# Az Európai Unió C 145/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.145.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 145 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. május 23. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.145.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 145

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. május 23.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
  Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése


  A 22. ülésre 2011. november 21–23. között Loméban (Togo) került sor. |
| 2012/C 145/01 | A 2011. november 21-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 1 |
| 2012/C 145/02 | A 2011. november 22-i, keddi ülés jegyzőkönyve | 5 |
| 2012/C 145/03 | A 2011. november 23-i, szerdai ülés jegyzőkönyve | 7 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
  Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése


  A 22. ülésre 2011. november 21–23. között Loméban (Togo) került sor.

Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése

A 22. ülésre 2011. november 21–23. között Loméban (Togo) került sor.

2012/C 145/01

A 2011. november 21-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

1

2012/C 145/02

A 2011. november 22-i, keddi ülés jegyzőkönyve

5

2012/C 145/03

A 2011. november 23-i, szerdai ülés jegyzőkönyve

7

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése A 22. ülésre 2011. november 21–23. között Loméban (Togo) került sor.

| 23.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/1

---

A 2011. NOVEMBER 21-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2012/C 145/01

Tartalom

Hivatalos nyitóülés

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A nem parlamenti képviselők akkreditálása

| 1. | A napirend elfogadása (AP100.956) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 21. üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 327., 2011. november 10.) |
| --- | --- |

2.

| 3. | A társelnökök közleményei, beleértve a 2011. november 20-i elnökségi ülésén hozott határozatokat is |
| --- | --- |

3.

| 4. | Andris Piebalgs, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosának nyilatkozata |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vita Andris Piebalgs-szal, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosával – szólítás jelentkezés alapján („catch-the-eye” eljárás) |
| --- | --- |

5.

| 6. | A Bizottsághoz intézett kérdések órája |
| --- | --- |

6.

| 7. | A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 21. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatása az AKCS-országokban
  Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság;
  Társelőadók: Amadou Ciré Sall (Szenegál) és Robert Sturdy |
| --- | --- |

8.

Az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatása az AKCS-országokban

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság;

Társelőadók: Amadou Ciré Sall (Szenegál) és Robert Sturdy

A 2011. NOVEMBER 21-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 11.00-kor nyitják meg.)

Ünnepélyes nyitóülés

A következők szólalnak fel a Közgyűlésen:

El-Hadj Bonfoh Abass, a togói nemzetgyűlés elnöke, Assarid Ag Imbarcaouane, az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés megbízott társelnöke, Louis Michel, az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, Mahamadou Issoufou, Niger elnöke és Faure Gnassingbé, a Togói Köztársaság elnöke.

(Az ülést 12.50-kor felfüggesztik, majd 15.10-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Assarid Ag IMBARCAOUANE

társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök köszönti valamennyi résztvevőt, és bejelenti az új eljárási szabályzat hatálybalépését.

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak jegyzékét az AKCS-államok hatóságai és az Európai Parlament által továbbított formában mellékletként csatolják a jegyzőkönyvhöz.

A nem parlamenti képviselők akkreditálása

A társelnök bejelenti, hogy négy kérelmet nyújtottak be nem parlamenti képviselők akkreditálása iránt. A Cotonoui Megállapodás 17. cikkének (1) bekezdésével és a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának 1. cikkével összhangban sor kerül e képviselők akkreditálására, a nevüket tartalmazó jegyzéket pedig mellékelik a jegyzőkönyvhöz.

1.   A napirend elfogadása (AP100.956)

João Ferreira sajnálattal állapítja meg az aktív portugál tolmácsolás hiányát. Assarid Ag Imbarcaouane társelnök azt javasolja számára, hogy forduljon az Európai Parlamentnek e kérdésben illetékes Elnökségéhez.

Felszólalnak: Teshome Toga (Etiópia), Rabindre T. Parmessar (Suriname).

A napirendtervezetet az e jegyzőkönyvben foglaltak szerint elfogadják.

2.   Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 21. üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 327., 2011. november 10.)

A jegyzőkönyvet elfogadják.

3.   A társelnökök közleményei, beleértve a 2011. november 21-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is

A társelnök beszámol a 2011. november 20-i elnökségi ülés eredményeiről.

A következő határozatok születtek:

| a) | Az állandó bizottságok elkészítik a következő jelentéseket: | Politikai Ügyek Bizottsága







  — | A szomáliai politikai és humanitárius válságra adandó válasz: az Európai Unió és az AKCS-országok előtt álló kihívások |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Az állandó bizottságok elkészítik a következő jelentéseket:

Politikai Ügyek Bizottsága

—

A szomáliai politikai és humanitárius válságra adandó válasz: az Európai Unió és az AKCS-országok előtt álló kihívások

| | Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság







  — | Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) alapja: a vállalkozói készség és annak fejlődésre gyakorolt hatása az AKCS-országokban |
| --- | --- | --- |

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

—

Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) alapja: a vállalkozói készség és annak fejlődésre gyakorolt hatása az AKCS-országokban

| | Szociális és Környezetvédelmi Bizottság







  — | Az energiához való hozzáférés jelentősége a fenntartható gazdasági fejlődés és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása tekintetében |
| --- | --- | --- |

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

—

Az energiához való hozzáférés jelentősége a fenntartható gazdasági fejlődés és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása tekintetében

| b) | Az eljárási szabályzat Elnökség általi módosításait 2011. november 23-án terjesztik elfogadásra a Közgyűlés elé. |
| --- | --- |

b)

Az eljárási szabályzat Elnökség általi módosításait 2011. november 23-án terjesztik elfogadásra a Közgyűlés elé.

| c) | Szomália biztonsági helyzetének kérdését az Afrika szarván – különösen Szomáliában – kialakult élelmiszerválságról folytatott vita során vizsgálják meg. A társelnökök nyilatkozatot adnak ki e kérdésben. |
| --- | --- |

c)

Szomália biztonsági helyzetének kérdését az Afrika szarván – különösen Szomáliában – kialakult élelmiszerválságról folytatott vita során vizsgálják meg. A társelnökök nyilatkozatot adnak ki e kérdésben.

| d) | A következő regionális ülést, amely a regionális ülések második ciklusának első ülése lesz, Zambiában tartják a 2012. február 20–24-i héten. |
| --- | --- |

d)

A következő regionális ülést, amely a regionális ülések második ciklusának első ülése lesz, Zambiában tartják a 2012. február 20–24-i héten.

| e) | Az Elnökség tényfeltáró küldöttséget indít Isprába (Olaszország) 2012. március 23–24-én, valamint feltehetően küldöttséget indít Elefántcsontpartra 2012 első felében. |
| --- | --- |

e)

Az Elnökség tényfeltáró küldöttséget indít Isprába (Olaszország) 2012. március 23–24-én, valamint feltehetően küldöttséget indít Elefántcsontpartra 2012 első felében.

A társelnök tájékoztatja a Közgyűlést, hogy a Nők Fóruma szombaton reggel ülésezett. Társelnökei Gurmai Zita és Mo-Mamo Karerwa (Burundi) voltak, az ülés témája pedig „A nők szerepe a konfliktusok megelőzésében, kezelésében és megoldásában”.

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

A társelnök bejelenti, hogy a határidők a következőképpen alakulnak:

| — | a szavazásra kerülő megegyezéses állásfoglalási indítványok és egyéb sürgős állásfoglalási indítványok módosításai esetében: 2011. november 22., kedd, 12.00; |
| --- | --- |

—

a szavazásra kerülő megegyezéses állásfoglalási indítványok és egyéb sürgős állásfoglalási indítványok módosításai esetében: 2011. november 22., kedd, 12.00;

| — | a szavazás módjával kapcsolatos kérdések esetében: 2011. november 23., szerda, 10.00, írásban. |
| --- | --- |

—

a szavazás módjával kapcsolatos kérdések esetében: 2011. november 23., szerda, 10.00, írásban.

A társelnök bejelenti a felszólalási idő korlátozásait.

4.   Andris Piebalgs, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosának nyilatkozata

A biztos nyilatkozatot tesz.

5.   Vita Andris Piebalgs-szal, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosával – szólítás jelentkezés alapján („catch-the-eye” eljárás)

Felszólalnak: Olle Schmidt, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Rabindre T. Parmessar (Suriname), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Boniface Yehoue Tome (Benin), Komi Selom Klassou (Togo), Michael Gahler, Ali Soubaneh Attaye (Dzsibuti), Michèle Rivasi, Job Yustino Ndugai (Tanzánia), Amadou Ciré Sall (Szenegál), João Ferreira, Eunice Kazembe (Malawi), Piet Van Der Walt (Namíbia), Moses Y. Kollie (Libéria), Ismael El Hag Musa (Szudán) és Véronique De Keyser.

A biztos megválaszolja a tagok által feltett kérdéseket.

6.   A Bizottsághoz intézett kérdések órája

Összesen tizenhét kérdést tesznek fel a Bizottságnak.

A Bizottság már válaszolt az írásbeli választ igénylő kérdésekre. Andris Piebalgs biztos szóban válaszolja meg az alább felsorolt kérdések szerzőinek kiegészítő kérdéseit:

| | 1. kérdés Horst Schnellhardt részéről a nagyon kis méretű fejlesztési projektek finanszírozásáról. |
| --- | --- |

1. kérdés Horst Schnellhardt részéről a nagyon kis méretű fejlesztési projektek finanszírozásáról.

| | 14. kérdés Catherine Bearder részéről Afrikában a természetjáró turizmusról és a vadon élő állatok orvvadászatáról. |
| --- | --- |

14. kérdés Catherine Bearder részéről Afrikában a természetjáró turizmusról és a vadon élő állatok orvvadászatáról.

| | 15. kérdés Frank Engel részéről az információs és kommunikációs technológiákról (IKT) az AKCS-országokkal folytatott együttműködési és fejlesztési politikában. |
| --- | --- |

15. kérdés Frank Engel részéről az információs és kommunikációs technológiákról (IKT) az AKCS-országokkal folytatott együttműködési és fejlesztési politikában.

| | 17. kérdés Ole Christensen részéről Afrika szarvának helyzetéről. |
| --- | --- |

17. kérdés Ole Christensen részéről Afrika szarvának helyzetéről.

| | 4. kérdés Michael Cashman részéről (akit Gurmai Zita helyettesít) a tuberkulózis elleni védőoltások 2014-től való támogatásáról. |
| --- | --- |

4. kérdés Michael Cashman részéről (akit Gurmai Zita helyettesít) a tuberkulózis elleni védőoltások 2014-től való támogatásáról.

| | 2. kérdés Michèle Rivasi részéről a földharácsolásról és az élelmezésbiztonságról. |
| --- | --- |

2. kérdés Michèle Rivasi részéről a földharácsolásról és az élelmezésbiztonságról.

| | 7. kérdés Gabriele Zimmer részéről a gazdasági partnerségi megállapodásokról. |
| --- | --- |

7. kérdés Gabriele Zimmer részéről a gazdasági partnerségi megállapodásokról.

| | 10. kérdés Jo Leinen részéről (akit Norbert Neuser helyettesít) az AKCS-országokban az energiabiztonságról. |
| --- | --- |

10. kérdés Jo Leinen részéről (akit Norbert Neuser helyettesít) az AKCS-országokban az energiabiztonságról.

| | 11. kérdés Norbert Neuser részéről az energiához való egyetemes hozzáférésről. |
| --- | --- |

11. kérdés Norbert Neuser részéről az energiához való egyetemes hozzáférésről.

A 9., 12. és 16. kérdés szerzői nem tesznek fel kiegészítő kérdést.

A 3., 5., 6., 8. és 13. kérdés szerzői nincsenek jelen.

További felszólalók: Véronique De Keyser, Piet Van Der Walt (Namíbia), Louis Michel és Glen Bénédict Noël (Grenada).

7.   A Bizottság intézkedései az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 21. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében

Andris Piebalgs biztos ismerteti a budapesti (Magyarország) AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésen elfogadott állásfoglalásokkal kapcsolatos bizottsági intézkedésekről kiosztott dokumentumot.

8.   Az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatása az AKCS-országokban

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság;

Társelőadók: Amadou Ciré Sall (Szenegál) és Robert Sturdy

Amadou Ciré Sall (Szenegál) és Frank Engel (Robert Sturdy nevében) ismertetik az AKCS-országokban az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatásáról szóló jelentést.

Felszólalnak: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Christa Klaß, Musa Hussein Naib (Eritrea), Norbert Neuser, Louis Michel, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghána), Michèle Rivasi, Ali Soubaneh Atteye (Dzsibuti), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), João Ferreira, Job Yustino Ndugai (Tanzánia), Hamadaou Sylla (Mali), Sábado Teresa Malendza (Mozambik), Ismael El Hag Musa (Szudán), Musikari N. Kombo (Kenya), Domenico Rosa (Európai Bizottság).

Frank Engel és Amadou Ciré Sall (Szenegál) lezárja a vitát.

(Az ülést 18.25-kor berekesztik.)

Assarid Ag IMBARCAOUANE és

Louis MICHEL

társelnökök

Mohamed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 23.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/5

---

A 2011. NOVEMBER 22-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2012/C 145/02

Összefoglalás

| 1. | Gyógyszerekhez való hozzáférés
  Vita állásfoglalás nélkül |
| --- | --- |

1.

Gyógyszerekhez való hozzáférés

Vita állásfoglalás nélkül

| 2. | Demokratikus kormányzás
  Kiinduló vita Gilbert Fossoun Houngbóval, Togo miniszterelnökével, valamint a togói kormány tagjaival |
| --- | --- |

2.

Demokratikus kormányzás

Kiinduló vita Gilbert Fossoun Houngbóval, Togo miniszterelnökével, valamint a togói kormány tagjaival

| 3. | A többoldalú kapcsolatok és a nemzetközi igazságszolgáltatás fejlesztése
  Vita állásfoglalás nélkül |
| --- | --- |

3.

A többoldalú kapcsolatok és a nemzetközi igazságszolgáltatás fejlesztése

Vita állásfoglalás nélkül

| 4. | A 2011. november 21-i, hétfői ülés jegyzőkönyvének elfogadása |
| --- | --- |

4.

| 5. | 1. számú sürgős téma: Élelmiszerválság Afrika szarván, különösen Szomáliában |
| --- | --- |

5.

| 6. | A fogyatékkal élő személyek társadalmi befogadása a fejlődő országokban
  Szociális és Környezetvédelmi Bizottság
  Társelőadók: Musikari N. Kombo (Kenya) és Catherine Bearder |
| --- | --- |

6.

A fogyatékkal élő személyek társadalmi befogadása a fejlődő országokban

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Társelőadók: Musikari N. Kombo (Kenya) és Catherine Bearder

| 7. | A Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatása
  Politikai Ügyek Bizottsága
  Társelőadók: Raphael Mangouala (Gabon) és Mariya Nedelcheva |
| --- | --- |

7.

A Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatása

Politikai Ügyek Bizottsága

Társelőadók: Raphael Mangouala (Gabon) és Mariya Nedelcheva

A 2011. NOVEMBER 22-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.00-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: Assarid IMBARCAOUANE

társelnök

1.   Gyógyszerekhez való hozzáférés

Vita állásfoglalás nélkül

Felszólalnak: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Eleni Theocharous, Catherine Bearder, Rabindre Parmessar (Suriname), João Ferreira, Hamadaou Sylla (Mali), Patrick Gamedze (Szváziföld), Véronique de Keyser, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghána), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Louis Michel, Attiat Mustafa Abdelhaleim Ahmed (Szudán), Adjedoue Weidou (Csád), Horst Schnellhardt, Musa Hussein Naib (Eritrea) és Domenico Rosa (Európai Bizottság).

Alapvető jelentőséggel bír, hogy valamennyi személy, és különösen az AKCS-országok lakosai, illetve azon belül is a legkiszolgáltatottabb személyek hozzáférjenek a jó minőségű, elérhető és megfizethető árú gyógyszerekhez. Ez meghatározza e lakosok jólétét és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását.

2.   Demokratikus kormányzás

Kiinduló vita Gilbert Fossoun Houngbóval, Togo miniszterelnökével, valamint a togói kormány tagjaival.

Gilbert Fossoun Houngbo togói miniszterelnök tájékoztatót tart. A Közgyűlésen levetítenek egy filmet a togói demokratikus kormányzásról.

Felszólalnak: Michèle Rivasi, Olle Schmidt, Boniface Yehouetome (Benin), Patrick Gamedze (Szváziföld), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Catherine Bearder, Alfred Sanou (Burkina Faso), Teshome Toga (Etiópia), Benedict Noel (Grenada), Gabrielle Zimmer, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Véronique de Keyser, Rabindre Parmessar (Suriname), Michael Gahler, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria), Musikari Kombo (Kenya), Ali Soubaneh Atteye (Dzsibuti), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Hamadaou Sylla (Mali), José Costa Pereira (EKSZ), Gilbert Fossoun Houngbo, Pascal Bodjona (területi igazgatásért és decentralizációért felelős togói miniszter), Tchitchao Tchalim (igazságügy-miniszter, Togo), Beza Marcel Seramila (Madagaszkár), Boniface Yehouetome (Benin), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria), Michèle Rivasi, Louis Michel és Seléagodi Ahoomey-Zunu (kereskedelmi miniszter, Togo).

Gilbert Fossoun Houngbo és a togói kormány tagjai megválaszolják a kérdéseket.

A togói kormány tagjai ismertetik a Togóban a politikai, gazdasági és szociális kormányzás előmozdítására tett intézkedéseket, különösen a 2010. évi togói elnökválasztásra küldött választási megfigyelő misszió ajánlásainak végrehajtását, valamint a politikai és társadalmi párbeszédet illetően.

3.   A többoldalú kapcsolatok és a nemzetközi igazságszolgáltatás fejlesztése

Vita állásfoglalás nélkül

Felszólalnak: Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Maurice Ponga, Véronique de Keyser, Denis Polisi (Ruanda), Olle Schmidt, Amadou Ciré Sall (Szenegál), Michèle Rivasi, Hamadaou Sylla (Mali), João Ferreira, Jacek Protasiewicz, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghána), Juan Fernando López Aguilar, Michael Gahler, Yenielys Vilma Regueiferos Linares (Kuba), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria), Ismail El Hag Musa (Szudán), Adjedoue Weidou (Csád) és José Costa Pereira (EKSZ).

A tagok megvitatják az elmúlt években tett azon együttműködési erőfeszítéseket, amelyek célja a globalizáció keretében a többoldalú kapcsolatok fejlesztése volt, ami következményekkel jár a nemzetközi jogra és a nemzetközi igazságszolgáltatásra nézve, amint azt a Nemzetközi Büntetőbíróság eljárási szabályzatának hatálybalépése is mutatta.

A Közgyűlés elfogadja Louis Michel társelnök arra irányuló javaslatát, hogy a napirend 15. pontját – „A városfejlesztés kihívásai az AKCS-városokban” – halasszák a Dániában tartandó következő ülésre. A 2011. november 23-i ülés napirendi pontjainak sorrendjét ennek megfelelően módosítják.

(Az ülést 12.50-kor felfüggesztik, majd 15.35-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

4.   A 2011. november 21-i, hétfői ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A jegyzőkönyvet elfogadják.

5.   1. számú sürgős téma: Élelmiszerválság Afrika szarván, különösen Szomáliában

Felszólalnak: José Costa Pereira (EKSZ), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michèle Striffler, Musa Naib (Eritrea), Norbert Neuser, Catherine Bearder, Michèle Rivasi, Musikari N. Kombo (Kenya), Teshome Toga (Etiópia), Gabriele Zimmer, Horst Schnellhardt, Younoussa Tondy (Niger), Edit Bauer és Domenico Rosa (Európai Bizottság).

Az elmúlt 60 év legsúlyosabb élelmiszerválságával szemben az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy Afrika szarva – különösen pedig Szomália – érdekében tegyen folyamatos humanitárius és fejlesztési erőfeszítéseket.

6.   A fogyatékkal élő személyek társadalmi befogadása a fejlődő országokban

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Társelőadók: Musikari N. Kombo (Kenya) és Catherine Bearder

Musikari N. Kombo (Kenya) és Catherine Bearder ismertetik a fejlődő országokban a fogyatékossággal élő személyek társadalmi befogadásáról szóló jelentést.

Felszólalnak: Manuel Jímenez (Dominikai Köztársaság), Horst Schnellhardt, Ole Christensen, Gabriele Zimmer, Younoussa Tondy (Niger), Edit Bauer, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghána), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Christa Klass és Domenico Rosa (Európai Bizottság).

Musikari N. Kombo (Kenya) és Catherine Bearder lezárja a vitát.

A tagok emlékeztetnek arra, hogy a fogyatékossággal élő személyek a világ legszegényebb emberei közé tartoznak. Felszólítják az Egyesült Nemzetek Szervezetének fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményét aláíró feleket, hogy teljes körűen hajtsák végre az egyezmény 32. cikkét.

