# Euroopa Liidu C 169/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.169.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 169 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide15. juuni 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.169.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 169

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide15. juuni 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2012/C 169/01 | Nõukogu järeldused, 11. mai 2012, noorte loome- ja innovatsioonipotentsiaali edendamise kohta | 1 |
| 2012/C 169/02 | Nõukogu järeldused, 10. mai 2012, kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta | 5 |
| 2012/C 169/03 | Nõukogu ja nõukogus 10. mai 2012. aastal nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, milles käsitletakse dopinguvastast võitlust harrastusspordis | 9 |
| 2012/C 169/04 | Nõukogu järeldused, 11. mai 2012 haridus- ja koolitussüsteemi lõpetanute tööalase konkurentsivõime kohta | 11 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 169/05 | Euro vahetuskurss | 16 |
| 2012/C 169/06 | Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. oktoobrist 2012–31. detsembrini 2012 kindlaksmääratud kogustele teatavate ühenduse avatud kvootide alusel kodulinnulihasektori toodete puhul | 17 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2012/C 169/01

Nõukogu järeldused, 11. mai 2012, noorte loome- ja innovatsioonipotentsiaali edendamise kohta

1

2012/C 169/02

Nõukogu järeldused, 10. mai 2012, kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta

5

2012/C 169/03

Nõukogu ja nõukogus 10. mai 2012. aastal nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, milles käsitletakse dopinguvastast võitlust harrastusspordis

9

2012/C 169/04

Nõukogu järeldused, 11. mai 2012 haridus- ja koolitussüsteemi lõpetanute tööalase konkurentsivõime kohta

11

Euroopa Komisjon

2012/C 169/05

Euro vahetuskurss

16

2012/C 169/06

Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. oktoobrist 2012–31. detsembrini 2012 kindlaksmääratud kogustele teatavate ühenduse avatud kvootide alusel kodulinnulihasektori toodete puhul

17

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Parlament |
| 2012/C 169/07 | Töölevõtmise teadaanne PE/158/S | 18 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 169/08 | Konkursikutse – EACEA/20/12 – elukestva õppe programm – Strateegilise raamistiku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) eesmärkide rakendamine (sidusrühmade koostöö, eksperimendid ja innovatsioon) | 19 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 169/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 25 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Parlament

2012/C 169/07

Töölevõtmise teadaanne PE/158/S

18

Euroopa Komisjon

2012/C 169/08

Konkursikutse – EACEA/20/12 – elukestva õppe programm – Strateegilise raamistiku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) eesmärkide rakendamine (sidusrühmade koostöö, eksperimendid ja innovatsioon)

19

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 169/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

25

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 169/1

---

Nõukogu järeldused, 11. mai 2012, noorte loome- ja innovatsioonipotentsiaali edendamise kohta

2012/C 169/01

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

VÕTTES ARVESSE

| — | nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta, milles kutsutakse üles pakkuma tuge, et tagada noorte osalemine esindusdemokraatias ja kodanikuühiskonnas kõikidel tasanditel ning ühiskonnas laiemalt, ning lisaks toetama noorte andeid ja ettevõtlusoskusi, et suurendada nende tööalast konkurentsivõimet ja tulevasi töövõimalusi ning edendada isiklikku arengut, paremat õppimisvõimet, kultuuridevahelisi oskusi, kultuurilise mitmekesisuse mõistmist ja austamist ning uute ja paindlike pädevuste ja oskuste väljaarendamist tulevaste töövõimaluste jaoks; |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta, milles kutsutakse üles pakkuma tuge, et tagada noorte osalemine esindusdemokraatias ja kodanikuühiskonnas kõikidel tasanditel ning ühiskonnas laiemalt, ning lisaks toetama noorte andeid ja ettevõtlusoskusi, et suurendada nende tööalast konkurentsivõimet ja tulevasi töövõimalusi ning edendada isiklikku arengut, paremat õppimisvõimet, kultuuridevahelisi oskusi, kultuurilise mitmekesisuse mõistmist ja austamist ning uute ja paindlike pädevuste ja oskuste väljaarendamist tulevaste töövõimaluste jaoks;

| — | strateegiat „Euroopa 2020” ja selle juhtalgatusi „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” ja „Noorte liikuvus” ning eriti tööhõivealast peamist eesmärki (suurendada 20–64-aastaste naiste ja meeste tööhõivemäära 75 %-ni, sealhulgas noorte, eakate ja vähese kvalifikatsiooniga töötajate osalemise suurendamise ja seaduslike rändajate senisest parema integreerimisega) ning haridus- ja koolitusalast peamist eesmärki (parandada haridustasemeid, eelkõige vähendada koolist väljalangevuse määra vähem kui 10 %-ni ja suurendada kolmanda taseme või sellega võrdväärse haridusega 30–34-aastaste inimeste osatähtsust vähemalt 40 %-ni); |
| --- | --- |

—

strateegiat „Euroopa 2020” ja selle juhtalgatusi „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” ja „Noorte liikuvus” ning eriti tööhõivealast peamist eesmärki (suurendada 20–64-aastaste naiste ja meeste tööhõivemäära 75 %-ni, sealhulgas noorte, eakate ja vähese kvalifikatsiooniga töötajate osalemise suurendamise ja seaduslike rändajate senisest parema integreerimisega) ning haridus- ja koolitusalast peamist eesmärki (parandada haridustasemeid, eelkõige vähendada koolist väljalangevuse määra vähem kui 10 %-ni ja suurendada kolmanda taseme või sellega võrdväärse haridusega 30–34-aastaste inimeste osatähtsust vähemalt 40 %-ni);

| — | nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi loovuse ja innovatsiooni edendamise kohta hariduses ja koolituses; |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi loovuse ja innovatsiooni edendamise kohta hariduses ja koolituses;

| — | nõukogu 27. novembri 2009. aasta järeldusi loomepõlvkonna kujundamise edendamise kohta: noorte loovuse ning innovatsioonivõime arendamine kultuurilise eneseväljenduse kaudu, edendades laiemat juurdepääsu kultuurile ja kultuurilisele eneseväljendusele nii formaalse hariduse kui ka mitteformaalse õppe kaudu, eelkõige struktureeritud ja strateegiliste partnerluste kaudu institutsioonide ja poliitika tasandil; |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. novembri 2009. aasta järeldusi loomepõlvkonna kujundamise edendamise kohta: noorte loovuse ning innovatsioonivõime arendamine kultuurilise eneseväljenduse kaudu, edendades laiemat juurdepääsu kultuurile ja kultuurilisele eneseväljendusele nii formaalse hariduse kui ka mitteformaalse õppe kaudu, eelkõige struktureeritud ja strateegiliste partnerluste kaudu institutsioonide ja poliitika tasandil;

| — | nõukogu 19. novembri 2010. aasta resolutsioonis noorsootöö kohta rõhutatakse, kui oluline on tagada, et noorsootöö integreeritakse täies ulatuses algatusse „Noorte liikuvus”. See peab varustama kõiki noori, eelkõige vähemate võimalustega noori, asjakohaste oskuste ja võtmepädevustega, mis on vajalikud ühiskonnale ja majandusele 2020. aastal; |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. novembri 2010. aasta resolutsioonis noorsootöö kohta rõhutatakse, kui oluline on tagada, et noorsootöö integreeritakse täies ulatuses algatusse „Noorte liikuvus”. See peab varustama kõiki noori, eelkõige vähemate võimalustega noori, asjakohaste oskuste ja võtmepädevustega, mis on vajalikud ühiskonnale ja majandusele 2020. aastal;

| — | nõukogu 19. mai 2011. aasta resolutsiooni kõigi noorte Euroopa demokraatias osalemise uute ja tõhusate vormide edendamise kohta, milles tunnistatakse, et noored saavad anda ühiskonna arengusse väärtusliku panuse; |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. mai 2011. aasta resolutsiooni kõigi noorte Euroopa demokraatias osalemise uute ja tõhusate vormide edendamise kohta, milles tunnistatakse, et noored saavad anda ühiskonna arengusse väärtusliku panuse;

| — | nõukogu 29. novembri 2011. aasta järeldusi kultuuri- ja loomepädevuste ning nende rolli kohta Euroopa intellektuaalse kapitali arendamisel; |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. novembri 2011. aasta järeldusi kultuuri- ja loomepädevuste ning nende rolli kohta Euroopa intellektuaalse kapitali arendamisel;

| — | Euroopa Ülemkogu liikmete 30. jaanuari 2012. aasta avaldust, milles kutsutakse üles tegema jõupingutusi tööhõive ja eelkõige noorte tööhõive stimuleerimiseks, sealhulgas edendades noorte esimest töökogemust ja nende osalemist tööturul. |
| --- | --- |

—

Euroopa Ülemkogu liikmete 30. jaanuari 2012. aasta avaldust, milles kutsutakse üles tegema jõupingutusi tööhõive ja eelkõige noorte tööhõive stimuleerimiseks, sealhulgas edendades noorte esimest töökogemust ja nende osalemist tööturul.

TUNNISTAVAD, ET

| — | Euroopa Liit seisab silmitsi märkimisväärse hulga väljakutsetega, sealhulgas ülemaailmse majandus- ja finantskriisi majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega, mille tulemusena on majanduskasv ja edusammud ebapiisavad, noorte töötuse määr on kõrge, noorte võimalused on piiratud ning puudub sotsiaalne kaasatus ja ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liit seisab silmitsi märkimisväärse hulga väljakutsetega, sealhulgas ülemaailmse majandus- ja finantskriisi majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega, mille tulemusena on majanduskasv ja edusammud ebapiisavad, noorte töötuse määr on kõrge, noorte võimalused on piiratud ning puudub sotsiaalne kaasatus ja ühtekuuluvus;

| — | noorte praegune töötuse määr Euroopas (üle 20 %) on kaks korda suurem kogu tööealise elanikkonna töötuse määrast ning sellel on tõenäoliselt tõsine lühi- ja pikaajaline mõju asjaomastele noortele, sealhulgas lisa- või erivajadustega või väiksemate võimalustega noortele, kelle kvalifikatsioonitase võib olla piiratud; |
| --- | --- |

—

noorte praegune töötuse määr Euroopas (üle 20 %) on kaks korda suurem kogu tööealise elanikkonna töötuse määrast ning sellel on tõenäoliselt tõsine lühi- ja pikaajaline mõju asjaomastele noortele, sealhulgas lisa- või erivajadustega või väiksemate võimalustega noortele, kelle kvalifikatsioonitase võib olla piiratud;

| — | loovuse, innovaatilisuse, kohanemisvõime ja heade suhtlemisoskuste järele on tööturul ja ühiskondlikus elus üha suurem nõudlus ning samuti on vaja arendada ettevõtlusoskusi; |
| --- | --- |

—

loovuse, innovaatilisuse, kohanemisvõime ja heade suhtlemisoskuste järele on tööturul ja ühiskondlikus elus üha suurem nõudlus ning samuti on vaja arendada ettevõtlusoskusi;

| — | noorte osalemise määr ametlikes demokraatlikes protsessides, nagu valimised, on kogu elanikkonna osalemismäärast sageli väiksem. |
| --- | --- |

—

noorte osalemise määr ametlikes demokraatlikes protsessides, nagu valimised, on kogu elanikkonna osalemismäärast sageli väiksem.

LEIAVAD, ET

| — | noorte loome- ja innovatsioonipotentsiaali kasutamine ettevõtluses on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamise võti; |
| --- | --- |

—

noorte loome- ja innovatsioonipotentsiaali kasutamine ettevõtluses on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamise võti;

| — | ettevõtlusharidus võib suurendada noortes positiivsemat suhtumist haridusse, kõrgemate eesmärkide seadmist oma tulevasele haridusele ja karjäärile, enda tunnetamist ühiskonnale kasulikuna ja optimismi tuleviku suhtes; |
| --- | --- |

—

ettevõtlusharidus võib suurendada noortes positiivsemat suhtumist haridusse, kõrgemate eesmärkide seadmist oma tulevasele haridusele ja karjäärile, enda tunnetamist ühiskonnale kasulikuna ja optimismi tuleviku suhtes;

| — | noorte aktiivne osalemine ühiskonnas, näiteks noorsootöös, vabatahtlikus tegevuses ja kodanikuorganisatsioonides annab võimaluse kasutada ära nende loovust ja innovatsioonivõimet ning seega nende kodanikuaktiivsust ning suurendab nende tööturul osalemise väljavaateid ja võimalusi alustada tööd füüsilisest isikust ettevõtjana; |
| --- | --- |

—

noorte aktiivne osalemine ühiskonnas, näiteks noorsootöös, vabatahtlikus tegevuses ja kodanikuorganisatsioonides annab võimaluse kasutada ära nende loovust ja innovatsioonivõimet ning seega nende kodanikuaktiivsust ning suurendab nende tööturul osalemise väljavaateid ja võimalusi alustada tööd füüsilisest isikust ettevõtjana;

| — | mitteformaalne ja informaalne õppimine ning formaalne haridus ja koolitus on hädavajalik pädevuste ja oskuste arendamiseks tööalase konkurentsivõime jaoks, noorte suuremaks kaasamiseks tööturule ja laiemalt ühiskonda; |
| --- | --- |

—

mitteformaalne ja informaalne õppimine ning formaalne haridus ja koolitus on hädavajalik pädevuste ja oskuste arendamiseks tööalase konkurentsivõime jaoks, noorte suuremaks kaasamiseks tööturule ja laiemalt ühiskonda;

| — | noorsootöö ja noorteorganisatsioonid on noorte, sealhulgas vähemate võimalustega noorte oskuste ja pädevuste arendamise vahendajaks; |
| --- | --- |

—

noorsootöö ja noorteorganisatsioonid on noorte, sealhulgas vähemate võimalustega noorte oskuste ja pädevuste arendamise vahendajaks;

| — | kultuuripädevuste omandamine on noorte intellektuaalse kapitali arendamisel otsustava tähtsusega ning soodustab nende loovuse ja innovatsioonivõime kujunemist; |
| --- | --- |

—

kultuuripädevuste omandamine on noorte intellektuaalse kapitali arendamisel otsustava tähtsusega ning soodustab nende loovuse ja innovatsioonivõime kujunemist;

| — | noorte loovat sotsiaalmeedia kasutamist tuleks veelgi stimuleerida ning lisaks teha jõupingutusi, et parandada nende meediale juurdepääsu võimet ning meedia sisu mõistmise, kriitilise hindamise, loomise ja edastamise võimet, selleks et edendada nende üldist osalemist ühiskonnas, sealhulgas luues kogukondade ja üksikisikute veebis ühendamise abil sotsiaalset kapitali ning andes samal ajal ühiskonnale võimaluse kasutada ära nende pädevusi ja oskusi. |
| --- | --- |

—

noorte loovat sotsiaalmeedia kasutamist tuleks veelgi stimuleerida ning lisaks teha jõupingutusi, et parandada nende meediale juurdepääsu võimet ning meedia sisu mõistmise, kriitilise hindamise, loomise ja edastamise võimet, selleks et edendada nende üldist osalemist ühiskonnas, sealhulgas luues kogukondade ja üksikisikute veebis ühendamise abil sotsiaalset kapitali ning andes samal ajal ühiskonnale võimaluse kasutada ära nende pädevusi ja oskusi.

LEPIVAD KOKKU, ET

| — | noorte osalemine tööturul on väga oluline, et saada kasu nende loome- ja innovatsioonipotentsiaalist ning tagada nende kodanikuaktiivsus ja sotsiaalne kaasatus; |
| --- | --- |

—

noorte osalemine tööturul on väga oluline, et saada kasu nende loome- ja innovatsioonipotentsiaalist ning tagada nende kodanikuaktiivsus ja sotsiaalne kaasatus;

| — | noorte loovust, innovatsioonivõimet ja ettevõtlusoskusi tuleks edendada kui ühiskonnaelus aktiivse osalemise vahendit, andes selleks piisavalt rahalisi vahendeid ja luues innovatsiooni soodustamiseks asjakohaste sektorite vahel partnerlusi; |
| --- | --- |

—

noorte loovust, innovatsioonivõimet ja ettevõtlusoskusi tuleks edendada kui ühiskonnaelus aktiivse osalemise vahendit, andes selleks piisavalt rahalisi vahendeid ja luues innovatsiooni soodustamiseks asjakohaste sektorite vahel partnerlusi;

| — | mitteformaalse ja informaalse õppimise käigus omandatud pädevusi ja oskusi tuleks rohkem edendada ja eelistatavalt tunnustada, et tugevdada noorte võimeid ja tulevast rolli tööturul, näiteks töötajate või ettevõtjatena; |
| --- | --- |

—

mitteformaalse ja informaalse õppimise käigus omandatud pädevusi ja oskusi tuleks rohkem edendada ja eelistatavalt tunnustada, et tugevdada noorte võimeid ja tulevast rolli tööturul, näiteks töötajate või ettevõtjatena;

| — | noortealgatused, mida toetatakse praegu programmiga „Aktiivsed noored”, on oluline vahend noorte loova ettevõtlikkuse innustamiseks ja toetamiseks. |
| --- | --- |

—

noortealgatused, mida toetatakse praegu programmiga „Aktiivsed noored”, on oluline vahend noorte loova ettevõtlikkuse innustamiseks ja toetamiseks.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

| 1) | toetama noorte loovust, innovatsioonivõimet ja andeid, eesmärgiga tagada piisavad võimalused isiklikuks ja sotsiaalseks arenguks mitteformaalse ja informaalse õppimise, vabatahtliku töö, kodanikuaktiivsuse, kultuuridevahelise koostöö ja noorsootöö kaudu, näiteks tagades võimaluse korral piisava ja jätkusuutliku rahastamise; |
| --- | --- |

1)

toetama noorte loovust, innovatsioonivõimet ja andeid, eesmärgiga tagada piisavad võimalused isiklikuks ja sotsiaalseks arenguks mitteformaalse ja informaalse õppimise, vabatahtliku töö, kodanikuaktiivsuse, kultuuridevahelise koostöö ja noorsootöö kaudu, näiteks tagades võimaluse korral piisava ja jätkusuutliku rahastamise;

| 2) | ergutama noorte juhitavate projektide ja ürituste korraldamiseks strateegiliste partnerluste loomist noorteorganisatsioonide, kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste ning erasektori vahel; |
| --- | --- |

