# Euroopan unionin C 42/18.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 42 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta18. helmikuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 42

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta18. helmikuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Komissio |
| 2006/C 042/1 | Euron kurssi | 1 |
| 2006/C 042/2 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 042/3 | Valtiontuki — Ranska — Valtiontuki C 51/2005 (ex NN84/2005) — Tuki Institut Français du Pétrole -konsernille — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 5 |
| 2006/C 042/4 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4080 — G+J/Sanoma/JV) (
  1
  ) | 14 |
| 2006/C 042/5 | EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin lentoliikenteen alalla 14 päivänä joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3976/87 5 artiklan mukainen tiedonanto (
  1
  ) | 15 |
| | Tuomioistuin |
| 2006/C 042/6 | Yhteisöjen tuomioistuimen uusien jäsenien virkavalan vannominen | 20 |
| 2006/C 042/7 | Uusien tuomareiden jakaminen jaostoihin | 21 |
| 2006/C 042/8 | Luettelot, joiden perusteella päätetään, ketkä tuomarit kuuluvat ratkaisukokoonpanoon | 22 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Komissio

2006/C 042/1

Euron kurssi

1

2006/C 042/2

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

2

2006/C 042/3

Valtiontuki — Ranska — Valtiontuki C 51/2005 (ex NN84/2005) — Tuki Institut Français du Pétrole -konsernille — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

5

2006/C 042/4

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4080 — G+J/Sanoma/JV) (
  1
  )

1

14

2006/C 042/5

EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin lentoliikenteen alalla 14 päivänä joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3976/87 5 artiklan mukainen tiedonanto (
  1
  )

1

15

Tuomioistuin

2006/C 042/6

Yhteisöjen tuomioistuimen uusien jäsenien virkavalan vannominen

20

2006/C 042/7

Uusien tuomareiden jakaminen jaostoihin

21

2006/C 042/8

Luettelot, joiden perusteella päätetään, ketkä tuomarit kuuluvat ratkaisukokoonpanoon

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Komissio

| 18.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 42/1

---

Euron kurssi (1)

17. helmikuuta 2006

(2006/C 42/01)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1863 |
| JPY | Japanin jeniä | 140,77 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4653 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,68390 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3810 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5621 |
| ISK | Islannin kruunua | 75,42 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0600 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5745 |
| CZK | Tšekin korunaa | 28,365 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 251,70 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6960 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,7654 |
| RON | Romanian leuta | 3,5076 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,46 |
| SKK | Slovakian korunaa | 37,345 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,5751 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6119 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3725 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,2067 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7892 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,9406 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 154,03 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 7,1910 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,5489 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2933 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 10 964,38 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,413 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 61,332 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 33,5100 |
| THB | Thaimaan bahtia | 46,663 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1863

JPY

Japanin jeniä

140,77

DKK

Tanskan kruunua

7,4653

GBP

Englannin puntaa

0,68390

SEK

Ruotsin kruunua

9,3810

CHF

Sveitsin frangia

1,5621

ISK

Islannin kruunua

75,42

NOK

Norjan kruunua

8,0600

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5745

CZK

Tšekin korunaa

28,365

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

251,70

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6960

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,7654

RON

Romanian leuta

3,5076

SIT

Slovenian tolaria

239,46

SKK

Slovakian korunaa

37,345

TRY

Turkin liiraa

1,5751

AUD

Australian dollaria

1,6119

CAD

Kanadan dollaria

1,3725

HKD

Hongkongin dollaria

9,2067

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7892

SGD

Singaporin dollaria

1,9406

KRW

Etelä-Korean wonia

1 154,03

ZAR

Etelä-Afrikan randia

7,1910

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,5489

HRK

Kroatian kunaa

7,2933

IDR

Indonesian rupiaa

10 964,38

MYR

Malesian ringgitiä

4,413

PHP

Filippiinien pesoa

61,332

RUB

Venäjän ruplaa

33,5100

THB

Thaimaan bahtia

46,663

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 18.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 42/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 42/2

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2006/C 42/02)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Espanja

Tuen numero: N 46/2004

Nimike: Tuki teknologiayritysten pääomittamiseen

Tarkoitus: Parannetaan teknologisesti innovatiivisten pienten yritysten mahdollisuuksia saada pääomaa niiden perustamisen ja kehittämisen alkuvaiheessa

Oikeusperusta: Orden CTE/349/2004, de 10 de febrero, por la que se convocan las ayudas de la línea de apoyo a la capitalización de empresas de base tecnológica — BOE 41 van 17 februari 2004, blz. 7383

Talousarvio: Yhteensä noin 98 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti tai määrä: Enimmäismäärä rahoituslaitoksen tekemälle sijoitukselle teknologisesti innovatiivisiin pieniin yrityksiin on 500 000 EUR kuuden kuukauden aikajaksolla.

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisilla tukialueilla sijoitusten enimmäismäärät ovat seuraavat:

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset alueet: 1 000 000 EUR kuuden kuukauden aikajaksolla,

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset alueet: 750 000 EUR kuuden kuukauden aikajaksolla.

Kesto: 1.1.2004—31.12.2007

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Alankomaat

Tuen numero: N 76/2003

Nimike: Simpukka-alan tutkimustoiminta

Tarkoitus: Simpukka-alan tutkimustoiminnan rahoittaminen veronluonteisilla maksuilla

Oikeusperusta:

| — | Instellingsverordening Productschap Vis |
| --- | --- |

—

Instellingsverordening Productschap Vis

| — | Wet op de bedrijfsorganisatie |
| --- | --- |

—

Wet op de bedrijfsorganisatie

| — | Verordening financiering mosselonderzoek 2003 |
| --- | --- |

—

Verordening financiering mosselonderzoek 2003

| — | Verordening instelling van een fonds voor mosselonderzoek |
| --- | --- |

—

Verordening instelling van een fonds voor mosselonderzoek

Talousarvio: 564 000 EUR vuodeksi 2003

Kesto: Vuosi 2003 ja sitä seuraavat vuodet

Tuen intensiteetti tai määrä: Yhteisön puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtiontuelle (EYVL C 45, 17.12.1996, s. 6; EYVL C 48, 13.2.1998, s. 2) vahvistettujen määrien rajoissa

Muita tietoja: Vuosikertomus

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Espanja [Kanariansaaret]

Tuen numero: N 84/2005

Nimike: Lain N:o 19/94 (N 144/A/96) 26 ja 27 artiklan voimassaoloajan pidentäminen (Kanariansaarten talous- ja verojärjestelmä)

Oikeusperusta: Artículos 26 y 27 de la Ley 19/1994 de Modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias

Tarkoitus: Aluekehitys [Kaikki alat]

Talousarvio: 270,46 miljoonaa EUR vuodessa

Kesto: 1. tammikuuta 2006—31. joulukuuta 2006

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta

Tuen numero: N 159/2004

Nimike: Lohen verkkopyyntilisenssien lunastusjärjestelmä Tamarin, Tavyn ja Lynherin alueilla ja Cumbrian rannikolla toimiville verkkokalastajille

Tarkoitus: Vapaaehtoinen ja lopullinen lohen verkkopyynnin lopettaminen lisensseistä luopumalla

Oikeusperusta: Salmon and Freshwater Fisheries Act (1975)

Talousarvio: GBP 50 000

Tuen intensiteetti tai määrä: Vahvistetaan tarjousmenettelyn jälkeen

Muita tietoja: Vuosikertomus

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Tuen numero: N 198/2005

Jäsenvaltio:: Italia

Nimike: Potenziamento delle aree sottoutilizzate (Agevolazione per nuove assunzioni — Deduzioni IRAP)

Oikeusperusta alkukielellä: Art. 11-ter, lett. a) del decreto legge 14 marzo 2005, n. 35, come modificato dalla Legge di conversione 14 maggio 2005, n. 80 (Modifica del comma 4 quater dell'articolo 11 del decreto legislativo n. 446/97 — così come aggiunto dalla L. 311/2004 (Legge Finanziaria 2005).

Art. 11-ter, lett. b) del decreto legge 14 marzo 2005, n. 35, come modificato dalla Legge di conversione 14 maggio 2005, n. 80 (Modifica del comma 4 quater dell'articolo 11 del decreto legislativo n. 446/97 — così come aggiunto dalla L. 311/2004 (Legge Finanziaria 2005)

Tarkoitus: Työllisyys — Aluekehitys [kaikki toimialat]

Talousarvio: Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 471 miljoonaa EUR + 846 miljoonaa EUR

Kesto: 2005—2008

Tuen enimmäisintensiteetti: Aluetukikartan enimmäismäärien mukainen

Muut tiedot: Järjestelmä — Verohelpotus

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Ranska

Tuen numero: N 261/2005

Nimike: Tuki innovatiivisia audiovisuaalisia teoksia varten

Tarkoitus: Innovatiivisten audiovisuaalisten teosten kirjoittamisen ja kehittämisen tukeminen

Oikeusperusta: Projet de décret relatif au soutien financier à la création d'œuvres audiovisuelles à caractère innovant.

Projet d'arrêté pris pour l'application du décret relatif au soutien financier à la création d'œuvres audiovisuelles à caractère innovant

Talousarvio: 4 miljoonaa EUR vuosittain

Tuen intensiteetti tai määrä: 10 000—350 000 EUR

Kesto: 30. kesäkuuta 2008 saakka

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Italia

Tuen numero: N 547/2003

Nimike: Riskipääoman takuurahastot Lombardiassa

Tarkoitus: Edistää eräillä innovatiivisilla aloilla toimiviin pk-yrityksiin tehtäviä riskipääomasijoituksia

Oikeusperusta: Deliberazione della Giunta Regionale n. VII/14909 del 7 novembre 2003 e Regolamento di gestione del fondo comune d'investimento NEXT riservato agli investitori istituzionali

Talousarvio: 20 658 276 EUR takuurahastoille

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Saksa

Tuen numero: N 550/2003

Nimike: Teknologia- ja innovaatio-ohjelman voimassaolon jatkaminen (Mecklenburg-Vorpommern)

Tarkoitus: Tutkimus ja kehitys, työllisyys.

Oikeusperusta: Verwaltungsvorschriften zu § 44 Landeshaushaltsordnung

Talousarvio: 25 miljoonaa EUR vuodessa

Tuen intensiteetti tai määrä: Enintään 80 %

Kesto: 1.1.2004—31.12.2006

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta (Skotlanti)

Tuen numero: N 639/2003

Nimike: Merikalastuksen siirtymäajan tukea koskeva ohjelma vuodeksi 2003 (nro 2) (Skotlanti)

Tarkoitus: Yksittäiselle tuensaajalle maksettavan tuen määrän korottaminen 142 GBP:sta 237 GBP:an aluksen kapasiteettiyksikköä (VCU) kohden 10 kuukauden jaksoksi

Oikeusperusta: Scottish Statutory Instrument

Talousarvio: Ei lisärahoitusta. Ohjelman alkuperäinen talousarvio oli 10 miljoonaa GBP (noin 15 miljoonaa EUR)

Tuen intensiteetti tai määrä: Tuensaajalle voidaan myöntää enintään 237 GBP suuruinen tuki aluksen kapasiteettiyksikköä kohden 10 kuukauden jaksoksi

Kesto: 1.9.2003—31.12.2003

Muita tietoja: Vuosikertomus

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 18.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 42/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 42/5

---

VALTIONTUKI — RANSKA

Valtiontuki C 51/2005 (ex NN84/2005) — Tuki Institut Français du Pétrole -konsernille

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2006/C 42/03)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio on ilmoittanut 21.12.2005 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Ranskalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee tukea Institut Français du Pétrole –konsernille.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa tuesta, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Valtiontuet I: Koheesio ja kilpailukyky |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi: (32-2) 296 12 42 |

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Valtiontuet I: Koheesio ja kilpailukyky

B-1049 Bryssel

Faksi: (32-2) 296 12 42

Huomautukset toimitetaan Ranskalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

Menettely

Komissio vastaanotti 25. marraskuuta 2004 päivätyllä ja 29. marraskuuta 2004 numerolla CP221/2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantelun Institut Français du Pétrole -konsernille (jäljempänä ’IFP’) ja yhdelle sen tytäryhtiöistä, Axensille, mahdollisesti myönnetystä sääntöjenvastaisesta valtiontuesta.

Komissio pyysi Ranskan viranomaisilta tietoja kyseisestä toimenpiteestä 17. helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä D/51221 ja 24. toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä D/54012.

Ranskan viranomaiset toimittivat tiedot 22. maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa saapuneeksi 11. huhtikuuta 2005, ja 17. elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 7. syyskuuta 2005.

Komissio pyysi lisätietoja 20. lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä D/58262 ja kutsui Ranskan viranomaiset asiaa koskevaan työkokoukseen. Kokous pidettiin 8. marraskuuta 2005. Ranskan viranomaiset esittivät lisätiedot, joita oli pyydetty 10. marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä ja joka oli kirjattu saapuneeksi samana päivänä.

Toimenpiteen kuvaus

Institut Français du Pétrole (’IFP’) on vuonna 1944 perustettu toimialaorganisaatio, jonka taloutta ja rahoitusta valvoo Ranskan hallitus. Sen tehtäväkenttä on kolmijakoinen: tutkimus- ja kehitystyö öljyn ja maakaasun etsinnän, jalostus- ja petrokemian teknologian alalla, teknisen henkilöstön koulutus sekä alaa koskeva tiedotus ja dokumentaatio. Valtion kanssa tehdyn tavoitteita koskevan sopimuksen vastineeksi IFP saa julkista tukea, jonka suuruus vuonna 2003 oli 200 miljoonaa euroa ja vuonna 2004 puolestaan 163 miljoonaa euroa. Lisäksi IFP:llä on useita suoria tai välillisiä enemmistöosuuksia osakeyhtiöiden pääomasta. Näihin yhtiöihin kuuluvat Axens, jalostusteollisuuden katalysaattoreiden ja teknologioiden markkinoilla sekä maakaasun ja petrokemian alan tuotteiden käsittelyn alalla toimiva yhtiö, Beicip-Franlab, öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alalla toimiva konsulttiyhtiö, sekä Prosernat, maakaasun käsittelyn ja rikinpoiston alan konsulttiyhtiö.

Eräistä öljytuotteista perityn veronluonteisen maksun tuotto ohjattiin vuosina 1944—2002 IFP:lle. Komissio totesi 29. toukokuuta 1996 tekemässään päätöksessä, että IFP:n vuosina 1993—1997 saamat maksut eivät tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien puitteiden 2.4 kohdan mukaisesti kuuluneet EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Tämä johtui siitä, että IFP oli voittoa tavoittelematon tutkimuskeskus, joka jakoi tutkimustensa tulokset kaikille yrityksille ketään syrjimättä ja ei-kaupalliselta pohjalta, eikä se kohdellut suotuisammin niitä yrityksiä, joissa sillä oli osakkuuksia. Lisäksi komissio katsoi 18. helmikuuta 1998 tekemässään päätöksessä, ettei sillä ollut syytä muuttaa arviotaan toimenpiteestä myöskään vuosien 1998—2002 osalta.