7.   A Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatása

Politikai Ügyek Bizottsága

Társelőadók: Raphael Mangouala (Gabon) és Mariya Nedelcheva

Raphael Mangouala (Gabon) és Mariya Nedelcheva ismerteti a Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatásáról szóló jelentést.

Felszólalnak: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Miguel Angel Martínez Martínez, Ali Soubane Ateye (Dzsibuti), Olle Schmidt, Boniface Yehouetome (Benin), Piet Van Der Walt (Namíbia), Filip Kaczmarek, João Ferreira, Rabindre T. Parmessar (Suriname), Maurice Ponga, Zuzana Roithova, Gurmai Zita, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghána) és José Costa Pereira (EKSZ).

Raphael Mangouala (Gabon) és Mariya Nedelcheva lezárják a vitát.

Általános egyetértés alakul ki arról, hogy az AKCS–EU partnereknek meg kell ragadniuk a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből fakadó intézményi áttörésben rejlő lehetőségeket annak érdekében, hogy új lendületet adjanak partnerségüknek.

Louis Michel társelnök felháborodását fejezi ki amiatt, hogy az ülésteremben megkísérlik kiosztani a togói Nemzeti Szövetség a Változásért becsületsértő feljegyzését. A Közgyűlés kifejezésre juttatja Louis Michel társelnök feltétel nélküli támogatását.

Felszólalnak: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Gurmai Zita és Evalliere Beauplan (Haiti)

Az ülést 18.00-kor felfüggesztik.

Assarid Ag IMBARCAOUANE és

Louis MICHEL

társelnökök

Mohamed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 23.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/7

---

A 2011. NOVEMBER 23-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2012/C 145/03

Összefoglalás

| 1. | 2. számú sürgős téma: Az arab tavasznak a szomszédos szubszaharai államokra gyakorolt hatása ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | A munkacsoportok összefoglaló jelentései ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | A gazdasági és szociális partnerek jelentése ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oryem Henry Okello nemzetközi ügyekért felelős államminiszter és külügyminiszter (Uganda), az AKCS-Tanács soros elnökének nyilatkozata ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Krzysztof Stanowski fejlesztési együttműködésért felelős államtitkár-helyettes (Lengyelország), az Unió Tanácsának soros elnöke ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | A Tanácshoz intézett kérdések órája ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vita a Tanáccsal – „catch-the-eye” eljárás ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | A 2011. november 22-i, kedd délelőtti és délutáni ülés jegyzőkönyveinek elfogadása ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról ... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Szavazás a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításairól ... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Egyéb kérdések ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 23. ülésének időpontja és helye ... |
| --- | --- |

13.

| I. Melléklet | A Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak névsora (abc sorrendben) ... |
| --- | --- |

I. Melléklet

| II. Melléklet | A 2011. május 21–23. közötti 22. loméi ülés (Togo) jelenléti íve ... |
| --- | --- |

II. Melléklet

| III. Melléklet | A nem parlamenti küldöttek akkreditálása ... |
| --- | --- |

III. Melléklet

| IV. Melléklet | Elfogadott szövegek: ... |
| --- | --- |

IV. Melléklet

| — | Állásfoglalás a Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatásáról (ACP-EU/101.082/11/fin.) ... |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatásáról az AKCS-országokban (ACP-EU/101.079/11/fin.) ... |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a fogyatékossággal élő személyek befogadásáról a fejlődő országokban (ACP-EU/100.954/11/fin.) ... |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás az arab tavasznak a szomszédos szubszaharai államokra gyakorolt hatásáról (ACP-EU/101.111/11/fin.) ... |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás az élelmiszerválságról Afrika szarván, különösen Szomáliában (ACP-EU/101.112/11/fin.) ... |
| --- | --- |

—

A 2011. NOVEMBER 23-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.00-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: Assarid IMBARCAOUANE

társelnök

1.   2. számú sürgős téma: Az arab tavasznak a szomszédos szubszaharai államokra gyakorolt hatása

José Costa Pereira (EKSZ) bevezeti a vitát.

Felszólalnak: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Mariya Nedelcheva, Teshome Toga (Etiópia), Véronique De Keyser, Olle Schmidt, Gabriele Zimmer, Francesco Enrico Speroni, Edit Bauer, Assarid Imbarcaouane (Mali), Gurmai Zita, Frank Engel, Younoussa Tondy (Niger), Edward Scicluna, Zuzana Roithova, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) és Sérgio de Sousa Mendes dos Santos (Angola).

A 2011-es észak-afrikai és közel-keleti fejlemények politikai, gazdasági és társadalmi hatást gyakoroltak az AKCS-országokra és Európára. A felszólalók támogatják a régióban jelenleg zajló demokratikus átmenet folyamatát.

2.   A munkacsoportok összefoglaló jelentései

Az előadók ismertetik jelentéseiket a három munkacsoport munkájáról:

| | Eleni Theocharus: A fejlődő országok előtt álló energiaügyi kihívások: jövőbeli kilátások |
| --- | --- |

Eleni Theocharus: A fejlődő országok előtt álló energiaügyi kihívások: jövőbeli kilátások

| | Az energiához való hozzáférés alapvető fontosságú a fejlődő országokban a millenniumi fejlesztési célok sikeres teljesítéséhez, valamint a fejlesztési stratégiák nemzeti és nemzetközi szintű végrehajtásához. |
| --- | --- |

Az energiához való hozzáférés alapvető fontosságú a fejlődő országokban a millenniumi fejlesztési célok sikeres teljesítéséhez, valamint a fejlesztési stratégiák nemzeti és nemzetközi szintű végrehajtásához.

| | Attiat Mustafa Abdelhaleim Ahmed (Szudán): Közegészségügyi problémák: a malária és annak társadalmi-gazdasági hatásai |
| --- | --- |

Attiat Mustafa Abdelhaleim Ahmed (Szudán): Közegészségügyi problémák: a malária és annak társadalmi-gazdasági hatásai

| | Hatalmas erőkifejtést tettek a malária megelőzésére, de ezentúl is szükség van a rovarirtó szerrel kezelt hálók szélesebb körű kiosztására; továbbra is a nők és gyermekek képezik a prioritást. |
| --- | --- |

Hatalmas erőkifejtést tettek a malária megelőzésére, de ezentúl is szükség van a rovarirtó szerrel kezelt hálók szélesebb körű kiosztására; továbbra is a nők és gyermekek képezik a prioritást.

| | Gurmai Zita: A fiatalok fejlesztési folyamatban való részvételét célzó megközelítés: a szegénység és a fiatalok munkanélküliségének csökkentésére irányuló stratégia |
| --- | --- |

Gurmai Zita: A fiatalok fejlesztési folyamatban való részvételét célzó megközelítés: a szegénység és a fiatalok munkanélküliségének csökkentésére irányuló stratégia

| | Az arab tavasz rámutatott annak fontosságára, hogy reagálni kell a fiatalok jogos törekvéseire. |
| --- | --- |

Az arab tavasz rámutatott annak fontosságára, hogy reagálni kell a fiatalok jogos törekvéseire.

| | Felszólal: Patrick Gamedze (Szváziföld). |
| --- | --- |

Felszólal: Patrick Gamedze (Szváziföld).

3.   A gazdasági és szociális partnerek jelentése

Brenda King, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság AKCS-bizottságának elnöke beszámolót tart.

Felszólalnak: Domenico Rosa (Európai Bizottság), Michael Gahler, Komi Selom Klassou (Togo), Ali Soubaneh Atteye (Dzsibuti), Michèle Striffler, Boniface Yehouetome (Benin), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Miguel Angel Martínez Martínez, Véronique De Keyser és Brenda King.

A szociális párbeszéd kialakításának, a nők jogainak, az élelmezésbiztonságnak és az energiához való hozzáférésnek kell a fontossági sorrend elejére kerülniük.

4.   Oryem Henry Okello, nemzetközi ügyekért felelős államminiszter és külügyminiszter (Uganda), az AKCS-Tanács soros elnöke

Oryem Henry Okello beszédet intéz a Közgyűléshez, amelynek során a gazdasági partnerségi megállapodásra vonatkozó, folyamatban lévő tárgyalásokra, a Cotonoui Megállapodás második felülvizsgálatának ratifikációjára, az Európai Uniónak az AKCS-országokra vonatkozó cukorkvóták eltörlésére irányuló tervére és a durbani éghajlat-változási konferenciára (COP 17) összpontosít.

5.   Krzysztof Stanowski, fejlesztési együttműködésért felelős államtitkár-helyettes (Lengyelország), az Unió Tanácsának soros elnöke

Krzysztof Stanowski beszédet intéz a Közgyűléshez, amelynek során a Közös Parlamenti Közgyűlésnek az észak és dél, illetve dél és dél közötti párbeszéd platformjaként játszott szerepére, a durbani konferenciára, a segélyek hatékonyságáról szóló negyedik magas szintű busani fórumra, valamint az Európai Unió azon kötelezettségvállalására helyezi a hangsúlyt, hogy a gazdasági és pénzügyi válság ellenére együttműködik az AKCS-partnerekkel.

6.   A Tanácshoz intézett kérdések órája

Oryem Henry Okello megválaszolja a következő kérdéseket és kiegészítő kérdéseket:

| | 1. kérdés Norbert Neuser részéről az energiához való általános hozzáférésről. |
| --- | --- |

1. kérdés Norbert Neuser részéről az energiához való általános hozzáférésről.

| | 2. kérdés Olle Schmidt részéről a 10 éve fogva tartott Dawik Isaakról. |
| --- | --- |

2. kérdés Olle Schmidt részéről a 10 éve fogva tartott Dawik Isaakról.

| | 3. kérdés Michael Cashman (akit Jutta Haug helyettesít) részéről a Cotonoui Megállapodás második felülvizsgálatának ratifikációjáról. |
| --- | --- |

3. kérdés Michael Cashman (akit Jutta Haug helyettesít) részéről a Cotonoui Megállapodás második felülvizsgálatának ratifikációjáról.

| | 4. kérdés Catherine Bearder (akit Olle Schmidt helyettesít) részéről a vadon élő állatok fenntarthatatlan és illegális vadászatáról. |
| --- | --- |

4. kérdés Catherine Bearder (akit Olle Schmidt helyettesít) részéről a vadon élő állatok fenntarthatatlan és illegális vadászatáról.

Krzysztof Stanowski megválaszolja a következő kérdéseket és kiegészítő kérdéseket:

| | 13. kérdés Filip Kaczmarek részéről az energiához való általános hozzáférésről. |
| --- | --- |

13. kérdés Filip Kaczmarek részéről az energiához való általános hozzáférésről.

| | 5. kérdés Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) részéről a következő EFA vagy a pénzügyi jegyzőkönyv jövőjéről. |
| --- | --- |

5. kérdés Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) részéről a következő EFA vagy a pénzügyi jegyzőkönyv jövőjéről.

| | 6. kérdés Amadou Ciré Sall (Szenegál) részéről a WTO 2011. decemberi miniszteri konferenciájáról és a legkevésbé fejlett államokra vonatkozó konkrét eredményeiről. |
| --- | --- |

6. kérdés Amadou Ciré Sall (Szenegál) részéről a WTO 2011. decemberi miniszteri konferenciájáról és a legkevésbé fejlett államokra vonatkozó konkrét eredményeiről.

| | 7. kérdés Olle Schmidt részéről az emberi jogok helyzetéről Eritreában. |
| --- | --- |

7. kérdés Olle Schmidt részéről az emberi jogok helyzetéről Eritreában.

| | 8. kérdés Horst Schnellhardt részéről a humanitárius segélyek politizálódásáról. |
| --- | --- |

8. kérdés Horst Schnellhardt részéről a humanitárius segélyek politizálódásáról.

| | 9. kérdés Michael Cashman (akit Jutta Haug helyettesít) részéről a Cotonoui Megállapodás második felülvizsgálatának ratifikációjáról. |
| --- | --- |

9. kérdés Michael Cashman (akit Jutta Haug helyettesít) részéről a Cotonoui Megállapodás második felülvizsgálatának ratifikációjáról.

| | 10. kérdés Gabriele Zimmer részéről a földharácsolásról és -lízingről a fejlődő országokban. |
| --- | --- |

10. kérdés Gabriele Zimmer részéről a földharácsolásról és -lízingről a fejlődő országokban.

| | A 11. kérdést nem válaszolja meg, mivel annak szerzője nincs jelen. |
| --- | --- |

A 11. kérdést nem válaszolja meg, mivel annak szerzője nincs jelen.

| | 12. kérdés Catherine Bearder (akit Olle Schmidt helyettesít) részéről az Unióból az AKCS-országokba tartó illegális mérgezőhulladék-szállítmányokról. |
| --- | --- |

12. kérdés Catherine Bearder (akit Olle Schmidt helyettesít) részéről az Unióból az AKCS-országokba tartó illegális mérgezőhulladék-szállítmányokról.

| | 14. kérdés Fiona Hall (akit Olle Schmidt helyettesít) részéről a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17). |
| --- | --- |

14. kérdés Fiona Hall (akit Olle Schmidt helyettesít) részéről a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17).

| | 15. kérdés Jo Leinen (akit Jutta Haug helyettesít) részéről a durbani éghajlat-változási tárgyalásokról. |
| --- | --- |

15. kérdés Jo Leinen (akit Jutta Haug helyettesít) részéről a durbani éghajlat-változási tárgyalásokról.

7.   Vita a Tanáccsal – „catch-the-eye” eljárás

Felszólalnak: Musikari Kombo (Kenya), Alfred Sanou (Burkina Faso), Hamadaou Sylla (Mali), Ismael El Hag Musa (Szudán), Eunice Kazembe (Malawi), Musa Hussein Naib (Eritrea), Charles W. Kakoma (Zambia), Patrick Gamedze (Szváziföld), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria) és Michèle Rivasi.

Oryem Henry Okello és Krzysztof Stanowski megválaszolják a változatos témákat, így a gazdasági partnerségi megállapodásokat, az energiához való hozzáférést, az éghajlatváltozást és az Afrika szarván kialakult vészhelyzetet érintő kérdéseket.

(Az ülést 12.30-kor felfüggesztik, majd 15.00-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

8.   A 2011. november 22-i, kedd délelőtti és délutáni ülés jegyzőkönyveinek elfogadása

A jegyzőkönyveket elfogadják.

9.   Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról

A társelnök emlékeztetőül ismerteti a szavazási eljárásokat a Közgyűléssel.

| — | A Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatása (ACP-EU/101.082/11/fin.)
  Raphael Mangouala (Gabon) és Mariya Nedelcheva jelentése
  Politikai Ügyek Bizottsága
  Elfogadott módosítás: 1.
  Elutasított módosítások: 2., 3., valamint az O. preambulumbekezdés.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatása (ACP-EU/101.082/11/fin.)

Raphael Mangouala (Gabon) és Mariya Nedelcheva jelentése

Politikai Ügyek Bizottsága

Elfogadott módosítás: 1.

Elutasított módosítások: 2., 3., valamint az O. preambulumbekezdés.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | Az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatása az AKCS-országokban (ACP-EU/101.079/11/fin.)
  Amadou Ciré Sall (Szenegál) és Robert Sturdy jelentése
  Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság
  Elfogadott módosítások: 1., 2., (9) bekezdés (első rész).
  Elutasított módosítás: (9) bekezdés (második rész).
  A módosított állásfoglalást egy tartózkodás mellett egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatása az AKCS-országokban (ACP-EU/101.079/11/fin.)

Amadou Ciré Sall (Szenegál) és Robert Sturdy jelentése

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Elfogadott módosítások: 1., 2., (9) bekezdés (első rész).

Elutasított módosítás: (9) bekezdés (második rész).

A módosított állásfoglalást egy tartózkodás mellett egyhangúlag elfogadják.

| — | A fogyatékkal élő személyek társadalmi befogadása a fejlődő országokban (ACP-EU/100.954/11/fin.)
  Musikari Kombo (Kenya) és Catherine Bearder jelentése
  Szociális és Környezetvédelmi Bizottság
  Elfogadott módosítások: 1., (4) bekezdés (első és második rész), 2. és 3.
  Elutasított módosítás: (4) bekezdés (harmadik rész).
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A fogyatékkal élő személyek társadalmi befogadása a fejlődő országokban (ACP-EU/100.954/11/fin.)

Musikari Kombo (Kenya) és Catherine Bearder jelentése

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Elfogadott módosítások: 1., (4) bekezdés (első és második rész), 2. és 3.

Elutasított módosítás: (4) bekezdés (harmadik rész).

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

10.   Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról

| — | Az Afrika szarván, különösen Szomáliában tapasztalható élelmiszerválságról szóló sürgős állásfoglalási indítvány (ACP-EU/101.112/11/fin.)
  Elfogadott módosítás: 1.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Az Afrika szarván, különösen Szomáliában tapasztalható élelmiszerválságról szóló sürgős állásfoglalási indítvány (ACP-EU/101.112/11/fin.)

Elfogadott módosítás: 1.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | Az arab tavasznak a szomszédos szubszaharai államokra gyakorolt hatásáról szóló sürgős állásfoglalási indítvány (ACP-EU/101.111/11/fin.)
  Elfogadott módosítások: 1., 2., 3., 5. (szóbeli módosítás), (9) bekezdés (szóbeli módosítás), 7.
  Elutasított módosítások: 4., (13) bekezdés.
  Visszavont módosítás: 6.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Az arab tavasznak a szomszédos szubszaharai államokra gyakorolt hatásáról szóló sürgős állásfoglalási indítvány (ACP-EU/101.111/11/fin.)

Elfogadott módosítások: 1., 2., 3., 5. (szóbeli módosítás), (9) bekezdés (szóbeli módosítás), 7.

Elutasított módosítások: 4., (13) bekezdés.

Visszavont módosítás: 6.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

11.   Szavazás a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításairól

Assarid Imbarcaouane (társelnök) az AKCS Parlamenti Közgyűlés nevében formálisan a szavazás elhalasztását kéri a módosítások tartamának alaposabb elemzése érdekében. A két társelnök közötti eszmecserét követően a szavazást elhalasztják.

12.   Egyéb kérdések

A társelnök bejelenti, hogy 2011. november 24-től Musikari Kombót (Kenya) jelölték ki a Közös Parlamenti Közgyűlés következő AKCS-társelnökévé.

Felszólal: Musikari Kombo (Kenya).

A társelnök tájékoztatja a Közgyűlést a társelnökök által az Elnökség határozatait követően elfogadott két közös nyilatkozatról, amelyek közül az egyik a szomáliai helyzetre, a másik Eritreában az emberi jogok helyzetére vonatkozik.

Felszólalnak: Mussa Hussein Naib (Eritrea), Zuzana Roithová és Louis Michel.

Assarid Imbarcaouane (társelnök) bejelenti, hogy az AKCS Közgyűlés Louis Michelt támogató nyilatkozatot fogadott el azt követően, hogy megkísérelték kiosztani a Nemzeti Szövetség a Változásért becsületsértő feljegyzését.

Felszólalnak: Miguel Angel Martínez Martínez, Jutta Haug és Louis Michel.

13.   Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 23. ülésének időpontja és helye

A társelnök köszönetet mond a togói hatóságoknak vendégszeretetükért és a nagyszerű szervezésért. Komi Selom Klassou (a togói nemzetgyűlés alelnöke) megköszöni a tagoknak aktív részvételüket.

A Közgyűlés egy perces néma csönddel emlékezik meg a 2011. november 22-én elhunyt Danielle Mitterrandról.

A Közös Parlamenti Közgyűlés 23. ülésére 2012. május 28–30. között Horsensben (Dánia) kerül sor. Camilla Sorensen (a dán kormány képviselője) tájékoztatja a tagokat az előkészületek állásáról.

Rabindre T. Parmessar (Suriname) tájékoztatja a Közgyűlést, hogy a Karib-térség december hónap harmadik hetében határoz a 24. ülés helyszínéről.

(Az ülést 16.00-kor berekesztik.)