2)

ergutama noorte juhitavate projektide ja ürituste korraldamiseks strateegiliste partnerluste loomist noorteorganisatsioonide, kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste ning erasektori vahel;

| 3) | võimaldama ja parandama mitteformaalse ja informaalse õppe tulemuste tunnustamist ja valideerimist; |
| --- | --- |

3)

võimaldama ja parandama mitteformaalse ja informaalse õppe tulemuste tunnustamist ja valideerimist;

| 4) | innustama algatusi, millega edendada koos noortega ühise vastutuse võtmist noortega seotud küsimuste eest dialoogi abil, mille käigus kõik osalejad saavad esitada mõtteid, kuidas kaasata noori demokraatlikesse otsustamismenetlustesse kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

4)

innustama algatusi, millega edendada koos noortega ühise vastutuse võtmist noortega seotud küsimuste eest dialoogi abil, mille käigus kõik osalejad saavad esitada mõtteid, kuidas kaasata noori demokraatlikesse otsustamismenetlustesse kõigil tasanditel;

| 5) | edendama ja levitama teavet noorte loovuse, innovatsioonivõime ja annete kohta heade tavade vahetamise kaudu. |
| --- | --- |

5)

edendama ja levitama teavet noorte loovuse, innovatsioonivõime ja annete kohta heade tavade vahetamise kaudu.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES

| 1) | moodustama temaatilise eksperdirühma, kus osalevad liikmesriikide poolt nimetatud eksperdid avatud koordinatsiooni meetodi põhimõtte alusel ning vastavalt lisas esitatud põhimõtetele, järgmisel eesmärgil:






  — | et jagada parimaid tavasid selle kohta, kuidas edendada noorte loovust ja innovatsioonivõimet, tehes kindlaks mitteformaalse ja informaalse õppimise käigus omandatud pädevused ja oskused, mis on tööalase konkurentsivõime puhul asjakohased; |
| --- | --- | --- |

1)

moodustama temaatilise eksperdirühma, kus osalevad liikmesriikide poolt nimetatud eksperdid avatud koordinatsiooni meetodi põhimõtte alusel ning vastavalt lisas esitatud põhimõtetele, järgmisel eesmärgil:

—

et jagada parimaid tavasid selle kohta, kuidas edendada noorte loovust ja innovatsioonivõimet, tehes kindlaks mitteformaalse ja informaalse õppimise käigus omandatud pädevused ja oskused, mis on tööalase konkurentsivõime puhul asjakohased;

| 2) | käsitlema noorte loovust ja innovatsioonivõimet ning nende kodanikuaktiivsust ja sotsiaalset kaasatust programmi „Aktiivsed noored” prioriteetide kaudu ning – ilma, et see piiraks käimasolevaid läbirääkimisi – võimaluse korral ka teiste olemasolevate ja tulevaste ELi programmide ja fondide, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi abil; |
| --- | --- |

2)

käsitlema noorte loovust ja innovatsioonivõimet ning nende kodanikuaktiivsust ja sotsiaalset kaasatust programmi „Aktiivsed noored” prioriteetide kaudu ning – ilma, et see piiraks käimasolevaid läbirääkimisi – võimaluse korral ka teiste olemasolevate ja tulevaste ELi programmide ja fondide, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi abil;

| 3) | kaaluma meediakasutusuuringu korraldamist demokraatliku osalemise kohta riigi ja Euroopa tasandil, et toetada demokraatliku osalemise suurendamist noortele kohandatud, noortesõbraliku ja läbipaistva teavitamise teel; |
| --- | --- |

3)

kaaluma meediakasutusuuringu korraldamist demokraatliku osalemise kohta riigi ja Euroopa tasandil, et toetada demokraatliku osalemise suurendamist noortele kohandatud, noortesõbraliku ja läbipaistva teavitamise teel;

| 4) | kasutama optimaalselt ära Euroopa kodanike aastat 2013, (1) et keskenduda noorte vabale liikumisele ja täielikule osalemisele Euroopa ühiskonnaelus; ning suurendama nende teadmisi oma õigustest ja kohustustest ELi kodanikena, samuti ühtekuuluvust ja vastastikust mõistmist. |
| --- | --- |

4)

kasutama optimaalselt ära Euroopa kodanike aastat 2013, (1) et keskenduda noorte vabale liikumisele ja täielikule osalemisele Euroopa ühiskonnaelus; ning suurendama nende teadmisi oma õigustest ja kohustustest ELi kodanikena, samuti ühtekuuluvust ja vastastikust mõistmist.

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES

| 1) | esitama noorte töörühmale aruande nimetatud temaatilise eksperdirühma tulemuste kohta hiljemalt 2013. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

1)

esitama noorte töörühmale aruande nimetatud temaatilise eksperdirühma tulemuste kohta hiljemalt 2013. aasta lõpuks;

| 2) | levitama tulevase noorte osalemist Euroopa demokraatlikus elus käsitleva uuringu tulemusi, keskendudes eriti selle võimalikele mõjudele ELi noorte tööalasele konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

2)

levitama tulevase noorte osalemist Euroopa demokraatlikus elus käsitleva uuringu tulemusi, keskendudes eriti selle võimalikele mõjudele ELi noorte tööalasele konkurentsivõimele;

| 3) | tegema ettepaneku koostada nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise kohta, nagu teatati strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatustes „Noorte liikuvus” ja „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”. |
| --- | --- |

3)

tegema ettepaneku koostada nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise kohta, nagu teatati strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatustes „Noorte liikuvus” ja „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”.

---

(1)  Euroopa kodanike aastat (2013) käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku ametliku vastuvõtmise korral (dok 13478/11).

---

LISA

Liikmesriikide ja komisjoni moodustatud temaatilise eksperdirühma liikmesuse ja toimimise põhimõtted

Liikmesus

| — | Liikmesriikide osalemine eksperdirühma töös on vabatahtlik ning liikmesriigid võivad sellega ühineda mis tahes ajahetkel. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide osalemine eksperdirühma töös on vabatahtlik ning liikmesriigid võivad sellega ühineda mis tahes ajahetkel.

| — | Temaatilise eksperdirühma töös osalemisest huvitatud liikmesriigid tagavad, et nimetatud ekspertidel on asjakohane kogemus riigi tasandil, ning tagavad tõhusa teabevahetuse pädevate riigiasutustega. Ekspertide nimetamise menetlusi koordineerib komisjon. |
| --- | --- |

—

Temaatilise eksperdirühma töös osalemisest huvitatud liikmesriigid tagavad, et nimetatud ekspertidel on asjakohane kogemus riigi tasandil, ning tagavad tõhusa teabevahetuse pädevate riigiasutustega. Ekspertide nimetamise menetlusi koordineerib komisjon.

| — | Temaatiline eksperdirühm võib teha otsuse kaasata muid osalejaid, näiteks sõltumatuid eksperte, sidusrühmi ja Euroopa kolmandate riikide esindajaid. |
| --- | --- |

—

Temaatiline eksperdirühm võib teha otsuse kaasata muid osalejaid, näiteks sõltumatuid eksperte, sidusrühmi ja Euroopa kolmandate riikide esindajaid.

Töökord

| — | Temaatiline eksperdirühm nimetab eksperdirühma esimesel koosolekul oma esimehe ja kaasesimehed. Samuti koostab ta tööplaani, et saada vajaliku teema kohta konkreetseid ja kasutuskõlblikke tulemusi. |
| --- | --- |

—

Temaatiline eksperdirühm nimetab eksperdirühma esimesel koosolekul oma esimehe ja kaasesimehed. Samuti koostab ta tööplaani, et saada vajaliku teema kohta konkreetseid ja kasutuskõlblikke tulemusi.

| — | Komisjon pakub temaatilisele eksperdirühmale oskusteavet ja logistilist tuge ning tagab sekretariaaditeenuse. Komisjon toetab eksperdirühma võimaluste piires muul sobival viisil. |
| --- | --- |

—

Komisjon pakub temaatilisele eksperdirühmale oskusteavet ja logistilist tuge ning tagab sekretariaaditeenuse. Komisjon toetab eksperdirühma võimaluste piires muul sobival viisil.

| — | Temaatiline eksperdirühm kohtub üldjuhul Brüsselis, kuid võib mõne liikmesriigi kutsel korraldada kokkusaamisi ka väljaspool Brüsselit. |
| --- | --- |

—

Temaatiline eksperdirühm kohtub üldjuhul Brüsselis, kuid võib mõne liikmesriigi kutsel korraldada kokkusaamisi ka väljaspool Brüsselit.

---

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 169/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 169/5

---

Nõukogu järeldused, 10. mai 2012, kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta

2012/C 169/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE, ET:

| — | liikmesriikide kultuurimaterjali digiteerimine, sellele sidusjuurdepääsu tagamine ja selle pikaajaline digitaalne säilitamine on olulised selleks, et võimaldada kõigile juurdepääsu kultuurile ja teadmistele digitaalajastul ning et propageerida Euroopa kultuuripärandi rikkust ja mitmekesisust; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide kultuurimaterjali digiteerimine, sellele sidusjuurdepääsu tagamine ja selle pikaajaline digitaalne säilitamine on olulised selleks, et võimaldada kõigile juurdepääsu kultuurile ja teadmistele digitaalajastul ning et propageerida Euroopa kultuuripärandi rikkust ja mitmekesisust;

| — | digiteeritud kultuurimaterjal on oluliseks allikaks Euroopa kultuuri- ja loomesektorile (1). Liikmesriikide kultuuripärandi digiteerimine ja sellele sidusjuurdepääsu tagamine nii riiklikus kui ka piiriüleses kontekstis aitab kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning digitaalse ühtse turu saavutamisele uute ja innovatiivsete sidustoodete ja -teenuste suurema pakkumise kaudu; |
| --- | --- |

—

digiteeritud kultuurimaterjal on oluliseks allikaks Euroopa kultuuri- ja loomesektorile (1). Liikmesriikide kultuuripärandi digiteerimine ja sellele sidusjuurdepääsu tagamine nii riiklikus kui ka piiriüleses kontekstis aitab kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning digitaalse ühtse turu saavutamisele uute ja innovatiivsete sidustoodete ja -teenuste suurema pakkumise kaudu;

| — | koordineeritud tegevus liidu tasandil on vajalik riikide jõupingutuste vahel sünergiate tekitamiseks ja Euroopa kultuuripärandile sidusjuurdepääsu kriitilise massi saavutamise tagamiseks; |
| --- | --- |

—

koordineeritud tegevus liidu tasandil on vajalik riikide jõupingutuste vahel sünergiate tekitamiseks ja Euroopa kultuuripärandile sidusjuurdepääsu kriitilise massi saavutamise tagamiseks;

| — | digiteerimise ja Euroopa tasandil tehtava koostöö kontekst on muutunud pärast seda, kui nõukogu võttis 2006. aastal vastu järeldused kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise kohta (2). Europeana käivitati 2008. aastal ühise mitmekeelse juurdepääsupunktina Euroopa digitaalsele kultuuripärandile ja selle edasine arendamine pandi paika nõukogu 2010. aasta järeldustes „Europeana kohta: järgmised sammud” (3); |
| --- | --- |

—

digiteerimise ja Euroopa tasandil tehtava koostöö kontekst on muutunud pärast seda, kui nõukogu võttis 2006. aastal vastu järeldused kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise kohta (2). Europeana käivitati 2008. aastal ühise mitmekeelse juurdepääsupunktina Euroopa digitaalsele kultuuripärandile ja selle edasine arendamine pandi paika nõukogu 2010. aasta järeldustes „Europeana kohta: järgmised sammud” (3);

1.   TERVITAB:

| — | komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta soovitust kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (4) (2011/711/EL) kui osa Euroopa digitaalsest tegevuskavast (5); |
| --- | --- |

—

komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta soovitust kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (4) (2011/711/EL) kui osa Euroopa digitaalsest tegevuskavast (5);

2.   TUNNISTAB:

| — | liikmesriikides praegu tehtavaid jõupingutusi digiteerida kultuuriasutuste materjali ja võimaldada neile sidusjuurdepääsu ning jõupingutusi pakkuda majanduskriisi ajal digiteerimise jaoks rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

—

liikmesriikides praegu tehtavaid jõupingutusi digiteerida kultuuriasutuste materjali ja võimaldada neile sidusjuurdepääsu ning jõupingutusi pakkuda majanduskriisi ajal digiteerimise jaoks rahalisi vahendeid;

| — | Europeana ja sellesse panuse andnud liikmesriikide institutsioonide ja pärandi kogumise organisatsioonide tehtud väärtuslikku tööd nii infosisu kui ka koordineerimistegevuse osas; |
| --- | --- |

—

Europeana ja sellesse panuse andnud liikmesriikide institutsioonide ja pärandi kogumise organisatsioonide tehtud väärtuslikku tööd nii infosisu kui ka koordineerimistegevuse osas;

| — | et kuigi Euroopa kultuuripärandi digiteerimisel on tehtud edusamme, on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et sellest pärandist saaks digitaalajastul kestev väärtus Euroopa kodanike ja majanduse jaoks; |
| --- | --- |

—

et kuigi Euroopa kultuuripärandi digiteerimisel on tehtud edusamme, on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et sellest pärandist saaks digitaalajastul kestev väärtus Euroopa kodanike ja majanduse jaoks;

3.   RÕHUTAB:

| — | vajadust tuua esile Euroopa kultuuripärandi rikkus võrgukeskkonnas ning edendada infosisu ja uute sidusteenuste loomist kui osa infoühiskonnast ja teadmistepõhisest majandusest; |
| --- | --- |

—

vajadust tuua esile Euroopa kultuuripärandi rikkus võrgukeskkonnas ning edendada infosisu ja uute sidusteenuste loomist kui osa infoühiskonnast ja teadmistepõhisest majandusest;

| — | Europeana pikaajalise elujõulisuse tagamise suurt tähtsust, muu hulgas seoses juhtimise ja rahastamisega, ja vajadust jätkata Europeana edasiarendamist ühise mitmekeelse juurdepääsupunktina Euroopa digitaalsele kultuuripärandile ja loomesektorite väärtusliku allikana, eelkõige kõikidesse kategooriatesse kuuluva digiteeritud kultuurimaterjali (tekstid, audiovisuaalne materjal, muuseumiesemed, arhiivimaterjal jms) kvaliteedi tõstmise ja mitmekesisuse suurendamise teel; |
| --- | --- |

—

Europeana pikaajalise elujõulisuse tagamise suurt tähtsust, muu hulgas seoses juhtimise ja rahastamisega, ja vajadust jätkata Europeana edasiarendamist ühise mitmekeelse juurdepääsupunktina Euroopa digitaalsele kultuuripärandile ja loomesektorite väärtusliku allikana, eelkõige kõikidesse kategooriatesse kuuluva digiteeritud kultuurimaterjali (tekstid, audiovisuaalne materjal, muuseumiesemed, arhiivimaterjal jms) kvaliteedi tõstmise ja mitmekesisuse suurendamise teel;

| — | vajadust, et liikmesriigid ja komisjon teeksid ühiseid jõupingutusi, et edendada Europeanasse lisatava infosisu kvaliteedi- ja tehnilisi standardeid; |
| --- | --- |

—

vajadust, et liikmesriigid ja komisjon teeksid ühiseid jõupingutusi, et edendada Europeanasse lisatava infosisu kvaliteedi- ja tehnilisi standardeid;

| — | vajadust jätkata tööd digiteerimise ja metaandmete tehniliste standarditega, sealhulgas Europeana raamistiku kaudu, digiteeritud materjali pikaajalise säilitamise ja sellele juurdepääsu tagamise nimel; |
| --- | --- |

—

vajadust jätkata tööd digiteerimise ja metaandmete tehniliste standarditega, sealhulgas Europeana raamistiku kaudu, digiteeritud materjali pikaajalise säilitamise ja sellele juurdepääsu tagamise nimel;

| — | alusvisiooni, s.o teha kõigi asjakohaste partneritega tööd selle nimel, et vältida Europeana kaudu kättesaadavaks tehtava materjali puhul nn 20. sajandi musta auku, ning vajadust teha veebisaidil kättesaadavaks rohkem autoriõigusega kaitstud materjali; |
| --- | --- |

—

alusvisiooni, s.o teha kõigi asjakohaste partneritega tööd selle nimel, et vältida Europeana kaudu kättesaadavaks tehtava materjali puhul nn 20. sajandi musta auku, ning vajadust teha veebisaidil kättesaadavaks rohkem autoriõigusega kaitstud materjali;

| — | vajadust aktiivselt propageerida vabatahtlikke kokkuleppeid (6) kaubandusvõrgus mitte kättesaadavate tööde ulatusliku digiteerimise ja neile sidusjuurdepääsu andmise kohta ning võtta vajalikke meetmeid, et tagada vajalik õiguskindlus riiklikus ja piiriüleses kontekstis; |
| --- | --- |

—

vajadust aktiivselt propageerida vabatahtlikke kokkuleppeid (6) kaubandusvõrgus mitte kättesaadavate tööde ulatusliku digiteerimise ja neile sidusjuurdepääsu andmise kohta ning võtta vajalikke meetmeid, et tagada vajalik õiguskindlus riiklikus ja piiriüleses kontekstis;

| — | et Euroopa kultuuripärandi digiteerimisel ja sellele sidusjuurdepääsu tagamisel tuleks täiel määral arvestada intellektuaalomandiõigustega; |
| --- | --- |

—

et Euroopa kultuuripärandi digiteerimisel ja sellele sidusjuurdepääsu tagamisel tuleks täiel määral arvestada intellektuaalomandiõigustega;

4.   VÕTAB TEADMISEKS:

| — | analüüsirühma (Comité des Sages) aruande „Uus renessanss” (7) Euroopa kultuuripärandi internetis kättesaadavaks tegemise kohta ja komisjoni hiljutise seadusandliku ettepaneku digitaalteenuste taristute, kaasa arvatud Europeana rahastamise kohta Euroopa Ühendamise Rahastu osana, (8) samuti ettepanekud orbteoste kohta (9) ning avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (10); |
| --- | --- |

—

analüüsirühma (Comité des Sages) aruande „Uus renessanss” (7) Euroopa kultuuripärandi internetis kättesaadavaks tegemise kohta ja komisjoni hiljutise seadusandliku ettepaneku digitaalteenuste taristute, kaasa arvatud Europeana rahastamise kohta Euroopa Ühendamise Rahastu osana, (8) samuti ettepanekud orbteoste kohta (9) ning avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (10);

