta vuoden 2005 tosiasiallinen ylijäämä onkin paljon suurempi eli noin 2—2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (4) | Tarkistettu ohjelma vastaa pääpiirteissään mallirakennetta ja tietovaatimuksia, jotka on asetettu vakaus- ja lähentymisohjelmille uusissa käytännesäännöissä (2). |
| --- | --- |

(4)

Tarkistettu ohjelma vastaa pääpiirteissään mallirakennetta ja tietovaatimuksia, jotka on asetettu vakaus- ja lähentymisohjelmille uusissa käytännesäännöissä (2).

| (5) | Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa ennustetaan reaalisen bruttokansantuotteen kasvun voimistuvan 6,5 prosentista vuonna 2005 6,6 prosenttiin vuonna 2006 ja tasaantuvan keskimäärin 6,3 prosenttiin ohjelmakauden loppuaikana. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen skenaario näyttää perustuvan huomattavan varovaisiin kasvuennusteisiin. Komission yksiköt ovat ohjelman perusteella ja yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tehneet laskelmia, joiden mukaan bruttokansantuotteen potentiaalinen kasvu pysyttelisi suhteellisen suurena, joskin se vähenisi hieman keskipitkällä aikavälillä. Koska arviot reaalisen bruttokansantuotteen kasvusta ovat varovaisia, tuotantokuilu säilyy negatiivisena koko ohjelmakauden, kun taas komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaan tuotantokuilu on positiivinen vuosina 2005 ja 2006. Ohjelman inflaatioennusteet vuodelle 2006 vaikuttavat myös varsin alhaisilta ottaen huomioon, että inflaatio reagoi erittäin herkästi öljyn hintakehitykseen. Ohjelman ennuste vuodelle 2007 on komission ennusteen mukainen. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa ennustetaan reaalisen bruttokansantuotteen kasvun voimistuvan 6,5 prosentista vuonna 2005 6,6 prosenttiin vuonna 2006 ja tasaantuvan keskimäärin 6,3 prosenttiin ohjelmakauden loppuaikana. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen skenaario näyttää perustuvan huomattavan varovaisiin kasvuennusteisiin. Komission yksiköt ovat ohjelman perusteella ja yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tehneet laskelmia, joiden mukaan bruttokansantuotteen potentiaalinen kasvu pysyttelisi suhteellisen suurena, joskin se vähenisi hieman keskipitkällä aikavälillä. Koska arviot reaalisen bruttokansantuotteen kasvusta ovat varovaisia, tuotantokuilu säilyy negatiivisena koko ohjelmakauden, kun taas komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaan tuotantokuilu on positiivinen vuosina 2005 ja 2006. Ohjelman inflaatioennusteet vuodelle 2006 vaikuttavat myös varsin alhaisilta ottaen huomioon, että inflaatio reagoi erittäin herkästi öljyn hintakehitykseen. Ohjelman ennuste vuodelle 2007 on komission ennusteen mukainen.

| (6) | Viron keskipitkän aikavälin talousarviokehyksellä tähdätään terveen julkisen talouden ylläpitämiseen kestävän nopean kasvun ja kasvavan työllisyyden oloissa. Ohjelmassa tavoitellaan julkisen talouden tasapainoa vuodesta 2007 lähtien sen jälkeen, kun ylijäämä on ohjelma-arvioiden mukaan ollut 0,3 prosenttia vuonna 2005 ja 0,1 prosenttia vuonna 2006 suhteessa BKT:hen. Vähäisen korkorasituksen vuoksi perusjäämä on aiempaa hivenen suurempi, mutta tällä ei paljoakaan merkitystä. Julkisen talouden ylijäämälle vuosiksi 2005 ja 2006 asetetut tavoitteet ovat hieman edellistä tarkistusta vaativammat, mutta heijastavat vain osittain vuoden 2005 odotettua parempaa tulosta. Vuoden 2005 ylijäämä, joka on lähinnä seurausta voimakkaasta talouskasvusta ja veronkannon tehostumisesta, on noin 2

  prosenttia suhteessa BKT:hen. Sekä meno- että tulosuhteen ennakoidaan supistuvan vähitellen ohjelmajaksolla. Kun joulukuun 2005 tarkistusta verrataan edelliseen tarkistukseen, voidaan todeta, että julkisessa taloudessa pyritään edelleen vuotuiseen tasapainoon, mutta makrotalouden skenaario muuttuu aiempaa huomattavasti suotuisammaksi. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista julkisen talouden ylijäämää (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan supistettavan ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainossa oleva rakenteellinen rahoitusasema ja pyritään säilyttämään rakenteellinen rahoitusasema, joka vastaa ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta koko ohjelmakauden ajan. Koska ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (noin 2 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen) vaativampi, sen pitäisi tuottaa riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoitteen asianmukaisuutta arvioitaessa voidaan todeta, että tavoite sijoittuu euroalueen jäsenvaltioille ja valuuttakurssimekanismiin (ERM II) osallistuville jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; se on myös vaativampi kuin mitä julkinen velka ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista julkisen talouden ylijäämää (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan supistettavan ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainossa oleva rakenteellinen rahoitusasema ja pyritään säilyttämään rakenteellinen rahoitusasema, joka vastaa ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta koko ohjelmakauden ajan. Koska ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (noin 2 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen) vaativampi, sen pitäisi tuottaa riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoitteen asianmukaisuutta arvioitaessa voidaan todeta, että tavoite sijoittuu euroalueen jäsenvaltioille ja valuuttakurssimekanismiin (ERM II) osallistuville jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; se on myös vaativampi kuin mitä julkinen velka ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä.

| (8) | Julkisen talouden toteutuma voi olla huomattavasti ohjelmassa ennustettua parempi jopa vuoden 2005 jälkeen. Perusteena oleva vuosien 2006—2009 talousennuste on huomattavan varovainen. Viro on lisäksi aiemmin jatkuvasti ylittänyt julkista taloutta koskevat tavoitteet, joten riskitasapainon näkeminen positiivisempana olisi perusteltua. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden toteutuma voi olla huomattavasti ohjelmassa ennustettua parempi jopa vuoden 2005 jälkeen. Perusteena oleva vuosien 2006—2009 talousennuste on huomattavan varovainen. Viro on lisäksi aiemmin jatkuvasti ylittänyt julkista taloutta koskevat tavoitteet, joten riskitasapainon näkeminen positiivisempana olisi perusteltua.

| (9) | Finanssipoliittinen strategia vaikuttaa riskinarvioinnin perusteella riittävältä, jotta sen avulla voidaan saavuttaa rakenteellinen rahoitusasema, jota voidaan pitää vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti tarkoituksenmukaisena koko ohjelmakauden ajan. Lisäksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys tarjoaa riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa makrotalouden suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että julkisen talouden toteutuma on todennäköisesti odotettua parempi vuonna 2005, enintään 0,1 prosentin julkisen talouden ylijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 merkitsee myötäsyklisyyden riskiä hyvinä aikoina. |
| --- | --- |

(9)

Finanssipoliittinen strategia vaikuttaa riskinarvioinnin perusteella riittävältä, jotta sen avulla voidaan saavuttaa rakenteellinen rahoitusasema, jota voidaan pitää vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti tarkoituksenmukaisena koko ohjelmakauden ajan. Lisäksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys tarjoaa riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa makrotalouden suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että julkisen talouden toteutuma on todennäköisesti odotettua parempi vuonna 2005, enintään 0,1 prosentin julkisen talouden ylijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 merkitsee myötäsyklisyyden riskiä hyvinä aikoina.

| (10) | Velan arvioidaan olleen 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopulla eli velkasuhde on merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon ja täten alhaisin EU:ssa. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 1,8 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(10)

Velan arvioidaan olleen 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopulla eli velkasuhde on merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon ja täten alhaisin EU:ssa. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 1,8 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

| (11) | Viron julkisen talouden kestävyyteen ei näytä liittyvän paljon riskejä, jotka johtuisivat väestön ikääntymisestä aiheutuvista ennustetuista julkisista menoista (3). Bruttovelkasuhde on tällä hetkellä hyvin alhainen, ja sen ennustetaan säilyvän 60 prosentin viitearvon alapuolella koko ennustejakson ajan. Viron strategia, jossa kestävyys asetetaan finanssipolitiikassa keskeiseen asemaan ja johon sisältyy varoja kerryttävä eläkeuudistus, vaikuttaa myönteisesti julkisen talouden näkymiin. Tämänhetkinen ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema auttaa rajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettuja julkistaloudellisia vaikutuksia. Koska keskipitkän aikavälin tavoitteena on julkisen talouden säilyttäminen tasapainoisena, julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit säilyvät vähäisinä. |
| --- | --- |

(11)

Viron julkisen talouden kestävyyteen ei näytä liittyvän paljon riskejä, jotka johtuisivat väestön ikääntymisestä aiheutuvista ennustetuista julkisista menoista (3). Bruttovelkasuhde on tällä hetkellä hyvin alhainen, ja sen ennustetaan säilyvän 60 prosentin viitearvon alapuolella koko ennustejakson ajan. Viron strategia, jossa kestävyys asetetaan finanssipolitiikassa keskeiseen asemaan ja johon sisältyy varoja kerryttävä eläkeuudistus, vaikuttaa myönteisesti julkisen talouden näkymiin. Tämänhetkinen ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema auttaa rajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettuja julkistaloudellisia vaikutuksia. Koska keskipitkän aikavälin tavoitteena on julkisen talouden säilyttäminen tasapainoisena, julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit säilyvät vähäisinä.

| (12) | Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Erityisesti julkisen talouden huomattava ylijäämä vuonna 2005 on osaltaan auttanut supistamaan ulkoista vajetta merkittävästi, alle 10 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmakaudella Viron politiikkayhdistelmän kulmakiveksi määritellään varovainen finanssipolitiikka, ja tavoitteena on erityisesti saada ulkoinen vaje supistumaan kestävälle tasolle. Tarkistetussa ohjelmassa myös esitetään toimenpiteitä resurssien kohdentamiseksi kasvuun ja työpaikkojen lisäämiseen erityisesti pienentämällä julkisen sektorin osuutta taloudessa ja siirtämällä verotaakkaa välittömästä välilliseen verotukseen. |
| --- | --- |

(12)

Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Erityisesti julkisen talouden huomattava ylijäämä vuonna 2005 on osaltaan auttanut supistamaan ulkoista vajetta merkittävästi, alle 10 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmakaudella Viron politiikkayhdistelmän kulmakiveksi määritellään varovainen finanssipolitiikka, ja tavoitteena on erityisesti saada ulkoinen vaje supistumaan kestävälle tasolle. Tarkistetussa ohjelmassa myös esitetään toimenpiteitä resurssien kohdentamiseksi kasvuun ja työpaikkojen lisäämiseen erityisesti pienentämällä julkisen sektorin osuutta taloudessa ja siirtämällä verotaakkaa välittömästä välilliseen verotukseen.

| (13) | Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 15 päivänä lokakuuta 2005 toimitetussa Viron kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) julkisen talouden kestävyys, ii) kasvua ja työpaikkoja tukeva finanssipolitiikka ja iii) makrotalouden vakauden varmistaminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen otetaan täysimääräisesti huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Julkista taloutta koskevat lähentymisohjelman toimenpiteet noudattavat uudistusohjelmassa ennakoituja toimia. Lähentymisohjelma sisältää erityisesti toimenpiteitä, joilla pyritään saattamaan loppuun vuoden 2002 eläkeuudistus, kiristämään kulutus- ja ympäristöverotusta keventäen samalla työn verotusta ja kohdentamaan talousarviovaroja järjestelmällisesti investointeihin, tutkimuksen ja kehityksen edistämiseen ja ammattikoulutukseen. Näitä toimenpiteitä täydennetään julkista taloutta koskeviin institutionaalisiin järjestelyihin tehtävillä muutoksilla, joita ovat eri alojen ministeriöiden tuominen tietotekniikkaperusteisen budjetointijärjestelmän avulla valtiovarainministeriön valvontaan, strategisen suunnitteluprosessin virallistamisen jatkaminen ja paikallishallinnon varainhoidon parantaminen uuden lainsäädännön avulla. |
| --- | --- |