Assarid Ag IMBARCAOUANE és

Louis MICHEL

társelnökök

Mohamed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN)

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), megbízott társelnök | MICHEL, társelnök |
| BOTSWANA (alelnök) | ARIF (alelnök) |
| BURUNDI (alelnök) | ŠŤASTNÝ (alelnök) |
| KAMERUN (alelnök) | HOARAU (alelnök) |
| KONGÓI KÖZTÁRSASÁG (alelnök) | KLAß (alelnök) |
| GUYANA (alelnök) | McAVAN (alelnök) |
| COOK-SZIGETEK (alelnök) | NICHOLSON (alelnök) |
| JAMAICA (alelnök) | RONZULLI (alelnök) |
| LESOTHO (alelnök) | GOERENS (alelnök) |
| LIBÉRIA (alelnök) | SPERONI (alelnök) |
| TANZÁNIA (alelnök) | ROITHOVÁ (alelnök) |
| TUVALU (alelnök) | OUZKÝ (alelnök) |
| ZAMBIA (alelnök) | RIVASI (alelnök) |
| DÉL-AFRIKA | ALFONSI |
| ANGOLA | ALVES |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | BAUER |
| BAHAMA-SZIGETEK | BEARDER |
| BARBADOS | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| BÉNIN | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| ZÖLD-FOKI-SZIGETEK | CASA |
| COMORE SZIGETEK | CASINI |
| KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG | CASPARY |
| ELFÁNTCSONTPART | CASTEX |
| DZSIBUTI | CHRISTENSEN |
| DOMINIKA | COELHO |
| ERITREA | DE KEYSER |
| ETIÓPIA | DE MITA |
| FIDZSI | DE SARNEZ |
| GABON | DELVAUX |
| GAMBIA | DURANT |
| GHÁNA | ENGEL |
| GRENADA | ESTARÀS FERRAGUT |
| GUINEA | FERREIRA, Elisa |
| BISSAU-GUINEA | FERREIRA, João |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA | FORD |
| HAITI | GAHLER |
| MARSHALL-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG | GRIESBECK |
| SALAMON-SZIGETEK | GUERRERO SALOM |
| KENYA | HALL |
| KIRIBATI | HÄNDEL |
| MADAGASZKÁR | HANNAN |
| MALAWI | HAUG |
| MAURITIUS | JENSEN |
| MAURITÁNIA | JOLY |
| MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK | KACZMAREK |
| MOZAMBIK | KIIL-NIELSEN |
| NAMÍBIA | KORHOLA |
| NAURUI KÖZTÁRSASÁG | KUHN |
| NIGER | LE PEN |
| NIGÉRIA | LEGUTKO |
| NIUE | LÓPEZ AGUILAR |
| UGANDA | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | MATO ADROVER |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG | MAYER |
| RUANDA | McMILLAN-SCOTT |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | MITCHELL |
| SAINT LUCIA | MOREIRA |
| SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK | NEDELCHEVA |
| SZAMOA | NEUSER |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | ROSSI |
| SZENEGÁL | SCHLYTER |
| SEYCHELLE-SZIGETEK | SCHMIDT |
| SIERRA LEONE | SCHNELLHARDT |
| SZOMÁLIA | SCICLUNA |
| SZUDÁN | SCOTTÀ |
| SURINAME | SENYSZYN |
| SZVÁZIFÖLD | STRIFFLER |
| CSÁD | STURDY |
| KELET-TIMOR | TIROLIEN |
| TOGO | TOIA |
| TONGA | VLASÁK |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), megbízott társelnök

MICHEL, társelnök

BOTSWANA (alelnök)

ARIF (alelnök)

BURUNDI (alelnök)

ŠŤASTNÝ (alelnök)

KAMERUN (alelnök)

HOARAU (alelnök)

KONGÓI KÖZTÁRSASÁG (alelnök)

KLAß (alelnök)

GUYANA (alelnök)

McAVAN (alelnök)

COOK-SZIGETEK (alelnök)

NICHOLSON (alelnök)

JAMAICA (alelnök)

RONZULLI (alelnök)

LESOTHO (alelnök)

GOERENS (alelnök)

LIBÉRIA (alelnök)

SPERONI (alelnök)

TANZÁNIA (alelnök)

ROITHOVÁ (alelnök)

TUVALU (alelnök)

OUZKÝ (alelnök)

ZAMBIA (alelnök)

RIVASI (alelnök)

DÉL-AFRIKA

ALFONSI

ANGOLA

ALVES

ANTIGUA ÉS BARBUDA

BAUER

BAHAMA-SZIGETEK

BEARDER

BARBADOS

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

BÉNIN

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

CASA

COMORE SZIGETEK

CASINI

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

CASPARY

ELFÁNTCSONTPART

CASTEX

DZSIBUTI

CHRISTENSEN

DOMINIKA

COELHO

ERITREA

DE KEYSER

ETIÓPIA

DE MITA

FIDZSI

DE SARNEZ

GABON

DELVAUX

GAMBIA

DURANT

GHÁNA

ENGEL

GRENADA

ESTARÀS FERRAGUT

GUINEA

FERREIRA, Elisa

BISSAU-GUINEA

FERREIRA, João

EGYENLÍTŐI-GUINEA

FORD

HAITI

GAHLER

MARSHALL-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG

GRIESBECK

SALAMON-SZIGETEK

GUERRERO SALOM

KENYA

HALL

KIRIBATI

HÄNDEL

MADAGASZKÁR

HANNAN

MALAWI

HAUG

MAURITIUS

JENSEN

MAURITÁNIA

JOLY

MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK

KACZMAREK

MOZAMBIK

KIIL-NIELSEN

NAMÍBIA

KORHOLA

NAURUI KÖZTÁRSASÁG

KUHN

NIGER

LE PEN

NIGÉRIA

LEGUTKO

NIUE

LÓPEZ AGUILAR

UGANDA

MANDERS

PALAU

MARTIN

PÁPUA ÚJ-GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

MATO ADROVER

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

MAYER

RUANDA

McMILLAN-SCOTT

SAINT KITTS ÉS NEVIS

MITCHELL

SAINT LUCIA

MOREIRA

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

NEDELCHEVA

SZAMOA

NEUSER

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

ROSSI

SZENEGÁL

SCHLYTER

SEYCHELLE-SZIGETEK

SCHMIDT

SIERRA LEONE

SCHNELLHARDT

SZOMÁLIA

SCICLUNA

SZUDÁN

SCOTTÀ

SURINAME

SENYSZYN

SZVÁZIFÖLD

STRIFFLER

CSÁD

STURDY

KELET-TIMOR

TIROLIEN

TOGO

TOIA

TONGA

VLASÁK

TRINIDAD ÉS TOBAGO

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA), társelnök | CASA, társelnök |
| TAMAPUA (SZAMOA), alelnök | KORHOLA, alelnök |
| YEHOUETOME (BÉNIN), alelnök | CASTEX, alelnök |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALFONSI |
| IBOVI (KONGÓI KÖZTÁRSASÁG) | CALLANAN |
| ELFÁNTCSONTPART | CASINI |
| ATEYE (DZSIBUTI) | DE KEYSER |
| TOGA (ETIÓPIA) | DURANT |
| FIDZSI | FERREIRA, Elisa |
| ROGOMBE (GABON) | GAHLER |
| BISSAU-GUINEA | GRIESBECK |
| GUYANA | HANNAN |
| BEAUPLAN (HAITI) | HÄNDEL |
| LEBAJOA (LESOTHO) | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBÉRIA) | LE PEN |
| SERAMILA (MADAGASZKÁR) | LÓPEZ AGUILAR |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MANDERS |
| VAN DER WALT (NAMÍBIA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAURU | MOREIRA |
| NIUE | NEDELCHEVA |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | NICHOLSON |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | ROITHOVÁ |
| MUSA (SZUDÁN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAME) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKCS-tagok

EP-tagok

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA), társelnök

CASA, társelnök

TAMAPUA (SZAMOA), alelnök

KORHOLA, alelnök

YEHOUETOME (BÉNIN), alelnök

CASTEX, alelnök

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALFONSI

IBOVI (KONGÓI KÖZTÁRSASÁG)

CALLANAN

ELFÁNTCSONTPART

CASINI

ATEYE (DZSIBUTI)

DE KEYSER

TOGA (ETIÓPIA)

DURANT

FIDZSI

FERREIRA, Elisa

ROGOMBE (GABON)

GAHLER

BISSAU-GUINEA

GRIESBECK

GUYANA

HANNAN

BEAUPLAN (HAITI)

HÄNDEL

LEBAJOA (LESOTHO)

KACZMAREK

KOLLIE (LIBÉRIA)

LE PEN

SERAMILA (MADAGASZKÁR)

LÓPEZ AGUILAR

IMBARCAOUANE (MALI)

MANDERS

VAN DER WALT (NAMÍBIA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAURU

MOREIRA

NIUE

NEDELCHEVA

PÁPUA ÚJ-GUINEA

NICHOLSON

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

ROITHOVÁ

MUSA (SZUDÁN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAME)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG, társelnök | CARVALHO, társelnök |
| OULANYAH (UGANDA), alelnök | LEGUTKO, alelnök |
| SIERRA LEONE, alelnök | ALVES, alelnök |
| KLOPPER (DÉL-AFRIKA) | ARIF |
| DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA) | BOVÉ |
| BAHAMA-SZIGETEK | BULLMANN |
| BELIZE | CASPARY |
| NAIB (ERITREA) | ENGEL |
| BANDUA (GHÁNA) | FORD |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA | GOERENS |
| COOK-SZIGETEK | GUERRERO SALOM |
| JAMAICA | HOARAU |
| KAZEMBE (MALAWI) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| OULD GUELAYE (MAURITÁNIA) | MARTIN |
| MUKHTAR AHMED (NIGÉRIA) | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| POLISI (RUANDA) | McMILLAN-SCOTT |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | MICHEL |
| SLATER (SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK) | MITCHELL |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | SCHLYTER |
| SALL (SZENEGÁL) | ŠŤASTNÝ |
| POOL (SEYCHELLE-SZIGETEK) | SCICLUNA |
| TONGA | STURDY |
| LEVELU (TUVALU) | TIROLIEN |
| KAKOMA (ZAMBIA) | ZANICCHI |

AKCS-tagok

EP-tagok

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG, társelnök

CARVALHO, társelnök

OULANYAH (UGANDA), alelnök

LEGUTKO, alelnök

SIERRA LEONE, alelnök

ALVES, alelnök

KLOPPER (DÉL-AFRIKA)

ARIF

DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA)

BOVÉ

BAHAMA-SZIGETEK

BULLMANN

BELIZE

CASPARY

NAIB (ERITREA)

ENGEL

BANDUA (GHÁNA)

FORD

EGYENLÍTŐI-GUINEA

GOERENS

COOK-SZIGETEK

GUERRERO SALOM

JAMAICA

HOARAU

KAZEMBE (MALAWI)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

OULD GUELAYE (MAURITÁNIA)

MARTIN

MUKHTAR AHMED (NIGÉRIA)

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

POLISI (RUANDA)

McMILLAN-SCOTT

SAINT KITTS ÉS NEVIS

MICHEL

SLATER (SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK)

MITCHELL

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

SCHLYTER

SALL (SZENEGÁL)

ŠŤASTNÝ

POOL (SEYCHELLE-SZIGETEK)

SCICLUNA

TONGA

STURDY

LEVELU (TUVALU)

TIROLIEN

KAKOMA (ZAMBIA)

ZANICCHI

SZOCIÁLIS ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOZAMBIK), társelnök | RIVASI, társelnök |
| KOMBO (KENYA), alelnök | BAUER, alelnök |
| NOEL (GRENADA), alelnök | SCHNELLARDT, alelnök |
| THOMPSON (BARBADOS) | BEARDER |
| MOTSHOME (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| SANOU (BURKINA FASO) | COELHO |
| KARERWA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE MITA |
| ZÖLD-FOKI-SZIGETEK | DE SARNEZ |
| COMORE SZIGETEK | ESTARÀS FERRAGUT |
| DOMINIKA | FERREIRA, João |
| BALDEH (GAMBIA) | HALL |
| BISSAU-GUINEA | HAUG |
| MARSHALL-SZIGETEK | KILL-NIELSEN |
| SALAMON-SZIGETEK | JOLY |
| KIRIBATI | KLAß |
| MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK | McAVAN |
| TONDYI (NIGER) | NEUSER |
| JÍMENEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG) | OUZKÝ |
| SZOMÁLIA | RONZULLI |
| GAMEDZE (SZVÁZIFÖLD) | ROSSI |
| NDUGAI (TANZÁNIA) | SCOTTÀ |
| WEIDOU (CSÁD) | SENYSZYN |
| KELET-TIMOR | TOIA |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | VLASÁK |
| BUTUSOL (VANUATU) | ZIMMER |

AKCS-tagok

EP-tagok

SITHOLE (MOZAMBIK), társelnök

RIVASI, társelnök

KOMBO (KENYA), alelnök

BAUER, alelnök

NOEL (GRENADA), alelnök

SCHNELLARDT, alelnök

THOMPSON (BARBADOS)

BEARDER

MOTSHOME (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

SANOU (BURKINA FASO)

COELHO

KARERWA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE MITA

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

DE SARNEZ

COMORE SZIGETEK

ESTARÀS FERRAGUT

DOMINIKA

FERREIRA, João

BALDEH (GAMBIA)

HALL

BISSAU-GUINEA

HAUG

MARSHALL-SZIGETEK

KILL-NIELSEN

SALAMON-SZIGETEK

JOLY

KIRIBATI

KLAß

MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK

McAVAN

TONDYI (NIGER)

NEUSER

JÍMENEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG)

OUZKÝ

SZOMÁLIA

RONZULLI

GAMEDZE (SZVÁZIFÖLD)

ROSSI

NDUGAI (TANZÁNIA)

SCOTTÀ

WEIDOU (CSÁD)

SENYSZYN

KELET-TIMOR

TOIA

TRINIDAD ÉS TOBAGO

VLASÁK

BUTUSOL (VANUATU)

ZIMMER

---

II. MELLÉKLET

A NOVEMBER 21–23. KÖZÖTTI ÜLÉS JELENLÉTI ÍVE

LOMÉ (TOGO)

| ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), megbízott társelnök | MICHEL, társelnök |
| --- | --- |
| KLOPPER (Dél-Afrika) (1)

  DOS SANTOS (Angola)
  THOMPSON (Barbados)
  YEHOUETOME (Benin)
  MOTSHOME (Botswana) (alelnök) (1)

  SANOU (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (alelnök)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (alelnök)
  MBUKU LAKA (Kongói Demokratikus Köztársaság)
  IBOVI (Kongói Köztársaság) (alelnök)
  SOUBANEH ATTEYE (Dzsibuti)
  NAIB (Eritrea)
  TOGA (Etiópia)
  VOCEA (Fidzsi) (1)

  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghána)
  NOEL (Grenada)
  BEAUPLAN (Haiti)
  KOMBO (Kenya)
  LEBAJOA (Lesotho) (alelnök)
  KOLLIE (Libéria) (alelnök)
  KAZEMBE (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (alelnök)
  DEERPALSING (Mauritius)
  OULD GUELAYE (Mauritánia)
  SITHOLE (Mozambik)
  VAN DER WALT (Namíbia)
  AHMED (Nigéria)
  OULANYAH (Uganda)
  JIMÉNEZ (Dominikai Köztársaság)
  POLISI (Ruanda) (alelnök)
  JEAN MARIE (Saint Lucia)
  SLATER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek)
  TAMAPUA (Szamoa)
  SALL (Szenegál)
  POOL (Seychelle-szigetek)
  BUNDU (Sierra Leone)
  MUSA (Szudán)
  PARMESSAR (Suriname)
  GAMEDZE (Szváziföld)
  NDUGAI (Tanzánia) (alelnök)
  WEIDOU (Csád)
  SANTOS (Kelet-Timor)
  KLASSOU (Togo)
  BAKER (Trinidad és Tobago)
  LEUELU (Tuvalu) (alelnök) (1)

  BUTUSOL (Vanuatu)
  KAKOMA (Zambia) (alelnök)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ATTARD-MONTALTO (2) (MARTIN nevében)
  BAUER
  BEARDER (2), (3)

  BINEV (LE PEN nevében)
  CHRISTENSEN
  DE KEYSER
  ENGEL
  FERREIRA, João (2), (3)

  GAHLER
  GURMAI (E. FERREIRA nevében)
  HAUG
  KACZMAREK
  KIIL-NIELSEN (3), (4)

  KLAß (VP)
  LEGUTKO
  LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

  MARTÍNEZ MARTÍNEZ (3), (4)

  MORGANTI (3), (4) (ROSSI nevében)
  NEDELCHEVA (3), (4)

  NEUSER
  PONGA (CARVALHO nevében)
  PROTASIEWICZ (KORHOLA nevében)
  RIVASI (alelnök)
  ROITHOVA (alelnök)
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SPERONI (VP) (3), (4)

  STRIFFLER
  THEOCHARUS (CASINI nevében)
  WŁOSOWICZ (NICHOLSON nevében)
  ZIMMER |
| MEGFIGYELŐK: |
| KUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASZKÁR

  SERAMILA |
| NIGER

  TONDYI |
| MEGHÍVOTTAK: |
| DÉL-SZUDÁN

  GARANG DEG
  ABYEI
  AJONGO
  BAYEH
  DERE
  VUGA |

ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), megbízott társelnök

MICHEL, társelnök

KLOPPER (Dél-Afrika) (1)

DOS SANTOS (Angola)

THOMPSON (Barbados)

YEHOUETOME (Benin)

MOTSHOME (Botswana) (alelnök) (1)

SANOU (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (alelnök)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (alelnök)

MBUKU LAKA (Kongói Demokratikus Köztársaság)

IBOVI (Kongói Köztársaság) (alelnök)

SOUBANEH ATTEYE (Dzsibuti)

NAIB (Eritrea)

TOGA (Etiópia)

VOCEA (Fidzsi) (1)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghána)

NOEL (Grenada)

BEAUPLAN (Haiti)

KOMBO (Kenya)

LEBAJOA (Lesotho) (alelnök)

KOLLIE (Libéria) (alelnök)

KAZEMBE (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (alelnök)

DEERPALSING (Mauritius)

OULD GUELAYE (Mauritánia)

SITHOLE (Mozambik)

VAN DER WALT (Namíbia)

AHMED (Nigéria)

OULANYAH (Uganda)

JIMÉNEZ (Dominikai Köztársaság)

POLISI (Ruanda) (alelnök)

JEAN MARIE (Saint Lucia)

SLATER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek)

TAMAPUA (Szamoa)

SALL (Szenegál)

POOL (Seychelle-szigetek)

BUNDU (Sierra Leone)

MUSA (Szudán)

PARMESSAR (Suriname)

GAMEDZE (Szváziföld)

NDUGAI (Tanzánia) (alelnök)

WEIDOU (Csád)

SANTOS (Kelet-Timor)

KLASSOU (Togo)

BAKER (Trinidad és Tobago)

LEUELU (Tuvalu) (alelnök) (1)

BUTUSOL (Vanuatu)

KAKOMA (Zambia) (alelnök)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ATTARD-MONTALTO (2) (MARTIN nevében)

BAUER

BEARDER (2), (3)

BINEV (LE PEN nevében)

CHRISTENSEN

DE KEYSER

ENGEL

FERREIRA, João (2), (3)

GAHLER

GURMAI (E. FERREIRA nevében)

HAUG

KACZMAREK

KIIL-NIELSEN (3), (4)

KLAß (VP)

LEGUTKO

LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (3), (4)

MORGANTI (3), (4) (ROSSI nevében)

NEDELCHEVA (3), (4)

NEUSER

PONGA (CARVALHO nevében)

PROTASIEWICZ (KORHOLA nevében)

RIVASI (alelnök)

ROITHOVA (alelnök)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SPERONI (VP) (3), (4)

STRIFFLER

THEOCHARUS (CASINI nevében)

WŁOSOWICZ (NICHOLSON nevében)

ZIMMER

MEGFIGYELŐK:

KUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASZKÁR

SERAMILA

NIGER

TONDYI

MEGHÍVOTTAK:

DÉL-SZUDÁN

GARANG DEG

ABYEI

AJONGO

BAYEH

DERE

VUGA

További jelen lévők:

DÉL-AFRIKA

MANAMELA

MULDER

SOOKLAL

ANGOLA

DA SILVA

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AKPOE

FIODENDJI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

BURUNDI

NIYUNGEKO

KAMERUN

DAOUDA

KOMBO GBERI

OWONA KONO

DZSIBUTI

OMAR ABDI SAID

ERITREA

TEKLE

ETIÓPIA

DABA

SEID

FIDZSI

VOCEA

GABON

MILEBOU

MABEDI

MANGOUALA

GHÁNA

ANTWI

HAITI

RICHE

LOUIS-JEUNE

DOLE

DENIUS

CHERY

DOREUS

KENYA

AFFEY

KEMBI-GITTURA

LABOSO

LIBÉRIA

DUNAH

MALAWI

CITEYEYE

MALI

BA

SYLLA

MAURITIUS

KOONJUL

MAURITÁNIA

ABDELLA

BILAL

GUELADIO

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

MOZAMBIK

MALENDZA

MANUEL

NAMÍBIA

NAHOLO

NIGÉRIA

BARAYA

IBRAHIM

MADWATTE

OKORIE

HAMZA

ESEDEME

BUKUOLA

UGANDA

AKOL

BIHANDE-BWAMBALE

MUJUNGU

KATENTA-APULI

RUANDA

MUKANKUSI

SZAMOA

CHAN TUNG

SZENEGÁL

SOW

SEYCHELLE-SZIGETEK

FOCK TAVE

SIERRA LEONE

KAMARA

TORTO

SZUDÁN

ABDEL MAGID AMIR

ABEL HALIM

OMER

OSMAN

SURINAME

CASTELEN

WANGSABESARI

ASABINA

SOMOHADJO

TANZÁNIA

MWANJELWA

CSÁD

ADJI

TEKILIO

DINGAOMAIBE

MOG-NANGAR

AFFONO

TOGO

AHOLOU

KPOYI

PENN

MENSAH

TSIMESSE

SOMENU

DRAMANI

AMEGNONAN

ANANI

GBONE

SAGBO

BEDABA

VANUATU

JOY

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

MUCHADA

AKCS-TANÁCS

OKELLO, nemzetközi ügyekért felelős államminiszter, külügyminiszter (Uganda), az AKCS-tanács soros elnöke

AZ UNIÓ TANÁCSA

STANOWSKI, fejlesztési együttműködésért felelős államtitkár-helyettes (Lengyelország), az Unió Tanácsának soros elnöke

AZ AKCS-NAGYKÖVETEK TANÁCSA

KATENTA-APULI

EURÓPAI BIZOTSSÁG

Andris PIEBALGS, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosa

EKSZ

COSTA PEREIRA

EGSZB

KING

FORNEA

COMESA

NKANAGU

AKCS-TITKÁRSÁG

CHAMBAS, társfőtitkár

EU-TITKÁRSÁG

AGUIRIANO NALDA, társfőtitkár

---

(1)  A nem parlamenti képviselő által képviselt országok.