5.   KUTSUB LIIKESRIIKE ÜLES:

| — | astuma kooskõlas lisas esitatud prioriteetidega vajalikke samme selleks, et:






  — | tugevdada oma kultuurimaterjali digiteerimise strateegiaid ja eesmärke, |
| --- | --- | --- |

—

astuma kooskõlas lisas esitatud prioriteetidega vajalikke samme selleks, et:

—

tugevdada oma kultuurimaterjali digiteerimise strateegiaid ja eesmärke,

| — | parandada digiteerimise korraldust ja rahastamist, sealhulgas edendades avaliku ja erasektori koostööd, |
| --- | --- |

—

parandada digiteerimise korraldust ja rahastamist, sealhulgas edendades avaliku ja erasektori koostööd,

| — | parandada kultuurimaterjali internetis kasutamise ja sellele sidusjuurdepääsu tagamise raamtingimusi, |
| --- | --- |

—

parandada kultuurimaterjali internetis kasutamise ja sellele sidusjuurdepääsu tagamise raamtingimusi,

| — | aidata kaasa Europeana edasisele arendamisele, sealhulgas julgustades kultuuriasutusi panema kogu asjakohase digiteeritud kultuurimaterjali kõnealusele veebisaidile, |
| --- | --- |

—

aidata kaasa Europeana edasisele arendamisele, sealhulgas julgustades kultuuriasutusi panema kogu asjakohase digiteeritud kultuurimaterjali kõnealusele veebisaidile,

| — | tagada pikaajaline digitaalne säilitamine, |
| --- | --- |

—

tagada pikaajaline digitaalne säilitamine,

võttes samal ajal arvesse digiteerimise arengu eri tasemeid ja erinevaid lähenemisviise digiteerimisele, samuti eelarvete üldist konsolideerimist liikmesriikides;

6.   KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| — | andma jätkuvalt toetust Europeanale, mis on ühine mitmekeelne juurdepääsupunkt Euroopa digitaalsele kultuuripärandile, kooskõlas nõukogu 2010. aasta järeldustega Europeana kohta; |
| --- | --- |

—

andma jätkuvalt toetust Europeanale, mis on ühine mitmekeelne juurdepääsupunkt Euroopa digitaalsele kultuuripärandile, kooskõlas nõukogu 2010. aasta järeldustega Europeana kohta;

| — | koguma, analüüsima ja levitama riikide ja liidu tasandil saadud tulemusi ja kogemusi, esitama selle põhjal iga kahe aasta tagant aruande digiteerimise, sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise edusammude kohta; |
| --- | --- |

—

koguma, analüüsima ja levitama riikide ja liidu tasandil saadud tulemusi ja kogemusi, esitama selle põhjal iga kahe aasta tagant aruande digiteerimise, sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise edusammude kohta;

| — | toetama teabe ja heade tavade vahetamist, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluste ning digiteerimise standardite kohta; |
| --- | --- |

—

toetama teabe ja heade tavade vahetamist, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluste ning digiteerimise standardite kohta;

7.   KUTSUB LIIKMESRIIKE, KOMISJONI JA EUROPEANAT ÜLES OMA VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES:

| — | jätkama kooskõlas nõukogu 2010. aasta järeldustega (Europeana kohta) tööd Europeana infosisu tegevuskavaga, hõlmates sealhulgas erinevates liikmesriikides välja valitud Euroopa kultuuripärandi meistriteosed; |
| --- | --- |

—

jätkama kooskõlas nõukogu 2010. aasta järeldustega (Europeana kohta) tööd Europeana infosisu tegevuskavaga, hõlmates sealhulgas erinevates liikmesriikides välja valitud Euroopa kultuuripärandi meistriteosed;

| — | suurendama üldsuse teadlikkust Europeanast; |
| --- | --- |

—

suurendama üldsuse teadlikkust Europeanast;

| — | edendama Europeana kaudu kättesaadava materjali ja sellega seotud metaandmete kasutamist innovatiivsetel eesmärkidel, austades täielikult intellektuaalomandi õigusi; |
| --- | --- |

—

edendama Europeana kaudu kättesaadava materjali ja sellega seotud metaandmete kasutamist innovatiivsetel eesmärkidel, austades täielikult intellektuaalomandi õigusi;

| — | arendama edasi Europeanat kasutajasõbraliku juurdepääsupunktina; |
| --- | --- |

—

arendama edasi Europeanat kasutajasõbraliku juurdepääsupunktina;

| — | tegema konkreetseid edusamme Europeana juhtimisstruktuuri käsitlevates aruteludes. |
| --- | --- |

—

tegema konkreetseid edusamme Europeana juhtimisstruktuuri käsitlevates aruteludes.

---

(1)  Euroopa 2010. aasta konkurentsivõime aruande kohaselt on loomesektori osa ELi SKPs 3,3 % ja sellega on seotud 3 % ELi tööhõivest.

(2)  ELT C 297, 7.12.2006, lk 1.

(3)  ELT C 137, 27.5.2010, lk 19.

(4)  ELT L 283, 29.10.2011, lk 39.

(5)  KOM(2010) 245 lõplik/2.

(6)  Pärast komisjoni toetatud dialoogi huvirühmade vahel allkirjastasid sidusrühmade esindajad 20. septembril 2011 Brüsselis vastastikuse mõistmise memorandumi kaubandusvõrgus mitte kättesaadavate tööde digiteerimise ja kättesaadavaks tegemise peamiste põhimõtete kohta.

(7)  http://ec.europa.eu/information_society/activities/digital_libraries/comite_des_sages/index_en.htm

(8)  KOM(2011) 665 lõplik/3.

(9)  KOM(2011) 289 lõplik.

(10)  KOM(2011) 877 lõplik.

---

LISA

Prioriteetsed meetmed ja soovituslik ajakava

Tegevuste ja eesmärkide väljapakutud tabel on soovituslik tegevusjuhis liikmesriikide tööks aastatel 2012–2015.

| 1. | Tugevdada oma kultuurimaterjali digiteerimise strateegiaid ja eesmärke: |
| --- | --- |

1.

Tugevdada oma kultuurimaterjali digiteerimise strateegiaid ja eesmärke:

2.

| 2. | Tugevdada digiteerimise korraldust ja rahastamist, sealhulgas edendades avaliku ja erasektori koostööd:


   (1) |
| --- | --- |

Tugevdada digiteerimise korraldust ja rahastamist, sealhulgas edendades avaliku ja erasektori koostööd:

(1)

3.

| 3. | Parandada kultuurimaterjali internetis kasutamise ja sellele sidusjuurdepääsu tagamise raamtingimusi: |
| --- | --- |

Parandada kultuurimaterjali internetis kasutamise ja sellele sidusjuurdepääsu tagamise raamtingimusi:

4.

| 4. | Aidata kaasa Europeana edasisele arendamisele: |
| --- | --- |

Aidata kaasa Europeana edasisele arendamisele:

5.

| 5. | Tagada pikaajaline digitaalne säilitamine: |
| --- | --- |

Tagada pikaajaline digitaalne säilitamine:

(1)  Käesolevad järeldused ei piira läbirääkimisi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle.

---

---

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 169/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 169/9

---

Nõukogu ja nõukogus 10. mai 2012. aastal nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, milles käsitletakse dopinguvastast võitlust harrastusspordis

2012/C 169/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

1.   TULETADES MEELDE:

| 1. | 20. mail 2011 vastu võetud Euroopa Liidu spordialast töökava (2011–2014), (1) milles rõhutatakse dopingu vastu võitlemist prioriteetse teemana ja millega loodi dopinguvastase võitluse ekspertide rühm; |
| --- | --- |

1.

20. mail 2011 vastu võetud Euroopa Liidu spordialast töökava (2011–2014), (1) milles rõhutatakse dopingu vastu võitlemist prioriteetse teemana ja millega loodi dopinguvastase võitluse ekspertide rühm;

| 2. | komisjoni 11. juuli 2007. aasta valget raamatut spordi kohta, (2) milles kutsutakse kõiki rahvatervise eest vastutavaid asutusi üles arvestama dopingu tervist ohustavate aspektidega, ja komisjoni 18. jaanuari 2011. aasta teatist „Euroopa mõõtme arendamine spordis”, (3) milles märgitakse, et doping on endiselt spordile suureks ohuks ja et amatöörsportlaste dopingukasutus põhjustab tõsiseid rahvatervise probleeme ja see nõuab ennetavate meetmete võtmist, sealhulgas ka jõusaalides; |
| --- | --- |

2.

komisjoni 11. juuli 2007. aasta valget raamatut spordi kohta, (2) milles kutsutakse kõiki rahvatervise eest vastutavaid asutusi üles arvestama dopingu tervist ohustavate aspektidega, ja komisjoni 18. jaanuari 2011. aasta teatist „Euroopa mõõtme arendamine spordis”, (3) milles märgitakse, et doping on endiselt spordile suureks ohuks ja et amatöörsportlaste dopingukasutus põhjustab tõsiseid rahvatervise probleeme ja see nõuab ennetavate meetmete võtmist, sealhulgas ka jõusaalides;

| 3. | seda, et Euroopa Liidu meetmed spordi valdkonnas on suunatud muu hulgas sportlaste (eelkõige noorsportlaste) tervise ja kõlbelise palge kaitsmisele; |
| --- | --- |

3.

seda, et Euroopa Liidu meetmed spordi valdkonnas on suunatud muu hulgas sportlaste (eelkõige noorsportlaste) tervise ja kõlbelise palge kaitsmisele;

2.   VÕTTES ARVESSE, ET:

| 1. | doping on harrastusspordis ja harrastusspordi keskkondades, näiteks jõusaalides, oluline probleem kõigis ELi liikmesriikides, mis:






  — | ohustab kõigi dopingu kasutajate tervist; |
| --- | --- | --- |

1.

doping on harrastusspordis ja harrastusspordi keskkondades, näiteks jõusaalides, oluline probleem kõigis ELi liikmesriikides, mis:

—

ohustab kõigi dopingu kasutajate tervist;

| — | ohustab dopingu kasutajate vahetus läheduses viibivaid isikuid; |
| --- | --- |

—

ohustab dopingu kasutajate vahetus läheduses viibivaid isikuid;

| — | kahjustab harrastusspordi eetikat; |
| --- | --- |

—

kahjustab harrastusspordi eetikat;

| — | on seotud negatiivsete sotsiaalsete nähtustega, sealhulgas kriminaalse tegevusega, näiteks ebaseaduslik kauplemine dopinguainetega; |
| --- | --- |

—

on seotud negatiivsete sotsiaalsete nähtustega, sealhulgas kriminaalse tegevusega, näiteks ebaseaduslik kauplemine dopinguainetega;

| — | mõjutab eelkõige noori; |
| --- | --- |

—

mõjutab eelkõige noori;

| 2. | teadmised dopingu kohta harrastusspordis, sealhulgas kasutuse ja probleemi ulatus ning tulemuslikud meetmed seoses ennetamise, hariduse, kontrolli, karistamise ja taastumisega ainete kuritarvitamisest on piiratud ELi ja rahvusvahelisel tasandil (4); |
| --- | --- |

2.

teadmised dopingu kohta harrastusspordis, sealhulgas kasutuse ja probleemi ulatus ning tulemuslikud meetmed seoses ennetamise, hariduse, kontrolli, karistamise ja taastumisega ainete kuritarvitamisest on piiratud ELi ja rahvusvahelisel tasandil (4);

| 3. | kui tippspordis on dopinguvastase võitlusega seotud rahvusvaheline koostöö hästi arenenud, siis harrastusspordis on dopinguvastase võitlusega seotud koostöö olnud siiani piiratud nii ELi liikmesriikide vahel kui ka rahvusvaheliselt; |
| --- | --- |

3.

kui tippspordis on dopinguvastase võitlusega seotud rahvusvaheline koostöö hästi arenenud, siis harrastusspordis on dopinguvastase võitlusega seotud koostöö olnud siiani piiratud nii ELi liikmesriikide vahel kui ka rahvusvaheliselt;

| 4. | dopinguvastane võitlus harrastusspordis ei tohiks juhtida tähelepanu eemale dopinguvastaselt võitluselt tippspordis, vaid pigem peaks see täiendama jõupingutusi, et kindlustada dopinguvaba ja ohutut spordikeskkonda kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

4.

dopinguvastane võitlus harrastusspordis ei tohiks juhtida tähelepanu eemale dopinguvastaselt võitluselt tippspordis, vaid pigem peaks see täiendama jõupingutusi, et kindlustada dopinguvaba ja ohutut spordikeskkonda kõigil tasanditel;

| 5. | kui tippspordis on dopingu kasutamise peamine motiiv tulemuste parandamine, siis uuringud näitavad, et dopingu kasutajatel harrastusspordis on ka terve rida teisi motiive, sealhulgas esteetilised põhjused, enesekindluse suurendamine ja dopinguainete kasutamisega kaasneva eufooria kogemine, ning et dopinguprobleemist harrastusspordis tuleks vastavalt aru saada ja sellega tegeleda; |
| --- | --- |

5.

kui tippspordis on dopingu kasutamise peamine motiiv tulemuste parandamine, siis uuringud näitavad, et dopingu kasutajatel harrastusspordis on ka terve rida teisi motiive, sealhulgas esteetilised põhjused, enesekindluse suurendamine ja dopinguainete kasutamisega kaasneva eufooria kogemine, ning et dopinguprobleemist harrastusspordis tuleks vastavalt aru saada ja sellega tegeleda;

| 6. | samal ajal kui maailma dopinguvastane koodeks (edaspidi „koodeks”) keskendub dopinguvastasele võitlusele rahvusvahelises ja riiklikus tippspordis, on koodeksis märgitud ka, et riiklikud dopinguvastased organisatsioonid (NADOd) võivad otsustada kontrollida harrastus- ja meistrite tasandi võistlejaid ning kohaldada nende puhul dopinguvastaseid eeskirju, kuid et NADOd ei pea selliste isikute puhul kohaldama koodeksi kõiki aspekte ja võivad selle asemel kehtestada konkreetsed riiklikud dopingukontrolli eeskirjad võistlejatele, kes ei võistle rahvusvahelisel või riiklikul tasandil, ilma et nad koodeksiga vastuollu satuksid (5); |
| --- | --- |

6.

samal ajal kui maailma dopinguvastane koodeks (edaspidi „koodeks”) keskendub dopinguvastasele võitlusele rahvusvahelises ja riiklikus tippspordis, on koodeksis märgitud ka, et riiklikud dopinguvastased organisatsioonid (NADOd) võivad otsustada kontrollida harrastus- ja meistrite tasandi võistlejaid ning kohaldada nende puhul dopinguvastaseid eeskirju, kuid et NADOd ei pea selliste isikute puhul kohaldama koodeksi kõiki aspekte ja võivad selle asemel kehtestada konkreetsed riiklikud dopingukontrolli eeskirjad võistlejatele, kes ei võistle rahvusvahelisel või riiklikul tasandil, ilma et nad koodeksiga vastuollu satuksid (5);

3.   KUTSUVAD ELi LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 1. | innustama harrastusspordis kasutatavat dopingut ja sellega seotud teemasid käsitlevate haridusprogrammide, teavituskampaaniate või muude ennetavate meetmete väljatöötamist ja sellesse panustama; meetmeid võiksid rakendada spordiliikumine, vormisolekuga tegelev sektor ja haridussüsteem ning tervisesektor; |
| --- | --- |

1.

innustama harrastusspordis kasutatavat dopingut ja sellega seotud teemasid käsitlevate haridusprogrammide, teavituskampaaniate või muude ennetavate meetmete väljatöötamist ja sellesse panustama; meetmeid võiksid rakendada spordiliikumine, vormisolekuga tegelev sektor ja haridussüsteem ning tervisesektor;

| 2. | edendama tihedat koostööd avaliku sektori asutuste, spordiliikumise ja vormisolekuga tegeleva sektori vahel, näiteks jagama teavet esinemissageduse ja ennetamise kohta ning töötama välja ühisprojekte, suuniseid ja õigusakte dopinguvastaseks võitluseks harrastusspordis; |
| --- | --- |

2.

edendama tihedat koostööd avaliku sektori asutuste, spordiliikumise ja vormisolekuga tegeleva sektori vahel, näiteks jagama teavet esinemissageduse ja ennetamise kohta ning töötama välja ühisprojekte, suuniseid ja õigusakte dopinguvastaseks võitluseks harrastusspordis;

| 3. | innustama asjakohase ja tulemusliku teabe jagamist ja koostööd riiklike ja rahvusvaheliste asutuste vahel, kes tegelevad dopinguprobleemi aspektidega harrastusspordis ning dopinguainete ebaseadusliku müügi ja nendega kauplemise uurimise ja selle eest karistamisega, sealhulgas spordi, antidopingu, tervise ja hariduse eest vastutavad asutused ning politsei- ja tolliasutused; |
| --- | --- |

3.

innustama asjakohase ja tulemusliku teabe jagamist ja koostööd riiklike ja rahvusvaheliste asutuste vahel, kes tegelevad dopinguprobleemi aspektidega harrastusspordis ning dopinguainete ebaseadusliku müügi ja nendega kauplemise uurimise ja selle eest karistamisega, sealhulgas spordi, antidopingu, tervise ja hariduse eest vastutavad asutused ning politsei- ja tolliasutused;

| 4. | edendama tulemuslike ja asjakohaste riiklike meetmete raamistikku harrastusspordis dopinguainete tootmise, nendega kauplemise, nende levitamise ja omamise uurimiseks ja selle eest karistamiseks, et piirata selliste ainete kättesaadavust ja kasutamist, seda näiteks kontrolli ja seonduvate meetmete kaudu asjaomastes harrastusspordi keskkondades, näiteks jõusaalides; |
| --- | --- |

4.

edendama tulemuslike ja asjakohaste riiklike meetmete raamistikku harrastusspordis dopinguainete tootmise, nendega kauplemise, nende levitamise ja omamise uurimiseks ja selle eest karistamiseks, et piirata selliste ainete kättesaadavust ja kasutamist, seda näiteks kontrolli ja seonduvate meetmete kaudu asjaomastes harrastusspordi keskkondades, näiteks jõusaalides;

| 5. | toetama Maailma Dopinguvastase Agentuuri (WADA) jõupingutusi töötada välja tulemuslikke koostööraamistikke Europoli, Interpoli, Maailma Tolliorganisatsiooni, farmaatsiatööstuse ja muude asjaomaste rahvusvaheliste sidusrühmadega, et piirata dopinguainete, mida saab kasutada nii tipp- kui ka harrastusspordis, kättesaadavust; |
| --- | --- |