Axens perustettiin 29. toukokuuta 2001, kun IFP:n teollisuusosasto ja eräs IFP:n välillisessä määräysvallassa ollut yhtiö yhdistyivät uudelleenjärjestelyhankkeessa, josta oli ilmoitettu komissiolle. Uudelleenjärjestelyn yhteydessä Axensille siirrettiin IFP:n tutkimustulosten markkinoille saattamisen hallinnointi jalostuksen, petrokemian tuotteiden sekä maakaasun osalta, kun IFP ja sen tytäryhtiö Axens allekirjoittivat yksinoikeudellisen puitelisenssisopimuksen ja tuotelisenssisopimuksen sekä teollista tutkimusta koskevan sopimuksen. Teollista tutkimusta koskevan sopimuksen perusteella Axensilla on etuosto-oikeus kaikkiin IFP:n omalla toimialallaan harjoittaman tutkimus- ja kehitystoiminnan tuloksiin. Näiden kolmen sopimuksen vastineeksi Axensin on maksettava IFP:lle summa, joka vastaa [...] (1) osuutta sen liikevaihdosta.

Veronluonteisen maksun tuotto on 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen korvattu IFP:lle talousarviosta myönnettävällä määrärahalla.

Toimenpiteen tarkastelu

Komissio katsoo, että sen aikaisempien päätösten perustana olleet edellytykset eivät enää täyty jalostus- ja petrokemian teknologian markkinoilla. Se katsoo, että IFP ja sen tytäryhtiö Axens muodostavat yhden taloudellisen yksikön, joka harjoittaa kaupallista toimintaa jalostus- ja petrokemian teknologian markkinoilla ja kilpailee muiden yritysten kanssa. Lisäksi komissio katsoo tässä vaiheessa, että IFP-konsernin taloudelliseen ja ei-taloudelliseen toimintaan myönnetään ristikkäistukea, sillä IFP-konsernissa ei näytä olevan käytössä oikeudellista tai kirjanpitomekanismia, jolla varmistettaisiin sen taloudellisen ja ei-taloudellisen toiminnan erottaminen tehokkaasti, eikä IFP/Axensin markkinatoiminnan tuotto kata sen tutkimus- ja kehityskustannuksia.

Komissio ei voi tässä vaiheessa myöskään sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tätä päätelmää voidaan soveltaa myös IFP/Beicip-Franlabin ja IFP/Prosernatin muodostamien taloudellisten yksikköjen liiketoimintaan, joka käsittää konsulttipalvelujen tarjoamisen öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alalla sekä maakaasun käsittelyn ja rikinpoiston alalla.

Komissio on analysoinut tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille suhteessa EY:n perustamissopimuksen määräyksiin. Se on tullut siihen tulokseen, että ottaen huomioon tuen tavoitteet eli tutkimus- ja kehitystoiminnan edistämisen, tukea voidaan arvioida vain perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisten, tietyn taloudellisen toiminnan edistämistä koskevien määräysten perusteella. Komissio epäilee kuitenkin, täyttyvätkö tuen hyväksymisen edellytykset, eli onko tuki tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien puitteiden mukainen.

Komissio pyytää Ranskan viranomaisia esittämään kaikki tiedot, jotka saattavat auttaa toimenpiteen arvioinnissa.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin tuensaajalta.

KIRJEEN TEKSTI

«Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

La Commission a reçu par courrier du 25 novembre 2004, enregistré le 29 novembre 2004, sous le numéro CP221/2004, une plainte concernant une éventuelle aide d'État illégale en faveur de l'Institut Français du Pétrole (IFP) et une de ses filiales, la société Axens.

La Commission a demandé des informations sur la mesure en question aux autorités françaises par courriers D/51221 du 17 février 2005 et D/54012 du 24 mai 2005.

Les autorités françaises ont transmis ces informations par courriers du 22 mars 2005, enregistré par la Commission le 11 avril 2005, et du 17 août 2005, enregistré par la Commission le 7 septembre 2005.

Par lettre D/58262 du 20 octobre 2005, la Commission a demandé des informations complémentaires et invité les autorités françaises pour une réunion de travail. Cette réunion a eu lieu le 8 novembre 2005. Les autorités françaises ont soumis les informations complémentaires demandées par lettre datée du 10 novembre 2005 et enregistrée le même jour.

2.   DESCRIPTION DE LA MESURE

2.1.   Le groupe IFP

L'IFP est un établissement professionnel (2) de droit privé sans capital ni actionnaire, placé sous le contrôle économique et financier du gouvernement français (3). Aux termes de ses statuts, l'IFP remplit trois missions:

| (1) | Recherche et développement dans les domaines de la prospection pétrolière et gazière, des technologies de raffinage et de pétrochimie. Il s'agit pour l'IFP de “provoquer ou effectuer les études et les recherches présentant un intérêt pour le développement des connaissances scientifiques et des connaissances industrielles, et valoriser sous toute forme le résultat de ces travaux”. Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à [...] (4) d'EUR en 2004 (5). |
| --- | --- |

(1)

Recherche et développement dans les domaines de la prospection pétrolière et gazière, des technologies de raffinage et de pétrochimie. Il s'agit pour l'IFP de “provoquer ou effectuer les études et les recherches présentant un intérêt pour le développement des connaissances scientifiques et des connaissances industrielles, et valoriser sous toute forme le résultat de ces travaux”. Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à [...] (4) d'EUR en 2004 (5).

| (2) | Formation d'ingénieurs et de techniciens. Il s'agit de “former les personnes capables de participer au développement des connaissances nouvelles, à leur diffusion et à leur application effectives”. Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à [...] d'EUR en 2004 (5). |
| --- | --- |

(2)

Formation d'ingénieurs et de techniciens. Il s'agit de “former les personnes capables de participer au développement des connaissances nouvelles, à leur diffusion et à leur application effectives”. Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à [...] d'EUR en 2004 (5).

| (3) | Information et documentation des secteurs. Il s'agit de “documenter les administrations, l'industrie, les techniciens et les chercheurs sur les connaissances scientifiques et les techniques industrielles”. Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à [...] d'EUR en 2004 (5). |
| --- | --- |

(3)

Information et documentation des secteurs. Il s'agit de “documenter les administrations, l'industrie, les techniciens et les chercheurs sur les connaissances scientifiques et les techniques industrielles”. Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à [...] d'EUR en 2004 (5).

En contrepartie, l'IFP bénéficie d'un soutien public. Ce soutien s'est élevé à 201 millions d'EUR en 2002, à 200 millions d'EUR en 2003 et à 163 millions d'EUR en 2004 (6). Un contrat d'objectifs avec l'État définit les grandes orientations de son action par période de cinq ans.

La société Axens résulte de la fusion le 29 mai 2001 (avec effet rétroactif au 1er janvier 2001) de la société Procatalyse SA (filiale à 100 % d'ISIS, elle-même contrôlée à l'époque à 52,8 % par l'IFP) et de la Direction industrielle de l'IFP externalisée à cette occasion. L'externalisation de la Direction industrielle de l'IFP a fait l'objet d'une convention d'apports en nature (7). Le 22 octobre 2001, l'IFP a racheté à ISIS sa participation dans Axens dans le cadre de l'offre publique d'échange initiée par Technip sur ISIS et Coflexip (8). Actuellement, l'IFP détient donc 100 % du capital d'Axens. Axens est active sur le marché des catalyseurs et des technologies pour les industries de raffinage, de traitement de gaz et pétrochimiques. Son chiffre d'affaires consolidé s'est élevé à 192,2 millions d'EUR en 2004.

Par ailleurs, l'IFP détient directement des participations majoritaires dans cinq sociétés parmi lesquelles: IFP training, société de formation professionnelle dans le domaine du pétrole et des moteurs, Beicip-Franlab, société de conseil en exploitation de champs pétroliers et maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière, et IFP investissements, société holding financière portant des participations industrielles détenues par l'IFP dans des sociétés non cotées. Par le biais de cette dernière, l'IFP est actionnaire majoritaire dans Eurecat, société spécialisée dans la re-génération de catalyseurs, Isis BV, société holding de droit néerlandais, Isis développement, société de capital-risque, Prosernat, société de conseil en traitement du gaz et en désulfuration, RSI, société spécialisée dans la conception de simulateurs et de systèmes de contrôles, Tech'advantage, société spécialisée dans le développement et la maintenance de logiciels et Vinci Technologies, société de conception et de fabrication de matériels de laboratoire.

2.2.   Contenu des décisions antérieures

De 1944, date de sa création, à la fin 2002, l'IFP a perçu le produit d'une taxe parafiscale sur certains produits pétroliers. Le reversement de cette taxe a été notifié à la Commission par lettre datée du 12 août 1992. Après ouverture (9) de la procédure prévue par l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, la Commission a décidé, le 29 mai 1996 (décision ci-après désignée par “la décision de 1996” (10)), que le versement du produit d'une taxe parafiscale au profit de l'IFP pour la période 1993-1997 n'était pas couvert par l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, en application du point 2.4 de l'encadrement des aides d'État à la recherche et au développement (11) (“l'encadrement”):

| — | Absence d'aide directe au niveau de l'IFP

  La Commission a estimé que l'IFP était un centre de recherche à but non lucratif qui n'était pas engagé dans une démarche commerciale. Or, conformément au point 2.4 de l'encadrement, paragraphe 1, le financement public des activités de recherche et de développement poursuivies par des établissements d'enseignement supérieur ou de recherche publics à but non lucratif, n'est pas, en règle générale, visé par les dispositions de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE. |
| --- | --- |

—

Absence d'aide directe au niveau de l'IFP

La Commission a estimé que l'IFP était un centre de recherche à but non lucratif qui n'était pas engagé dans une démarche commerciale. Or, conformément au point 2.4 de l'encadrement, paragraphe 1, le financement public des activités de recherche et de développement poursuivies par des établissements d'enseignement supérieur ou de recherche publics à but non lucratif, n'est pas, en règle générale, visé par les dispositions de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.

| — | Absence d'aide indirecte aux entreprises acquérant la recherche réalisée par l'IFP

  La Commission a noté que l'IFP transférait les résultats de ses recherches à des entreprises par quatre moyens: diffusion dans le domaine public, prestations de service facturées aux coûts réels engagés par l'IFP, recherche collaborative et vente de licences. Dans ces deux derniers cas, elle a considéré que, si les entreprises ne supportaient pas l'intégralité des coûts de la recherche, cet avantage était ouvert sans discrimination à toutes les entreprises, indépendamment de leur nationalité. |
| --- | --- |

—

Absence d'aide indirecte aux entreprises acquérant la recherche réalisée par l'IFP

La Commission a noté que l'IFP transférait les résultats de ses recherches à des entreprises par quatre moyens: diffusion dans le domaine public, prestations de service facturées aux coûts réels engagés par l'IFP, recherche collaborative et vente de licences. Dans ces deux derniers cas, elle a considéré que, si les entreprises ne supportaient pas l'intégralité des coûts de la recherche, cet avantage était ouvert sans discrimination à toutes les entreprises, indépendamment de leur nationalité.

| — | Absence d'aide indirecte aux sociétés où l'IFP détient des participations

  En raison de l'implication d'autres actionnaires, du fait que l'IFP soit actionnaire minoritaire dans des sociétés actives dans son domaine de recherche (hormis trois exceptions) et du fait qu'il collabore avec ces entreprises aux mêmes conditions qu'avec les autres entreprises dans lesquelles il ne détient pas de participation, la Commission a conclu que ces entreprises ne bénéficiaient pas d'un traitement plus favorable. Les rémunérations perçues par l'IFP au titre de ses participations ont, de plus, été considérées comme conformes aux conditions du marché.
  Le 3 octobre 1997, les autorités françaises ont notifié à la Commission un nouveau décret sur la taxe parafiscale perçue sur certains produits pétroliers au profit de l'IFP, sans changement substantiel, pour la période 1998-2002. Dans sa décision du 18 février 1998 (ci-après désignée par “la décision de 1998” (12)), la Commission a considéré qu'elle n'avait aucune raison de modifier son appréciation de la mesure et, par conséquent, elle n'a pas soulevé d'objection à sa mise en œuvre pour la période 1998-2002. |
| --- | --- |

—

Absence d'aide indirecte aux sociétés où l'IFP détient des participations

En raison de l'implication d'autres actionnaires, du fait que l'IFP soit actionnaire minoritaire dans des sociétés actives dans son domaine de recherche (hormis trois exceptions) et du fait qu'il collabore avec ces entreprises aux mêmes conditions qu'avec les autres entreprises dans lesquelles il ne détient pas de participation, la Commission a conclu que ces entreprises ne bénéficiaient pas d'un traitement plus favorable. Les rémunérations perçues par l'IFP au titre de ses participations ont, de plus, été considérées comme conformes aux conditions du marché.

Le 3 octobre 1997, les autorités françaises ont notifié à la Commission un nouveau décret sur la taxe parafiscale perçue sur certains produits pétroliers au profit de l'IFP, sans changement substantiel, pour la période 1998-2002. Dans sa décision du 18 février 1998 (ci-après désignée par “la décision de 1998” (12)), la Commission a considéré qu'elle n'avait aucune raison de modifier son appréciation de la mesure et, par conséquent, elle n'a pas soulevé d'objection à sa mise en œuvre pour la période 1998-2002.

2.3.   Accords exclusifs entre l'IFP et Axens

Par lettres datées du 1 mars et 18 mai 2001 (ci-après désignées par “les courriers de 2001”), les autorités françaises ont informé la Commission (13) d'un projet de réorganisation des activités de recherche de l'IFP dans les domaines du raffinage, de la pétrochimie et du gaz et ont demandé à la Commission de confirmer que ce projet n'impliquait pas de remise en cause de l'analyse adoptée par la Commission dans ses décisions précédentes.

Le projet prévoyait de confier la gestion de la commercialisation des résultats dans le domaine à une entité commerciale constituée par le rapprochement de la direction industrielle de l'IFP et de la société Procatalyse, contrôlée indirectement par l'IFP et spécialisée dans le développement industriel, la fabrication et la vente de tous produits chimiques.