(2)  A 2011. november 21-i ülésen jelen lévők.

(3)  A 2011. november 22-i ülésen jelen lévők.

(4)  A 2011. november 23-i ülésen jelen lévők.

---

III. MELLÉKLET

A 2011. NOVEMBER 21-I, HÉTFŐI ÜLÉS MELLÉKLETE

A nem parlamenti küldöttek akkreditálása

1.   Botswana

Tebogo Lily MOTSHOME

Nagykövet-helyettes

Botswana Nagykövetsége

Küldöttségvezető

2.   Fidzsi

Peceli V. VOCEA őexcellenciája

Nagykövet

A Fidzsi-szigetek Nagykövetsége

Küldöttségvezető

3.   Dél-Afrika

Lorenci KLOPPER

Politikai tanácsadó

Dél-Afrika Nagykövetsége

Küldöttségvezető

4.   Tuvalu

Tine LEUELU őexcellenciája

Nagykövet

Tuvalu Nagykövetsége

Küldöttségvezető

---

IV. MELLÉKLET

| — | Állásfoglalás a Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatásáról (ACP-EU/101.082/11/fin.) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás a Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatásáról (ACP-EU/101.082/11/fin.)

| — | Állásfoglalás az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatásáról az AKCS-országokban (ACP-EU/101.079/11/fin.) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatásáról az AKCS-országokban (ACP-EU/101.079/11/fin.)

| — | Állásfoglalás a fogyatékossággal élő személyek befogadásáról a fejlődő országokban (ACP-EU/100.954/11/fin.) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás a fogyatékossággal élő személyek befogadásáról a fejlődő országokban (ACP-EU/100.954/11/fin.)

| — | Állásfoglalás az élelmiszerválságról Afrika szarván, különösen Szomáliában (ACP-EU/101.112/11/fin.) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás az élelmiszerválságról Afrika szarván, különösen Szomáliában (ACP-EU/101.112/11/fin.)

| — | Állásfoglalás az arab tavasznak a szomszédos szubszaharai államokra gyakorolt hatásáról (ACP-EU/101.111/11/fin.) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás az arab tavasznak a szomszédos szubszaharai államokra gyakorolt hatásáról (ACP-EU/101.111/11/fin.)

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a Lisszaboni Szerződésnek az AKCS–EU partnerségre gyakorolt hatásáról

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2011. november 21–23-án Loméban (Togo) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2011. november 21–23-án Loméban (Togo) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonoui Partnerségi Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonoui Partnerségi Megállapodás),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel a Georgetowni Megállapodásra, amely hivatalosan létrehozta az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportját, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Georgetowni Megállapodásra, amely hivatalosan létrehozta az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportját,

| — | tekintettel az EUMSZ 208. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 208. cikkére,

| — | tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP–EU/101 082/11/fin.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP–EU/101 082/11/fin.),

| A. | mivel az AKCS–EU Cotonoui Partnerségi Megállapodás még mindig az együttműködés átfogó megközelítésének legjobb példája, amelynek hozzáadott értékét védelmezni kell, és mivel ezt a partnerséget – kölcsönös politikai kötelezettségvállalásként képviselt értékének növelésével – erősíteni, nem pedig gyengíteni kell; |
| --- | --- |

A.

mivel az AKCS–EU Cotonoui Partnerségi Megállapodás még mindig az együttműködés átfogó megközelítésének legjobb példája, amelynek hozzáadott értékét védelmezni kell, és mivel ezt a partnerséget – kölcsönös politikai kötelezettségvállalásként képviselt értékének növelésével – erősíteni, nem pedig gyengíteni kell;

| B. | mivel az AKCS-országok hosszú ideje az Európai Unió kiváltságos partnerei, és mivel a Lisszaboni Szerződésben a déli országokkal vállalt szolidaritást és a számukra nyújtott támogatást első alkalommal kezelték az Európai Unió identitásának alapvető szempontjaként; |
| --- | --- |

B.

mivel az AKCS-országok hosszú ideje az Európai Unió kiváltságos partnerei, és mivel a Lisszaboni Szerződésben a déli országokkal vállalt szolidaritást és a számukra nyújtott támogatást első alkalommal kezelték az Európai Unió identitásának alapvető szempontjaként;

| C. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése – az Európai Tanáccsal megosztott felelősség mellett – nagyobb hatásköröket ruház az Európai Parlamentre az Európai Unió szakpolitikáinak és fellépéseinek negyven alapvető új területén; |
| --- | --- |

C.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése – az Európai Tanáccsal megosztott felelősség mellett – nagyobb hatásköröket ruház az Európai Parlamentre az Európai Unió szakpolitikáinak és fellépéseinek negyven alapvető új területén;

| D. | mivel annak ténye, hogy a Lisszaboni Szerződésből törölték az AKCS-országokra vonatkozó kifejezett utalást azt jelenti, hogy mindkét félnek újra meg kell határoznia közös érdekeit annak biztosítása érdekében, hogy megszilárdítsák az 1975 óta fennálló partnerségben rejlő értéket; |
| --- | --- |

D.

mivel annak ténye, hogy a Lisszaboni Szerződésből törölték az AKCS-országokra vonatkozó kifejezett utalást azt jelenti, hogy mindkét félnek újra meg kell határoznia közös érdekeit annak biztosítása érdekében, hogy megszilárdítsák az 1975 óta fennálló partnerségben rejlő értéket;

| E. | mivel a Lisszaboni Szerződés fokozottabb koordinációt ír elő az EU külső fellépései terén; |
| --- | --- |

E.

mivel a Lisszaboni Szerződés fokozottabb koordinációt ír elő az EU külső fellépései terén;

| F. | mivel a Lisszaboni Szerződés változásokat hozott abban a működési módban, ahogy az EU az Európai Külügyi Szolgálaton (EKSZ) keresztül jelenleg együttműködik az AKCS-csoporttal; mivel ezek a változások és különösen az, hogy az EKSZ-en belül és a Bizottság EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságának belső struktúrájában nincs AKCS-egység, hatást gyakorol majd az AKCS-országokhoz fűződő különleges partnerségre; |
| --- | --- |

F.

mivel a Lisszaboni Szerződés változásokat hozott abban a működési módban, ahogy az EU az Európai Külügyi Szolgálaton (EKSZ) keresztül jelenleg együttműködik az AKCS-csoporttal; mivel ezek a változások és különösen az, hogy az EKSZ-en belül és a Bizottság EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságának belső struktúrájában nincs AKCS-egység, hatást gyakorol majd az AKCS-országokhoz fűződő különleges partnerségre;

| G. | mivel az AKCS–EU kapcsolatok különböző elemek széles körén alapulnak, a fejlesztéstől kezdve a konfliktusmegelőzésig, a biztonságtól és stabilitástól kezdve az emberi jogok védelmezéséig; |
| --- | --- |

G.

mivel az AKCS–EU kapcsolatok különböző elemek széles körén alapulnak, a fejlesztéstől kezdve a konfliktusmegelőzésig, a biztonságtól és stabilitástól kezdve az emberi jogok védelmezéséig;

| H. | mivel a feltörekvő gazdaságok felemelkedése, a nemzetközi rendszerben a hatalmi egyensúly eltolódása és a szakpolitikai keretrendszerek növekvő száma – például a G77 és a G24 – rámutatott annak szükségességére, hogy megvizsgálják, az AKCS-csoport miként tudná a legjobban elérni politikai és gazdasági célkitűzéseit az EU–AKCS kapcsolatok által biztosított szakpolitikai kerettel párhuzamosan; |
| --- | --- |

H.

mivel a feltörekvő gazdaságok felemelkedése, a nemzetközi rendszerben a hatalmi egyensúly eltolódása és a szakpolitikai keretrendszerek növekvő száma – például a G77 és a G24 – rámutatott annak szükségességére, hogy megvizsgálják, az AKCS-csoport miként tudná a legjobban elérni politikai és gazdasági célkitűzéseit az EU–AKCS kapcsolatok által biztosított szakpolitikai kerettel párhuzamosan;

| I. | mivel a KPK-nak a nemzeti, regionális és nemzetközi szintű fejlesztéssel kapcsolatos politikai döntésekre és stratégiai választásokra gyakorolt befolyása továbbra is igen korlátozott, annak ellenére, hogy egyedülálló szerepet tölt be az észak–dél párbeszédben; |
| --- | --- |

I.

mivel a KPK-nak a nemzeti, regionális és nemzetközi szintű fejlesztéssel kapcsolatos politikai döntésekre és stratégiai választásokra gyakorolt befolyása továbbra is igen korlátozott, annak ellenére, hogy egyedülálló szerepet tölt be az észak–dél párbeszédben;

| J. | mivel az AKCS-csoport a világ államainak majdnem felét képviseli, de nincs szava a globális irányítási fórumokon – így például a G20-ban –, amelyekből kimaradnak a legszegényebb országok; |
| --- | --- |

J.

mivel az AKCS-csoport a világ államainak majdnem felét képviseli, de nincs szava a globális irányítási fórumokon – így például a G20-ban –, amelyekből kimaradnak a legszegényebb országok;

| K. | mivel az EU-tól kapott támogatás ugyan létfontosságú, az AKCS-országoknak meg kell ragadniuk a dél–dél együttműködés, valamint a kínai, indiai és brazíliai feltörekvő gazdaságokkal kötött partnerségek által kínált lehetőségeket is, hogy kiaknázzák azok óriási piacait a szegénységből kivezető kereskedelem eszközeként; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU-tól kapott támogatás ugyan létfontosságú, az AKCS-országoknak meg kell ragadniuk a dél–dél együttműködés, valamint a kínai, indiai és brazíliai feltörekvő gazdaságokkal kötött partnerségek által kínált lehetőségeket is, hogy kiaknázzák azok óriási piacait a szegénységből kivezető kereskedelem eszközeként;

| L. | mivel az AKCS-országok szempontjából a partnerek sokfélesége visszafordíthatatlan és általában véve előnyös folyamat, ugyanakkor mivel a nyersanyagok hozzáadott érték nélküli exportja – még több partner esetén is – lelassítja az AKCS-gazdaságok diverzifikációját és valódi fejlődését; |
| --- | --- |

L.

mivel az AKCS-országok szempontjából a partnerek sokfélesége visszafordíthatatlan és általában véve előnyös folyamat, ugyanakkor mivel a nyersanyagok hozzáadott érték nélküli exportja – még több partner esetén is – lelassítja az AKCS-gazdaságok diverzifikációját és valódi fejlődését;

| M. | mivel az EU regionális stratégiákat dolgozott ki az AKCS-csoport minden egyes régiójával, amelyek eltérő fejlődési szakaszban vannak, és e stratégiák közül kettő – folytatva a cotonoui hagyományt – közös stratégiává fejlődött; mivel ezek a stratégiák akár három elkülönítetten kezelt kapcsolattá is alakulhatnak, amikor a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 2020-ban lejár; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU regionális stratégiákat dolgozott ki az AKCS-csoport minden egyes régiójával, amelyek eltérő fejlődési szakaszban vannak, és e stratégiák közül kettő – folytatva a cotonoui hagyományt – közös stratégiává fejlődött; mivel ezek a stratégiák akár három elkülönítetten kezelt kapcsolattá is alakulhatnak, amikor a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 2020-ban lejár;

| N. | mivel a Cotonoui Partnerségi Megállapodás jövőjét a soron következő, 2014–2020-as többéves finanszírozási kerethez hozzájáruló tárgyalások is meghatározzák majd, amelyen keresztül az Európai Uniónak finanszírozást kell nyújtania külpolitikája számára; |
| --- | --- |

N.

mivel a Cotonoui Partnerségi Megállapodás jövőjét a soron következő, 2014–2020-as többéves finanszírozási kerethez hozzájáruló tárgyalások is meghatározzák majd, amelyen keresztül az Európai Uniónak finanszírozást kell nyújtania külpolitikája számára;

| 1. | emlékeztet arra, hogy az éppen most második alkalommal felülvizsgált Cotonoui Partnerségi Megállapodás elsődleges célkitűzései közé sorolható a szegénység felszámolása, a fenntartható fejlődés előmozdítása és az AKCS-országok globális gazdaságba való fokozatos integrációja; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az éppen most második alkalommal felülvizsgált Cotonoui Partnerségi Megállapodás elsődleges célkitűzései közé sorolható a szegénység felszámolása, a fenntartható fejlődés előmozdítása és az AKCS-országok globális gazdaságba való fokozatos integrációja;

| 2. | felszólítja az AKCS-csoportot és az Európai Uniót, hogy az AKCS-re történő kifejezett hivatkozásnak a Lisszaboni Szerződésből való törlése által kínált lehetőséget használják fel partnerségük újjáélesztésére; ezért felszólít a közös érdekű területek meghatározására, amilyen például az energia, az éghajlatváltozás és a migráció; |
| --- | --- |

2.

felszólítja az AKCS-csoportot és az Európai Uniót, hogy az AKCS-re történő kifejezett hivatkozásnak a Lisszaboni Szerződésből való törlése által kínált lehetőséget használják fel partnerségük újjáélesztésére; ezért felszólít a közös érdekű területek meghatározására, amilyen például az energia, az éghajlatváltozás és a migráció;

| 3. | a demokratikus folyamatban tett pozitív előrelépésként ismeri el a Lisszaboni Szerződést, amely lehetővé teszi az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés számára, hogy hatékonyabban valósítsa meg a mindkét fél szempontjából kedvező változások elérésére irányuló törekvését; |
| --- | --- |

3.

a demokratikus folyamatban tett pozitív előrelépésként ismeri el a Lisszaboni Szerződést, amely lehetővé teszi az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés számára, hogy hatékonyabban valósítsa meg a mindkét fél szempontjából kedvező változások elérésére irányuló törekvését;

| 4. | reméli, hogy az EU külpolitikája – amelynek a szegénység felszámolása és ezáltal a fejlesztéspolitika is szerves részét képezi – összekapcsolja a rendelkezésére álló valamennyi eszközt a béke politikájának előmozdítására; |
| --- | --- |

4.

reméli, hogy az EU külpolitikája – amelynek a szegénység felszámolása és ezáltal a fejlesztéspolitika is szerves részét képezi – összekapcsolja a rendelkezésére álló valamennyi eszközt a béke politikájának előmozdítására;

| 5. | úgy véli, hogy az AKCS-csoportnak politikailag meg kell erősödnie, miközben az EU-nak készen kell állnia az AKCS-országokhoz fűződő partnerségének felülvizsgálatára és megújítására, túllépve az adományozó-kedvezményezett viszonyon egy partneri kapcsolat felé; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az AKCS-csoportnak politikailag meg kell erősödnie, miközben az EU-nak készen kell állnia az AKCS-országokhoz fűződő partnerségének felülvizsgálatára és megújítására, túllépve az adományozó-kedvezményezett viszonyon egy partneri kapcsolat felé;

| 6. | üdvözli az AKCS-csoport 2020 utáni jövőbeli kilátásaival foglalkozó nagyköveti munkacsoport kinevezését; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az AKCS-csoport 2020 utáni jövőbeli kilátásaival foglalkozó nagyköveti munkacsoport kinevezését;

| 7. | üdvözli, hogy informális munkacsoport jött létre az EKSZ és a EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság között azzal a céllal, hogy megerősítsék az AKCS–EU partnerséget; felszólítja ezt a csoportot, hogy rendszeresen tájékoztassa munkájáról a KPK tagjait; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy informális munkacsoport jött létre az EKSZ és a EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság között azzal a céllal, hogy megerősítsék az AKCS–EU partnerséget; felszólítja ezt a csoportot, hogy rendszeresen tájékoztassa munkájáról a KPK tagjait;

| 8. | felszólítja az EU-t, hogy segítse a különböző térségek közötti, AKCS-n belüli együttműködés megerősítését olyan területeken, mint az élelmezésbiztonság, a technológiai transzfer, az infrastruktúra, az éghajlatvédelem, a migráció, a kereskedelem, a tudomány, a béke, a biztonság és a demokratizálódás; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az EU-t, hogy segítse a különböző térségek közötti, AKCS-n belüli együttműködés megerősítését olyan területeken, mint az élelmezésbiztonság, a technológiai transzfer, az infrastruktúra, az éghajlatvédelem, a migráció, a kereskedelem, a tudomány, a béke, a biztonság és a demokratizálódás;

| 9. | úgy véli, hogy az elfogadott jelentések nyomon követése a döntések végrehajtásával összefüggésben a KPK megerősítésének fontos munkaeszköze; e tekintetben javasolja, hogy a két társelőadó kövesse nyomon az állásfoglalásokat, valamint rendszeresen tájékoztassák adott bizottságaikat a megtett előrelépésről és a felmerülő nehézségekről; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az elfogadott jelentések nyomon követése a döntések végrehajtásával összefüggésben a KPK megerősítésének fontos munkaeszköze; e tekintetben javasolja, hogy a két társelőadó kövesse nyomon az állásfoglalásokat, valamint rendszeresen tájékoztassák adott bizottságaikat a megtett előrelépésről és a felmerülő nehézségekről;

| 10. | úgy véli, hogy végső soron az AKCS-országoknak olyan nemzetközi partnerségekre kell lépniük, amelyek összhangban állnak fejlesztési törekvéseikkel és kapacitásaikkal; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy végső soron az AKCS-országoknak olyan nemzetközi partnerségekre kell lépniük, amelyek összhangban állnak fejlesztési törekvéseikkel és kapacitásaikkal;

| 11. | emlékeztet arra, hogy az AKCS-országok csoportja az Egyesült Nemzetek tagjainak 40%-át teszi ki; ezért hangsúlyozza, hogy az AKCS-csoportnak meg erősítenie kell identitását annak érdekében, hogy jelenlétét éreztesse a nemzetközi színtéren; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy az AKCS-országok csoportja az Egyesült Nemzetek tagjainak 40%-át teszi ki; ezért hangsúlyozza, hogy az AKCS-csoportnak meg erősítenie kell identitását annak érdekében, hogy jelenlétét éreztesse a nemzetközi színtéren;

| 12. | osztja azt a véleményt, hogy mind az AKCS-országok, mind pedig az EU még távolról sem aknázták ki teljes körűen a privilegizált partnerségük kínálta lehetőségeket az olyan kérdésekben történő befolyásgyakorlás érdekében, mint az ENSZ, a Világbank és az IMF reformja, a G20-ak és az UNFCCC-vel kapcsolatos tárgyalások, és minden erőfeszítést meg kell tenniük, hogy ebbe az irányba haladjanak tovább; |
| --- | --- |

12.

osztja azt a véleményt, hogy mind az AKCS-országok, mind pedig az EU még távolról sem aknázták ki teljes körűen a privilegizált partnerségük kínálta lehetőségeket az olyan kérdésekben történő befolyásgyakorlás érdekében, mint az ENSZ, a Világbank és az IMF reformja, a G20-ak és az UNFCCC-vel kapcsolatos tárgyalások, és minden erőfeszítést meg kell tenniük, hogy ebbe az irányba haladjanak tovább;

| 13. | felkéri az AKCS-országokat, hogy széles körben alkalmazzák a Cotonoui Megállapodás 12. cikkét annak érdekében, hogy a lehető legteljesebben éljenek azon közösségi politikák befolyásolásának lehetőségével, amelyek hatással vannak saját fejlődésükre; e célból kéri az AKCS parlamenti képviselőket, hogy alakítsanak ki szorosabb kapcsolatokat európai parlamenti kollégáikkal; |
| --- | --- |

