# Jurnalul Oficial C 153/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.153.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 153 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5530 mai 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.153.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 153

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5530 mai 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Adunarea Parlamentară Euronest |
| 2012/C 153/01 | Rezoluție referitoare la securitatea energetică, energia din surse regenerabile, eficiența energetică, infrastructura energetică: evoluții în țările Parteneriatului estic și în țările UE | 1 |
| 2012/C 153/02 | Rezoluție referitoare la acordurile comerciale dintre UE și partenerii est-europeni, inclusiv zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare și asistența UE în acest domeniu | 5 |
| 2012/C 153/03 | Rezoluție referitoare la provocările pentru viitorul democrației, inclusiv chestiunea libertății și independenței mass-mediei din țările Parteneriatului estic și din statele membre ale UE | 9 |
| 2012/C 153/04 | Rezoluție referitoare la consolidarea societății civile în țările Parteneriatului estic, inclusiv problema cooperării dintre guvern și societatea civilă și problema reformelor destinate să consolideze rolul societății civile | 16 |
| 2012/C 153/05 | Rezoluție privind situația Iuliei Timoșenko | 21 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară Euronest

2012/C 153/01

Rezoluție referitoare la securitatea energetică, energia din surse regenerabile, eficiența energetică, infrastructura energetică: evoluții în țările Parteneriatului estic și în țările UE

1

2012/C 153/02

Rezoluție referitoare la acordurile comerciale dintre UE și partenerii est-europeni, inclusiv zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare și asistența UE în acest domeniu

5

2012/C 153/03

Rezoluție referitoare la provocările pentru viitorul democrației, inclusiv chestiunea libertății și independenței mass-mediei din țările Parteneriatului estic și din statele membre ale UE

9

2012/C 153/04

Rezoluție referitoare la consolidarea societății civile în țările Parteneriatului estic, inclusiv problema cooperării dintre guvern și societatea civilă și problema reformelor destinate să consolideze rolul societății civile

16

2012/C 153/05

Rezoluție privind situația Iuliei Timoșenko

21

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Adunarea Parlamentară Euronest |
| 2012/C 153/06 | Regulamentul de procedură adoptat la 3 mai 2011 la Bruxelles și modificat la 3 aprilie 2012 la Baku | 23 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Adunarea Parlamentară Euronest

2012/C 153/06

Regulamentul de procedură adoptat la 3 mai 2011 la Bruxelles și modificat la 3 aprilie 2012 la Baku

23

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară Euronest

| 30.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 153/1

---

REZOLUȚIE (1)

referitoare la securitatea energetică, energia din surse regenerabile, eficiența energetică, infrastructura energetică: evoluții în țările Parteneriatului estic și în țările UE

2012/C 153/01

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011,

| — | având în vedere concluziile Summitului Parteneriatului estic, organizat la Varșovia între 29 și 30 septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Summitului Parteneriatului estic, organizat la Varșovia între 29 și 30 septembrie 2011,

| — | având în vedere rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European referitoare la dimensiunea estică a politicii europene de vecinătate, precum și la Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Republica Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European referitoare la dimensiunea estică a politicii europene de vecinătate, precum și la Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Republica Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 septembrie 2011 privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională – „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 septembrie 2011 privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională – „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului UE din 24 noiembrie 2011 privind consolidarea dimensiunii externe a politicii energetice a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului UE din 24 noiembrie 2011 privind consolidarea dimensiunii externe a politicii energetice a UE,

| — | având în vedere concluziile Consiliului UE privind Energia 2020 – Strategie pentru o energie competitivă, durabilă și sigură din 28 februarie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului UE privind Energia 2020 – Strategie pentru o energie competitivă, durabilă și sigură din 28 februarie 2011,

| — | având în vedere Declarația Comună a comisarului Oettinger, a miniștrilor adjuncți ai energiei, a reprezentanților la nivel înalt ai ministerelor energiei și ai autorităților naționale responsabile pentru energia nucleară din Republica Armenia, Republica Belarus, Republica Croația, Federația Rusă, Confederația Elvețiană, Republica Turcia și Ucraina din 23 iunie 2011 privind evaluările complete ale riscului și securității centralelor nucleare („teste de rezistență”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Comună a comisarului Oettinger, a miniștrilor adjuncți ai energiei, a reprezentanților la nivel înalt ai ministerelor energiei și ai autorităților naționale responsabile pentru energia nucleară din Republica Armenia, Republica Belarus, Republica Croația, Federația Rusă, Confederația Elvețiană, Republica Turcia și Ucraina din 23 iunie 2011 privind evaluările complete ale riscului și securității centralelor nucleare („teste de rezistență”),

| A. | întrucât o energie sigură, durabilă și competitivă este de mare importanță pentru cetățenii, economia și mediul UE și ale partenerilor est-europeni; întrucât UE a stabilit obiective ambițioase pentru reducerea emisiilor de dioxid de carbon, dezvoltarea energiei din surse regenerabile și creșterea eficienței energetice până în 2020; întrucât UE și partenerii est-europeni împărtășesc interesul comun pentru atingerea acestor obiective, având în vedere independența lor în domeniul aprovizionării cu energie și al transporturilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât o energie sigură, durabilă și competitivă este de mare importanță pentru cetățenii, economia și mediul UE și ale partenerilor est-europeni; întrucât UE a stabilit obiective ambițioase pentru reducerea emisiilor de dioxid de carbon, dezvoltarea energiei din surse regenerabile și creșterea eficienței energetice până în 2020; întrucât UE și partenerii est-europeni împărtășesc interesul comun pentru atingerea acestor obiective, având în vedere independența lor în domeniul aprovizionării cu energie și al transporturilor;

| B. | întrucât cooperarea în domeniul energiei în cadrul Parteneriatului estic se bazează pe un dialog politic care vizează integrarea ulterioară a piețelor, îmbunătățirea securității energetice și a securității nucleare și dezvoltarea de parteneriate noi privind surse regenerabile de energie și eficiența energetică; |
| --- | --- |

B.

întrucât cooperarea în domeniul energiei în cadrul Parteneriatului estic se bazează pe un dialog politic care vizează integrarea ulterioară a piețelor, îmbunătățirea securității energetice și a securității nucleare și dezvoltarea de parteneriate noi privind surse regenerabile de energie și eficiența energetică;

| C. | întrucât convergența și cooperarea în materie de reglementare sunt esențiale pentru crearea unei piețe de energie interconectate, integrate și care funcționează bine a UE și a partenerilor est-europeni; întrucât Tratatul de instituire a Comunității Energiei a instituit o cooperare regională eficientă în cadrul căreia UE și alte părți contractante au dezvoltat un cadru de reglementare stabil care favorizează creșterea durabilă și investițiile în sectorul energetic; întrucât aderarea Republicii Moldova și a Ucrainei, precum și statutul de observator al Republicii Armenia și al Republicii Georgia în cadrul Comunității Energiei stabilesc baza și cadrul instituțional pentru adâncirea cooperării în domeniul energiei și pentru parteneriate între UE și acele țări partenere; |
| --- | --- |

C.

întrucât convergența și cooperarea în materie de reglementare sunt esențiale pentru crearea unei piețe de energie interconectate, integrate și care funcționează bine a UE și a partenerilor est-europeni; întrucât Tratatul de instituire a Comunității Energiei a instituit o cooperare regională eficientă în cadrul căreia UE și alte părți contractante au dezvoltat un cadru de reglementare stabil care favorizează creșterea durabilă și investițiile în sectorul energetic; întrucât aderarea Republicii Moldova și a Ucrainei, precum și statutul de observator al Republicii Armenia și al Republicii Georgia în cadrul Comunității Energiei stabilesc baza și cadrul instituțional pentru adâncirea cooperării în domeniul energiei și pentru parteneriate între UE și acele țări partenere;

| D. | întrucât piețele de energie competitive, dezvoltarea și crearea de facilități pentru generarea și transportul energiei, aprovizionarea cu energie și rutele de tranzit stabile, dezvoltarea în continuare a eficienței energetice și a energiei din surse regenerabile și utilizarea în condiții de siguranță a energiei nucleare sunt elemente esențiale pentru consolidarea securității energetice atât a UE, cât și a partenerilor est-europeni; |
| --- | --- |

D.

întrucât piețele de energie competitive, dezvoltarea și crearea de facilități pentru generarea și transportul energiei, aprovizionarea cu energie și rutele de tranzit stabile, dezvoltarea în continuare a eficienței energetice și a energiei din surse regenerabile și utilizarea în condiții de siguranță a energiei nucleare sunt elemente esențiale pentru consolidarea securității energetice atât a UE, cât și a partenerilor est-europeni;

| E. | întrucât UE și partenerii est-europeni, precum și alte state riverane Mării Negre și Mării Caspice au recunoscut, în cadrul „Inițiativei Baku” lansate în 2004, interesul lor reciproc în dezvoltarea piețelor de energie regionale și în atragerea de noi investiții în regiunea Mării Caspice; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE și partenerii est-europeni, precum și alte state riverane Mării Negre și Mării Caspice au recunoscut, în cadrul „Inițiativei Baku” lansate în 2004, interesul lor reciproc în dezvoltarea piețelor de energie regionale și în atragerea de noi investiții în regiunea Mării Caspice;

| F. | întrucât diversificarea furnizorilor, a rutelor și a surselor de aprovizionare cu energie a UE este un obiectiv prioritar al UE; întrucât consolidarea coridorului sudic al gazelor, care include diverse rute și tipuri de infrastructuri, este de o importanță majoră atât pentru strategia de diversificare a aprovizionării cu gaze a UE, cât și pentru comerțul cu energie între UE, regiunea Mării Caspice și Asia Centrală; |
| --- | --- |

F.

întrucât diversificarea furnizorilor, a rutelor și a surselor de aprovizionare cu energie a UE este un obiectiv prioritar al UE; întrucât consolidarea coridorului sudic al gazelor, care include diverse rute și tipuri de infrastructuri, este de o importanță majoră atât pentru strategia de diversificare a aprovizionării cu gaze a UE, cât și pentru comerțul cu energie între UE, regiunea Mării Caspice și Asia Centrală;

| G. | întrucât cea mai rentabilă soluție pentru a reduce dependența energetică este stimularea economiilor de energie, a energiei din surse regenerabile și a măsurilor privind eficiența energetică, contribuind totodată la crearea de locuri de muncă, la combaterea schimbărilor climatice și la trecerea către o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

G.

întrucât cea mai rentabilă soluție pentru a reduce dependența energetică este stimularea economiilor de energie, a energiei din surse regenerabile și a măsurilor privind eficiența energetică, contribuind totodată la crearea de locuri de muncă, la combaterea schimbărilor climatice și la trecerea către o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor;

| H. | întrucât UE și partenerii est-europeni împărtășesc obiectivul comun privind creșterea nivelului de securitate a energiei nucleare; întrucât transparența, accesibilitatea informațiilor și respectarea deplină a acordurilor internaționale în domeniul securității nucleare și al mediului sunt esențiale pentru asigurarea unei cooperări eficiente în acest domeniu între UE și partenerii est-europeni; întrucât UE și organismele naționale responsabile pentru energia nucleară ale Republicii Armenia, Republicii Belarus și Ucrainei au convenit asupra necesității de a evalua siguranța centralelor nucleare, în special prin realizarea, în mod voluntar, a unei evaluări complete a riscului și a securității („teste de rezistență”), |
| --- | --- |

H.

întrucât UE și partenerii est-europeni împărtășesc obiectivul comun privind creșterea nivelului de securitate a energiei nucleare; întrucât transparența, accesibilitatea informațiilor și respectarea deplină a acordurilor internaționale în domeniul securității nucleare și al mediului sunt esențiale pentru asigurarea unei cooperări eficiente în acest domeniu între UE și partenerii est-europeni; întrucât UE și organismele naționale responsabile pentru energia nucleară ale Republicii Armenia, Republicii Belarus și Ucrainei au convenit asupra necesității de a evalua siguranța centralelor nucleare, în special prin realizarea, în mod voluntar, a unei evaluări complete a riscului și a securității („teste de rezistență”),

| 1. | recomandă sprijinirea și consolidarea dialogului privind securitatea energetică dintre UE și partenerii est-europeni, pe baza politicii energetice externe a UE, a „Inițiativei Baku” și a Tratatului de instituire a Comunității Energiei, în conformitate cu obiectivele generale de competitivitate, securitate a aprovizionării și durabilitate ale politicii energetice a UE, precum și cu obiectivele UE pentru anul 2050 în domeniul energiei și al climei; |
| --- | --- |

1.

recomandă sprijinirea și consolidarea dialogului privind securitatea energetică dintre UE și partenerii est-europeni, pe baza politicii energetice externe a UE, a „Inițiativei Baku” și a Tratatului de instituire a Comunității Energiei, în conformitate cu obiectivele generale de competitivitate, securitate a aprovizionării și durabilitate ale politicii energetice a UE, precum și cu obiectivele UE pentru anul 2050 în domeniul energiei și al climei;

| 2. | subliniază faptul că, actualmente, în era economiei și a societății digitale care sunt cu mult mai dependente de aprovizionarea continuă și sigură cu electricitate, există o necesitate fermă de a consolida securitatea energetică în cadrul UE și al țărilor vecine; reamintește că, pentru a satisface această cerință, se impun crearea unei piețe competitive reale a energiei, integrarea deplină a rețelelor de infrastructură energetică, precum și o convergență în materie de reglementare; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că, actualmente, în era economiei și a societății digitale care sunt cu mult mai dependente de aprovizionarea continuă și sigură cu electricitate, există o necesitate fermă de a consolida securitatea energetică în cadrul UE și al țărilor vecine; reamintește că, pentru a satisface această cerință, se impun crearea unei piețe competitive reale a energiei, integrarea deplină a rețelelor de infrastructură energetică, precum și o convergență în materie de reglementare;

| 3. | subliniază importanța asigurării asistenței, cooperării și sprijinului din partea UE în ceea ce privește măsurile puse în aplicare de UE și de partenerii est-europeni în vederea creșterii eficienței energetice și a încurajării utilizării resurselor regenerabile; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța asigurării asistenței, cooperării și sprijinului din partea UE în ceea ce privește măsurile puse în aplicare de UE și de partenerii est-europeni în vederea creșterii eficienței energetice și a încurajării utilizării resurselor regenerabile;

| 4. | subliniază necesitatea promovării unor parteneriate strategice în materie de tehnologii ecologice între UE și partenerii est-europeni în domeniul inovării, al cercetării și dezvoltării, al eficienței energetice și al economiilor, al aplicării de tehnologii care utilizează energie din surse regenerabile, precum și al stocării de energie, al rețelelor inteligente și al echilibrării sistemelor energetice; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea promovării unor parteneriate strategice în materie de tehnologii ecologice între UE și partenerii est-europeni în domeniul inovării, al cercetării și dezvoltării, al eficienței energetice și al economiilor, al aplicării de tehnologii care utilizează energie din surse regenerabile, precum și al stocării de energie, al rețelelor inteligente și al echilibrării sistemelor energetice;

| 5. | recomandă creșterea investițiilor europene în producerea de resurse de energie și în furnizarea acestora pe piețe, creșterea volumului dezvoltării în comun a resurselor de hidrocarburi în cadrul partenerilor est-europeni, în special în bazinul Mării Caspice; recomandă creșterea sprijinului politic și financiar acordat sistemelor actuale de conducte, inclusiv sistemul transcaspic; |
| --- | --- |

5.

recomandă creșterea investițiilor europene în producerea de resurse de energie și în furnizarea acestora pe piețe, creșterea volumului dezvoltării în comun a resurselor de hidrocarburi în cadrul partenerilor est-europeni, în special în bazinul Mării Caspice; recomandă creșterea sprijinului politic și financiar acordat sistemelor actuale de conducte, inclusiv sistemul transcaspic;

| 6. | recomandă crearea condițiilor necesare pentru creșterea prezenței partenerilor est-europeni pe piața comună a resurselor de energie, care sunt deschise tuturor producătorilor; recomandă sprijinul privatizării, al separării și al comercializării structurilor producătoare și transportatoare de energie din cadrul partenerilor est-europeni, în conformitate cu dispozițiile celui de al treilea pachet legislativ pentru piețele energiei electrice și ale gazelor; |
| --- | --- |

6.

recomandă crearea condițiilor necesare pentru creșterea prezenței partenerilor est-europeni pe piața comună a resurselor de energie, care sunt deschise tuturor producătorilor; recomandă sprijinul privatizării, al separării și al comercializării structurilor producătoare și transportatoare de energie din cadrul partenerilor est-europeni, în conformitate cu dispozițiile celui de al treilea pachet legislativ pentru piețele energiei electrice și ale gazelor;

| 7. | încurajează acordarea unei mai mari atenții aspectelor de mediu ale producerii de energie și ale consumului de energie în cadrul partenerilor est-europeni, în vederea obținerii reducerii emisiilor de dioxid de carbon; recomandă sprijinirea în continuare a dezvoltării de resurse regenerabile și a tehnologiilor care economisesc energie; |
| --- | --- |

7.

încurajează acordarea unei mai mari atenții aspectelor de mediu ale producerii de energie și ale consumului de energie în cadrul partenerilor est-europeni, în vederea obținerii reducerii emisiilor de dioxid de carbon; recomandă sprijinirea în continuare a dezvoltării de resurse regenerabile și a tehnologiilor care economisesc energie;

| 8. | încurajează partenerii est-europeni să includă în politicile lor energetice naționale obiective clare pentru dezvoltarea energiei din surse regenerabile și a energiei durabile; |
| --- | --- |

8.

încurajează partenerii est-europeni să includă în politicile lor energetice naționale obiective clare pentru dezvoltarea energiei din surse regenerabile și a energiei durabile;

| 9. | recomandă fuziunea capacităților și a rețelelor de energie electrică și gaze ale partenerilor est-europeni și dezvoltarea de tehnologii avansate pentru transportul și utilizarea gazului natural lichefiat (GNL); |
| --- | --- |

9.

recomandă fuziunea capacităților și a rețelelor de energie electrică și gaze ale partenerilor est-europeni și dezvoltarea de tehnologii avansate pentru transportul și utilizarea gazului natural lichefiat (GNL);

| 10. | recomandă consolidarea legăturilor între comunitatea de experți a UE și cea din cadrul partenerilor est-europeni pe probleme legate de securitatea energetică prin crearea unei rețele a instituțiilor relevante; în această privință, salută Comunicarea Comisiei privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională; recomandă crearea unor grupuri de lucru (grupuri de reflecție) formate din experți în domeniul securității energiei din cadrul partenerilor est-europeni și din cadrul UE; recomandă utilizarea unor astfel de rețele de experți pentru a face schimb de experiență și de bune practici prin intermediul seminarelor și al conferințelor; |
| --- | --- |

10.

recomandă consolidarea legăturilor între comunitatea de experți a UE și cea din cadrul partenerilor est-europeni pe probleme legate de securitatea energetică prin crearea unei rețele a instituțiilor relevante; în această privință, salută Comunicarea Comisiei privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională; recomandă crearea unor grupuri de lucru (grupuri de reflecție) formate din experți în domeniul securității energiei din cadrul partenerilor est-europeni și din cadrul UE; recomandă utilizarea unor astfel de rețele de experți pentru a face schimb de experiență și de bune practici prin intermediul seminarelor și al conferințelor;

| 11. | subliniază beneficiile pe care diversificarea surselor și rutelor de aprovizionare cu energie le poate oferi în ceea ce privește securitatea energetică; reamintește că UE și partenerii est-europeni vor avea nevoie, în viitorul apropiat, de investiții semnificative în construcția și modernizarea actualei infrastructuri energetice; salută propunerea Comisiei Europene pentru o infrastructură energetică transeuropeană și subliniază necesitatea coordonării politicilor și a evoluțiilor din UE cu partenerii est-europeni; subliniază necesitatea diversificării rutelor de aprovizionare cu energie; atrage în același timp atenția asupra faptului că practica politicii frontierelor închise crește în mod artificial costul rețelelor energetice, împiedică și afectează cooperarea eficientă în cadrul procesului de diversificare a surselor și a rutelor de aprovizionare cu energie; reamintește că deschiderea coridorului sudic al gazelor rămâne una dintre prioritățile agendei politice; |
| --- | --- |

11.

subliniază beneficiile pe care diversificarea surselor și rutelor de aprovizionare cu energie le poate oferi în ceea ce privește securitatea energetică; reamintește că UE și partenerii est-europeni vor avea nevoie, în viitorul apropiat, de investiții semnificative în construcția și modernizarea actualei infrastructuri energetice; salută propunerea Comisiei Europene pentru o infrastructură energetică transeuropeană și subliniază necesitatea coordonării politicilor și a evoluțiilor din UE cu partenerii est-europeni; subliniază necesitatea diversificării rutelor de aprovizionare cu energie; atrage în același timp atenția asupra faptului că practica politicii frontierelor închise crește în mod artificial costul rețelelor energetice, împiedică și afectează cooperarea eficientă în cadrul procesului de diversificare a surselor și a rutelor de aprovizionare cu energie; reamintește că deschiderea coridorului sudic al gazelor rămâne una dintre prioritățile agendei politice;

| 12. | solicită creșterea transparenței contractelor energetice interguvernamentale, în vederea asigurării cooperării depline pentru securitatea energetică și a evitării întreruperilor aprovizionării și a eventualelor crize; în această privință, salută propunerea Comisiei de decizie de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei, ca un prin pas esențial către atingerea acestor obiective; recomandă partenerilor est-europeni să se alăture unor astfel de inițiative în vederea creării unui mediu de cooperare stabil și sigur; |
| --- | --- |

12.

solicită creșterea transparenței contractelor energetice interguvernamentale, în vederea asigurării cooperării depline pentru securitatea energetică și a evitării întreruperilor aprovizionării și a eventualelor crize; în această privință, salută propunerea Comisiei de decizie de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei, ca un prin pas esențial către atingerea acestor obiective; recomandă partenerilor est-europeni să se alăture unor astfel de inițiative în vederea creării unui mediu de cooperare stabil și sigur;

| 13. | recunoaște importanța geostrategică a regiunii Mării Negre în ceea ce privește securitatea energetică a UE, în special din perspectiva diversificării surselor de aprovizionare cu energie, conectând Europa și zona Mării Caspice, Orientul Mijlociu și Asia Centrală; subliniază necesitatea consolidării cooperării energetice multilaterale în regiunea Mării Negre și a dezvoltării infrastructurii energetice a acesteia; |
| --- | --- |

13.

recunoaște importanța geostrategică a regiunii Mării Negre în ceea ce privește securitatea energetică a UE, în special din perspectiva diversificării surselor de aprovizionare cu energie, conectând Europa și zona Mării Caspice, Orientul Mijlociu și Asia Centrală; subliniază necesitatea consolidării cooperării energetice multilaterale în regiunea Mării Negre și a dezvoltării infrastructurii energetice a acesteia;

| 14. | recomandă asigurarea unui sistem fiabil, eficient și stabil de garanții reciproc eficiente în ceea ce privește garantarea securității facilităților de producție și a transportului resurselor de energie; declară orice amenințare publică la adresa facilităților de generare a energiei (centrale nucleare, baraje, platforme petroliere, conducte și terminale, rafinării petroliere și combinate chimice) din cadrul partenerilor est-europeni ca fiind absolut inacceptabilă și criminală. orice acțiune ostilă la adresa unor astfel de facilități este calificată ca direcționată împotriva intereselor UE și ale partenerilor est-europeni; |
| --- | --- |

14.

recomandă asigurarea unui sistem fiabil, eficient și stabil de garanții reciproc eficiente în ceea ce privește garantarea securității facilităților de producție și a transportului resurselor de energie; declară orice amenințare publică la adresa facilităților de generare a energiei (centrale nucleare, baraje, platforme petroliere, conducte și terminale, rafinării petroliere și combinate chimice) din cadrul partenerilor est-europeni ca fiind absolut inacceptabilă și criminală. orice acțiune ostilă la adresa unor astfel de facilități este calificată ca direcționată împotriva intereselor UE și ale partenerilor est-europeni;

| 15. | subliniază necesitatea asigurării că cele mai înalte standarde de siguranță și securitate nucleară în pregătirea, construirea și funcționarea centralelor nucleare sunt menținute în UE și la nivelul partenerilor est-europeni; salută participarea Ucrainei și a Republicii Armenia la exercițiul de testare a rezistenței și încurajează alți parteneri est-europeni în cauză să își confirme angajamentul în ceea ce privește participarea; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea asigurării că cele mai înalte standarde de siguranță și securitate nucleară în pregătirea, construirea și funcționarea centralelor nucleare sunt menținute în UE și la nivelul partenerilor est-europeni; salută participarea Ucrainei și a Republicii Armenia la exercițiul de testare a rezistenței și încurajează alți parteneri est-europeni în cauză să își confirme angajamentul în ceea ce privește participarea;

| 16. | subliniază faptul că partenerii est-europeni trebuie să asigure menținerea celor mai înalte standarde de mediu, sociale, de eficiență și securitate pentru exploatarea, construirea și funcționarea infrastructurii energetice și a centralelor electrice; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că partenerii est-europeni trebuie să asigure menținerea celor mai înalte standarde de mediu, sociale, de eficiență și securitate pentru exploatarea, construirea și funcționarea infrastructurii energetice și a centralelor electrice;

| 17. | accentuează necesitatea elaborării de foi de parcurs comune pentru energie de către UE și de către toate țările-cheie furnizoare de energie și țările de tranzit importante din punct de vedere strategic în vederea promovării schimbului de cunoștințe prin intermediul cooperării în domeniul tehnologiei, al cercetării și al industriei; |
| --- | --- |

17.

accentuează necesitatea elaborării de foi de parcurs comune pentru energie de către UE și de către toate țările-cheie furnizoare de energie și țările de tranzit importante din punct de vedere strategic în vederea promovării schimbului de cunoștințe prin intermediul cooperării în domeniul tehnologiei, al cercetării și al industriei;

| 18. | reamintește importanța cooperării internaționale dintre cercetătorii din cadrul științelor energetice; încurajează partenerii est-europeni să participe în mod activ la programele specifice relevante din punctul de vedere al energiei din cadrul celui de al șaptelea Program-cadru al UE pentru cercetare și dezvoltare tehnologică; |
| --- | --- |

18.

reamintește importanța cooperării internaționale dintre cercetătorii din cadrul științelor energetice; încurajează partenerii est-europeni să participe în mod activ la programele specifice relevante din punctul de vedere al energiei din cadrul celui de al șaptelea Program-cadru al UE pentru cercetare și dezvoltare tehnologică;

| 19. | recomandă promovarea de către partenerii est-europeni și implicarea acestora în astfel de inițiative privind energia, precum „Orașe și comunități inteligente” și Convenția primarilor; |
| --- | --- |

19.

recomandă promovarea de către partenerii est-europeni și implicarea acestora în astfel de inițiative privind energia, precum „Orașe și comunități inteligente” și Convenția primarilor;

| 20. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale partenerilor est-europeni. |
| --- | --- |

20.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale partenerilor est-europeni.