En plus du transfert de l'essentiel de la direction industrielle de l'IFP, y compris la clientèle et les contrats existants, effectué en contrepartie de parts majoritaires dans la nouvelle filiale, le projet impliquait la signature par l'IFP et sa filiale de deux accords exclusifs de licence-cadre et de licence-produits ainsi que d'une convention de recherche industrielle:

| (1) | Un contrat exclusif de licence-cadre, d'une durée de [...], aux termes duquel la filiale peut utiliser la propriété intellectuelle présente et future de l'IFP essentiellement en matière de procédés dans son domaine d'activité pour fournir des prestations d'ingénierie aux clients en relation avec ces procédés et leur transmettre le droit d'utiliser les technologies liées sous forme de sous concessions de licences de brevets. |
| --- | --- |

(1)

Un contrat exclusif de licence-cadre, d'une durée de [...], aux termes duquel la filiale peut utiliser la propriété intellectuelle présente et future de l'IFP essentiellement en matière de procédés dans son domaine d'activité pour fournir des prestations d'ingénierie aux clients en relation avec ces procédés et leur transmettre le droit d'utiliser les technologies liées sous forme de sous concessions de licences de brevets.

| (2) | Un contrat exclusif de licence-produits, d'une durée de [...], aux termes duquel la filiale peut utiliser la technologie présente et future de l'IFP dans son domaine d'activité pour la fabrication et la vente à ses clients des catalyseurs, adsorbants, masses de captation, équipements, autres produits et logiciels mis au point par l'IFP. |
| --- | --- |

(2)

Un contrat exclusif de licence-produits, d'une durée de [...], aux termes duquel la filiale peut utiliser la technologie présente et future de l'IFP dans son domaine d'activité pour la fabrication et la vente à ses clients des catalyseurs, adsorbants, masses de captation, équipements, autres produits et logiciels mis au point par l'IFP.

| (3) | Une convention de recherche industrielle, d'une durée de [...], aux termes de laquelle la filiale dispose d'un droit de premier refus sur le résultat de toutes les activités de recherche et développement en matière de procédés et de produits dans le domaine du raffinage et de la pétrochimie menées par l'IFP. L'IFP réalise des projets pour le développement de produits et de procédés de raffinage et de pétrochimie jusqu'à l'établissement d'un dossier technique. À ce stade, la filiale peut décider d'utiliser ces résultats et de poursuivre la recherche dans un projet conjoint avec l'IFP; dans ce cas, elle acquiert un droit exclusif sur l'exploitation de ces résultats; dans le cas contraire, l'IFP peut proposer ces résultats à une autre entreprise. Chaque partenaire supporte les coûts de sa participation au projet. À l'issue du projet de recherche, l'IFP détient les droits de propriété sur les produits et les procédés alors que sa filiale dispose des droits de propriété sur l'industrialisation des produits et des procédés. |
| --- | --- |

(3)

Une convention de recherche industrielle, d'une durée de [...], aux termes de laquelle la filiale dispose d'un droit de premier refus sur le résultat de toutes les activités de recherche et développement en matière de procédés et de produits dans le domaine du raffinage et de la pétrochimie menées par l'IFP. L'IFP réalise des projets pour le développement de produits et de procédés de raffinage et de pétrochimie jusqu'à l'établissement d'un dossier technique. À ce stade, la filiale peut décider d'utiliser ces résultats et de poursuivre la recherche dans un projet conjoint avec l'IFP; dans ce cas, elle acquiert un droit exclusif sur l'exploitation de ces résultats; dans le cas contraire, l'IFP peut proposer ces résultats à une autre entreprise. Chaque partenaire supporte les coûts de sa participation au projet. À l'issue du projet de recherche, l'IFP détient les droits de propriété sur les produits et les procédés alors que sa filiale dispose des droits de propriété sur l'industrialisation des produits et des procédés.

En contrepartie, la filiale verse à l'IFP, d'une part, des redevances au titre des contrats de licence et, d'autre part, une rémunération équivalente à [...] de son chiffre d'affaires pour l'accès à la capacité de recherche de l'IFP. Au total, d'après les autorités françaises, cette contrepartie représente environ [...] du chiffre d'affaires hors taxes de la filiale.

La Commission a considéré que le projet de réorganisation de l'IFP présenté était conforme aux conditions fixées par la décision de renouvellement pour la période 1998-2002 de la taxe parafiscale perçue sur certains produits pétroliers adoptée par la Commission le 18 février 1998 et elle en a informé les autorités françaises par lettre de service D/52473, datée du 19 juin 2001. La société Axens a été créée le 29 mai 2001.

Par lettre datée du 27 novembre 2002, les autorités françaises ont informé la Commission du remplacement du produit de la taxe parafiscale par une dotation budgétaire au profit de l'IFP à compter du 1er janvier 2003.

3.   ANALYSE DE LA MESURE

Par la présente décision, la Commission souhaite examiner si les conditions fixées par ses décisions précédentes sont toujours satisfaites.

3.1.   Sur l'existence d'une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE interdit, “dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions”.

A.   L'IFP et sa filiale Axens

3.1.1.   Avantage sélectif en faveur d'entreprises ou de productions

La jurisprudence communautaire établit que les règles en matière d'aides d'État s'appliquent uniquement aux entreprises, définies comme des entités engagées dans une activité économique, indépendamment de leur statut légal et de leur financement (14).

Dans sa décision de 1996, la Commission a considéré que le soutien public accordé aux activités de R&D menées par l'IFP ne constituait pas une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE dans la mesure où l'IFP était un organisme de recherche à but non lucratif qui n'était pas engagé dans une démarche commerciale (15).

Cependant, la Commission observe une évolution importante du caractère commercial de certaines activités de l'IFP depuis la réorganisation d'une partie de ses activités. Sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie, pour lequel la Commission dispose, à ce stade, du plus grand nombre d'informations, il semble que l'IFP se soit engagé dans une véritable démarche commerciale, en concurrence avec d'autres entreprises privées, avec la création et la prise de contrôle de sa filiale Axens en 2001.

Dans ce contexte, la Commission a examiné si le bénéficiaire final du soutien public demeurait l'entité IFP. Pour ce faire, elle a analysé si, sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie, l'IFP et Axens doivent être considérés comme deux entités économiques distinctes. À cet égard, la Commission note que l'IFP et Axens sont deux entités légales distinctes, de statuts et d'objectifs différents: l'un est un établissement professionnel à but non lucratif, poursuivant des objectifs d'intérêt général dans différents domaines sous la supervision de l'État, tandis que l'autre est une société anonyme commercialement active et spécialisée sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie. Cependant, plusieurs éléments incitent la Commission à considérer l'IFP et Axens comme une seule entité économique sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie.

| — | En premier lieu, l'IFP détient directement 100 % du capital d'Axens depuis le 22 octobre 2001, à la différence des filiales considérées dans les décisions de 1996 et 1998 où d'autres actionnaires étaient impliqués. L'annexe I de la recommandation de la Commission du 6 mai 2003 concernant la définition des micro, petites et moyennes entreprises (16) explicite que si une université ou un centre de recherche à but non lucratif détient la majorité des droits de vote des actionnaires d'une autre entreprise, ces deux entités doivent être considérées comme des entreprises liées. À cet égard, la Commission note également que cinq membres du Conseil exécutif de l'IFP (deux directeurs généraux adjoints, le directeur du centre de résultats Raffinage et Pétrochimie, le directeur du développement industriel et le directeur des ressources humaines) siègent au Conseil d'administration d'Axens. |
| --- | --- |

—

En premier lieu, l'IFP détient directement 100 % du capital d'Axens depuis le 22 octobre 2001, à la différence des filiales considérées dans les décisions de 1996 et 1998 où d'autres actionnaires étaient impliqués. L'annexe I de la recommandation de la Commission du 6 mai 2003 concernant la définition des micro, petites et moyennes entreprises (16) explicite que si une université ou un centre de recherche à but non lucratif détient la majorité des droits de vote des actionnaires d'une autre entreprise, ces deux entités doivent être considérées comme des entreprises liées. À cet égard, la Commission note également que cinq membres du Conseil exécutif de l'IFP (deux directeurs généraux adjoints, le directeur du centre de résultats Raffinage et Pétrochimie, le directeur du développement industriel et le directeur des ressources humaines) siègent au Conseil d'administration d'Axens.

| — | En second lieu, l'IFP et Axens ont noué des relations privilégiées, à la différence de la situation décrite par la Commission dans ses décisions précédentes où aucune filiale de l'IFP ne disposait d'un traitement plus favorable que les autres entreprises (17). Ils sont signataires de deux accords exclusifs de licences aux termes desquels Axens est l'unique distributeur des technologies développées par l'IFP. De plus, aux termes de la convention de recherche industrielle, Axens est le premier, et potentiellement l'unique, destinataire des résultats développés par l'IFP. Parallèlement, si Axens souhaite initier des travaux de recherche supplémentaires, il doit proposer ceux-ci en premier lieu à l'IFP. |
| --- | --- |

—

En second lieu, l'IFP et Axens ont noué des relations privilégiées, à la différence de la situation décrite par la Commission dans ses décisions précédentes où aucune filiale de l'IFP ne disposait d'un traitement plus favorable que les autres entreprises (17). Ils sont signataires de deux accords exclusifs de licences aux termes desquels Axens est l'unique distributeur des technologies développées par l'IFP. De plus, aux termes de la convention de recherche industrielle, Axens est le premier, et potentiellement l'unique, destinataire des résultats développés par l'IFP. Parallèlement, si Axens souhaite initier des travaux de recherche supplémentaires, il doit proposer ceux-ci en premier lieu à l'IFP.

| — | Enfin, plusieurs éléments indiquent que l'IFP et Axens ont une présence et une image communes sur le marché des procédés et produits de raffinage et de pétrochimie auprès de leurs clients et de leurs concurrents: intégration des logos, démarche commerciale commune, présence conjointe dans les publicités et les publications y compris sur internet (18). En effet, le poids économique de l'IFP, ainsi que l'importance de son image sur les marchés où Axens est présent, paraissent (aux yeux de leurs concurrents et de leurs clients) difficilement séparables de l'image d'Axens, filiale à 100 % de l'IFP. Cette image n'est que renforcée par les liens contractuels exclusifs entre les deux. |
| --- | --- |

—

Enfin, plusieurs éléments indiquent que l'IFP et Axens ont une présence et une image communes sur le marché des procédés et produits de raffinage et de pétrochimie auprès de leurs clients et de leurs concurrents: intégration des logos, démarche commerciale commune, présence conjointe dans les publicités et les publications y compris sur internet (18). En effet, le poids économique de l'IFP, ainsi que l'importance de son image sur les marchés où Axens est présent, paraissent (aux yeux de leurs concurrents et de leurs clients) difficilement séparables de l'image d'Axens, filiale à 100 % de l'IFP. Cette image n'est que renforcée par les liens contractuels exclusifs entre les deux.

Au vu de ce qui précède, la Commission conclut que l'IFP et Axens constituent une entité économique unique, active sur le marché des procédés et produits de raffinage et de pétrochimie. Il en résulte que, sur ce marché, l'IFP/Axens est un acteur économique en concurrence avec d'autres entreprises et ne peut être considéré comme un organisme à but non lucratif. Sur ce marché, le point 2.4, paragraphe 1, de l'encadrement des aides d'État à la R&D n'est donc plus applicable.

La Commission doit, de plus, examiner si l'entité économique IFP/Axens bénéficie d'un avantage par rapport à ses concurrents. Bien que le groupe IFP reçoive un soutien financier de l'État, dans la mesure où celui-ci mène à la fois des activités économiques et non économiques, il se pourrait que ses activités économiques ne bénéficient d'aucun soutien public et que ce dernier soit concentré sur le financement des activités non économiques. Dans cette hypothèse, il n'existerait aucune forme de subvention croisée entre ces deux types d'activités. À ce stade de son analyse, cependant, la Commission émet des doutes sur ce point pour les raisons suivantes:

| — | En premier lieu, au vu des réponses apportées par les autorités françaises à ce sujet, la Commission émet des doutes concernant l'application de la directive de la Commission concernant la transparence des relations financières entre les États membres et les entreprises publiques (19) (Directive Transparence), s'agissant de la délimitation comptable des activités économiques et non économiques de l'IFP et de ses filiales. La Commission n'est pas assurée que les mécanismes juridiques et comptables permettant une limitation effective des activités économiques et non économiques du groupe IFP soient en place. |
| --- | --- |

—

En premier lieu, au vu des réponses apportées par les autorités françaises à ce sujet, la Commission émet des doutes concernant l'application de la directive de la Commission concernant la transparence des relations financières entre les États membres et les entreprises publiques (19) (Directive Transparence), s'agissant de la délimitation comptable des activités économiques et non économiques de l'IFP et de ses filiales. La Commission n'est pas assurée que les mécanismes juridiques et comptables permettant une limitation effective des activités économiques et non économiques du groupe IFP soient en place.

| — | En second lieu, la Commission note que le mécanisme du droit de premier refus inscrit dans la convention de recherche industrielle, ainsi que les accords exclusifs de licence, signifient que, potentiellement, toute la recherche menée par l'IFP dans le domaine d'Axens peut être utilisée et commercialisée exclusivement par Axens. La Commission considère donc que, pour qu'il n'existe pas d'avantage à l'entité IFP/Axens, l'ensemble du budget de l'IFP consacré à la R&D, en collaboration ou pour le compte d'Axens dans son domaine d'activité, devrait être financé par les revenus acquis sur ce marché, comme ce serait le cas pour n'importe quel opérateur économique sur ce marché. Le domaine d'activité d'Axens est constitué “des activités de raffinage et pétrochimie et de certaines activités liées au gaz” (20). Or, l'analyse des budgets de l'IFP révèle que les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie de l'IFP ne sont pas complètement couvertes par les produits (y compris les redevances et autres rémunérations) et les dividendes. Ainsi, en 2004, les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie se sont élevées à [...] alors que les produits ont atteint seulement [...] et les dividendes versés par Axens, au titre des participations de l'IFP, [...] en 2004. On observe donc un déficit de [...] en 2004. En 2005, les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie se sont élevées à [...] alors que les produits ont atteint [...] et les dividendes à [...] (21). |
| --- | --- |

—

En second lieu, la Commission note que le mécanisme du droit de premier refus inscrit dans la convention de recherche industrielle, ainsi que les accords exclusifs de licence, signifient que, potentiellement, toute la recherche menée par l'IFP dans le domaine d'Axens peut être utilisée et commercialisée exclusivement par Axens. La Commission considère donc que, pour qu'il n'existe pas d'avantage à l'entité IFP/Axens, l'ensemble du budget de l'IFP consacré à la R&D, en collaboration ou pour le compte d'Axens dans son domaine d'activité, devrait être financé par les revenus acquis sur ce marché, comme ce serait le cas pour n'importe quel opérateur économique sur ce marché. Le domaine d'activité d'Axens est constitué “des activités de raffinage et pétrochimie et de certaines activités liées au gaz” (20). Or, l'analyse des budgets de l'IFP révèle que les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie de l'IFP ne sont pas complètement couvertes par les produits (y compris les redevances et autres rémunérations) et les dividendes. Ainsi, en 2004, les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie se sont élevées à [...] alors que les produits ont atteint seulement [...] et les dividendes versés par Axens, au titre des participations de l'IFP, [...] en 2004. On observe donc un déficit de [...] en 2004. En 2005, les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie se sont élevées à [...] alors que les produits ont atteint [...] et les dividendes à [...] (21).

| — | En troisième lieu, les autorités françaises ont confirmé que la dotation budgétaire a permis le financement partiel des activités de recherche de l'IFP. Suivant la nomenclature de suivi des programmes de l'IFP, dans la catégorie de recherche “Acquisition de compétences”, correspondant essentiellement à la recherche fondamentale, la dotation budgétaire aurait contribué à [...] en 2003, à [...] en 2004 et à [...] en 2005 des dépenses pour le centre de résultats “Raffinage et pétrochimie”. Dans la catégorie de recherche “Recherche et développement, applications”, correspondant à la recherche et développement de produits industriels (procédés, catalyseurs, logiciels) et aux applications (prestations), la dotation budgétaire aurait couvert [...] en 2003, [...] en 2004 et [...] en 2005 des charges du centre de résultats “Raffinage et pétrochimie”. |
| --- | --- |

—

En troisième lieu, les autorités françaises ont confirmé que la dotation budgétaire a permis le financement partiel des activités de recherche de l'IFP. Suivant la nomenclature de suivi des programmes de l'IFP, dans la catégorie de recherche “Acquisition de compétences”, correspondant essentiellement à la recherche fondamentale, la dotation budgétaire aurait contribué à [...] en 2003, à [...] en 2004 et à [...] en 2005 des dépenses pour le centre de résultats “Raffinage et pétrochimie”. Dans la catégorie de recherche “Recherche et développement, applications”, correspondant à la recherche et développement de produits industriels (procédés, catalyseurs, logiciels) et aux applications (prestations), la dotation budgétaire aurait couvert [...] en 2003, [...] en 2004 et [...] en 2005 des charges du centre de résultats “Raffinage et pétrochimie”.