5.

toetama Maailma Dopinguvastase Agentuuri (WADA) jõupingutusi töötada välja tulemuslikke koostööraamistikke Europoli, Interpoli, Maailma Tolliorganisatsiooni, farmaatsiatööstuse ja muude asjaomaste rahvusvaheliste sidusrühmadega, et piirata dopinguainete, mida saab kasutada nii tipp- kui ka harrastusspordis, kättesaadavust;

4.   LEPIVAD KOKKU:

ELi spordialase töökava (2011–2014) raames loodud dopinguvastase võitluse ekspertide rühma volituste laiendamises, lisades järgmise meetme (rõhutades samal ajal, et prioriteediks tuleks seada meetmed, mida on kirjeldatud maailma dopinguvastase koodeksi läbivaatamise protsessi antava ELi panusega seotud töökavas): koguda kokku, sealhulgas koostöös asjaomaste sidusrühmadega, dopinguvastase võitluse parimad tavad harrastusspordis ELi liikmesriikides, muu hulgas seoses ennetamise, hariduse, kontrolli ja nendega seotud meetmetega, samuti seoses taastumisega ainete kuritarvitamisest, ning esitada 2013. aasta lõpuks selle põhjal dopinguvastast võitlust käsitlevad soovitused harrastusspordis, mida saaks rakendada nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil;

5.   KUTSUVAD EUROOPA KOMISJONI ÜLES:

| 1. | algatama selles valdkonnas varasemalt tehtud töö alusel uuringu, mille eesmärk on töötada välja tõenditel põhinev alus harrastusspordis dopinguvastaseks võitluseks mõeldud poliitikasuundade jaoks, sealhulgas teabe kogumise kaudu dopinguainete kasutamise kohta harrastusspordis ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

1.

algatama selles valdkonnas varasemalt tehtud töö alusel uuringu, mille eesmärk on töötada välja tõenditel põhinev alus harrastusspordis dopinguvastaseks võitluseks mõeldud poliitikasuundade jaoks, sealhulgas teabe kogumise kaudu dopinguainete kasutamise kohta harrastusspordis ELi liikmesriikides;

| 2. | edendama ja toetama parimate tavade jagamist ELis seoses dopinguvastase võitlusega harrastusspordis, muu hulgas toetuse kaudu riikidevahelistele üldsuse teadlikkuse tõstmise kampaaniatele ja ettevalmistavate meetmete kaudu spordi valdkonnas toetatud dopinguvastast võitlust käsitlevate projektide tulemuste levitamisele ning igasuguste harrastusspordis dopingut käsitlevate tulevikus toetatavate projektide tulemuste levitamisele. Parimate tavade jagamine võiks olla seotud järgmisega:






  — | haridus, teave ja üldise teadlikkuse tõstmine; |
| --- | --- | --- |

2.

edendama ja toetama parimate tavade jagamist ELis seoses dopinguvastase võitlusega harrastusspordis, muu hulgas toetuse kaudu riikidevahelistele üldsuse teadlikkuse tõstmise kampaaniatele ja ettevalmistavate meetmete kaudu spordi valdkonnas toetatud dopinguvastast võitlust käsitlevate projektide tulemuste levitamisele ning igasuguste harrastusspordis dopingut käsitlevate tulevikus toetatavate projektide tulemuste levitamisele. Parimate tavade jagamine võiks olla seotud järgmisega:

—

haridus, teave ja üldise teadlikkuse tõstmine;

| — | dopinguainete kasutamise kontroll harrastusspordis; |
| --- | --- |

—

dopinguainete kasutamise kontroll harrastusspordis;

| — | ravi ja taastumine dopingu kuritarvitamisest harrastusspordis; |
| --- | --- |

—

ravi ja taastumine dopingu kuritarvitamisest harrastusspordis;

| — | märgistamine ja toidulisandite sisu kontrollimine, et vältida dopinguainete tahtmatut manustamist; |
| --- | --- |

—

märgistamine ja toidulisandite sisu kontrollimine, et vältida dopinguainete tahtmatut manustamist;

| — | seadusandlikud meetmed, mis on osutunud mõnedes ELi liikmesriikides harrastusspordis dopinguga tegelemisel tulemuslikeks. |
| --- | --- |

—

seadusandlikud meetmed, mis on osutunud mõnedes ELi liikmesriikides harrastusspordis dopinguga tegelemisel tulemuslikeks.

---

(1)  ELT C 162, 1.6.2011, lk 1.

(2)  Dokument 11811/07.

(3)  Dokument 5597/11.

(4)  Teemat käsitlevate hiljutiste uuringute hulgas on harrastussporti puudutavad võrguprojektid, mida rahastatakse spordi valdkonna järgmiste ettevalmistavate meetmete kaudu: „Vormisolek dopingu vastu” ja „Steroidide peatamise strateegia”.

(5)  Maailma dopinguvastane koodeks, Maailma Dopinguvastane Agentuur, 2009, lk 126 (I liide, mõisted, sportlane).

---

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 169/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 169/11

---

Nõukogu järeldused, 11. mai 2012 haridus- ja koolitussüsteemi lõpetanute tööalase konkurentsivõime kohta

2012/C 169/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE:

| — | nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), (1) milles palutakse komisjonil, võttes arvesse tööalase konkurentsivõime parandamise tähtsust hariduse ja koolituse abil, et vastata praegustele ja tulevastele väljakutsetele tööturul, esitada ettepanek selle valdkonna võimaliku sihttaseme kohta; |
| --- | --- |

—

nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), (1) milles palutakse komisjonil, võttes arvesse tööalase konkurentsivõime parandamise tähtsust hariduse ja koolituse abil, et vastata praegustele ja tulevastele väljakutsetele tööturul, esitada ettepanek selle valdkonna võimaliku sihttaseme kohta;

| — | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. novembri 2010. aasta järeldusi Euroopa tõhustatud koostöö prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020, (2) milles rõhutatakse, et riigid peaksid edendama partnerlusi hariduse ja koolituse pakkujate, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade vahel, et tagada parem teabe edastamine tööturu vajaduste kohta ning paremini omavahel ühildada kõnealuseid vajadusi ning teadmiste, oskuste ja pädevuste arendamist; |
| --- | --- |

—

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. novembri 2010. aasta järeldusi Euroopa tõhustatud koostöö prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020, (2) milles rõhutatakse, et riigid peaksid edendama partnerlusi hariduse ja koolituse pakkujate, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade vahel, et tagada parem teabe edastamine tööturu vajaduste kohta ning paremini omavahel ühildada kõnealuseid vajadusi ning teadmiste, oskuste ja pädevuste arendamist;

| — | nõukogu 14. veebruari 2011. aasta järeldusi hariduse ja koolituse rolli kohta Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel, (3) milles rõhutatakse, kui oluline on tööalase konkurentsivõime edendamiseks minna üle õpitulemustel põhinevatele kvalifikatsioonisüsteemidele ning laiemalt tunnustada mitteformaalse ja informaalse õppimise kontekstis omandatud oskusi ja pädevusi; |
| --- | --- |

—

nõukogu 14. veebruari 2011. aasta järeldusi hariduse ja koolituse rolli kohta Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel, (3) milles rõhutatakse, kui oluline on tööalase konkurentsivõime edendamiseks minna üle õpitulemustel põhinevatele kvalifikatsioonisüsteemidele ning laiemalt tunnustada mitteformaalse ja informaalse õppimise kontekstis omandatud oskusi ja pädevusi;

| — | strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatust „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse”, mille eesmärk on edendada haridus- ja koolitussüsteemide toimimist ja püüda anda noortele tööturu vajadustele vastavad vajalikud oskused ja pädevused; |
| --- | --- |

—

strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatust „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse”, mille eesmärk on edendada haridus- ja koolitussüsteemide toimimist ja püüda anda noortele tööturu vajadustele vastavad vajalikud oskused ja pädevused;

| — | nõukogu 17. juuni 2011. aasta järeldusi „Noorte tööhõive edendamine Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks”, (4) milles rõhutatakse, et Euroopa Sotsiaalfondil on oluline roll noorte tööhõive võimaluste ja oskuste parandamisel ning poliitikate rakendamisel siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et suurendada noorte juurdepääsu tööturule ja nende tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. juuni 2011. aasta järeldusi „Noorte tööhõive edendamine Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks”, (4) milles rõhutatakse, et Euroopa Sotsiaalfondil on oluline roll noorte tööhõive võimaluste ja oskuste parandamisel ning poliitikate rakendamisel siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et suurendada noorte juurdepääsu tööturule ja nende tööalast konkurentsivõimet;

| — | nõukogu 28. novembri 2011. aasta järeldusi kõrghariduse ajakohastamise kohta, (5) milles kutsutakse üles tegema jõupingutusi, et tugevdada kõrgharidusasutuste, tööandjate ja tööturuasutuste vahelisi sidemeid, et pöörata õppekavades suuremat tähelepanu tööturu vajadustele, parandada oskuste vastavust töökohtade nõudmistele ning arendada aktiivset tööturupoliitikat, mille eesmärk on edendada kõrgkooli lõpetanute tööhõivet; |
| --- | --- |

—

nõukogu 28. novembri 2011. aasta järeldusi kõrghariduse ajakohastamise kohta, (5) milles kutsutakse üles tegema jõupingutusi, et tugevdada kõrgharidusasutuste, tööandjate ja tööturuasutuste vahelisi sidemeid, et pöörata õppekavades suuremat tähelepanu tööturu vajadustele, parandada oskuste vastavust töökohtade nõudmistele ning arendada aktiivset tööturupoliitikat, mille eesmärk on edendada kõrgkooli lõpetanute tööhõivet;

| — | 2012. aasta majanduskasvu analüüsi, (6) milles kutsutakse liikmesriike üle toetama eelkõige noorte tööhõivet, sealhulgas edendades kvaliteetseid võimalusi kutsepraktikaks ja praktikalepingute kasutamiseks ning kohandades haridus- ja koolitussüsteeme selliselt, et need kajastaksid tööturu tingimusi ja nõutavaid oskusi; |
| --- | --- |

—

2012. aasta majanduskasvu analüüsi, (6) milles kutsutakse liikmesriike üle toetama eelkõige noorte tööhõivet, sealhulgas edendades kvaliteetseid võimalusi kutsepraktikaks ja praktikalepingute kasutamiseks ning kohandades haridus- ja koolitussüsteeme selliselt, et need kajastaksid tööturu tingimusi ja nõutavaid oskusi;

| — | Euroopa Ülemkogu liikmete 30. jaanuari 2012. aasta avaldust, (7) milles kutsutakse üles tegema jõupingutusi, et stimuleerida tööhõivet, eelkõige noorte hulgas, sealhulgas edendades noorte esimest töökogemust ning osalemist tööturul, eesmärgiga tagada, et noored saaksid mõne kuu jooksul pärast kooli lõpetamist hea kvaliteediga tööpakkumise, täiendushariduse või praktikakoha; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ülemkogu liikmete 30. jaanuari 2012. aasta avaldust, (7) milles kutsutakse üles tegema jõupingutusi, et stimuleerida tööhõivet, eelkõige noorte hulgas, sealhulgas edendades noorte esimest töökogemust ning osalemist tööturul, eesmärgiga tagada, et noored saaksid mõne kuu jooksul pärast kooli lõpetamist hea kvaliteediga tööpakkumise, täiendushariduse või praktikakoha;

TULETADES MEELDE, ET:

| — | noortele eurooplastele võimaluste loomine, et nad saaksid omandada teadmisi, oskusi ja pädevusi, mida on vaja, et tagada sujuv sisenemine ELi tööturule ning arendada edasi karjäärivõimalusi, on tähtsam kui kunagi varem, kuna noorte tööotsijate arvu järsk suurenemine jätkub; |
| --- | --- |

—

noortele eurooplastele võimaluste loomine, et nad saaksid omandada teadmisi, oskusi ja pädevusi, mida on vaja, et tagada sujuv sisenemine ELi tööturule ning arendada edasi karjäärivõimalusi, on tähtsam kui kunagi varem, kuna noorte tööotsijate arvu järsk suurenemine jätkub;

| — | praegune majanduskriis toob esile, kui oluline on üleminek haridussüsteemist tööturule. Äärmiselt tähtis on tagada, et noored lahkuksid haridus- ja koolitussüsteemist, olles saanud parima võimaliku toe oma esimese töökoha saamiseks. Noored, kes seisavad silmitsi töötusega või kelle sisenemine tööturule kulgeb aeglaselt, võivad kogeda pikaajalist negatiivset mõju oma tulevasele edule tööturul, sissetulekutele või perekonna loomisele. See võib omakorda ohustada riiklikke ja erainvesteeringud nende haridusse ja koolitusse, millest kaotab ühiskond tervikuna. See kehtib eelkõige seoses demograafiliste probleemidega, mis seavad Euroopa noortele, kelle arv üha väheneb, täiendava surve siseneda tööturule kiiresti ja tõhusalt; |
| --- | --- |

—

praegune majanduskriis toob esile, kui oluline on üleminek haridussüsteemist tööturule. Äärmiselt tähtis on tagada, et noored lahkuksid haridus- ja koolitussüsteemist, olles saanud parima võimaliku toe oma esimese töökoha saamiseks. Noored, kes seisavad silmitsi töötusega või kelle sisenemine tööturule kulgeb aeglaselt, võivad kogeda pikaajalist negatiivset mõju oma tulevasele edule tööturul, sissetulekutele või perekonna loomisele. See võib omakorda ohustada riiklikke ja erainvesteeringud nende haridusse ja koolitusse, millest kaotab ühiskond tervikuna. See kehtib eelkõige seoses demograafiliste probleemidega, mis seavad Euroopa noortele, kelle arv üha väheneb, täiendava surve siseneda tööturule kiiresti ja tõhusalt;

| — | tööga hõivatud koolilõpetanute (8) osakaalu sihttaseme (9) lisamine, kusjuures nimetatud sihttaseme puhul keskendutaks üleminekule hariduse ja koolituse saamiselt tööturule, võimaldaks „ET 2020” raamistikus algatada poliitikaalast kogemuste vahetamist, käsitledes meetmeid koolilõpetanute tööalase konkurentsivõime tõhustamiseks; |
| --- | --- |

—

tööga hõivatud koolilõpetanute (8) osakaalu sihttaseme (9) lisamine, kusjuures nimetatud sihttaseme puhul keskendutaks üleminekule hariduse ja koolituse saamiselt tööturule, võimaldaks „ET 2020” raamistikus algatada poliitikaalast kogemuste vahetamist, käsitledes meetmeid koolilõpetanute tööalase konkurentsivõime tõhustamiseks;

VÕTTES ARVESSE, ET:

| — | tööga hõivatud koolilõpetanute osakaal – see tähendab 1, 2 või 3 aastat enne vaatlusaastat kooli lõpetanud 20–34-aastase töötava rahvastiku osakaal, kes ei osale jätkuhariduses ja -koolituses – vähenes aastatel 2008 (81 %) kuni 2010 (76,5 %) ligikaudu 4,5 protsendipunkti; |
| --- | --- |

—

tööga hõivatud koolilõpetanute osakaal – see tähendab 1, 2 või 3 aastat enne vaatlusaastat kooli lõpetanud 20–34-aastase töötava rahvastiku osakaal, kes ei osale jätkuhariduses ja -koolituses – vähenes aastatel 2008 (81 %) kuni 2010 (76,5 %) ligikaudu 4,5 protsendipunkti;

| — | praeguseks on juba olemas piisavalt andmeid, mis võimaldavad jälgida hariduse omandanud ja koolituse läbinud koolilõpetajate tööalast konkurentsivõimet, ilma et tekitataks täiendavat halduskoormust ja kulusid liikmesriikidele või Eurostatile (10); |
| --- | --- |

—

praeguseks on juba olemas piisavalt andmeid, mis võimaldavad jälgida hariduse omandanud ja koolituse läbinud koolilõpetajate tööalast konkurentsivõimet, ilma et tekitataks täiendavat halduskoormust ja kulusid liikmesriikidele või Eurostatile (10);

TUNNISTAB, ET:

| — | tööalane konkurentsivõime – st tegurite kombinatsioon, mis võimaldab isikul tööd saada või selles suunas edusamme teha, püsida hõivatuna ning teha teenistusaja jooksul edusamme – on keeruline mõiste, mis hõlmab lisaks iga isiku omadustele, oskustele, suhtumisele ja motivatsioonile ka teisi, väliseid tegureid, mis jäävad väljapoole haridus- ja koolituspoliitika reguleerimisala, näiteks tööturgu reguleerivad õigusaktid, demograafiline olukord, majanduse struktuur ja üldine majanduslik olukord. |
| --- | --- |

—

tööalane konkurentsivõime – st tegurite kombinatsioon, mis võimaldab isikul tööd saada või selles suunas edusamme teha, püsida hõivatuna ning teha teenistusaja jooksul edusamme – on keeruline mõiste, mis hõlmab lisaks iga isiku omadustele, oskustele, suhtumisele ja motivatsioonile ka teisi, väliseid tegureid, mis jäävad väljapoole haridus- ja koolituspoliitika reguleerimisala, näiteks tööturgu reguleerivad õigusaktid, demograafiline olukord, majanduse struktuur ja üldine majanduslik olukord.

| — | tööalase konkurentsivõime suurendamine puudutab kõigi ametiasutuste, sealhulgas hariduse ja koolituse ning tööhõive eest vastutavate ametiasutuste poliitikat. Euroopa tasandil on see oluline strateegias „Euroopa 2020” ja „ET 2020” raamistikus; |
| --- | --- |

—

tööalase konkurentsivõime suurendamine puudutab kõigi ametiasutuste, sealhulgas hariduse ja koolituse ning tööhõive eest vastutavate ametiasutuste poliitikat. Euroopa tasandil on see oluline strateegias „Euroopa 2020” ja „ET 2020” raamistikus;

| — | osaliselt hõlmavad hariduse ja koolituse toetust noorte tööalasele konkurentsivõimele asjaomased strateegia „Euroopa 2020” peamised eesmärgid ning olemasolevad „ET 2020” sihttasemed, näiteks need, mis käsitlevad kolmanda tasandi hariduse omandamist, varakult õpingud või koolituse katkestanud isikuid, täiskasvanute osalemist elukestvas õppes ning isikuid, kellel on puudulik lugemisoskus, puudulikud matemaatikateadmised või puudulikud teadmised loodusteadustes; |
| --- | --- |