---

(1)  Astfel cum a fost adoptată la Baku, Azerbaidjan, la 3 aprilie 2012.

---

| 30.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 153/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 153/5

---

REZOLUȚIE (1)

referitoare la acordurile comerciale dintre UE și partenerii est-europeni, inclusiv zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare și asistența UE în acest domeniu

2012/C 153/02

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (COM(2011)0303),

| — | având în vedere evoluția politicii europene de vecinătate (PEV) începând din 2004 și, în special, rapoartele intermediare ale Comisiei privind punerea sa în aplicare, |
| --- | --- |

—

având în vedere evoluția politicii europene de vecinătate (PEV) începând din 2004 și, în special, rapoartele intermediare ale Comisiei privind punerea sa în aplicare,

| — | având în vedere planurile de acțiune adoptate în comun cu Armenia, Azerbaidjanul, Georgia și Moldova și programul de asociere cu Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere planurile de acțiune adoptate în comun cu Armenia, Azerbaidjanul, Georgia și Moldova și programul de asociere cu Ucraina,

| — | având în vedere recomandările PE privind negocierile acordurilor de asociere cu Ucraina, Republica Moldova, Georgia, Armenia și Azerbaidjanul și rezoluția Parlamentului European privind revizuirea politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică din 7 aprilie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările PE privind negocierile acordurilor de asociere cu Ucraina, Republica Moldova, Georgia, Armenia și Azerbaidjanul și rezoluția Parlamentului European privind revizuirea politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică din 7 aprilie 2011,

| — | având în vedere concluziile reuniunii miniștrilor de externe ai Parteneriatului estic din 13 decembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii miniștrilor de externe ai Parteneriatului estic din 13 decembrie 2010,

| — | având în vedere declarațiile comune ale Summitului Parteneriatului estic, organizat la Praga la 7 mai 2009 și ale Summitului Parteneriatului estic, organizat la Varșovia între 29 și 30 septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune ale Summitului Parteneriatului estic, organizat la Praga la 7 mai 2009 și ale Summitului Parteneriatului estic, organizat la Varșovia între 29 și 30 septembrie 2011,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1638/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (IEVP) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1638/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (IEVP) (2),

| — | având în vedere Actul său constitutiv din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul său constitutiv din 3 mai 2011,

| A. | întrucât cooperarea din cadrul Adunării Parlamentare UE-Vecinătatea de est (EURONEST) urmărește obținerea unor rezultate pozitive, servind drept platformă pentru schimburile de opinii, pentru identificarea unor poziții comune referitoare la actualele provocări globale cu privire la democrație, politică, economie, securitate energetică și afaceri sociale, precum și pentru consolidarea legăturilor dintre țările din regiune și a legăturilor cu UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât cooperarea din cadrul Adunării Parlamentare UE-Vecinătatea de est (EURONEST) urmărește obținerea unor rezultate pozitive, servind drept platformă pentru schimburile de opinii, pentru identificarea unor poziții comune referitoare la actualele provocări globale cu privire la democrație, politică, economie, securitate energetică și afaceri sociale, precum și pentru consolidarea legăturilor dintre țările din regiune și a legăturilor cu UE;

| B. | întrucât, în cadrul PEV, Parteneriatul estic a creat o sferă politică semnificativă pentru intensificarea relațiilor, accelerarea asocierii la nivel politic și continuarea integrării la nivel economic, între care există legături geografice, istorice și culturale puternice, prin sprijinirea reformelor politice și socioeconomice și facilitarea apropierii de acquis-ul comunitar; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul PEV, Parteneriatul estic a creat o sferă politică semnificativă pentru intensificarea relațiilor, accelerarea asocierii la nivel politic și continuarea integrării la nivel economic, între care există legături geografice, istorice și culturale puternice, prin sprijinirea reformelor politice și socioeconomice și facilitarea apropierii de acquis-ul comunitar;

| C. | întrucât Parteneriatul estic consolidează relațiile multilaterale dintre țările implicate, contribuie la schimbul de informații și experiență cu privire la aspecte precum transformarea, reforma și modernizarea și oferă Uniunii Europene instrumente suplimentare pentru a sprijini aceste procese; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parteneriatul estic consolidează relațiile multilaterale dintre țările implicate, contribuie la schimbul de informații și experiență cu privire la aspecte precum transformarea, reforma și modernizarea și oferă Uniunii Europene instrumente suplimentare pentru a sprijini aceste procese;

| D. | întrucât Parteneriatul estic prevede consolidarea relațiilor bilaterale prin intermediul unor noi acorduri de asociere, ținând seama de situația specifică și de ambiția țării partenere, precum și de capacitatea sa de a respecta angajamentele care decurg din acestea; |
| --- | --- |

D.

întrucât Parteneriatul estic prevede consolidarea relațiilor bilaterale prin intermediul unor noi acorduri de asociere, ținând seama de situația specifică și de ambiția țării partenere, precum și de capacitatea sa de a respecta angajamentele care decurg din acestea;

| E. | întrucât schimburile comerciale dintre Uniunea Europeană și partenerii săi est-europeni au evoluat într-un mod dinamic, acoperind tot mai multe zone de cooperare și aprofundând treptat integrarea economică și întrucât în vederea reglementării geometriei relațiilor comerciale din ce în ce mai strânse, atât UE, cât și țările din cadrul Parteneriatului estic au recunoscut necesitatea stabilirii între acestea a unui cadru contractual consolidat destinat actualizării acordurilor comerciale existente; |
| --- | --- |

E.

întrucât schimburile comerciale dintre Uniunea Europeană și partenerii săi est-europeni au evoluat într-un mod dinamic, acoperind tot mai multe zone de cooperare și aprofundând treptat integrarea economică și întrucât în vederea reglementării geometriei relațiilor comerciale din ce în ce mai strânse, atât UE, cât și țările din cadrul Parteneriatului estic au recunoscut necesitatea stabilirii între acestea a unui cadru contractual consolidat destinat actualizării acordurilor comerciale existente;

| F. | întrucât noile acorduri de liber schimb (ALSAC) vor fi profunde și cuprinzătoare în ceea ce privește natura lor, domeniul de aplicare și nivelul de implicare, situându-se, astfel, dincolo de și mai presus de acordurile de liber schimb (ALS) tradiționale, incluzând atât liberalizarea comerțului cu bunuri, cât și a celui cu servicii și investiții, pe baza principiilor OMC respective și acoperind alte domenii legate de comerț, inclusiv drepturile de proprietate intelectuală, regimurile vamale, achizițiile publice, problemele legate de energie, concurența, transparența, energia și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

F.

întrucât noile acorduri de liber schimb (ALSAC) vor fi profunde și cuprinzătoare în ceea ce privește natura lor, domeniul de aplicare și nivelul de implicare, situându-se, astfel, dincolo de și mai presus de acordurile de liber schimb (ALS) tradiționale, incluzând atât liberalizarea comerțului cu bunuri, cât și a celui cu servicii și investiții, pe baza principiilor OMC respective și acoperind alte domenii legate de comerț, inclusiv drepturile de proprietate intelectuală, regimurile vamale, achizițiile publice, problemele legate de energie, concurența, transparența, energia și dezvoltarea durabilă;

| G. | întrucât instituirea ALSAC oferă un spectru larg de beneficii potențiale pentru părțile contractante; întrucât, cu toate acestea, cele mai multe dintre aceste beneficii vor rezulta dintr-o sinergie între ALSAC și procesul de apropiere oferit de acordul de asociere; |
| --- | --- |

G.

întrucât instituirea ALSAC oferă un spectru larg de beneficii potențiale pentru părțile contractante; întrucât, cu toate acestea, cele mai multe dintre aceste beneficii vor rezulta dintr-o sinergie între ALSAC și procesul de apropiere oferit de acordul de asociere;

| H. | întrucât comerțul cu UE constituie o parte substanțială a fluxurilor comerciale internaționale și întrucât economiile țărilor din cadrul Parteneriatului estic sunt dependente de acesta; |
| --- | --- |

H.

întrucât comerțul cu UE constituie o parte substanțială a fluxurilor comerciale internaționale și întrucât economiile țărilor din cadrul Parteneriatului estic sunt dependente de acesta;

| 1. | este de părere că țările din cadrul Parteneriatului estic se află în strânsă legătură, din punct de vedere cultural și istoric, cu Uniunea Europeană, împărtășind un patrimoniu și valori europene și recunoaște voința acestora de a se integra economic în UE; |
| --- | --- |

1.

este de părere că țările din cadrul Parteneriatului estic se află în strânsă legătură, din punct de vedere cultural și istoric, cu Uniunea Europeană, împărtășind un patrimoniu și valori europene și recunoaște voința acestora de a se integra economic în UE;

| 2. | subliniază importanța unor standarde comune pentru bunurile și serviciile din cadrul pieței interne a Uniunii Europene, care se află în centrul procesului de integrare europeană; crede, prin urmare, în necesitatea ca țările din cadrul Parteneriatului estic să depună eforturi pentru a se conforma acestor standarde, în vederea aprofundării cooperării dintre părți în ceea ce privește relațiile comerciale; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța unor standarde comune pentru bunurile și serviciile din cadrul pieței interne a Uniunii Europene, care se află în centrul procesului de integrare europeană; crede, prin urmare, în necesitatea ca țările din cadrul Parteneriatului estic să depună eforturi pentru a se conforma acestor standarde, în vederea aprofundării cooperării dintre părți în ceea ce privește relațiile comerciale;

| 3. | salută recentele decizii ale UE de a lansa negocieri privind ALSAC cu Armenia, Georgia și Republica Moldova; subliniază faptul că acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare reprezintă un mijloc excelent pentru progresul către integrarea economică în UE a țărilor din cadrul Parteneriatului estic care, dacă sunt aplicate corect și dacă dispozițiile lor sunt îndeplinite în mod corespunzător, ar putea conduce în continuare la integrarea politică a țărilor din cadrul Parteneriatului estic în UE; prin urmare, solicită UE și țărilor din cadrul Parteneriatului estic să intensifice cooperarea în vederea accelerării negocierilor privind ALSAC, deschizând negocieri cu acele țări care sunt pregătite pentru acestea, în timp ce se vor parafa, semna și ratifica acordurile cu acele țări care au finalizat deja negocierile lor privind ALSAC; |
| --- | --- |

3.

salută recentele decizii ale UE de a lansa negocieri privind ALSAC cu Armenia, Georgia și Republica Moldova; subliniază faptul că acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare reprezintă un mijloc excelent pentru progresul către integrarea economică în UE a țărilor din cadrul Parteneriatului estic care, dacă sunt aplicate corect și dacă dispozițiile lor sunt îndeplinite în mod corespunzător, ar putea conduce în continuare la integrarea politică a țărilor din cadrul Parteneriatului estic în UE; prin urmare, solicită UE și țărilor din cadrul Parteneriatului estic să intensifice cooperarea în vederea accelerării negocierilor privind ALSAC, deschizând negocieri cu acele țări care sunt pregătite pentru acestea, în timp ce se vor parafa, semna și ratifica acordurile cu acele țări care au finalizat deja negocierile lor privind ALSAC;

| 4. | propune ca țările din cadrul Parteneriatului estic care nu sunt membre ale Organizației Mondiale a Comerțului să finalizeze negocierile și să se alăture OMC cu promptitudine, acesta constituind un pas necesar în aprofundarea convergenței cu piețele UE prin intermediul acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare; |
| --- | --- |

4.

propune ca țările din cadrul Parteneriatului estic care nu sunt membre ale Organizației Mondiale a Comerțului să finalizeze negocierile și să se alăture OMC cu promptitudine, acesta constituind un pas necesar în aprofundarea convergenței cu piețele UE prin intermediul acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare;

| 5. | solicită Organizației Mondiale a Comerțului să accelereze și să finalizeze rapid procesul de negociere cu țările din cadrul Parteneriatului estic care nu sunt membre ale OMC și subliniază importanța acestei apartenențe pentru stabilirea, în viitorul cel mai apropiat, a principiilor comerciale comune ale țărilor din cadrul Parteneriatului estic cu statele membre ale UE; |
| --- | --- |

5.

solicită Organizației Mondiale a Comerțului să accelereze și să finalizeze rapid procesul de negociere cu țările din cadrul Parteneriatului estic care nu sunt membre ale OMC și subliniază importanța acestei apartenențe pentru stabilirea, în viitorul cel mai apropiat, a principiilor comerciale comune ale țărilor din cadrul Parteneriatului estic cu statele membre ale UE;

| 6. | subliniază necesitatea asigurării faptului că negocierile recent lansate cu țările din cadrul Parteneriatului estic privind ALSAC se desfășoară în mod echitabil și transparent, punând accentul cuvenit pe obiectivele privind dezvoltarea durabilă pe termen lung, inclusiv pe îmbunătățirea concurenței și pe diminuarea corupției; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea asigurării faptului că negocierile recent lansate cu țările din cadrul Parteneriatului estic privind ALSAC se desfășoară în mod echitabil și transparent, punând accentul cuvenit pe obiectivele privind dezvoltarea durabilă pe termen lung, inclusiv pe îmbunătățirea concurenței și pe diminuarea corupției;

| 7. | atrage atenția asupra interesului comun al Uniunii Europene de a ajuta țările din cadrul Parteneriatului estic să continue creșterea economică stabilă și sănătoasă pe termen lung și să instituie o guvernanță economică modernă, care poate fi obținută prin conectarea economiilor țărilor din cadrul Parteneriatului estic la piața comună a Uniunii Europene, prin intermediul acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare; subliniază faptul că ALSAC este crucial și esențial pentru un comerț modern, transparent și previzibil, precum și pentru investițiile externe directe, stimulând crearea de locuri de muncă și dezvoltarea pe termen lung; |
| --- | --- |

7.

atrage atenția asupra interesului comun al Uniunii Europene de a ajuta țările din cadrul Parteneriatului estic să continue creșterea economică stabilă și sănătoasă pe termen lung și să instituie o guvernanță economică modernă, care poate fi obținută prin conectarea economiilor țărilor din cadrul Parteneriatului estic la piața comună a Uniunii Europene, prin intermediul acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare; subliniază faptul că ALSAC este crucial și esențial pentru un comerț modern, transparent și previzibil, precum și pentru investițiile externe directe, stimulând crearea de locuri de muncă și dezvoltarea pe termen lung;

| 8. | regretă fondurile insuficiente și absența prelungită a unei politici consistente a UE cu privire la țările din cadrul Parteneriatului estic comparativ cu alte zone ale vecinătății europene; subliniază faptul că, în ultimele două decenii, urmărirea unei astfel de politici consistente față de unii membri ai fostului Consiliu de Asistență Economică Mutuală a dat rezultate foarte bune, inclusiv actuala apartenență la UE a unora dintre aceștia; în acest sens, atrage atenția asupra aspectelor negative ale acestei absențe, rezultând în creșterea migrației, a corupției și slăbiciunea instituțiilor democratice în țările din cadrul Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

8.

regretă fondurile insuficiente și absența prelungită a unei politici consistente a UE cu privire la țările din cadrul Parteneriatului estic comparativ cu alte zone ale vecinătății europene; subliniază faptul că, în ultimele două decenii, urmărirea unei astfel de politici consistente față de unii membri ai fostului Consiliu de Asistență Economică Mutuală a dat rezultate foarte bune, inclusiv actuala apartenență la UE a unora dintre aceștia; în acest sens, atrage atenția asupra aspectelor negative ale acestei absențe, rezultând în creșterea migrației, a corupției și slăbiciunea instituțiilor democratice în țările din cadrul Parteneriatului estic;

| 9. | solicită un dialog consolidat între UE și partenerii din cadrul Parteneriatului estic, inclusiv sprijinul tehnic și financiar, în sectoarele de actualitate legate de comerț, în special privind barierele tehnice în calea comerțului, inclusiv siguranța alimentară și problemele fitosanitare, aspectele vamale, standardizarea, evaluarea conformității, aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală etc.; |
| --- | --- |

9.

solicită un dialog consolidat între UE și partenerii din cadrul Parteneriatului estic, inclusiv sprijinul tehnic și financiar, în sectoarele de actualitate legate de comerț, în special privind barierele tehnice în calea comerțului, inclusiv siguranța alimentară și problemele fitosanitare, aspectele vamale, standardizarea, evaluarea conformității, aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală etc.;

| 10. | încurajează integrarea economiilor țărilor din cadrul Parteneriatului estic cu economiile Uniunii Europene; subliniază faptul că acest aspect poate facilita în continuare integrarea politică în UE; |
| --- | --- |

10.

încurajează integrarea economiilor țărilor din cadrul Parteneriatului estic cu economiile Uniunii Europene; subliniază faptul că acest aspect poate facilita în continuare integrarea politică în UE;

| 11. | subliniază faptul că acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare ar trebui să facă parte integrantă din acorduri de asociere mai largi, care includ dispoziții privind dialogul politic în legătură cu drepturile omului, valorile democratice și statul de drept; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare ar trebui să facă parte integrantă din acorduri de asociere mai largi, care includ dispoziții privind dialogul politic în legătură cu drepturile omului, valorile democratice și statul de drept;

| 12. | subliniază faptul că integrarea mai profundă a pieței între UE și țările din cadrul Parteneriatului estic ar putea contribui la stimularea creșterii economice în ambele domenii, la eliminarea dezechilibrelor regionale economice și a inegalităților sociale în aceste țări sporind, prin urmare, bunăstarea populațiilor lor, acesta constituind un rezultat semnificativ în special într-o perioadă de criză economică mondială; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că integrarea mai profundă a pieței între UE și țările din cadrul Parteneriatului estic ar putea contribui la stimularea creșterii economice în ambele domenii, la eliminarea dezechilibrelor regionale economice și a inegalităților sociale în aceste țări sporind, prin urmare, bunăstarea populațiilor lor, acesta constituind un rezultat semnificativ în special într-o perioadă de criză economică mondială;

| 13. | subliniază faptul că negocierile cu Uniunea Europeană cu privire la ALSAC au legătură directă cu un program amplu de reforme economice ale țărilor, care poate fi dificil pentru unele sectoare ale economiilor lor pe termen scurt însă, cu condiția să fie bine implementat, acesta este menit să creeze o piață funcțională, care să permită o creștere economică puternică pe termen lung; solicită autorităților țărilor din cadrul Parteneriatului estic să facă progrese în ceea ce privește îndeplinirea cerințelor din acordul de asociere oferit de către Comisie și să asigure că este realizat, de asemenea, progresul necesar privind demonopolizarea, liberalizarea pieței și consolidarea statului de drept; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că negocierile cu Uniunea Europeană cu privire la ALSAC au legătură directă cu un program amplu de reforme economice ale țărilor, care poate fi dificil pentru unele sectoare ale economiilor lor pe termen scurt însă, cu condiția să fie bine implementat, acesta este menit să creeze o piață funcțională, care să permită o creștere economică puternică pe termen lung; solicită autorităților țărilor din cadrul Parteneriatului estic să facă progrese în ceea ce privește îndeplinirea cerințelor din acordul de asociere oferit de către Comisie și să asigure că este realizat, de asemenea, progresul necesar privind demonopolizarea, liberalizarea pieței și consolidarea statului de drept;

| 14. | subliniază faptul că apropierea reglementară de aquis-ul comunitar, un mijloc-cheie de a face ALS „aprofundat și cuprinzător”, necesită modificări substanțiale ale fundamentelor statelor și societăților din cadrul Parteneriatului estic, precum și ale modelelor culturilor juridice și economice ale acestora; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că apropierea reglementară de aquis-ul comunitar, un mijloc-cheie de a face ALS „aprofundat și cuprinzător”, necesită modificări substanțiale ale fundamentelor statelor și societăților din cadrul Parteneriatului estic, precum și ale modelelor culturilor juridice și economice ale acestora;

| 15. | atrage atenția asupra asimetriei din cadrul acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu țările din cadrul Parteneriatului estic, datorate dimensiunilor piețelor acestor țări și ale pieței UE, precum și nivelului lor de dezvoltare; prin urmare, subliniază faptul că abordarea „mai mult pentru mai mult” ar trebui să constituie baza avansării în cadrul negocierilor privind ALSAC; |
| --- | --- |

15.

atrage atenția asupra asimetriei din cadrul acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu țările din cadrul Parteneriatului estic, datorate dimensiunilor piețelor acestor țări și ale pieței UE, precum și nivelului lor de dezvoltare; prin urmare, subliniază faptul că abordarea „mai mult pentru mai mult” ar trebui să constituie baza avansării în cadrul negocierilor privind ALSAC;

| 16. | solicită instituirea unui sistem solid de verificare a punerii în aplicare a angajamentelor tehnice asumate de către țările din cadrul Parteneriatului estic în timpul negocierilor privind ALSAC, atât în țara în cauză, cât și în instituțiile UE; subliniază posibilitatea schimbului de informații între țările din cadrul Parteneriatului estic privind cele mai bune practici de punere în aplicare a standardelor tehnice; |
| --- | --- |