(13)

Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 15 päivänä lokakuuta 2005 toimitetussa Viron kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) julkisen talouden kestävyys, ii) kasvua ja työpaikkoja tukeva finanssipolitiikka ja iii) makrotalouden vakauden varmistaminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen otetaan täysimääräisesti huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Julkista taloutta koskevat lähentymisohjelman toimenpiteet noudattavat uudistusohjelmassa ennakoituja toimia. Lähentymisohjelma sisältää erityisesti toimenpiteitä, joilla pyritään saattamaan loppuun vuoden 2002 eläkeuudistus, kiristämään kulutus- ja ympäristöverotusta keventäen samalla työn verotusta ja kohdentamaan talousarviovaroja järjestelmällisesti investointeihin, tutkimuksen ja kehityksen edistämiseen ja ammattikoulutukseen. Näitä toimenpiteitä täydennetään julkista taloutta koskeviin institutionaalisiin järjestelyihin tehtävillä muutoksilla, joita ovat eri alojen ministeriöiden tuominen tietotekniikkaperusteisen budjetointijärjestelmän avulla valtiovarainministeriön valvontaan, strategisen suunnitteluprosessin virallistamisen jatkaminen ja paikallishallinnon varainhoidon parantaminen uuden lainsäädännön avulla.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto toteaa, että yleisesti ottaen julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla, ja Viron noudattama strategia on hyvä esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta. Kun otetaan huomioon, että julkisen talouden toteutuma on vuonna 2005 huomattavasti ohjelmassa arvioitua parempi, ja että on tarpeen välttää myötäsyklisiä politiikkoja, neuvosto pyytää Viroa pyrkimään suurempaan julkisen talouden ylijäämään vuonna 2006 ja sen jälkeisinä vuosina tukeakseen jatkossakin ulkoisen epätasapainon korjaamista.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2005 | 7,8 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| KOM marraskuu 2005 | 7,8 | 8,4 | 7,2 | 7,4 | — | — |
| LO marraskuu 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2005 | 3,0 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 |
| KOM marraskuu 2005 | 3,0 | 4,1 | 3,3 | 2,6 | — | — |
| LO joulukuu 2004 (4) | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | — |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (5) | 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 |
| KOM marraskuu 2005 (6) | – 0,2 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | — | — |
| LO joulukuu 2004 (5) | – 0,9 | – 1,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 1,0 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 1,7 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 1,7 | 1,1 | 0,6 | 0,4 | — | — |
| LO joulukuu 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 1,9 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2005 | 1,9 | 1,3 | 0,8 | 0,5 | — | — |
| LO joulukuu 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,1 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema = Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 1,7 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 1,8 | 1,0 | 0,6 | 0,4 | — | — |
| LO joulukuu 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Julkisen velan bruttomäärä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 5,4 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |
| KOM marraskuu 2005 | 5,5 | 5,1 | 4,0 | 3,1 | — | — |
| LO joulukuu 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | — |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2005

7,8

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

KOM marraskuu 2005

7,8

8,4

7,2

7,4

—

—

LO marraskuu 2004

5,6

5,9

6,0

6,0

6,0

—

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2005

3,0

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

KOM marraskuu 2005

3,0

4,1

3,3

2,6

—

—

LO joulukuu 2004 (4)

3,3

3,2

2,5

2,8

2,8

—

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (5)

0,1

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

KOM marraskuu 2005 (6)

– 0,2

0,5

0,1

– 0,1

—

—

LO joulukuu 2004 (5)

– 0,9

– 1,3

– 1,7

– 1,2

– 1,0

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

1,7

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

KOM marraskuu 2005

1,7

1,1

0,6

0,4

—

—

LO joulukuu 2004

1,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

1,9

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

KOM marraskuu 2005

1,9

1,3

0,8

0,5

—

—

LO joulukuu 2004

1,3

0,2

0,2

0,2

0,1

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema = Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

1,7

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

KOM marraskuu 2005

1,8

1,0

0,6

0,4

—

—

LO joulukuu 2004

—

—

—

—

—

—

Julkisen velan bruttomäärä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

5,4

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

KOM marraskuu 2005

5,5

5,1

4,0

3,1

—

—

LO joulukuu 2004

4,8

4,6

4,3

3,1

2,9

—

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ohjelmassa esitetään useimmat uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja valinnaiset tiedot.

(3)  Komissio toimittaa yksityiskohtaiset tiedot kestävyyden varmistamisesta pitkällä aikavälillä ohjelman teknisessä arvioinnissa

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Lähentymisohjelman joulukuun 2004 tarkistuksessa käytetään kansallisen kuluttajahintainflaation määritelmää, siinä ei viitata YKHI-inflaatioon. Erot ovat merkityksettömiä.

(5)  Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelmassa annettuihin tietoihin.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 7,2 prosenttia vuonna 2004, 7,1 prosenttia vuonna 2005, 6,7 prosenttia vuonna 2006 ja 6,5 prosenttia vuonna 2007.

(7)  Koska ohjelmassa ei täsmennetä kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, suhdannekorjattu rahoitusasema ja rakenteellinen rahoitusasema ovat samat.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/41

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä helmikuuta 2006,

Latvian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 55/11)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä helmikuuta 2006 Latvian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä helmikuuta 2006 Latvian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Latvian kokonaistuotannon kasvu on viime vuosikymmenen aikana ollut keskimäärin yli 6 prosenttia vuodessa. Kasvulle on ollut leimallista tuottavuuden voimakas kasvu ja viime aikoina myös työllisyyden kasvu. Suuren ulkoisen epätasapainon vuoksi Latvia on kuitenkin tullut riippuvaiseksi pääomavirroista, ja ulkomaanvelka suhteessa BKT:hen on kasvanut. Inflaatio on kiihtynyt vuoden 2003 puolivälin jälkeen ja on tällä hetkellä yli 6 prosenttia; tämä heikentää talouden ulkoista kilpailukykyä ja muodostaa uhkan kasvulle. Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2005 8,4 prosentista keskimäärin 7,2 prosenttiin ohjelman jäljellä olevalla kaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Inflaatiota ja vaihtotaseen vajetta koskevat ohjelmaan sisältyvät ennusteet vaikuttavat varsin alhaisilta. |
| --- | --- |

(2)

Latvian kokonaistuotannon kasvu on viime vuosikymmenen aikana ollut keskimäärin yli 6 prosenttia vuodessa. Kasvulle on ollut leimallista tuottavuuden voimakas kasvu ja viime aikoina myös työllisyyden kasvu. Suuren ulkoisen epätasapainon vuoksi Latvia on kuitenkin tullut riippuvaiseksi pääomavirroista, ja ulkomaanvelka suhteessa BKT:hen on kasvanut. Inflaatio on kiihtynyt vuoden 2003 puolivälin jälkeen ja on tällä hetkellä yli 6 prosenttia; tämä heikentää talouden ulkoista kilpailukykyä ja muodostaa uhkan kasvulle. Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2005 8,4 prosentista keskimäärin 7,2 prosenttiin ohjelman jäljellä olevalla kaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Inflaatiota ja vaihtotaseen vajetta koskevat ohjelmaan sisältyvät ennusteet vaikuttavat varsin alhaisilta.

| (3) | Ohjelma vastaa pääpiirteissään mallirakennetta, joka on määritetty uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille (2). |
| --- | --- |

(3)

Ohjelma vastaa pääpiirteissään mallirakennetta, joka on määritetty uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille (2).

| (4) | Vuoden 2005 arvioitu julkisen talouden alijäämä on tarkistetun ohjelman mukaan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että BKT kasvaa 8,4 prosenttia. Tämä merkitsee edelliseen ohjelmaan verrattuna hieman pienempää alijäämää ja huomattavasti parempaa kasvua (alijäämä 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kasvu 6,7 prosenttia). Komission yksiköiden syksyn ennusteessa arvioitiin, että alijäämä olisi 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos BKT:n kasvu on 9,1 prosenttia. Valtion talousarvion toteuttamista koskevien viimeaikaisten kassaperusteisten tietojen mukaan tulos on parempi kuin mitä esitettiin tarkistetussa ohjelmassa ja komission yksiköiden syksyn ennusteessa. |
| --- | --- |

(4)

Vuoden 2005 arvioitu julkisen talouden alijäämä on tarkistetun ohjelman mukaan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että BKT kasvaa 8,4 prosenttia. Tämä merkitsee edelliseen ohjelmaan verrattuna hieman pienempää alijäämää ja huomattavasti parempaa kasvua (alijäämä 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kasvu 6,7 prosenttia). Komission yksiköiden syksyn ennusteessa arvioitiin, että alijäämä olisi 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos BKT:n kasvu on 9,1 prosenttia. Valtion talousarvion toteuttamista koskevien viimeaikaisten kassaperusteisten tietojen mukaan tulos on parempi kuin mitä esitettiin tarkistetussa ohjelmassa ja komission yksiköiden syksyn ennusteessa.

| (5) | Neuvoston 8 päivänä maaliskuuta 2005 antamassa lausunnossa edellisestä tarkistetusta ohjelmasta ei annettu erityisiä talouspoliittisia suosituksia. Siinä kuitenkin todettiin, että arvio julkisen talouden vakauttamisurasta ja julkisen talouden tilanteen asianmukaisuudesta riippui ulkoisen tasapainon suotuisasta kehityksestä, taloudessa vallitsevista kysyntäpaineista ja inflaation vakauttamisesta silloisesta huippuvauhdista takaisin kohtuulliselle tasolle. |
| --- | --- |

(5)

Neuvoston 8 päivänä maaliskuuta 2005 antamassa lausunnossa edellisestä tarkistetusta ohjelmasta ei annettu erityisiä talouspoliittisia suosituksia. Siinä kuitenkin todettiin, että arvio julkisen talouden vakauttamisurasta ja julkisen talouden tilanteen asianmukaisuudesta riippui ulkoisen tasapainon suotuisasta kehityksestä, taloudessa vallitsevista kysyntäpaineista ja inflaation vakauttamisesta silloisesta huippuvauhdista takaisin kohtuulliselle tasolle.

| (6) | Tarkistetun lähentymisohjelman mukaan tavoitteena on vaatimaton julkisen talouden alijäämän supistus. Ohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden alijäämä on 1,5 prosenttia vuonna 2005, 1,5 prosenttia vuonna 2006, 1,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,3 prosenttia viimeisenä ohjelmavuotena eli vuonna 2008. Perusjäämän odotetaan supistuvan samalla jaksolla 0,1 prosenttiyksikköä. Sekä tulojen että menojen odotetaan lisääntyvän suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana (2,1 ja 1,9 prosenttiyksikköä). Julkiset investoinnit ja erittelemättömät muut menot kasvavat eniten (investoinnit, jotka ovat 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, kasvavat 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008; muut menot, jotka ovat 12,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, kasvavat 13,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008) ja muut kuin luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot vähenevät eniten (9,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 8,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008). Marraskuussa 2005 tehdyssä tarkistuksessa vahvistetaan edellisessä tarkistetussa ohjelmassa suunniteltu mukautus suurelta osin, vaikka kasvunäkymät ovat huomattavasti paremmat. |
| --- | --- |

(6)