13.

felkéri az AKCS-országokat, hogy széles körben alkalmazzák a Cotonoui Megállapodás 12. cikkét annak érdekében, hogy a lehető legteljesebben éljenek azon közösségi politikák befolyásolásának lehetőségével, amelyek hatással vannak saját fejlődésükre; e célból kéri az AKCS parlamenti képviselőket, hogy alakítsanak ki szorosabb kapcsolatokat európai parlamenti kollégáikkal;

| 14. | kéri, hogy tulajdonítsanak központi és stratégiai szerepet az országstratégiai dokumentumoknak és a regionális stratégiai dokumentumoknak a KPK bizottságainak munkája során, hogy azok részt vehessenek az említett dokumentumokban meghatározott célok előkészítésében és elérésében; |
| --- | --- |

14.

kéri, hogy tulajdonítsanak központi és stratégiai szerepet az országstratégiai dokumentumoknak és a regionális stratégiai dokumentumoknak a KPK bizottságainak munkája során, hogy azok részt vehessenek az említett dokumentumokban meghatározott célok előkészítésében és elérésében;

| 15. | úgy véli, hogy Európa nemzeti parlamentjeinek a Lisszaboni Szerződésben előírt megerősített szerepéhez hasonlóan az AKCS-országok nemzeti parlamentjeinek is jobban érvényt kell szerezniük maguknak annak érdekében, hogy megerősítsék a nemzeti döntéshozatali folyamatokra gyakorolt befolyásukat; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy Európa nemzeti parlamentjeinek a Lisszaboni Szerződésben előírt megerősített szerepéhez hasonlóan az AKCS-országok nemzeti parlamentjeinek is jobban érvényt kell szerezniük maguknak annak érdekében, hogy megerősítsék a nemzeti döntéshozatali folyamatokra gyakorolt befolyásukat;

| 16. | úgy véli, hogy az AKCS-t mint csoportosulást erősítené, ha tagjainak közös érdekeit előmozdítanák a Kereskedelmi Világszervezetben, mivel egy erősebb csoport befolyásolhatná a nyersanyagok és élelmiszerek árát, biztosíthatná a fontos piacok védelmét, valamint intézkedéseket követelhetne az európai és egyesült államokbeli támogatásokkal szemben; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az AKCS-t mint csoportosulást erősítené, ha tagjainak közös érdekeit előmozdítanák a Kereskedelmi Világszervezetben, mivel egy erősebb csoport befolyásolhatná a nyersanyagok és élelmiszerek árát, biztosíthatná a fontos piacok védelmét, valamint intézkedéseket követelhetne az európai és egyesült államokbeli támogatásokkal szemben;

| 17. | emlékeztet arra, hogy az afrikai, karibi és csendes-óceáni térségre irányuló három uniós regionális stratégiának, valamint a Dél-Afrikára irányuló uniós stratégiának azt kell célként kitűznie, hogy megerősítsék az AKCS–EU partnerség kulcsfontosságú pilléreit a Cotonoui Partnerségi Megállapodásban meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy az afrikai, karibi és csendes-óceáni térségre irányuló három uniós regionális stratégiának, valamint a Dél-Afrikára irányuló uniós stratégiának azt kell célként kitűznie, hogy megerősítsék az AKCS–EU partnerség kulcsfontosságú pilléreit a Cotonoui Partnerségi Megállapodásban meghatározottak szerint;

| 18. | felszólítja az Európai Uniót, hogy az AKCS-országokban működő küldöttségeit lássa el az új hatásköreik gyakorlásához szükséges humán és pénzügyi erőforrásokkal; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az Európai Uniót, hogy az AKCS-országokban működő küldöttségeit lássa el az új hatásköreik gyakorlásához szükséges humán és pénzügyi erőforrásokkal;

| 19. | emlékeztet arra, hogy ami a kereskedelmet illeti, immár az Európai Parlament jóváhagyása szükséges a kereskedelmi megállapodások elfogadásához; ezért javasolja, hogy komolyan fontolják meg annak lehetőségét, hogy a KPK napirendjére felveszik a tárgyalás alatt álló kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos vitákat; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy ami a kereskedelmet illeti, immár az Európai Parlament jóváhagyása szükséges a kereskedelmi megállapodások elfogadásához; ezért javasolja, hogy komolyan fontolják meg annak lehetőségét, hogy a KPK napirendjére felveszik a tárgyalás alatt álló kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos vitákat;

| 20. | emlékeztet arra, hogy az AKCS-csoportnak kollektív humán és természeti erőforrásaira, az EU-hoz fűződő történelmi kapcsolataira és a feltörekvő gazdaságokhoz való közelségére alapozva globális szereplőként kell érvényt szereznie magának; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy az AKCS-csoportnak kollektív humán és természeti erőforrásaira, az EU-hoz fűződő történelmi kapcsolataira és a feltörekvő gazdaságokhoz való közelségére alapozva globális szereplőként kell érvényt szereznie magának;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés által az Európai Parlamentre ruházott új hatásköröket az AKCS–EU kapcsolatok parlamenti dimenziójának erősítésére kell felhasználni, amelynek sarokkövét a Közös Parlamenti Közgyűlés képezi; reméli, hogy ez a parlamenti dimenzió tükröződni fog az EFA költségvetésében és abban is, hogy jobban tájékoztatják az AKCS parlamenti képviselőket az Európai Unió által végrehajtott nemzeti és regionális stratégiákról és az EU egyéb pénzügyi eszközeinek az AKCS-országokban való felhasználásáról; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés által az Európai Parlamentre ruházott új hatásköröket az AKCS–EU kapcsolatok parlamenti dimenziójának erősítésére kell felhasználni, amelynek sarokkövét a Közös Parlamenti Közgyűlés képezi; reméli, hogy ez a parlamenti dimenzió tükröződni fog az EFA költségvetésében és abban is, hogy jobban tájékoztatják az AKCS parlamenti képviselőket az Európai Unió által végrehajtott nemzeti és regionális stratégiákról és az EU egyéb pénzügyi eszközeinek az AKCS-országokban való felhasználásáról;

| 22. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Unió Bizottságának és a Pánafrikai Parlamentnek. |
| --- | --- |

22.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Unió Bizottságának és a Pánafrikai Parlamentnek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (2)

az AKCS-országokban az adósság fejlesztési finanszírozásra gyakorolt hatásáról

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2011. november 21–23-án Loméban (Togo) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2011. november 21–23-án Loméban (Togo) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, valamint 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált AKCS–EU partnerségi megállapodásra, és különösen annak 60. és 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, valamint 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált AKCS–EU partnerségi megállapodásra, és különösen annak 60. és 66. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely meghatározza a millenniumi fejlesztési célokat (MFC-k) mint a szegénység és éhínség felszámolása érdekében a nemzetközi közösség által együttesen meghatározott célkitűzéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely meghatározza a millenniumi fejlesztési célokat (MFC-k) mint a szegénység és éhínség felszámolása érdekében a nemzetközi közösség által együttesen meghatározott célkitűzéseket,

| — | tekintettel a 2002. március 18–22-én a mexikói Monterreyben megrendezett nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott monterreyi konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002. március 18–22-én a mexikói Monterreyben megrendezett nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott monterreyi konszenzusra,

| — | tekintettel az innovatív finanszírozásról 2009. május 28–29-én Párizsban rendezett konferenciára és a fejlesztési finanszírozásról 2008. november 28. és december 2. között Dohában tartott nemzetközi konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az innovatív finanszírozásról 2009. május 28–29-én Párizsban rendezett konferenciára és a fejlesztési finanszírozásról 2008. november 28. és december 2. között Dohában tartott nemzetközi konferenciára,

| — | tekintettel a súlyosan eladósodott szegény országokra (HIPC) irányuló, az IMF és a Világbank által 1996-ban annak biztosítása céljából elindított kezdeményezésre, hogy egyetlen szegény ország se szembesüljön olyan adósságteherrel, amelyet nem tud kezelni, |
| --- | --- |

—

tekintettel a súlyosan eladósodott szegény országokra (HIPC) irányuló, az IMF és a Világbank által 1996-ban annak biztosítása céljából elindított kezdeményezésre, hogy egyetlen szegény ország se szembesüljön olyan adósságteherrel, amelyet nem tud kezelni,

| — | tekintettel a G8-ak által 2005 júniusában elindított többoldalú adósságcsökkentési kezdeményezésre (MDRI), |
| --- | --- |

—

tekintettel a G8-ak által 2005 júniusában elindított többoldalú adósságcsökkentési kezdeményezésre (MDRI),

| — | tekintettel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) a felelősségteljes szuverén hitelezés és hitelfelvétel előmozdításáról szóló elvei 2011. április 26-i tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) a felelősségteljes szuverén hitelezés és hitelfelvétel előmozdításáról szóló elvei 2011. április 26-i tervezetére,

| — | tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra (3),

| — | tekintettel „A fejlődő országok támogatása a válság kezelésében – Merre indul el az EU Doha után? Milyen kilátásai vannak a 2010-es és 2015-ös uniós célok elérésének?” című, 2009. április 15-i bizottsági személyzeti munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fejlődő országok támogatása a válság kezelésében – Merre indul el az EU Doha után? Milyen kilátásai vannak a 2010-es és 2015-ös uniós célok elérésének?” című, 2009. április 15-i bizottsági személyzeti munkadokumentumra,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (2010/2102 (INI)) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (2010/2102 (INI)) (4),

| — | tekintettel a Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/101.079/11/fin), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/101.079/11/fin),

| A. | mivel a globális válság a szuverén adósságszint növekedéséhez vezetett számos országban világszerte, és mivel az AKCS-országok egyharmada adósságtörlesztési nehézségekkel küzd, illetve annak komoly kockázatával szembesül; |
| --- | --- |

A.

mivel a globális válság a szuverén adósságszint növekedéséhez vezetett számos országban világszerte, és mivel az AKCS-országok egyharmada adósságtörlesztési nehézségekkel küzd, illetve annak komoly kockázatával szembesül;

| B. | mivel a magas adósságszolgálat akadályozhatja a fejlődést azáltal, hogy jelentős költségvetési erőforrásokat von el és/vagy csökkenti az állami szociális szolgáltatásokra irányuló befektetéseket és a szegénységgel kapcsolatos állami kiadásokat; mivel az adósságszolgálat egyúttal csökkentheti a gazdasági növekedés ösztönzéséhez szükséges befektetéseket; |
| --- | --- |

B.

mivel a magas adósságszolgálat akadályozhatja a fejlődést azáltal, hogy jelentős költségvetési erőforrásokat von el és/vagy csökkenti az állami szociális szolgáltatásokra irányuló befektetéseket és a szegénységgel kapcsolatos állami kiadásokat; mivel az adósságszolgálat egyúttal csökkentheti a gazdasági növekedés ösztönzéséhez szükséges befektetéseket;

| C. | mivel a kereskedelemben a gazdasági növekedés 1%-a háromszor nagyobb, mint az állami fejlesztési segély; |
| --- | --- |

C.

mivel a kereskedelemben a gazdasági növekedés 1%-a háromszor nagyobb, mint az állami fejlesztési segély;

| D. | mivel az adományozóknak támogatniuk kell az AKCS-országokat a hosszú távon fenntartható adósságszint elérésében és megőrzésében, ezáltal erősítve a szegénység csökkentésére és a növekedés előmozdítására irányuló erőfeszítéseiket; mivel – tekintve, hogy ez az eset áll fenn – dicséretes, hogy a hitelezők Párizsi Klubja 2010 júliusában törölte a Seychelle-szigetek adósságának második részletét, segítséget nyújtva az ország számára abban, hogy fenntartható alapokra helyezze adósságát; |
| --- | --- |

D.

mivel az adományozóknak támogatniuk kell az AKCS-országokat a hosszú távon fenntartható adósságszint elérésében és megőrzésében, ezáltal erősítve a szegénység csökkentésére és a növekedés előmozdítására irányuló erőfeszítéseiket; mivel – tekintve, hogy ez az eset áll fenn – dicséretes, hogy a hitelezők Párizsi Klubja 2010 júliusában törölte a Seychelle-szigetek adósságának második részletét, segítséget nyújtva az ország számára abban, hogy fenntartható alapokra helyezze adósságát;

| E. | mivel az adósságcsökkentés a 8. millenniumi fejlesztési cél egyik törekvése, amely kifejezetten arra irányul, hogy nemzeti és nemzetközi intézkedések segítségével átfogóan kezelje a fejlődő országok adósságproblémáit az adósságállomány hosszú távú fenntarthatósága érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel az adósságcsökkentés a 8. millenniumi fejlesztési cél egyik törekvése, amely kifejezetten arra irányul, hogy nemzeti és nemzetközi intézkedések segítségével átfogóan kezelje a fejlődő országok adósságproblémáit az adósságállomány hosszú távú fenntarthatósága érdekében;

| F. | mivel jelenleg a fejlődő országok számára a legfontosabb nemzetközi adósságcsökkentési eszközök közé sorolható a súlyosan eladósodott szegény országokra (HIPC) irányuló kezdeményezés és a többoldalú adósságcsökkentési kezdeményezés (MDRI); mivel 2010 decemberétől a HIPC-kezdeményezés keretében 36 ország – ebből 32 afrikai ország – esetében hagytak jóvá adósságcsökkentési csomagot, fokozatosan 72 milliárd USD adósságszolgálati könnyítést biztosítva; mivel az Európai Bizottság és az EU tagállamai viselik a HIPC és az MDRI költségének oroszlánrészét; |
| --- | --- |

F.

mivel jelenleg a fejlődő országok számára a legfontosabb nemzetközi adósságcsökkentési eszközök közé sorolható a súlyosan eladósodott szegény országokra (HIPC) irányuló kezdeményezés és a többoldalú adósságcsökkentési kezdeményezés (MDRI); mivel 2010 decemberétől a HIPC-kezdeményezés keretében 36 ország – ebből 32 afrikai ország – esetében hagytak jóvá adósságcsökkentési csomagot, fokozatosan 72 milliárd USD adósságszolgálati könnyítést biztosítva; mivel az Európai Bizottság és az EU tagállamai viselik a HIPC és az MDRI költségének oroszlánrészét;

| G. | mivel a HIPC és az MDRI hamarosan véget ér, és ezért szakpolitikai reformokra, valamint a hitelfelvétellel, illetve az adósságkezeléssel és -rendezéssel foglalkozó új nemzetközi mechanizmusokra van szükség; |
| --- | --- |

G.

mivel a HIPC és az MDRI hamarosan véget ér, és ezért szakpolitikai reformokra, valamint a hitelfelvétellel, illetve az adósságkezeléssel és -rendezéssel foglalkozó új nemzetközi mechanizmusokra van szükség;

| H. | mivel a jövőbeli adósságkezelési és a fenntarthatósági mechanizmusok nem alapulhatnak csupán pénzügyi megfontolásokon, hanem számolniuk kell az eladósodott fejlődő országoknak a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez szükséges kiadásaival is; |
| --- | --- |

H.

mivel a jövőbeli adósságkezelési és a fenntarthatósági mechanizmusok nem alapulhatnak csupán pénzügyi megfontolásokon, hanem számolniuk kell az eladósodott fejlődő országoknak a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez szükséges kiadásaival is;

| I. | mivel az AKCS-országok felügyeleti szerveinek, így például a legfelsőbb ellenőrzési intézményeknek, parlamenteknek és civil társadalmi szervezeteknek fontos szerepet kell játszaniuk a költségvetési források kormányzati felhasználásának nyomon követésében, ezáltal mérsékelve az állami forrásokkal folytatott rossz gazdálkodást; |
| --- | --- |

I.

mivel az AKCS-országok felügyeleti szerveinek, így például a legfelsőbb ellenőrzési intézményeknek, parlamenteknek és civil társadalmi szervezeteknek fontos szerepet kell játszaniuk a költségvetési források kormányzati felhasználásának nyomon követésében, ezáltal mérsékelve az állami forrásokkal folytatott rossz gazdálkodást;

| J. | mivel a felelősségteljes kormányzás, a jogállamiság és az átláthatóság elengedhetetlen az állami források megfelelő kezeléséhez és az adósságállomány fenntarthatóságához; |
| --- | --- |

J.

mivel a felelősségteljes kormányzás, a jogállamiság és az átláthatóság elengedhetetlen az állami források megfelelő kezeléséhez és az adósságállomány fenntarthatóságához;

| K. | mivel valamennyi hitelező felelősségteljes magatartása döntő fontosságú a fenntartható, minőségi pénzgazdálkodás előmozdításához; |
| --- | --- |

K.

mivel valamennyi hitelező felelősségteljes magatartása döntő fontosságú a fenntartható, minőségi pénzgazdálkodás előmozdításához;

| L. | mivel a globális gazdasági válság következtében az AKCS-országoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk az erőforrások hazai mozgósítására olyan eszközként, amely tompítja a szegénységcsökkentési stratégiáik végrehajtásához szükséges külföldi segélyek és külföldi finanszírozási források esetleges visszaesésének hatásait; |
| --- | --- |

L.

mivel a globális gazdasági válság következtében az AKCS-országoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk az erőforrások hazai mozgósítására olyan eszközként, amely tompítja a szegénységcsökkentési stratégiáik végrehajtásához szükséges külföldi segélyek és külföldi finanszírozási források esetleges visszaesésének hatásait;

| 1. | felszólítja az EU-t és más adományozókat, hogy léptessenek életbe egy sor iránymutatást a felelős finanszírozásra vonatkozóan, különösen a globális pénzügyi válság idején, amely a továbbgyűrűző hatások – nevezetesen a globális kereskedelem szűkülése és az árukivitel ehhez kapcsolódó összeomlása – révén súlyosbítja a fejlődő országok adóssághelyzetét; |
| --- | --- |

1.

felszólítja az EU-t és más adományozókat, hogy léptessenek életbe egy sor iránymutatást a felelős finanszírozásra vonatkozóan, különösen a globális pénzügyi válság idején, amely a továbbgyűrűző hatások – nevezetesen a globális kereskedelem szűkülése és az árukivitel ehhez kapcsolódó összeomlása – révén súlyosbítja a fejlődő országok adóssághelyzetét;

| 2. | felszólítja az EU-t, az AKCS-csoportot és az AKCS regionális szervezeteket, hogy az illetékes nemzetközi szervezetekkel együttműködve dolgozzanak ki közösen egy modellt az eladósodott országok megfelelő adósságkiegyenlítési mechanizmusára a társadalmi-gazdasági helyzetük független hatásvizsgálata alapján, ezáltal szűkítve az adósságkönnyítéssel kapcsolatos döntéshozatal túlpolitizálásának lehetőségét, beleértve az adományozók oldalán (visszaadott jutalékok formájában) jelentkező esetleges korrupciót is; véleménye szerint ez lehetővé teszi az adományozók számára, hogy eseti alapon figyelembe vegyék a partner AKCS-ország sajátos helyzetét és általános fejlettségi szintjét; úgy véli, hogy az adósságkiegyenlítési mechanizmus az adósságelengedés, az adósságátütemezés, az adósságtörlesztés vagy e lehetőségek valamilyen kombinációjának formáját öltheti; |
| --- | --- |

2.