—

osaliselt hõlmavad hariduse ja koolituse toetust noorte tööalasele konkurentsivõimele asjaomased strateegia „Euroopa 2020” peamised eesmärgid ning olemasolevad „ET 2020” sihttasemed, näiteks need, mis käsitlevad kolmanda tasandi hariduse omandamist, varakult õpingud või koolituse katkestanud isikuid, täiskasvanute osalemist elukestvas õppes ning isikuid, kellel on puudulik lugemisoskus, puudulikud matemaatikateadmised või puudulikud teadmised loodusteadustes;

| — | siiski ei käsitleta praeguses järelevalveraamistikus haridus- ja koolitussüsteemist tööhõivesse üleminekut. Kõnealuses etapis võib haridus- ja koolitussüsteem anda panuse koolilõpetajate tööalasesse konkurentsivõimesse, kasutades selleks näiteks kutsealast juhendamist ja nõustamist, haridus- ja koolitusasutuste ning asjaomaste sidusrühmade vaheliste sidemete tugevdamist, muutes õppekavad tööturu vajadustele vastavaks, tugevdades ettevõtlusalast haridust, kasutades õppepraktikat ettevõtetes, andes selgemat teavet õpitulemuste kohta, kasutades paremini reageerivat haridus- ja koolituspoliitikat, mis vastab tööturul nõutavatele oskustele, ning innustades kõiki noori jätkama õpinguid pärast üldkeskhariduse omandamist. Samuti tuleks tähelepanu pöörata erivajadustega noorte tööalasele konkurentsivõimele tööturul; |
| --- | --- |

—

siiski ei käsitleta praeguses järelevalveraamistikus haridus- ja koolitussüsteemist tööhõivesse üleminekut. Kõnealuses etapis võib haridus- ja koolitussüsteem anda panuse koolilõpetajate tööalasesse konkurentsivõimesse, kasutades selleks näiteks kutsealast juhendamist ja nõustamist, haridus- ja koolitusasutuste ning asjaomaste sidusrühmade vaheliste sidemete tugevdamist, muutes õppekavad tööturu vajadustele vastavaks, tugevdades ettevõtlusalast haridust, kasutades õppepraktikat ettevõtetes, andes selgemat teavet õpitulemuste kohta, kasutades paremini reageerivat haridus- ja koolituspoliitikat, mis vastab tööturul nõutavatele oskustele, ning innustades kõiki noori jätkama õpinguid pärast üldkeskhariduse omandamist. Samuti tuleks tähelepanu pöörata erivajadustega noorte tööalasele konkurentsivõimele tööturul;

| — | tööga hõivatud koolilõpetanute osakaalu Euroopa sihttaseme väljatöötamine aitaks määrata kindlaks haridus- ja koolituspoliitika, mis parandab haridus- ja koolitussüsteemist tööle üleminekut ja aitab suurendada tööhõivealast edukust. Tööga hõivatud koolilõpetanute osakaalu mõõtev Euroopa sihttase, millega kaasneb asjaomane kvalitatiivsete aspektide (näiteks teadmiste, oskuste ja pädevuste vastavus kolme aasta jooksul pärast lõpetamist saadud töökohale) analüüs, aitaks tõhustada ka Euroopa koostööd haridus- ja koolituspoliitika osas, milles keskendutakse üleminekule haridus- ja koolitussüsteemist tööturule. See aitaks jälgida liikmesriikides toimuvat arengut koolilõpetanute suurema tööalase konkurentsivõime suunas ning tuvastada näiteid headest tavadest ning toetada vastastikuse õppimise algatuste väljatöötamist; |
| --- | --- |

—

tööga hõivatud koolilõpetanute osakaalu Euroopa sihttaseme väljatöötamine aitaks määrata kindlaks haridus- ja koolituspoliitika, mis parandab haridus- ja koolitussüsteemist tööle üleminekut ja aitab suurendada tööhõivealast edukust. Tööga hõivatud koolilõpetanute osakaalu mõõtev Euroopa sihttase, millega kaasneb asjaomane kvalitatiivsete aspektide (näiteks teadmiste, oskuste ja pädevuste vastavus kolme aasta jooksul pärast lõpetamist saadud töökohale) analüüs, aitaks tõhustada ka Euroopa koostööd haridus- ja koolituspoliitika osas, milles keskendutakse üleminekule haridus- ja koolitussüsteemist tööturule. See aitaks jälgida liikmesriikides toimuvat arengut koolilõpetanute suurema tööalase konkurentsivõime suunas ning tuvastada näiteid headest tavadest ning toetada vastastikuse õppimise algatuste väljatöötamist;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:

võttes arvesse iga liikmesriigi erinevat olukorda,

| 1) | võtma riigi tasandil meetmeid, mille eesmärk on suurendada haridus- ja koolitussüsteemist väljuvate koolilõpetanute tööalast konkurentsivõimet, eesmärgiga saavutada käesoleva dokumendi lisas kirjeldatud Euroopa sihttase, samal ajal edendades ka omandatud hariduse ja töö ühitamist; |
| --- | --- |

1)

võtma riigi tasandil meetmeid, mille eesmärk on suurendada haridus- ja koolitussüsteemist väljuvate koolilõpetanute tööalast konkurentsivõimet, eesmärgiga saavutada käesoleva dokumendi lisas kirjeldatud Euroopa sihttase, samal ajal edendades ka omandatud hariduse ja töö ühitamist;

| 2) | olemasolevate allikate ja vahendite alusel jälgima tööga hõivatud haridus- ja koolitussüsteemi lõpetanute osakaalu ning koolilõpetanute hariduse ja koolitusega seotud tööalast konkurentsivõimet, et tõhustada tõendusbaasi poliitika arendamiseks ühelt poolt hariduse ja koolituse ning teiselt poolt töö kokkupuutepunktis, nii nagu on kirjeldatud lisas; |
| --- | --- |

2)

olemasolevate allikate ja vahendite alusel jälgima tööga hõivatud haridus- ja koolitussüsteemi lõpetanute osakaalu ning koolilõpetanute hariduse ja koolitusega seotud tööalast konkurentsivõimet, et tõhustada tõendusbaasi poliitika arendamiseks ühelt poolt hariduse ja koolituse ning teiselt poolt töö kokkupuutepunktis, nii nagu on kirjeldatud lisas;

| 3) | edendama tööalase konkurentsivõime, liikuvuse ja elukestva õppe toetamiseks väljatöötatud ELi programmide, vahendite ja raamistike (sh Europass, noortepass, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem ECTS, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem ECVET ning Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas EQAVET) rakendamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

3)

edendama tööalase konkurentsivõime, liikuvuse ja elukestva õppe toetamiseks väljatöötatud ELi programmide, vahendite ja raamistike (sh Europass, noortepass, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem ECTS, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem ECVET ning Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas EQAVET) rakendamist ja kasutamist;

| 4) | süvendama haridus- ja koolitusasutuste ning asjaomaste sidusrühmade vahelist koostööd tööhõive valdkonnas kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil, eesmärgiga edendada praktikat, töö käigus toimuvat väljaõpet ja ettevõtetes toimuvat õppepraktikat haridus- ja koolitussüsteemist tööturule ülemineku varases etapis; |
| --- | --- |

4)

süvendama haridus- ja koolitusasutuste ning asjaomaste sidusrühmade vahelist koostööd tööhõive valdkonnas kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil, eesmärgiga edendada praktikat, töö käigus toimuvat väljaõpet ja ettevõtetes toimuvat õppepraktikat haridus- ja koolitussüsteemist tööturule ülemineku varases etapis;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 1) | analüüsima, eelkõige iga-aastase hariduse ja koolituse valdkonna ülevaate ning Euroopa hariduse ja koolituse alase koostöö strateegilise raamistiku (ET 2020) rakendamist käsitleva ühisaruande kaudu seda, mil määral on Euroopa sihttase saavutatud.
  Hariduse ja koolituse valdkonna ülevaade annab Euroopa sihttaseme kohta teavet ka haridussüsteemist varakult lahkunute osas, kuigi püstitatud eesmärk nimetatud sihtrühma ei hõlma; |
| --- | --- |

1)

analüüsima, eelkõige iga-aastase hariduse ja koolituse valdkonna ülevaate ning Euroopa hariduse ja koolituse alase koostöö strateegilise raamistiku (ET 2020) rakendamist käsitleva ühisaruande kaudu seda, mil määral on Euroopa sihttase saavutatud.

Hariduse ja koolituse valdkonna ülevaade annab Euroopa sihttaseme kohta teavet ka haridussüsteemist varakult lahkunute osas, kuigi püstitatud eesmärk nimetatud sihtrühma ei hõlma;

| 2) | tõhustama Euroopa koostööd tööalase konkurentsivõime eesmärgil antava hariduse ja koolituse valdkonna poliitika arendamisel kõnealuse hariduse ja koolituse analüüsimise ja jälgimise kaudu, sealhulgas:






  — | uurides haridus- ja koolituspoliitika konkreetset mõju üleminekule haridus- ja koolitussüsteemist tööle; |
| --- | --- | --- |

2)

tõhustama Euroopa koostööd tööalase konkurentsivõime eesmärgil antava hariduse ja koolituse valdkonna poliitika arendamisel kõnealuse hariduse ja koolituse analüüsimise ja jälgimise kaudu, sealhulgas:

—

uurides haridus- ja koolituspoliitika konkreetset mõju üleminekule haridus- ja koolitussüsteemist tööle;

| — | analüüsides esimeste töökohtade kvaliteeti, võrreldes omandatud haridust ja töö sisu, sealhulgas teadmiste, oskuste ja pädevuste ning kolme esimese tööturul veedetud aasta jooksul tehtud töö ühtivus; |
| --- | --- |

—

analüüsides esimeste töökohtade kvaliteeti, võrreldes omandatud haridust ja töö sisu, sealhulgas teadmiste, oskuste ja pädevuste ning kolme esimese tööturul veedetud aasta jooksul tehtud töö ühtivus;

| 3) | tegema tihedat koostööd teiste asjakohaste rahvusvaheliste institutsioonidega (nt Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, OSCE ja UNESCO), et vahetada analüüse ja kogemusi üleminekul haridus- ja koolitussüsteemist tööturule, |
| --- | --- |

3)

tegema tihedat koostööd teiste asjakohaste rahvusvaheliste institutsioonidega (nt Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, OSCE ja UNESCO), et vahetada analüüse ja kogemusi üleminekul haridus- ja koolitussüsteemist tööturule,

NING KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:

| 1) | koguma kvalitatiivset teavet ja heade tavade näiteid eesmärgiga täiendada kvantitatiivset järelevalvet ja tõhustada tõenditel põhineva poliitikakujundamise aluseid, kasutades selleks peamiselt olemasolevaid allikaid, sealhulgas strateegilise raamistiku ET 2020 aruandlust; |
| --- | --- |

1)

koguma kvalitatiivset teavet ja heade tavade näiteid eesmärgiga täiendada kvantitatiivset järelevalvet ja tõhustada tõenditel põhineva poliitikakujundamise aluseid, kasutades selleks peamiselt olemasolevaid allikaid, sealhulgas strateegilise raamistiku ET 2020 aruandlust;

| 2) | tuvastama haridus- ja koolitussüsteemist tööhõivesse sujuva ülemineku heade tavade näiteid liikmesriikidest, luues koolilõpetanute haridus- ja koolitussüsteemist tööturule ülemineku eksperdirühma, et anda panus strateegilise raamistiku ET 2020 prioriteetide saavutamisse. Rühm peaks koosnema liikmesriikide määratud riiklikest ekspertidest ja komisjoni määratud asjaomaseid sotsiaalpartnereid esindavatest ekspertidest ning peaks nõuetekohaselt subsidiaarsust arvesse võttes:






  i) | analüüsima koolilõpetanute tööalase konkurentsivõime parandamiseks, kuidas lisada haridus- ja koolitusprogrammidesse enam praktilisi elemente, näiteks rakendusõppe või duaalse hariduse kaudu; |
| --- | --- | --- |

2)

tuvastama haridus- ja koolitussüsteemist tööhõivesse sujuva ülemineku heade tavade näiteid liikmesriikidest, luues koolilõpetanute haridus- ja koolitussüsteemist tööturule ülemineku eksperdirühma, et anda panus strateegilise raamistiku ET 2020 prioriteetide saavutamisse. Rühm peaks koosnema liikmesriikide määratud riiklikest ekspertidest ja komisjoni määratud asjaomaseid sotsiaalpartnereid esindavatest ekspertidest ning peaks nõuetekohaselt subsidiaarsust arvesse võttes:

i)

analüüsima koolilõpetanute tööalase konkurentsivõime parandamiseks, kuidas lisada haridus- ja koolitusprogrammidesse enam praktilisi elemente, näiteks rakendusõppe või duaalse hariduse kaudu;

| ii) | leidma tihedas koostöös tööhõivekomitee indikaatorite töörühma ning näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga sobivaimad näitajad selle jälgimiseks, milline haridus- ja koolituspoliitika aitab suurendada koolilõpetanute tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

ii)

leidma tihedas koostöös tööhõivekomitee indikaatorite töörühma ning näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga sobivaimad näitajad selle jälgimiseks, milline haridus- ja koolituspoliitika aitab suurendada koolilõpetanute tööalast konkurentsivõimet;

| iii) | esitama nõukogule 2014. aasta lõpuks aruande oma töö tulemuste kohta strateegilise raamistiku „ET 2020” rakendamist käsitleva aruande raames; |
| --- | --- |

iii)

esitama nõukogule 2014. aasta lõpuks aruande oma töö tulemuste kohta strateegilise raamistiku „ET 2020” rakendamist käsitleva aruande raames;

| 3) | arendama koostöös asjakohaste haridus- ja koolitusvaldkonna ning tööhõivevaldkonna organitega (sealhulgas tööhõivekomiteega) haridus- ja koolitussüsteemist tööle ülemineku etapil vastastikust õppimist. |
| --- | --- |

3)

arendama koostöös asjakohaste haridus- ja koolitusvaldkonna ning tööhõivevaldkonna organitega (sealhulgas tööhõivekomiteega) haridus- ja koolitussüsteemist tööle ülemineku etapil vastastikust õppimist.

---

(1)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(2)  ELT C 324, 1.12.2010, lk 5.

(3)  ELT C 70, 4.3.2011, lk 1.

(4)  11838/11.

(5)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 36.

(6)  17229/11 + ADD 1, 2 ja 3.

(7)  SN 5/12.

(8)  Käesolevas tekstis tähistab mõiste „koolilõpetanu” isikut, kes on lõpetanud hariduse ja koolituse ning kellel on vähemalt teise taseme haridus (ülemine aste) või teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus (ISCED 3 kuni ISCED 4, välja arvatud ISCED 3 C lühike), või kolmanda taseme haridus (ISCED 5 ja 6).

(9)  Nagu on märgitud 2009. aasta strateegilises raamistikus üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, on tegemist Euroopa keskmise soorituse võrdlustasemega, mida ei tuleks käsitada konkreetse eesmärgina, milleni liikmesriigid peaksid jõudma, vaid pigem kollektiivse sihttasemena, mille saavutamisele palutakse liikmesriikidel kaasa aidata (ELT C 119, 28.5.2009, lk 7).

(10)  Sihttaseme määramine – hariduse ja koolituse panus tööalasesse konkurentsivõimesse: metoodiline märkus (Towards a Benchmark on the Contribution of Education and Training to Employability: Methodological note, EUR 24616 EN 2011).

---

LISA

Euroopa keskmise soorituse võrdlustase

(„Euroopa sihttase”)

tööga hõivatud haridus- või koolitussüsteemi lõpetanute osakaalu kohta

Liikmesriigid leppisid 2009. aastal kokku, et Euroopa keskmise soorituse võrdlustasemed („Euroopa sihttasemed”) kui vahendid edusammude jälgimiseks ja probleemide tuvastamiseks peaksid toetama eesmärke, mida on kirjeldatud nõukogu poolt 12. mail 2009 vastu võetud järeldustes, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (1). Kokkuleppele jõuti sel ajal viies Euroopa sihttasemes ning komisjonile tehti ülesandeks esitada ettepanekuid täiendavate sihttasemete, sealhulgas tööalase konkurentsivõime valdkonna sihttaseme kohta.

Olles läbi vaadanud komisjoni talituste 24. mai 2011. aasta töödokumendi (2), on liikmesriigid nüüdseks kokku leppinud järgmises tööga hõivatud haridus- ja koolitussüsteemi lõpetanute osakaalu sihttasemes. Nimetatud sihttase täiendab 2009. aasta mais juba vastu võetud sihttasemeid ning 2011. aasta novembris nõukogus vastu võetud õppimisega seotud liikuvuse sihttaset (3). Sihttase peaks põhinema üksnes olemasolevatel võrreldavatel andmetel. Sihttaseme juures tuleks arvestada liikmesriikide erinevat olukorda ning erinevaid võimalusi tulemuste parandamiseks haridus- ja koolituspoliitika abil. Sihttaset ei tuleks käsitada konkreetse eesmärgina, milleni liikmesriigid peaksid jõudma 2020. aastaks. Pigem kutsutakse liikmesriike üles oma riigi prioriteetidest lähtudes ja muutuvaid majanduslikke olusid arvesse võttes kaaluma, kuidas ja mil määral saavad nad riiklike meetmete abil kaasa aidata allpool kirjeldatud valdkonna Euroopa sihttaseme kollektiivsele saavutamisele.

Tööga hõivatud haridus- või koolitussüsteemi lõpetanute osakaalu sihttase

Tööalane konkurentsivõime – st tegurite kombinatsioon, mis võimaldab isikul tööd saada või selles suunas edusamme teha, püsida hõivatuna ning teha teenistusaja jooksul edusamme – on keeruline mõiste, mis hõlmab lisaks iga isiku omadustele, oskustele, suhtumisele ja motivatsioonile ka teisi, väliseid tegureid, mis jäävad väljapoole haridus- ja koolituspoliitika reguleerimisala, näiteks tööturgu reguleerivad õigusaktid, demograafiline olukord, majanduse struktuur ja üldine majanduslik olukord.