16.

solicită instituirea unui sistem solid de verificare a punerii în aplicare a angajamentelor tehnice asumate de către țările din cadrul Parteneriatului estic în timpul negocierilor privind ALSAC, atât în țara în cauză, cât și în instituțiile UE; subliniază posibilitatea schimbului de informații între țările din cadrul Parteneriatului estic privind cele mai bune practici de punere în aplicare a standardelor tehnice;

| 17. | solicită Uniunii Europene să contribuie la abordarea sarcinii de ajutor financiar și tehnic în vederea reformării economiilor din țările Parteneriatului estic, cu scopul de a le face compatibile cu standardele UE; propune, în acest sens, o bună utilizare a programelor de înfrățire și de asistență TAIEX dintre diferite entități din statele membre și omologii lor din țările din cadrul Parteneriatului estic, cu scopul de a răspândi know-how-ul; |
| --- | --- |

17.

solicită Uniunii Europene să contribuie la abordarea sarcinii de ajutor financiar și tehnic în vederea reformării economiilor din țările Parteneriatului estic, cu scopul de a le face compatibile cu standardele UE; propune, în acest sens, o bună utilizare a programelor de înfrățire și de asistență TAIEX dintre diferite entități din statele membre și omologii lor din țările din cadrul Parteneriatului estic, cu scopul de a răspândi know-how-ul;

| 18. | atrage atenția asupra potențialului vast de bune practici canalizat prin intermediul Programului de Parteneriat Estic în țările din cadrul Parteneriatului estic prin intermediul efectului de knock-out asupra vecinătății lor directe non-europene; |
| --- | --- |

18.

atrage atenția asupra potențialului vast de bune practici canalizat prin intermediul Programului de Parteneriat Estic în țările din cadrul Parteneriatului estic prin intermediul efectului de knock-out asupra vecinătății lor directe non-europene;

| 19. | recomandă să se încerce îmbunătățirea în continuare a nivelului standardelor juridice și tehnice în țările din cadrul Parteneriatului estic, fapt necesar în vederea creării potențialului de adâncire a cooperării economice dintre aceste țări și statele membre ale UE; |
| --- | --- |

19.

recomandă să se încerce îmbunătățirea în continuare a nivelului standardelor juridice și tehnice în țările din cadrul Parteneriatului estic, fapt necesar în vederea creării potențialului de adâncire a cooperării economice dintre aceste țări și statele membre ale UE;

| 20. | solicită o abordare ambițioasă și o viziune mai largă de integrare a economiilor UE și ale țărilor din cadrul Parteneriatului estic prin intermediul acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, nu numai prin includerea unui spectru larg de aspecte legate de comerțul liber, cum ar fi măsurile fitosanitare și branding-ul comercial, ci și aspecte legate de apropierea reglementară, protecția mediului și dezvoltarea durabilă; subliniază, în acest sens, importanța includerii unor capitole obligatorii privind dezvoltarea durabilă în acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, inclusiv a dispozițiilor privind protecția mediului și drepturile internaționale ale lucrătorilor, și subliniază importanța elaborării de acorduri de asociere însoțitoare, conectate la realitatea politică a țărilor în cauză; |
| --- | --- |

20.

solicită o abordare ambițioasă și o viziune mai largă de integrare a economiilor UE și ale țărilor din cadrul Parteneriatului estic prin intermediul acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, nu numai prin includerea unui spectru larg de aspecte legate de comerțul liber, cum ar fi măsurile fitosanitare și branding-ul comercial, ci și aspecte legate de apropierea reglementară, protecția mediului și dezvoltarea durabilă; subliniază, în acest sens, importanța includerii unor capitole obligatorii privind dezvoltarea durabilă în acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, inclusiv a dispozițiilor privind protecția mediului și drepturile internaționale ale lucrătorilor, și subliniază importanța elaborării de acorduri de asociere însoțitoare, conectate la realitatea politică a țărilor în cauză;

| 21. | atrage atenția asupra exemplelor de succes privind integrarea economică din țările Europei Centrale și de Est, precum și din Balcanii de Vest, care ar putea fi luate, într-o mare măsură, ca model de către UE în raport cu țările din cadrul Parteneriatului estic; subliniază, în același timp, necesitatea diferențierii abordărilor, a necesităților, a perspectivelor și a oportunităților între dimensiunile mediteraneene și de est; |
| --- | --- |

21.

atrage atenția asupra exemplelor de succes privind integrarea economică din țările Europei Centrale și de Est, precum și din Balcanii de Vest, care ar putea fi luate, într-o mare măsură, ca model de către UE în raport cu țările din cadrul Parteneriatului estic; subliniază, în același timp, necesitatea diferențierii abordărilor, a necesităților, a perspectivelor și a oportunităților între dimensiunile mediteraneene și de est;

| 22. | consideră că ambițiile europene ale unei țări din cadrul Parteneriatului estic ar trebui evaluate pe baza principiilor diferențierii și „mai mult pentru mai mult” și o eventuală cerere de aderare ar trebui tratată individual, în conformitate cu dispoziția de la articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

22.

consideră că ambițiile europene ale unei țări din cadrul Parteneriatului estic ar trebui evaluate pe baza principiilor diferențierii și „mai mult pentru mai mult” și o eventuală cerere de aderare ar trebui tratată individual, în conformitate cu dispoziția de la articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| 23. | recomandă includerea accesului produselor agricole din cadrul Parteneriatului estic în acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, întrucât în majoritatea țărilor din cadrul Parteneriatului estic agricultura joacă un rol semnificativ în structura economiilor lor, iar posibilitatea unui acces mai bun la piața UE pentru produsele agricole rămâne o prioritate-cheie pentru partenerii din est; |
| --- | --- |

23.

recomandă includerea accesului produselor agricole din cadrul Parteneriatului estic în acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, întrucât în majoritatea țărilor din cadrul Parteneriatului estic agricultura joacă un rol semnificativ în structura economiilor lor, iar posibilitatea unui acces mai bun la piața UE pentru produsele agricole rămâne o prioritate-cheie pentru partenerii din est;

| 24. | sprijină ideea lansării programului european de vecinătate pentru agricultură și dezvoltare rurală (PEVADR) care ar putea fi dezvoltat pe baza experienței programului SAPARD oferit din timp țărilor din Europa Centrală și de Sud-Est; |
| --- | --- |

24.

sprijină ideea lansării programului european de vecinătate pentru agricultură și dezvoltare rurală (PEVADR) care ar putea fi dezvoltat pe baza experienței programului SAPARD oferit din timp țărilor din Europa Centrală și de Sud-Est;

| 25. | salută comunicarea constantă dintre țări în cadrul Adunării Parlamentare EURONEST (pentru a face schimb de preocupări legate de comerț și pentru a elabora poziții comune) și în cadrul comisiilor EURONEST (privind evoluțiile specifice legate de comerț dintre UE și partenerii est-europeni); salută schimbul de experiență din cadrul Adunării Parlamentare EURONEST, care are un efect pozitiv asupra dimensiunilor internă și externă ale cooperării dintre membrii Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

25.

salută comunicarea constantă dintre țări în cadrul Adunării Parlamentare EURONEST (pentru a face schimb de preocupări legate de comerț și pentru a elabora poziții comune) și în cadrul comisiilor EURONEST (privind evoluțiile specifice legate de comerț dintre UE și partenerii est-europeni); salută schimbul de experiență din cadrul Adunării Parlamentare EURONEST, care are un efect pozitiv asupra dimensiunilor internă și externă ale cooperării dintre membrii Parteneriatului estic;

| 26. | solicită parlamentelor naționale ale partenerilor est-europeni să accelereze procesul de armonizare a legislațiilor naționale economice cu aquis-ul comunitar și sprijină parlamentele naționale în instituirea reformelor privind ALSAC prin adoptarea de recomandări relevante; încurajează înființarea de grupuri de lucru multilaterale care să se sprijine reciproc în apropierea reglementară de-a lungul întregului spectru al acquis-ul comunitar legat de comerț; |
| --- | --- |

26.

solicită parlamentelor naționale ale partenerilor est-europeni să accelereze procesul de armonizare a legislațiilor naționale economice cu aquis-ul comunitar și sprijină parlamentele naționale în instituirea reformelor privind ALSAC prin adoptarea de recomandări relevante; încurajează înființarea de grupuri de lucru multilaterale care să se sprijine reciproc în apropierea reglementară de-a lungul întregului spectru al acquis-ul comunitar legat de comerț;

| 27. | este de părere că instrumentele-cheie ale politicii comerciale a UE în raport cu țările din cadrul Parteneriatului estic ar trebui aplicate într-o manieră specifică și orientată spre rezultate; |
| --- | --- |

27.

este de părere că instrumentele-cheie ale politicii comerciale a UE în raport cu țările din cadrul Parteneriatului estic ar trebui aplicate într-o manieră specifică și orientată spre rezultate;

| 28. | sprijină furnizarea unui sistem de monitorizare a impactului politicii UE privind comerțul exterior asupra politicilor comerciale naționale ale partenerilor ALSAC, care ar trebui să permită ascultarea vocilor societății civile și a întreprinderilor; |
| --- | --- |

28.

sprijină furnizarea unui sistem de monitorizare a impactului politicii UE privind comerțul exterior asupra politicilor comerciale naționale ale partenerilor ALSAC, care ar trebui să permită ascultarea vocilor societății civile și a întreprinderilor;

| 29. | instruiește copreședinții să transmită această rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, SEAE, guvernelor și parlamentelor din statele membre și țărilor din cadrul Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

29.

instruiește copreședinții să transmită această rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, SEAE, guvernelor și parlamentelor din statele membre și țărilor din cadrul Parteneriatului estic.

---

(1)  Adoptată la Baku, Azerbaidjan, la 3 aprilie 2012.

(2)  JO L 310, 9.11.2006, p. 1.

---

| 30.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 153/9

---

REZOLUȚIE (1)

referitoare la provocările pentru viitorul democrației, inclusiv chestiunea libertății și independenței mass-mediei din țările Parteneriatului estic și din statele membre ale UE

2012/C 153/03

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, proclamată la Strasbourg, la 12 decembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, proclamată la Strasbourg, la 12 decembrie 2007,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011,

| — | având în vedere Concluziile Summitului Parteneriatului estic din 7 mai 2009 de la Praga și ale celui din 29 -30 septembrie 2011 de la Varșovia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Summitului Parteneriatului estic din 7 mai 2009 de la Praga și ale celui din 29 -30 septembrie 2011 de la Varșovia,

| — | având în vedere rezoluția Parlamentului European din 22 octombrie 2009 referitoare la edificarea democrației în relațiile externe ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Parlamentului European din 22 octombrie 2009 referitoare la edificarea democrației în relațiile externe ale UE,

| — | având în vedere Carta europeană privind libertatea presei din 25 mai 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta europeană privind libertatea presei din 25 mai 2009,

| — | având în vedere rezoluțiile Parlamentului European referitoare la dimensiunea estică a politicii europene de vecinătate, precum și la Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Republica Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European referitoare la dimensiunea estică a politicii europene de vecinătate, precum și la Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Republica Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene privind „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” din 25 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene privind „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” din 25 mai 2011,

| — | având în vedere avizele Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei adoptate în 2010 și 2011 și privind aspecte constituționale, codul electoral, libertatea conștiinței și libertatea religioasă, partidele politice, normele privind drepturile omului, organizațiile neguvernamentale, uniunile politice ale cetățenilor, legislația privind adunările și manifestațiile, precum și independența jurisdicției din țările Parteneriatului estic, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei adoptate în 2010 și 2011 și privind aspecte constituționale, codul electoral, libertatea conștiinței și libertatea religioasă, partidele politice, normele privind drepturile omului, organizațiile neguvernamentale, uniunile politice ale cetățenilor, legislația privind adunările și manifestațiile, precum și independența jurisdicției din țările Parteneriatului estic,

| — | având în vedere rapoartele periodice trimise Consiliului permanent al OSCE de către reprezentantul OSCE pentru libertatea presei, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele periodice trimise Consiliului permanent al OSCE de către reprezentantul OSCE pentru libertatea presei,

| — | având în vedere Declarația Comitetului de miniștri al Consiliului Europei privind măsuri de promovare a respectării articolului 10 din Convenția europeană a drepturilor omului (adoptată la 13 ianuarie 2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Comitetului de miniștri al Consiliului Europei privind măsuri de promovare a respectării articolului 10 din Convenția europeană a drepturilor omului (adoptată la 13 ianuarie 2010),

| — | având în vedere Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât democrația este o valoare universală și o formă de guvernare în cadrul căreia cetățenii se bucură de drepturi egale, de participare la viața politică și de acces egal la procese legislative; |
| --- | --- |

A.

întrucât democrația este o valoare universală și o formă de guvernare în cadrul căreia cetățenii se bucură de drepturi egale, de participare la viața politică și de acces egal la procese legislative;

| B. | întrucât Declarația comună a summitului Parteneriatului estic desfășurat la Varșovia la 29 și 30 septembrie 2011 prevede că „Parteneriatul estic are la bază o comunitate de valori și principii privind libertatea, democrația, respectul pentru drepturile omului și pentru libertățile fundamentale, precum și statul de drept” și că „toate țările care participă la Parteneriatul estic își asumă aceste valori prin instrumente internaționale relevante”; |
| --- | --- |

B.

întrucât Declarația comună a summitului Parteneriatului estic desfășurat la Varșovia la 29 și 30 septembrie 2011 prevede că „Parteneriatul estic are la bază o comunitate de valori și principii privind libertatea, democrația, respectul pentru drepturile omului și pentru libertățile fundamentale, precum și statul de drept” și că „toate țările care participă la Parteneriatul estic își asumă aceste valori prin instrumente internaționale relevante”;

| C. | întrucât articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că democrația este o valoare fondatoare a Uniunii și o identifică ca fiind comună statelor membre ale UE; întrucât aceste state membre împărtășesc o formă de guvernare bazată pe democrația reprezentativă; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că democrația este o valoare fondatoare a Uniunii și o identifică ca fiind comună statelor membre ale UE; întrucât aceste state membre împărtășesc o formă de guvernare bazată pe democrația reprezentativă;

| D. | întrucât articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că orice stat european care respectă valorile democratice ale UE și își ia angajamentul de a le promova are dreptul de a solicita să devină membru al Uniunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că orice stat european care respectă valorile democratice ale UE și își ia angajamentul de a le promova are dreptul de a solicita să devină membru al Uniunii;

| E. | întrucât structura și forma sistemelor democratice pot varia, reflectând istorii, culturi și situații diferite, dar suveranitatea populară, egalitatea și libertățile, separarea puterilor și independența jurisdicție, transparența și răspunderea în cadrul afacerilor publice sunt identificate în mod universal ca fiind elemente de bază ale democrației; întrucât respectul pentru drepturile omului și statul de drept sunt esențiale pentru instituirea de sisteme democratice care permit cetățenilor să își protejeze drepturile și să se bucure de libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

E.

întrucât structura și forma sistemelor democratice pot varia, reflectând istorii, culturi și situații diferite, dar suveranitatea populară, egalitatea și libertățile, separarea puterilor și independența jurisdicție, transparența și răspunderea în cadrul afacerilor publice sunt identificate în mod universal ca fiind elemente de bază ale democrației; întrucât respectul pentru drepturile omului și statul de drept sunt esențiale pentru instituirea de sisteme democratice care permit cetățenilor să își protejeze drepturile și să se bucure de libertățile fundamentale;

| F. | întrucât democrația asigură egalitatea în fața legii și eliminarea tuturor formelor de discriminare; întrucât aceasta prevede că bărbații și femeile pot participa în condiții egale la viața politică și că toți cetățenii, inclusiv cei care aparțin unor minorități sau unor grupuri vulnerabile, se bucură de aceleași drepturi; |
| --- | --- |

F.

întrucât democrația asigură egalitatea în fața legii și eliminarea tuturor formelor de discriminare; întrucât aceasta prevede că bărbații și femeile pot participa în condiții egale la viața politică și că toți cetățenii, inclusiv cei care aparțin unor minorități sau unor grupuri vulnerabile, se bucură de aceleași drepturi;

| G. | întrucât insuficiența răspunderii clasei politice și a capacității acesteia de a ajunge la compromisuri, instabilitatea prelungită, alături de creșterea economică și dezvoltarea limitate pot avea ca rezultat frustrarea generală a populației, iar populismul antidemocratic poate deveni puternic; |
| --- | --- |

G.

întrucât insuficiența răspunderii clasei politice și a capacității acesteia de a ajunge la compromisuri, instabilitatea prelungită, alături de creșterea economică și dezvoltarea limitate pot avea ca rezultat frustrarea generală a populației, iar populismul antidemocratic poate deveni puternic;

| H. | întrucât democrația reprezentativă se întemeiază pe principiul persoanelor alese care reprezintă voința poporului și prevede organizarea periodică de alegeri competitive, libere și corecte; întrucât alegerile reprezentative necesită o participare activă a votanților și o prezență la urne ridicată a acestora; |
| --- | --- |

H.

întrucât democrația reprezentativă se întemeiază pe principiul persoanelor alese care reprezintă voința poporului și prevede organizarea periodică de alegeri competitive, libere și corecte; întrucât alegerile reprezentative necesită o participare activă a votanților și o prezență la urne ridicată a acestora;

| I. | întrucât instituțiile executive, legislative și judiciare independente, cu puteri separate, formează baza sistemelor democratice și a guvernării; întrucât, în conformitate cu principiile democratice, guvernele și parlamentele de la nivel internațional, național și subnațional sunt răspunzătoare pentru coordonarea politicilor publice și a administrației și asigură transparența deciziilor lor față de cetățeni; |
| --- | --- |

I.

întrucât instituțiile executive, legislative și judiciare independente, cu puteri separate, formează baza sistemelor democratice și a guvernării; întrucât, în conformitate cu principiile democratice, guvernele și parlamentele de la nivel internațional, național și subnațional sunt răspunzătoare pentru coordonarea politicilor publice și a administrației și asigură transparența deciziilor lor față de cetățeni;

| J. | întrucât instituțiile parlamentare puternice sunt esențiale pentru toate sistemele democratice de guvernare; întrucât Parlamentul European furnizează o bine-venită asistență, oferind sprijin pentru dezvoltarea capacității parlamentelor din țările partenere est-europene; |
| --- | --- |

J.

întrucât instituțiile parlamentare puternice sunt esențiale pentru toate sistemele democratice de guvernare; întrucât Parlamentul European furnizează o bine-venită asistență, oferind sprijin pentru dezvoltarea capacității parlamentelor din țările partenere est-europene;

| K. | întrucât, în cadrul unei democrații, diversitatea partidelor politice care au capacitatea să reprezinte cetățenii asigură existența unor alegeri diferite în ceea ce privește politicile, ideile politice și programele, precum și în ceea ce privește candidații pentru funcțiile din cadrul instituțiilor executive și legislative; întrucât partidele politice oferă și asigură cetățenilor capacitatea de a discuta deschis și transparent aspirațiile și nevoile societății și de a le transforma în propuneri de politici și în alternative; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în cadrul unei democrații, diversitatea partidelor politice care au capacitatea să reprezinte cetățenii asigură existența unor alegeri diferite în ceea ce privește politicile, ideile politice și programele, precum și în ceea ce privește candidații pentru funcțiile din cadrul instituțiilor executive și legislative; întrucât partidele politice oferă și asigură cetățenilor capacitatea de a discuta deschis și transparent aspirațiile și nevoile societății și de a le transforma în propuneri de politici și în alternative;

| L. | întrucât libertatea de opinie și de exprimare, libertatea de întrunire, dreptul de a înființa partide politice independente, organizații neguvernamentale și asociații sunt elemente esențiale ale democrației; întrucât este fundamental să se garanteze că cetățenilor li se permite să își exercite drepturile în aceste domenii fără a fi expuși riscului de a fi dați în judecată sau de a fi deținuți; |
| --- | --- |

L.

întrucât libertatea de opinie și de exprimare, libertatea de întrunire, dreptul de a înființa partide politice independente, organizații neguvernamentale și asociații sunt elemente esențiale ale democrației; întrucât este fundamental să se garanteze că cetățenilor li se permite să își exercite drepturile în aceste domenii fără a fi expuși riscului de a fi dați în judecată sau de a fi deținuți;

| M. | întrucât libertatea și pluralismul mass-mediei și presei sunt esențiale pentru ca cetățenii să își formeze opinii și să formuleze judecăți, beneficiind de o varietate de surse de informații; întrucât viața politică democratică impune accesul liber al cetățenilor la informații, prin canale de comunicare care variază de la presa scrisă la mijloace electronice, inclusiv internetul și rețelele de socializare, fără cenzură, și asigură un mediu credibil și sigur pentru jurnalismul de investigație; |
| --- | --- |

M.

întrucât libertatea și pluralismul mass-mediei și presei sunt esențiale pentru ca cetățenii să își formeze opinii și să formuleze judecăți, beneficiind de o varietate de surse de informații; întrucât viața politică democratică impune accesul liber al cetățenilor la informații, prin canale de comunicare care variază de la presa scrisă la mijloace electronice, inclusiv internetul și rețelele de socializare, fără cenzură, și asigură un mediu credibil și sigur pentru jurnalismul de investigație;

| N. | întrucât este o provocare recurentă, pentru toate statele, instituirea sau ajustarea cadrelor legislative privind mass-media astfel încât să se împiedice formarea de monopoluri și să se promoveze pluralismul mass-mediei; întrucât astfel de cadre ar trebui să prevadă reglementări adecvate care se aplică internetului, tehnologiilor de comunicare electronică și rețelelor de socializare, care asigură noi oportunități de creștere a cunoștințelor politice și a participării cetățenilor la viața politică și de creștere a interesului lor pentru angajamentul civic; |
| --- | --- |

N.

întrucât este o provocare recurentă, pentru toate statele, instituirea sau ajustarea cadrelor legislative privind mass-media astfel încât să se împiedice formarea de monopoluri și să se promoveze pluralismul mass-mediei; întrucât astfel de cadre ar trebui să prevadă reglementări adecvate care se aplică internetului, tehnologiilor de comunicare electronică și rețelelor de socializare, care asigură noi oportunități de creștere a cunoștințelor politice și a participării cetățenilor la viața politică și de creștere a interesului lor pentru angajamentul civic;

| O. | întrucât organizațiile societății civile, care sunt distincte și nu au legătură cu structurile statului, au un rol semnificativ în funcționarea democrației; întrucât acestea sunt utile la consolidarea culturii democratice în cadrul societății, informând cetățenii, încurajându-i să participe la discuțiile politice și trăgând la răspundere guvernele pentru politicile publice; |
| --- | --- |

O.

întrucât organizațiile societății civile, care sunt distincte și nu au legătură cu structurile statului, au un rol semnificativ în funcționarea democrației; întrucât acestea sunt utile la consolidarea culturii democratice în cadrul societății, informând cetățenii, încurajându-i să participe la discuțiile politice și trăgând la răspundere guvernele pentru politicile publice;

| P. | întrucât dezvoltarea democrației impune o serie de provocări în ceea ce privește participarea cetățenilor la viața politică și la dezbateri, deschiderea organismelor de decizie, inclusiv parlamentele în dialog cu societatea, libertatea mass-mediei și independența față de puterile politice și economice; |
| --- | --- |

P.

întrucât dezvoltarea democrației impune o serie de provocări în ceea ce privește participarea cetățenilor la viața politică și la dezbateri, deschiderea organismelor de decizie, inclusiv parlamentele în dialog cu societatea, libertatea mass-mediei și independența față de puterile politice și economice;

| Q. | întrucât corupția subminează încrederea în instituțiile democratice și diminuează răspunderea, legitimitatea și credibilitatea conducerii politice; întrucât eliminarea corupției este o provocare și o condiție necesară pentru democratizarea tuturor societăților și impune aplicarea unor legi adecvate și a unor norme etice, deontologice și de conduită care se aplică vieții politice; |
| --- | --- |

Q.