felszólítja az EU-t, az AKCS-csoportot és az AKCS regionális szervezeteket, hogy az illetékes nemzetközi szervezetekkel együttműködve dolgozzanak ki közösen egy modellt az eladósodott országok megfelelő adósságkiegyenlítési mechanizmusára a társadalmi-gazdasági helyzetük független hatásvizsgálata alapján, ezáltal szűkítve az adósságkönnyítéssel kapcsolatos döntéshozatal túlpolitizálásának lehetőségét, beleértve az adományozók oldalán (visszaadott jutalékok formájában) jelentkező esetleges korrupciót is; véleménye szerint ez lehetővé teszi az adományozók számára, hogy eseti alapon figyelembe vegyék a partner AKCS-ország sajátos helyzetét és általános fejlettségi szintjét; úgy véli, hogy az adósságkiegyenlítési mechanizmus az adósságelengedés, az adósságátütemezés, az adósságtörlesztés vagy e lehetőségek valamilyen kombinációjának formáját öltheti;

| 3. | felszólítja az adományozókat, hogy a partner AKCS-országgal közösen határozzák meg az adósságkiegyenlítési rendszeréhez kapcsolódó sajátos feltételeket, hogy megfelelő egyensúlyt teremtsenek az adósságszolgálati kötelezettség és a lakosság alapvető szükségleteinek ellátására irányuló kötelezettség között, mivel a megbízható adósságkezelés a fenntartható fejlődés előfeltétele; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az adományozókat, hogy a partner AKCS-országgal közösen határozzák meg az adósságkiegyenlítési rendszeréhez kapcsolódó sajátos feltételeket, hogy megfelelő egyensúlyt teremtsenek az adósságszolgálati kötelezettség és a lakosság alapvető szükségleteinek ellátására irányuló kötelezettség között, mivel a megbízható adósságkezelés a fenntartható fejlődés előfeltétele;

| 4. | úgy véli, hogy az AKCS-kormányzatok által az adósságelengedés révén szerzett járulékos forrásokat a szociális kiadások növelésére kell fordítani olyan területeken, mint az alapfokú oktatás, az alapvető egészségügyi ellátás és a HIV/AIDS, ezáltal hozzájárulva a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a partner AKCS-országokkal közösen tárja fel annak lehetőségét, hogy az adósságot saját adósságcsökkentési rendszerük részeként vagy más rendszerekkel összekapcsolva a szociális szolgáltatásokra és közjavakra irányuló állami befektetéssé alakítsák; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az AKCS-kormányzatok által az adósságelengedés révén szerzett járulékos forrásokat a szociális kiadások növelésére kell fordítani olyan területeken, mint az alapfokú oktatás, az alapvető egészségügyi ellátás és a HIV/AIDS, ezáltal hozzájárulva a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a partner AKCS-országokkal közösen tárja fel annak lehetőségét, hogy az adósságot saját adósságcsökkentési rendszerük részeként vagy más rendszerekkel összekapcsolva a szociális szolgáltatásokra és közjavakra irányuló állami befektetéssé alakítsák;

| 5. | úgy véli, hogy amikor egy adott AKCS-ország esetében az adósságelengedést mérlegelik, ez történhet azzal a célzattal is, hogy az adósságelengedés hasznát a kkv-k elindításának finanszírozására fordítsák, amelyek létrehozása és növekedése a középosztály felemelkedésének és fejlődésének szükséges előfeltétele az AKCS-országokban; ezért felkéri a Bizottságot, hogy az AKCS-partnerországokkal együttműködve tárja fel annak a lehetőségét, hogy az AKCS adósságkiegyenlítési stratégiákat adott esetben átalakítsák vagy a kkv-be történő állami befektetésekre irányítsák át, figyelembe véve, hogy az ilyen típusú helyi vállalkozások nagyban hozzájárulhatnak a munkahelyteremtéshez és a hazai növekedéshez, ezáltal pedig az AKCS-országok adósságenyhítéséhez; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy amikor egy adott AKCS-ország esetében az adósságelengedést mérlegelik, ez történhet azzal a célzattal is, hogy az adósságelengedés hasznát a kkv-k elindításának finanszírozására fordítsák, amelyek létrehozása és növekedése a középosztály felemelkedésének és fejlődésének szükséges előfeltétele az AKCS-országokban; ezért felkéri a Bizottságot, hogy az AKCS-partnerországokkal együttműködve tárja fel annak a lehetőségét, hogy az AKCS adósságkiegyenlítési stratégiákat adott esetben átalakítsák vagy a kkv-be történő állami befektetésekre irányítsák át, figyelembe véve, hogy az ilyen típusú helyi vállalkozások nagyban hozzájárulhatnak a munkahelyteremtéshez és a hazai növekedéshez, ezáltal pedig az AKCS-országok adósságenyhítéséhez;

| 6. | szükségesnek tartja a hitelhez való hozzáférés előmozdítását, hogy garantálják az életképes vállalkozói környezetet; ezért felkéri az AKCS-országokat és a magánpartnereket, hogy hozzanak intézkedéseket az említett követelményre történő válaszadás érdekében; |
| --- | --- |

6.

szükségesnek tartja a hitelhez való hozzáférés előmozdítását, hogy garantálják az életképes vállalkozói környezetet; ezért felkéri az AKCS-országokat és a magánpartnereket, hogy hozzanak intézkedéseket az említett követelményre történő válaszadás érdekében;

| 7. | felszólítja a Bizottságot és az adományozó országokat, hogy segítsenek az AKCS-országoknak abban, hogy nemzeti fejlesztési stratégiáik keretében és a civil társadalom bevonásával megtervezzék nemzeti adósságstratégiáikat, előmozdítva különösen gazdaságuk egészséges szerkezetátalakítását, valamint a belső tőke- és megtakarításképzést; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot és az adományozó országokat, hogy segítsenek az AKCS-országoknak abban, hogy nemzeti fejlesztési stratégiáik keretében és a civil társadalom bevonásával megtervezzék nemzeti adósságstratégiáikat, előmozdítva különösen gazdaságuk egészséges szerkezetátalakítását, valamint a belső tőke- és megtakarításképzést;

| 8. | felszólítja az EU-t és az OECD-t, hogy ne bővítsék a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) fogalommeghatározását, és vessenek véget annak a gyakorlatnak, miszerint az adósságcsökkentést támogatási kiadásként számolják el; ugyanakkor felszólítja az EU-t, hogy az adósságcsökkentést más adósságkiegyenlítési rendszerekkel összekapcsolva a fejlődő országok igényeinek kezelésére szolgáló átfogó erőfeszítés részének tekintse; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az EU-t és az OECD-t, hogy ne bővítsék a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) fogalommeghatározását, és vessenek véget annak a gyakorlatnak, miszerint az adósságcsökkentést támogatási kiadásként számolják el; ugyanakkor felszólítja az EU-t, hogy az adósságcsökkentést más adósságkiegyenlítési rendszerekkel összekapcsolva a fejlődő országok igényeinek kezelésére szolgáló átfogó erőfeszítés részének tekintse;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy (az illetékes nemzetközi intézmények, így például az ENSZ ügynökségei, a Világbank, a Nemzetközi Valutaalap és az Európai Fejlesztésfinanszírozási Intézmények Szövetségének támogatásával) szorosan kövesse nyomon az AKCS-országok eladósodottsági rátájának alakulását és fejlesztési hatását, különös figyelmet fordítva a legkevésbé fejlett országok és a kis fejlődő szigetállamok helyzetére; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy (az illetékes nemzetközi intézmények, így például az ENSZ ügynökségei, a Világbank, a Nemzetközi Valutaalap és az Európai Fejlesztésfinanszírozási Intézmények Szövetségének támogatásával) szorosan kövesse nyomon az AKCS-országok eladósodottsági rátájának alakulását és fejlesztési hatását, különös figyelmet fordítva a legkevésbé fejlett országok és a kis fejlődő szigetállamok helyzetére;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy egy jelentés formájában rendszeresen tájékoztassa az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést a partner AKCS-országokkal létrejött adósságkiegyenlítési rendszerekről és azok a tekintetben kifejtett hatásáról, hogy az egyes országok mennyire képesek elérni a millenniumi fejlesztési célokat, különösen ami az éhínség és az alultápláltság elleni küzdelmet és az egészségügyi szolgáltatások biztosítását illeti; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy egy jelentés formájában rendszeresen tájékoztassa az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést a partner AKCS-országokkal létrejött adósságkiegyenlítési rendszerekről és azok a tekintetben kifejtett hatásáról, hogy az egyes országok mennyire képesek elérni a millenniumi fejlesztési célokat, különösen ami az éhínség és az alultápláltság elleni küzdelmet és az egészségügyi szolgáltatások biztosítását illeti;

| 11. | sürgeti az AKCS-partnerországokat, hogy mind külföldi, mind pedig hazai adósságuk esetében vegyék komolyan a megfelelő adósságszolgálatot; |
| --- | --- |

11.

sürgeti az AKCS-partnerországokat, hogy mind külföldi, mind pedig hazai adósságuk esetében vegyék komolyan a megfelelő adósságszolgálatot;

| 12. | úgy véli, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának – különösen a kereskedelemre, a fejlesztésre és a pénzügyi átláthatóságra irányuló szakpolitikák körében – az EU fejlesztési együttműködésének irányadó elvét kell képeznie, és alapul kell szolgálnia a felelős hitelezésre és hitelfelvételre vonatkozó normák kidolgozásához; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának – különösen a kereskedelemre, a fejlesztésre és a pénzügyi átláthatóságra irányuló szakpolitikák körében – az EU fejlesztési együttműködésének irányadó elvét kell képeznie, és alapul kell szolgálnia a felelős hitelezésre és hitelfelvételre vonatkozó normák kidolgozásához;

| 13. | felszólítja az AKCS-partnerországokat, hogy fokozzák hazai erőfeszítéseiket a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, a költségvetési ellenőrzés, valamint a korrupció, a csalás és az adóelkerülés elleni küzdelem vonatkozásában, és tartsák fenn a stabil gazdasági környezet kialakítására irányuló hosszú távú erőfeszítéseiket, mivel ilyen környezetre van szükség hazai pénzügyi piacaik és banki ágazatuk hatékonyabb fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az AKCS-partnerországokat, hogy fokozzák hazai erőfeszítéseiket a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, a költségvetési ellenőrzés, valamint a korrupció, a csalás és az adóelkerülés elleni küzdelem vonatkozásában, és tartsák fenn a stabil gazdasági környezet kialakítására irányuló hosszú távú erőfeszítéseiket, mivel ilyen környezetre van szükség hazai pénzügyi piacaik és banki ágazatuk hatékonyabb fejlesztése érdekében;

| 14. | úgy véli, hogy az AKCS-országoknak a fenntartható adózási rendszerek kialakítására és megvalósítására kell összpontosítaniuk, beleértve egy erős adóbeszedő szerv létrehozását is, amely felhatalmazással rendelkezik az állam alapvető érdekeinek megóvására azon összegekhez való hozzáférés terén, amelyeknek az állami finanszírozás elsődleges forrását kell képezniük; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az AKCS-országoknak a fenntartható adózási rendszerek kialakítására és megvalósítására kell összpontosítaniuk, beleértve egy erős adóbeszedő szerv létrehozását is, amely felhatalmazással rendelkezik az állam alapvető érdekeinek megóvására azon összegekhez való hozzáférés terén, amelyeknek az állami finanszírozás elsődleges forrását kell képezniük;

| 15. | elismeri a jogellenes pénzmozgások elleni küzdelem, valamint a szigorú finanszírozási és befektetési szabályok globális szintű kialakítása terén folytatott nemzetközi együttműködés fontos szerepét; emlékeztet a politikák fejlesztési célú koherenciája iránti uniós kötelezettségvállalásokra, és felszólítja az EU-t, hogy támogassa az AKCS-országokat a jogellenes pénzkiáramlás és a tőkekimenekítés elleni küzdelemben, mivel ez a hazai bevételek fejlesztési célú mozgósításának egyik fő akadálya; |
| --- | --- |

15.

elismeri a jogellenes pénzmozgások elleni küzdelem, valamint a szigorú finanszírozási és befektetési szabályok globális szintű kialakítása terén folytatott nemzetközi együttműködés fontos szerepét; emlékeztet a politikák fejlesztési célú koherenciája iránti uniós kötelezettségvállalásokra, és felszólítja az EU-t, hogy támogassa az AKCS-országokat a jogellenes pénzkiáramlás és a tőkekimenekítés elleni küzdelemben, mivel ez a hazai bevételek fejlesztési célú mozgósításának egyik fő akadálya;

| 16. | úgy véli, hogy az AKCS-országoknak törekedniük kell a befektetések számára kedvező környezet kialakítására, mégpedig olyan törvények kidolgozásával, amelyek garantálják a befektetők számára a befektetéshez szükséges jogbiztonságot; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az AKCS-országoknak törekedniük kell a befektetések számára kedvező környezet kialakítására, mégpedig olyan törvények kidolgozásával, amelyek garantálják a befektetők számára a befektetéshez szükséges jogbiztonságot;

| 17. | kéri az AKCS-országok közötti határokon átnyúló együttműködés fokozását az állami költségvetésük kidolgozásával, valamint annak a közjó érdekében történő felhasználása ellenőrzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréje terén; azt ajánlja, hogy a 11. EFA keretében a Bizottság irányozzon elő nagyobb finanszírozást az AKCS-országokban a technikai segítségnyújtásra és a kapacitásépítésre, amit a költségvetés megállapítására és ellenőrzésére, valamint az adósságkezelésre használnak fel; |
| --- | --- |

17.

kéri az AKCS-országok közötti határokon átnyúló együttműködés fokozását az állami költségvetésük kidolgozásával, valamint annak a közjó érdekében történő felhasználása ellenőrzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréje terén; azt ajánlja, hogy a 11. EFA keretében a Bizottság irányozzon elő nagyobb finanszírozást az AKCS-országokban a technikai segítségnyújtásra és a kapacitásépítésre, amit a költségvetés megállapítására és ellenőrzésére, valamint az adósságkezelésre használnak fel;

| 18. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Világbanknak, a Nemzetközi Valutaalapnak és az EU tagállamainak. |
| --- | --- |

18.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Világbanknak, a Nemzetközi Valutaalapnak és az EU tagállamainak.

ÁLLÁSFOGLALÁS (5)

a fejlődő országokban a fogyatékossággal élő személyek befogadásáról

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2011. november 21–23-án Loméban (Togo) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2011. november 21–23-án Loméban (Togo) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás) és különösen 8. cikkének (4) bekezdésére, amely a megkülönböztetésmentességgel foglalkozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás) és különösen 8. cikkének (4) bekezdésére, amely a megkülönböztetésmentességgel foglalkozik,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006-ban elfogadott ENSZ-egyezményre (CRPD) és különösen annak 32. cikkére, amely kimondja, hogy minden félnek bele kell foglalnia a fogyatékosság kérdéskörét és a fogyatékossággal élő személyeket a nemzetközi együttműködésre irányuló erőfeszítéseikbe, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006-ban elfogadott ENSZ-egyezményre (CRPD) és különösen annak 32. cikkére, amely kimondja, hogy minden félnek bele kell foglalnia a fogyatékosság kérdéskörét és a fogyatékossággal élő személyeket a nemzetközi együttműködésre irányuló erőfeszítéseikbe,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a fogyatékossággal élő személyek emberi jogairól szóló 2008. március 27-i 7/9. sz., 2009. március 26-i 10/7. sz., 2010. március 25-i 13/11. sz. és 2011. március 24-i 16/15. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a fogyatékossággal élő személyek emberi jogairól szóló 2008. március 27-i 7/9. sz., 2009. március 26-i 10/7. sz., 2010. március 25-i 13/11. sz. és 2011. március 24-i 16/15. sz. határozatára,

| — | tekintettel az EUMSZ 19. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkére, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 14. cikkére, amely megtiltja a megkülönböztetés minden formáját, valamint annak 21. és 26. cikkére, amelyek rögzítik a fogyatékossággal élő személyek jogait, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 19. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkére, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 14. cikkére, amely megtiltja a megkülönböztetés minden formáját, valamint annak 21. és 26. cikkére, amelyek rögzítik a fogyatékossággal élő személyek jogait,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek az AKCS-országokban a fogyatékossággal élők és az idősek jogairól szóló, 2001. november 1-jei állásfoglalására, valamint a fokvárosi közgyűlésen 2002. március 21-én elfogadott, az egészségügyi kérdésekről, a fiatalokról, az idősekről és a fogyatékossággal élő személyekről szóló állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek az AKCS-országokban a fogyatékossággal élők és az idősek jogairól szóló, 2001. november 1-jei állásfoglalására, valamint a fokvárosi közgyűlésen 2002. március 21-én elfogadott, az egészségügyi kérdésekről, a fiatalokról, az idősekről és a fogyatékossággal élő személyekről szóló állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Parlament fogyatékosságról és fejlesztésről szóló, 2006. január 19-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament fogyatékosságról és fejlesztésről szóló, 2006. január 19-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) és a Világbank 2011. júniusban közzétett, fogyatékosságról szóló világjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) és a Világbank 2011. júniusban közzétett, fogyatékosságról szóló világjelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira (MFC-k) és a 2010. évi MFC-csúcstalálkozónak „Az ígéret betartása: egyesülve a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében” című záródokumentumára (65/1. sz. határozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira (MFC-k) és a 2010. évi MFC-csúcstalálkozónak „Az ígéret betartása: egyesülve a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében” című záródokumentumára (65/1. sz. határozat),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló pekingi nyilatkozatra, amely magasabb életszínvonalra, egyenlő részvételre, valamint a megkülönböztető hozzáállások és gyakorlatok megszüntetésére szólít fel, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló pekingi nyilatkozatra, amely magasabb életszínvonalra, egyenlő részvételre, valamint a megkülönböztető hozzáállások és gyakorlatok megszüntetésére szólít fel,

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a millenniumi fejlesztési célokat (MFC-k) a nemzetközi közösség által közösen megállapított kritériumokként határozza meg a szegénység felszámolása érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a millenniumi fejlesztési célokat (MFC-k) a nemzetközi közösség által közösen megállapított kritériumokként határozza meg a szegénység felszámolása érdekében,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének (UNGA) „A millenniumi fejlesztési célok megvalósítása a fogyatékossággal élő személyek számára 2015-ig és azon túl” című, 65/186. sz. és 64/131. sz. határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének (UNGA) „A millenniumi fejlesztési célok megvalósítása a fogyatékossággal élő személyek számára 2015-ig és azon túl” című, 65/186. sz. és 64/131. sz. határozataira,

| — | tekintettel az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című dokumentumra (COM(2010) 636 végleges) és ennek a 2010–2015 közötti időszakra vonatkozó kezdeti végrehajtási tervére (SEC(2010) 1324 végleges), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című dokumentumra (COM(2010) 636 végleges) és ennek a 2010–2015 közötti időszakra vonatkozó kezdeti végrehajtási tervére (SEC(2010) 1324 végleges),

| — | tekintettel az EU küldöttségei és szolgálatai számára készült, a fogyatékosságról és fejlesztésről szóló európai uniós útmutatóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU küldöttségei és szolgálatai számára készült, a fogyatékosságról és fejlesztésről szóló európai uniós útmutatóra,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal 2009-ben közzétett, „A kirekesztés ára: a fogyatékossággal élő személyeknek a munka világából való kirekesztéséből eredő gazdasági következmények” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal 2009-ben közzétett, „A kirekesztés ára: a fogyatékossággal élő személyeknek a munka világából való kirekesztéséből eredő gazdasági következmények” című jelentésére,

| — | tekintettel az Ember és a Népek Jogainak Afrikai Chartája (1981) 18. cikkének (4) bekezdésére, amely kimondja, hogy a fogyatékossággal élő személyek egyedi védelmi intézkedésekre jogosultak, és tekintettel 16. cikkének (1) bekezdésére, amely előírja, hogy mindenkinek joga van az elérhető legmagasabb szintű fizikai és szellemi egészséghez, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ember és a Népek Jogainak Afrikai Chartája (1981) 18. cikkének (4) bekezdésére, amely kimondja, hogy a fogyatékossággal élő személyek egyedi védelmi intézkedésekre jogosultak, és tekintettel 16. cikkének (1) bekezdésére, amely előírja, hogy mindenkinek joga van az elérhető legmagasabb szintű fizikai és szellemi egészséghez,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élők afrikai évtizedére (2000–2009), a fogyatékossággal élők ázsiai és csendes-óceáni évtizedére (1993–2002), a fogyatékossággal élők új ázsiai és csendes-óceáni évtizedére (2003–2012) és a fogyatékossággal élők európai évére (2003), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élők afrikai évtizedére (2000–2009), a fogyatékossággal élők ázsiai és csendes-óceáni évtizedére (1993–2002), a fogyatékossággal élők új ázsiai és csendes-óceáni évtizedére (2003–2012) és a fogyatékossággal élők európai évére (2003),

| — | tekintettel a Szociális és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/100.954/11/fin), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/100.954/11/fin),

| A. | mivel a világon több mint egymilliárd ember – a népesség 15%-a – él a fogyatékosság valamilyen formájával (6); |
| --- | --- |

A.

mivel a világon több mint egymilliárd ember – a népesség 15%-a – él a fogyatékosság valamilyen formájával (6);

| B. | mivel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény szerint „fogyatékossággal élő személy minden olyan személy, aki hosszan tartó fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással él, amely számos egyéb akadállyal együtt korlátozhatja az adott személy teljes, hatékony és másokkal egyenlő társadalmi szerepvállalását”; |
| --- | --- |

B.

mivel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény szerint „fogyatékossággal élő személy minden olyan személy, aki hosszan tartó fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással él, amely számos egyéb akadállyal együtt korlátozhatja az adott személy teljes, hatékony és másokkal egyenlő társadalmi szerepvállalását”;

| C. | mivel a fogyatékosság jellemzően aránytalan mértékben sújtja a kiszolgáltatott népcsoportokat, ahol a fogyatékosság valószínűsége a szegénység előfordulásával együtt növekszik (Világjelentés a fogyatékosságtól, 2011); mivel a fogyatékosság ezért fejlesztési kérdés; |
| --- | --- |

C.