Tarkistetun lähentymisohjelman mukaan tavoitteena on vaatimaton julkisen talouden alijäämän supistus. Ohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden alijäämä on 1,5 prosenttia vuonna 2005, 1,5 prosenttia vuonna 2006, 1,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,3 prosenttia viimeisenä ohjelmavuotena eli vuonna 2008. Perusjäämän odotetaan supistuvan samalla jaksolla 0,1 prosenttiyksikköä. Sekä tulojen että menojen odotetaan lisääntyvän suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana (2,1 ja 1,9 prosenttiyksikköä). Julkiset investoinnit ja erittelemättömät muut menot kasvavat eniten (investoinnit, jotka ovat 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, kasvavat 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008; muut menot, jotka ovat 12,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, kasvavat 13,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008) ja muut kuin luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot vähenevät eniten (9,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 8,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008). Marraskuussa 2005 tehdyssä tarkistuksessa vahvistetaan edellisessä tarkistetussa ohjelmassa suunniteltu mukautus suurelta osin, vaikka kasvunäkymät ovat huomattavasti paremmat.

| (7) | Laskelmat, jotka komissio on tehnyt yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti ohjelman perusteella, osoittavat, että rakenteellinen julkisen talouden rahoitusasema (eli suhdannekorjattu rahoitusasema, josta on vähennetty kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet), paranee vain vähän ohjelmakauden aikana (noin

   prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Suunnitellut julkisen talouden sopeuttamistoimet painottuvat ohjelmakauden loppuvuosiin, joina tuotantokuilun arvioidaan olevan negatiivinen. Tarkistetussa ohjelmassa asetetaan vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettu julkisen talouden rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite. Sen mukaan tarkoituksena on saavuttaa ohjelmakauden viimeisenä vuonna rakenteellinen alijäämä, joka on noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Koska ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäistasoa (noin 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) vaativampi, tavoitteen saavuttamisen pitäisi luoda riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueen jäsenvaltioille ja valuuttakurssimekanismiin (ERM II) osallistuville jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille ja se kuvastaa asianmukaisesti velkasuhdetta ja potentiaalisen tuotannon keskimääräistä kasvua pitkällä aikavälillä. Kun otetaan kuitenkin huomioon edellä mainitut kestävään taloudelliseen lähentymiseen liittyvät riskit, suunniteltua kunnianhimoisempi tavoite rahoitusaseman osalta näyttäisi aiheelliselta. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua heikompi. Vaikka aikaisempien talousarvioiden taustalla olleet kasvuennusteet ja arviot verojoustoista ovat yleensä olleet varovaisia, tämä ei välttämättä pidä enää paikkaansa nykyisessä ohjelmassa, sillä siinä esitetyt verojoustoja koskevat oletukset näyttävät suotuisilta. Lisäksi ohjelmassa viitataan useisiin (ehdotettuihin) sosiaalipoliittisiin toimenpiteisiin, jotka johtaisivat pikemminkin menojen kasvuun kuin niiden vähenemiseen, kuten ohjelmassa on ennakoitu. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua heikompi. Vaikka aikaisempien talousarvioiden taustalla olleet kasvuennusteet ja arviot verojoustoista ovat yleensä olleet varovaisia, tämä ei välttämättä pidä enää paikkaansa nykyisessä ohjelmassa, sillä siinä esitetyt verojoustoja koskevat oletukset näyttävät suotuisilta. Lisäksi ohjelmassa viitataan useisiin (ehdotettuihin) sosiaalipoliittisiin toimenpiteisiin, jotka johtaisivat pikemminkin menojen kasvuun kuin niiden vähenemiseen, kuten ohjelmassa on ennakoitu.

| (9) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelmaan sisältyvä finanssipolitiikan viritys ei välttämättä riitä sellaisen rakenteellisen julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseen ohjelmakauden loppuun mennessä, joka voitaisiin katsoa asianmukaiseksi vakaus- ja kasvusopimuksen perusteella. Kuten edellä todettiin, ohjelmassa esitettyä kunnianhimoisempi strategia olisi suotava. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on hitaampi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätty rakenteellisen rahoitusaseman vuosittaista parantamista koskeva viitearvo, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä). Jos rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuonna 2006 ja jos vuoden 2006 tavoite säilytetään, vaikka vuoden 2005 julkisen talouden toteutuma osoittautuu huomattavasti odotettua paremmaksi, tämä merkitsee finanssipolitiikan huomattavaa keventämistä edelleen jatkuvien erittäin suurten kysyntäpaineiden ja vakauteen kohdistuvien riskien puitteissa. |
| --- | --- |

(9)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelmaan sisältyvä finanssipolitiikan viritys ei välttämättä riitä sellaisen rakenteellisen julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseen ohjelmakauden loppuun mennessä, joka voitaisiin katsoa asianmukaiseksi vakaus- ja kasvusopimuksen perusteella. Kuten edellä todettiin, ohjelmassa esitettyä kunnianhimoisempi strategia olisi suotava. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on hitaampi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätty rakenteellisen rahoitusaseman vuosittaista parantamista koskeva viitearvo, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä). Jos rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuonna 2006 ja jos vuoden 2006 tavoite säilytetään, vaikka vuoden 2005 julkisen talouden toteutuma osoittautuu huomattavasti odotettua paremmaksi, tämä merkitsee finanssipolitiikan huomattavaa keventämistä edelleen jatkuvien erittäin suurten kysyntäpaineiden ja vakauteen kohdistuvien riskien puitteissa.

| (10) | Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon määritettäessä ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeutusuraa tai arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta väliaikaisesti poiketa. Ohjelmassa huomautetaan, että käynnissä oleva eläkeuudistus ja erityisesti toisen pilarin käyttöön ottaminen vähentävät asteittain sosiaaliturvamaksujen osuutta julkisen talouden rahoitusasemassa vuoden 2004 tasoon verrattuna. Ohjelmassa arvioidaan, että eläkeuudistuksen nettokustannukset ovat

   prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja että ne nousevat asteittain 1 

   prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Tämän johdosta voitaisiin tilapäisesti poiketa ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä vaaditusta vuosittaisesta sopeutusurasta, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, koska sen perustana olevat rakenneuudistukset on esitetty ohjelmassa riittävän yksityiskohtaisesti ja niillä on merkittävä myönteinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Vuoden 2006 osalta sopeutus, myös rakenneuudistukset huomioon ottaen, ei kuitenkaan ole täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Ohjelman kaikkina vuosina on kuitenkin varmistettu varmuusmarginaali niin, ettei alijäämä ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen. Näyttää siltä, että edellä esitetty ehdotus ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävän sopeutuksen nopeuttamisesta voidaan toteuttaa, sillä eläkeuudistuksen arvioidut nettokustannukset ovat ohjelman alkuvuosina vähäiset. |
| --- | --- |

(10)

Formula

Formula

| (11) | Julkinen velka oli arvion mukaan 14,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 eli selvästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Velkasuhteen ennustetaan supistuvan ohjelmakaudella erittäin vähän, 14,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Jatkuvien alijäämien vaikutuksia lieventää merkittävästi huomattava BKT:n nimelliskasvu. |
| --- | --- |

(11)

Julkinen velka oli arvion mukaan 14,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 eli selvästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Velkasuhteen ennustetaan supistuvan ohjelmakaudella erittäin vähän, 14,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Jatkuvien alijäämien vaikutuksia lieventää merkittävästi huomattava BKT:n nimelliskasvu.

| (12) | Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät muodostavan vähäisen riskin Latvian julkisen talouden kestävyydelle (3). Nykyisen erittäin pienen bruttovelkasuhteen ennustetaan säilyvän alle 60 prosentin viitearvon koko ennustejakson (2005—2050) ajan. Latvian vuonna 1996 käynnistetty eläkeuudistus auttaa hillitsemään merkittävästi väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen. |
| --- | --- |

(12)

Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät muodostavan vähäisen riskin Latvian julkisen talouden kestävyydelle (3). Nykyisen erittäin pienen bruttovelkasuhteen ennustetaan säilyvän alle 60 prosentin viitearvon koko ennustejakson (2005—2050) ajan. Latvian vuonna 1996 käynnistetty eläkeuudistus auttaa hillitsemään merkittävästi väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen.

| (13) | Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Lähentymisohjelmassa esitetään erityisesti toimenpiteitä työpaikkojen ja kasvun tukemiseksi. Näihin kuuluvat tulo- ja menorakenteen muuttaminen (erityisesti siirtämällä verotaakkaa välittömästä verotuksesta välilliseen verotukseen ja vähentämällä tulonsiirtoja) ja julkisten investointien asettaminen menojen painopistealueeksi. Ohjelmassa olisi kuitenkin keskityttävä keskeisten tavoitteiden saavuttamiseen. Näitä tavoitteita ovat inflaation hillitseminen, ulkoisen epätasapainon korjaaminen ja työvoimaosuuden lisääminen edistämällä kattavia työmarkkinoita. |
| --- | --- |

(13)

Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Lähentymisohjelmassa esitetään erityisesti toimenpiteitä työpaikkojen ja kasvun tukemiseksi. Näihin kuuluvat tulo- ja menorakenteen muuttaminen (erityisesti siirtämällä verotaakkaa välittömästä verotuksesta välilliseen verotukseen ja vähentämällä tulonsiirtoja) ja julkisten investointien asettaminen menojen painopistealueeksi. Ohjelmassa olisi kuitenkin keskityttävä keskeisten tavoitteiden saavuttamiseen. Näitä tavoitteita ovat inflaation hillitseminen, ulkoisen epätasapainon korjaaminen ja työvoimaosuuden lisääminen edistämällä kattavia työmarkkinoita.

| (14) | Latvian 21 päivänä lokakuuta 2005 toimittamassa uudistetun kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa todetaan, että makrotalouden vakauden varmistaminen on tärkein haaste, jolla on vaikutusta julkiseen talouteen. Sen vuoksi budjettipolitiikan kurinalaisuuden vahvistamisella ja julkisen talouden suunnittelumenettelyillä on tärkeä asema. Uudistusohjelman sisältämien vähäisten konkreettisten uudistustoimenpiteiden vaikutukset julkiseen talouteen näkyvät lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Julkista taloutta koskevat lähentymisohjelman toimenpiteet ovat kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien mukaisia. Kuten edellä mainittiin, lähentymisohjelmassa esitetään erityisesti toimenpiteitä työpaikkojen ja kasvun tukemiseksi. Näihin kuuluvat tulo- ja menorakenteen muuttaminen (erityisesti siirtämällä verotaakkaa välittömästä verotuksesta välilliseen verotukseen ja vähentämällä tulonsiirtoja) ja julkisten investointien asettaminen menojen painopistealueeksi. |
| --- | --- |

(14)

Latvian 21 päivänä lokakuuta 2005 toimittamassa uudistetun kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa todetaan, että makrotalouden vakauden varmistaminen on tärkein haaste, jolla on vaikutusta julkiseen talouteen. Sen vuoksi budjettipolitiikan kurinalaisuuden vahvistamisella ja julkisen talouden suunnittelumenettelyillä on tärkeä asema. Uudistusohjelman sisältämien vähäisten konkreettisten uudistustoimenpiteiden vaikutukset julkiseen talouteen näkyvät lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Julkista taloutta koskevat lähentymisohjelman toimenpiteet ovat kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien mukaisia. Kuten edellä mainittiin, lähentymisohjelmassa esitetään erityisesti toimenpiteitä työpaikkojen ja kasvun tukemiseksi. Näihin kuuluvat tulo- ja menorakenteen muuttaminen (erityisesti siirtämällä verotaakkaa välittömästä verotuksesta välilliseen verotukseen ja vähentämällä tulonsiirtoja) ja julkisten investointien asettaminen menojen painopistealueeksi.