întrucât corupția subminează încrederea în instituțiile democratice și diminuează răspunderea, legitimitatea și credibilitatea conducerii politice; întrucât eliminarea corupției este o provocare și o condiție necesară pentru democratizarea tuturor societăților și impune aplicarea unor legi adecvate și a unor norme etice, deontologice și de conduită care se aplică vieții politice;

| R. | întrucât reformele democratice din țările partenere est-europene ar fi foarte benefice cooperării și dialogului cu statele membre ale UE, pe baza Parteneriatului estic; întrucât, în acest context, respectivele reforme democratice ar trebui să se concentreze cu prioritate pe statul de drept, independența jurisdicției, respectul pentru drepturile omului și pe libertățile fundamentale și protejarea lor, precum și pe alegeri libere și corecte; întrucât aceste reforme democratice depind în mare măsură de voința politică și de diferitele intenții politice ale clasei conducătoare din fiecare țară parteneră; |
| --- | --- |

R.

întrucât reformele democratice din țările partenere est-europene ar fi foarte benefice cooperării și dialogului cu statele membre ale UE, pe baza Parteneriatului estic; întrucât, în acest context, respectivele reforme democratice ar trebui să se concentreze cu prioritate pe statul de drept, independența jurisdicției, respectul pentru drepturile omului și pe libertățile fundamentale și protejarea lor, precum și pe alegeri libere și corecte; întrucât aceste reforme democratice depind în mare măsură de voința politică și de diferitele intenții politice ale clasei conducătoare din fiecare țară parteneră;

| S. | întrucât administrațiile publice transparente și responsabile se confruntă cu noi provocări organizatorice în ceea ce privește punerea la dispoziția cetățenilor pentru acces, dezbatere și discuție a deciziilor și a procesului de decizie politică; întrucât cetățenii au o posibilitate să își susțină solicitările și să își prezinte propunerile, care trebuie luate în considerare de către administrația publică; |
| --- | --- |

S.

întrucât administrațiile publice transparente și responsabile se confruntă cu noi provocări organizatorice în ceea ce privește punerea la dispoziția cetățenilor pentru acces, dezbatere și discuție a deciziilor și a procesului de decizie politică; întrucât cetățenii au o posibilitate să își susțină solicitările și să își prezinte propunerile, care trebuie luate în considerare de către administrația publică;

| T. | întrucât există tendințe de a crește procesul decizional la nivel internațional, având în vedere că răspunsurile politice la provocările economice, societale și de mediu de la nivel mondial trebuie să aibă un caracter global: întrucât organizațiile internaționale joacă totodată un rol esențial în reunirea tuturor partenerilor de la nivel mondial pentru a lucra la standarde comune care iau în considerare guvernarea democratică; |
| --- | --- |

T.

întrucât există tendințe de a crește procesul decizional la nivel internațional, având în vedere că răspunsurile politice la provocările economice, societale și de mediu de la nivel mondial trebuie să aibă un caracter global: întrucât organizațiile internaționale joacă totodată un rol esențial în reunirea tuturor partenerilor de la nivel mondial pentru a lucra la standarde comune care iau în considerare guvernarea democratică;

| U. | întrucât educarea personalelor și, în special, a tinerilor în spiritul valorilor democratice, precum și crearea unei societăți civile sunt esențiale pentru viitorul democrației, cu scopul de a evita prezența scăzută la urne a votanților, ceea ce subminează legitimitatea instituțiilor și a organismelor reprezentative, |
| --- | --- |

U.

întrucât educarea personalelor și, în special, a tinerilor în spiritul valorilor democratice, precum și crearea unei societăți civile sunt esențiale pentru viitorul democrației, cu scopul de a evita prezența scăzută la urne a votanților, ceea ce subminează legitimitatea instituțiilor și a organismelor reprezentative,

Acordarea de prioritate principiilor fundamentale ale democrației

| 1. | consideră că progresele în ceea ce privește democrația, respectul pentru drepturile omului și statul de drept sunt foarte importante atât pentru statele membre ale UE, cât și pentru țările partenere est-europene, precum și pentru dezvoltarea cooperării acestora, a integrării economice și a asocierii politice; |
| --- | --- |

1.

consideră că progresele în ceea ce privește democrația, respectul pentru drepturile omului și statul de drept sunt foarte importante atât pentru statele membre ale UE, cât și pentru țările partenere est-europene, precum și pentru dezvoltarea cooperării acestora, a integrării economice și a asocierii politice;

| 2. | consideră că separarea puterilor și un echilibru adecvat între instituțiile de stat sunt necesare pentru stabilitatea, independența și eficacitatea instituțiilor democratice, care sunt singura garanție pentru creșterea încrederii cetățenilor față de aceste instituții; |
| --- | --- |

2.

consideră că separarea puterilor și un echilibru adecvat între instituțiile de stat sunt necesare pentru stabilitatea, independența și eficacitatea instituțiilor democratice, care sunt singura garanție pentru creșterea încrederii cetățenilor față de aceste instituții;

| 3. | subliniază că procesul de democratizare ar trebuie să acorde prioritate respectării drepturilor omului și libertăților fundamentale și protejării acestora, consolidării statului de drept, independenței jurisdicției, transparenței achizițiilor publice, separării politicii de mediul de afaceri, procedurilor judiciare credibile, precum și corectitudinii și transparenței alegerilor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că procesul de democratizare ar trebuie să acorde prioritate respectării drepturilor omului și libertăților fundamentale și protejării acestora, consolidării statului de drept, independenței jurisdicției, transparenței achizițiilor publice, separării politicii de mediul de afaceri, procedurilor judiciare credibile, precum și corectitudinii și transparenței alegerilor;

| 4. | subliniază necesitatea de a asigura libertatea cetățenilor de a candida pentru funcțiile alese; subliniază importanța promovării dreptului cetățenilor de a forma partide politice, de a-și declara în mod liber apartenența și de a participa la campanii electorale; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea de a asigura libertatea cetățenilor de a candida pentru funcțiile alese; subliniază importanța promovării dreptului cetățenilor de a forma partide politice, de a-și declara în mod liber apartenența și de a participa la campanii electorale;

| 5. | solicită guvernelor respective să se asigure că alegerile, în special viitoarele alegeri parlamentare și prezidențiale din țările partenere est-europene, se dovedesc a fi corecte, transparente și pe deplin conforme cu standardele internaționale pentru alegerile democratice, cu recomandările Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei și ale OSCE/ODIHR; subliniază importanța asigurării unui proces electoral corect în perioada dinaintea zilelor alegerilor pentru toate părțile concurente, inclusiv accesul corect la mass-media; solicită revizuirea și modificarea, dacă este cazul, în mod decisiv a cadrelor și a codurilor electorale de la nivel național; în acest sens, salută cele mai recente schimbări ale Codului electoral al Armeniei; consideră că observatorii electorali internaționali au un rol important în stimularea încrederii publicului în toate procesele electorale și solicită comunității internaționale să asigure un exercițiu internațional de observare a alegerilor care urmează să se desfășoare în țările partenere est-europene și să furnizeze o evaluare obiectivă a întregului proces electoral, făcută publică în egală măsură pentru toți partenerii est-europeni și bazată pe aceleași standarde; |
| --- | --- |

5.

solicită guvernelor respective să se asigure că alegerile, în special viitoarele alegeri parlamentare și prezidențiale din țările partenere est-europene, se dovedesc a fi corecte, transparente și pe deplin conforme cu standardele internaționale pentru alegerile democratice, cu recomandările Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei și ale OSCE/ODIHR; subliniază importanța asigurării unui proces electoral corect în perioada dinaintea zilelor alegerilor pentru toate părțile concurente, inclusiv accesul corect la mass-media; solicită revizuirea și modificarea, dacă este cazul, în mod decisiv a cadrelor și a codurilor electorale de la nivel național; în acest sens, salută cele mai recente schimbări ale Codului electoral al Armeniei; consideră că observatorii electorali internaționali au un rol important în stimularea încrederii publicului în toate procesele electorale și solicită comunității internaționale să asigure un exercițiu internațional de observare a alegerilor care urmează să se desfășoare în țările partenere est-europene și să furnizeze o evaluare obiectivă a întregului proces electoral, făcută publică în egală măsură pentru toți partenerii est-europeni și bazată pe aceleași standarde;

| 6. | solicită țărilor partenere est-europene să se asigure că viitoarele alegeri parlamentare și prezidențiale, care se apropie, se dovedesc a fi libere, corecte, democratice, precum și desfășurate în conformitate cu standardele OSCE; |
| --- | --- |

6.

solicită țărilor partenere est-europene să se asigure că viitoarele alegeri parlamentare și prezidențiale, care se apropie, se dovedesc a fi libere, corecte, democratice, precum și desfășurate în conformitate cu standardele OSCE;

| 7. | subliniază că adoptarea și aplicarea legislației privind combaterea discriminării sunt esențiale pentru progresul democratic în cadrul societăților deschise, multietnice și multiculturale; |
| --- | --- |

7.

subliniază că adoptarea și aplicarea legislației privind combaterea discriminării sunt esențiale pentru progresul democratic în cadrul societăților deschise, multietnice și multiculturale;

| 8. | solicită punerea în aplicare, îmbunătățirea sau adoptarea de coduri de conduită pentru viața politică, care să cuprindă principii și standarde etice ce trebuie aplicate în cadrul organismelor guvernamentale și al parlamentelor naționale; subliniază că acestea din urmă ar trebui sprijinite în eforturile de a-și îndeplini rolul lor corespunzător în definirea politicilor naționale, în tragerea la răspundere a guvernelor, în monitorizarea și evaluarea performanțelor anterioare și a rezultatelor obținute; solicită stabilirea unei separări clare între sfera economică și sfera politică în cadrul procesului decizional, astfel încât să se evite conflictele de interese, nu în ultimul rând, privind finanțarea partidelor politice; subliniază importanța unui cadru legislativ clar și a unor dispoziții privind finanțarea partidelor politice și a campaniilor acestora, garantându-se transparența în ceea ce privește reglementarea și supravegherea finanțării partidelor politice, precum și oportunități egale pentru toate partidele politice; |
| --- | --- |

8.

solicită punerea în aplicare, îmbunătățirea sau adoptarea de coduri de conduită pentru viața politică, care să cuprindă principii și standarde etice ce trebuie aplicate în cadrul organismelor guvernamentale și al parlamentelor naționale; subliniază că acestea din urmă ar trebui sprijinite în eforturile de a-și îndeplini rolul lor corespunzător în definirea politicilor naționale, în tragerea la răspundere a guvernelor, în monitorizarea și evaluarea performanțelor anterioare și a rezultatelor obținute; solicită stabilirea unei separări clare între sfera economică și sfera politică în cadrul procesului decizional, astfel încât să se evite conflictele de interese, nu în ultimul rând, privind finanțarea partidelor politice; subliniază importanța unui cadru legislativ clar și a unor dispoziții privind finanțarea partidelor politice și a campaniilor acestora, garantându-se transparența în ceea ce privește reglementarea și supravegherea finanțării partidelor politice, precum și oportunități egale pentru toate partidele politice;

| 9. | invită UE, statele membre ale UE și țările partenere est-europene să își ia un angajament politic ferm pentru combaterea tuturor formelor de corupție și pentru a consolida și a aplica în mod eficace legislația privind combaterea corupției, deoarece corupția nu numai că împiedică creșterea economică pe termen lung și încrederea cetățenilor în evoluția politică, dar are și un impact negativ asupra țesutului social și asupra perspectivelor de evoluție ale societății; |
| --- | --- |

9.

invită UE, statele membre ale UE și țările partenere est-europene să își ia un angajament politic ferm pentru combaterea tuturor formelor de corupție și pentru a consolida și a aplica în mod eficace legislația privind combaterea corupției, deoarece corupția nu numai că împiedică creșterea economică pe termen lung și încrederea cetățenilor în evoluția politică, dar are și un impact negativ asupra țesutului social și asupra perspectivelor de evoluție ale societății;

| 10. | solicită întărirea programului comun al UE și al Consiliul Europei privind consolidarea reformei judiciare în țările partenere est-europene; recomandă extinderea acestuia la activitățile comune de formare și de schimb de experiență între judecătorii din statele membre ale UE și din țările partenere est-europene; |
| --- | --- |

10.

solicită întărirea programului comun al UE și al Consiliul Europei privind consolidarea reformei judiciare în țările partenere est-europene; recomandă extinderea acestuia la activitățile comune de formare și de schimb de experiență între judecătorii din statele membre ale UE și din țările partenere est-europene;

Aprofundarea dialogului politic și a cooperării pentru consolidarea democrației din cadrul Parteneriatului estic

| 11. | solicită consolidarea dialogului politic dintre UE și țările partenere est-europene privind chestiunile legate de consolidarea democrației și de punerea în aplicare a reformelor democratice; promite să intensifice rolul Adunării Parlamentare EURONEST în acest dialog cu instituțiile politice și cu alte părți interesate, în special prin inițierea de schimburi și de discuții între membrii săi și reprezentanții organismelor guvernamentale, ai partidelor politice parlamentare și neparlamentare, ai societății civile, ai mass-mediei și ai organizațiilor neguvernamentale; |
| --- | --- |

11.

solicită consolidarea dialogului politic dintre UE și țările partenere est-europene privind chestiunile legate de consolidarea democrației și de punerea în aplicare a reformelor democratice; promite să intensifice rolul Adunării Parlamentare EURONEST în acest dialog cu instituțiile politice și cu alte părți interesate, în special prin inițierea de schimburi și de discuții între membrii săi și reprezentanții organismelor guvernamentale, ai partidelor politice parlamentare și neparlamentare, ai societății civile, ai mass-mediei și ai organizațiilor neguvernamentale;

| 12. | încurajează statele membre ale UE care au trăit experiența tranziției de la regimuri autoritare la democrație să ofere sfaturi țărilor partenere est-europene pe baza lecțiilor învățate din realizările și dificultățile avute în ultimii 20 de ani; recomandă țărilor partenere ca, în tranziția lor către o democrație mai profundă și către o asociere politică cu UE, să adopte măsuri legislative și măsuri concrete care să asigure accesul cetățenilor lor la arhivele naționale privind activitățile de supraveghere ale fostelor regimuri autoritare; |
| --- | --- |

12.

încurajează statele membre ale UE care au trăit experiența tranziției de la regimuri autoritare la democrație să ofere sfaturi țărilor partenere est-europene pe baza lecțiilor învățate din realizările și dificultățile avute în ultimii 20 de ani; recomandă țărilor partenere ca, în tranziția lor către o democrație mai profundă și către o asociere politică cu UE, să adopte măsuri legislative și măsuri concrete care să asigure accesul cetățenilor lor la arhivele naționale privind activitățile de supraveghere ale fostelor regimuri autoritare;

| 13. | recomandă realizarea solidarității și consolidarea sprijinului acordat de UE țărilor partenere est-europene pentru punerea în aplicare a reformelor democratice, în special în ceea ce privește reformarea sistemului jurisdicțional și a sistemului judiciar, și pentru garantarea independenței, imparțialității, responsabilității și profesionalismului jurisdicției și instanțelor judecătorești; |
| --- | --- |

13.

recomandă realizarea solidarității și consolidarea sprijinului acordat de UE țărilor partenere est-europene pentru punerea în aplicare a reformelor democratice, în special în ceea ce privește reformarea sistemului jurisdicțional și a sistemului judiciar, și pentru garantarea independenței, imparțialității, responsabilității și profesionalismului jurisdicției și instanțelor judecătorești;

| 14. | solicită Comisiei Europene să ofere mai mult sprijin financiar și tehnic, precum și cunoștințe de specialitate administrațiilor parlamentelor naționale ale țărilor partenere est-europene, în cadrul programului global de consolidare a instituțiilor în vederea consolidării eficienței, transparenței și responsabilității acestora, care sunt cruciale în cazul în care parlamentele își vor îndeplini rolul corespunzător ce le revine în procesele decizionale democratice; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei Europene să ofere mai mult sprijin financiar și tehnic, precum și cunoștințe de specialitate administrațiilor parlamentelor naționale ale țărilor partenere est-europene, în cadrul programului global de consolidare a instituțiilor în vederea consolidării eficienței, transparenței și responsabilității acestora, care sunt cruciale în cazul în care parlamentele își vor îndeplini rolul corespunzător ce le revine în procesele decizionale democratice;

| 15. | recomandă susținerea fermă a dialogului actual privind drepturilor omului pe care UE l-a inițiat cu Belarus, precum și a celorlalte forme de cooperare cu celelalte țări partenere est-europene în domeniul drepturilor omului; solicită UE și partenerilor să aloce resurse financiare și umane suplimentare acestei cauze; |
| --- | --- |

15.

recomandă susținerea fermă a dialogului actual privind drepturilor omului pe care UE l-a inițiat cu Belarus, precum și a celorlalte forme de cooperare cu celelalte țări partenere est-europene în domeniul drepturilor omului; solicită UE și partenerilor să aloce resurse financiare și umane suplimentare acestei cauze;

| 16. | solicită înființarea Fondului european pentru democrație (FED), care are ca scop sprijinirea actorilor politici, precum partidele politice, organizațiile neguvernamentale și sindicatele neînregistrate, care depun toate eforturile pentru realizarea unei schimbări democratice; recomandă utilizarea FED ca un instrument independent, flexibil și specializat în cadrul țărilor partenere est-europene; |
| --- | --- |

16.

solicită înființarea Fondului european pentru democrație (FED), care are ca scop sprijinirea actorilor politici, precum partidele politice, organizațiile neguvernamentale și sindicatele neînregistrate, care depun toate eforturile pentru realizarea unei schimbări democratice; recomandă utilizarea FED ca un instrument independent, flexibil și specializat în cadrul țărilor partenere est-europene;

| 17. | subliniază faptul că FED ar trebui să suplimenteze instrumentele actuale de sprijinire a democrației și, în special, nu ar trebui să înlocuiască și nici să reproducă activitățile implementate în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO); |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că FED ar trebui să suplimenteze instrumentele actuale de sprijinire a democrației și, în special, nu ar trebui să înlocuiască și nici să reproducă activitățile implementate în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO);

| 18. | încurajează partidele politice din statele membre ale UE să dezvolte programe de cooperare cu omoloagele lor din țările partenere est-europene și încurajează înfrățirea altor actori democratici din UE, precum sindicatele, organizațiile neguvernamentale, organizațiile angajatorilor, fermierilor și femeilor, organismele de dialog religios și cultural, consumatorii, tinerii, organizațiile jurnaliștilor și profesorilor, organismele guvernamentale local și universitățile, cu organizații similare din țările partenere est-europene; |
| --- | --- |

18.

încurajează partidele politice din statele membre ale UE să dezvolte programe de cooperare cu omoloagele lor din țările partenere est-europene și încurajează înfrățirea altor actori democratici din UE, precum sindicatele, organizațiile neguvernamentale, organizațiile angajatorilor, fermierilor și femeilor, organismele de dialog religios și cultural, consumatorii, tinerii, organizațiile jurnaliștilor și profesorilor, organismele guvernamentale local și universitățile, cu organizații similare din țările partenere est-europene;

| 19. | recomandă intensificarea eforturilor de combatere a corupției prin majorarea finanțării planurilor și a măsurilor de combatere a corupției și prin consolidarea cooperării dintre statele membre ale UE și țările partenere est-europene în cadrul Grupului de state împotriva corupției (GRECO) al Consiliului Europei; încurajează țările partenere est-europene să elaboreze strategii globale multianuale de combatere a corupției și planuri de acțiune cu măsuri și termene-limită concrete, precum și să aloce resursele bugetare necesare pentru aplicarea acestora; |
| --- | --- |

19.

recomandă intensificarea eforturilor de combatere a corupției prin majorarea finanțării planurilor și a măsurilor de combatere a corupției și prin consolidarea cooperării dintre statele membre ale UE și țările partenere est-europene în cadrul Grupului de state împotriva corupției (GRECO) al Consiliului Europei; încurajează țările partenere est-europene să elaboreze strategii globale multianuale de combatere a corupției și planuri de acțiune cu măsuri și termene-limită concrete, precum și să aloce resursele bugetare necesare pentru aplicarea acestora;

| 20. | recomandă consolidarea dialogului dintre UE și țările partenere est-europene privind cele mai bune practici referitoare la măsuri de protejare a persoanelor vulnerabile și a minorităților împotriva discriminării; atrage atenția UE și țărilor partenere est-europene că, pe parcursul înființării de mecanisme naționale în temeiul Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, trebuie alocate suficiente resurse financiare și umane instituției care va fi aleasă pentru a executa mandatul; |
| --- | --- |

20.

recomandă consolidarea dialogului dintre UE și țările partenere est-europene privind cele mai bune practici referitoare la măsuri de protejare a persoanelor vulnerabile și a minorităților împotriva discriminării; atrage atenția UE și țărilor partenere est-europene că, pe parcursul înființării de mecanisme naționale în temeiul Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, trebuie alocate suficiente resurse financiare și umane instituției care va fi aleasă pentru a executa mandatul;

Sprijinirea libertății de exprimare și a dezvoltării unei mass-medii libere și independente

| 21. | subliniază că, în toate statele membre ale UE și țările partenere est-europene, pentru democrație și funcționarea acesteia este esențială o mass-media independentă și liberă, deoarece aceasta asigură implicarea societății civile în afacerile publice și capacitează cetățenii; |
| --- | --- |

21.

subliniază că, în toate statele membre ale UE și țările partenere est-europene, pentru democrație și funcționarea acesteia este esențială o mass-media independentă și liberă, deoarece aceasta asigură implicarea societății civile în afacerile publice și capacitează cetățenii;

| 22. | îndeamnă statele membre ale UE și țările partenere est-europene să asigure drepturile fundamentale ale cetățenilor privind informarea, în conformitate cu articolul 11 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, monitorizând și respectând pe deplin principiul independenței și al pluralismului mass-mediei cu scopul de a împiedica monopolizarea și interferențele nejustificate în activitățile mass-mediei; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă statele membre ale UE și țările partenere est-europene să asigure drepturile fundamentale ale cetățenilor privind informarea, în conformitate cu articolul 11 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, monitorizând și respectând pe deplin principiul independenței și al pluralismului mass-mediei cu scopul de a împiedica monopolizarea și interferențele nejustificate în activitățile mass-mediei;

| 23. | deplânge faptul că numeroși jurnaliști au fost supuși unor acte de intimidare și de hărțuire sau au fost victimele agresiunilor și atacurilor din cauza activității lor curajoase și independente și solicită autorităților competente să ancheteze pe deplin aceste fapte și să îi aducă pe cei responsabili în fața justiției; |
| --- | --- |

23.

deplânge faptul că numeroși jurnaliști au fost supuși unor acte de intimidare și de hărțuire sau au fost victimele agresiunilor și atacurilor din cauza activității lor curajoase și independente și solicită autorităților competente să ancheteze pe deplin aceste fapte și să îi aducă pe cei responsabili în fața justiției;

| 24. | recomandă crearea sau îmbunătățirea cadrului legislativ care se aplică televiziunii și radiodifuziunii publice și private, în conformitate cu standardele internaționale ale OSCE; consideră că regulamentele noi sau modificate ar trebui să aibă ca scop prevenirea concentrării drepturilor de proprietate asupra mass-mediei, asigurând corectitudinea competițiilor de acordare a licențelor pentru emițători, protejând conținutul difuzat împotriva presiunilor politice și comerciale, în special pe parcursul proceselor electorale, prevenind condițiile neechitabile pentru toate părțile concurente, excluderea anumitor opțiuni politice și restricțiile; |
| --- | --- |

24.