Seda arvesse võttes ning eesmärgiga rõhutada rolli, mida haridus- ja koolituspoliitika etendab tööhõivealase edukuse suurendamisel ning jätkuhariduses ja -koolituses mitteosalevate koolilõpetanute (4) tööalase konkurentsivõime parandamisel, lepivad liikmesriigid kokku järgmises sihttasemes:

.

Eesmärgiks seatud tase osutab ELi keskmisele ning see ei ole riiklik eesmärk, mille iga liikmesriik peab eraldi saavutama.

Sihttase peaks võimaldama andmete jaotust konkreetsete rahvastiku allrühmade kaupa. See peaks sisaldama eelkõige andmete jaotust vastavalt rahvusvahelise ühtse hariduse liigituse (8) astmetele, ning hariduse ja koolituse suunale, mis võimaldaks teha näiteks vahet keskharidusega koolilõpetajatel, kes tulevad üldhariduskoolist või kutseharidus- ja koolitusasutusest, ning kõrgharidusega koolilõpetanute tulemuste vahel erinevate hariduste ja koolituste lõikes.

Samuti tuleks analüüsida, millisel määral ühtivad haridus- ja koolitusvaldkonnad ja -tasemed töökohtade liigiga, millel koolilõpetanud oma esimestel tööaastatel töötavad; selline analüüs võiks põhineda ISCEDi kohaselt määratletud omandatud haridusel.

Liikmesriigid ja komisjon analüüsivad ja hindavad eespool nimetatud sihttaset osana 2014. aastal esitatavast strateegilist raamistikku ET 2020 käsitlevast ühisaruandest, et otsustada, kas näitajad on vaja läbi vaadata.

---

(1)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 7.

(2)  10697/11.

(3)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 31.

(4)  Käesolevas tekstis tähistab mõiste „koolilõpetanu” isikut, kes on lõpetanud hariduse ja koolituse ning kellel on vähemalt teise taseme haridus või teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus (ülemine aste) (ISCED 3 kuni ISCED 4, välja arvatud ISCED 3C lühike), või kolmanda taseme haridus (ISCED 5 ja 6).

(5)  1997. aasta rahvusvahelise ühtse hariduse liigituse (ISCED) kohaselt liigitatakse haridustegevus seitsme laia astme vahel, kus astmed ISCED 0–2 ja 3C lühike hõlmavad teise taseme hariduse alumist astet. 2020. aasta eesmärgi asjakohaste tasemete puhul võetakse arvesse üksnes kaks koolilõpetanute taset, nimelt koolilõpetanud, kellel on teise taseme haridus (ülemine aste) (ISCED 3) või teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus (ISCED 4), ning need, kellel on kolmanda taseme haridus (ISCED 5–6). Üldkeskhariduse (ISCED 3A) omandanuid tuleks innustada osalema jätkuhariduses ja -koolituses. Lõpetanute rühm, kelle haridustase jääb alla keskhariduse (ISCED 0–2 ja ISCED C 3 lühike) jäeti hindamisest välja valimi väiksuse tõttu (20–34-aastaste vanuserühmas on ainult üksikud hiljutised koolilõpetajad, kelle haridustase jääb alla keskhariduse), ning kuna liikmesriigid otsustasid juba 2003. aastal vähendada kõigi 18–24-aastaste varakult õpingud või koolituse katkestanud isikute määra alla 10 % (seda eesmärki kinnitati ka strateegias „Euroopa 2020”).

(6)  Valimi alumine piir – 20 aastat – valiti selliselt, et see oleks kooskõlas uue vanuserühmaga, mis võeti kasutusele strateegia „Euroopa 2020” tööhõive määra käsitleva peamise eesmärgiga (st 20–64). Arvestades, et enamik õpilasi Euroopas omandab keskhariduse (ISCED 3, välja arvatud ISCED 3 C lühike) ning teise taseme järgse, kolmanda taseme eelse hariduse (ISCED 4) 18–20 aasta vanuses, peaks kõnealune alandatud vanusepiir võimaldama analüüsida nimetatud rühma tööalast konkurentsivõimet 1, 2 ja 3 aastat pärast nende õpingute lõpetamist. Valimi ülemine piir – 34 aastat – valiti aga kooskõlas kehtiva kolmanda taseme hariduse sihttasemega, mida mõõdetakse 30–34-aastaste vanuserühmas. Seega peaks selline ülemine piir tagama, et hiljuti kolmanda taseme hariduse omandanud isikud (ISCED 5–6) on sihttasemes optimaalselt esindatud.

(7)  Mõõdetuna 1, 2 või 3 aastat enne vaatlusaastat kooli lõpetanud 20–34-aastase töötava rahvastiku osakaaluna, kes parasjagu ei osale jätkuhariduses või -koolituses. Välja on jäetud isikud, kes osalevad parajasti mis tahes õppes või koolitusel, et tagada, et kõnealuse vanuserühma tööalast konkurentsivõimet ei muuda asjaolu, et isik tegeleb parajasti oma oskuste ajakohastamise või täiendamisega. Arvestades, et puuduvad piisavad kestevandmed, et mõõta täpselt koolilõpetanute tööhõivesse üleminekut, kasutatakse hariduse omandamisele järgneva kolme aasta lõpu näitajate keskmist. Selline lähenemisviis aitab tasandada ka võimalikku mõju, mis tuleneb lühiajalistest töötuse perioodidest, mis on tööhõive esimestel aastatel tavalised.

(8)  Vastavalt eespool kirjeldatule liigitatakse 1997. aasta rahvusvahelise ühtse hariduse liigituse (ISCED) kohaselt haridustegevus seitsmesse laia astmesse (astmed 0–6). 2011. aasta ISCEDi liigitust rakendatakse 2014. aastast kõigis ELi haridusandmete allikates 9-astmelisena. See tähendab, et kolmanda taseme hariduse puhul eristatakse täiendavalt bakalaureuse, magistri- ja doktoriõppe tasemeid ning et teise taseme hariduse alumise ja ülemise astme vahelised piirid määratletakse selgemalt.

---

Euroopa Komisjon

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 169/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 169/16

---

Euro vahetuskurss (1)

14. juuni 2012

2012/C 169/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2551 |
| JPY | Jaapani jeen | 99,51 |
| DKK | Taani kroon | 7,4312 |
| GBP | Inglise nael | 0,80920 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8373 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2008 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5070 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,540 |
| HUF | Ungari forint | 297,63 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6968 |
| PLN | Poola zlott | 4,3150 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4578 |
| TRY | Türgi liir | 2,2890 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2626 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2885 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,7379 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6143 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6102 |
| KRW | Korea won | 1 464,11 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,5901 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9411 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5508 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 844,46 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9990 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,460 |
| RUB | Vene rubla | 41,0070 |
| THB | Tai baht | 39,586 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5912 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,6279 |
| INR | India ruupia | 70,0530 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2551

JPY

Jaapani jeen

99,51

DKK

Taani kroon

7,4312

GBP

Inglise nael

0,80920

SEK

Rootsi kroon

8,8373

CHF

Šveitsi frank

1,2008

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5070

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,540

HUF

Ungari forint

297,63

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6968

PLN

Poola zlott

4,3150

RON

Rumeenia leu

4,4578

TRY

Türgi liir

2,2890

AUD

Austraalia dollar

1,2626

CAD

Kanada dollar

1,2885

HKD

Hongkongi dollar

9,7379

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6143

SGD

Singapuri dollar

1,6102

KRW

Korea won

1 464,11

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,5901

CNY

Hiina jüaan

7,9411

HRK

Horvaatia kuna

7,5508

IDR

Indoneesia ruupia

11 844,46

MYR

Malaisia ringit

3,9990

PHP

Filipiini peeso

53,460

RUB

Vene rubla

41,0070

THB

Tai baht

39,586

BRL

Brasiilia reaal

2,5912

MXN

Mehhiko peeso

17,6279

INR

India ruupia

70,0530

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 169/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 169/17

---

Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. oktoobrist 2012–31. detsembrini 2012 kindlaksmääratud kogustele teatavate ühenduse avatud kvootide alusel kodulinnulihasektori toodete puhul

2012/C 169/06

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (1) on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. 2012. aasta aprillikuu seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2012 hõlmavad kvootide 09.4212, 09.4214, 09.4217 ja 09.4218 puhul saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (2) artikli 7 lõike 4 teisele lausele lisatakse taotlemata kogused järgmiseks kvoodi alaperioodiks (1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2012) kindlaksmääratud kogustele ning need on esitatud käesoleva teatise lisas.

---

(1)  ELT L 142, 5.6.2007, lk 3.

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

---

LISA

| Kvoodi järjekorranumber | Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1. oktoobrist 2012–31. detsembrini 2012 kindlaksmääratud kogusele
  (kilogrammides) |
| --- | --- |
| 09.4212 | 9 891 500 |
| 09.4214 | 6 597 950 |
| 09.4217 | 690 000 |
| 09.4218 | 3 478 800 |

Kvoodi järjekorranumber

Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1. oktoobrist 2012–31. detsembrini 2012 kindlaksmääratud kogusele

(kilogrammides)

09.4212

9 891 500

09.4214

6 597 950

09.4217

690 000

09.4218

3 478 800

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Parlament

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 169/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 169/18

---

Töölevõtmise teadaanne PE/158/S

2012/C 169/07

Euroopa Parlament korraldab järgmise valikumenetluse:

PE/158/S – Ajutine teenistuja – Parlamendiorganite administraator (AD 7)

Kandideerimise eelduseks on täismahus õppekavale vastav kõrgharidus, mille omandamist kinnitab ametlikult tunnustatud diplom.

Kandideerimisavalduse esitamise tähtajaks peab kandidaat olema pärast diplomi saamist töötanud vähemalt 6 aastat pakutava töökoha ametiülesannete iseloomule vastaval ametikohal, sh vähemalt 4 aastat riigiasutuses või Euroopa Liidu institutsioonis või organis.

Käesolev töölevõtmise teadaanne avaldatakse ainult inglise, prantsuse ja saksa keeles. Terviktekst on nimetatud kolmes keeles kättesaadav Euroopa Liidu Teatajas C 169 A.

---

Euroopa Komisjon

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 169/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 169/19

---

Konkursikutse – EACEA/20/12

elukestva õppe programm

„Strateegilise raamistiku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal” (ET 2020) eesmärkide rakendamine (sidusrühmade koostöö, eksperimendid ja innovatsioon)

2012/C 169/08

| A osa – | Toetus „Strateegilise raamistiku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal” (ET 2020) eesmärkide teadvustamisele ja rakendamisele riikides |
| --- | --- |

A osa –

Toetus „Strateegilise raamistiku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal” (ET 2020) eesmärkide teadvustamisele ja rakendamisele riikides

| B osa – | Toetus innovaatilistele IKT-vahendeid kasutavate õpikeskkondade (nn loovad klassiruumid) rakendamisele rahvusvahelise koostöö raames, mis hõlmab horisontaalsete haridus- ja koolitusteemade arendamist ja rakendamist vastavalt programmide Europe 2020 ja ET 2020 prioriteetidele |
| --- | --- |

B osa –

Toetus innovaatilistele IKT-vahendeid kasutavate õpikeskkondade (nn loovad klassiruumid) rakendamisele rahvusvahelise koostöö raames, mis hõlmab horisontaalsete haridus- ja koolitusteemade arendamist ja rakendamist vastavalt programmide Europe 2020 ja ET 2020 prioriteetidele

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Käesoleva konkursikutse üldine eesmärk on järgmine:

edendada „Strateegilises raamistikus üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal” (ET 2020) esitatud nelja strateegilist prioriteeti (elukestev õpe ja liikuvus; kvaliteet ja tõhusus; võrdsed võimalused, sotsiaalne ühtekuuluvus ja kodanikuaktiivsus; loovus ja innovatsioon) ning aastateks 2012–2014 kokku lepitud strateegilisi prioriteete, parandades institutsioonide osalemist ning koostööd ja partnerlust riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi sidusrühmadega järgmise tegevuse kaudu:

| — | teavitustegevuse ja institutsioonide osaluse toetamine ning koostöö ja partnerlus kõikide sidusrühmadega, keskendudes hariduse ja koolituse rollile noorte töötuse vältimisel ja vähendamisel (A osa); |
| --- | --- |

—

teavitustegevuse ja institutsioonide osaluse toetamine ning koostöö ja partnerlus kõikide sidusrühmadega, keskendudes hariduse ja koolituse rollile noorte töötuse vältimisel ja vähendamisel (A osa);

| — | riikidevahelise koostöö (eksperimentaalsed poliitikameetmed, ühine poliitikakujundamine, heade tavade vahetamine ja innovatsioon) innovaatiliste poliitikameetmete arendamisel ja rakendamisel kooskõlas programmides Europe 2020 ja ET 2020 esitatud eesmärkidega, keskendudes nn loovatele klassiruumidele (B osa). |
| --- | --- |

—

riikidevahelise koostöö (eksperimentaalsed poliitikameetmed, ühine poliitikakujundamine, heade tavade vahetamine ja innovatsioon) innovaatiliste poliitikameetmete arendamisel ja rakendamisel kooskõlas programmides Europe 2020 ja ET 2020 esitatud eesmärkidega, keskendudes nn loovatele klassiruumidele (B osa).

Riikidevaheline koostöö võib toimuda riikide, piirkondade või kohalikul tasandil, hõlmates õppimise kõiki liike (formaalne, mitteformaalne ja vabaharidus) ja tasemeid (koolieelne haridus, algharidus, keskharidus, kolmanda astme haridus, täiskasvanuharidus, baaskutseharidus ja -koolitus ning täiskasvanute tööalane koolitus), olles samal ajal seotud muude poliitikavaldkondadega (nt tööhõive ja äri).

2.   Abikõlblikud organisatsioonid

Käesolev konkursikutse on avatud elukestva õppe programmis osalevates riikides asutatud organisatsioonidele.

Taotlusi saavad esitada üksnes õigusvõimelised juriidilised isikud. Füüsilised isikud ei saa toetust taotleda.

Toetuse saajad võivad olla riikide ja piirkondade hariduse, koolituse ja eluskestva õppe eest vastutavad ministeeriumid ning asutused/isikud ja huvirühmade organisatsioonid, kes tegutsevad elukestva õppe arendamise ja rakendamise valdkonnas. Huvirühmade organisatsioonid on muu hulgas Euroopa, riiklikud ja piirkondlikud ühendused või organisatsioonid, kelle põhitegevus ja peamised ülesanded on otseselt seotud hariduse või koolituse mis tahes valdkonnaga, eelkõige sotsiaalpartnerite organisatsioonid ning muud riiklikud ja piirkondlikud ühendused, mis esindavad mõne ühiskondliku rühma huve seoses elukestva õppe strateegiate kehtestamise ja rakendamisega.

Käesoleva konkursikutse tähenduses loetakse avalik-õiguslikeks isikuteks kõik liikmesriikide (osalevate riikide) akrediteeritud kõrgharidusasutused ning kõik õppimisvõimalusi pakkuvad asutused ja organisatsioonid, kes on saanud kahel viimasel aastal üle 50 % aastatulust riiklikest vahenditest (välja arvatud meetme jaoks antud muud Euroopa Liidu toetused), või mis on avalik-õiguslike asutuste või nende esindajate kontrolli all. Sellised organisatsioonid peavad esitama allkirjastatud taotleja kinnituse (lisatud taotluse paketile), et nende organisatsioon vastab eespool kirjeldatud avalik-õigusliku asutuse määratlusele. Täitevasutus jätab endale õiguse nõuda selle kinnituse tõepärasust tõestavaid dokumente.

A.1 osa –   Toetus „Strateegilise raamistiku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal” (ET 2020) eesmärkide teadvustamisele ja rakendamisele riikides, keskendudes avalik-õiguslike asutuste kaasamisele

Ühest riigist võib rahastamistaotlusi esitada üks või mitu riiklikku või piirkondlikku asutust, mis vastutavad hariduse ja koolituse ning elukestva õppe strateegiate eest (koolieelne haridus, koolid, kutseõpe, kõrgharidus ja täiskasvanuharidus), või muud asutused ja sidusrühmade organisatsioonid, kellele riiklikud või piirkondlikud asutused on teinud ülesandeks käesolevale konkursikutsele vastata. Asjaomaste asutuste allkirjastatud volikiri (volikirjad) tuleb esitada koos taotluse paberversiooniga.

A.2 osa –   Toetus „Strateegilise raamistiku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal” (ET 2020) eesmärkide teadvustamisele ja rakendamisele riikides, keskendudes sidusrühmade kaasamisele

Rahastamistaotlusi võivad esitada üksnes riiklikud partnerlused, mille liikmeteks on vähemalt kolm organisatsiooni, kes on otseselt seotud elukestva õppe strateegiate väljatöötamise ja rakendamisega.

B osa –   Toetus innovaatilistele IKT-vahendeid kasutavate õpikeskkondade (nn loovad klassiruumid) rakendamisele rahvusvahelise koostöö raames, mis hõlmab horisontaalsete haridus- ja koolitusteemade arendamist ja rakendamist vastavalt programmide Europe 2020 ja ET 2020 prioriteetidele

Rahastamistaotlusi võivad esitada ainult elukestva õppe strateegiate väljatöötamises ja rakendamises otseselt osalevad riiklikud või piirkonna tasandi ministeeriumid või muud organisatsioonid, kellele selline ministeerium on teinud ülesandeks käesolevale konkursikutsele vastata.

Riikidevahelisse partnerlusse peab kuuluma vähemalt 5 organisatsiooni 3 või rohkemast abikõlblikust riigist. Vähemalt üks partner igast riigist peab olema elukestva õppe strateegiate väljatöötamises ja rakendamises otseselt osalev riiklik või piirkonna tasandi ministeerium või muu organisatsioon, kellele selline ministeerium on teinud ülesandeks käesolevale konkursikutsele vastata.

Asjaomas(t)e ministeeriumi(de) allkirjastatud volikiri (volikirjad) tuleb esitada koos taotluse paberversiooniga.

Taotlusi võivad esitada organisatsioonid (sealhulgas kõik partnerorganisatsioonid), mis on asutatud elukestva õppe programmis osalevates riikides:

| — | Euroopa Liidu 27 liikmesriiki |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu 27 liikmesriiki

| — | EMP/EFTA kolm riiki: Island, Liechtenstein, Norra |
| --- | --- |

—

EMP/EFTA kolm riiki: Island, Liechtenstein, Norra

| — | kandidaatriigid: Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia, Türgi |
| --- | --- |

—

kandidaatriigid: Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia, Türgi

| — | Šveits |
| --- | --- |

—

Šveits

Kolmandate riikide osalus käesolevas meetmes ei ole lubatud.