Lors de la réunion du 8 novembre 2005 avec la Commission, les autorités françaises ont fait valoir que les activités du centre de résultat raffinage/pétrochimie ne recoupaient pas exactement le domaine d'activité d'IFP/Axens. La Commission examinera toutes les informations que les autorités françaises fourniront à cet égard.

La Commission n'est donc pas en mesure d'exclure que l'IFP/Axens ne bénéficie du financement public d'une partie de ses activités de R&D. Par ailleurs, l'analyse de certains modes de transfert interne à l'entité IFP/Axens, tels que décrits dans la convention de recherche industrielle, indique également que l'entité IFP/Axens ne couvre pas la totalité de ses coûts de recherche avec les revenus acquis sur le marché:

[...]

En conclusion, la Commission considère que l'entité économique IFP/Axens ne couvre pas la totalité de ses coûts de recherche grâce aux revenus de ses activités dans le domaine des technologies de raffinage et de pétrochimie, mais que ces coûts sont partiellement financés par le soutien public reçu sur la base du contrat d'objectif entre l'IFP et l'État. L'entité IFP/Axens bénéficie de ce fait d'un avantage par rapport à ses concurrents sur le marché.

3.1.2.   Ressources d'État

Jusqu'au 1er janvier 2003, l'IFP était partiellement financé grâce au produit d'une taxe parafiscale sur certains produits pétroliers. Depuis cette date, l'IFP reçoit une subvention directe annuelle du budget de l'État. Celle-ci s'est élevée à 200 millions d'EUR en 2003 et à 163 millions d'EUR en 2004. Pour 2005, le montant de la dotation a été arrêté à 192 millions d'EUR par la loi de finances initiale.

La mesure implique donc des ressources d'État.

3.1.3.   Distorsion de concurrence

Toute contribution aux activités de recherche et développement dans les domaines d'activité de l'IFP/Axens, en réduisant leurs coûts d'investissements et de fonctionnement, renforcent leur position concurrentielle et impliquent potentiellement une distorsion de concurrence.

En effet, cette entité est présente sur un marché fort concurrentiel. Dans le secteur d'activité d'IFP/Axens, dans un contexte de réduction des coûts, seul un nombre restreint d'entreprises intégrées de taille importante maintient des unités de R&D significatives en matière de technologies de raffinage et de pétrochimie. La majeure part de la R&D en matière de technologies de raffinage et de pétrochimie a été externalisée des compagnies pétrolières vers des fournisseurs de technologies. Plusieurs entreprises de raffinage ont également développé des partenariats avec des sociétés de services.

La mesure implique donc une distorsion de concurrence.

3.1.4.   Affectation des échanges

Le secteur d'activité d'IFP/Axens concerne la recherche, le développement et la diffusion de licences de procédés pour le raffinage pétrolier, le traitement du gaz et la production de pétrochimiques ainsi que la production de catalyseurs pour l'utilisation avec ces procédés. Un procédé désigne le savoir-faire nécessaire à la conception et à l'utilisation d'un équipement (un catalyseur par exemple) pour atteindre une production spécifique (un dérivé pétrolier par exemple). Ce marché représente 2 à 3 milliards d'EUR par an au niveau mondial. Les catalyseurs sont fabriqués pour produire des réactions chimiques spécifiques en utilisant certains procédés. Le marché des catalyseurs représente 3 à 5 milliards d'EUR par an au niveau mondial.

Les concurrents d'IFP/Axens comptent des entreprises américaines et européennes: UOP, Lummus (filiale du groupe helvético-suédois ABB), Shell Global Solutions/Criterion (filiale du groupe britannico-hollandais), Exxon-Mobil, Haldor-Topsoe (société danoise), Albermale, Engelhard Corporation, Süd Chemie (société allemande), Grace Davison, Johnson Mattey (groupe britannique).

La mesure a donc potentiellement un impact sur les échanges intra-communautaires.

B.   L'IFP et ses autres filiales

À la connaissance de la Commission, deux autres filiales, détenues majoritairement par l'IFP, ont conclu des accords de licence et de recherche similaires à ceux conclus avec Axens et disposent d'un droit de premier refus sur les travaux de R&D menés par l'IFP dans leur domaine d'activité.

La société Prosernat, contrôlée indirectement par l'intermédiaire d'IFP investissements, a été acquise par l'IFP en 2001 dans le cadre de la cession par ISIS d'IFP investissements à l'IFP précédemment évoquée. Une convention de licence cadre et une convention de recherche industrielle entre l'IFP et Prosernat ont été signées le 18 août 2003 aux termes desquelles Prosernat dispose d'une concession exclusive de licence sur les brevets de l'IFP et d'un droit de premier refus sur les recherches menées par l'IFP dans le domaine des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre.

La société Beicip-Franlab, détenue à 100 % directement et spécialisée dans le conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière, a été créée par l'IFP en 1967. Une convention exclusive de développement, de commercialisation et d'utilisation, signée le 28 mai 2003 avec l'IFP, établit un droit de premier refus de Beicip-franlab sur les algorithmes, modèles ou méthodologies développés par l'IFP dans le domaine Exploration-Gisements.

Sur la base des informations à sa disposition à ce stade, la Commission ne peut exclure qu'un avantage n'existe pour les entités IFP/Prosernat et IFP/Beicip Franlab.

La Commission considère que les autres critères de l'existence de l'aide sont également satisfaits. L'implication de ressources d'État a été démontrée au paragraphe 3.1.2. De plus, la Commission estime que toute contribution aux activités de recherche et développement dans les domaines d'activités d'IFP/Prosernat et d'IFP/Beicip-Franlab renforcent leur position concurrentielle et impliquent potentiellement une distorsion de concurrence. Enfin, cette distorsion de concurrence est susceptible d'avoir un impact sur les échanges intra-communautaires, dans la mesure où les secteurs d'activités IFP/Prosernat et IFP/Beicip-Franlab constituent des marchés concurrentiels à l'échelle communautaire et mondiale.

C.   Conclusion sur l'existence de l'aide

Au vu de ce qui précède, la Commission considère, à ce stade, que l'entité IFP/Axens bénéficie d'une aide d'État pour ses activités sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie. De plus, la Commission ne peut exclure qu'une aide d'État ne soit octroyée à l'entité IFP/Beicip-Franlab pour ses activités sur le marché du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière ainsi qu'à l'entité IFP/Prosernat pour ses activités sur le marché des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre.

D.   Autres considérations

La Commission a considéré, à ce stade, que l'IFP et Axens constituaient une entité économique unique et s'est appuyée sur cet élément dans son analyse de l'existence de l'aide. Toutefois, la Commission n'écarte pas la possibilité, sur la base des informations reçues dans le cadre de la procédure formelle d'examen, de considérer l'IFP, Axens, Beicip-Franlab et Prosernat comme autant d'entités distinctes. Dans ce cas de figure, la Commission examinera l'existence de l'aide et sa compatibilité avec le marché intérieur au niveau de l'IFP, d'une part, et, d'autre part, au niveau de chacune de ces filiales.

À cet égard, la Commission estime que le fait de considérer l'IFP et Axens comme deux entités différentes pourrait aboutir à la conclusion de l'existence d'une aide au niveau d'Axens.

À supposer qu'il soit établi, à l'issue de la procédure formelle d'examen, que l'IFP est effectivement une organisation à but non lucratif, sans activité commerciale et distincte de ses filiales commerciales, la Commission pourrait considérer que, conformément au point 2.4, paragraphe 1er de l'encadrement, l'IFP ne bénéficie pas d'un avantage et, par conséquent, qu'il ne bénéficie d'aucune aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1er, du traité CE. En revanche, la Commission est d'avis, à ce stade de l'examen, qu'Axens est bénéficiaire d'un avantage concurrentiel du fait du transfert d'une partie du soutien financier accordé à l'IFP par l'État dans la mesure où, depuis 2001, l'IFP octroie à sa filiale Axens des droits de licence exclusifs ainsi qu'un droit de premier refus sur toutes ses recherches dans le domaine d'activité d'Axens. La Commission émet en effet des doutes sur la conformité des rémunérations versées par Axens à l'IFP aux conditions du marché. Le même raisonnement peut être suivi pour les filiales Beicip-Franlab et Prosernat.

La Commission examinera toutes les informations permettant d'établir que l'IFP et ses filiales doivent être considérées comme des entités économiques autonomes dont les relations obéissent à une logique de marché.

3.2.   Sur l'illégalité de l'aide

La Commission note que le soutien financier accordé à l'IFP depuis le 1er janvier 2003 n'est pas couvert par les décisions du 29 mai 1996 et du 18 février 1998 qui ont autorisé le financement de l'IFP pour les périodes 1993-1997 et 1998-2002 et qu'il n'a pas fait l'objet d'une notification au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.

Limitation des décisions précédentes dans le temps

En premier lieu, la Commission souligne le caractère circonstanciel de ses décisions de 1996 et 1998. En effet, dans sa décision de 1996, la Commission a demandé aux autorités françaises de lui communiquer un rapport annuel sur l'utilisation du produit de la taxe afin de s'assurer que certaines entreprises françaises du secteur ne bénéficient pas de fait d'un traitement plus favorable de la part de l'IFP. De même, dans sa décision de 1998, elle a indiqué que son analyse serait susceptible de changer s'il s'avérait qu'à l'avenir l'IFP faisait bénéficier de ses activités principalement des entreprises françaises et elle a renouvelé sa demande de recevoir un rapport annuel. L'appréciation portée par la Commission sur le soutien public de l'IFP dans ses décisions de 1996 et 1998 ne saurait par conséquent être considérée comme une appréciation sur la substance de la mesure en dehors des conditions et du cadre temporel pour lesquels ces décisions ont été prises.

Absence de notification

En second lieu, les courriers des autorités françaises du 1er mars et 18 mai 2001, concernant le projet de création d'une filiale dans le domaine des technologies de raffinage et de pétrochimie et demandant à la Commission de confirmer que ce projet n'impliquait pas de remise en cause de l'analyse adoptée par la Commission dans ses décisions précédentes pour les périodes 1993-1997 et 1998-2002, ne sont pas des notifications au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.

La Commission ne les a jamais traités en tant que tels et n'a pris aucune décision au sens du règlement de procédure (22). De même, les autorités françaises n'ont pas avisé la Commission de la mise en œuvre de la mesure conformément à la procédure prévue à l'article 4, paragraphe 6, du règlement de procédure (23). Par conséquent, l'hypothèse d'une approbation implicite, par procédure dite de Lorenz, doit être écartée (23).

De plus, dans sa lettre datée du 19 juin 2001, la Commission a indiqué que l'ensemble des conditions d'activités de l'IFP et notamment son dispositif de financement ferait l'objet d'un nouvel examen à partir de 2002.

Par lettre datée du 27 novembre 2002, les autorités françaises ont informé la Commission du remplacement du produit de la taxe parafiscale par une dotation budgétaire au profit de l'IFP à compter du 1er janvier 2003. Ce courrier ne saurait également être considéré comme une notification au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE pour les mêmes raisons qu'exposées ci-dessus.

Evolution des circonstances factuelles

En troisième lieu, à la lumière des éléments récemment reçus, la Commission considère que la place du groupe IFP sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie a évolué par rapport aux informations communiquées par les autorités françaises dans les courriers de 2001 et que la présentation des rapports annuels n'avait pas permis d'infirmer.

| — | Alors que le projet de filialisation devait consister en une simple réorganisation interne des activités de l'IFP permettant une meilleure diffusion des résultats de R&D de l'IFP par sa filiale, il a, de fait, conduit à l'émergence d'un opérateur économique sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie. |
| --- | --- |

—

Alors que le projet de filialisation devait consister en une simple réorganisation interne des activités de l'IFP permettant une meilleure diffusion des résultats de R&D de l'IFP par sa filiale, il a, de fait, conduit à l'émergence d'un opérateur économique sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie.

| — | L'appel aux partenaires extérieurs pour la réalisation et le financement des travaux de recherche industrielle menés par l'IFP et sa filiale après l'exercice du droit de premier refus serait opéré sur une base non discriminatoire. La Commission considère que l'appel aux partenaires extérieurs est limité et obéit à une stratégie commerciale de développement et de répartition de marchés plutôt qu'à une logique de développement et de diffusion des connaissances techniques. |
| --- | --- |

—

L'appel aux partenaires extérieurs pour la réalisation et le financement des travaux de recherche industrielle menés par l'IFP et sa filiale après l'exercice du droit de premier refus serait opéré sur une base non discriminatoire. La Commission considère que l'appel aux partenaires extérieurs est limité et obéit à une stratégie commerciale de développement et de répartition de marchés plutôt qu'à une logique de développement et de diffusion des connaissances techniques.

| — | La rémunération perçue par l'IFP pour l'exercice du droit de premier refus par sa filiale était décrite comme conforme aux conditions du marché et n'impliquant pas un transfert de ressources publiques. L'analyse des clauses de la convention de recherche industrielle et du budget de l'IFP démontre que les activités de recherche dans le domaine ne sont pas couvertes par les rémunérations versées par Axens. |
| --- | --- |

—

La rémunération perçue par l'IFP pour l'exercice du droit de premier refus par sa filiale était décrite comme conforme aux conditions du marché et n'impliquant pas un transfert de ressources publiques. L'analyse des clauses de la convention de recherche industrielle et du budget de l'IFP démontre que les activités de recherche dans le domaine ne sont pas couvertes par les rémunérations versées par Axens.

| — | Selon les autorités françaises, les décisions d'Axens concernant l'exercice du droit de premier refus seraient prises au sein du groupe IFP, et par conséquent, ce droit n'aurait pas pour effet ou objet d'accorder un traitement préférentiel à Axens ou d'autres sociétés du groupe par rapport aux autres clients potentiels de l'IFP. La Commission estime que la part du budget de l'IFP consacré à la R&D dans le domaine d'Axens contredit cet argument. |
| --- | --- |

—

Selon les autorités françaises, les décisions d'Axens concernant l'exercice du droit de premier refus seraient prises au sein du groupe IFP, et par conséquent, ce droit n'aurait pas pour effet ou objet d'accorder un traitement préférentiel à Axens ou d'autres sociétés du groupe par rapport aux autres clients potentiels de l'IFP. La Commission estime que la part du budget de l'IFP consacré à la R&D dans le domaine d'Axens contredit cet argument.