recomandă crearea sau îmbunătățirea cadrului legislativ care se aplică televiziunii și radiodifuziunii publice și private, în conformitate cu standardele internaționale ale OSCE; consideră că regulamentele noi sau modificate ar trebui să aibă ca scop prevenirea concentrării drepturilor de proprietate asupra mass-mediei, asigurând corectitudinea competițiilor de acordare a licențelor pentru emițători, protejând conținutul difuzat împotriva presiunilor politice și comerciale, în special pe parcursul proceselor electorale, prevenind condițiile neechitabile pentru toate părțile concurente, excluderea anumitor opțiuni politice și restricțiile;

| 25. | recomandă promovarea accesului liber la internet, ceea ce este în serviciul libertății de exprimare și al pluralismului mass-mediei, acesta putând fi utilizat ca instrument de susținere a dezbaterilor politice, a inițiativelor democratice și a diseminării culturii și cunoștințelor politice; |
| --- | --- |

25.

recomandă promovarea accesului liber la internet, ceea ce este în serviciul libertății de exprimare și al pluralismului mass-mediei, acesta putând fi utilizat ca instrument de susținere a dezbaterilor politice, a inițiativelor democratice și a diseminării culturii și cunoștințelor politice;

| 26. | solicită UE și țărilor partenere est-europene să organizeze programe de schimb și de formare pentru a profesionaliza jurnaliștii, pentru a identifica bune practici jurnalistice și pentru a dezvolta jurnalismul de investigație; subliniază că o mai bună cunoaștere și o mai bună promovare a Parteneriatului estic de către mass-media ar îmbunătăți în mod semnificativ înțelegerea și utilizarea de către populația țărilor partenere est-europene a programelor de reformă democratică susținute și încurajate de UE; |
| --- | --- |

26.

solicită UE și țărilor partenere est-europene să organizeze programe de schimb și de formare pentru a profesionaliza jurnaliștii, pentru a identifica bune practici jurnalistice și pentru a dezvolta jurnalismul de investigație; subliniază că o mai bună cunoaștere și o mai bună promovare a Parteneriatului estic de către mass-media ar îmbunătăți în mod semnificativ înțelegerea și utilizarea de către populația țărilor partenere est-europene a programelor de reformă democratică susținute și încurajate de UE;

Consolidarea încrederii cetățenilor în instituțiile democratice și a interesului lor față de politică

| 27. | solicită UE, statelor membre ale UE și țărilor partenere est-europene să asigure transparența deciziilor de elaborare a politicilor, furnizând informații părților interesate și implicându-le în dezbateri și consultări publice deschise; recomandă stimularea interesului cetățenilor față de dezbaterile politice, deschizând în continuare adunările parlamentare și democratice către consultări și schimburi cu cetățenii, în special implicând în discuții reprezentanții femeilor și ai tinerilor; |
| --- | --- |

27.

solicită UE, statelor membre ale UE și țărilor partenere est-europene să asigure transparența deciziilor de elaborare a politicilor, furnizând informații părților interesate și implicându-le în dezbateri și consultări publice deschise; recomandă stimularea interesului cetățenilor față de dezbaterile politice, deschizând în continuare adunările parlamentare și democratice către consultări și schimburi cu cetățenii, în special implicând în discuții reprezentanții femeilor și ai tinerilor;

| 28. | solicită, de asemenea, UE, statelor membre ale UE și țărilor partenere est-europene să promoveze rolul democratic al partidelor și al mișcărilor politice care își asumă un rol de intermediere între instituțiile statului și cetățeni, care formează opinia publică, care reunesc interesele, care propun și permit competiția între diferite opțiuni politice: |
| --- | --- |

28.

solicită, de asemenea, UE, statelor membre ale UE și țărilor partenere est-europene să promoveze rolul democratic al partidelor și al mișcărilor politice care își asumă un rol de intermediere între instituțiile statului și cetățeni, care formează opinia publică, care reunesc interesele, care propun și permit competiția între diferite opțiuni politice:

| 29. | recomandă să se încurajeze în continuare partidele politice să asigure o reprezentare echilibrată a bărbaților și a femeilor în cadrul procedurilor lor de desemnare a candidaților pentru alegeri; |
| --- | --- |

29.

recomandă să se încurajeze în continuare partidele politice să asigure o reprezentare echilibrată a bărbaților și a femeilor în cadrul procedurilor lor de desemnare a candidaților pentru alegeri;

| 30. | subliniază faptul că reformele democratice sustenabile necesită o mai bună înțelegere și o mai bună utilizare a acestora; prin urmare, solicită statelor membre ale UE și țărilor partenere est-europene să se consulte cu societatea civilă înainte de a lansa programe de reformă, astfel încât să se asigure cel mai extins sprijin public posibil; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că reformele democratice sustenabile necesită o mai bună înțelegere și o mai bună utilizare a acestora; prin urmare, solicită statelor membre ale UE și țărilor partenere est-europene să se consulte cu societatea civilă înainte de a lansa programe de reformă, astfel încât să se asigure cel mai extins sprijin public posibil;

Consolidarea societății civile

| 31. | subliniază importanța unei societăți civile puternice, active și autentice care are un rol principal în dezvoltarea democrației; în acest sens, solicită UE și țărilor partenere est-europene să ofere mai multă asistență tehnică și financiară organizațiilor sau instituțiilor societății civile și să asigure transparența și eficacitatea acestei asistențe; în plus, solicită garanții și protecție adecvate pentru apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța unei societăți civile puternice, active și autentice care are un rol principal în dezvoltarea democrației; în acest sens, solicită UE și țărilor partenere est-europene să ofere mai multă asistență tehnică și financiară organizațiilor sau instituțiilor societății civile și să asigure transparența și eficacitatea acestei asistențe; în plus, solicită garanții și protecție adecvate pentru apărătorii drepturilor omului;

| 32. | subliniază faptul că Forumul societății civile privind Parteneriatul estic este un instrument foarte important de promovare a rolului societății civile în sprijinirea democrației; solicită Forumului societății civile să se implice mai mult în aplicarea Parteneriatului estic; recomandă o mai mare participare a delegaților Forumului societății civile la reuniunile dintre reprezentanții UE și ai țărilor partenere est-europene; acordă atenție și salută activitățile și recomandările forumului privind contactele directe dintre persoane; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că Forumul societății civile privind Parteneriatul estic este un instrument foarte important de promovare a rolului societății civile în sprijinirea democrației; solicită Forumului societății civile să se implice mai mult în aplicarea Parteneriatului estic; recomandă o mai mare participare a delegaților Forumului societății civile la reuniunile dintre reprezentanții UE și ai țărilor partenere est-europene; acordă atenție și salută activitățile și recomandările forumului privind contactele directe dintre persoane;

| 33. | subliniază nevoia de a asigura independența organizațiilor neguvernamentale, care contribuie la vitalitatea dezbaterilor publice și la diseminarea informațiilor în cadrul societății; în acest sens, insistă ca instituțiile de stat, în special parlamentele și guvernele naționale, să promoveze interacțiunea cu societatea civilă, organizând audieri parlamentare și consultări publice; |
| --- | --- |

33.

subliniază nevoia de a asigura independența organizațiilor neguvernamentale, care contribuie la vitalitatea dezbaterilor publice și la diseminarea informațiilor în cadrul societății; în acest sens, insistă ca instituțiile de stat, în special parlamentele și guvernele naționale, să promoveze interacțiunea cu societatea civilă, organizând audieri parlamentare și consultări publice;

| 34. | ia act de faptul că întărirea dimensiunii dedicate „tineretului” din cadrul Parteneriatului estic reprezintă o investiție importantă în viitorul relațiilor dintre UE și politica europeană de vecinătatea, prezentând un potențial important în anii următori, precum și în democratizarea partenerilor respectivi și în armonizarea legislațiilor acestora cu standardele europene; |
| --- | --- |

34.

ia act de faptul că întărirea dimensiunii dedicate „tineretului” din cadrul Parteneriatului estic reprezintă o investiție importantă în viitorul relațiilor dintre UE și politica europeană de vecinătatea, prezentând un potențial important în anii următori, precum și în democratizarea partenerilor respectivi și în armonizarea legislațiilor acestora cu standardele europene;

| 35. | subliniază rolul important al tuturor inițiativelor care au ca scop îmbunătățirea educației și a competențelor tinerilor în domeniul proceselor democratice și al dezvoltării participative a societății civile; prin urmare, salută eforturile statelor membre ale UE și ale țărilor partenere est-europene de a organiza parlamente ale tinerilor; încurajează UE să lanseze programe de susținere a acestor eforturi, precum crearea de grupuri interparlamentare de prietenie în rândul tinerilor între Parlamentul European al Tineretului și parlamentele naționale ale tineretului din țările partenere est-europene; |
| --- | --- |

35.

subliniază rolul important al tuturor inițiativelor care au ca scop îmbunătățirea educației și a competențelor tinerilor în domeniul proceselor democratice și al dezvoltării participative a societății civile; prin urmare, salută eforturile statelor membre ale UE și ale țărilor partenere est-europene de a organiza parlamente ale tinerilor; încurajează UE să lanseze programe de susținere a acestor eforturi, precum crearea de grupuri interparlamentare de prietenie în rândul tinerilor între Parlamentul European al Tineretului și parlamentele naționale ale tineretului din țările partenere est-europene;

| 36. | solicită UE să mărească numărul programelor de schimb destinate tinerilor, deoarece este cel mai eficient mod de a promova schimbul și partajarea de experiențe dobândite în domeniul democrației participative și al dezvoltării societății civile; |
| --- | --- |

36.

solicită UE să mărească numărul programelor de schimb destinate tinerilor, deoarece este cel mai eficient mod de a promova schimbul și partajarea de experiențe dobândite în domeniul democrației participative și al dezvoltării societății civile;

| 37. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre și partenerilor est-europeni. |
| --- | --- |

37.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre și partenerilor est-europeni.

---

(1)  Adoptată la Baku, Azerbaidjan, la 3 aprilie 2012.

---

| 30.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 153/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 153/16

---

REZOLUȚIE (1)

referitoare la consolidarea societății civile în țările Parteneriatului estic, inclusiv problema cooperării dintre guvern și societatea civilă și problema reformelor destinate să consolideze rolul societății civile

2012/C 153/04

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, desfășurat la Praga la 7 mai 2009, și ale Summitului Parteneriatului estic, desfășurat la Varșovia între 29 și 30 septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, desfășurat la Praga la 7 mai 2009, și ale Summitului Parteneriatului estic, desfășurat la Varșovia între 29 și 30 septembrie 2011,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011,

| — | având în vedere articolele 8 și 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2008 către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Parteneriatul estic” (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2008 către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Parteneriatul estic” (COM(2008)0823),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 20 mai 2010 referitoare la necesitatea unei strategii UE pentru Caucazul de Sud (2009/2216(INI)), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 20 mai 2010 referitoare la necesitatea unei strategii UE pentru Caucazul de Sud (2009/2216(INI)),

| — | având în vedere Comunicarea comună din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 decembrie 2007 intitulată „Consolidarea politicii europene de vecinătate”, cea din 4 decembrie 2006 privind „Consolidarea PEV”, cea din 12 mai 2004 intitulată „Documentul de strategie privind politica europeană de vecinătate (PEV)”, cea din 1 martie 2003 intitulată „Europa extinsă – vecinătatea: un nou cadru pentru relațiile cu vecinii noștri din Est și din Sud”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 decembrie 2007 intitulată „Consolidarea politicii europene de vecinătate”, cea din 4 decembrie 2006 privind „Consolidarea PEV”, cea din 12 mai 2004 intitulată „Documentul de strategie privind politica europeană de vecinătate (PEV)”, cea din 1 martie 2003 intitulată „Europa extinsă – vecinătatea: un nou cadru pentru relațiile cu vecinii noștri din Est și din Sud”,

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European referitor la „Implicarea societății civile în Parteneriatul estic” (aviz explicativ) din 13 mai 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European referitor la „Implicarea societății civile în Parteneriatul estic” (aviz explicativ) din 13 mai 2009,

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European referitor la „Contribuția societății civile la Parteneriatul estic” din 25 august 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European referitor la „Contribuția societății civile la Parteneriatul estic” din 25 august 2011,

| — | având în vedere rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European referitoare la dimensiunea estică a politicii europene de vecinătate (PEV) și la Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European referitoare la dimensiunea estică a politicii europene de vecinătate (PEV) și la Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina,

| — | având în vedere încheierea negocierilor privind Acordul de asociere între UE și Ucraina și negocierile bilaterale în curs cu Armenia, Azerbaidjan, Georgia și Republica Moldova, precum și Acordul de parteneriat și cooperare semnat între UE și Belarus în 1995, dar neratificat, |
| --- | --- |

—

având în vedere încheierea negocierilor privind Acordul de asociere între UE și Ucraina și negocierile bilaterale în curs cu Armenia, Azerbaidjan, Georgia și Republica Moldova, precum și Acordul de parteneriat și cooperare semnat între UE și Belarus în 1995, dar neratificat,

| — | având în vedere Carta europeană a autonomiei locale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta europeană a autonomiei locale,

| — | având în vedere Avizul referitor la raportul privind recomandările pentru Summitul Parteneriatului estic al Comisiei pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă, adoptat la 14 septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul referitor la raportul privind recomandările pentru Summitul Parteneriatului estic al Comisiei pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă, adoptat la 14 septembrie 2011,

| — | având în vedere Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Parteneriatul estic (EaP), o dimensiune specifică a PEV, se bazează pe valorile comune, inclusiv pe democrație, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului, și recunoaște importanța dialogului social și civil, precum și rolul esențial al organizațiilor societății civile în dezvoltarea și consolidarea societăților democratice; întrucât capacitatea bărbaților și a femeilor de a participa în condiții de egalitate la viața politică și la procesul decizional este o condiție prealabilă a democrației reale; întrucât un angajament activ față de valorile și principiile comune este esențial pentru progresul acestui proces; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parteneriatul estic (EaP), o dimensiune specifică a PEV, se bazează pe valorile comune, inclusiv pe democrație, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului, și recunoaște importanța dialogului social și civil, precum și rolul esențial al organizațiilor societății civile în dezvoltarea și consolidarea societăților democratice; întrucât capacitatea bărbaților și a femeilor de a participa în condiții de egalitate la viața politică și la procesul decizional este o condiție prealabilă a democrației reale; întrucât un angajament activ față de valorile și principiile comune este esențial pentru progresul acestui proces;

| B. | întrucât organizațiile societății civile și actorii nestatali sunt o parte vitală a unei democrații care funcționează bine și au un rol important în crearea unei culturi democratice cu rădăcini adânci în societate; |
| --- | --- |

B.

întrucât organizațiile societății civile și actorii nestatali sunt o parte vitală a unei democrații care funcționează bine și au un rol important în crearea unei culturi democratice cu rădăcini adânci în societate;

| C. | întrucât obiectivul Parteneriatului estic este de a sprijini partenerii est-europeni în eforturile acestora de a realiza procese de reformă durabile, în vederea accelerării asocierii lor politice și a integrării economice cu UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât obiectivul Parteneriatului estic este de a sprijini partenerii est-europeni în eforturile acestora de a realiza procese de reformă durabile, în vederea accelerării asocierii lor politice și a integrării economice cu UE;

| D. | întrucât, în cadrul celui de al doilea Summit al Parteneriatului estic desfășurat la Varșovia între 29 și 30 septembrie 2011, șefii statelor sau ai guvernelor și reprezentanții statelor Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Republica Moldova și Ucraina și ai UE și-au reînnoit angajamentele lor față de obiectivele Parteneriatului estic și de punerea sa în aplicare în continuare; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în cadrul celui de al doilea Summit al Parteneriatului estic desfășurat la Varșovia între 29 și 30 septembrie 2011, șefii statelor sau ai guvernelor și reprezentanții statelor Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Republica Moldova și Ucraina și ai UE și-au reînnoit angajamentele lor față de obiectivele Parteneriatului estic și de punerea sa în aplicare în continuare;

| E. | întrucât Forumul societății civile din cadrul Parteneriatului estic și platformele sale naționale sunt instrumente valoroase pentru atingerea obiectivelor stabilite de Parteneriatul estic privind implicarea societăților civile, |
| --- | --- |

E.

întrucât Forumul societății civile din cadrul Parteneriatului estic și platformele sale naționale sunt instrumente valoroase pentru atingerea obiectivelor stabilite de Parteneriatul estic privind implicarea societăților civile,

| 1. | subliniază rolul esențial și indispensabil al unei societăți civile cu adevărat independente în consolidarea democrației și a statului de drept și în responsabilizarea guvernelor; subliniază că trebuie garantate libertăți fundamentale, inclusiv libertatea de asociere, de adunare, de exprimare, libertatea presei și a mass-mediei și a accesului la internet, pentru a permite organizațiilor și actorilor societății civile să îndeplinească acest rol; consideră că trebuie depuse toate eforturile pentru a facilita activitatea organizațiilor societății civile într-un cadru juridic clar, care evită sarcinile administrative inutile și cerințele birocratice arbitrare; |
| --- | --- |

1.

subliniază rolul esențial și indispensabil al unei societăți civile cu adevărat independente în consolidarea democrației și a statului de drept și în responsabilizarea guvernelor; subliniază că trebuie garantate libertăți fundamentale, inclusiv libertatea de asociere, de adunare, de exprimare, libertatea presei și a mass-mediei și a accesului la internet, pentru a permite organizațiilor și actorilor societății civile să îndeplinească acest rol; consideră că trebuie depuse toate eforturile pentru a facilita activitatea organizațiilor societății civile într-un cadru juridic clar, care evită sarcinile administrative inutile și cerințele birocratice arbitrare;

| 2. | subliniază importanța stabilirii și consolidării de parteneriate între UE, partenerii săi estici și respectivele societăți civile ale acestora, accentuând că aceste parteneriate trebuie să fie incluzive; recomandă partenerilor estici să implice societatea civilă în dialogul și cooperarea la nivel regional pentru a oferi o perspectivă nouă asupra unei diversități de subiecte, printre care promovarea democrației, a reformelor economice, a comerțului, a cooperării sectoriale, a egalității de gen, a situației economice și sociale a tinerilor, a inițiativelor de dezvoltare durabilă și a combaterii corupției; remarcă diversele rezultate obținute până în prezent cu privire la stabilirea unui dialog între guvernele naționale și societatea civilă; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța stabilirii și consolidării de parteneriate între UE, partenerii săi estici și respectivele societăți civile ale acestora, accentuând că aceste parteneriate trebuie să fie incluzive; recomandă partenerilor estici să implice societatea civilă în dialogul și cooperarea la nivel regional pentru a oferi o perspectivă nouă asupra unei diversități de subiecte, printre care promovarea democrației, a reformelor economice, a comerțului, a cooperării sectoriale, a egalității de gen, a situației economice și sociale a tinerilor, a inițiativelor de dezvoltare durabilă și a combaterii corupției; remarcă diversele rezultate obținute până în prezent cu privire la stabilirea unui dialog între guvernele naționale și societatea civilă;

| 3. | subliniază că, pentru a fi pe deplin legitimă și adânc înrădăcinată în voința populară, orice strategie de promovare a democrației trebuie să se bazeze pe un dialog cu o serie cât mai largă posibil de actori locali; solicită, prin urmare, consolidarea standardelor democratice pentru a permite participarea societății civile la dialogul politic și la procesele decizionale; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, pentru a fi pe deplin legitimă și adânc înrădăcinată în voința populară, orice strategie de promovare a democrației trebuie să se bazeze pe un dialog cu o serie cât mai largă posibil de actori locali; solicită, prin urmare, consolidarea standardelor democratice pentru a permite participarea societății civile la dialogul politic și la procesele decizionale;

| 4. | evidențiază rolul pe care îl joacă partidele democratice legitime, mișcările sociale autentice și o presă liberă în apărarea intereselor publice, prin supravegherea transparenței și răspunderii guvernelor, permițând astfel statelor să apere drepturile omului și să promoveze dezvoltarea socială și economică; |
| --- | --- |

4.

evidențiază rolul pe care îl joacă partidele democratice legitime, mișcările sociale autentice și o presă liberă în apărarea intereselor publice, prin supravegherea transparenței și răspunderii guvernelor, permițând astfel statelor să apere drepturile omului și să promoveze dezvoltarea socială și economică;

| 5. | recomandă UE și țărilor Parteneriatului estic să facă schimb de bune practici cu privire la protejarea drepturilor refugiaților și ale populației strămutate în interiorul țării, la rezolvarea problemelor lor sociale și la participarea lor la crearea societății civile; |
| --- | --- |

5.

recomandă UE și țărilor Parteneriatului estic să facă schimb de bune practici cu privire la protejarea drepturilor refugiaților și ale populației strămutate în interiorul țării, la rezolvarea problemelor lor sociale și la participarea lor la crearea societății civile;

| 6. | salută activitatea Forumului societății civile din cadrul Parteneriatului estic; sprijină contribuția sa la dezvoltarea dialogului societății civile la diferite niveluri, atât regional, cât și local și în diferite sectoare; insistă asupra necesității participării Forumului societății civile din cadrul Parteneriatului estic la reuniunile platformelor interguvernamentale ale Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

6.

salută activitatea Forumului societății civile din cadrul Parteneriatului estic; sprijină contribuția sa la dezvoltarea dialogului societății civile la diferite niveluri, atât regional, cât și local și în diferite sectoare; insistă asupra necesității participării Forumului societății civile din cadrul Parteneriatului estic la reuniunile platformelor interguvernamentale ale Parteneriatului estic;

| 7. | salută revizuirea politicii europene de vecinătate care subliniază importanța stabilirii de parteneriate cu societățile și prevede o facilitate pentru societatea civilă (FSC) și instituirea unui Fond european pentru democrație; |
| --- | --- |

7.

salută revizuirea politicii europene de vecinătate care subliniază importanța stabilirii de parteneriate cu societățile și prevede o facilitate pentru societatea civilă (FSC) și instituirea unui Fond european pentru democrație;

| 8. | recomandă partenerilor estici să garanteze independența întregii mass-medii, în special a celei publice, și încurajează societatea civilă să monitorizeze transparența privind proprietatea asupra agențiilor de mass-media; subliniază în continuare necesitatea independenței jurnaliștilor și solicită eliminarea tuturor tipurilor de interferențe, de presiuni, de intimidări, de hărțuiri politice și de procese motivate politic împotriva acestora; subliniază necesitatea de a asigura independența radiodifuziunii publice și a accesului mass-mediei naționale și străine la radiodifuzare; |
| --- | --- |

8.

recomandă partenerilor estici să garanteze independența întregii mass-medii, în special a celei publice, și încurajează societatea civilă să monitorizeze transparența privind proprietatea asupra agențiilor de mass-media; subliniază în continuare necesitatea independenței jurnaliștilor și solicită eliminarea tuturor tipurilor de interferențe, de presiuni, de intimidări, de hărțuiri politice și de procese motivate politic împotriva acestora; subliniază necesitatea de a asigura independența radiodifuziunii publice și a accesului mass-mediei naționale și străine la radiodifuzare;

| 9. | recomandă implicarea și participarea active ale organizațiilor societății civile la dialogurile pe tema drepturilor omului, inclusiv la cele pe tema drepturilor minorităților; încurajează organizațiile societății civile să participe într-o mare măsură la misiunile de observare a alegerilor, ceea ce va contribui la desfășurarea alegerilor în conformitate cu standardele recunoscute pe plan internațional și într-un mod liber, democratic și transparent; |
| --- | --- |

9.

recomandă implicarea și participarea active ale organizațiilor societății civile la dialogurile pe tema drepturilor omului, inclusiv la cele pe tema drepturilor minorităților; încurajează organizațiile societății civile să participe într-o mare măsură la misiunile de observare a alegerilor, ceea ce va contribui la desfășurarea alegerilor în conformitate cu standardele recunoscute pe plan internațional și într-un mod liber, democratic și transparent;

| 10. | îndeamnă autoritățile țărilor Parteneriatului estic și ale statelor membre ale UE să combată violența împotriva femeilor sub toate formele sale, prin punerea în aplicare de strategii legislative, instituționale și educaționale publice; subliniază necesitatea îmbunătățirii conștientizării de către public a violenței împotriva femeilor ca faptă penală și ca o încălcare a drepturilor omului; subliniază importanța obținerii unei egalități de gen depline prin adoptarea unor politici și a unor planuri de acțiune în materie de egalitatea de gen care să abordeze imensa disparitate salarială de gen, care rămâne esențială pentru autonomia economică a femeilor; sprijină în mod ferm toate inițiativele, stimulentele și măsurile pentru consolidarea capacității din cadrul politicilor externe ale UE în vederea promovării participării femeilor la procesul decizional de la toate nivelurile, atât din domeniul public, cât și din domeniul privat, precum și implicarea societății civile în problemele legate de egalitatea de gen; reamintește angajamentele internaționale luate cu privire la egalitatea de gen; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă autoritățile țărilor Parteneriatului estic și ale statelor membre ale UE să combată violența împotriva femeilor sub toate formele sale, prin punerea în aplicare de strategii legislative, instituționale și educaționale publice; subliniază necesitatea îmbunătățirii conștientizării de către public a violenței împotriva femeilor ca faptă penală și ca o încălcare a drepturilor omului; subliniază importanța obținerii unei egalități de gen depline prin adoptarea unor politici și a unor planuri de acțiune în materie de egalitatea de gen care să abordeze imensa disparitate salarială de gen, care rămâne esențială pentru autonomia economică a femeilor; sprijină în mod ferm toate inițiativele, stimulentele și măsurile pentru consolidarea capacității din cadrul politicilor externe ale UE în vederea promovării participării femeilor la procesul decizional de la toate nivelurile, atât din domeniul public, cât și din domeniul privat, precum și implicarea societății civile în problemele legate de egalitatea de gen; reamintește angajamentele internaționale luate cu privire la egalitatea de gen;

| 11. | insistă asupra rolului esențial pe care îl au tinerii în cadrul societăților și încurajează punerea în aplicare de politici destinate consolidării încadrării în muncă a tinerilor și a integrării lor sociale; subliniază importanța schemelor de mobilitate ca mecanisme de dialog și cunoștințe interculturale; |
| --- | --- |

11.

insistă asupra rolului esențial pe care îl au tinerii în cadrul societăților și încurajează punerea în aplicare de politici destinate consolidării încadrării în muncă a tinerilor și a integrării lor sociale; subliniază importanța schemelor de mobilitate ca mecanisme de dialog și cunoștințe interculturale;

| 12. | încurajează țările Parteneriatului estic să contribuie la promovarea valorilor sociale europene comune; subliniază importanța acordării de informații și a sensibilizării guvernului, a angajaților și a angajatorilor cu privire la dialogul social, în special în legătură cu promovarea activităților și obiectivelor Parteneriatului estic și cu înființarea unei rețele europene de cooperare; recomandă ca sindicatele și angajatorii, inclusiv IMM-urile, să aibă dreptul de a participa la dialogul social; |
| --- | --- |

12.