Vähemalt üks partnerluses osalev riik peab olema Euroopa Liidu liikmesriik (kehtib ainult konkursikutse B osa kohta).

3.   Abikõlblik tegevus

A.1 osa –   Toetus hariduse ja koolituse alase üleeuroopalise koostöö (ET 2020) eesmärkide teadvustamisele ja rakendamisele riikides, keskendudes avalik-õiguslike asutuste kaasamisele

Konkursikutse selle osa abikõlblikud tegevused on järgmised (konkreetsed eesmärgid):

| — | teavitustegevus, mis toetab programmi ET 2020 nelja strateegilise prioriteedi rakendamisega seotud riiklikku arutelu ja dialoogi (nt üleriigilised või piirkondlikud konverentsid, seminarid ja õpitoad), milles keskendutakse sellele, kuidas kasutada elukestva õppe vahendeid ja teenuseid, et toetada noori tööturu jaoks õigete oskuste ja pädevuste omandamisel; |
| --- | --- |

—

teavitustegevus, mis toetab programmi ET 2020 nelja strateegilise prioriteedi rakendamisega seotud riiklikku arutelu ja dialoogi (nt üleriigilised või piirkondlikud konverentsid, seminarid ja õpitoad), milles keskendutakse sellele, kuidas kasutada elukestva õppe vahendeid ja teenuseid, et toetada noori tööturu jaoks õigete oskuste ja pädevuste omandamisel;

| — | sidusrühmade foorumite asutamine ja muu tegevus, mis aitab kaasa elukestva õppe ühtsete ja terviklike riiklike strateegiate väljatöötamise ja rakendamise paremale sidususele ja koordineerimisele riigi tasandil, et toetada noori tööturu jaoks õigete oskuste ja pädevuste omandamisel; |
| --- | --- |

—

sidusrühmade foorumite asutamine ja muu tegevus, mis aitab kaasa elukestva õppe ühtsete ja terviklike riiklike strateegiate väljatöötamise ja rakendamise paremale sidususele ja koordineerimisele riigi tasandil, et toetada noori tööturu jaoks õigete oskuste ja pädevuste omandamisel;

| — | töö- ja teabevahendite levitamine ja teavitustegevus programmi ET 2020 raames (nt teabeüritused, sh meediakampaaniad, reklaamiüritused jne), keskendudes eelkõige elukestva õppe vahenditele ja teenustele, mis edendavad noorte ja vähese kvalifikatsiooniga täiskasvanute alternatiivseid haridusvõimalusi tööturu jaoks õigete oskuste ja kogemuste omandamisel, näiteks mitteformaalsete või vabahariduslike õpingute kinnitamine, karjäärinõustamine, kvalifikatsiooniraamistikud või liikuvus; |
| --- | --- |

—

töö- ja teabevahendite levitamine ja teavitustegevus programmi ET 2020 raames (nt teabeüritused, sh meediakampaaniad, reklaamiüritused jne), keskendudes eelkõige elukestva õppe vahenditele ja teenustele, mis edendavad noorte ja vähese kvalifikatsiooniga täiskasvanute alternatiivseid haridusvõimalusi tööturu jaoks õigete oskuste ja kogemuste omandamisel, näiteks mitteformaalsete või vabahariduslike õpingute kinnitamine, karjäärinõustamine, kvalifikatsiooniraamistikud või liikuvus;

| — | järelmeetmed, mis on seotud olemasolevate riiklike kavadega, mille eesmärk on kehtestada ja rakendada riiklikul tasandil programmi ET 2020 raames hariduse ja koolituse avatud koordineerimismeetodit, keskendudes eelkõige noortele ja vähese või puuduva kvalifikatsiooniga täiskasvanutele. |
| --- | --- |

—

järelmeetmed, mis on seotud olemasolevate riiklike kavadega, mille eesmärk on kehtestada ja rakendada riiklikul tasandil programmi ET 2020 raames hariduse ja koolituse avatud koordineerimismeetodit, keskendudes eelkõige noortele ja vähese või puuduva kvalifikatsiooniga täiskasvanutele.

A.2 osa –   Toetus „Strateegilise raamistiku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal” (ET 2020) eesmärkide teadvustamisele ja rakendamisele riikides, keskendudes sidusrühmade kaasamisele

Konkursikutse selle osa abikõlblikud tegevused on järgmised (konkreetsed eesmärgid):

| — | teavitustegevus, mis toetab programmi ET 2020 nelja strateegilise prioriteedi rakendamisega seotud riiklikku arutelu ja dialoogi (nt üleriigilised või piirkondlikud konverentsid, seminarid ja õpitoad), milles keskendutakse sellele, kuidas kasutada elukestva õppe vahendeid ja teenuseid, et toetada noori tööturu jaoks õigete oskuste ja pädevuste omandamisel; |
| --- | --- |

—

teavitustegevus, mis toetab programmi ET 2020 nelja strateegilise prioriteedi rakendamisega seotud riiklikku arutelu ja dialoogi (nt üleriigilised või piirkondlikud konverentsid, seminarid ja õpitoad), milles keskendutakse sellele, kuidas kasutada elukestva õppe vahendeid ja teenuseid, et toetada noori tööturu jaoks õigete oskuste ja pädevuste omandamisel;

| — | sidusrühmade foorumite asutamine ja muu tegevus, mis aitab kaasa elukestva õppe ühtsete ja terviklike riiklike strateegiate väljatöötamise ja rakendamise paremale sidususele ja koordineerimisele riigi tasandil, et toetada noori tööturu jaoks õigete oskuste ja pädevuste omandamisel; |
| --- | --- |

—

sidusrühmade foorumite asutamine ja muu tegevus, mis aitab kaasa elukestva õppe ühtsete ja terviklike riiklike strateegiate väljatöötamise ja rakendamise paremale sidususele ja koordineerimisele riigi tasandil, et toetada noori tööturu jaoks õigete oskuste ja pädevuste omandamisel;

| — | järelmeetmed, mis on seotud olemasolevate riiklike kavadega, mille eesmärk on kehtestada ja rakendada riiklikul tasandil programmi ET 2020 raames hariduse ja koolituse avatud koordineerimismeetodit, keskendudes eelkõige noortele ja vähese või puuduva kvalifikatsiooniga täiskasvanutele. |
| --- | --- |

—

järelmeetmed, mis on seotud olemasolevate riiklike kavadega, mille eesmärk on kehtestada ja rakendada riiklikul tasandil programmi ET 2020 raames hariduse ja koolituse avatud koordineerimismeetodit, keskendudes eelkõige noortele ja vähese või puuduva kvalifikatsiooniga täiskasvanutele.

B osa –   Toetus innovaatilistele IKT-vahendeid kasutavate õpikeskkondade (nn loovad klassiruumid) rakendamisele rahvusvahelise koostöö raames, mis hõlmab horisontaalsete haridus- ja koolitusteemade arendamist ja rakendamist vastavalt programmide Europe 2020 ja ET 2020 prioriteetidele

Konkursikutse selle osa abikõlblikud tegevused on järgmised (konkreetsed eesmärgid):

| — | riikidevaheliste partnerluste eksperimentaalsed poliitikameetmed, milles osalevad asjaomased asutused, sidusrühmad ja uurimisinstituudid. Tegevused ei hõlma üldisi teemasid, vaid konkreetseid ühiseid probleeme. Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata nn loova klassiruumi eksperimentide kindla tõenduspõhise aluse väljatöötamisele ja usaldusväärsetele seire-, hindamis- ning aruandemenetlustele; |
| --- | --- |

—

riikidevaheliste partnerluste eksperimentaalsed poliitikameetmed, milles osalevad asjaomased asutused, sidusrühmad ja uurimisinstituudid. Tegevused ei hõlma üldisi teemasid, vaid konkreetseid ühiseid probleeme. Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata nn loova klassiruumi eksperimentide kindla tõenduspõhise aluse väljatöötamisele ja usaldusväärsetele seire-, hindamis- ning aruandemenetlustele;

| — | innovaatiliste vahendite ja tavade ühine väljakujundamine ja katsetamine eksperimentide abil hõlmab piisavalt suurt arvu haridusasutusi, et saavutada esinduslikku kriitilist massi; |
| --- | --- |

—

innovaatiliste vahendite ja tavade ühine väljakujundamine ja katsetamine eksperimentide abil hõlmab piisavalt suurt arvu haridusasutusi, et saavutada esinduslikku kriitilist massi;

| — | meetmed, mille eesmärk on analüüsida poliitikaeesmärkide valguses eksperimentide tõhusust, mõjusust ja üldistavust ning kogemuste ja heade tavade riikidevahelist levitamist (õppijalt õppijale) ning mis võivad hõlmata analüüse, konverentse ja seminare, mille eesmärk on otseselt toetada poliitika kujundamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

—

meetmed, mille eesmärk on analüüsida poliitikaeesmärkide valguses eksperimentide tõhusust, mõjusust ja üldistavust ning kogemuste ja heade tavade riikidevahelist levitamist (õppijalt õppijale) ning mis võivad hõlmata analüüse, konverentse ja seminare, mille eesmärk on otseselt toetada poliitika kujundamist ja rakendamist;

| — | meetmed, mille eesmärk on tagada eri haridus- ja koolitussüsteemide süstemaatiline levitamine ja ülevõetavus riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

meetmed, mille eesmärk on tagada eri haridus- ja koolitussüsteemide süstemaatiline levitamine ja ülevõetavus riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil.

A ja B osa:

Tegevused peavad algama ajavahemikus 1. märtsist 2013 kuni 31. maini 2013.

Projektide kohustuslik kestus on A osa puhul 12 kuud ja B osa puhul 24 kuud. Käesolevas konkursikutses määratletud ajavahemikust erineva pikkusega projektide taotlusi vastu ei võeta.

Projektide lubatud kestust pikendada ei saa. Projekti kestust võidakse lubada pikendada siiski juhul, kui toetusesaajal ei ole võimalik projekti pärast lepingu sõlmimist ja projekti algust täielikult tõendatud põhjustel kavandatud aja jooksul lõpetada. A osa puhul võidakse projekti lubada pikendada kuni 3 kuud ja B osa puhul kuni 6 kuud, kui taotlus on esitatud enne lepingus määratud tähtaega. Projektide maksimaalne kestus on A osa puhul 15 kuud ja B osa puhul 30 kuud.

Konsortsiumid peavad oma eelarves ja ajakavades ette nägema projekti kestuse jooksul kaks koosolekut Brüsselis: sissejuhatav koosolek kõigi konkursi edukalt läbinud projektide jaoks ja seirekoosolek (mille täitevasutus võib projekti kestuse ajal kokku kutsuda). Eeldatakse, et iga konsortsium saadab nendele koosolekutele kuni kaks esindajat.

4.   Toetuse andmise kriteeriumid

Abikõlblikke taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:

A osa –   Toetus „Strateegilise raamistiku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal” (ET 2020) eesmärkide teadvustamisele ja rakendamisele riikides

1.   Asjakohasus: konkursikutset arvestades on eesmärgid selged, realistlikud ja tegelevad asjaomaste teemade ja sihtrühmadega, sealhulgas mitmesuguste kõikide tasandite oluliste huvirühmadega, kes on seotud elukestva õppe strateegia väljatöötamise ja rakendamisega, sealhulgas poliitikakujundajad ja otsustajad, haridusvaldkonnas tegutsejad, teenusepakkujad, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna esindajad ja õppurid (30 %).

2.   Tegevuskava kvaliteet: töökorraldus on selge ning püstitatud eesmärkide saavutamiseks sobiv; ülesanded/tegevus on määratletud nii, et tulemused saavutatakse õigeaegselt ja vastavalt eelarvele (10 %).

3.   Meetodite kvaliteet: kavandatavad meetodid ja praktilised lähenemisviisid on ühtsed ja sobivad selgelt määratletud sihtrühmade vajadustega tegelemiseks (10 %).

4.   Projektirühma kvaliteet: projektirühma kuuluvad isikud, kellel on tegevuskava kõikide aspektide elluviimiseks vajalikud oskused, tunnustatud eriteadmised ja pädevus, ning ülesanded on meeskonna liikmete vahel asjakohaselt jaotatud (10 %).

5.   Hinna ja kvaliteedi suhe: taotlus näitab kuludele vastavat tulu, võttes arvesse kavandatud tegevusi ja selleks ettenähtud eelarvet (10 %).

6.   Mõju: projekti tegevuste eeldatav mõju sihtrühmadele ja -süsteemidele on selgelt määratletud ja vastab seatud eesmärkidele; kavandatud on meetmed mõju saavutamise tagamiseks. Tegevus annab tõenäoliselt märkimisväärseid tulemusi (20 %).

7.   Väärtustamisprogrammi kvaliteet (tulemuste levitamine ja kasutamine): kavandatud levitamis- ja kasutamistegevused tagavad tulemuste optimaalse kasutamise väljaspool taotluse esitanud osalejate tegevust projekti kestuse ajal ning väljaspool projekti kestust (10 %).

B osa –   Toetus innovaatilistele IKT-vahendeid kasutavate õpikeskkondade (nn loovad klassiruumid) rakendamisele rahvusvahelise koostöö raames, mis hõlmab horisontaalsete haridus- ja koolitusteemade arendamist ja rakendamist vastavalt programmide Europe 2020 ja ET 2020 prioriteetidele

1.   Asjakohasus: konkursikutset arvestades on eesmärgid selged, realistlikud ja tegelevad asjaomaste teemade ja sihtrühmadega, sealhulgas mitmesuguste kõikide tasandite oluliste huvirühmadega, kes on seotud elukestva õppe strateegia väljatöötamise ja rakendamisega, sealhulgas poliitikakujundajad ja otsustajad, haridusvaldkonnas tegutsejad, teenusepakkujad, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna esindajad ja õppurid (30 %).

2.   Tegevuskava kvaliteet: töökorraldus on selge ning püstitatud eesmärkide saavutamiseks sobiv; ülesanded/tegevus on partnerite vahel jagatud nii, et tulemused saavutatakse õigeaegselt ja vastavalt eelarvele (10 %).

3.   Meetodite kvaliteet: kavandatavad meetodid ja praktilised lähenemisviisid on ühtsed, innovaatilised ja sobivad selgelt määratletud sihtrühmade vajadustega tegelemiseks (10 %).

4.   Konsortsiumi kvaliteet: konsortsium koosneb partneritest, kellel on tegevuskava kõikide aspektide elluviimiseks vajalikud oskused, tunnustatud eriteadmised ja pädevus, ning ülesanded on partnerite vahel asjakohaselt jaotatud (10 %).

5.   Hinna ja kvaliteedi suhe: taotlus näitab kuludele vastavat tulu, võttes arvesse kavandatud tegevusi ja selleks ettenähtud eelarvet (10 %).

6.   Mõju ja Euroopa lisandväärtus: projekti tegevuste eeldatav mõju sihtrühmadele ja -süsteemidele on selgelt määratletud ja vastab seatud eesmärkidele; kavandatud on meetmed mõju saavutamise tagamiseks. Tegevus annab tõenäoliselt märkimisväärseid tulemusi ning selgelt on näidatud vajadust Euroopa koostöö järele (lisaks riiklikule, piirkondlikule ja kohalikule lähenemisele) ning sellest saadavat kasu (20 %).

7.   Väärtustamisprogrammi kvaliteet (tulemuste levitamine ja kasutamine): kavandatud levitamis- ja kasutamistegevused tagavad tulemuste optimaalse kasutamise väljaspool taotluse esitanud osalejate tegevust projekti kestuse ajal ning väljaspool projekti kestust (10 %).

5.   Eelarve

Projektide kaasfinantseerimiseks ettenähtud kogueelarve on 3,8 miljonit eurot.

Euroopa Liidu rahaline toetus ei tohi ületada 75 % abikõlblike kulude kogusummast.

Suurim toetus projekti kohta on A osa (A.1 ja A.2) puhul 120 000 eurot ja B osa puhul 800 000 eurot.

Täitevasutus kavatseb ettenähtud vahendeid eraldada järgmiste soovituslike summade järgi: A osa puhul 1 500 000 eurot ja B osa puhul 2 300 000 eurot. Lõplik summade jaotus oleneb siiski A ja B osa jaoks laekunud projektide arvust ning kvaliteedist.

Täitevasutus jätab endale õiguse kõiki ettenähtud vahendeid mitte välja jagada.

6.   Taotluste esitamise tähtaeg

Vastu võetakse ainult taotlused, mis on nõuetekohases vormis, täielikult täidetud, kuupäevastatud, millele on lisatud tasakaalus eelarve (tulud/kulud), mis on esitatud elektrooniliselt veebis (originaal) ning mille on allkirjastanud isik, kes on volitatud võtma taotleva organisatsiooni nimel õiguslikult siduvaid kohustusi.

Tähtpäev: esmaspäev, 1. oktoober 2012 kell 12.00 (Kesk-Euroopa aja järgi)

Arvesse ei võeta taotlusi, mis ei sisalda nõutud dokumente või mis on esitatud pärast nimetatud tähtaega.