Enfin, certains changements importants depuis les courriers de 2001 n'ont pas été communiqués à la Commission par les autorités françaises avant les demandes d'information complémentaire adressées par la Commission dans le cadre de la procédure actuelle:

| — | Lors de la création d'Axens, l'IFP détenait 52,8 % des parts de la nouvelle entité. Alors que l'existence d'autres actionnaires dans les filiales de l'IFP était explicitement mentionnée par la Commission comme une garantie de la non-discrimination en faveur des filiales, les autorités françaises n'ont pas informé la Commission du rachat par l'IFP des autres parts d'Axens le 22 octobre 2001. |
| --- | --- |

—

Lors de la création d'Axens, l'IFP détenait 52,8 % des parts de la nouvelle entité. Alors que l'existence d'autres actionnaires dans les filiales de l'IFP était explicitement mentionnée par la Commission comme une garantie de la non-discrimination en faveur des filiales, les autorités françaises n'ont pas informé la Commission du rachat par l'IFP des autres parts d'Axens le 22 octobre 2001.

| — | Les autres changements opérés depuis 2001 au niveau du groupe IFP, parmi lesquels la vente de la holding ISIS et l'acquisition de la filiale IFP investissements, n'ont pas non plus été communiqués à la Commission. |
| --- | --- |

—

Les autres changements opérés depuis 2001 au niveau du groupe IFP, parmi lesquels la vente de la holding ISIS et l'acquisition de la filiale IFP investissements, n'ont pas non plus été communiqués à la Commission.

| — | La signature des accords exclusifs, liant l'IFP et ses filiales Beicip-Franlab et Prosernat, en mai et août 2003 n'a pas été communiquée à la Commission. |
| --- | --- |

—

La signature des accords exclusifs, liant l'IFP et ses filiales Beicip-Franlab et Prosernat, en mai et août 2003 n'a pas été communiquée à la Commission.

En conclusion, la Commission considère que la subvention accordée à l'IFP depuis le 1er janvier 2003 constitue une aide illégale nouvelle au sens du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 7 mai 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE (22).

3.3.   Sur la compatibilité de l'aide

Le principe général édicté par l'article 87, paragraphe 1, du traité CE est l'incompatibilité des aides d'État avec le Marché commun. Cependant, l'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité CE prévoit des exceptions à ce principe.

La Commission émet des doutes sur le fait que l'aide contenue dans le soutien de l'État à l'IFP et à certaines de ses filiales puisse bénéficier des exceptions prévues à l'article 87, paragraphe 2, du traité CE. En effet, la mesure, par sa nature, ne constitue pas une aide à caractère social octroyée aux consommateurs individuels. Elle ne vise pas non plus à remédier aux dommages causés par les calamités naturelles ou par d'autres évènements extraordinaires. Enfin, elle ne concerne pas certaines régions de la République Fédérale d'Allemagne affectées par la division de l'Allemagne.

La Commission estime, à ce stade, que l'aide contenue dans le soutien de l'État à l'IFP et à certaines de ses filiales ne peut pas bénéficier des exceptions prévues aux articles 87, paragraphe 3, sous a), et 87, paragraphe 3, sous b), du traité CE. En effet, le soutien de l'État ne vise pas une région dans laquelle le niveau de vie est anormalement bas ou dans laquelle sévit un grave sous-emploi. Il ne vise pas non plus à promouvoir la réalisation d'un projet important d'intérêt européen commun ou à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre.

L'article 87, paragraphe 3, sous c), du traité CE autorise les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. À ce titre, la Commission peut autoriser certaines aides, lorsque ces aides visent des objectifs d'intérêt communautaire et lorsqu'elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun.

À ce stade de son analyse, considérant le rôle de la recherche et du développement dans l'amélioration de la croissance, de la compétitivité et de l'emploi, la Commission estime que le soutien de l'État en faveur de l'IFP et certaines de ses filiales doit être examiné au regard de l'article 87, paragraphe 3, sous c), du traité CE. Cependant, à ce titre, il faudrait que les autorités françaises démontrent que l'aide satisfait aux critères de l'encadrement des aides à la R&D. Or les autorités françaises n'ont pas apporté de justification suffisante concernant les points suivants:

| — | la délimitation claire du périmètre et la définition de la nature des activités économiques et non économiques du groupe IFP ainsi que la conformité des pratiques comptables du groupe IFP avec la directive Transparence; |
| --- | --- |

—

la délimitation claire du périmètre et la définition de la nature des activités économiques et non économiques du groupe IFP ainsi que la conformité des pratiques comptables du groupe IFP avec la directive Transparence;

| — | les montants de dépenses consacrées aux activités de R&D par le groupe IFP sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre; |
| --- | --- |

—

les montants de dépenses consacrées aux activités de R&D par le groupe IFP sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre;

| — | la qualification des activités menées par le groupe IFP sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre conformément à la définition des stades de recherche définis à l'annexe I de l'encadrement; |
| --- | --- |

—

la qualification des activités menées par le groupe IFP sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre conformément à la définition des stades de recherche définis à l'annexe I de l'encadrement;

| — | la conformité des intensités d'aide appliquées avec les seuils d'intensité autorisés par stade de recherche conformément aux point 5.2 à 5.10 de l'encadrement; |
| --- | --- |

—

la conformité des intensités d'aide appliquées avec les seuils d'intensité autorisés par stade de recherche conformément aux point 5.2 à 5.10 de l'encadrement;

| — | l'effet incitatif du soutien de l'État sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre. |
| --- | --- |

—

l'effet incitatif du soutien de l'État sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre.

La Commission émet donc des doutes quant au fait que l'aide puisse être approuvée au titre de sa contribution à la politique communautaire en faveur de la R&D, et, partant, qu'elle puisse être approuvée au titre de l'article 87, paragraphe 3, sous c), du traité CE.

La Commission émet des doutes sur le fait que l'aide potentielle puisse être approuvée au titre de l'article 87, paragraphe 3, sous d), du traité CE. En effet, cet article vise les aides dont l'objectif est de promouvoir la culture et la conservation du patrimoine. Or la Commission note que les activités de l'IFP et de ses filiales ne relèvent pas de la conservation du patrimoine.

Au vu de ce qui précède, la Commission émet donc des doutes sur le fait que l'aide à l'IFP et certaines de ses filiales puisse être considérée comme compatible avec l'une des dispositions du traité CE permettant l'autorisation des aides d'État.

4.   CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la France à lui fournir dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de la mesure.

Ces informations devront en particulier apporter:

| — | les éléments permettant d'établir dans quelle mesure l'IFP et ses filiales peuvent être considérées comme des entités distinctes dont les relations obéissent à une logique de marché; |
| --- | --- |

—

les éléments permettant d'établir dans quelle mesure l'IFP et ses filiales peuvent être considérées comme des entités distinctes dont les relations obéissent à une logique de marché;

| — | la délimitation claire du périmètre et la définition de la nature des activités économiques et non économiques de l'IFP et de ses filiales afin de clarifier quelle proportion de la subvention publique soutient les activités commerciales du groupe; |
| --- | --- |

—

la délimitation claire du périmètre et la définition de la nature des activités économiques et non économiques de l'IFP et de ses filiales afin de clarifier quelle proportion de la subvention publique soutient les activités commerciales du groupe;

| — | la démonstration précise de ce que les aides potentielles sont compatibles avec les règles communautaires en matière d'aides à la R&D. |
| --- | --- |

—

la démonstration précise de ce que les aides potentielles sont compatibles avec les règles communautaires en matière d'aides à la R&D.

À défaut, la Commission adoptera une décision sur la base des éléments dont elle dispose. Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide/la mesure.

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.»

---

(1)  Liikesalaisuus

1

(2)  Au sens de la loi no 43-612 du 17 novembre 1943 sur la gestion des intérêts professionnels.

2

o

(3)  Décrets no 2003-204 du 5 mars 2003 et no 55-733 du 26 mai 1955 modifié.

3

o

o

(4)  Information couverte par le secret professionnel.

4

(5)  Source: budget de l'IFP.

5

(6)  Source: données communiquées par les autorités françaises.

6

(7)  Ces opérations ont été validées par les commissaires à la fusion et aux avantages particuliers.

7

(8)  L'acquisition par l'IFP des parts non cotées d'ISIS a fait l'objet d'un rapport par Détroyat et Associés le 3.7.2001 qui considérait le prix de cession comme équitable.

8

(9)  JO C 161 du 27.6.1995, p. 5.

9

(10)  JO L 272 du 25.10.1996, p. 53.

10

(11)  JO C 45 du 17.2.1996, p. 5.

11

(12)  JO C 103 du 4.4.1998, p. 19.

12

(13)  Un formulaire standard de notification est annexé à la lettre des autorités françaises datée du 1.3.2001.

13

(14)  Jugement de la Cour dans le cas C-41/90, Hoefner and Elser, ECR 1991, I-1979 (para. 21) ; C-309/99, ECR 2002, I-1577 (para. 46 et seq.).

14

(15)  “Généralement les contacts entre l'Institut et les clients potentiels se nouent à l'occasion de congrès scientifiques. La renommée de l'Institut ainsi que les brevets qu'il a déposés (qui sont publics) font que les acheteurs savent quels sont les travaux auxquels ils peuvent avoir accès auprès de l'IFP. Il n'y a pas de démarchage commercial pour placer des contrats de collaboration ou céder des licences, néanmoins l'IFP a des bureaux et des agents qui assurent la promotion des travaux de recherche.”, in Décision de 1996.

15

in

(16)  JO L 124 du 20.5.2003, p. 35.

16

(17)  “Si les sociétés contrôlées bénéficient des services de l'IFP, elles n'ont aucun avantage ni dans les modalités d'accès aux programmes de recherche, ni dans les conditions d'accès aux résultats.”in Décision de 1996.

17

in

(18)  http://raffinage-petrochimie.ifp.fr/IFP/en/researchindustry/refiningpetrochemicals/ac04_02_02.htm

18

(19)  Directive 80/723/CEE de la Commission du 25 juin 1980 relative à la transparence des relations financières entre les États membres et les entreprises publiques (JO L 195 du 29.7.1980, p. 35), telle que modifiée par la Directive 2000/52/CE de la Commission du 26 juillet (JO L 193 du 29.7.2000, p. 75).

19

(20)  Source: Convention de recherche industrielle entre l'IFP et Axens.

20

(21)  Source: budget de l'IFP.

21

(22)  Règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE, JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.

22

o

(23)  Jugements de la Cour dans les cas T-187/99 Agrana Zucker und Stärke v Commission [2001] ECR II-1587, paragraphe 39 et T-171/02, Jugement du 15 Juin 2005, Regione Sardegna v Commission, paragraphes 48-49.

23

Agrana Zucker und Stärke

Commission

Regione Sardegna

Commission

---

| 18.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 42/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 42/14

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4080 — G+J/Sanoma/JV)

(2006/C 42/04)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 2. helmikuuta 2006 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot. |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot.

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32005M4080. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32005M4080. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 18.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 42/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 42/15

---

EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin lentoliikenteen alalla 14 päivänä joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3976/87 5 artiklan mukainen tiedonanto

(2006/C 42/05)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3976/87 5 artiklan mukaisesti komissio kehottaa asianomaisia osapuolia lähettämään huomautuksensa liitteenä olevasta luonnoksesta komission asetukseksi (EY) perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta sopimusten ryhmiin lentoliikenteen alalla. Huomautukset on lähetettävä kuukauden kuluessa tämän tiedonannon julkaisemisesta osoitteeseen

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Yksikkö D2, toimisto J70 2/55 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksi: (32-2) 295 01 28 |
| S-posti: comp-revision-1617-93@cec.eu.int |

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Yksikkö D2, toimisto J70 2/55

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bruxelles

Faksi: (32-2) 295 01 28

S-posti: comp-revision-1617-93@cec.eu.int

Luonnos

Komission asetus EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tiettyihin sellaisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin, jotka koskevat neuvotteluja säännöllisen lentoliikenteen matkustajamaksuista sekä lähtö- ja saapumisaikojen jakamisesta lentokentillä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta lentoliikenteen alan sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin 14 päivänä joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3976/87 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan,

on julkaissut tämän asetuksen luonnoksen,

on kuullut kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lentoliikenteen alaan on sovellettu 1 päivästä toukokuuta 2004 perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (2) yleisesti sovellettavia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Lentoliikenteen alaan on sovellettu 1 päivästä toukokuuta 2004 perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (2) yleisesti sovellettavia säännöksiä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1/2003 mukaan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut sopimukset, jotka täyttävät 81 artiklan 3 kohdan edellytykset, eivät ole kiellettyjä, eikä tämä edellytä ennakolta tehtyä päätöstä. Periaatteessa yritysten ja yhteenliittymien on nyt arvioitava itse, ovatko niiden sopimukset, yhdenmukaistetut menettelytavat ja päätökset perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisia. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1/2003 mukaan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut sopimukset, jotka täyttävät 81 artiklan 3 kohdan edellytykset, eivät ole kiellettyjä, eikä tämä edellytä ennakolta tehtyä päätöstä. Periaatteessa yritysten ja yhteenliittymien on nyt arvioitava itse, ovatko niiden sopimukset, yhdenmukaistetut menettelytavat ja päätökset perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisia.

| (3) | Asetuksen (ETY) N:o 3976/87 nojalla komissiolla on toimivalta soveltaa asetuksella perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohtaa tiettyihin sopimusten, päätösten tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin, jotka suoraan tai välillisesti liittyvät palvelujen tarjoamiseen lentoliikenteen alalla yhteisössä sijaitsevien lentokenttien välisillä reiteillä tai yhteisön ja kolmansien maiden välisillä reiteillä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (ETY) N:o 3976/87 nojalla komissiolla on toimivalta soveltaa asetuksella perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohtaa tiettyihin sopimusten, päätösten tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin, jotka suoraan tai välillisesti liittyvät palvelujen tarjoamiseen lentoliikenteen alalla yhteisössä sijaitsevien lentokenttien välisillä reiteillä tai yhteisön ja kolmansien maiden välisillä reiteillä.