încurajează țările Parteneriatului estic să contribuie la promovarea valorilor sociale europene comune; subliniază importanța acordării de informații și a sensibilizării guvernului, a angajaților și a angajatorilor cu privire la dialogul social, în special în legătură cu promovarea activităților și obiectivelor Parteneriatului estic și cu înființarea unei rețele europene de cooperare; recomandă ca sindicatele și angajatorii, inclusiv IMM-urile, să aibă dreptul de a participa la dialogul social;

| 13. | recunoaște rolul vital jucat de ONG-uri și de alți actori nestatali în promovarea democrației, a justiției sociale și a drepturilor omului; îndeamnă ca toate ONG-urile, atâta timp cât nu incită la discriminări rasiale, etnice, religioase sau la orice altă discriminare sau la ură, să aibă acces egal la înregistrare și la dreptul de a funcționa în mod liber, fără interferența guvernelor și fără niciun fel de presiune politică, pentru a-și păstra integritatea lor; |
| --- | --- |

13.

recunoaște rolul vital jucat de ONG-uri și de alți actori nestatali în promovarea democrației, a justiției sociale și a drepturilor omului; îndeamnă ca toate ONG-urile, atâta timp cât nu incită la discriminări rasiale, etnice, religioase sau la orice altă discriminare sau la ură, să aibă acces egal la înregistrare și la dreptul de a funcționa în mod liber, fără interferența guvernelor și fără niciun fel de presiune politică, pentru a-și păstra integritatea lor;

| 14. | consideră că îmbunătățirea sistemelor judiciare și a independenței acestora, angajamentele privind combaterea corupției, garantarea și aplicarea libertăților fundamentale și a drepturilor internaționale ale omului, precum și asigurarea condițiilor juridice și economice pentru ca organizațiile societății civile să activeze independent sunt elemente care ar contribui într-o mare măsură la dezvoltarea sporită și la consolidarea societății civile în țările partenere; recomandă o separare mai mare a puterilor între puterea judecătorească și cea executivă; |
| --- | --- |

14.

consideră că îmbunătățirea sistemelor judiciare și a independenței acestora, angajamentele privind combaterea corupției, garantarea și aplicarea libertăților fundamentale și a drepturilor internaționale ale omului, precum și asigurarea condițiilor juridice și economice pentru ca organizațiile societății civile să activeze independent sunt elemente care ar contribui într-o mare măsură la dezvoltarea sporită și la consolidarea societății civile în țările partenere; recomandă o separare mai mare a puterilor între puterea judecătorească și cea executivă;

| 15. | încurajează drepturile fiecărui cetățean de a participa la viața publică și de a candida la o funcție publică; subliniază necesitatea de a se asigura că fiecare cetățean se bucură pe deplin de dreptul său de a adresa petiții, precum și necesitatea de a consolida rolul ombudsmanului în țările Parteneriatului estic, inclusiv printr-o campanie extinsă de informare privind funcționarea acestor instituții și prin consolidarea independenței lor față de puterile executive; |
| --- | --- |

15.

încurajează drepturile fiecărui cetățean de a participa la viața publică și de a candida la o funcție publică; subliniază necesitatea de a se asigura că fiecare cetățean se bucură pe deplin de dreptul său de a adresa petiții, precum și necesitatea de a consolida rolul ombudsmanului în țările Parteneriatului estic, inclusiv printr-o campanie extinsă de informare privind funcționarea acestor instituții și prin consolidarea independenței lor față de puterile executive;

| 16. | subliniază că îmbunătățirea distribuirii autorității și a responsabilității între autoritățile locale și centrale este esențială pentru reforma administrației publice, inclusiv prin favorizarea participării candidaților independenți la alegerile locale; încurajează o descentralizare mai mare și o independență mai mare a administrațiilor locale, inclusiv independența fiscală, precum și punerea deplină în aplicare a Cartei europene a autonomiei locale; |
| --- | --- |

16.

subliniază că îmbunătățirea distribuirii autorității și a responsabilității între autoritățile locale și centrale este esențială pentru reforma administrației publice, inclusiv prin favorizarea participării candidaților independenți la alegerile locale; încurajează o descentralizare mai mare și o independență mai mare a administrațiilor locale, inclusiv independența fiscală, precum și punerea deplină în aplicare a Cartei europene a autonomiei locale;

| 17. | solicită instituțiilor și statelor membre ale UE să împărtășească experiența lor și să ofere recomandări cu privire la consultările cu societatea civilă și la finanțarea acestora și cu privire la asigurarea de noi metode și mijloace de comunicare cu populația (utilizând tehnologii de comunicare moderne); încurajează promovarea politicilor privind guvernarea electronică și municipalitatea electronică; |
| --- | --- |

17.

solicită instituțiilor și statelor membre ale UE să împărtășească experiența lor și să ofere recomandări cu privire la consultările cu societatea civilă și la finanțarea acestora și cu privire la asigurarea de noi metode și mijloace de comunicare cu populația (utilizând tehnologii de comunicare moderne); încurajează promovarea politicilor privind guvernarea electronică și municipalitatea electronică;

| 18. | consideră că minoritățile naționale reprezintă o valoare adăugată pentru societatea în ansamblu și încurajează sprijinul în favoarea drepturilor și organizațiilor lor; |
| --- | --- |

18.

consideră că minoritățile naționale reprezintă o valoare adăugată pentru societatea în ansamblu și încurajează sprijinul în favoarea drepturilor și organizațiilor lor;

| 19. | îndeamnă guvernele țărilor Parteneriatului estic să promoveze sustenabilitatea financiară a instituțiilor societății civile, încurajând dezvoltarea de mecanisme independente și transparente, inclusiv prin abordări sectoriale, ca prioritate pentru dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă guvernele țărilor Parteneriatului estic să promoveze sustenabilitatea financiară a instituțiilor societății civile, încurajând dezvoltarea de mecanisme independente și transparente, inclusiv prin abordări sectoriale, ca prioritate pentru dezvoltarea durabilă;

| 20. | sugerează ca parlamentele naționale ale țărilor Parteneriatului estic să își îmbunătățească legislația lor în domeniul instituțiilor societății civile și să o alinieze la standardele UE; |
| --- | --- |

20.

sugerează ca parlamentele naționale ale țărilor Parteneriatului estic să își îmbunătățească legislația lor în domeniul instituțiilor societății civile și să o alinieze la standardele UE;

| 21. | încurajează dezvoltarea unei dimensiuni a societății civile în cadrul rețelelor regionale și transnaționale actuale și viitoare și în cadrul programelor de cooperare transfrontalieră și în calitate de mijloc de promovare a consolidării capacității; solicită Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă să utilizeze pe deplin instrumentele aflate la dispoziția lor în vederea promovării acestei cooperări; subliniază rolul dialogului intercultural în soluționarea conflictelor și în consolidarea încrederii; ia în considerare caracteristicile geografice, istorice și politice specifice; |
| --- | --- |

21.

încurajează dezvoltarea unei dimensiuni a societății civile în cadrul rețelelor regionale și transnaționale actuale și viitoare și în cadrul programelor de cooperare transfrontalieră și în calitate de mijloc de promovare a consolidării capacității; solicită Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă să utilizeze pe deplin instrumentele aflate la dispoziția lor în vederea promovării acestei cooperări; subliniază rolul dialogului intercultural în soluționarea conflictelor și în consolidarea încrederii; ia în considerare caracteristicile geografice, istorice și politice specifice;

| 22. | subliniază că respectarea principiilor de cooperare ale UE ar putea avea un impact pozitiv asupra păcii și stabilității regionale și internaționale; subliniază că pacea și stabilitatea sunt esențiale în crearea unui mediu favorabil reformelor democratice și dezvoltării societății civile; subliniază și salută rolul și inițiativele ONG-urilor în promovarea păcii, a înțelegerii și a consolidării încrederii; |
| --- | --- |

22.

subliniază că respectarea principiilor de cooperare ale UE ar putea avea un impact pozitiv asupra păcii și stabilității regionale și internaționale; subliniază că pacea și stabilitatea sunt esențiale în crearea unui mediu favorabil reformelor democratice și dezvoltării societății civile; subliniază și salută rolul și inițiativele ONG-urilor în promovarea păcii, a înțelegerii și a consolidării încrederii;

| 23. | consideră că emanciparea persoanelor fizice și a societății civile prin educație, formare și sensibilizare, facilitând în același timp acțiuni efective de apărare a tuturor drepturile omului, inclusiv drepturile sociale, economice și culturale, este un complement esențial la dezvoltarea și aplicarea politicilor și programelor de democratizare; evidențiază că un parteneriat strâns între sectoarele public și privat, precum și consolidarea instituțiilor de supraveghere, inclusiv a parlamentelor naționale, sunt cruciale pentru promovarea democrației; observă că cooperarea în domeniul culturii, educației, formării și cercetării poate promova contactele între persoane pentru care ar trebui asigurată finanțarea necesară; subliniază importanța consolidării dialogului intercultural prin intermediul programelor disponibile ale UE (2); observă că o prioritizare a politicilor și a proiectelor care se concentrează pe investiții în tineret, educație, formare și aptitudini poate duce la creșterea potențialului de crearea de locuri de muncă și la o economie mai durabilă; în acest context, subliniază că mobilitatea favorizează schimburile culturale și sociale și promovează integrarea între UE și țările Parteneriatului estic; îndeamnă, prin urmare, țările UE și țările Parteneriatului estic să finalizeze negocierile cu privire la facilitarea vizelor; |
| --- | --- |

23.

consideră că emanciparea persoanelor fizice și a societății civile prin educație, formare și sensibilizare, facilitând în același timp acțiuni efective de apărare a tuturor drepturile omului, inclusiv drepturile sociale, economice și culturale, este un complement esențial la dezvoltarea și aplicarea politicilor și programelor de democratizare; evidențiază că un parteneriat strâns între sectoarele public și privat, precum și consolidarea instituțiilor de supraveghere, inclusiv a parlamentelor naționale, sunt cruciale pentru promovarea democrației; observă că cooperarea în domeniul culturii, educației, formării și cercetării poate promova contactele între persoane pentru care ar trebui asigurată finanțarea necesară; subliniază importanța consolidării dialogului intercultural prin intermediul programelor disponibile ale UE (2); observă că o prioritizare a politicilor și a proiectelor care se concentrează pe investiții în tineret, educație, formare și aptitudini poate duce la creșterea potențialului de crearea de locuri de muncă și la o economie mai durabilă; în acest context, subliniază că mobilitatea favorizează schimburile culturale și sociale și promovează integrarea între UE și țările Parteneriatului estic; îndeamnă, prin urmare, țările UE și țările Parteneriatului estic să finalizeze negocierile cu privire la facilitarea vizelor;

| 24. | subliniază că dialogul cu cetățenii și parteneriatele cu societatea la toate niveluri necesită resurse financiare corespunzătoare; recomandă o abordare pe termen lung echilibrată și adecvată a vecinilor sudici și estici ai UE; |
| --- | --- |

24.

subliniază că dialogul cu cetățenii și parteneriatele cu societatea la toate niveluri necesită resurse financiare corespunzătoare; recomandă o abordare pe termen lung echilibrată și adecvată a vecinilor sudici și estici ai UE;

| 25. | subliniază rolul important al societății civile și al parlamentelor țărilor în supravegherea bugetară democratică și este convinsă că orice sprijin bugetar direct oferit de către Uniunea Europeană trebuie să fie completat prin consolidarea tehnică și politică a capacității de supraveghere a parlamentelor naționale; afirmă că Uniunea Europeană ar trebui să informeze activ parlamentele țărilor terțe cu privire la domeniul de aplicare al cooperării cu UE; |
| --- | --- |

25.

subliniază rolul important al societății civile și al parlamentelor țărilor în supravegherea bugetară democratică și este convinsă că orice sprijin bugetar direct oferit de către Uniunea Europeană trebuie să fie completat prin consolidarea tehnică și politică a capacității de supraveghere a parlamentelor naționale; afirmă că Uniunea Europeană ar trebui să informeze activ parlamentele țărilor terțe cu privire la domeniul de aplicare al cooperării cu UE;

| 26. | consideră că, în procesul de negociere și, ulterior, de punere în aplicare a acordurilor de asociere între UE și partenerii săi estici, există o necesitate particulară de a consolida rolul societății civile, inclusiv prin consultare și un dialog crescut cu parlamentele naționale; observă că ritmul reformelor, împreună cu situația societății civile din țările Parteneriatului estic, poate avea un impact direct asupra intensității cooperării cu UE; |
| --- | --- |

26.

consideră că, în procesul de negociere și, ulterior, de punere în aplicare a acordurilor de asociere între UE și partenerii săi estici, există o necesitate particulară de a consolida rolul societății civile, inclusiv prin consultare și un dialog crescut cu parlamentele naționale; observă că ritmul reformelor, împreună cu situația societății civile din țările Parteneriatului estic, poate avea un impact direct asupra intensității cooperării cu UE;

| 27. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei, SEAE, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

27.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei, SEAE, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor Parteneriatului estic.

---

(1)  Astfel cum a fost adoptată la Baku, Azerbaidjan, la 3 aprilie 2012.

(2)  Tempus, Erasmus Mundus, Leonardo da Vinci etc.

---

| 30.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 153/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 153/21

---

REZOLUȚIE (1)

privind situația Iuliei Timoșenko

2012/C 153/05

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere reuniunea care a avut loc la Baku (Azerbaidjan) între 2-4 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea care a avut loc la Baku (Azerbaidjan) între 2-4 aprilie 2012,

| — | având în vedere articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât, în drumul său spre democrație Ucraina a făcut pași importanți în ceea ce privește dezvoltarea sa economică și politică, |
| --- | --- |

A.

întrucât, în drumul său spre democrație Ucraina a făcut pași importanți în ceea ce privește dezvoltarea sa economică și politică,

| B. | întrucât condamnarea la 11 octombrie 2011 a fostului prim-ministru, Iulia Timoșenko, la șapte ani de închisoare pentru presupusul abuz de putere din timpul semnării cu Rusia a contractelor de furnizare a gazelor în 2009 și hotărârea potrivit căreia aceasta ar trebui să plătească către Naftohaz Ucraina 1,5 miliarde UAH în presupuse daune, au dat naștere la îngrijorări cu privire la libertățile politice, la statul de drept și la situația democrației din Ucraina, |
| --- | --- |

B.

întrucât condamnarea la 11 octombrie 2011 a fostului prim-ministru, Iulia Timoșenko, la șapte ani de închisoare pentru presupusul abuz de putere din timpul semnării cu Rusia a contractelor de furnizare a gazelor în 2009 și hotărârea potrivit căreia aceasta ar trebui să plătească către Naftohaz Ucraina 1,5 miliarde UAH în presupuse daune, au dat naștere la îngrijorări cu privire la libertățile politice, la statul de drept și la situația democrației din Ucraina,

| C. | întrucât conducerea statului ucrainean, inclusiv președintele Ianukovici, și-a exprimat în mod repetat angajamentul față de valorile europene și procesele de integrare, cu aspirația de a deveni un stat membru al UE pe termen lung; subliniind responsabilitatea personală a dlui Ianukovici de a-și îndeplini multiplele sale promisiuni față de partenerii europeni și internaționali, |
| --- | --- |

C.

întrucât conducerea statului ucrainean, inclusiv președintele Ianukovici, și-a exprimat în mod repetat angajamentul față de valorile europene și procesele de integrare, cu aspirația de a deveni un stat membru al UE pe termen lung; subliniind responsabilitatea personală a dlui Ianukovici de a-și îndeplini multiplele sale promisiuni față de partenerii europeni și internaționali,

| D. | întrucât Camera a cincea a Curții Europene a Drepturilor Omului a decis la 15 martie 2012 să arate guvernului ucrainean, în conformitate cu articolul 391 din Regulamentul Curții, că este necesar să se asigure că fostul prim-ministru ucrainean, Iulia Timoșenko, beneficiază de tratament medical adecvat într-o instituție corespunzătoare, |
| --- | --- |

D.

întrucât Camera a cincea a Curții Europene a Drepturilor Omului a decis la 15 martie 2012 să arate guvernului ucrainean, în conformitate cu articolul 391 din Regulamentul Curții, că este necesar să se asigure că fostul prim-ministru ucrainean, Iulia Timoșenko, beneficiază de tratament medical adecvat într-o instituție corespunzătoare,

| E. | întrucât Înalta Curte a Ucrainei specializată în cauze civile și penale va lua în considerare la 15 mai 2012 cererea de recurs adresată de echipa de apărare a Iuliei Timoșenko, |
| --- | --- |

E.

întrucât Înalta Curte a Ucrainei specializată în cauze civile și penale va lua în considerare la 15 mai 2012 cererea de recurs adresată de echipa de apărare a Iuliei Timoșenko,

| 1. | deplânge condamnarea fostului prim-ministru Iulia Timoșenko; subliniază faptul că o consolidare a statului de drept și un sistem judiciar independent, precum și inițierea unei lupte credibile împotriva corupției, sunt esențiale nu numai pentru aprofundarea relațiilor UE-Ucraina, ci și pentru consolidarea democrației în Ucraina; |
| --- | --- |

1.

deplânge condamnarea fostului prim-ministru Iulia Timoșenko; subliniază faptul că o consolidare a statului de drept și un sistem judiciar independent, precum și inițierea unei lupte credibile împotriva corupției, sunt esențiale nu numai pentru aprofundarea relațiilor UE-Ucraina, ci și pentru consolidarea democrației în Ucraina;

| 2. | solicită autorităților ucrainene să asigure un proces de recurs echitabil, transparent și imparțial pentru Iulia Timoșenko și pentru alți membri ai guvernului său care se confruntă cu acuzații de săvârșire de infracțiuni economice; |
| --- | --- |

2.

solicită autorităților ucrainene să asigure un proces de recurs echitabil, transparent și imparțial pentru Iulia Timoșenko și pentru alți membri ai guvernului său care se confruntă cu acuzații de săvârșire de infracțiuni economice;

| 3. | solicită Radei Supreme să revizuiască și să modifice, fără întârziere, codul penal aplicat împotriva Iuliei Timoșenko, în special articolul 365 din acesta, care datează de la Codul penal sovietic și prevede urmărirea penală pentru decizii politice și care, ca atare, nu este conform cu standardele internaționale; |
| --- | --- |

3.

solicită Radei Supreme să revizuiască și să modifice, fără întârziere, codul penal aplicat împotriva Iuliei Timoșenko, în special articolul 365 din acesta, care datează de la Codul penal sovietic și prevede urmărirea penală pentru decizii politice și care, ca atare, nu este conform cu standardele internaționale;

| 4. | solicită garantarea de către autoritățile ucrainene a dreptului fundamental la sănătate și bunăstare al Iuliei Timoșenko, al lui Yuri Lutșenko și al lui Valeri Ivașcenko și ca aceștia să primească îngrijirea medicală de care au nevoie, în conformitate cu standardele internaționale; |
| --- | --- |

4.

solicită garantarea de către autoritățile ucrainene a dreptului fundamental la sănătate și bunăstare al Iuliei Timoșenko, al lui Yuri Lutșenko și al lui Valeri Ivașcenko și ca aceștia să primească îngrijirea medicală de care au nevoie, în conformitate cu standardele internaționale;

| 5. | ia act de vizita recentă a experților medicali internaționali și solicită autorităților ucrainene să își respecte recomandările și să permită, dacă este cazul, tratamentul medical în afara sistemului penitenciar; solicită guvernului ucrainean ca, pe viitor, să permită efectuarea cu regularitate a unor examinări medicale internaționale independente similare; |
| --- | --- |

5.

ia act de vizita recentă a experților medicali internaționali și solicită autorităților ucrainene să își respecte recomandările și să permită, dacă este cazul, tratamentul medical în afara sistemului penitenciar; solicită guvernului ucrainean ca, pe viitor, să permită efectuarea cu regularitate a unor examinări medicale internaționale independente similare;

| 6. | solicită autorităților ucrainene să permită realizarea cu regularitate a testelor toxicologice în laboratoare independente din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

6.

solicită autorităților ucrainene să permită realizarea cu regularitate a testelor toxicologice în laboratoare independente din Uniunea Europeană;

| 7. | instruiește copreședinții săi să transmită prezenta rezoluție Consiliului UE, SEAE, Comisiei Europene și Parlamentului European, precum și președintelui Ucrainei și guvernelor și adunărilor naționale ale partenerilor est-europeni. |
| --- | --- |

7.

instruiește copreședinții săi să transmită prezenta rezoluție Consiliului UE, SEAE, Comisiei Europene și Parlamentului European, precum și președintelui Ucrainei și guvernelor și adunărilor naționale ale partenerilor est-europeni.

---

(1)  Astfel cum a fost adoptată la Baku, Azerbaidjan, la 3 aprilie 2012.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Adunarea Parlamentară Euronest

| 30.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 153/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 153/23

---

REGULAMENTUL DE PROCEDURĂ

adoptat la 3 mai 2011 la Bruxelles și modificat la 3 aprilie 2012 la Baku

2012/C 153/06

Articolul 1

Natură și obiective

1.   Adunarea Parlamentară EURONEST este instituția parlamentară a Parteneriatului estic încheiat între Uniunea Europeană și partenerii săi est-europeni, căreia i se poate aplica, în principiu, articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, fondată pe interese și angajamente reciproce, precum și pe principiul diferențierii, al asumării și responsabilității comune.