mivel a fogyatékosság jellemzően aránytalan mértékben sújtja a kiszolgáltatott népcsoportokat, ahol a fogyatékosság valószínűsége a szegénység előfordulásával együtt növekszik (Világjelentés a fogyatékosságtól, 2011); mivel a fogyatékosság ezért fejlesztési kérdés;

| D. | mivel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény célja „valamennyi emberi jog és alapvető szabadság teljes és egyenlő gyakorlásának előmozdítása, védelme és biztosítása valamennyi fogyatékossággal élő személy számára, és a velük született méltóság tiszteletben tartásának előmozdítása”; |
| --- | --- |

D.

mivel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény célja „valamennyi emberi jog és alapvető szabadság teljes és egyenlő gyakorlásának előmozdítása, védelme és biztosítása valamennyi fogyatékossággal élő személy számára, és a velük született méltóság tiszteletben tartásának előmozdítása”;

| E. | mivel az EU, annak 19 tagállama és 48 AKCS-ország már ratifikálta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményt (CRPD), és még sokkal többen aláírták azt; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU, annak 19 tagállama és 48 AKCS-ország már ratifikálta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményt (CRPD), és még sokkal többen aláírták azt;

| F. | mivel a nemzetközi jogi kötelezettségvállalások csak akkor hatékonyak, ha azok nemzeti jogszabályok és szakpolitikák támogatását élvezik; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemzetközi jogi kötelezettségvállalások csak akkor hatékonyak, ha azok nemzeti jogszabályok és szakpolitikák támogatását élvezik;

| G. | mivel a WHO és a Világbank a fogyatékossággal élő személyek kirekesztésének okai közé sorolja a nem megfelelő szakpolitikákat és előírásokat, a negatív hozzáállást, a szolgáltatásnyújtás hiányát, az elégtelen finanszírozást, továbbá az akadálymentesítés, a konzultáció és a szerepvállalás, valamint az adatok és bizonyítékok hiányát; |
| --- | --- |

G.

mivel a WHO és a Világbank a fogyatékossággal élő személyek kirekesztésének okai közé sorolja a nem megfelelő szakpolitikákat és előírásokat, a negatív hozzáállást, a szolgáltatásnyújtás hiányát, az elégtelen finanszírozást, továbbá az akadálymentesítés, a konzultáció és a szerepvállalás, valamint az adatok és bizonyítékok hiányát;

| H. | mivel a fogyatékkal élő személyek az élet minden területén tapasztalhatják a kirekesztést, beleértve a munkát, a közszolgáltatásokat, a közlekedést, a kommunikációt, az oktatást és az információszerzést; |
| --- | --- |

H.

mivel a fogyatékkal élő személyek az élet minden területén tapasztalhatják a kirekesztést, beleértve a munkát, a közszolgáltatásokat, a közlekedést, a kommunikációt, az oktatást és az információszerzést;

| I. | mivel azokban az országokban, ahol a várható élettartam meghaladja a 70 évet, az egyének közel 8 évet élnek le egy vagy több fogyatékossággal; |
| --- | --- |

I.

mivel azokban az országokban, ahol a várható élettartam meghaladja a 70 évet, az egyének közel 8 évet élnek le egy vagy több fogyatékossággal;

| J. | mivel számos fejlődő ország jelentős – bár részleges – előrelépést tett azon a téren, hogy bevonja a fogyatékossággal élő személyeket a fejlesztési projektekbe; |
| --- | --- |

J.

mivel számos fejlődő ország jelentős – bár részleges – előrelépést tett azon a téren, hogy bevonja a fogyatékossággal élő személyeket a fejlesztési projektekbe;

| K. | mivel a becslések szerint a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatási rátája globális viszonylatban fele a nem fogyatékkal élők körében mérhető aránynak, és a fejlődő országokban a munkaképes korú fogyatékossággal élők többsége munkanélküli és szegénységben él; |
| --- | --- |

K.

mivel a becslések szerint a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatási rátája globális viszonylatban fele a nem fogyatékkal élők körében mérhető aránynak, és a fejlődő országokban a munkaképes korú fogyatékossággal élők többsége munkanélküli és szegénységben él;

| L. | mivel a fogyatékossággal élők munkából való kirekesztése jelentős gazdasági következményekkel jár, amelyek az ILO becslései alapján elérik az afrikai országok GDP-jének 3–7%-át, és mivel az integráció költsége sokkal alacsonyabb a kirekesztés költségénél, hiszen ha a fogyatékossággal élő személyek teljes mértékben részt vehetnek a társadalomban, azzal lehetővé válik számukra, hogy önmagukról és másokról gondoskodjanak, valamint hozzájáruljanak a gazdasághoz; |
| --- | --- |

L.

mivel a fogyatékossággal élők munkából való kirekesztése jelentős gazdasági következményekkel jár, amelyek az ILO becslései alapján elérik az afrikai országok GDP-jének 3–7%-át, és mivel az integráció költsége sokkal alacsonyabb a kirekesztés költségénél, hiszen ha a fogyatékossággal élő személyek teljes mértékben részt vehetnek a társadalomban, azzal lehetővé válik számukra, hogy önmagukról és másokról gondoskodjanak, valamint hozzájáruljanak a gazdasághoz;

| M. | mivel a fogyatékossággal élők szervezetei sajátos szerepet töltenek be a fogyatékossággal élő személyek egyedi érdekeinek a politikusokkal és a nyilvánossággal szembeni képviseletében és kommunikációjában; |
| --- | --- |

M.

mivel a fogyatékossággal élők szervezetei sajátos szerepet töltenek be a fogyatékossággal élő személyek egyedi érdekeinek a politikusokkal és a nyilvánossággal szembeni képviseletében és kommunikációjában;

| N. | mivel a fogyatékossággal élő személyek egyenlőtlenségének hátterében kirekesztésük áll, legyen szó akár a törvény előtti megkülönböztetésükről, akár fizikai vagy kommunikációs akadályokról, illetve társadalmi megbélyegzésről vagy a politikai folyamatokban és költségvetésben tapasztalható láthatatlanságukról, és mivel a fogyatékossággal élő személyek társadalmi integrációjának két legfontosabb akadálya a láthatatlanságuk és a velük szembeni negatív hozzáállás; |
| --- | --- |

N.

mivel a fogyatékossággal élő személyek egyenlőtlenségének hátterében kirekesztésük áll, legyen szó akár a törvény előtti megkülönböztetésükről, akár fizikai vagy kommunikációs akadályokról, illetve társadalmi megbélyegzésről vagy a politikai folyamatokban és költségvetésben tapasztalható láthatatlanságukról, és mivel a fogyatékossággal élő személyek társadalmi integrációjának két legfontosabb akadálya a láthatatlanságuk és a velük szembeni negatív hozzáállás;

| O. | mivel a fogyatékossággal élő nők és lányok különösen kiszolgáltatottak, és esetükben a nem fogyatékkal élő nőkhöz képest háromszor nagyobb a valószínűsége annak, hogy nemi alapú erőszakkal szembesülnek; emlékeztet arra a veszélyes tendenciára, hogy ez az erőszaktétel valószínűleg be nem jelentett marad (7); |
| --- | --- |

O.

mivel a fogyatékossággal élő nők és lányok különösen kiszolgáltatottak, és esetükben a nem fogyatékkal élő nőkhöz képest háromszor nagyobb a valószínűsége annak, hogy nemi alapú erőszakkal szembesülnek; emlékeztet arra a veszélyes tendenciára, hogy ez az erőszaktétel valószínűleg be nem jelentett marad (7);

| 1. | sürgeti mindazon AKCS-országokat és uniós tagállamokat, amelyek eddig még nem írták alá és nem ratifikálták a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményt és annak fakultatív jegyzőkönyvét, hogy ezt fenntartások nélkül tegyék meg, és hozzanak létre hazai mechanizmusokat annak végrehajtására és nyomon követésére; |
| --- | --- |

1.

sürgeti mindazon AKCS-országokat és uniós tagállamokat, amelyek eddig még nem írták alá és nem ratifikálták a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményt és annak fakultatív jegyzőkönyvét, hogy ezt fenntartások nélkül tegyék meg, és hozzanak létre hazai mechanizmusokat annak végrehajtására és nyomon követésére;

| 2. | arra ösztönzi a parlamenti képviselőket, hogy működjenek együtt a nemzeti fogyatékosságügyi jogszabályok és tervek parlamenti elfogadásának biztosítása érdekében, többek között a költségvetések ellenőrzése és az önálló képviselői indítványként benyújtott törvénytervezetek révén; |
| --- | --- |

2.

arra ösztönzi a parlamenti képviselőket, hogy működjenek együtt a nemzeti fogyatékosságügyi jogszabályok és tervek parlamenti elfogadásának biztosítása érdekében, többek között a költségvetések ellenőrzése és az önálló képviselői indítványként benyújtott törvénytervezetek révén;

| 3. | felszólítja a nemzeti parlamenteket, hogy hozzanak létre bizottságokat a fogyatékossággal élő személyek szükségleteivel foglalkozó jogszabályok végrehajtásának nyomon követésére; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a nemzeti parlamenteket, hogy hozzanak létre bizottságokat a fogyatékossággal élő személyek szükségleteivel foglalkozó jogszabályok végrehajtásának nyomon követésére;

| 4. | üdvözli, hogy a 2010. évi magas szintű MFC-csúcstalálkozón a fogyatékossággal élő személyek jogairól elismerték, hogy azok kulcsfontosságúak a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; ezért felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy a millenniumi fejlesztési célokra vonatkozó kezdeményezéseket oly módon tervezze meg, hogy a fogyatékossággal élők a fő célcsoportok között szerepeljenek; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a 2010. évi magas szintű MFC-csúcstalálkozón a fogyatékossággal élő személyek jogairól elismerték, hogy azok kulcsfontosságúak a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; ezért felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy a millenniumi fejlesztési célokra vonatkozó kezdeményezéseket oly módon tervezze meg, hogy a fogyatékossággal élők a fő célcsoportok között szerepeljenek;

| 5. | elismeri, hogy a fogyatékossággal élők egyenlőségének elérésére irányuló különleges intézkedések – többek között az adott esetben helyi szinten alkalmazott választási kvóták – kedvező hatást gyakoroltak a fogyatékossággal élő személyekről országos szinten kialakult képre, valamint sürgeti az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat a fogyatékkal élők jogainak előmozdítására; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy a fogyatékossággal élők egyenlőségének elérésére irányuló különleges intézkedések – többek között az adott esetben helyi szinten alkalmazott választási kvóták – kedvező hatást gyakoroltak a fogyatékossággal élő személyekről országos szinten kialakult képre, valamint sürgeti az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat a fogyatékkal élők jogainak előmozdítására;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a médiának aktívabb szerepet kell játszania a sztereotípiák felszámolásában és a befogadás előmozdításában; felhívja a nemzetközi, nemzeti és helyi döntéshozókat, hogy a médián, az oktatáspolitikán és a lakossági kampányokon keresztül biztosítsák és ösztönözzék a figyelemfelkeltést; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a médiának aktívabb szerepet kell játszania a sztereotípiák felszámolásában és a befogadás előmozdításában; felhívja a nemzetközi, nemzeti és helyi döntéshozókat, hogy a médián, az oktatáspolitikán és a lakossági kampányokon keresztül biztosítsák és ösztönözzék a figyelemfelkeltést;

| 7. | erőteljesen hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élők szervezetei kulcsfontosságú szerepet játszanak a fogyatékossággal élő személyek integrációs problémáival kapcsolatos figyelemfelkeltés előmozdításában; felszólítja az összes AKCS-országot és uniós tagállamot, hogy támogassák egy mozgalom elindítását a fogyatékossággal élők számára az AKCS-országokban és az uniós tagállamokban; |
| --- | --- |

7.

erőteljesen hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élők szervezetei kulcsfontosságú szerepet játszanak a fogyatékossággal élő személyek integrációs problémáival kapcsolatos figyelemfelkeltés előmozdításában; felszólítja az összes AKCS-országot és uniós tagállamot, hogy támogassák egy mozgalom elindítását a fogyatékossággal élők számára az AKCS-országokban és az uniós tagállamokban;

| 8. | hangsúlyozza, hogy akadálymentes környezetre és elérhető tananyagokra van szükség annak érdekében, hogy elősegítsék az összes fogyatékossággal élő gyermek és felnőtt oktatási tevékenységekben való részvételét; rámutat arra, hogy ösztönözni és támogatni kell a fogyatékossággal élő fiatalok igényeire odafigyelő és azokra választ adó oktatási kultúra kialakítását, mégpedig a támogató tanároknak szóló szakképzésen keresztül; hangsúlyozza az adományozó közösség létfontosságú szerepét a hozzáférhető oktatási infrastruktúra támogatásában és annak biztosításában, hogy az EU a fogyatékossággal kapcsolatos kötelezettségvállalásokat is beépíti az oktatási ágazatról folytatott párbeszédekbe; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy akadálymentes környezetre és elérhető tananyagokra van szükség annak érdekében, hogy elősegítsék az összes fogyatékossággal élő gyermek és felnőtt oktatási tevékenységekben való részvételét; rámutat arra, hogy ösztönözni és támogatni kell a fogyatékossággal élő fiatalok igényeire odafigyelő és azokra választ adó oktatási kultúra kialakítását, mégpedig a támogató tanároknak szóló szakképzésen keresztül; hangsúlyozza az adományozó közösség létfontosságú szerepét a hozzáférhető oktatási infrastruktúra támogatásában és annak biztosításában, hogy az EU a fogyatékossággal kapcsolatos kötelezettségvállalásokat is beépíti az oktatási ágazatról folytatott párbeszédekbe;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban a fogyatékossággal élő gyermekek 98%-a nem fér hozzá az ingyenes és egyetemes alapfokú oktatáshoz; kiemeli, hogy ez akadályozza a második millenniumi fejlesztési cél teljes körű megvalósítását; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban a fogyatékossággal élő gyermekek 98%-a nem fér hozzá az ingyenes és egyetemes alapfokú oktatáshoz; kiemeli, hogy ez akadályozza a második millenniumi fejlesztési cél teljes körű megvalósítását;

| 10. | kiemeli, hogy tovább kell javítani az oktatási létesítményeket, valamint ösztönözni kell a fogyatékossággal élő fiatalok igényeire hatékonyan választ adó oktatási kultúra elterjedését; |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy tovább kell javítani az oktatási létesítményeket, valamint ösztönözni kell a fogyatékossággal élő fiatalok igényeire hatékonyan választ adó oktatási kultúra elterjedését;

| 11. | kéri, hogy a nemzeti és helyi kormányzatok minden új jogszabályba foglalják bele a hozzáférhetőség valamennyi szempontját, a hatályos jogszabályokat pedig oly módon igazítsák ki, hogy azok megfeleljenek a hozzáférhetőség követelményeinek; felhívja az adományozó közösséget, hogy a fejlesztési politika megtervezésében és végrehajtásában, valamint a másokkal kialakított szerződéses kapcsolataiban szerepeltesse a hozzáférhetőség valamennyi szempontját; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy a nemzeti és helyi kormányzatok minden új jogszabályba foglalják bele a hozzáférhetőség valamennyi szempontját, a hatályos jogszabályokat pedig oly módon igazítsák ki, hogy azok megfeleljenek a hozzáférhetőség követelményeinek; felhívja az adományozó közösséget, hogy a fejlesztési politika megtervezésében és végrehajtásában, valamint a másokkal kialakított szerződéses kapcsolataiban szerepeltesse a hozzáférhetőség valamennyi szempontját;

| 12. | felszólít a bevált gyakorlatok cseréjére a fejlődő és fejlett országok körében egyaránt; arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egy fórumot a fogyatékossággal élők integrációjához fűződő gyakorlatok többi nemzetközi adományozóval történő megosztása érdekében, és felszólítja a Bizottságot, hogy fokozottan tegyen eleget a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény 32. cikke szerinti kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

12.

felszólít a bevált gyakorlatok cseréjére a fejlődő és fejlett országok körében egyaránt; arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egy fórumot a fogyatékossággal élők integrációjához fűződő gyakorlatok többi nemzetközi adományozóval történő megosztása érdekében, és felszólítja a Bizottságot, hogy fokozottan tegyen eleget a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény 32. cikke szerinti kötelezettségvállalásainak;

| 13. | hangsúlyozza az adatgyűjtés fontosságát a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény hatékony végrehajtása érdekében, valamint felszólítja az uniós és AKCS-kormányokat, hogy a nemzeti statisztikai szolgálatokkal szoros együttműködésben gondoskodjanak a kategóriák szerinti adatgyűjtés javításáról és előtérbe helyezéséről, valamint arról, hogy a legfrissebb és legátfogóbb adatok szolgáljanak saját tevékenységük és a szakpolitikák végrehajtásának alapjául; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza az adatgyűjtés fontosságát a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény hatékony végrehajtása érdekében, valamint felszólítja az uniós és AKCS-kormányokat, hogy a nemzeti statisztikai szolgálatokkal szoros együttműködésben gondoskodjanak a kategóriák szerinti adatgyűjtés javításáról és előtérbe helyezéséről, valamint arról, hogy a legfrissebb és legátfogóbb adatok szolgáljanak saját tevékenységük és a szakpolitikák végrehajtásának alapjául;

| 14. | sürgeti az AKCS-országokat, hogy nemzeti fejlesztési menetrendjeikben általánosan érvényesítsék a fogyatékossággal élő személyek integrációját, fogadjanak el mechanizmusokat a döntéshozatal valamennyi szintjén megvalósuló képviseletük javítására, rendeljenek célzott és megfelelő költségvetési forrásokat a fogyatékossággal élő személyekhez, valamint mindenki számára biztosítsanak jobb tájékoztatást olyan betegségekről, amelyek fogyatékossághoz vezetnek; |
| --- | --- |

14.

sürgeti az AKCS-országokat, hogy nemzeti fejlesztési menetrendjeikben általánosan érvényesítsék a fogyatékossággal élő személyek integrációját, fogadjanak el mechanizmusokat a döntéshozatal valamennyi szintjén megvalósuló képviseletük javítására, rendeljenek célzott és megfelelő költségvetési forrásokat a fogyatékossággal élő személyekhez, valamint mindenki számára biztosítsanak jobb tájékoztatást olyan betegségekről, amelyek fogyatékossághoz vezetnek;

| 15. | sürgeti az AKCS-országokat, hogy mozdítsák elő a fogyatékossággal kapcsolatos befogadó hozzáállást és felfogást, valamint ösztönözzék a párbeszédet a fogyatékossággal élő személyek és valamennyi kormányzati szint között; |
| --- | --- |

15.

sürgeti az AKCS-országokat, hogy mozdítsák elő a fogyatékossággal kapcsolatos befogadó hozzáállást és felfogást, valamint ösztönözzék a párbeszédet a fogyatékossággal élő személyek és valamennyi kormányzati szint között;

| 16. | felszólítja az AKCS- és uniós kormányokat, hogy a fogva tartási intézetekben léptessenek életbe intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékossággal élő bűnelkövetők számára sajátos állapotuknak megfelelő létesítményeket biztosítsanak, amikor bebörtönzik őket, és amíg ebben a közösségben élnek; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az AKCS- és uniós kormányokat, hogy a fogva tartási intézetekben léptessenek életbe intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékossággal élő bűnelkövetők számára sajátos állapotuknak megfelelő létesítményeket biztosítsanak, amikor bebörtönzik őket, és amíg ebben a közösségben élnek;

| 17. | támogatja az AKCS-országokat abban, hogy növeljék az oktatáshoz, a mikrohitelrendszerekhez és más jövedelemtermelő lehetőségekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

17.

támogatja az AKCS-országokat abban, hogy növeljék az oktatáshoz, a mikrohitelrendszerekhez és más jövedelemtermelő lehetőségekhez való hozzáférést;

| 18. | felkéri az uniós tagállamokat és az AKCS-országokat, hogy mindenki számára biztosítsanak jobb tájékoztatást a HIV/AIDS-ről, beleértve a fogyatékossággal élő személyeket is, akiket gyakran kirekesztenek a HIV/AIDS-cel kapcsolatos megelőzési és gondozási szolgáltatásokból; |
| --- | --- |

18.

felkéri az uniós tagállamokat és az AKCS-országokat, hogy mindenki számára biztosítsanak jobb tájékoztatást a HIV/AIDS-ről, beleértve a fogyatékossággal élő személyeket is, akiket gyakran kirekesztenek a HIV/AIDS-cel kapcsolatos megelőzési és gondozási szolgáltatásokból;

| 19. | felszólít arra, hogy a vonatkozó uniós és közös projektek végrehajtása során vizsgálják meg a fogyatékossággal élők integrációjának lehetőségeit; |
| --- | --- |

19.