| (4) | Sopimukset, päätökset tai yhdenmukaistetut menettelytavat, jotka koskevat neuvotteluja säännöllisen lentoliikenteen matkustajamaksuista sekä lähtö- ja saapumisaikojen jakamisesta ja lentokenttien aikataulujen laatimisesta, saattavat rajoittaa kilpailua yhteismarkkinoilla ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(4)

Sopimukset, päätökset tai yhdenmukaistetut menettelytavat, jotka koskevat neuvotteluja säännöllisen lentoliikenteen matkustajamaksuista sekä lähtö- ja saapumisaikojen jakamisesta ja lentokenttien aikataulujen laatimisesta, saattavat rajoittaa kilpailua yhteismarkkinoilla ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (5) | Koska tällaiset sopimukset, päätökset tai yhdenmukaistetut menettelytavat saattavat kuitenkin hyödyttää lentoliikenteen käyttäjiä tai harjoittajia, perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta aikataulujen yhteistä suunnittelua ja yhteensovittamista, yhteisen lentoliikenteen harjoittamista, neuvotteluja säännöllisen lentoliiken- teen matkustaja- ja rahtimaksuista sekä lähtö- ja saapumisaikojen jakamista lentoasemilla koskevien sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin 25 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 1617/93 (3) todetaan, että perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta muun muassa tiettyihin sopimuksiin, päätöksiin eikä yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, jotka koskevat neuvotteluja maksuista ja lähtö- ja tuloaikojen jakamisesta yhteisön lentokenttien välisessä lentoliikenteessä. Asetuksen (ETY) N:o 1617/93 voimassaolo päättyi 30 päivänä kesäkuuta 2005. |
| --- | --- |

(5)

Koska tällaiset sopimukset, päätökset tai yhdenmukaistetut menettelytavat saattavat kuitenkin hyödyttää lentoliikenteen käyttäjiä tai harjoittajia, perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta aikataulujen yhteistä suunnittelua ja yhteensovittamista, yhteisen lentoliikenteen harjoittamista, neuvotteluja säännöllisen lentoliiken- teen matkustaja- ja rahtimaksuista sekä lähtö- ja saapumisaikojen jakamista lentoasemilla koskevien sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin 25 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 1617/93 (3) todetaan, että perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta muun muassa tiettyihin sopimuksiin, päätöksiin eikä yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, jotka koskevat neuvotteluja maksuista ja lähtö- ja tuloaikojen jakamisesta yhteisön lentokenttien välisessä lentoliikenteessä. Asetuksen (ETY) N:o 1617/93 voimassaolo päättyi 30 päivänä kesäkuuta 2005.

| (6) | Komissio aloitti kesäkuussa 2004 kuulemismenettelyn asetuksen (ETY) N:o 1617/93 muuttamisesta jotta voidaan päättää, olisiko ryhmäpoikkeus lopetettava tai säilytettävä nykyisessä muodossaan tai olisiko sen soveltamisalaa laajennettava. Komissio sai vastauksia jäsenvaltioilta, lentoyhtiöiltä, matkatoimistoilta ja kuluttajaryhmiltä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio aloitti kesäkuussa 2004 kuulemismenettelyn asetuksen (ETY) N:o 1617/93 muuttamisesta jotta voidaan päättää, olisiko ryhmäpoikkeus lopetettava tai säilytettävä nykyisessä muodossaan tai olisiko sen soveltamisalaa laajennettava. Komissio sai vastauksia jäsenvaltioilta, lentoyhtiöiltä, matkatoimistoilta ja kuluttajaryhmiltä.

| (7) | Kun otetaan huomioon kuulemisen tulokset ja asetuksella (EY) N:o 1/2003 käyttöön otettu suoraan sovellettava poikkeusjärjestelmä, ei ole syytä jatkaa asetuksella perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamatta jättämistä neuvotteluihin, jotka koskevat lähtö- ja saapumisaikojen jakamista, lentokenttien aikataulujen laatimista tai matkustaja- ja matkatavarakuljetusten maksuja yhteisön lentokenttien välisessä säännöllisessä lentoliikenteessä. Lentoliikennealalle olisi kuitenkin annettava tarpeeksi aikaa mukautua uuteen tilanteeseen ja arvioida itse, ovatko niiden sopimukset ja menettelytavat perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisia ja tarvittaessa muuttaa niitä. Koska asetuksen (ETY) N:o 1617/93 voimassaolo on jo päättynyt, on tarpeen antaa uusi ryhmäpoikkeusasetus siirtymäajaksi. |
| --- | --- |

(7)

Kun otetaan huomioon kuulemisen tulokset ja asetuksella (EY) N:o 1/2003 käyttöön otettu suoraan sovellettava poikkeusjärjestelmä, ei ole syytä jatkaa asetuksella perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamatta jättämistä neuvotteluihin, jotka koskevat lähtö- ja saapumisaikojen jakamista, lentokenttien aikataulujen laatimista tai matkustaja- ja matkatavarakuljetusten maksuja yhteisön lentokenttien välisessä säännöllisessä lentoliikenteessä. Lentoliikennealalle olisi kuitenkin annettava tarpeeksi aikaa mukautua uuteen tilanteeseen ja arvioida itse, ovatko niiden sopimukset ja menettelytavat perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisia ja tarvittaessa muuttaa niitä. Koska asetuksen (ETY) N:o 1617/93 voimassaolo on jo päättynyt, on tarpeen antaa uusi ryhmäpoikkeusasetus siirtymäajaksi.

| (8) | Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista lentokentillä ja lentokenttien aikataulujen laatimista koskevat sopimukset voivat tehostaa lentoasemien kapasiteetin ja ilmatilan käyttöä, helpottaa lennonjohtoa ja auttaa lentoasemien lentoliikennepalvelujen tasaisempaa jakautumista. Pääsyn ruuhkaisille lentokentille on oltava edelleen mahdollista, mikäli kilpailua ei haluta lopettaa. Jotta järjestelmä lisäksi olisi riittävän turvallinen ja avoin, tällaiset sopimukset voidaan sallia ainoastaan, jos kaikki asianomaiset lentoliikenteen harjoittajat voivat osallistua neuvotteluihin ja jos jakaminen tapahtuu syrjimättä ja avoimesti. |
| --- | --- |

(8)

Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista lentokentillä ja lentokenttien aikataulujen laatimista koskevat sopimukset voivat tehostaa lentoasemien kapasiteetin ja ilmatilan käyttöä, helpottaa lennonjohtoa ja auttaa lentoasemien lentoliikennepalvelujen tasaisempaa jakautumista. Pääsyn ruuhkaisille lentokentille on oltava edelleen mahdollista, mikäli kilpailua ei haluta lopettaa. Jotta järjestelmä lisäksi olisi riittävän turvallinen ja avoin, tällaiset sopimukset voidaan sallia ainoastaan, jos kaikki asianomaiset lentoliikenteen harjoittajat voivat osallistua neuvotteluihin ja jos jakaminen tapahtuu syrjimättä ja avoimesti.

| (9) | Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista ja lentokenttien aikataulujen laatimista koskeville neuvotteluille olisi myönnettävä ryhmäpoikkeus 31 päivään joulukuuta 2006, mikäli neuvottelut koskevat lentoliikennettä, jonka lähtö- ja/tai saapumispaikka sijaitsee yhteisössä. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella lentoliikennealan olisi itse arvioitava, ovatko perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvat yritysten väliset sopimukset ja yhdenmukaistetut menettelytavat ja yritysten yhteenliittymien väliset päätökset perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan edellytysten mukaisia. Arvioinnissa olisi muun muassa tarkasteltava, voivatko kaikki asianomaiset lentoliikenteen harjoittajat osallistua lähtö- ja saapumisaikojen jakamista ja lentokenttien aikataulujen laatimista koskeviin neuvotteluihin, ja ovatko neuvottelut syrjimättömiä ja avoimia. |
| --- | --- |

(9)

Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista ja lentokenttien aikataulujen laatimista koskeville neuvotteluille olisi myönnettävä ryhmäpoikkeus 31 päivään joulukuuta 2006, mikäli neuvottelut koskevat lentoliikennettä, jonka lähtö- ja/tai saapumispaikka sijaitsee yhteisössä. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella lentoliikennealan olisi itse arvioitava, ovatko perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvat yritysten väliset sopimukset ja yhdenmukaistetut menettelytavat ja yritysten yhteenliittymien väliset päätökset perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan edellytysten mukaisia. Arvioinnissa olisi muun muassa tarkasteltava, voivatko kaikki asianomaiset lentoliikenteen harjoittajat osallistua lähtö- ja saapumisaikojen jakamista ja lentokenttien aikataulujen laatimista koskeviin neuvotteluihin, ja ovatko neuvottelut syrjimättömiä ja avoimia.

| (10) | Matkustajamaksuja koskevat neuvottelut voivat edistää interline-järjestelmän hintojen yleistä hyväksymistä sekä lentoliikenteen harjoittajien että niiden palvelujen käyttäjien eduksi. Näiden neuvottelujen tavoitteena on kuitenkin oltava yksinomaan interline-järjestelmän helpottaminen. |
| --- | --- |

(10)

Matkustajamaksuja koskevat neuvottelut voivat edistää interline-järjestelmän hintojen yleistä hyväksymistä sekä lentoliikenteen harjoittajien että niiden palvelujen käyttäjien eduksi. Näiden neuvottelujen tavoitteena on kuitenkin oltava yksinomaan interline-järjestelmän helpottaminen.

| (11) | Komission kesäkuussa 2004 aloittaman asetuksen (ETY) N:o 1617/93 tarkistamista koskevan kuulemismenettelyn tulokset osoittavat yhteisön sisäisten lentoliikennemarkkinoiden kehittyneen siten, että ei ole enää yhtä varmaa, täyttyvätkö perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan kaikki edellytykset maksuja koskevien neuvottelujen yhteydessä. |
| --- | --- |

(11)

Komission kesäkuussa 2004 aloittaman asetuksen (ETY) N:o 1617/93 tarkistamista koskevan kuulemismenettelyn tulokset osoittavat yhteisön sisäisten lentoliikennemarkkinoiden kehittyneen siten, että ei ole enää yhtä varmaa, täyttyvätkö perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan kaikki edellytykset maksuja koskevien neuvottelujen yhteydessä.

| (12) | Yhteisössä sijaitsevien lentokenttien välisen säännöllisen lentoliikenteen matkustaja- ja matkatavarakuljetusten maksuja koskeville neuvotteluille olisi tämän vuoksi myönnettävä ryhmäpoikkeus 31 päivään joulukuuta 2006. Tämän jälkeen lentoliikennealan olisi itse arvioitava, ovatko perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvat yritysten väliset sopimukset ja yhdenmukaistetut menettelytavat ja yritysten yhteenliittymien väliset päätökset perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan edellytysten mukaisia. |
| --- | --- |

(12)

Yhteisössä sijaitsevien lentokenttien välisen säännöllisen lentoliikenteen matkustaja- ja matkatavarakuljetusten maksuja koskeville neuvotteluille olisi tämän vuoksi myönnettävä ryhmäpoikkeus 31 päivään joulukuuta 2006. Tämän jälkeen lentoliikennealan olisi itse arvioitava, ovatko perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvat yritysten väliset sopimukset ja yhdenmukaistetut menettelytavat ja yritysten yhteenliittymien väliset päätökset perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan edellytysten mukaisia.

| (13) | Komissiolla on ollut 1 päivästä toukokuuta 2004 toimivalta soveltaa perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohtaa asetuksella yhteisön ja kolmansien maiden välisiin reitteihin yhteisössä sijaitsevien lentokenttien välisten reittien lisäksi. |
| --- | --- |

(13)

Komissiolla on ollut 1 päivästä toukokuuta 2004 toimivalta soveltaa perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohtaa asetuksella yhteisön ja kolmansien maiden välisiin reitteihin yhteisössä sijaitsevien lentokenttien välisten reittien lisäksi.

| (14) | Toisin kuin yhteisön sisäistä lentoliikennettä, jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välistä lentoliikennettä säännellään yleensä kahdenvälisillä lentoliikennesopimuksilla. Sopimuksiin sisältyvät sääntelyvaatimukset vaihtelevat huomattavasti luonteeltaan ja tarkkuudeltaan. On yleistä, että lentoliikennesopimuksissa rajoitetaan ja/tai säännellään pääsyä markkinoille ja/tai hinnoittelua, mikä saattaa haitata lentoliikenteen harjoittajien välistä kilpailua yhteisön ja kolmansien maiden välisillä reiteillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön sääntelyn, kuten jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten lentoliikennesopimusten neuvottelemisesta ja täytäntöönpanosta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/2004 (4) soveltamista. Lisäksi on yleistä, että lentoliikennesopimuksissa rajoitetaan lentoliikenteen harjoittajien mahdollisuuksia tehdä kahdenvälisiä yhteistyösopimuksia, joiden kautta kuluttajille tarjotaan vaihtoehtoja IATA:n interline-järjestelmälle. |
| --- | --- |

(14)

Toisin kuin yhteisön sisäistä lentoliikennettä, jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välistä lentoliikennettä säännellään yleensä kahdenvälisillä lentoliikennesopimuksilla. Sopimuksiin sisältyvät sääntelyvaatimukset vaihtelevat huomattavasti luonteeltaan ja tarkkuudeltaan. On yleistä, että lentoliikennesopimuksissa rajoitetaan ja/tai säännellään pääsyä markkinoille ja/tai hinnoittelua, mikä saattaa haitata lentoliikenteen harjoittajien välistä kilpailua yhteisön ja kolmansien maiden välisillä reiteillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön sääntelyn, kuten jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten lentoliikennesopimusten neuvottelemisesta ja täytäntöönpanosta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/2004 (4) soveltamista. Lisäksi on yleistä, että lentoliikennesopimuksissa rajoitetaan lentoliikenteen harjoittajien mahdollisuuksia tehdä kahdenvälisiä yhteistyösopimuksia, joiden kautta kuluttajille tarjotaan vaihtoehtoja IATA:n interline-järjestelmälle.

| (15) | Yhteisön ja kolmansien maiden välisillä reiteillä niiden matkojen osuus, joihin liittyy jatkoyhteys, on selvästi suurempi kuin yhteisön sisäisillä kansainvälisillä reiteillä. Tämän vuoksi interline-järjestelmästä maksuja koskevien neuvottelujen ansiosta kuluttajille aiheutuvan edun pitäisi olla suurempi yhteisön ja kolmansien maiden välisillä reiteillä. |
| --- | --- |

(15)

Yhteisön ja kolmansien maiden välisillä reiteillä niiden matkojen osuus, joihin liittyy jatkoyhteys, on selvästi suurempi kuin yhteisön sisäisillä kansainvälisillä reiteillä. Tämän vuoksi interline-järjestelmästä maksuja koskevien neuvottelujen ansiosta kuluttajille aiheutuvan edun pitäisi olla suurempi yhteisön ja kolmansien maiden välisillä reiteillä.