Kun otetaan huomioon edellä esitetty arviointi sekä tarve varmistaa kestävä lähentyminen, johon voidaan pyrkiä muun muassa korjaamalla ulkoista epätasapainoa ja hillitsemällä inflaatiota, neuvosto kehottaa Latviaa pyrkimään rahoitusaseman osalta suunniteltua kunnianhimoisempaan tavoitteeseen, myös vuonna 2006, erityisesti nopeuttamalla ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista ja säilyttämällä se ohjelmakauden ajan sekä välttämällä myötäsyklistä finanssipolitiikkaa taloudellisesti hyvinä aikoina.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | LO marraskuu 2005 | 8,5 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 8,3 | 9,1 | 7,7 | 7,1 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2005 | 6,2 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 |
| KOM marraskuu 2005 | 6,2 | 6,8 | 6,0 | 4,8 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2005 (6) | 0,5 | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | 0,1 | 0,8 | 0,3 | – 0,7 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 (6) | 1,6 | 0,9 | 0,0 | – 0,5 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | – 1,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM marraskuu 2005 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,5 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,4 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | – 0,2 | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema = rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 (6) | – 1,1 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM marraskuu 2005 (7) | – 1,0 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,3 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 13,7 | 14,7 |
| KOM marraskuu 2005 | 14,7 | 12,8 | 13,0 | 13,2 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 | 14,2 | 1,5 | 15,8 | 15,0 | Tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(muutos, %)

LO marraskuu 2005

8,5

8,4

7,5

7,0

7,0

KOM marraskuu 2005

8,3

9,1

7,7

7,1

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004

8,1

6,7

6,5

6,5

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2005

6,2

6,9

5,6

4,3

3,5

KOM marraskuu 2005

6,2

6,8

6,0

4,8

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004

6,2

4,3

3,0

3,0

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2005 (6)

0,5

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

KOM marraskuu 2005 (8)

0,1

0,8

0,3

– 0,7

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004 (6)

1,6

0,9

0,0

– 0,5

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005

– 1,0

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM marraskuu 2005

– 1,0

– 1,2

– 1,5

– 1,5

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004

– 1,7

– 1,6

– 1,5

– 1,4

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005

– 0,2

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

KOM marraskuu 2005

– 0,2

– 0,5

– 0,8

– 0,8

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004

– 0,9

– 0,8

– 0,8

– 0,7

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema = rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005 (6)

– 1,1

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

KOM marraskuu 2005 (7)

– 1,0

– 1,5

– 1,6

– 1,3

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2005

13,1

14,9

13,6

13,7

14,7

KOM marraskuu 2005

14,7

12,8

13,0

13,2

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004

14,2

1,5

15,8

15,0

Tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät Internet-osoitteesta

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ohjelmasta puuttuu kuitenkin joitakin vapaaehtoisia tietoja, jotka olisi uusien käytännesääntöjen mukaan annettava (erityisesti puuttuvat tiedot työn tuottavuudesta työtuntia kohti).

(3)  Yksityiskohtia pitkän aikavälin kestävyydestä on komission tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Käynnissä olevan eläkeuudistuksen nettokustannukset (toisen pilarin käyttöönotto) sisältyvät alijäämään. Kustannukset ovat arviolta 0,27 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 0,37 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,62 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja 1,32 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Ohjelmassa esitetty suhdannetasoitetun rahoitusaseman paraneminen vuositasolla, mukautettuna eläkeuudistuksen asteittaisen toteuttamisen vaikutuksella, olisi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,6 prosenttia vuonna 2007 ja 1,0 prosenttia vuonna 2008, jolloin vuosien 2006–2008 keskiarvo on 0,6 prosenttia. Koska ohjelmassa ei ole määritetty muita kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä, suhdannetasoitettu rahoitusasema on sama kuin rakenteellinen rahoitusasema.

(6)  Komission yksiköiden laskelmat ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella.

(7)  Komission yksiköiden ennusteessa ei ole kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 7,9 prosenttia vuonna 2004, 8,3 prosenttia vuonna 2005, 8,3 prosenttia vuonna 2006 ja 8,2 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/45 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/45

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä helmikuuta 2006,

Slovenian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 55/12)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 14 päivänä helmikuuta 2006 Slovenian tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 14 päivänä helmikuuta 2006 Slovenian tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Slovenian taloudessa koettiin 1990-luvun alussa talouden siirtymävaiheesta johtuva laskusuhdanne, jonka jälkeen BKT:n kasvu on ollut vahvaa, viimeisen vuosikymmenen aikana keskimäärin lähes 4 prosenttia vuodessa. Vuoden 2005 loppua kohti inflaatiopaineita on hillitty ja kuluttajahintojen nousu lähestyi EU:n keskiarvoa. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni vuonna 1997, ja se on siitä lähtien pysynyt alijäämäisenä. Vuosina 2000—2004 alijäämä oli ESA95:n pohjalta keskimäärin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(2)

Slovenian taloudessa koettiin 1990-luvun alussa talouden siirtymävaiheesta johtuva laskusuhdanne, jonka jälkeen BKT:n kasvu on ollut vahvaa, viimeisen vuosikymmenen aikana keskimäärin lähes 4 prosenttia vuodessa. Vuoden 2005 loppua kohti inflaatiopaineita on hillitty ja kuluttajahintojen nousu lähestyi EU:n keskiarvoa. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni vuonna 1997, ja se on siitä lähtien pysynyt alijäämäisenä. Vuosina 2000—2004 alijäämä oli ESA95:n pohjalta keskimäärin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (3) | Neuvosto antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 Slovenian edellisestä vuosien 2004—2007 tarkistetusta lähentymisohjelmasta lausunnon, jossa se kehotti Sloveniaa i) käyttämään kaikki mahdollisuudet nopeuttaakseen alijäämän vähentämistä ja ii) jatkamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä parantavia toimenpiteitä, kuten eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistuksia. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 Slovenian edellisestä vuosien 2004—2007 tarkistetusta lähentymisohjelmasta lausunnon, jossa se kehotti Sloveniaa i) käyttämään kaikki mahdollisuudet nopeuttaakseen alijäämän vähentämistä ja ii) jatkamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä parantavia toimenpiteitä, kuten eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistuksia.

| (4) | Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan komission syksyn 2005 talousennusteissa 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alustava toteutuma on odotettua parempi, mikä johtuu tulojen kantamisen paranemisesta sekä siitä, että julkisten talouden menojen nettomäärä oli 0,5 prosenttia alhaisempi suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(4)

Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan komission syksyn 2005 talousennusteissa 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alustava toteutuma on odotettua parempi, mikä johtuu tulojen kantamisen paranemisesta sekä siitä, että julkisten talouden menojen nettomäärä oli 0,5 prosenttia alhaisempi suhteessa BKT:hen.

| (5) | Tarkistettu ohjelma vastaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmille uusissa käytännesäännöissä (2) määritettyä mallirakennetta ja tietojenantovaatimuksia. |
| --- | --- |

(5)

Tarkistettu ohjelma vastaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmille uusissa käytännesäännöissä (2) määritettyä mallirakennetta ja tietojenantovaatimuksia.

| (6) | Ohjelman taustalla olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotanto kasvaa tasaisesti noin 4 prosentin vuosivauhtia vuoden 2005 jälkeen. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Suhdannetilanne todennäköisesti kohenee vähitellen; negatiivisen tuotantokuilun arvioidaan olleen 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2005, ja sen ennustetaan umpeutuvan kauden loppuun mennessä. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. Ohjelmassa luetellaan kattavia yhteiskunnallis-taloudellisia uudistuksia, joilla pyritään lisäämään Slovenian teollisuuden kilpailukykyä ja joita koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja täytäntöönpano määritetään vuoden 2006 aikana. Ennusteissa noudatetaan kuitenkin johdonmukaisesti politiikan muuttumattomuuteen perustuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelman taustalla olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotanto kasvaa tasaisesti noin 4 prosentin vuosivauhtia vuoden 2005 jälkeen. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Suhdannetilanne todennäköisesti kohenee vähitellen; negatiivisen tuotantokuilun arvioidaan olleen 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2005, ja sen ennustetaan umpeutuvan kauden loppuun mennessä. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. Ohjelmassa luetellaan kattavia yhteiskunnallis-taloudellisia uudistuksia, joilla pyritään lisäämään Slovenian teollisuuden kilpailukykyä ja joita koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja täytäntöönpano määritetään vuoden 2006 aikana. Ennusteissa noudatetaan kuitenkin johdonmukaisesti politiikan muuttumattomuuteen perustuvaa lähestymistapaa.

| (7) | Tarkistetulla ohjelmalla pyritään luomaan sellaiset olosuhteet, että EMU:un liittyminen onnistuu, ja samalla saavuttamaan EU:n keskimääräistä tulotasoa. Finanssipolitiikan strategialla pyritään pitämään julkisen talouden alijäämä selvästi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja saavuttamaan vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettu rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2008 mennessä. Ohjelmassa ilmoitetaan verouudistustoimenpiteistä, joiden seurauksena tulot vähenevät 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja menopuolen toimenpiteistä, joiden seurauksena menojen suhde BKT:hen pienenee 2,5 prosenttia. Ohjelmassa suunniteltu vakauttamisura on takapainotteinen. Ohjelmakauden alussa julkisen talouden alijäämän odotetaan pysyvän 1,7 prosentissa suhteessa BKT:hen ja supistuvan tämän jälkeen hitaasti 1,4 prosenttiin vuonna 2007 ja edelleen 1,0 prosenttiin vuonna 2008. Tavoitetta päästä 1 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen on uudessa tarkistuksessa siirretty edelliseen ohjelmaan verrattuna vuodella eteenpäin finanssipolitiikan suuntauksen muuttuessa ja makrotalouden skenaarion säilyessä lähes muuttumattomana. |
| --- | --- |

(7)

Tarkistetulla ohjelmalla pyritään luomaan sellaiset olosuhteet, että EMU:un liittyminen onnistuu, ja samalla saavuttamaan EU:n keskimääräistä tulotasoa. Finanssipolitiikan strategialla pyritään pitämään julkisen talouden alijäämä selvästi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja saavuttamaan vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettu rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2008 mennessä. Ohjelmassa ilmoitetaan verouudistustoimenpiteistä, joiden seurauksena tulot vähenevät 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja menopuolen toimenpiteistä, joiden seurauksena menojen suhde BKT:hen pienenee 2,5 prosenttia. Ohjelmassa suunniteltu vakauttamisura on takapainotteinen. Ohjelmakauden alussa julkisen talouden alijäämän odotetaan pysyvän 1,7 prosentissa suhteessa BKT:hen ja supistuvan tämän jälkeen hitaasti 1,4 prosenttiin vuonna 2007 ja edelleen 1,0 prosenttiin vuonna 2008. Tavoitetta päästä 1 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen on uudessa tarkistuksessa siirretty edelliseen ohjelmaan verrattuna vuodella eteenpäin finanssipolitiikan suuntauksen muuttuessa ja makrotalouden skenaarion säilyessä lähes muuttumattomana.

| (8) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) suunnitellaan parannettavaksi ohjelmakauden aikana noin

  prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan keskipitkän aikavälin tavoite julkisen talouden rahoitusasemalle. Tavoitteeksi on määritelty 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen ja tarkoituksena on saavuttaa se vuoteen 2008 mennessä. Koska ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (hieman alle 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) kunnianhimoisempi, sen pitäisi tuottaa riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Julkisen talouden toteutumat ovat Sloveniassa viime vuosina olleet ennustettua parempia. Tätä ovat tukeneet myös tehokkaat budjettimekanismit, joilla julkisia menoja hillitään, jos tuloja jää odottamatta saamatta. Myös kasvuoletukset voivat muuttua ennakoitua paremmiksi, jos rakenneuudistukset toteutetaan ajoissa. Tavoitteiden saavuttaminen saattaa kuitenkin vaarantua, koska politiikat julkisten menojen leikkaamiseksi, jotta verouudistuksesta johtuva tulojen menetys saadaan tasapainotettua, on pantava täsmällisesti täytäntöön ja koska eläkkeiden indeksointia on äskettäin päätetty muuttaa. Pakollisten menojen suuri osuus johtuu jäykästä sääntelystä. Sen muuttaminen joustavammaksi edellyttää poliittisen konsensuksen saavuttamista. |
| --- | --- |