Terviklik taotlus koosneb järgmistest dokumentidest:

| — | taotluse paketi originaal (elektroonilise taotluse vorm ja selle neli manust). See tuleb esitada veebis vastavalt elektroonilise taotluse esitamise juhisele. Seda versiooni koos selle juurde kuuluvate manustega loetakse põhiversiooniks; |
| --- | --- |

—

taotluse paketi originaal (elektroonilise taotluse vorm ja selle neli manust). See tuleb esitada veebis vastavalt elektroonilise taotluse esitamise juhisele. Seda versiooni koos selle juurde kuuluvate manustega loetakse põhiversiooniks;

| — | kohe pärast eespool nimetatud tähtaega tuleb ametile saata üks paberversioon, mis koosneb järgmistest dokumentidest:






  — | taotluse paketi paberkoopia: esitatud elektrooniline taotlusvorm (koos esitamisel saadud registreerimisnumbriga) ja selle manused (sh allkirjastatud kinnitus); |
| --- | --- | --- |

—

kohe pärast eespool nimetatud tähtaega tuleb ametile saata üks paberversioon, mis koosneb järgmistest dokumentidest:

—

taotluse paketi paberkoopia: esitatud elektrooniline taotlusvorm (koos esitamisel saadud registreerimisnumbriga) ja selle manused (sh allkirjastatud kinnitus);

| — | A.1 ja B osa puhul (kui on asjakohane): asjaomaste asutuste/ministeeriumide allkirjastatud volikiri (volikirjad) tuleb esitada koos taotluse paberversiooniga. Volikirjad tuleb esitada etteantud vormil. Konkursietapis võetakse vastu allkirjastatud volikirju, mis on saadetud faksiga või skannituna, kuid lepingu sõlmimise ajal tuleb esitada originaaldokumendid. Volikirjade esitamata jätmisel võidakse taotlus tagasi lükata; |
| --- | --- |

—

A.1 ja B osa puhul (kui on asjakohane): asjaomaste asutuste/ministeeriumide allkirjastatud volikiri (volikirjad) tuleb esitada koos taotluse paberversiooniga. Volikirjad tuleb esitada etteantud vormil. Konkursietapis võetakse vastu allkirjastatud volikirju, mis on saadetud faksiga või skannituna, kuid lepingu sõlmimise ajal tuleb esitada originaaldokumendid. Volikirjade esitamata jätmisel võidakse taotlus tagasi lükata;

| — | kõikide partnerite volikirjad (kõigi mitme toetusesaajaga lepingute puhul, st juhul, kui partnereid on mitu). Volikirjad tuleb esitada etteantud vormil. Konkursietapis võetakse vastu allkirjastatud volikirju, mis on saadetud faksiga või skannituna, kuid lepingu sõlmimise ajal tuleb esitada originaaldokumendid; |
| --- | --- |

—

kõikide partnerite volikirjad (kõigi mitme toetusesaajaga lepingute puhul, st juhul, kui partnereid on mitu). Volikirjad tuleb esitada etteantud vormil. Konkursietapis võetakse vastu allkirjastatud volikirju, mis on saadetud faksiga või skannituna, kuid lepingu sõlmimise ajal tuleb esitada originaaldokumendid;

| — | tõend juriidilise isiku olemasolu kohta (põhikirja koopia ja/või juriidilise isiku registreerimisdokumendid); |
| --- | --- |

—

tõend juriidilise isiku olemasolu kohta (põhikirja koopia ja/või juriidilise isiku registreerimisdokumendid);

| — | viimase majandusaasta raamatupidamisaruanne; |
| --- | --- |

—

viimase majandusaasta raamatupidamisaruanne;

| — | finantssuutlikkuse vorm (üksnes eraõiguslikud organisatsioonid); |
| --- | --- |

—

finantssuutlikkuse vorm (üksnes eraõiguslikud organisatsioonid);

| — | finantsteabe vorm; |
| --- | --- |

—

finantsteabe vorm;

| — | käibemaksukohustuslase registreerimisnumber (kui on asjakohane). |
| --- | --- |

—

käibemaksukohustuslase registreerimisnumber (kui on asjakohane).

Paberversioon tuleb saata kas tavalise posti või tähitud kirjaga kohe pärast elektroonilist esitamist järgmisel aadressil:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| Unit P9 — Lifelong Learning: Eurydice and Policy Support |
| Key Activity 1 — ECET |
| Call for proposals EACEA/20/12 — Part A.1/Part A.2/Part B (täpsustage) |
| BOU2 01/055 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

Unit P9 — Lifelong Learning: Eurydice and Policy Support

Key Activity 1 — ECET

Call for proposals EACEA/20/12 — Part A.1/Part A.2/Part B (täpsustage)

BOU2 01/055

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Pärast ettenähtud tähtaega esitatud taotlusi arvesse ei võeta.

Faksi või üksnes e-postiga saadetud taotlusi vastu ei võeta.

7.   Lisateave

Konkursikutse täistekst ja taotlusvormid on järgmisel veebilehel:

http://eacea.ec.europa.eu/llp/funding/2012/call_ecet_2012_en.php

Taotlused tuleb esitada ettenähtud vormidel ning peavad sisaldama kõiki konkursikutse täistekstis nõutud manuseid, lisasid ja teavet.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 169/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 169/25

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 169/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„STORNOWAY BLACK PUDDING”

EÜ nr: UK-PGI-0005-0876-03.05.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Stornoway Black Pudding”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Ühendkuningriik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.2. | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Stornoway Black Pudding” on Šotimaa Välis-Hebriidide saare Isle of Lewis keskusele Stornoway eriomane verivorst. Vorst on enne küpsetamist sügavat punakaspruuni kuni sügavpruuni värvi. Värvus võib olenevalt üksikustest kohalikest retseptidest erineda.

„Stornoway Black Pudding” koosneb järgmistest ainetest:

| — | veiserasv, |
| --- | --- |

—

veiserasv,

| — | kaerajahu, |
| --- | --- |

—

kaerajahu,

| — | sibul, |
| --- | --- |

—

sibul,

| — | lamba, veise või sea veri, |
| --- | --- |

—

lamba, veise või sea veri,

| — | kuivatatud vere kasutamise korral vesi, |
| --- | --- |

—

kuivatatud vere kasutamise korral vesi,

| — | sool, |
| --- | --- |

—

sool,

| — | pipar, |
| --- | --- |

—

pipar,

| — | kunstlik või naturaalne vorstinahk. |
| --- | --- |

—

kunstlik või naturaalne vorstinahk.

Muid maitseaineid ei kasutata ning „Stornoway Black Pudding” ei tohi sisaldada sünteetilisi värvi-, maitse-, täite- ega säilitusaineid.

Algupäraselt on toode vorstinahas, silinderjas, vorstikujuline, läbimõõduga 52–72 mm ja pikkusega 150–500 mm ning kaalub 0,5–1,36 kg. Vastavalt tarbijate vajadustele võib vorsti toota ka muus suuruses ja muul kujul, nt rõnga või viiludena.

Toode on tekstuurilt mahlakas ja tihke ning sisaldab väikseid, kuid eristatavaid rasvatükikesi. Suurepärase jämeda tekstuuri annab vorstile Šoti kaerajahu.

Küpsetamisel säilib toote kuju üpris hästi. Pärast küpsetamist on vorst peaaegu must ja väga kergesti lõigatav, kuid ei murene oluliselt. Maitse on lihane, mahlakas, rammus, täidlane ja meeldiv. Toode on külluslikult maitsestatud, kuid mitte liiga vürtsine. Ta ei ole rasvane ning jätab suhu puhta tunde ja mõnusa järelmaitse.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Retseptid varieeruvad mõningal määral olenevalt tavadest. Mõne retsepti järgi tuleb kasutada peenelt, mõne teise järgi aga jämedalt hakitud aineid, mistõttu võib toote välimuses ja tekstuuris olenevalt valmistaja retseptist esineda teatavaid erinevusi. Retseptides võib veidi erineda ka iga koostisaine osakaal.

Verivorsti „Stornoway Black Pudding” koostisained peavad jääma järgmistesse vahemikesse:

| — | veiserasv 37–50 %, |
| --- | --- |

—

veiserasv 37–50 %,

| — | kaerajahu 16–20 %, |
| --- | --- |

—

kaerajahu 16–20 %,

| — | sibul 15–18 %, |
| --- | --- |

—

sibul 15–18 %,

| — | lamba, veise või sea veri 12–26 %, |
| --- | --- |

—

lamba, veise või sea veri 12–26 %,

| — | kuivatatud vere kasutamise korral vesi, |
| --- | --- |

—

kuivatatud vere kasutamise korral vesi,

| — | sool 0,6–2 %, |
| --- | --- |

—

sool 0,6–2 %,

| — | pipar 0,4–2 %, |
| --- | --- |

—

pipar 0,4–2 %,

| — | kunstlik või naturaalne vorstinahk läbimõõduga 52–72 mm ja pikkusega 150–500 mm. |
| --- | --- |

—

kunstlik või naturaalne vorstinahk läbimõõduga 52–72 mm ja pikkusega 150–500 mm.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Ei ole asjakohane

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Määratletud geograafilises piirkonnas peavad toimuma kõik tootmisetapid, sh

| — | rasva ettevalmistamine, |
| --- | --- |

—

rasva ettevalmistamine,

| — | koostisainete segamine, |
| --- | --- |

—

koostisainete segamine,

| — | kunstlike vorstinahkade täitmine ning |
| --- | --- |

—

kunstlike vorstinahkade täitmine ning

| — | vorsti keetmine ja jahutamine. |
| --- | --- |

—

vorsti keetmine ja jahutamine.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Ei ole asjakohane

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Ei ole asjakohane

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Saarel Isle of Lewis asuv Stornoway linn ja piirkonna Stornoway Trust vallad.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Šotimaale eriomane väikese renditalu pidamine (crofting) on olnud Lewise saarel sadu aastaid peamine elatusviis. Alles viimasel 40 aastal on renditalunikud (crofters) hakanud töötama ka väljaspool talu ja tegelema talupidamisega vaid osaliselt. Selliste väikeste renditalude puhul toimib suures osas naturaalmajandus – Stornoway renditalunikud pidasid väikest lamba-, veise- ja/või seakarja ning pidid tagama, et ükski nende loomade osa raisku ei läheks. Loomi tapsid renditalunikud ühiselt ja kuna puudusid külmutamisvõimalused, jagati liha naabritega, kes omakorda jagasid hiljem oma loomade liha. Nii jätkus liha kogu pikaks talveks.

Selleks et valmistada verivorsti (black pudding), mida tähistatakse Šoti gaelikeelse nimetusega „Marag Dubh” (dubh tähendab musta, inglise keeles black), tapeti loom ning koguti ja hoiti alles tema veri. Sooled eemaldati ja puhastati soolases merevees. Seejärel viidi need talusse tagasi, pöörati pahupidi, asetati kaussi külma vette, lisati merevett ja soola ning jäeti ööpäevaks kaane alla seisma. Pärast seda loputati sooli kõigepealt külmas ja siis kuumas vees. Selle pika protsessi tulemusel pehmenes soolte sisekülg, nii et talunikud said need puhtaks ja valgeks kaapida. Ühe looma sooltest sai vähemalt viis „Marag Dubh” vorsti – „Deasainn” (vatsast), „Brog” (saabas), „Curachd an Righ” (kuninga kroon) ja kaks pikka niudesoolest kaheks jagatud ja seotud vorsti.

Renditalunikud ei saanud endale liha raiskamist lubada ning sõid sama toitu iga päev, kuni see otsa sai. Verivorst sisaldas palju rauda ning oli talunike toidulaua oluline osa ja on seda Stornoway elanike jaoks praegugi. Suurepärase jämeda tekstuuri annab verivorstile „Stornoway Black Pudding” Šoti kaerajahu. Külma kliimaga paikades, nagu Hebriididel, on see tänu rasva suurele kalorsusele ideaalne talveroog.

Verivorsti „Stornoway Black Pudding” valmistamiseks on vaja mitmesuguseid käelisi oskusi:

| — | veiserasva ettevalmistamine hõlmab rasva puhastamist ja sobiva suurusega tükkideks lõikamist; |
| --- | --- |

—

veiserasva ettevalmistamine hõlmab rasva puhastamist ja sobiva suurusega tükkideks lõikamist;

| — | kuivaineid tuleb segamiseks hoolikalt kaaluda, et segu saaks õige, paksu konsistentsiga – seda protsessi hindab oma pilguga lihunik, kes on asjatundja; |
| --- | --- |

—

kuivaineid tuleb segamiseks hoolikalt kaaluda, et segu saaks õige, paksu konsistentsiga – seda protsessi hindab oma pilguga lihunik, kes on asjatundja;

| — | vorstinahad täidetakse masinaga, käsitsi kaasa aidates, ja mõned vorstid seotakse käsitsi; |
| --- | --- |

—

vorstinahad täidetakse masinaga, käsitsi kaasa aidates, ja mõned vorstid seotakse käsitsi;

| — | pärast vorstide keetmist riputatakse need ükshaaval jahtuma. |
| --- | --- |

—

pärast vorstide keetmist riputatakse need ükshaaval jahtuma.

Need oskused on koha peal arenenud ja põlvest põlve edasi antud ning tänu sellele on säilinud toote traditsioonilised omadused.

5.2.   Toote eripära:

Verivorsti „Stornoway Black Pudding” eripära seisneb kasutatavates koostisainetes (esitatud koguselises järjestuses): veiserasv, kaerajahu, sibul, veri (kuivatatud vere kasutamise korral ka vesi), sool ja pipar. Toode ei sisalda sünteetilisi värvi-, maitse-, täite- ega säilitusaineid ning on toorelt sügavat punakaspruuni kuni sügavpruuni värvi.

Erinevalt muudest piirkonna verivorstidest on Stornoway verivorstide oluliseks koostisosaks veise neerusid ja seljaosi ümbritsev rasv. Tänu selle rasva madalale sulamistemperatuurile (45–50 °C) saab seda verivorsti valmistamisel hõlpsalt tahkena kasutada, kuid samas sulab ta aurutamisel või keetmisel. Kuigi kõnealusel rasval ei ole peaaegu mingit maitset, võimendab ta teiste koostisainete maitset ja annab vorstile kergema tekstuuri. Külma kliimaga paikades, nagu Hebriididel, on see rasv tänu suurele kalorsusele ideaalne talvetoit. Šotimaal kasvatatud kaerajahu annab verivorstile „Stornoway Black Pudding” suurepärase jämeda tekstuuri.

Toote põhiretsept ei ole aastate jooksul muutunud – endiselt kasutatakse üksnes veiserasva, kaerajahu, sibulat, verd, soola ja pipart. Muuta on aga tulnud tootmismeetodeid rangemate hügieenieeskirjade ja suurema nõudluse tõttu. Kõnealuse verivorsti tootmise etapid nõuavad vilunud oskusi. Veiserasv tuleb käsitsi ette valmistada, et see oleks lõigatud ühesuurusteks pisikesteks tükkideks. Kuivained segatakse kõigepealt kas masinaga või käsitsi ning seejärel lisatakse vesi. Kõik koostisained kaalutakse hoolikalt, et saada pudrulaadne paks segu, mida annab mõninga pingutusega segada. Pärast maitsestamist lastakse segu vorstitäitmismasinast vorstinahkadesse. Vorstide täitmiseks pannakse vorstinahk käsitsi masina otsaku külge. Lihasegu voogu reguleeritakse samuti käsitsi. Vorstiotsad seotakse käsitsi nööriga või klammerdatakse masinaga. Pärast keetmist riputatakse vorstid ükshaaval restidele jahtuma.

Verivorsti „Stornoway Black Pudding” võib küpsetada nahaga või ilma, küpsetamisel säilib selle kuju üpris hästi. Pärast küpsetamist on vorst peaaegu must ja väga kergesti lõigatav, kuid ei murene oluliselt. Maitse on lihane, mahlakas, rammus, täidlane ja meeldiv. Toode on külluslikult maitsestatud, kuid mitte liiga vürtsine. Ta ei ole rasvane ning jätab suhu puhta tunde ja mõnusa järelmaitse.

Lihunikud järgivad selle iseloomuliku kohaliku toote valmistamisel põlvest põlve alal hoitud retsepti ja säilitavad seega toote traditsioonilised omadused, mis tulenevad erilistest koostisainetest ja vorsti tekstuurist.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Šotimaale eriomane väikese renditalu pidamine (crofting) on olnud Lewise saarel sadu aastaid peamine elatusviis. Renditalunikud ei saanud endale liha raiskamist lubada ning sõid sama toitu iga päev, kuni see otsa sai. Verivorst sisaldas palju rauda ning oli talunike toidulaua oluline osa ja on seda Stornoway elanike jaoks praegugi.

Verivorsti „Stornoway Black Pudding” eripära seisneb kasutatavates koostisainetes (esitatud koguselises järjestuses): veiserasv, kaerajahu, sibul, veri, sool, pipar ja vesi. Toode ei sisalda sünteetilisi värvi-, maitse-, täite- ega säilitusaineid.

Erinevalt muudest piirkonna verivorstidest on Stornoway verivorstide oluliseks koostisosaks veise neerusid ja seljaosi ümbritsev rasv. Tänu selle rasva madalale sulamistemperatuurile (45–50 °C) saab seda verivorsti valmistamisel hõlpsalt tahkena kasutada, kuid samas sulab ta aurutamisel või keetmisel. Kuigi sellel rasval ei ole peaaegu mingit maitset, võimendab ta teiste koostisainete maitset ja annab vorstile kergema tekstuuri. Enamik piirkonna verivorste valmistatakse seaverest. „Stornoway Black Pudding” valmistatakse aga lamba-, veise või searasvast ning võimaluse korral pärineb veri saarel asuvast tapamajast.

Mõni verivorsti „Stornoway Black Pudding” tootjatest, kes on moodustanud ka oma ühingu, on seda vorsti valmistanud ja müünud alates aastast 1931. Juba sellest ajast on toodet müüdud kõnealuse nimetuse all. Lihunikud on seda nimetust ühiselt kasutanud ning kandnud hoolt selle eest, et säiliksid kõrged tootmisstandardid ja seos Hebriidide traditsioonidega. Tänu sellele on toode oma maitse ja kvaliteedi poolest maailmas üha laiemalt tuntuks saanud ning seda peetakse üheks Suurbritannia parimatest verivorstidest. Traditsiooniliselt renditalunike põhitoiduna tuntud verivorstist on tänaseks saanud üle maailma tuntud hõrgutis.

„Stornoway Black Pudding” on piirkonna turismiga tihedalt seotud – turistid ostavad seda sageli meene või saartele eriomase roana kaasa. See kaubamärk ja seos Stornoway kui tootmispiirkonnaga on maailmas tuntud. Enamikus Šotimaad kirjeldavates reisiraamatutes on seoses Lewise saarega mainitud ka verivorsti (Marag Dubh). Ka Google otsing annab mitusada viidet sellele seosele. Hebriididel on üha rohkem külastajaid ja sealset turismi on aidanud elavdada piirkonna näitamine telesaadetes, nt Monty Halli juhitud saade „Great Hebridean Escape”. Verivorsti „Stornoway Black Pudding” mainiti ajakirja „National Geographic” 2010. aasta jaanuari väljaandes ja see oli olulisel kohal ka Šotimaal turismi propageeriva organisatsiooni Visit Scotland 2010. aasta „Homecoming” kampaanias.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/stornoway-black-pudding-pgi.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---