| (16) | Yhteisössä ja kolmansissa maissa sijaitsevien lähtö- ja saapumispaikkojen välisen säännöllisen lentoliikenteen matkustaja- ja matkatavarakuljetusten maksuja koskevien neuvottelujen voidaan riittävällä varmuudella arvioida täyttävän perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan edellytykset. Näille neuvotteluille voidaan siis myöntää ryhmäpoikkeus 30 päivään kesäkuuta 2008 asti. |
| --- | --- |

(16)

Yhteisössä ja kolmansissa maissa sijaitsevien lähtö- ja saapumispaikkojen välisen säännöllisen lentoliikenteen matkustaja- ja matkatavarakuljetusten maksuja koskevien neuvottelujen voidaan riittävällä varmuudella arvioida täyttävän perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan edellytykset. Näille neuvotteluille voidaan siis myöntää ryhmäpoikkeus 30 päivään kesäkuuta 2008 asti.

| (17) | Olisi kerättävä tietoja, jotta komissio olisi paremmin perillä neuvotteluissa asetettujen matkustajamaksujen osuudesta ja niiden todellisesta merkityksestä interline-järjestelmälle yhteisön ja kolmansien maiden välisessä säännöllisessä lentoliikenteessä. Tietojen avulla komissio voisi myös arvioida paremmin kahdenvälisistä lentoliikennesopimuksista johtuvien sääntelyn rajoitusten vaikutukset. Neuvotteluihin osallistuvilta lentoliikenteen harjoittajilta olisi tämän vuoksi edellytettävä 1 päivästä heinäkuuta 2006 alkaen tietojen keräämistä kultakin IATA-kaudelta kaikista hintaluokista, joiden osalta on sovittu interline-hinnoista. |
| --- | --- |

(17)

Olisi kerättävä tietoja, jotta komissio olisi paremmin perillä neuvotteluissa asetettujen matkustajamaksujen osuudesta ja niiden todellisesta merkityksestä interline-järjestelmälle yhteisön ja kolmansien maiden välisessä säännöllisessä lentoliikenteessä. Tietojen avulla komissio voisi myös arvioida paremmin kahdenvälisistä lentoliikennesopimuksista johtuvien sääntelyn rajoitusten vaikutukset. Neuvotteluihin osallistuvilta lentoliikenteen harjoittajilta olisi tämän vuoksi edellytettävä 1 päivästä heinäkuuta 2006 alkaen tietojen keräämistä kultakin IATA-kaudelta kaikista hintaluokista, joiden osalta on sovittu interline-hinnoista.

| (18) | Tätä asetusta olisi asetuksen (ETY) N:o 3976/87 4 artiklan mukaisesti sovellettava taannehtivasti sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, jotka ovat olemassa sen tullessa voimaan, mikäli ne täyttävät tässä asetuksessa poikkeuksille säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(18)

Tätä asetusta olisi asetuksen (ETY) N:o 3976/87 4 artiklan mukaisesti sovellettava taannehtivasti sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, jotka ovat olemassa sen tullessa voimaan, mikäli ne täyttävät tässä asetuksessa poikkeuksille säädetyt edellytykset.

| (19) | Sisämarkkinoiden kannalta merkityksellinen siviili-ilmailua koskeva yhteisön sääntely laajennettiin Euroopan talousalueesta tehdyllä sopimuksella (5) kattamaan alue, johon kuuluu Euroopan yhteisö, Norja, Islanti ja Liechtenstein. Tämän vuoksi yhteisön sekä Norjan, Islannin ja Liechtensteinin välisiä lentoja olisi tätä asetusta sovellettaessa käsiteltävä samoin kuin yhteisön sisäisiä lentoja. |
| --- | --- |

(19)

Sisämarkkinoiden kannalta merkityksellinen siviili-ilmailua koskeva yhteisön sääntely laajennettiin Euroopan talousalueesta tehdyllä sopimuksella (5) kattamaan alue, johon kuuluu Euroopan yhteisö, Norja, Islanti ja Liechtenstein. Tämän vuoksi yhteisön sekä Norjan, Islannin ja Liechtensteinin välisiä lentoja olisi tätä asetusta sovellettaessa käsiteltävä samoin kuin yhteisön sisäisiä lentoja.

| (20) | Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksessa lentoliikenteestä (6) yhdenmukaistetaan kansainväliseen siviili-ilmailuun sovellettavat säännöt alueella, johon kuuluu Euroopan yhteisö ja Sveitsi. Sopimuksen voimassaolon ajan yhteisön ja Sveitsin välisiä lentoja olisi tätä asetusta sovellettaessa käsiteltävä samoin kuin yhteisön sisäisiä lentoja. |
| --- | --- |

(20)

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksessa lentoliikenteestä (6) yhdenmukaistetaan kansainväliseen siviili-ilmailuun sovellettavat säännöt alueella, johon kuuluu Euroopan yhteisö ja Sveitsi. Sopimuksen voimassaolon ajan yhteisön ja Sveitsin välisiä lentoja olisi tätä asetusta sovellettaessa käsiteltävä samoin kuin yhteisön sisäisiä lentoja.

| (21) | Tällä asetuksella ei rajoiteta perustamissopimuksen 82 artiklan soveltamista, |
| --- | --- |

(21)

Tällä asetuksella ei rajoiteta perustamissopimuksen 82 artiklan soveltamista,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Poikkeukset

Perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin julistetaan, että perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta lentoliikennettä harjoittavien yritysten välisiin sopimuksiin, tällaisten yritysten yhteenliittymien päätöksiin eikä tällaisten yritysten yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, joiden tarkoituksena on yksi tai useampi seuraavista:

| a) | lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen sekä lentokenttien aikataulujen laatiminen siltä osin kuin ne koskevat lentoliikennettä, jonka lähtö- ja/tai saapumispaikka sijaitsee yhteisössä, |
| --- | --- |

a)

lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen sekä lentokenttien aikataulujen laatiminen siltä osin kuin ne koskevat lentoliikennettä, jonka lähtö- ja/tai saapumispaikka sijaitsee yhteisössä,

| b) | neuvottelut matkustaja- ja matkatavarakuljetusten maksuista yhteisössä sijaitsevien sekä Sveitsissä, Norjassa, Islannissa ja Liechtensteinissä sijaitsevien lähtö- ja saapumispaikkojen välisessä säännöllisessä lentoliikenteessä, |
| --- | --- |

b)

neuvottelut matkustaja- ja matkatavarakuljetusten maksuista yhteisössä sijaitsevien sekä Sveitsissä, Norjassa, Islannissa ja Liechtensteinissä sijaitsevien lähtö- ja saapumispaikkojen välisessä säännöllisessä lentoliikenteessä,

| c) | neuvottelut matkustaja- ja matkatavarakuljetusten maksuista yhteisössä sijaitsevien sekä muissa kuin b kohdassa mainituissa kolmansissa maissa sijaitsevien lähtö- ja saapumispaikkojen välisessä säännöllisessä lentoliikenteessä. |
| --- | --- |

c)

neuvottelut matkustaja- ja matkatavarakuljetusten maksuista yhteisössä sijaitsevien sekä muissa kuin b kohdassa mainituissa kolmansissa maissa sijaitsevien lähtö- ja saapumispaikkojen välisessä säännöllisessä lentoliikenteessä.

2 artikla

Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen ja lentokenttien aikataulujen laatiminen

1.   Tämän asetuksen 1 artiklan a kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen jakamista ja lentokenttien aikataulujen laatimista koskevien neuvottelujen on oltava avoimet kaikille lentoliikenteen harjoittajille, jotka ovat ilmaisseet kiinnostuksensa neuvoteltavina oleviin lähtö- ja saapumisaikoihin, |
| --- | --- |

a)

lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen jakamista ja lentokenttien aikataulujen laatimista koskevien neuvottelujen on oltava avoimet kaikille lentoliikenteen harjoittajille, jotka ovat ilmaisseet kiinnostuksensa neuvoteltavina oleviin lähtö- ja saapumisaikoihin,

| b) | etusijasäännöt on laadittava ja niitä on sovellettava syrjimättä siten, etteivät ne suoraan eivätkä välillisesti liity lentoliikenteen harjoittajiin itseensä tai niiden kansallisuuteen tai tarjottaviin palvelujen ryhmään; niissä on otettava huomioon toimivaltaisten kansallisten tai kansainvälisten viranomaisten määräämät rajoitukset ja liikenteen jakamisen säännöt sekä lentoliikenteen käyttäjien ja kyseisen lentokentän tarpeet, |
| --- | --- |

b)

etusijasäännöt on laadittava ja niitä on sovellettava syrjimättä siten, etteivät ne suoraan eivätkä välillisesti liity lentoliikenteen harjoittajiin itseensä tai niiden kansallisuuteen tai tarjottaviin palvelujen ryhmään; niissä on otettava huomioon toimivaltaisten kansallisten tai kansainvälisten viranomaisten määräämät rajoitukset ja liikenteen jakamisen säännöt sekä lentoliikenteen käyttäjien ja kyseisen lentokentän tarpeet,

| c) | etusijasäännöissä voidaan myös ottaa huomioon ne oikeudet, jotka lentoliikenteen harjoittajat ovat saaneet sen perusteella, että ne ovat käyttäneet tiettyjä lähtö- tai saapumisaikoja edellisellä vastaavalla toimintakaudella; jotta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 (7) 2 artiklan b alakohdassa määritellyt uudet tulokkaat voivat kilpailla tehokkaasti yhteisön lentokentälle tai lentokentältä johtavalla reitillä jo toimivien lentoliikenteen harjoittajien kanssa, niillä on yhteisön lentokentillä oikeus 50 prosenttiin uusista tai käyttämättömistä lähtö- ja saapumisajoista sekä sellaisista lähtö- ja saapumisajoista, joista jokin lentoliikenteen harjoittaja on luopunut kyseisen toimintakauden aikana tai sen päättyessä taikka jotka muutoin ovat tulleet käytettäviksi; uusille tulokkaille on annettava kolmansien maiden lentokentillä riittävä osuus tällaisista käytettävissä olevista lähtö- ja saapumisajoista, jotta pääsy ruuhkaisille lentoasemille on edelleen mahdollista, |
| --- | --- |

c)

etusijasäännöissä voidaan myös ottaa huomioon ne oikeudet, jotka lentoliikenteen harjoittajat ovat saaneet sen perusteella, että ne ovat käyttäneet tiettyjä lähtö- tai saapumisaikoja edellisellä vastaavalla toimintakaudella; jotta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 (7) 2 artiklan b alakohdassa määritellyt uudet tulokkaat voivat kilpailla tehokkaasti yhteisön lentokentälle tai lentokentältä johtavalla reitillä jo toimivien lentoliikenteen harjoittajien kanssa, niillä on yhteisön lentokentillä oikeus 50 prosenttiin uusista tai käyttämättömistä lähtö- ja saapumisajoista sekä sellaisista lähtö- ja saapumisajoista, joista jokin lentoliikenteen harjoittaja on luopunut kyseisen toimintakauden aikana tai sen päättyessä taikka jotka muutoin ovat tulleet käytettäviksi; uusille tulokkaille on annettava kolmansien maiden lentokentillä riittävä osuus tällaisista käytettävissä olevista lähtö- ja saapumisajoista, jotta pääsy ruuhkaisille lentoasemille on edelleen mahdollista,

| d) | etusijasääntöjen on pyydettäessä oltava kaikkien niiden saatavissa, joita asia koskee, |
| --- | --- |

d)

etusijasääntöjen on pyydettäessä oltava kaikkien niiden saatavissa, joita asia koskee,

| e) | neuvotteluihin osallistuvilla lentoliikenteen harjoittajilla on viimeistään neuvotteluissa oltava käytettävissään seuraavat tiedot:






  i) | aiemmat lähtö- ja saapumisajat eriteltyinä lentoyhtiöittäin aikajärjestyksessä kaikkien lentokenttää käyttävien lentoliikenteen harjoittajien osalta, |
| --- | --- | --- |

e)

neuvotteluihin osallistuvilla lentoliikenteen harjoittajilla on viimeistään neuvotteluissa oltava käytettävissään seuraavat tiedot:

i)

aiemmat lähtö- ja saapumisajat eriteltyinä lentoyhtiöittäin aikajärjestyksessä kaikkien lentokenttää käyttävien lentoliikenteen harjoittajien osalta,

| ii) | (alun perin) pyydetyt lähtö- ja saapumisajat eriteltyinä lentoliikenteen harjoittajan mukaan aikajärjestyksessä kaikkien lentoliikenteen harjoittajien osalta, |
| --- | --- |

ii)

(alun perin) pyydetyt lähtö- ja saapumisajat eriteltyinä lentoliikenteen harjoittajan mukaan aikajärjestyksessä kaikkien lentoliikenteen harjoittajien osalta,

| iii) | kaikki jaetut lähtö- ja saapumisajat sekä ratkaisemattomat lähtö- ja saapumisaikoja koskevat pyynnöt eriteltyinä lentoliikenteen harjoittajan mukaan aikajärjestyksessä kaikkien lentoliikenteen harjoittajien osalta, |
| --- | --- |

iii)

kaikki jaetut lähtö- ja saapumisajat sekä ratkaisemattomat lähtö- ja saapumisaikoja koskevat pyynnöt eriteltyinä lentoliikenteen harjoittajan mukaan aikajärjestyksessä kaikkien lentoliikenteen harjoittajien osalta,

| iv) | vielä käytettävissä olevat lähtö- ja saapumisajat, |
| --- | --- |

iv)

vielä käytettävissä olevat lähtö- ja saapumisajat,

| v) | täydelliset ja täsmälliset tiedot lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen perusteista. |
| --- | --- |

v)

täydelliset ja täsmälliset tiedot lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen perusteista.

| f) | jos lähtö- tai saapumisaikaa koskevaa pyyntöä ei täytetä, kyseiselle lentoliikenteen harjoittajalle on ilmoitettava epäämisen syyt. |
| --- | --- |

f)

jos lähtö- tai saapumisaikaa koskevaa pyyntöä ei täytetä, kyseiselle lentoliikenteen harjoittajalle on ilmoitettava epäämisen syyt.

2.   Komissiolla ja asianomaisilla jäsenvaltioilla on oikeus lähettää tarkkailijoita kutakin toimintakautta edeltävässä monenvälisessä kokouksessa järjestettäviin lähtö- ja saapumisaikojen jakamista ja lentokenttien aikataulujen laatimista koskeviin neuvotteluihin. Tätä tarkoitusta varten lentoliikenteen harjoittajien on ilmoitettava kyseisille jäsenvaltioille ja komissiolle samanaikaisesti kuin osallistujille vähintään 10 päivää etukäteen neuvottelujen ajankohta, paikka ja aihe.

Tämä ilmoitus on tehtävä

| a) | kyseisille jäsenvaltioille näiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten määräämiä yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen, |
| --- | --- |

a)

kyseisille jäsenvaltioille näiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten määräämiä yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen,

| b) | komissiolle Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavia menettelyjä noudattaen. |
| --- | --- |

b)

komissiolle Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavia menettelyjä noudattaen.