(9)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Julkisen talouden toteutumat ovat Sloveniassa viime vuosina olleet ennustettua parempia. Tätä ovat tukeneet myös tehokkaat budjettimekanismit, joilla julkisia menoja hillitään, jos tuloja jää odottamatta saamatta. Myös kasvuoletukset voivat muuttua ennakoitua paremmiksi, jos rakenneuudistukset toteutetaan ajoissa. Tavoitteiden saavuttaminen saattaa kuitenkin vaarantua, koska politiikat julkisten menojen leikkaamiseksi, jotta verouudistuksesta johtuva tulojen menetys saadaan tasapainotettua, on pantava täsmällisesti täytäntöön ja koska eläkkeiden indeksointia on äskettäin päätetty muuttaa. Pakollisten menojen suuri osuus johtuu jäykästä sääntelystä. Sen muuttaminen joustavammaksi edellyttää poliittisen konsensuksen saavuttamista.

| (10) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys tarjoaa riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, että alijäämä ei ohjelmakauden aikana tavanomaisissa suhdannevaihteluissa ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen. Se vaikuttaa myös riittävän varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan suunnitellusti vuonna 2008. Koska rakenteellinen alijäämä oli vuonna 2005 lähellä keskipitkän aikavälin tavoitetta, vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on hitaampi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätty rakenteellisen rahoitusaseman vuosittaisen parantamisen ohjeellinen vähimmäismäärä, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä). Maltillinen mukautus vuonna 2006 olisi tehnyt talousarvion keskipitkän aikavälin tavoitteen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys tarjoaa riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, että alijäämä ei ohjelmakauden aikana tavanomaisissa suhdannevaihteluissa ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen. Se vaikuttaa myös riittävän varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan suunnitellusti vuonna 2008. Koska rakenteellinen alijäämä oli vuonna 2005 lähellä keskipitkän aikavälin tavoitetta, vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on hitaampi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätty rakenteellisen rahoitusaseman vuosittaisen parantamisen ohjeellinen vähimmäismäärä, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä). Maltillinen mukautus vuonna 2006 olisi tehnyt talousarvion keskipitkän aikavälin tavoitteen mukaiseksi.

| (11) | Julkisen bruttovelan arvioidaan olevan 29,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, eli selvästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde kasvaa seuraavien kahden vuoden aikana ja saavuttaa huippunsa vuonna 2007, jolloin se on 29,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velan arvioidaan vuoteen 2008 mennessä vähenevän 29,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(11)

Julkisen bruttovelan arvioidaan olevan 29,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, eli selvästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde kasvaa seuraavien kahden vuoden aikana ja saavuttaa huippunsa vuonna 2007, jolloin se on 29,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velan arvioidaan vuoteen 2008 mennessä vähenevän 29,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

| (12) | Slovenian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat julkisista menoista, joita väestön ikääntymisestä ennustetaan aiheutuvan (3). Suhteellisen alhainen velkasuhde auttaa rajoittamaan ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen. Julkiset menot kuitenkin kasvavat Sloveniassa huomattavasti. Vaikka vuoden 1999 eläkeuudistus on huomattavasti hidastanut menojen tulevaa kasvua, indeksointisäännön muuttaminen on osittain kumonnut sen vaikutukset. Kuten ohjelmassa todetaan, eläkejärjestelmän lisäuudistukset ovat jossakin vaiheessa välttämättömiä, jotta voidaan hillitä julkisten menojen tulevaa kasvua ja vähentää pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvaa riskiä. Jos väestön ikääntymiseen liittyvien menopaineiden lieventämiseksi ei toteuteta lisätoimenpiteitä, julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys vaarantuu. Toimenpiteiden huolellinen suunnittelu ja oikea-aikainen käyttöönotto ovat keskeisellä sijalla. |
| --- | --- |

(12)

Slovenian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat julkisista menoista, joita väestön ikääntymisestä ennustetaan aiheutuvan (3). Suhteellisen alhainen velkasuhde auttaa rajoittamaan ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen. Julkiset menot kuitenkin kasvavat Sloveniassa huomattavasti. Vaikka vuoden 1999 eläkeuudistus on huomattavasti hidastanut menojen tulevaa kasvua, indeksointisäännön muuttaminen on osittain kumonnut sen vaikutukset. Kuten ohjelmassa todetaan, eläkejärjestelmän lisäuudistukset ovat jossakin vaiheessa välttämättömiä, jotta voidaan hillitä julkisten menojen tulevaa kasvua ja vähentää pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvaa riskiä. Jos väestön ikääntymiseen liittyvien menopaineiden lieventämiseksi ei toteuteta lisätoimenpiteitä, julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys vaarantuu. Toimenpiteiden huolellinen suunnittelu ja oikea-aikainen käyttöönotto ovat keskeisellä sijalla.

| (13) | Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaiset. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä ei kuitenkaan ole nimenomaisesti mainittu poliittisena prioriteettina. Toimenpiteet ovat tarkemmin määrittämättömiä, eikä niiden perusteella voida arvioida strategian pitkän aikavälin toteuttamiskelpoisuutta. |
| --- | --- |

(13)

Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaiset. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä ei kuitenkaan ole nimenomaisesti mainittu poliittisena prioriteettina. Toimenpiteet ovat tarkemmin määrittämättömiä, eikä niiden perusteella voida arvioida strategian pitkän aikavälin toteuttamiskelpoisuutta.

| (14) | Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Slovenian kansallisessa uudistusohjelmassa, joka esitettiin 28 päivänä lokakuuta 2005, euron käyttöönottoa vuonna 2007 pidetään ensiarvoisen tärkeänä. Tarkistetulla lähentymisohjelmalla tähdätään — myös julkisen talouden laatua parantamalla — sellaisten olosuhteiden luomiseen, joissa EMU:un liittyminen onnistuu. Näin se on läheisesti yhteydessä kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyyn kattavaan toimenpideluetteloon. Kansallisessa uudistusohjelmassa hahmoteltujen toimien vaikutusta julkiseen talouteen ei ole kuitenkaan otettu huomioon lähentymisohjelman julkisen talouden ennusteissa, koska useat toimenpiteet jäävät pitkälti täsmentämättä. |
| --- | --- |

(14)

Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Slovenian kansallisessa uudistusohjelmassa, joka esitettiin 28 päivänä lokakuuta 2005, euron käyttöönottoa vuonna 2007 pidetään ensiarvoisen tärkeänä. Tarkistetulla lähentymisohjelmalla tähdätään — myös julkisen talouden laatua parantamalla — sellaisten olosuhteiden luomiseen, joissa EMU:un liittyminen onnistuu. Näin se on läheisesti yhteydessä kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyyn kattavaan toimenpideluetteloon. Kansallisessa uudistusohjelmassa hahmoteltujen toimien vaikutusta julkiseen talouteen ei ole kuitenkaan otettu huomioon lähentymisohjelman julkisen talouden ennusteissa, koska useat toimenpiteet jäävät pitkälti täsmentämättä.

Neuvosto toteaa edellä esitetyn arvioinnin perusteella, että ohjelmassa pyritään hillitsemään inflaatio lähelle EU:n keskiarvoa ja suunnitellaan asteittaista julkisen talouden sopeuttamisuraa. Neuvosto kehottaa Sloveniaa:

| i) | etenemään nopeammin kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta erityisesti panemalla täytäntöön toimenpiteet, joilla menosuhteen suunniteltu alentaminen toteutetaan, sekä aikaistamalla sopeuttamistoimia; |
| --- | --- |

i)

etenemään nopeammin kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta erityisesti panemalla täytäntöön toimenpiteet, joilla menosuhteen suunniteltu alentaminen toteutetaan, sekä aikaistamalla sopeuttamistoimia;

| ii) | toteuttamaan erityisesti eläkejärjestelmään liittyviä toimenpiteitä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

ii)

toteuttamaan erityisesti eläkejärjestelmään liittyviä toimenpiteitä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | LO joulukuu 2005 | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 |
| KOM marraskuu 2005 | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2005 | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 |
| KOM marraskuu 2005 | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,3 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 (4) | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | – 1,3 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,0 |
| KOM marraskuu 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,6 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,1 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | – 0,5 | – 0,2 | – 0,3 | – 0,1 | 0,2 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM marraskuu 2005 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 (4) | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (6) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM marraskuu 2005 (7) | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 |
| KOM marraskuu 2005 | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteet (KOM), komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(muutos, %)

LO joulukuu 2005

4,2

3,9

4,0

4,0

3,8

KOM marraskuu 2005

4,2

3,8

4,0

4,2

tieto puuttuu

LO tammikuu 2005

4,0

3,8

3,9

4,0

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2005

3,6

2,5

2,5

2,4

2,4

KOM marraskuu 2005

3,6

2,6

2,5

2,5

tieto puuttuu

LO tammikuu 2005

3,6

3,0

2,7

2,6

tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (4)

– 1,4

– 1,2

– 0,7

– 0,3

0,0

KOM marraskuu 2005 (8)

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,2

tieto puuttuu

LO tammikuu 2005 (4)

– 1,2

– 1,2

– 1,3

– 1,3

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

– 2,1

– 1,7

– 1,7

– 1,4

– 1,0

KOM marraskuu 2005

– 2,1

– 1,7

– 1,9

– 1,6

tieto puuttuu

LO tammikuu 2005

– 2,1

– 2,1

– 1,8

– 1,1

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

– 0,5

– 0,2

– 0,3

– 0,1

0,2

KOM marraskuu 2005

– 0,2

– 0,1

– 0,4

– 0,2

tieto puuttuu

LO tammikuu 2005

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (4)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM marraskuu 2005

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

tieto puuttuu

LO tammikuu 2005 (4)

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (6)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM marraskuu 2005 (7)

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

tieto puuttuu

LO tammikuu 2005

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

29,5

29,0

29,6

29,8

29,4

KOM marraskuu 2005

29,8

29,3

29,5

29,2

tieto puuttuu

LO tammikuu 2005

30,2

30,7

30,9

29,7

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteet (KOM), komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ohjelmassa on puutteita, jotka liittyvät uusissa käytännesäännöissä määrättyihin pakollisiin ja vapaaehtoisiin tietoihin. Muun muassa työn tuottavuuden kasvua koskevat pakolliset tiedot puuttuvat. Myös tietyt työmarkkinakehitystä, sektorikohtaisia rahoitusasemia ja julkisen velan kehitystä koskevat vapaaehtoisesti annettavat tiedot puuttuvat. Toimintokohtaista taulukkoa julkisen talouden menoista ei ole.

(3)  Yksityiskohtia pitkän aikavälin kestävyydestä on komission tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Komission yksiköiden ennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,7 prosenttia vuonna 2004, 3,5 prosenttia vuonna 2005, 3,5 prosenttia vuonna 2006 ja 3,5 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteet (KOM), komission yksiköiden laskelmat.