2.   Adunarea Parlamentară EURONEST constituie forumul parlamentar de promovare a condițiilor necesare în vederea accelerării asocierii politice și a unei integrări economice mai profunde între Uniunea Europeană și partenerii est-europeni. Aceasta contribuie la consolidarea, dezvoltarea și creșterea vizibilității Parteneriatului estic, în calitate de instituție responsabilă pentru consultarea, supravegherea și monitorizarea parlamentară a Parteneriatului.

3.   Participarea în cadrul Adunării Parlamentare EURONEST este voluntară, cu condiția să fie îndeplinite criteriile de afiliere stabilite de Actul constitutiv, iar Adunarea Parlamentară EURONEST își va păstra spiritul integrării și al deschiderii.

4.   Adunarea Parlamentară EURONEST contribuie la sprijinirea, promovarea și consolidarea în practică a Parteneriatului estic, acoperind cele patru platforme tematice, și anume:

| (a) | aspecte legate de valorile fundamentale, inclusiv democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și aspecte legate de economia de piață, dezvoltarea durabilă și buna guvernare; |
| --- | --- |

(a)

aspecte legate de valorile fundamentale, inclusiv democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și aspecte legate de economia de piață, dezvoltarea durabilă și buna guvernare;

| (b) | o mai mare integrare economică între UE și partenerii est-europeni, care să sprijine reformele socioeconomice ale țărilor partenere est-europene, precum și schimburile comerciale și liberalizarea investițiilor, toate acestea conducând la o convergență cu legislația și normele UE, în vederea creării unei rețele de zone ample de liber schimb; |
| --- | --- |

(b)

o mai mare integrare economică între UE și partenerii est-europeni, care să sprijine reformele socioeconomice ale țărilor partenere est-europene, precum și schimburile comerciale și liberalizarea investițiilor, toate acestea conducând la o convergență cu legislația și normele UE, în vederea creării unei rețele de zone ample de liber schimb;

| (c) | sprijinul reciproc în domeniul energiei și al mecanismelor de securitate, precum și armonizarea politicilor energetice ale partenerilor din Europa de Est și a legislației aferente; |
| --- | --- |

(c)

sprijinul reciproc în domeniul energiei și al mecanismelor de securitate, precum și armonizarea politicilor energetice ale partenerilor din Europa de Est și a legislației aferente;

| (d) | promovarea contactelor interpersonale și facilitarea interacțiunii dintre cetățenii Uniunii Europene și cei ai țărilor partenere din Europa de Est, în special tinerii; promovarea cooperării culturale și a dialogului intercultural, precum și sprijinirea educației, a cercetării, a dezvoltării societății informaționale și a mass-mediei. |
| --- | --- |

(d)

promovarea contactelor interpersonale și facilitarea interacțiunii dintre cetățenii Uniunii Europene și cei ai țărilor partenere din Europa de Est, în special tinerii; promovarea cooperării culturale și a dialogului intercultural, precum și sprijinirea educației, a cercetării, a dezvoltării societății informaționale și a mass-mediei.

Articolul 2

Componență

1.   Adunarea Parlamentară EURONEST este o adunare mixtă formată din:

| (a) | 60 de membri ai Parlamentului European; |
| --- | --- |

(a)

60 de membri ai Parlamentului European;

| (b) | 10 membri din partea fiecăruia dintre parlamentele participante ale țărilor partenere est-europene. |
| --- | --- |

(b)

10 membri din partea fiecăruia dintre parlamentele participante ale țărilor partenere est-europene.

2.   Membrii Adunării Parlamentare EURONEST delegați de Parlamentul European și de parlamentele naționale ale țărilor partenere est-europene ar trebui să fie numiți în conformitate cu procedurile instituite de Parlamentul European și, respectiv, de fiecare dintre parlamentele țărilor partenere est-europene, astfel încât distribuirea diferitelor grupuri politice și a delegațiilor reprezentate să fie reflectată cât mai bine. În conformitate cu aceleași proceduri, fiecare parlament participant poate decide să desemneze membri supleanți în cadrul Adunării Parlamentare EURONEST.

3.   Adunarea Parlamentară EURONEST este organizată pe baza delegațiilor parlamentare instituite de cele două componente. De asemenea, membrii se pot organiza în cadrul propriilor familii politice din cadrul Adunării Parlamentare EURONEST.

4.   Parlamentele participante promovează echilibrul de gen atunci când numesc membrii Adunării Parlamentare EURONEST și ai organelor acesteia.

5.   Adunarea Parlamentară EURONEST asigură o componență echilibrată a organelor sale în ceea ce privește repartizarea pe familii politice și cetățenia membrilor.

6.   Locurile vacante rămân, în toate cazurile, la dispoziția parlamentului căruia i-au fost atribuite.

Articolul 3

Competențe

Adunarea Parlamentară EURONEST este forumul de dezbatere, consultare, supraveghere și monitorizare parlamentară cu privire la toate chestiunile legate de Parteneriatul estic. În acest sens, Adunarea Parlamentară EURONEST adoptă, printre altele, rezoluții, recomandări și avize adresate Summitului Parteneriatul estic, instituțiilor și conferințelor ministeriale dedicate dezvoltării Parteneriatului estic, precum și instituțiilor Uniunii Europene și ale țărilor partenere din Europa de Est. La solicitarea Summitului sau a conferințelor ministeriale, Adunarea este responsabilă, de asemenea, cu elaborarea rapoartelor și a propunerilor privind adoptarea de măsuri specifice legate de diversele domenii de activitate ale parteneriatului.

Articolul 4

Președinția și Biroul

1.   Cele două componente ale Adunării Parlamentare EURONEST aleg un Birou din rândul membrilor acestora, alcătuit din doi copreședinți cu statut egal (câte unul din partea fiecăreia dintre cele două componente ale Adunării Parlamentare EURONEST) și un număr de vicepreședinți (câte unul din partea fiecăreia dintre țările partenere est-europene participante, diferite de țara copreședintelui relevant, și un număr egal de membri ai Parlamentului European). Procedurile electorale și durata mandatelor sunt stabilite de fiecare dintre componente separat.

2.   Orice membru al Biroului care nu poate participa la următoarea reuniune a Biroului poate fi substituit de un membru al Adunării Parlamentare EURONEST din cadrul aceluiași grup politic din Parlamentul European sau din cadrul aceleiași delegații a țării partenere est-europene. Anterior reuniunii, copreședinții trebuie informați în scris cu privire la înlocuire. În cazul în care copreședintele este substituit, înlocuitorul își va asuma funcțiile acestuia în calitate de membru al Biroului, dar nu și pe cele ale copreședintelui.

3.   Biroul este responsabil cu coordonarea activității Adunării Parlamentare EURONEST, monitorizarea activităților, rezoluțiilor și recomandărilor acesteia și stabilirea de relații cu Summitul Parteneriatului estic, cu conferințele ministeriale și cu grupurile de înalți funcționari și ambasadori, precum și cu reprezentanții societății civile și ai altor organisme. Biroul reprezintă Adunarea în relațiile cu alte instituții.

4.   Biroul se reunește, la inițiativa copreședinților, de cel puțin două ori pe an, iar una dintre aceste reuniuni trebuie să coincidă cu sesiunea plenară a Adunării Parlamentare EURONEST. Cvorumul Biroului este întrunit dacă sunt prezenți cel puțin jumătate dintre membrii componentei sale a partenerilor est-europeni și cel puțin jumătate dintre membrii componentei Parlamentului European.

5.   Biroul elaborează proiectul de ordine de zi a Adunării Parlamentare EURONEST și stabilește proceduri privind funcționarea Adunării.

6.   Biroul răspunde de chestiuni legate de componența și atribuțiile comisiilor permanente și ale grupurilor de lucru. Biroul este, de asemenea, responsabil cu autorizarea comisiilor pentru a întocmi rapoarte, propuneri de rezoluții și recomandări. De asemenea, Biroul poate prezenta comisiilor diferite chestiuni spre examinare, acestea putând elabora în acest sens rapoarte privind un subiect specific.

7.   Biroul adoptă deciziile sale cu o majoritate de două treimi din voturile membrilor prezenți. În cazul în care orice membru sau membru supleant al Biroului care reprezintă o delegație a unei țări partenere est-europene declară în numele delegației sale că conținutul deciziei care urmează să fie adoptată de Birou ar avea un impact asupra interesului vital al țării sale și oferă o explicație scrisă detaliind prejudiciul în sprijinul acestei declarații, pentru adoptarea sa este necesar consensul între membrii Biroului. Această opțiune poate fi folosită numai în cazuri excepționale atunci când decizia propusă afectează în mod expres existența, siguranța și vitalitatea unei națiuni și trebuie să aibă legătură doar cu acea parte a unei decizii care ar avea un impact asupra intereselor vitale ale țării partenere est-europene. Această opțiune nu trebuie utilizată pentru a provoca eșecul Biroului de a adopta o decizie în totalitate sau pentru decizii cu caracter tehnic sau procedural.

Articolul 5

Relațiile cu Summitul Parteneriatului estic, Consiliul de Miniștri, Comisia Europeană și conferințele ministeriale

1.   Biroul stabilește legături mai strânse în toate domeniile cu instituțiile și organismele Parteneriatului estic și cu organizațiile Parteneriatului estic. După caz, modalitățile concrete ale cooperării sunt stabilite în memorandumurile aferente și în protocoalele de înțelegere.

2.   Reprezentanții Summitului Parteneriatului estic, ai Consiliului de Miniștri, ai Comisiei Europene și ai conferințelor ministeriale dedicate dezvoltării și consolidării Parteneriatului estic sunt invitați de către Birou să participe la sesiunile și reuniunile Adunării Parlamentare EURONEST și ale organelor acesteia.

Articolul 6

Observatori

1.   La propunerea Biroului, Adunarea Parlamentară EURONEST poate permite reprezentanților parlamentelor troicii Uniunii Europene să participe în calitate de observatori la reuniunile Adunării Parlamentare EURONEST.

2.   De asemenea, Biroul poate invita reprezentanți ai altor instituții și organisme, precum și alte persoane, să participe la sesiunile și reuniunile Adunării Parlamentare EURONEST, ale comisiilor și ale grupurilor de lucru ale acesteia.

Articolul 7

Sesiunile plenare ale Adunării Parlamentare EURONEST

1.   Adunarea Parlamentară EURONEST este convocată de copreședinții acesteia și se reunește, în principiu, o dată pe an, alternativ într-o țară parteneră din Europa de Est și la sediile Parlamentului European, într-unul dintre locurile de desfășurare a activității sale, la invitația Parlamentului European sau a parlamentului țării partenere est-europene care găzduiește sesiunea.

2.   La cererea Biroului, copreședinții pot convoca o sesiune extraordinară a Adunării Parlamentare EURONEST.

3.   Prima ședință a fiecărei sesiuni a Adunării Parlamentare EURONEST este deschisă de Președintele Parlamentului European sau de președintele parlamentului țării partenere est-europene care găzduiește sesiunea.

Articolul 8

Prezidarea sesiunilor

1.   Copreședinții decid de comun acord care dintre aceștia va prezida fiecare sesiune a Adunării Parlamentare EURONEST. Pe parcursul sesiunii, președintele poate alege să fie înlocuit la prezidiu de către copreședinte sau de către un vicepreședinte.

2.   Președintele deschide, suspendă și închide sesiunile. Acesta asigură respectarea regulamentului, menține ordinea, oferă cuvântul, limitează timpul afectat luărilor de cuvânt, supune chestiunile la vot și anunță rezultatele votărilor.

3.   Președintele decide asupra chestiunilor care apar în timpul discuțiilor în cadrul sesiunilor, inclusiv asupra celor care nu sunt prevăzute în Regulamentul de procedură. După caz, acesta consultă Biroul.

4.   Președintele poate lua cuvântul într-o dezbatere numai pentru a introduce un subiect sau pentru a chema la ordine un vorbitor. Dacă dorește să participe la dezbateri, președintele trebuie să părăsească prezidiul în favoarea copreședintelui sau a unui vicepreședinte.

Articolul 9

Ordinea de zi

1.   Copreședinții prezintă Adunării Parlamentare EURONEST, spre aprobare, proiectul de ordine de zi a sesiunii plenare întocmit de Birou.

2.   Proiectul de ordine de zi al fiecărei sesiuni plenare include două categorii de subiecte:

| (a) | rapoartele prezentate de comisiile permanente; acestea se limitează, în principiu, la un raport per comisie, per sesiune. Propunerile de rezoluții, care pot, de asemenea, face parte dintr-un raport, trebuie prezentate cu patru săptămâni înainte de deschiderea sesiunii. Lungimea maximă a propunerilor de rezoluții este stabilită în anexa II la Regulamentul de procedură. Biroul poate decide, la cererea copreședinților comisiilor, cu privire la numărul de rapoarte care vor fi votate per sesiune în funcție de progresul activității dedicate pregătirii acestora. |
| --- | --- |

(a)

rapoartele prezentate de comisiile permanente; acestea se limitează, în principiu, la un raport per comisie, per sesiune. Propunerile de rezoluții, care pot, de asemenea, face parte dintr-un raport, trebuie prezentate cu patru săptămâni înainte de deschiderea sesiunii. Lungimea maximă a propunerilor de rezoluții este stabilită în anexa II la Regulamentul de procedură. Biroul poate decide, la cererea copreședinților comisiilor, cu privire la numărul de rapoarte care vor fi votate per sesiune în funcție de progresul activității dedicate pregătirii acestora.

| (b) | subiectele urgente propuse de o comisie permanentă sau prezentate de Biroul însuși; subiectele urgente sunt incluse numai în caz excepțional și nu pot fi mai multe de trei într-o sesiune; |
| --- | --- |

(b)

subiectele urgente propuse de o comisie permanentă sau prezentate de Biroul însuși; subiectele urgente sunt incluse numai în caz excepțional și nu pot fi mai multe de trei într-o sesiune;

3.   Pentru a putea depune o propunere de rezoluție cu privire la o chestiune urgentă, este nevoie de cel puțin 10 membri ai Adunării Parlamentare EURONEST, din cel puțin două delegații sau dintr-un grup politic din Parlamentul European. Propunerile de rezoluții privind subiecte urgente trebuie să se limiteze la punctul „Urgențe” înscris pe ordinea de zi a sesiunii și nu pot avea mai mult de 1 000 de cuvinte. Propunerile de rezoluții privind subiecte urgente trebuie depuse cu 48 de ore înainte de deschiderea sesiunii în cursul căreia urmează să fie dezbătute și votate.

4.   Propunerile de rezoluții privind subiecte urgente sunt prezentate Biroului, care se asigură că fiecare propunere de rezoluție îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (3), că este înscrisă pe ordinea de zi și că este disponibilă în limbile de lucru ale Adunării Parlamentare EURONEST. Propunerile Biroului sunt supuse aprobării Adunării Parlamentare EURONEST.

Articolul 10

Cvorumul

1.   Cvorumul Adunării Parlamentare EURONEST este întrunit dacă sunt prezenți cel puțin o treime dintre membrii componentei sale a partenerilor est-europeni și cel puțin o treime dintre membrii componentei Parlamentului European.

2.   Orice vot este valabil, indiferent de numărul de votanți, cu excepția cazului în care, în momentul votării, președintele constată, la cererea unui număr de cel puțin 15 membri prezenți făcută înainte de trecerea la vot, că nu este întrunit cvorumul. În cazul în care, în urma votului, se constată că nu este întrunit cvorumul, votul se înscrie pe ordinea de zi a următoarei sesiuni.

Articolul 11

Repartizarea locurilor

1.   Locurile în sala de ședințe sunt repartizate între membri în ordinea alfabetică a numelor, indiferent de cetățenie. Biroul ocupă locurile din față.

2.   Reprezentanții Summitului Parteneriatului estic, ai Consiliului de Miniștri, ai Comisiei Europene și ai conferințelor ministeriale și observatorii ocupă locuri repartizate separat de membri.

Articolul 12

Limbile oficiale și limbile de lucru

1.   Limbile oficiale ale Adunării Parlamentare EURONEST sunt limbile oficiale ale Uniunii Europene și limbile oficiale ale țărilor partenere din Europa de Est. Limbile de lucru sunt engleza, germana, franceza și rusa. În orice loc de desfășurare a lucrărilor, sprijinul lingvistic solicitat pentru a garanta că orice membru al Adunării Parlamentare EURONEST poate participa pe deplin la procedurile acesteia poate fi acordat de către serviciile relevante ale Parlamentului European, cu condiția ca parlamentul țării care găzduiește reuniunea să fie de acord.

2.   Parlamentul care găzduiește reuniunea pune documentele de lucru la dispoziția membrilor Adunării Parlamentare EURONEST în limbile de lucru ale acesteia și, dacă este posibil, în toate limbile oficiale.

3.   În principiu și în măsura în care este posibil, toți membrii pot lua cuvântul în cadrul dezbaterilor exprimându-se în una din limbile oficiale ale Adunării Parlamentare EURONEST. Intervențiile sunt interpretate în limbile de lucru ale Adunării Parlamentare EURONEST și, numai dacă acest lucru este compatibil cu Codul de conduită al Parlamentului European privind multilingvismul, în limbile oficiale relevante ale Uniunii Europene atunci când reuniunile Adunării Parlamentare EURONEST sunt organizate într-unul dintre locurile în care își desfășoară activitatea Parlamentul European.

4.   Reuniunile comisiilor și, atunci când este cazul, ale grupurilor de lucru, precum și audierile se desfășoară în limbile de lucru, fără a aduce atingere posibilităților prevăzute în Regulamentul de procedură.

5.   Textele adoptate de Adunarea Parlamentară EURONEST se publică în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, și de către parlamentele țărilor partenere est-europene, în limbile oficiale ale acestora și în forma considerată adecvată de fiecare dintre acestea.

Articolul 13

Caracterul public al dezbaterilor

În absența unor dispoziții contrare, sesiunile Adunării Parlamentare EURONEST sunt publice.

Articolul 14

Dreptul de a lua cuvântul

1.   Un membru al Adunării Parlamentare EURONEST poate lua cuvântul atunci când este invitat de către președintele de sesiune.

2.   Reprezentanții Summitului Parteneriatului estic, ai Consiliului de Miniștri, ai Comisiei Europene și ai conferințelor ministeriale și observatorii pot lua cuvântul în urma acordului președintelui.

3.   În cazul în care un vorbitor se îndepărtează de la subiect, președintele îi atrage atenția cu privire la aceasta. În cazul în care vorbitorul persistă, președintele îi poate interzice să mai ia cuvântul pentru o perioadă de timp pe care o consideră adecvată.

Articolul 15

Solicitarea de respectare a Regulamentului de procedură

1.   Orice membru poate solicita respectarea Regulamentului de procedură sau poate prezenta o moțiune de procedură, acordându-i-se cuvântul cu prioritate pentru cel mult două minute.

2.   La cerere, președintele poate da cuvântul unui vorbitor împotriva moțiunii de procedură pentru cel mult două minute.

3.   Nu se acordă cuvântul altor vorbitori.

4.   Președintele anunță decizia sa cu privire la solicitarea de respectare a Regulamentului de procedură sau cu privire la moțiunea de procedură. După caz, acesta consultă Biroul.

Articolul 16

Dreptul de vot și modalitățile de votare

1.   Fiecare membru are dreptul la un singur vot, personal și netransferabil.

2.   Adunarea Parlamentară EURONEST votează prin ridicarea mâinii. În cazul în care rezultatul votului prin ridicarea mâinii nu este clar, Adunarea este invitată să se pronunțe folosind cartonașe colorate sau, când este posibil, prin vot electronic.

3.   Numărarea voturilor se face de către comisia de numărare a voturilor care este compusă din două părți egale ale reprezentanților secretariatelor celor două componente ale Adunării Parlamentare EURONEST. Comisia de numărare a voturilor este numită de Birou anterior începerii fiecărei sesiuni și raportează rezultatul numărării voturilor direct către copreședinți.

4.   La cererea scrisă a cel puțin 15 membri ai Adunării, transmisă înainte de ora 18.00 în ziua precedentă votării, Adunarea Parlamentară EURONEST poate hotărî recurgerea la un vot secret.

5.   Adunarea Parlamentară EURONEST adoptă deciziile sale cu o majoritate simplă din voturile membrilor prezenți. În cazul în care, înaintea votului, s-a prezentat o cerere de vot pe componente separate de către minimum o zecime dintre membrii care provin din cel puțin două grupuri politice din Parlamentul European sau din cel puțin două delegații ale componentei partenerilor est-europeni a Adunării Parlamentare EURONEST, are loc un vot în care reprezentanții componentei partenerilor est-europeni și reprezentanții componentei Parlamentului European votează separat, deși simultan. Textul în cauză se consideră a fi fost adoptat în cazul în care întrunește o majoritate de două treimi din voturile exprimate separat pentru ambele componente.

Articolul 17

Rezoluțiile și recomandările Adunării Parlamentare EURONEST

1.   Adunarea Parlamentară EURONEST poate adopta rezoluții și recomandări adresate Summitului Parteneriatului estic, precum și instituțiilor, organismelor, grupurilor și conferințelor ministeriale dedicate consolidării Parteneriatului estic sau adresate instituțiilor Uniunii Europene și ale țărilor partenere est-europene, pe teme legate de diferite domenii acoperite de parteneriat.

2.   Adunarea Parlamentară EURONEST votează propuneri de rezoluții incluse în rapoartele prezentate de comisiile permanente.

3.   Adunarea Parlamentară EURONEST votează, de asemenea, dacă este cazul, propuneri de rezoluții care vizează subiecte urgente.

4.   Președintele invită, dacă este cazul, autorii unor propuneri de rezoluții similare privind subiecte urgente să elaboreze o propunere comună de rezoluție. După dezbateri, Adunarea Parlamentară EURONEST supune votului, mai întâi, fiecare dintre propunerile de rezoluții și amendamentele aferente. Din momentul prezentării rezoluției comune, toate celelalte propuneri de rezoluții prezentate de către aceiași autori sunt caduce. De asemenea, toate celelalte texte privind același subiect vor deveni caduce prin aprobarea unei rezoluții comune. În cazul în care nu se adoptă nicio rezoluție comună, propunerile de rezoluții rămase sunt supuse la vot în ordinea depunerii lor.

Articolul 18

Mesajele adresate Summitului Parteneriatului estic

Biroul Adunării Parlamentare EURONEST prezintă un proiect de mesaj adresat Summitului sau, după caz, reuniunii ministeriale a Parteneriatului estic, care se bazează pe rezoluțiile și recomandările adoptate de Adunarea Parlamentară EURONEST. Mesajul este transmis instituțiilor corespunzătoare în comun de către copreședinți.

Articolul 19

Declarații

Biroul poate conveni în regim de urgență asupra unor declarații referitoare la chestiuni legate de Parteneriatul estic, precum și ca reacție la o eventuală calamitate naturală, declanșarea unei crize sau izbucnirea unui conflict în privința cărora se consideră adecvat sau necesar să se lanseze un apel instituțional prin care părțile implicate să fie chemate să se abțină de la violențe și/sau să inițieze negocieri politice sau prin care să se cheme la solidaritate față de persoanele și țările afectate. Declarațiile ar trebui să se bazeze pe rezoluțiile și recomandările existente adoptate de Adunarea Parlamentară EURONEST și ar trebui transmise cât mai curând posibil tuturor membrilor Adunării Parlamentare EURONEST, spre informare. Declarațiile sunt făcute publice de către copreședinți.

Articolul 20

Amendamente

1.   Amendamentele aduse textelor în cursul sesiunii pot fi depuse de minimum 5 membri ai Adunării Parlamentare EURONEST sau de un grup politic, conform prevederilor articolului 2 alineatul (3). Aceste amendamente trebuie să se refere la textul pe care doresc să îl modifice și să fie depuse în scris. Pe baza acestor criterii, Biroul poate decide (in)admisibilitatea amendamentului.