3 artikla

Matkustajamaksuja koskevat neuvottelut

1.   Tämän asetuksen 1 artiklan b ja c kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | neuvottelijoiden on keskusteltava ainoastaan niistä lentohinnoista, jotka lentoliikenteen käyttäjät maksavat suoraan osallistuvalle lentoliikenteen harjoittajalle tai sen valtuuttamille edustajille matkustajien kuljetuksesta säännöllisessä lentoliikenteessä sekä näihin maksuihin liittyvistä ehdoista; neuvottelut eivät saa koskea näiden maksujen perustana olevaa kapasiteettia, |
| --- | --- |

a)

neuvottelijoiden on keskusteltava ainoastaan niistä lentohinnoista, jotka lentoliikenteen käyttäjät maksavat suoraan osallistuvalle lentoliikenteen harjoittajalle tai sen valtuuttamille edustajille matkustajien kuljetuksesta säännöllisessä lentoliikenteessä sekä näihin maksuihin liittyvistä ehdoista; neuvottelut eivät saa koskea näiden maksujen perustana olevaa kapasiteettia,

| b) | näillä neuvotteluilla on luotava interline-järjestelmä eli järjestelmä, jossa lentoliikenteen käyttäjät voivat kussakin neuvoteltavana olevassa maksujen ryhmässä ja neuvoteltavana olevien toimintakausien aikana






  i) | yhdistää samaan kuljetusasiakirjaan neuvoteltavana olleen lentoliikennepalvelun ja muiden lentoliikenteen harjoittajien samalla lentoreitillä tai siihen liittyvillä reiteillä tarjoaman lentoliikennepalvelun, jolloin sovelletaan kuljetuksen suorittavan lentoyhtiön tai lentoyhtiöiden maksuja ja ehtoja, sekä |
| --- | --- | --- |

b)

näillä neuvotteluilla on luotava interline-järjestelmä eli järjestelmä, jossa lentoliikenteen käyttäjät voivat kussakin neuvoteltavana olevassa maksujen ryhmässä ja neuvoteltavana olevien toimintakausien aikana

i)

yhdistää samaan kuljetusasiakirjaan neuvoteltavana olleen lentoliikennepalvelun ja muiden lentoliikenteen harjoittajien samalla lentoreitillä tai siihen liittyvillä reiteillä tarjoaman lentoliikennepalvelun, jolloin sovelletaan kuljetuksen suorittavan lentoyhtiön tai lentoyhtiöiden maksuja ja ehtoja, sekä

| ii) | vaihtaa neuvoteltavana ollutta lentoliikennepalvelua koskeva varaus toisen lentoliikenteen harjoittajan samalla reitillä tarjoamaan lentoliikennepalveluun, jos alkuperäisen varauksen ehdot sen sallivat, jolloin siihen sovelletaan tämän toisen lentoliikenteen harjoittajan maksuja ja ehtoja, |
| --- | --- |

ii)

vaihtaa neuvoteltavana ollutta lentoliikennepalvelua koskeva varaus toisen lentoliikenteen harjoittajan samalla reitillä tarjoamaan lentoliikennepalveluun, jos alkuperäisen varauksen ehdot sen sallivat, jolloin siihen sovelletaan tämän toisen lentoliikenteen harjoittajan maksuja ja ehtoja,

| c) | lentoliikenteen harjoittajan on voitava puolueettomista ja syrjimättömistä teknisistä tai kaupallisista syistä kieltäytyä sallimasta varausten yhdistämistä ja muutoksia, erityisesti jos kuljetuksen suorittava lentoliikenteen harjoittaja epäilee tästä kuljetuksesta maksun saavan kuljetuksensuorittajan luottokelpoisuutta, jolloin tästä on ilmoitettava kirjallisesti viimeksi mainitulle lentoliikenteen harjoittajalle, |
| --- | --- |

c)

lentoliikenteen harjoittajan on voitava puolueettomista ja syrjimättömistä teknisistä tai kaupallisista syistä kieltäytyä sallimasta varausten yhdistämistä ja muutoksia, erityisesti jos kuljetuksen suorittava lentoliikenteen harjoittaja epäilee tästä kuljetuksesta maksun saavan kuljetuksensuorittajan luottokelpoisuutta, jolloin tästä on ilmoitettava kirjallisesti viimeksi mainitulle lentoliikenteen harjoittajalle,

| d) | osallistuvien lentoliikenteen harjoittajien on sovellettava neuvoteltavina olevia matkustajamaksuja syrjimättä matkustajia kansallisuuden tai kotipaikan perusteella, |
| --- | --- |

d)

osallistuvien lentoliikenteen harjoittajien on sovellettava neuvoteltavina olevia matkustajamaksuja syrjimättä matkustajia kansallisuuden tai kotipaikan perusteella,

| e) | osallistumisen näihin neuvotteluihin on oltava vapaaehtoista ja avointa kaikille lentoliikenteen harjoittajille, jotka harjoittavat tai aikovat harjoittaa suoraa tai välillistä lentoliikennettä kyseisellä reitillä, |
| --- | --- |

e)

osallistumisen näihin neuvotteluihin on oltava vapaaehtoista ja avointa kaikille lentoliikenteen harjoittajille, jotka harjoittavat tai aikovat harjoittaa suoraa tai välillistä lentoliikennettä kyseisellä reitillä,

| f) | neuvottelut eivät saa olla osallistujia sitovia eli osallistujilla on oltava neuvottelujen jälkeen oikeus toimia itsenäisesti matkustajamaksujen osalta, |
| --- | --- |

f)

neuvottelut eivät saa olla osallistujia sitovia eli osallistujilla on oltava neuvottelujen jälkeen oikeus toimia itsenäisesti matkustajamaksujen osalta,

| g) | neuvottelut eivät saa koskea sopimusta asiamiehille maksettavasta korvauksesta tai muista neuvoteltavina olevia maksuja koskevista seikoista, |
| --- | --- |

g)

neuvottelut eivät saa koskea sopimusta asiamiehille maksettavasta korvauksesta tai muista neuvoteltavina olevia maksuja koskevista seikoista,

| h) | jos maksut on ilmoitettava, jokaisen osallistujan on ilmoitettava erikseen muut kuin neuvoteltavana olleet maksut asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille; tämä sen on voitava tehdä joko itse tai asiamiehensä tai myyntiedustajansa välityksellä. |
| --- | --- |

h)

jos maksut on ilmoitettava, jokaisen osallistujan on ilmoitettava erikseen muut kuin neuvoteltavana olleet maksut asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille; tämä sen on voitava tehdä joko itse tai asiamiehensä tai myyntiedustajansa välityksellä.

2.   Yhteisössä ja kolmansissa maissa sijaitsevien lähtö- ja saapumispaikkojen välisen säännöllisen lentoliikenteen matkustajamaksuja koskevien neuvotteluihin osallistuvien lentoliikenteen harjoittajien on kerättävä 1 päivästä heinäkuuta 2006 seuraavat tiedot:

| i) | näissä neuvotteluissa vahvistetuilla hinnoilla kirjoitettujen lippujen määrä suhteessa kaikkeen Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden väliseen liikenteeseen kirjoitettujen lippujen kokonaismäärään, |
| --- | --- |

i)

näissä neuvotteluissa vahvistetuilla hinnoilla kirjoitettujen lippujen määrä suhteessa kaikkeen Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden väliseen liikenteeseen kirjoitettujen lippujen kokonaismäärään,

| ii) | missä määrin neuvotteluissa vahvistetun hintaisia lippuja todella käytetään interline-järjestelyihin, |
| --- | --- |

ii)

missä määrin neuvotteluissa vahvistetun hintaisia lippuja todella käytetään interline-järjestelyihin,

| iii) | missä määrin muita kuin neuvotteluissa vahvistetun hintaisia lippuja todella käytetään interline-järjestelyihin. |
| --- | --- |

iii)

missä määrin muita kuin neuvotteluissa vahvistetun hintaisia lippuja todella käytetään interline-järjestelyihin.

Tiedot kerätään kaikista hintaluokista, joiden osalta on sovittu interline-hinnoista. Tietojen keräämiseen osallistuvien lentoliikenteen harjoittajien on toimitettava tai niiden puolesta on toimitettava kootut tiedot komissiolle kuuden kuukauden välein.

3.   Komissiolla ja asianomaisilla jäsenvaltioilla on oikeus lähettää tarkkailijoita matkustajamaksuja koskeviin neuvotteluihin. Tätä tarkoitusta varten lentoliikenteen harjoittajien on ilmoitettava kyseisille jäsenvaltioille ja komissiolle samanaikaisesti kuin osallistujille vähintään 10 päivää etukäteen neuvottelujen ajankohta, paikka ja aihe.

Tämä ilmoitus on tehtävä

| a) | kyseisille jäsenvaltioille näiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten määräämiä yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen, |
| --- | --- |

a)

kyseisille jäsenvaltioille näiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten määräämiä yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen,

| b) | komissiolle Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavia menettelyjä noudattaen. |
| --- | --- |

b)

komissiolle Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavia menettelyjä noudattaen.

Neuvotteluihin osallistuvien lentoliikenteen harjoittajien on toimitettava tai niiden puolesta on toimitettava komissiolle samaan aikaan kuin osallistujille yksityiskohtainen kertomus neuvotteluista viimeistään kuuden viikon kuluttua neuvotteluista.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan [...] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklan a ja b kohdan mukaan myönnettyä poikkeusta sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2006.

Tämän asetuksen 1 artiklan c kohdan mukaan myönnettyä poikkeusta sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2008.

Tätä asetusta sovelletaan taannehtivasti sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, jotka ovat olemassa sen tullessa voimaan, siitä ajankohdasta, jolloin tämän asetuksen soveltamisen edellytykset ovat täyttyneet.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä [...]

Komission puolesta

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 374, 31.12.1987, s. 9. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 411/2004 (EUVL L 68, 6.3.2004, s. 1).

1

(2)  EUVL L 1, 4.1.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 411/2004 (EUVL L 68, 6.3.2004, s. 1).

2

(3)  EUVL L 155, 26.6.1993, s. 18. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

3

(4)  EUVL L 157, 30.4.2004, s. 7.

4

(5)  Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan, Islannin tasavallan, Liechtensteinin ruhtinaskunnan, Norjan kuningaskunnan, Ruotsin kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton välinen Euroopan talousaluetta koskeva sopimus, EYVL L 1, 3.1.1994, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta 10 päivänä kesäkuuta 2005 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 87/2005, EUVL L 268, 13.10.2005, s. 23.

5

(6)  Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimus lentoliikenteestä, EYVL L 114, 30.4.2002, s. 73.

6

(7)  EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1554/2003 (EUVL L 221, 4.9.2003, s. 1).

7

---

Tuomioistuin

| 18.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 42/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 42/20

---

Yhteisöjen tuomioistuimen uusien jäsenien virkavalan vannominen

(2006/C 42/06)

Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 20.7.2005 tekemällä päätöksellä uudeksi tuomariksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen nimitettiin Bay Larsen sekä 14.10.2005 (1) tekemällä päätöksellä uudeksi julkisasiamieheksi nimitettiin Sharpston. He vannoivat virkavalansa 10.1.2006.

---

(1)  EUVL L 204, 5.8.2005, s. 11 ja L 279, 22.10.2005, s. 70.

---

| 18.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 42/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 42/21

---

Uusien tuomareiden jakaminen jaostoihin

(2006/C 42/07)

Yhteisöjen tuomioistuin on 17.1.2006 pitämässään kokouksessa päättänyt osoittaa tuomari Bay Larsenin toiseen ja viidenteen jaostoon.

Toisen ja viidennen jaoston kokoonpanot ovat seuraavat:

Toinen jaosto

jaoston puheenjohtaja Timmermans

tuomarit Makarczyk, Schintgen, Silva de Lapuerta, Kūris, Arestis, Klučka ja Bay Larsen

Viides jaosto

jaoston puheenjohtaja Makarczyk

tuomarit Schintgen, Silva de Lapuerta, Kūris, Arestis, Klučka ja Bay Larsen

---

| 18.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 42/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 42/22

---

Luettelot, joiden perusteella päätetään, ketkä tuomarit kuuluvat ratkaisukokoonpanoon

(2006/C 42/08)

Yhteisöjen tuomioistuin laati 17.1.2006 pitämässään kokouksessa yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 11 b artiklan 2 kohdassa tarkoitetun seuraavan luettelon, jonka perusteella päätetään, ketkä tuomarit kuuluvat suureen jaostoon:

| | La Pergola |
| --- | --- |

La Pergola

| | Bay Larsen |
| --- | --- |

Bay Larsen

| | Puissochet |
| --- | --- |

Puissochet

| | Ó Caoimh |
| --- | --- |

Ó Caoimh

| | Schintgen |
| --- | --- |

Schintgen

| | Levits |
| --- | --- |

Levits

| | Colneric |
| --- | --- |

Colneric

| | Lõhmus |
| --- | --- |

Lõhmus

| | von Bahr |
| --- | --- |

von Bahr

| | Klučka |
| --- | --- |

Klučka

| | Cunha Rodrigues |
| --- | --- |

Cunha Rodrigues

| | Malenovský |
| --- | --- |

Malenovský

| | Silva de Lapuerta |
| --- | --- |

Silva de Lapuerta

| | Ilešič |
| --- | --- |

Ilešič

| | Lenaerts |
| --- | --- |

Lenaerts

| | Borg Barthet |
| --- | --- |

Borg Barthet

| | Schiemann |
| --- | --- |

Schiemann

| | Arestis |
| --- | --- |

Arestis

| | Makarczyk |
| --- | --- |

Makarczyk

| | Juhász |
| --- | --- |

Juhász

| | Kūris |
| --- | --- |

Kūris

Yhteisöjen tuomioistuin laati 17.1.2006 pitämässään kokouksessa yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 11 c artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun luettelon tuomareista, jotka nimetään toiseen jaostoon seuraavasti:

| | Schintgen |
| --- | --- |

Schintgen

| | Bay Larsen |
| --- | --- |

Bay Larsen

| | Silva de Lapuerta |
| --- | --- |

Silva de Lapuerta

| | Klučka |
| --- | --- |

Klučka

| | Makarczyk |
| --- | --- |

Makarczyk

| | Arestis |
| --- | --- |

Arestis

| | Kūris |
| --- | --- |

Kūris

Yhteisöjen tuomioistuin laati 17.1.2006 pitämässään kokouksessa yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 11 c artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun luettelon tuomareista, jotka nimetään viidenteen jaostoon seuraasti:

| | Schintgen |
| --- | --- |

Schintgen

| | Silva de Lapuerta |
| --- | --- |

Silva de Lapuerta

| | Kūris |
| --- | --- |

Kūris

| | Arestis |
| --- | --- |

Arestis

| | Klučka |
| --- | --- |

Klučka

| | Bay Larsen |
| --- | --- |

Bay Larsen

---