---

Komissio

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/49

---

Euron kurssi (1)

6. maaliskuuta 2006

(2006/C 55/13)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2017 |
| JPY | Japanin jeniä | 141,04 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4622 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,68550 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,4543 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5607 |
| ISK | Islannin kruunua | 79,51 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,9790 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5747 |
| CZK | Tšekin korunaa | 28,546 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 254,72 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6961 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8177 |
| RON | Romanian leuta | 3,4813 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,51 |
| SKK | Slovakian korunaa | 37,178 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,5748 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6169 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3686 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,3247 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8185 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,9536 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 171,60 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 7,4812 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,6595 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3280 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 037,61 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,455 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 61,323 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 33,5830 |
| THB | Thaimaan bahtia | 46,606 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2017

JPY

Japanin jeniä

141,04

DKK

Tanskan kruunua

7,4622

GBP

Englannin puntaa

0,68550

SEK

Ruotsin kruunua

9,4543

CHF

Sveitsin frangia

1,5607

ISK

Islannin kruunua

79,51

NOK

Norjan kruunua

7,9790

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5747

CZK

Tšekin korunaa

28,546

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

254,72

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6961

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,8177

RON

Romanian leuta

3,4813

SIT

Slovenian tolaria

239,51

SKK

Slovakian korunaa

37,178

TRY

Turkin liiraa

1,5748

AUD

Australian dollaria

1,6169

CAD

Kanadan dollaria

1,3686

HKD

Hongkongin dollaria

9,3247

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8185

SGD

Singaporin dollaria

1,9536

KRW

Etelä-Korean wonia

1 171,60

ZAR

Etelä-Afrikan randia

7,4812

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,6595

HRK

Kroatian kunaa

7,3280

IDR

Indonesian rupiaa

11 037,61

MYR

Malesian ringgitiä

4,455

PHP

Filippiinien pesoa

61,323

RUB

Venäjän ruplaa

33,5830

THB

Thaimaan bahtia

46,606

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/50

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4150 — Abbott/Guidant)

(2006/C 55/14)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 23. helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Abbot Laboratories (Abbott) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osiin yhdysvaltalaisesta yrityksestä Guidant Corporation (Guidant) ostamalla omaisuutta. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 23. helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Abbot Laboratories (Abbott) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osiin yhdysvaltalaisesta yrityksestä Guidant Corporation (Guidant) ostamalla omaisuutta.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Abbott: lääkevalmisteiden ja sairaanhoitolaitteiden suunnittelu, kehittäminen ja tuotanto; |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Abbott: lääkevalmisteiden ja sairaanhoitolaitteiden suunnittelu, kehittäminen ja tuotanto;

| — | Guidant: sydän- ja verisuonitautien hoidossa käytettävien laitteiden suunnittelu, kehittäminen ja tuotanto. |
| --- | --- |

—

Guidant: sydän- ja verisuonitautien hoidossa käytettävien laitteiden suunnittelu, kehittäminen ja tuotanto.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4150 — Abbott/Guidant seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4150 — Abbott/Guidant seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/51

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant)

(2006/C 55/15)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 23. helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Boston Scientific Corporation (”Boston Scientific”) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Guidant Corporation (”Guidant”), lukuun ottamatta interventionaaliseen kardiologiaan ja suonensisäisiin laitteisiin liittyviä Guidantin liiketoimintoja, ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 23. helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Boston Scientific Corporation (”Boston Scientific”) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Guidant Corporation (”Guidant”), lukuun ottamatta interventionaaliseen kardiologiaan ja suonensisäisiin laitteisiin liittyviä Guidantin liiketoimintoja, ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Boston Scientific: sairaanhoitolaitteiden suunnittelu, kehittäminen ja tuotanto; |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Boston Scientific: sairaanhoitolaitteiden suunnittelu, kehittäminen ja tuotanto;

| — | Guidant: sydän- ja verisuonitautien hoitoon liittyvien laitteiden suunnittelu ja kehittäminen. |
| --- | --- |

—

Guidant: sydän- ja verisuonitautien hoitoon liittyvien laitteiden suunnittelu ja kehittäminen.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/52

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(2006/C 55/16)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 24. helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläiseen Virgin-konserniin (Virgin) kuuluva yritys Bluebottle UK Limited ja brittiläinen yritys The Carphone Warehouse Limited (CPW) hankkivat omaisuuseriä sijoittamalla ja osakesiirroin asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan äskettäin perustetussa brittiläisessä yhteisyrityksessä Omer Telecom Limited (Omer). |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 24. helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläiseen Virgin-konserniin (Virgin) kuuluva yritys Bluebottle UK Limited ja brittiläinen yritys The Carphone Warehouse Limited (CPW) hankkivat omaisuuseriä sijoittamalla ja osakesiirroin asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan äskettäin perustetussa brittiläisessä yhteisyrityksessä Omer Telecom Limited (Omer).

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Virgin: toimii virtuaalisen matkaviestintäverkon operaattorina (MVNO) Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja useissa maissa Euroopan ulkopuolella ja toimii maailmanlaajuisesti mm. lentoliikennepalvelujen (Virgin Atlantic), musiikin vähittäiskaupan (Virgin Megastores) ja morsiuspukukaupan (Virgin Brides) alalla; |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Virgin: toimii virtuaalisen matkaviestintäverkon operaattorina (MVNO) Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja useissa maissa Euroopan ulkopuolella ja toimii maailmanlaajuisesti mm. lentoliikennepalvelujen (Virgin Atlantic), musiikin vähittäiskaupan (Virgin Megastores) ja morsiuspukukaupan (Virgin Brides) alalla;

| — | CPW: tarjoaa ja myy matkaviestintäpalveluja ja -tuotteita Euroopassa, tarjoaa kiinteän yhteyden televiestintäpalveluja Ranskassa; |
| --- | --- |

—

CPW: tarjoaa ja myy matkaviestintäpalveluja ja -tuotteita Euroopassa, tarjoaa kiinteän yhteyden televiestintäpalveluja Ranskassa;

| — | Omer: toimii virtuaalisen matkaviestintäverkon operaattorina Ranskassa. |
| --- | --- |

—

Omer: toimii virtuaalisen matkaviestintäverkon operaattorina Ranskassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. Yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla annetun komission tiedonannon (2) perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. Yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla annetun komission tiedonannon (2) perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/53

---

Menettelyn aloittaminen

(Asia COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen)

(2006/C 55/17)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 28. helmikuuta 2006 aloittaa menettelyn edellä mainitussa asiassa todettuaan, että ilmoitettu yrityskeskittymä herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Menettelyn aloittaminen johtaa ilmoitetun yrityskeskittymän osalta tutkimuksen toisen vaiheen aloittamiseen. Päätös on tehty neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla.

Komissio kehottaa niitä, joita asia koskee, esittämään sille mahdolliset huomautuksensa ehdotetun yrityskeskittymän osalta.

Huomautusten on oltava komissiolla 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01/296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan yhteisöjen komissio |
| --- |
| Kilpailun PO |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

Euroopan yhteisöjen komissio

Kilpailun PO

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/54 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/54

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4161 — SEI/VWBN)

(2006/C 55/18)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 24. helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla japanilainen yritys Sumitomo Electrical Industries Ltd (SEI), hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Volkswagen Bordnetze GmbH (VWBN) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 24. helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla japanilainen yritys Sumitomo Electrical Industries Ltd (SEI), hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Volkswagen Bordnetze GmbH (VWBN) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | SEI: optiset kuidut, elektroniikka, autonosat; |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

SEI: optiset kuidut, elektroniikka, autonosat;

| — | VWBN: autoteollisuuden johtosarjat. |
| --- | --- |

—

VWBN: autoteollisuuden johtosarjat.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (numero (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4161 — SEI/VWBN seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (numero (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4161 — SEI/VWBN seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/55 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/55

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM)

(2006/C 55/19)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 24. helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla belgialainen yritys Sea-Invest N.V. (Sea-Invest) hankkii osakkeita ostamalla asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan alankomaalaisissa yrityksissä Europees Massagoed-Overslagbedrijf B.V. ja Erts- en Kolen Overslagbedrijf B.V. (EMO-EKOM). Osakekaupan jälkeen EMO-EKOMissa käyttävät yhteistä määräysvaltaa Sea-Invest, alankomaalainen ThyssenKrupp Veerhaven B.V. (TKV), alankomaalainen H.E.S. Beheer N.V. (HES) ja alankomaalainen Manufrance B.V. (Manufrance). |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 24. helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla belgialainen yritys Sea-Invest N.V. (Sea-Invest) hankkii osakkeita ostamalla asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan alankomaalaisissa yrityksissä Europees Massagoed-Overslagbedrijf B.V. ja Erts- en Kolen Overslagbedrijf B.V. (EMO-EKOM). Osakekaupan jälkeen EMO-EKOMissa käyttävät yhteistä määräysvaltaa Sea-Invest, alankomaalainen ThyssenKrupp Veerhaven B.V. (TKV), alankomaalainen H.E.S. Beheer N.V. (HES) ja alankomaalainen Manufrance B.V. (Manufrance).

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Sea-Invest: irtotavaralastin, kuten hiilen ja rautamalmin, ahtauspalvelut; |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Sea-Invest: irtotavaralastin, kuten hiilen ja rautamalmin, ahtauspalvelut;

| — | EMO-EKOM: hiilen ja rautamalmin ahtauspalvelut; |
| --- | --- |

—

EMO-EKOM: hiilen ja rautamalmin ahtauspalvelut;

| — | TKV: työntöalus- ja proomupalvelut, hiilen ja rautamalmin ahtauspalvelut; |
| --- | --- |

—

TKV: työntöalus- ja proomupalvelut, hiilen ja rautamalmin ahtauspalvelut;

| — | HES: satamien logistiikkapalvelujen tarjonta, hiilen ja rautamalmin ahtauspalvelut; |
| --- | --- |

—

HES: satamien logistiikkapalvelujen tarjonta, hiilen ja rautamalmin ahtauspalvelut;

| — | Manufrance: tuontihiilen myynti, logistiikka ja laadunvalvonta, irtotavaralastin, kuten hiilen ja rautamalmin, ahtauspalvelut. |
| --- | --- |

—

Manufrance: tuontihiilen myynti, logistiikka ja laadunvalvonta, irtotavaralastin, kuten hiilen ja rautamalmin, ahtauspalvelut.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/56

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(2006/C 55/20)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 24. helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen yrityksen Time Warner Inc. (Time Warner) määräysvallassa oleva yritys Warner Bros. Entertainment Inc., ja Sumner Redstonen määräysvallassa oleva yhdysvaltalainen yritys CBS Corporation (CBS), hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan vastaperustetussa yhdysvaltalaisessa yhteisyrityksessä CW (CW) siirtämällä omaisuuseriä. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 24. helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen yrityksen Time Warner Inc. (Time Warner) määräysvallassa oleva yritys Warner Bros. Entertainment Inc., ja Sumner Redstonen määräysvallassa oleva yhdysvaltalainen yritys CBS Corporation (CBS), hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan vastaperustetussa yhdysvaltalaisessa yhteisyrityksessä CW (CW) siirtämällä omaisuuseriä.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Time Warner: toimii maailmanlaajuisesti; sen päätoimintaan sisältyy online-palvelujen ja elokuvaviihteen tarjonta sekä kaapeli- ja televisioverkkojen ja julkaisutoiminnan harjoittaminen; |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Time Warner: toimii maailmanlaajuisesti; sen päätoimintaan sisältyy online-palvelujen ja elokuvaviihteen tarjonta sekä kaapeli- ja televisioverkkojen ja julkaisutoiminnan harjoittaminen;

| — | CBS: joukkoviestintäyritys, joka tuottaa ja jakelee televisio-, radio- ja julkaisutoiminnan sisältöä Yhdysvalloissa; |
| --- | --- |

—

CBS: joukkoviestintäyritys, joka tuottaa ja jakelee televisio-, radio- ja julkaisutoiminnan sisältöä Yhdysvalloissa;

| — | Sumner Redstone: yksityishenkilö, joka omistaa CBS:n lisäksi Viacomin (televisio-, elokuva- ja digitaalisen viestinnän alalla toimiva yhtiö); |
| --- | --- |

—

Sumner Redstone: yksityishenkilö, joka omistaa CBS:n lisäksi Viacomin (televisio-, elokuva- ja digitaalisen viestinnän alalla toimiva yhtiö);

| — | CW: omistaa maksuttoman lähetysverkon ja harjoittaa sen toimintaa Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

—

CW: omistaa maksuttoman lähetysverkon ja harjoittaa sen toimintaa Yhdysvalloissa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla annetun komission tiedonannon (2) perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla annetun komission tiedonannon (2) perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/57

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR)

(2006/C 55/21)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 24. helmikuuta 2006 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32006M4118. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32006M4118. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/57

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO)

(2006/C 55/22)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 15. helmikuuta 2006 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain ranskan kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32006M4088. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32006M4088. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/58

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas)

(2006/C 55/23)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 24. helmikuuta 2006 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32006M4105. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32006M4105. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/58

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard)

(2006/C 55/24)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 29. syyskuuta 2005 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32005M3930. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32005M3930. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/59

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia)

(2006/C 55/25)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 17. helmikuuta 2006 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32006M4084. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32006M4084. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/59

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier)

(2006/C 55/26)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 30. marraskuuta 2004 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32004M3589. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32004M3589. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/60

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel)

(2006/C 55/27)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 24. marraskuuta 2005 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32005M3971. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32005M3971. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/60

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola)

(2006/C 55/28)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 3. maaliskuuta 2005 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32005M3670. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32005M3670. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

Euroopan keskuspankki

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/61

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 24 päivänä helmikuuta 2006,

Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, joka koskee ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta kansantalouden tilinpidon tietojen toimittamisen osalta

(CON/2006/12)

(2006/C 55/29)

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 19 päivänä tammikuuta 2006 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta kansantalouden tilinpidon tietojen toimittamisen osalta (KOM(2005) 653 lopullinen) (jäljempänä ’ehdotettu asetus’).