2.   Termenul de depunere a amendamentelor este anunțat la începutul sesiunii.

3.   În cadrul votării, amendamentele au prioritate asupra textului la care se referă.

4.   În cazul în care două sau mai multe amendamente se aplică aceleiași părți de text, cel al cărui conținut se îndepărtează cel mai mult de textul inițial este votat primul. Dintre amendamentele orale, pot fi luate în considerare doar cele prin care se corectează erori faptice sau lingvistice. Nu se ia în considerare niciun alt amendament oral.

5.   Adunarea nu ia în considerare niciun amendament (inclusiv amendamente orale) cu privire la care a fost ridicată o obiecție privind interesul vital.

Articolul 21

Întrebări cu solicitare de răspuns scris

1.   Orice membru al Adunării Parlamentare EURONEST poate adresa întrebări cu solicitare de răspuns scris organelor ministeriale ale Parteneriatului estic, președinției în exercițiu a Summitului, Consiliului de Miniștri al Uniunii Europene sau Comisiei Europene.

2.   Aceste întrebări trebuie să se refere la Parteneriatul estic, în special la cele patru platforme tematice ale sale. Întrebările sunt adresate în scris Biroului, care hotărăște cu privire la admisibilitatea lor și, dacă sunt admisibile, le transmite organismelor relevante, solicitând în mod specific un răspuns scris în termen de două luni de la data transmiterii întrebării.

Articolul 22

Întrebări cu solicitare de răspuns oral

1.   În cadrul fiecărei sesiuni, există un interval de timp afectat întrebărilor adresate organelor ministeriale ale Parteneriatului estic, președinției în exercițiu a Summitului, Consiliului de Miniștri al Uniunii Europene și Comisiei Europene, programat de către Birou într-un moment în care instituțiile menționate sunt reprezentate la cel mai înalt nivel.

2.   Orice membru al Adunării Parlamentare EURONEST poate depune o singură întrebare cu solicitare de răspuns oral. Aceste întrebări trebuie să se refere la Parteneriatul estic, în special la cele patru platforme tematice ale sale. În cazul în care o întrebare este semnată de mai mulți membri, un singur semnatar este invitat să adreseze întrebarea în cauză. Întrebările, care nu trebuie să depășească 100 de cuvinte, sunt prezentate în scris Biroului în termenul stabilit de acesta din urmă. Biroul decide dacă acestea sunt admisibile. În special, Biroul declară inadmisibile întrebările care au legătură cu subiecte înscrise deja pe ordinea de zi a sesiunii. Întrebările declarate admisibile sunt transmise instituțiilor relevante. Copreședinții decid asupra ordinii de examinare a întrebărilor cu solicitare de răspuns oral, autorii întrebărilor fiind informați asupra deciziei.

3.   Adunarea Parlamentară EURONEST nu alocă examinării întrebărilor cu solicitare de răspuns oral mai mult de două ore cu ocazia fiecărei sesiuni. Întrebările la care nu s-a răspuns din lipsă de timp primesc un răspuns scris, cu excepția cazului în care autorii acestora le retrag. O întrebare cu solicitare de răspuns oral nu poate primi răspuns decât dacă autorul său este prezent.

4.   Organele ministeriale ale Parteneriatului estic, președinția în exercițiu a Summitului, Consiliul de Miniștri al Uniunii Europene și Comisia Europeană sunt invitate să ofere răspunsuri succinte la întrebări. La cererea a minimum 20 de membri ai Adunării Parlamentare EURONEST, răspunsul poate fi urmat de o dezbatere. Președintele stabilește o limită de timp pentru această dezbatere.

Articolul 23

Cereri de aviz adresate Adunării Parlamentare EURONEST

La solicitarea Summitului Parteneriatului estic, a conferințelor ministeriale, a Comisiei Europene sau a altor instituții relevante ale UE sau ale Parteneriatului estic, Adunarea Parlamentară EURONEST, la recomandarea Biroului, poate elabora avize și propuneri privind adoptarea unor măsuri specifice legate de diversele domenii de activitate ale Parteneriatului estic. În asemenea situații, cererea este transmisă Biroului, care poate prezenta chestiunea Adunării Parlamentare EURONEST, împreună cu o recomandare.

Articolul 24

Procesele-verbale ale procedurilor

Proiectele de procese-verbale al sesiunilor plenare și cele ale reuniunilor Biroului, ale comisiilor permanente și ale grupurilor de lucru, împreună cu listele de prezență și textele deciziilor adoptate, sunt redactate și păstrate de secretariatul delegației care găzduiește sesiunile și reuniunile. Celelalte delegații vor primi o copie a acestor proiecte de procese-verbale la finalizare.

Articolul 25

Comisiile parlamentare permanente

1.   Pentru a examina mai amănunțit aspectele specifice ale Parteneriatului, Adunarea Parlamentară EURONEST instituie următoarele patru comisii permanente:

| — | Comisia pentru afaceri politice, drepturile omului și democrație; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru afaceri politice, drepturile omului și democrație;

| — | Comisia pentru integrare economică, apropriere legislativă și convergență cu politicile UE; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru integrare economică, apropriere legislativă și convergență cu politicile UE;

| — | Comisia pentru securitate energetică; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru securitate energetică;

| — | Comisia pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă. |
| --- | --- |

—

Comisia pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă.

2.   În conformitate cu prevederile generale privind funcționarea Adunării Parlamentare EURONEST, comisiile parlamentare permanente sunt compuse din membri ai Adunării Parlamentare, în conformitate cu articolul 2, și funcționează strict paritar. Competențele, responsabilitățile, membrii și procedurile comisiilor permanente sunt detaliate în anexa I.

3.   Regulamentul de procedură al comisiilor permanente este adoptat de Adunarea Parlamentară EURONEST la propunerea Biroului.

Articolul 26

Comisiile temporare și de monitorizare

Adunarea Parlamentară EURONEST poate în orice moment, la propunerea Biroului sau a membrilor Adunării, inclusiv a cel puțin o treime dintre membrii componentei partenerilor est-europeni și a cel puțin o treime dintre membrii componentei Parlamentului European, să constituie comisii temporare și de monitorizare și, în momentul deciziei de constituire, stabilește responsabilitățile, componența și mandatul acestora. Pot exista cel mult două comisii de acest tip care să își desfășoare activitatea în același timp. Comisiile de monitorizare trebuie să își finalizeze lucrările în termen de un an, termen care, în cazuri speciale, poate fi prelungit cu încă 6 luni.

Articolul 27

Grupurile de lucru și audierile

1.   Biroul poate hotărî să instituie grupuri de lucru privind un aspect specific al Parteneriatului estic sau să trimită misiuni de informare în țările partenere est-europene, în țările Uniunii Europene sau pe lângă organizațiile internaționale, sub rezerva constrângerilor bugetare. În oricare dintre cazuri, Biroul hotărăște cu privire la organizarea, responsabilitățile și componența lor. Acestor grupuri de lucru sau misiuni li se poate încredința mandatul de a elabora rapoarte și propuneri de rezoluții sau recomandări adresate Adunării Parlamentare EURONEST. Grupurile de lucru astfel instituite urmează să fie confirmate de către următoarea sesiune a Adunării Parlamentare EURONEST. Numărul membrilor unui grup de lucru este de 10 (5 membri din partea fiecărei componente).

2.   Pentru a permite o mai bună înțelegere între popoarele Uniunii Europene și cele din Europa de Est și pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la aspectele legate de Parteneriatul estic, Adunarea Parlamentară EURONEST poate organiza periodic audieri. Acestea sunt organizate sub responsabilitatea Biroului și oferă ocazia de a invita persoane capabile să furnizeze Adunării Parlamentare EURONEST informații din surse directe cu privire la situațiile politice, economice, sociale și culturale de interes.

Articolul 28

Relațiile cu comisiile de cooperare parlamentară (CCP) și cu delegațiile

1.   Adunarea Parlamentară EURONEST invită comisiile de cooperare parlamentară (CCP) și delegațiile instituite în temeiul acordurilor existente, precum și oricare alte comisii sau delegații instituite ulterior să ia parte la activitatea sa.

2.   Invitația poate include, în special, reuniunea comisiilor de cooperare parlamentară (CCP) și a delegațiilor existente în timpul sesiunii Adunării Parlamentare EURONEST.

Articolul 29

Finanțarea cheltuielilor de organizare, participare, interpretare și traducere

1.   Fără a aduce atingere articolului 12 alineatul (1), parlamentul care găzduiește o sesiune a Adunării Parlamentare EURONEST, o reuniune a Biroului sau o reuniune a unei comisii sau a unui grup de lucru este responsabil pentru stabilirea modalităților practice de organizare a sesiunii sau a reuniunii.

2.   La propunerea Biroului, Adunarea Parlamentară EURONEST poate recomanda să se aducă o contribuție financiară din partea altor parlamente pentru a acoperi cheltuielile de organizare a unei sesiuni a Adunării Parlamentare EURONEST sau a unei reuniuni a unei comisii sau a unui grup de lucru.

3.   Cheltuielile de călătorie, de cazare și de transport local ale fiecărui participant sunt suportate de instituția din care acesta face parte.

4.   Costurile de organizare sunt suportate de parlamentul care găzduiește o sesiune a Adunării Parlamentare EURONEST, o reuniune a Biroului sau o ședință a unei comisii sau a unui grup de lucru, conform prevederilor enunțate în cele ce urmează.

5.   Atunci când o sesiune a Adunării Parlamentare EURONEST, o reuniune a Biroului sau o reuniune a comisiilor sau a grupurilor de lucru este organizată în locurile de desfășurare a activității Parlamentului European, acesta, fără a aduce atingere articolului 12 alineatul (1) și în temeiul propriei diversități lingvistice, asigură interpretarea în limbile oficiale ale Uniunii Europene, în funcție de necesitățile fiecărei reuniuni și în conformitate cu Codul de conduită al Parlamentului European privind multilingvismul.

6.   Atunci când o sesiune a Adunării Parlamentare EURONEST, o reuniune a Biroului sau o reuniune a comisiilor sau a grupurilor de lucru este organizată în afara locurilor de desfășurare a activității Parlamentul European, acesta, fără a aduce atingere articolului 12 alineatul (1) și în temeiul propriei diversități lingvistice, asigură interpretarea numai în limbile de lucru ale Adunării Parlamentare EURONEST și în limbile oficiale ale Uniunii Europene care urmează să fie folosite de membrii Parlamentului European, în conformitate cu Codul de conduită al Parlamentului European privind multilingvismul.

7.   Parlamentul European își asumă responsabilitatea pentru traducerea documentelor oficiale adoptate de Adunarea Parlamentară EURONEST în limbile oficiale ale Uniunii Europene. Acesta își asumă, de asemenea, cu condiția ca parlamentele țărilor partenere de Europa de Est să fie de acord și în temeiul propriei sale diversități lingvistice, traducerea în limbile de lucru ale Adunării Parlamentare EURONEST a documentelor elaborate în etapa pregătitoare a reuniunilor Adunării Parlamentare EURONEST și ale organelor sale sau în timpul acestora. Parlamentele țărilor partenere din Europa de Est își asumă răspunderea pentru traducerea documentelor oficiale adoptate de Adunarea Parlamentară EURONEST în limbile oficiale respective ale țărilor lor.

Articolul 30

Secretariatul

1.   Pentru pregătirea și buna desfășurare a lucrărilor Adunării, Adunarea Parlamentară EURONEST este asistată de un secretariat alcătuit din funcționari aleși din fiecare dintre cele două componente ale Adunării Parlamentare EURONEST.

Secretariatul acordă asistență sesiunilor plenare, Biroului, comisiilor și grupurilor de lucru. În vederea garantării unei asistențe profesionale și imparțiale pentru Adunare, cele două componente vor facilita cooperarea strânsă și consolidarea capacității, precum și schimbul reciproc de experiență profesională între diferitele componente ale secretariatului.

2.   Salariile și alte cheltuieli ale membrilor Secretariatului sunt suportate de parlamentele respective.

3.   Parlamentul care găzduiește o sesiune a Adunării Parlamentare EURONEST sau o reuniune a uneia dintre comisiile sale acordă asistență pentru organizarea sesiunii sau reuniunii în cauză.

Articolul 31

Interpretarea Regulamentului de procedură

Copreședinții sau, la solicitarea acestora, Biroul decid(e) asupra aspectelor legate de interpretarea Regulamentului de procedură.

Articolul 32

Modificarea Regulamentului de procedură

1.   Hotărârile referitoare la modificarea prezentului Regulament de procedură sunt luate de Adunarea Parlamentară EURONEST pe baza propunerilor Biroului.

2.   Modificările se adoptă cu o majoritate de două treimi din voturile membrilor prezenți. În cazul în care, înaintea votului, s-a prezentat o cerere de vot pe componente separate de către minimum o zecime dintre membrii care provin din cel puțin două grupuri politice din Parlamentul European sau din cel puțin două delegații ale componentei partenerilor est-europeni a Adunării Parlamentare EURONEST, are loc un vot în care reprezentanții componentei partenerilor est-europeni și reprezentanții componentei Parlamentului European votează separat. Textul în cauză se consideră a fi fost adoptat în cazul în care întrunește o majoritate de două treimi din voturile exprimate separat pentru ambele componente.

3.   În lipsa unor dispoziții contrare în momentul votului, modificările la Regulamentul de procedură intră în vigoare în prima zi din perioada de sesiune care urmează adoptării acestora.

---

ANEXA I

COMPETENȚELE, RESPONSABILITĂȚILE, MEMBRII ȘI PROCEDURILE COMISIILOR PERMANENTE

Articolul 1

Există patru comisii parlamentare permanente, cu următoarele competențe și responsabilități:

| — | Comisia pentru afaceri politice, drepturile omului și democrație; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru afaceri politice, drepturile omului și democrație;

| — | Comisia pentru integrare economică, apropriere legislativă și convergență cu politicile UE; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru integrare economică, apropriere legislativă și convergență cu politicile UE;

| — | Comisia pentru securitate energetică; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru securitate energetică;

| — | Comisia pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă. |
| --- | --- |

—

Comisia pentru afaceri sociale, educație, cultură și societatea civilă.

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| 1. | dezvoltarea unor instituții democratice stabile, chestiunile de guvernanță și rolul partidelor politice; |
| --- | --- |

1.

dezvoltarea unor instituții democratice stabile, chestiunile de guvernanță și rolul partidelor politice;

| 2. | promovarea dialogului politic, măsurile de dezvoltare a încrederii multilaterale și contribuția la soluționarea pașnică a conflictelor; |
| --- | --- |

2.

promovarea dialogului politic, măsurile de dezvoltare a încrederii multilaterale și contribuția la soluționarea pașnică a conflictelor;

| 3. | relațiile cu alte organizații și adunări parlamentare naționale și internaționale privind chestiuni care intră în domeniul său de competență; |
| --- | --- |

3.

relațiile cu alte organizații și adunări parlamentare naționale și internaționale privind chestiuni care intră în domeniul său de competență;

| 4. | pacea, securitatea, stabilitatea; |
| --- | --- |

4.

pacea, securitatea, stabilitatea;

| 5. | standardele electorale, reglementarea mass-media și combaterea corupției. |
| --- | --- |

5.

standardele electorale, reglementarea mass-media și combaterea corupției.

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| 1. | monitorizarea relațiilor economice, financiare și comerciale dintre UE și partenerii est-europeni, cu țările terțe și cu organizații regionale; |
| --- | --- |

1.

monitorizarea relațiilor economice, financiare și comerciale dintre UE și partenerii est-europeni, cu țările terțe și cu organizații regionale;

| 2. | relațiile cu organizațiile internaționale relevante (în special cu Organizația Mondială a Comerțului) și cu organizațiile care activează la nivel regional pentru promovarea integrării economice și comerciale; |
| --- | --- |

2.

relațiile cu organizațiile internaționale relevante (în special cu Organizația Mondială a Comerțului) și cu organizațiile care activează la nivel regional pentru promovarea integrării economice și comerciale;

| 3. | măsurile de armonizare sau de standardizare tehnică în domeniile reglementate de instrumentele de drept internațional; |
| --- | --- |

3.

măsurile de armonizare sau de standardizare tehnică în domeniile reglementate de instrumentele de drept internațional;

| 4. | aspectele referitoare la finanțarea Parteneriatului, inclusiv monitorizarea punerii în aplicare a mecanismelor Băncii Europene de Investiții și a altor instrumente și mecanisme de acest tip; |
| --- | --- |

4.

aspectele referitoare la finanțarea Parteneriatului, inclusiv monitorizarea punerii în aplicare a mecanismelor Băncii Europene de Investiții și a altor instrumente și mecanisme de acest tip;

| 5. | dezvoltarea socială și umană, precum și infrastructura și serviciile sociale, inclusiv aspectele legate de sănătate; |
| --- | --- |

5.

dezvoltarea socială și umană, precum și infrastructura și serviciile sociale, inclusiv aspectele legate de sănătate;

| 6. | migrația și schimburile interumane; |
| --- | --- |

6.

migrația și schimburile interumane;

| 7. | dezvoltarea durabilă, resursele naturale, încălzirea globală și politica energetică; |
| --- | --- |

7.

dezvoltarea durabilă, resursele naturale, încălzirea globală și politica energetică;

| 8. | guvernanța în materie de mediu, investițiile în context regional, schimbările climatice; |
| --- | --- |

8.

guvernanța în materie de mediu, investițiile în context regional, schimbările climatice;

| 9. | facilitarea interconectării rețelelor de transport și de telecomunicații; |
| --- | --- |

9.

facilitarea interconectării rețelelor de transport și de telecomunicații;

| 10. | armonizarea mediului de reglementare; |
| --- | --- |

10.

armonizarea mediului de reglementare;

| 11. | cooperarea transfrontalieră. |
| --- | --- |

11.

cooperarea transfrontalieră.

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| 1. | monitorizarea dezvoltării și punerii în aplicare a unui mecanism reciproc de sprijin și securitate energetică; |
| --- | --- |

1.

monitorizarea dezvoltării și punerii în aplicare a unui mecanism reciproc de sprijin și securitate energetică;

| 2. | sprijinirea consolidării contactelor privind securitatea energetică și a gradului de pregătire în fața crizelor energetice; |
| --- | --- |

2.

sprijinirea consolidării contactelor privind securitatea energetică și a gradului de pregătire în fața crizelor energetice;

| 3. | sprijinirea activității grupului privind securitatea energetică; |
| --- | --- |

3.

sprijinirea activității grupului privind securitatea energetică;

| 4. | monitorizarea armonizării politicilor energetice și a legislației partenerilor, precum și diversificarea aprovizionării și a traseelor de tranzit; |
| --- | --- |

4.

monitorizarea armonizării politicilor energetice și a legislației partenerilor, precum și diversificarea aprovizionării și a traseelor de tranzit;

| 5. | sprijinirea creării unei piețe a energiei interconectate și diversificate. |
| --- | --- |

5.

sprijinirea creării unei piețe a energiei interconectate și diversificate.

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| 1. | promovarea cooperării în domeniul culturii și educației și al relațiilor cu organismele și agențiile internaționale relevante; |
| --- | --- |

1.

promovarea cooperării în domeniul culturii și educației și al relațiilor cu organismele și agențiile internaționale relevante;

| 2. | aspectele legate de tineret și egalitatea între femei și bărbați; |
| --- | --- |

2.

aspectele legate de tineret și egalitatea între femei și bărbați;

| 3. | monitorizarea dezvoltării societății informaționale și a rolului mass-media; |
| --- | --- |

3.

monitorizarea dezvoltării societății informaționale și a rolului mass-media;

| 4. | sprijinirea cooperării în domeniul educației, al învățării limbilor străine, al tineretului și al cercetării; |
| --- | --- |

4.

sprijinirea cooperării în domeniul educației, al învățării limbilor străine, al tineretului și al cercetării;

| 5. | relațiile cu Forumul Societății Civile și cu ONG-urile din UE și din țările partenere est-europene; |
| --- | --- |

5.

relațiile cu Forumul Societății Civile și cu ONG-urile din UE și din țările partenere est-europene;

| 6. | promovarea cooperării culturale și a dialogului intercultural. |
| --- | --- |

6.

promovarea cooperării culturale și a dialogului intercultural.

Articolul 2

1.   Fiecare comisie permanentă are maximum 30 de membri și este alcătuită, pe cât posibil, dintr-un număr egal de membri ai ambelor componente, reflectând componența Adunării Parlamentare EURONEST. Dimensiunea și componența comisiilor permanente se decid de către Adunarea Parlamentară EURONEST la propunerea Biroului.

2.   Fiecare membru al Adunării Parlamentare EURONEST are dreptul de a fi membru al uneia dintre comisiile permanente. În situații excepționale, un membru poate aparține de două comisii permanente.

3.   Membrii sunt numiți în conformitate cu procedurile care urmează să fie stabilite de fiecare parlament, astfel încât să se reflecte, pe cât posibil, distribuția diferitelor grupuri politice și delegații reprezentate în Parlamentul European, respectiv, în țările partenere est-europene.

Articolul 3

1.   Fiecare comisie alege, din rândul membrilor săi, un birou alcătuit din doi copreședinți cu statut egal (câte unul din partea fiecăreia dintre cele două componente ale Adunării Parlamentare EURONEST) și patru vicepreședinți (câte doi din partea fiecăreia dintre cele două componente ale Adunării Parlamentare EURONEST), procedurile electorale și durata mandatelor aferente fiind fixate de fiecare componentă.

2.   Copreședinții decid de comun acord ordinea în care vor prezida fiecare ședință a comisiei.

3.   Comisiile pot numi raportori pentru examinarea chestiunilor specifice care sunt de competența lor și pentru întocmirea rapoartelor care urmează să fie prezentate Adunării Parlamentare EURONEST, cu autorizația Biroului, în conformitate cu Regulamentul de procedură.

4.   Comisiile permanente pot dezbate punctele de pe ordinea lor de zi fără a întocmi un raport și pot informa Biroul în scris cu privire la faptul că punctele respective au fost dezbătute.

5.   Comisiile raportează cu privire la activitatea lor în fața Adunării Parlamentare EURONEST.

Articolul 4

1.   Comisiile se reunesc la convocarea copreședinților lor pentru cel mult două reuniuni pe an, dintre care una în perioada de sesiune plenară a Adunării Parlamentare EURONEST.

2.   Orice membru poate depune amendamente spre a fi examinate în comisie.

3.   În ceea ce privește procedura, Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare EURONEST se aplică în cazul reuniunilor comisiilor mutatis mutandis. În special, cvorumul este întrunit dacă sunt prezenți cel puțin o treime dintre membrii fiecărei componente.

4.   Cu excepția cazului în care o comisie decide altfel, toate reuniunile sunt publice.

---

ANEXA II

LUNGIMEA TEXTELOR

Textelor depuse în vederea traducerii și reproducerii li se aplică următoarele limite maxime:

| — | expuneri de motive, documente de lucru pregătitoare și procese-verbale ale reuniunilor grupurilor de lucru și ale misiunilor de informare: 6 pagini; |
| --- | --- |

—

expuneri de motive, documente de lucru pregătitoare și procese-verbale ale reuniunilor grupurilor de lucru și ale misiunilor de informare: 6 pagini;

| — | propuneri de rezoluții din cadrul rapoartelor și subiecte cu caracter urgent: 4 pagini, incluzând considerentele, dar excluzând paragrafele care conțin referirile. |
| --- | --- |

—

propuneri de rezoluții din cadrul rapoartelor și subiecte cu caracter urgent: 4 pagini, incluzând considerentele, dar excluzând paragrafele care conțin referirile.

Se consideră o pagină un text de 1 500 de caractere tipărite, fără a număra spațiile.

Prezenta anexă poate fi modificată de Birou.

---