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan, koska ehdotettu asetus kuuluu EKP:n toimivallan piiriin. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto EKP:n työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

1   YLEISET HUOMIOT

| 1.1 | Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on muuttaa Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmästä 1995 annetun asetuksen (1) liitettä B kansantalouden tilinpidon tietojen toimittamisen osalta. Ehdotetun asetuksen tavoitteena on muuttaa jäsenvaltioiden Euroopan yhteisöjen komissiolle (Eurostatille) toimittaman kansantalouden tilinpidon ajoitusta, laadintatiheyttä ja sisältöä ja parantaa näin kansantalouden tilinpidon tietojen saatavuutta ja eurooppalaisten tilastojen laatua. Ehdotettu asetus on yhdenmukaistamisen ja johdonmukaisuuden periaatteiden mukainen. Siihen on myös sisällytetty joitakin tärkeimpien käyttäjien esittämistä uusista vaatimuksista, ja siinä on vähennetty useita tietojen lähettämisohjelman vaatimuksia kansallisten tilastontuottajien pyyntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1

Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on muuttaa Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmästä 1995 annetun asetuksen (1) liitettä B kansantalouden tilinpidon tietojen toimittamisen osalta. Ehdotetun asetuksen tavoitteena on muuttaa jäsenvaltioiden Euroopan yhteisöjen komissiolle (Eurostatille) toimittaman kansantalouden tilinpidon ajoitusta, laadintatiheyttä ja sisältöä ja parantaa näin kansantalouden tilinpidon tietojen saatavuutta ja eurooppalaisten tilastojen laatua. Ehdotettu asetus on yhdenmukaistamisen ja johdonmukaisuuden periaatteiden mukainen. Siihen on myös sisällytetty joitakin tärkeimpien käyttäjien esittämistä uusista vaatimuksista, ja siinä on vähennetty useita tietojen lähettämisohjelman vaatimuksia kansallisten tilastontuottajien pyyntöjen mukaisesti.

| 1.2 | Rahapolitiikkaa harjoittaakseen EKP:n on ehdottomasti käytettävä ja laadittava euroalueelta tilastoja, jotka perustuvat kattaviin, vertailukelpoisiin, kaikkien euroalueen jäsenvaltioiden kesken aggregoitavissa oleviin, ajankohtaisiin, luotettaviin sekä tietojen lähettämisohjelman taulukoiden kanssa ja niiden kesken yhdenmukaisiin kansantalouden tilinpidon tietoihin. EKP pitää kansantalouden tilinpidon neljännesvuositilastoja keskeisen tärkeinä ja suhtautuu myönteisesti muutetun ohjelman ehdotuksiin, jotka koskevat tietojen toimittamista. On myös erittäin tärkeää, että kansallisen tilinpidon tiedoista muodostetaan yhdenmukainen kokonaisuus, koska sitä tarvitaan tuottavuuden muutosten kattavassa analyysissä. Tässä yhteydessä ja muutoinkin vuositiedot on eriteltävä yksityiskohtaisemmin kuin neljännesvuositiedot. EKP katsoo, että taloudellisten toimintojen ja institutionaalisten sektorien tarkempi erittely on ehdotetussa asetuksessa merkittävä parannus. Aluetilinpidon tiedot eivät ole EKP:lle keskeisen tärkeitä. |
| --- | --- |

1.2

Rahapolitiikkaa harjoittaakseen EKP:n on ehdottomasti käytettävä ja laadittava euroalueelta tilastoja, jotka perustuvat kattaviin, vertailukelpoisiin, kaikkien euroalueen jäsenvaltioiden kesken aggregoitavissa oleviin, ajankohtaisiin, luotettaviin sekä tietojen lähettämisohjelman taulukoiden kanssa ja niiden kesken yhdenmukaisiin kansantalouden tilinpidon tietoihin. EKP pitää kansantalouden tilinpidon neljännesvuositilastoja keskeisen tärkeinä ja suhtautuu myönteisesti muutetun ohjelman ehdotuksiin, jotka koskevat tietojen toimittamista. On myös erittäin tärkeää, että kansallisen tilinpidon tiedoista muodostetaan yhdenmukainen kokonaisuus, koska sitä tarvitaan tuottavuuden muutosten kattavassa analyysissä. Tässä yhteydessä ja muutoinkin vuositiedot on eriteltävä yksityiskohtaisemmin kuin neljännesvuositiedot. EKP katsoo, että taloudellisten toimintojen ja institutionaalisten sektorien tarkempi erittely on ehdotetussa asetuksessa merkittävä parannus. Aluetilinpidon tiedot eivät ole EKP:lle keskeisen tärkeitä.

| 1.3 | EKP arvostaa myös sitä, että ehdotetun asetuksen keskeisenä tavoitteena on saada jäsenvaltiot toimittamaan ajankohtaisia kansallisen tilinpidon tietoja tuoreemmilta ajanjaksoilta. EKP kehottaa komissiota (Eurostatia) ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että tietojen lähettämisohjelman edellyttämiin taulukoihin toimitetaan keskenään yhdenmukaista tietoa ja että tietojen julkistamisen ja tarkistamisen osalta laaditaan ja toteutetaan koordinoidut toimintaperiaatteet. Kyseiset toimintaperiaatteet koskevat EKP:n mielestä myös kansalliseen tilinpitoon tehtäviä mittavia tilastotarkistuksia, jotka on ajoitettava tarkkaan, sillä niihin saattaa liittyä merkittäviä metodologisia muutoksia. |
| --- | --- |

1.3

EKP arvostaa myös sitä, että ehdotetun asetuksen keskeisenä tavoitteena on saada jäsenvaltiot toimittamaan ajankohtaisia kansallisen tilinpidon tietoja tuoreemmilta ajanjaksoilta. EKP kehottaa komissiota (Eurostatia) ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että tietojen lähettämisohjelman edellyttämiin taulukoihin toimitetaan keskenään yhdenmukaista tietoa ja että tietojen julkistamisen ja tarkistamisen osalta laaditaan ja toteutetaan koordinoidut toimintaperiaatteet. Kyseiset toimintaperiaatteet koskevat EKP:n mielestä myös kansalliseen tilinpitoon tehtäviä mittavia tilastotarkistuksia, jotka on ajoitettava tarkkaan, sillä niihin saattaa liittyä merkittäviä metodologisia muutoksia.

2   YKSITYISKOHTAISET HUOMIOT

| 2.1 | Tietojen lähettämisohjelman taulukko 1 koskee neljännesvuosittaisia ja vuosittaisia pääaggregaatteja, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä raha- ja talouspolitiikassa. EKP suhtautuu myönteisesti taulukkoon 1 toimitettavien tietojen parantumiseen. Parannuksia ovat muun muassa vientitietojen erittely kohteen ja tuontitietojen erittely alkuperän mukaan (EU:n jäsenvaltiot, talous- ja rahaliiton jäsenet ja EU:n laitokset), tiedot arvonlisäyksestä sekä teollisuuden työllisyystiedot. EKP suosittaa, että ketjutettujen neljännesvuosivolyymien muutosta koskevien tilastojen kokoamisessa käytetään yhteistä menetelmää. Lisäksi EKP suosittaa, että neljännesvuosittaisia aggregaatteja koskevassa tietojen lähettämisohjelmassa edellytetään työpäiväkorjattuja ja kausitasoitettuja tilastoja tai tilanteen mukaan ainoastaan työpäiväkorjattuja tilastoja. |
| --- | --- |

2.1

Tietojen lähettämisohjelman taulukko 1 koskee neljännesvuosittaisia ja vuosittaisia pääaggregaatteja, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä raha- ja talouspolitiikassa. EKP suhtautuu myönteisesti taulukkoon 1 toimitettavien tietojen parantumiseen. Parannuksia ovat muun muassa vientitietojen erittely kohteen ja tuontitietojen erittely alkuperän mukaan (EU:n jäsenvaltiot, talous- ja rahaliiton jäsenet ja EU:n laitokset), tiedot arvonlisäyksestä sekä teollisuuden työllisyystiedot. EKP suosittaa, että ketjutettujen neljännesvuosivolyymien muutosta koskevien tilastojen kokoamisessa käytetään yhteistä menetelmää. Lisäksi EKP suosittaa, että neljännesvuosittaisia aggregaatteja koskevassa tietojen lähettämisohjelmassa edellytetään työpäiväkorjattuja ja kausitasoitettuja tilastoja tai tilanteen mukaan ainoastaan työpäiväkorjattuja tilastoja.

| 2.2 | Tietojen lähettämisohjelman taulukko 3 koskee toimialoittaisia vuosiaggregaatteja, jotka ovat keskeisen tärkeitä tuottavuudelle ja rakenneanalyyseille. Silloin kun kyseisessä taulukossa esitetään kahdenlaisia erittelyjä, EKP noudattaa euroalueen aggregaattien kokoamisessa aina ensisijaisesti vähemmän yksityiskohtaisempaa jaottelua. |
| --- | --- |

2.2

Tietojen lähettämisohjelman taulukko 3 koskee toimialoittaisia vuosiaggregaatteja, jotka ovat keskeisen tärkeitä tuottavuudelle ja rakenneanalyyseille. Silloin kun kyseisessä taulukossa esitetään kahdenlaisia erittelyjä, EKP noudattaa euroalueen aggregaattien kokoamisessa aina ensisijaisesti vähemmän yksityiskohtaisempaa jaottelua.

| 2.3 | EKP vaatii, että sektoreittaiset muut kuin rahoitustilit (tietojen lähettämisohjelman taulukko 8) toimitetaan samojen aikataulujen mukaisesti kuin rahoitustilit sektoreittain (tietojen lähettämisohjelman taulukko 6) ja rahoitusvarojen ja velkojen tase (tietojen lähettämisohjelman taulukko 7), jotta euroalueen integroidut tilinpitotiedot voidaan koota täysin yhdenmukaisesti. |
| --- | --- |

2.3

EKP vaatii, että sektoreittaiset muut kuin rahoitustilit (tietojen lähettämisohjelman taulukko 8) toimitetaan samojen aikataulujen mukaisesti kuin rahoitustilit sektoreittain (tietojen lähettämisohjelman taulukko 6) ja rahoitusvarojen ja velkojen tase (tietojen lähettämisohjelman taulukko 7), jotta euroalueen integroidut tilinpitotiedot voidaan koota täysin yhdenmukaisesti.

| 2.4 | EKP kannattaa tehtävien mukaan jaotelluista julkisyhteisöjen menoista (tietojen lähettämisohjelman taulukko 11) toimitettavia tietoja koskevan määräajan lyhentämistä 12 kuukaudesta yhdeksään kuukauteen tarkasteluvuoden päättymisen jälkeen. Näin noudatetaan samaa määräaikaa kuin julkisyhteisöjen menojen yksityiskohtaisen erittelyn (tietojen lähettämisohjelman taulukko 2) toimittamisen osalta. EKP suosittaa lisäksi, että julkisyhteisöjen menojen tarkempi erittely COFOG-luokituksen kolminumerotasojen mukaan tehdään pakolliseksi elinkeinoelämään liittyviä asioita, terveydenhuoltoa, koulutusta ja sosiaaliturvaa koskevien COFOG-luokituksen kaksinumerotasojen osalta. Vaatimus yksityiskohtaisten verotulojen jaottelemisesta verotyypin sekä vastaanottavan alasektorin mukaan (tietojen lähettämisohjelman taulukko 9) on sen sijaan yksityiskohtaisempi kuin EKP:n ensisijaiset vaatimukset. |
| --- | --- |

2.4

EKP kannattaa tehtävien mukaan jaotelluista julkisyhteisöjen menoista (tietojen lähettämisohjelman taulukko 11) toimitettavia tietoja koskevan määräajan lyhentämistä 12 kuukaudesta yhdeksään kuukauteen tarkasteluvuoden päättymisen jälkeen. Näin noudatetaan samaa määräaikaa kuin julkisyhteisöjen menojen yksityiskohtaisen erittelyn (tietojen lähettämisohjelman taulukko 2) toimittamisen osalta. EKP suosittaa lisäksi, että julkisyhteisöjen menojen tarkempi erittely COFOG-luokituksen kolminumerotasojen mukaan tehdään pakolliseksi elinkeinoelämään liittyviä asioita, terveydenhuoltoa, koulutusta ja sosiaaliturvaa koskevien COFOG-luokituksen kaksinumerotasojen osalta. Vaatimus yksityiskohtaisten verotulojen jaottelemisesta verotyypin sekä vastaanottavan alasektorin mukaan (tietojen lähettämisohjelman taulukko 9) on sen sijaan yksityiskohtaisempi kuin EKP:n ensisijaiset vaatimukset.

| 2.5 | EKP suosittaa niin ikään, että työpanos arvioidaan käyttötaulukoissa (tietojen lähettämisohjelman taulukko 16) myös työtunteina ja että se jaetaan pienempiin osiin, jotta voidaan tutkia työn laadun kehityksen vaikutuksia tuottavuuden muutokseen. Lisäksi EKP toivoo, että käyttötaulukot esitettäisiin myös perushintoina, mikä mahdollistaisi symmetristen panos-tuotostaulukoiden muodostamisen vuoden väliajoin. Perushintoina esitetyt kotimaisen tuotoksen ja tuonnin symmetriset panos-tuotostaulukot (tietojen lähettämisohjelman taulukot 18 ja 19) eivät olisi EKP:lle keskeinen vaatimus, mikäli kyseiset vuositaulukot jaoteltaisiin myös tuonnin ja kotimaisten tuotteiden osalta. Tietojen lähettämisohjelman taulukossa 16 voitaisiin harkita erilaista suhtautumista suurempien ja pienempien jäsenvaltioiden tiedonantovelvollisuuksiin. EKP ei pidä kovinkaan oleellisena sitä, että symmetrinen panos-tuotostaulukko perushintaan (tietojen lähettämisohjelman taulukko 17) sekä kotimaisen tuotoksen ja tuonnin symmetriset panos-tuotostaulukot perushintaan (tietojen lähettämisohjelman taulukot 18 ja 19) laaditaan viiden vuoden välein, koska niitä koskevat tiedot toimitetaan viipeellä ja tietojen toimitustiheys on alhainen. |
| --- | --- |

2.5

EKP suosittaa niin ikään, että työpanos arvioidaan käyttötaulukoissa (tietojen lähettämisohjelman taulukko 16) myös työtunteina ja että se jaetaan pienempiin osiin, jotta voidaan tutkia työn laadun kehityksen vaikutuksia tuottavuuden muutokseen. Lisäksi EKP toivoo, että käyttötaulukot esitettäisiin myös perushintoina, mikä mahdollistaisi symmetristen panos-tuotostaulukoiden muodostamisen vuoden väliajoin. Perushintoina esitetyt kotimaisen tuotoksen ja tuonnin symmetriset panos-tuotostaulukot (tietojen lähettämisohjelman taulukot 18 ja 19) eivät olisi EKP:lle keskeinen vaatimus, mikäli kyseiset vuositaulukot jaoteltaisiin myös tuonnin ja kotimaisten tuotteiden osalta. Tietojen lähettämisohjelman taulukossa 16 voitaisiin harkita erilaista suhtautumista suurempien ja pienempien jäsenvaltioiden tiedonantovelvollisuuksiin. EKP ei pidä kovinkaan oleellisena sitä, että symmetrinen panos-tuotostaulukko perushintaan (tietojen lähettämisohjelman taulukko 17) sekä kotimaisen tuotoksen ja tuonnin symmetriset panos-tuotostaulukot perushintaan (tietojen lähettämisohjelman taulukot 18 ja 19) laaditaan viiden vuoden välein, koska niitä koskevat tiedot toimitetaan viipeellä ja tietojen toimitustiheys on alhainen.

| 2.6 | EKP suhtautuu myönteisesti muiden kuin rahoitusvarojen taseiden toimittamiseen (tietojen lähettämisohjelman taulukko 26) ja katsoo, että suurempi osa tämän taulukon muuttujista olisi säädettävä pakollisiksi. Varsinkin asuntojen arvoa koskevien tietojen toimitusvelvollisuutta olisi täydennettävä vaatimalla lisäksi tiedot maan arvosta, koska tällaiset tiedot ovat keskeisen tärkeitä arvioitaessa kotitalouksien asuntovarallisuutta, jota EKP pitää erityisen tärkeänä. |
| --- | --- |

2.6

EKP suhtautuu myönteisesti muiden kuin rahoitusvarojen taseiden toimittamiseen (tietojen lähettämisohjelman taulukko 26) ja katsoo, että suurempi osa tämän taulukon muuttujista olisi säädettävä pakollisiksi. Varsinkin asuntojen arvoa koskevien tietojen toimitusvelvollisuutta olisi täydennettävä vaatimalla lisäksi tiedot maan arvosta, koska tällaiset tiedot ovat keskeisen tärkeitä arvioitaessa kotitalouksien asuntovarallisuutta, jota EKP pitää erityisen tärkeänä.

Annettu Frankfurt am Mainissa 24 päivänä helmikuuta 2006.

Jean-Claude TRICHET

EKP:n puheenjohtaja

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä (EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1).

1

---

| 7.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 55/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 55/63

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2006,

ehdotuksesta neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien hintatietojen keruun ajallisen keston osalta

(CON/2006/13)

(2006/C 55/30)

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 24 päivänä helmikuuta 2006 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä 23 päivänä lokakuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 (YKHI-asetus) (1) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien hintatietojen keruun ajallisen keston osalta (’ehdotettu asetus’).

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan ja YKHI-asetuksen 5 artiklan 3 kohtaan. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

| 1. | Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on määritellä hintatietojen kuukausittaisten keruujaksojen vähimmäisvaatimukset eri jäsenvaltioiden yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien (YKHI:en) vertailukelpoisuuden ja euroalueen YKHI:n luotettavuuden parantamiseksi. Koska hintatietojen keruujaksot ovat jäsenvaltioissa erilaisia, eräät YKHI:n lyhytaikaisten hintavaihtelujen kohteena kuukausittain olevat erät voivat aiheuttaa merkittäviä eroja hintamuutoksia koskevissa arvioissa. EKP suhtautuu myönteisesti ehdotettuun asetukseen, jossa edellytetään hintojen keräämistä vähintään yhden työviikon ajan kuukauden puolivälissä tai lähellä sitä ja yli yhden työviikon ajan niiden tuotteiden osalta, joiden hintojen tiedetään vaihtelevan jyrkästi ja epäsäännöllisesti kuukauden aikana. Nämä vähimmäisvaatimukset muodostavat sovitteluratkaisun, jossa on otettu huomioon yhtäältä tarve yhdenmukaistaa hintatietojen keruuta jäsenvaltioissa ja toisaalta hintatietojen nykyisten keruukäytäntöjen muuttamisesta aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

1.

Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on määritellä hintatietojen kuukausittaisten keruujaksojen vähimmäisvaatimukset eri jäsenvaltioiden yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien (YKHI:en) vertailukelpoisuuden ja euroalueen YKHI:n luotettavuuden parantamiseksi. Koska hintatietojen keruujaksot ovat jäsenvaltioissa erilaisia, eräät YKHI:n lyhytaikaisten hintavaihtelujen kohteena kuukausittain olevat erät voivat aiheuttaa merkittäviä eroja hintamuutoksia koskevissa arvioissa. EKP suhtautuu myönteisesti ehdotettuun asetukseen, jossa edellytetään hintojen keräämistä vähintään yhden työviikon ajan kuukauden puolivälissä tai lähellä sitä ja yli yhden työviikon ajan niiden tuotteiden osalta, joiden hintojen tiedetään vaihtelevan jyrkästi ja epäsäännöllisesti kuukauden aikana. Nämä vähimmäisvaatimukset muodostavat sovitteluratkaisun, jossa on otettu huomioon yhtäältä tarve yhdenmukaistaa hintatietojen keruuta jäsenvaltioissa ja toisaalta hintatietojen nykyisten keruukäytäntöjen muuttamisesta aiheutuvat kustannukset.

| 2. | Vaatimus siitä, että tiedot hintamuutoksille herkistä tuotteista kerätään ’yli viikon kestävältä ajanjaksolta’ antaa jäsenvaltioille hieman liikkumavaraa ehdotetun säännöksen täytäntöönpanossa. Ehdotetun asetuksen täytäntöönpanon vaikuttavuutta on tämän vuoksi syytä seurata tältä osin tarkkaan. |
| --- | --- |

2.

Vaatimus siitä, että tiedot hintamuutoksille herkistä tuotteista kerätään ’yli viikon kestävältä ajanjaksolta’ antaa jäsenvaltioille hieman liikkumavaraa ehdotetun säännöksen täytäntöönpanossa. Ehdotetun asetuksen täytäntöönpanon vaikuttavuutta on tämän vuoksi syytä seurata tältä osin tarkkaan.

| 3. | EKP:n käsityksen mukaan ehdotettu asetus ei estä väliaikaisen YKHI:n tai YKHI:n pikaennakkojen julkaisemista eikä vaikuta euroalueen YKHI:n nykyiseen julkaisuaikatauluun. |
| --- | --- |

3.

EKP:n käsityksen mukaan ehdotettu asetus ei estä väliaikaisen YKHI:n tai YKHI:n pikaennakkojen julkaisemista eikä vaikuta euroalueen YKHI:n nykyiseen julkaisuaikatauluun.

| 4. | EKP kannattaa ehdotusta säännösten soveltamisesta tammikuusta 2007 alkaen, koska sillä ei odoteta olevan systemaattista vaikutusta mitattaviin vuosittaisiin tai kuukausittaisiin hintavaihteluihin. Tämän vuoksi historiatietojen tarkistamisen ei odoteta olevan tarpeen. |
| --- | --- |

4.

EKP kannattaa ehdotusta säännösten soveltamisesta tammikuusta 2007 alkaen, koska sillä ei odoteta olevan systemaattista vaikutusta mitattaviin vuosittaisiin tai kuukausittaisiin hintavaihteluihin. Tämän vuoksi historiatietojen tarkistamisen ei odoteta olevan tarpeen.

Annettu Frankfurt am Mainissa 27 päivänä helmikuuta 2006.

Jean-Claude TRICHET

EKP:n puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 257, 27.10.1995, s. 1.

1

---