felszólít arra, hogy a vonatkozó uniós és közös projektek végrehajtása során vizsgálják meg a fogyatékossággal élők integrációjának lehetőségeit;

| 20. | felszólít az uniós finanszírozású infrastrukturális projektek felülvizsgálatára a fogyatékossággal élő személyek hozzáférhetőségének biztosítása érdekében, valamint a harmadik országokban működő uniós küldöttségi épületek oly módon történő megépítésére vagy átalakítására, hogy azok igazodjanak a fogyatékossággal élő személyek igényeihez; |
| --- | --- |

20.

felszólít az uniós finanszírozású infrastrukturális projektek felülvizsgálatára a fogyatékossággal élő személyek hozzáférhetőségének biztosítása érdekében, valamint a harmadik országokban működő uniós küldöttségi épületek oly módon történő megépítésére vagy átalakítására, hogy azok igazodjanak a fogyatékossággal élő személyek igényeihez;

| 21. | felszólítja az EU-t, hogy a fogyatékossággal élő személyek és a fogyatékossággal élők szervezeteinek igényeit építse be saját projektjeibe, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést előmozdító projekteket is ideértve; kéri a fogyatékossággal élők szükségleteinek figyelembevételét az országstratégiai dokumentumokban; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az EU-t, hogy a fogyatékossággal élő személyek és a fogyatékossággal élők szervezeteinek igényeit építse be saját projektjeibe, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést előmozdító projekteket is ideértve; kéri a fogyatékossággal élők szükségleteinek figyelembevételét az országstratégiai dokumentumokban;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és az AKCS-nak minden vonatkozó ENSZ-fórumon és nemzetközi fórumon támogatnia kell az integrációs politikákat, mivel a fogyatékosság kérdésének megvitatása jelenleg számos magas szintű nemzetközi tárgyaláson (Rio+20, OECD-napirend) elmarad, ezért annak kiemelt helyet kell kapnia a politikai napirenden; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak és az AKCS-nak minden vonatkozó ENSZ-fórumon és nemzetközi fórumon támogatnia kell az integrációs politikákat, mivel a fogyatékosság kérdésének megvitatása jelenleg számos magas szintű nemzetközi tárgyaláson (Rio+20, OECD-napirend) elmarad, ezért annak kiemelt helyet kell kapnia a politikai napirenden;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékosság okai sokfélék és eltérőek, és azokra szakpolitikai intézkedések széles körével kell válaszolni; ezért felszólítja az AKCS-országokat, hogy a fogyatékkal élők integrációjának nemzeti fejlesztési terveikben történő általános érvényesítése révén hozzanak közúti biztonsági intézkedéseket, lépjenek fel az alultápláltság ellen – amely a fogyatékosságok kialakulásának egyik kockázati tényezője –, javítsák a tiszta ivóvízhez való hozzáférést, foglalkozzanak a konfliktusok fogyatékossághoz köthető hatásaival, valamint biztosítsák a közegészségügyi szolgáltatásokhoz és a tisztességes munkához való hozzáférést; felszólítja az EU-t, hogy az AKCS-országokkal folytatott fejlesztési együttműködése során mindvégig kezelje prioritásként ezen megfontolásokat; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékosság okai sokfélék és eltérőek, és azokra szakpolitikai intézkedések széles körével kell válaszolni; ezért felszólítja az AKCS-országokat, hogy a fogyatékkal élők integrációjának nemzeti fejlesztési terveikben történő általános érvényesítése révén hozzanak közúti biztonsági intézkedéseket, lépjenek fel az alultápláltság ellen – amely a fogyatékosságok kialakulásának egyik kockázati tényezője –, javítsák a tiszta ivóvízhez való hozzáférést, foglalkozzanak a konfliktusok fogyatékossághoz köthető hatásaival, valamint biztosítsák a közegészségügyi szolgáltatásokhoz és a tisztességes munkához való hozzáférést; felszólítja az EU-t, hogy az AKCS-országokkal folytatott fejlesztési együttműködése során mindvégig kezelje prioritásként ezen megfontolásokat;

| 24. | felszólítja az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést, hogy kétévente számoljon be az AKCS-országokban az integráció terén alkalmazott bevált gyakorlatokról és elért haladásról, továbbá vizsgálja felül és mutassa be azokat; |
| --- | --- |

24.

felszólítja az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést, hogy kétévente számoljon be az AKCS-országokban az integráció terén alkalmazott bevált gyakorlatokról és elért haladásról, továbbá vizsgálja felül és mutassa be azokat;

| 25. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

25.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (8)

az élelmiszerválságról Afrika szarván, különösen Szomáliában

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2011. november 21–23-án Loméban (Togo) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2011. november 21–23-án Loméban (Togo) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a millenniumi fejlesztési célokra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a millenniumi fejlesztési célokra;

| — | tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnökének/külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Afrika szarván pusztító éhínségre adott uniós válaszról szóló, 2011. augusztus 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnökének/külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Afrika szarván pusztító éhínségre adott uniós válaszról szóló, 2011. augusztus 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió által 2011. augusztus 25-én Addisz-Abebában rendezett kötelezettségvállalási konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió által 2011. augusztus 25-én Addisz-Abebában rendezett kötelezettségvállalási konferenciára,

| A. | mivel az Afrika szarván pusztító elhúzódó aszály – amelyhez a térségben dúló konfliktusok, magas élelmiszerárak és egyre korlátozottabb erőforrások társulnak – a világ legnagyobb humanitárius és élelmezési válságához vezetett, amely az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala szerint jelenleg 13,3 millió embert sújt, akik közül 840 000 személy menekült, több tízezer ember pedig – akiknek több mint fele gyermek – már életét vesztette; |
| --- | --- |

A.

mivel az Afrika szarván pusztító elhúzódó aszály – amelyhez a térségben dúló konfliktusok, magas élelmiszerárak és egyre korlátozottabb erőforrások társulnak – a világ legnagyobb humanitárius és élelmezési válságához vezetett, amely az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala szerint jelenleg 13,3 millió embert sújt, akik közül 840 000 személy menekült, több tízezer ember pedig – akiknek több mint fele gyermek – már életét vesztette;

| B. | mivel Afrika szarván szükséghelyzet uralkodik, ugyanis a térséget az utóbbi 60 év legsúlyosabb aszálya sújtja, a lakosság tömegesen kényszerül elvándorlásra, Szomália 7,5 milliós lakosságának pedig egynegyede hagyja el lakóhelyét az országon belül, illetve menekültként a szomszédos országokba; |
| --- | --- |

B.

mivel Afrika szarván szükséghelyzet uralkodik, ugyanis a térséget az utóbbi 60 év legsúlyosabb aszálya sújtja, a lakosság tömegesen kényszerül elvándorlásra, Szomália 7,5 milliós lakosságának pedig egynegyede hagyja el lakóhelyét az országon belül, illetve menekültként a szomszédos országokba;

| C. | mivel az aszály által sújtott térségek többségében az alultápláltsági ráta meghaladja a 30%-ot, ami több mint kétszerese a nemzetközileg elismert szükséghelyzeti küszöbnek; |
| --- | --- |

C.

mivel az aszály által sújtott térségek többségében az alultápláltsági ráta meghaladja a 30%-ot, ami több mint kétszerese a nemzetközileg elismert szükséghelyzeti küszöbnek;

| D. | mivel a humanitárius katasztrófa által legkeményebben sújtott ország Szomália, ahol a válság négymillió embert érint, hat térségben pedig éhínséget jelentettek be; mivel a fennálló körülményeket tovább súlyosbítja Szomália természeti erőforrásainak hiánya és a területén 20 éve dúló konfliktus következményei; |
| --- | --- |

D.

mivel a humanitárius katasztrófa által legkeményebben sújtott ország Szomália, ahol a válság négymillió embert érint, hat térségben pedig éhínséget jelentettek be; mivel a fennálló körülményeket tovább súlyosbítja Szomália természeti erőforrásainak hiánya és a területén 20 éve dúló konfliktus következményei;

| E. | mivel az éhínség miatt hétről hétre emberek ezrei válnak menekültté, a táborokban pedig a humanitárius helyzet napról napra romlik, az öt év alatti gyermekek 30%-a alultápláltságban szenved, járványok törnek ki, többek között kolera és kanyaró, emellett pedig a nemi erőszak eseteiről számolnak be (9); |
| --- | --- |

E.

mivel az éhínség miatt hétről hétre emberek ezrei válnak menekültté, a táborokban pedig a humanitárius helyzet napról napra romlik, az öt év alatti gyermekek 30%-a alultápláltságban szenved, járványok törnek ki, többek között kolera és kanyaró, emellett pedig a nemi erőszak eseteiről számolnak be (9);

| F. | mivel a menekültek 80%-a nő és gyermek, akik közül sokan szexuális erőszakot vagy megfélemlítést szenvednek el a menekülttáborokba vezető úton; |
| --- | --- |

F.

mivel a menekültek 80%-a nő és gyermek, akik közül sokan szexuális erőszakot vagy megfélemlítést szenvednek el a menekülttáborokba vezető úton;

| G. | mivel a kenyai Dadaab jelenleg a világ legnagyobb menekülttábora, ahol 463 710 (10) menekült él egy 90 000 főre tervezett helyen; mivel egy adott alkalommal több mint 3 000 szomáliai áramlott át az ország határain Etiópiába és Kenyába, élelmiszer és biztonság reményében; |
| --- | --- |

G.

mivel a kenyai Dadaab jelenleg a világ legnagyobb menekülttábora, ahol 463 710 (10) menekült él egy 90 000 főre tervezett helyen; mivel egy adott alkalommal több mint 3 000 szomáliai áramlott át az ország határain Etiópiába és Kenyába, élelmiszer és biztonság reményében;

| H. | mivel eddig az ENSZ által a térségbeli aszály leküzdésére kért 2,4 milliárd USD-nek csak 62%-át biztosították, és további 940 milliárd USD-re van szükség az alapvető segély biztosításához a térségben; |
| --- | --- |

H.

mivel eddig az ENSZ által a térségbeli aszály leküzdésére kért 2,4 milliárd USD-nek csak 62%-át biztosították, és további 940 milliárd USD-re van szükség az alapvető segély biztosításához a térségben;

| I. | mivel az érintett személyek elérése továbbra is a fő akadálya annak, hogy enyhítsék a térség élelmezési helyzetét; mivel Szomália még mindig az egyik legveszélyesebb ország a humanitárius segélymunkások számára; |
| --- | --- |

I.

mivel az érintett személyek elérése továbbra is a fő akadálya annak, hogy enyhítsék a térség élelmezési helyzetét; mivel Szomália még mindig az egyik legveszélyesebb ország a humanitárius segélymunkások számára;

| J. | mivel az Élelmezési Világprogramnak további 250 millió euróra van szüksége az elkövetkező hat hónapban szükséges segély biztosításához; |
| --- | --- |

J.

mivel az Élelmezési Világprogramnak további 250 millió euróra van szüksége az elkövetkező hat hónapban szükséges segély biztosításához;

| K. | mivel az Afrika szarván uralkodó szükséghelyzetre adott válaszként a Bizottság 97,47 millió eurót utalt ki a térség számára, és jelenleg készíti elő támogatásának emelését, ezzel az idén 158 millió euróra növelve az aszályenyhítési erőfeszítéshez való teljes humanitárius hozzájárulását; mivel az addisz-abebai kötelezettségvállalási konferencián az Afrikai Unió fő tagországai vállalták, hogy csaknem 350 millió USD-t szabadítanak fel az aszály sújtotta országok számára; |
| --- | --- |

K.

mivel az Afrika szarván uralkodó szükséghelyzetre adott válaszként a Bizottság 97,47 millió eurót utalt ki a térség számára, és jelenleg készíti elő támogatásának emelését, ezzel az idén 158 millió euróra növelve az aszályenyhítési erőfeszítéshez való teljes humanitárius hozzájárulását; mivel az addisz-abebai kötelezettségvállalási konferencián az Afrikai Unió fő tagországai vállalták, hogy csaknem 350 millió USD-t szabadítanak fel az aszály sújtotta országok számára;

| L. | mivel az Afrikai Unió szomáliai misszióját (AMISOM) elsősorban az afrikai békeprogram (APF) finanszírozza, amelyet viszont a kilencedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) hosszú távú fejlesztési keretének forrásaiból finanszíroznak; |
| --- | --- |

L.

mivel az Afrikai Unió szomáliai misszióját (AMISOM) elsősorban az afrikai békeprogram (APF) finanszírozza, amelyet viszont a kilencedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) hosszú távú fejlesztési keretének forrásaiból finanszíroznak;

| M. | mivel az éghajlatváltozás hatása súlyosan érintette a terméshozamokat, ami a növekvő élelmiszerárakkal együtt hátráltatta a millenniumi fejlesztési célok elérését; |
| --- | --- |

M.

mivel az éghajlatváltozás hatása súlyosan érintette a terméshozamokat, ami a növekvő élelmiszerárakkal együtt hátráltatta a millenniumi fejlesztési célok elérését;

| N. | mivel támogatni kell a pásztorkodást, az állattartást és a vízellátás biztonságát (beleértve a gátakat és csővezetékeket is); mivel Afrika szarván a pásztorkodó közösségek jelenlegi helyzete nagy aggodalomra ad okot; mivel a kormányoknak a már elvégzett jó munkára kell építkezniük, és intézményesíteniük kell az aszálykezelést az érintett térségekben; |
| --- | --- |

N.

mivel támogatni kell a pásztorkodást, az állattartást és a vízellátás biztonságát (beleértve a gátakat és csővezetékeket is); mivel Afrika szarván a pásztorkodó közösségek jelenlegi helyzete nagy aggodalomra ad okot; mivel a kormányoknak a már elvégzett jó munkára kell építkezniük, és intézményesíteniük kell az aszálykezelést az érintett térségekben;

| 1. | súlyosan aggasztja az eddig példa nélküli és egyre súlyosbodó humanitárius helyzet Afrika szarván, és elfogadhatatlannak tartja az éhínség halálos áldozatainak számát; |
| --- | --- |

1.

súlyosan aggasztja az eddig példa nélküli és egyre súlyosbodó humanitárius helyzet Afrika szarván, és elfogadhatatlannak tartja az éhínség halálos áldozatainak számát;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a következő év előtt nem prognosztizálják a helyzet javulását, mivel a betakarítást későre várják átlag alatti terméshozammal, a legelők és vízforrások kimerültek, a legfontosabb gabonák – például a kukorica –, valamint a víz és a tüzelőanyagok ára pedig az egekbe szökött; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a következő év előtt nem prognosztizálják a helyzet javulását, mivel a betakarítást későre várják átlag alatti terméshozammal, a legelők és vízforrások kimerültek, a legfontosabb gabonák – például a kukorica –, valamint a víz és a tüzelőanyagok ára pedig az egekbe szökött;

| 3. | jobb mobilizálást kér a nemzetközi közösség részéről, amelynek meg kell kétszereznie erőfeszítéseit e szükséghelyzet kezelése érdekében, hogy eleget tegyen az egyre növekvő humanitárius szükségleteknek és megakadályozza a helyzet további romlását; |
| --- | --- |

3.

jobb mobilizálást kér a nemzetközi közösség részéről, amelynek meg kell kétszereznie erőfeszítéseit e szükséghelyzet kezelése érdekében, hogy eleget tegyen az egyre növekvő humanitárius szükségleteknek és megakadályozza a helyzet további romlását;

| 4. | kiemeli, hogy a helyi megbízható partnerek azonosításával, valamint a koordinációs és elosztási rendszerek javításával kell irányítani a segélyezési erőfeszítéseket, ezáltal megelőzve a szállítmányok eltérítését vagy kifosztását; |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy a helyi megbízható partnerek azonosításával, valamint a koordinációs és elosztási rendszerek javításával kell irányítani a segélyezési erőfeszítéseket, ezáltal megelőzve a szállítmányok eltérítését vagy kifosztását;

| 5. | üdvözli, hogy az EU (mind a Bizottság, mind pedig a tagállamok szintjén) mobilizálást hajtott végre, és kéri a tervezett segélynyújtás fokozását; üdvözli az Afrikai Uniónak a válság kezelése érdekében tett erőfeszítéseit, és hangsúlyozza, hogy sürgős szükség van nem csupán élelmiszersegélyre, hanem a helyszíni egészségügyi és higiéniai körülmények javítására is; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az EU (mind a Bizottság, mind pedig a tagállamok szintjén) mobilizálást hajtott végre, és kéri a tervezett segélynyújtás fokozását; üdvözli az Afrikai Uniónak a válság kezelése érdekében tett erőfeszítéseit, és hangsúlyozza, hogy sürgős szükség van nem csupán élelmiszersegélyre, hanem a helyszíni egészségügyi és higiéniai körülmények javítására is;

| 6. | elítéli az al-Shabab fegyveres iszlamista csoportnak a segélyszervezetek akadályozásában vállalt szerepét, és elismerését fejezi ki az Élelmezési Világprogramnak arra irányuló törekvéséért, hogy a lakosság lehető legnagyobb részéhez eljuttassa az élelmiszersegélyt, amennyire az műveleti szempontból lehetséges; |
| --- | --- |

6.

elítéli az al-Shabab fegyveres iszlamista csoportnak a segélyszervezetek akadályozásában vállalt szerepét, és elismerését fejezi ki az Élelmezési Világprogramnak arra irányuló törekvéséért, hogy a lakosság lehető legnagyobb részéhez eljuttassa az élelmiszersegélyt, amennyire az műveleti szempontból lehetséges;

| 7. | megerősíti, hogy a terrorizmus elleni küzdelemnek prioritást kell képeznie, ugyanakkor a szomszédos országok körében szolidaritásra szólít fel, hogy elkerüljék a háború kitörését, amelynek hatásai valóban pusztítóak lennének; |
| --- | --- |

7.

megerősíti, hogy a terrorizmus elleni küzdelemnek prioritást kell képeznie, ugyanakkor a szomszédos országok körében szolidaritásra szólít fel, hogy elkerüljék a háború kitörését, amelynek hatásai valóban pusztítóak lennének;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a szomáliaiak rendkívül nehezen férnek hozzá az élelmiszersegélyhez, különösen az ország középső és déli részén, valamint az al-Shabab milícia által ellenőrzött területeken; hangsúlyozza, hogy a szomáliai konfliktusban érintett valamennyi személyt be kell vonni minden szinten; ösztönzi egy nemzeti megbékélési rendszer kialakítását, hogy megkezdődhessen az ország újjáépítése; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a szomáliaiak rendkívül nehezen férnek hozzá az élelmiszersegélyhez, különösen az ország középső és déli részén, valamint az al-Shabab milícia által ellenőrzött területeken; hangsúlyozza, hogy a szomáliai konfliktusban érintett valamennyi személyt be kell vonni minden szinten; ösztönzi egy nemzeti megbékélési rendszer kialakítását, hogy megkezdődhessen az ország újjáépítése;

| 9. | felszólítja az érintett hatóságokat, hogy a humanitárius segélyszervezetek számára biztosítsanak akadálytalan hozzáférést, és minden körülmények között garantálják a polgári személyek, különösen a nők és gyermekek védelmét a nemzetközi humanitárius joggal összhangban; egyúttal határozottan elítéli az erőszak fokozódását, az öngyilkos merényleteket és az emberrablásokat is ideértve; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az érintett hatóságokat, hogy a humanitárius segélyszervezetek számára biztosítsanak akadálytalan hozzáférést, és minden körülmények között garantálják a polgári személyek, különösen a nők és gyermekek védelmét a nemzetközi humanitárius joggal összhangban; egyúttal határozottan elítéli az erőszak fokozódását, az öngyilkos merényleteket és az emberrablásokat is ideértve;

| 10. | felszólítja az Európai Uniót és a térség kormányait, hogy sürgősen javítsák a humanitárius segély és a fejlesztési támogatás közötti átmenetet; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a kelet-afrikai országok éhínség-megelőzési kapacitásokkal és korai aszály-előrejelzési rendszerekkel kapcsolatos projektjeit; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az Európai Uniót és a térség kormányait, hogy sürgősen javítsák a humanitárius segély és a fejlesztési támogatás közötti átmenetet; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a kelet-afrikai országok éhínség-megelőzési kapacitásokkal és korai aszály-előrejelzési rendszerekkel kapcsolatos projektjeit;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az afrikai országoknak – a nemzetközi közösség támogatásával – szintén hosszú távú intézkedéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy az aszály ne jelentsen szükségszerűen egyet az éhínséggel; hangsúlyozza, hogy azonnali intézkedések elfogadása mellett hosszú távú támogatást is életbe kell léptetni az emberek fenntartható megélhetésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az afrikai országoknak – a nemzetközi közösség támogatásával – szintén hosszú távú intézkedéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy az aszály ne jelentsen szükségszerűen egyet az éhínséggel; hangsúlyozza, hogy azonnali intézkedések elfogadása mellett hosszú távú támogatást is életbe kell léptetni az emberek fenntartható megélhetésének biztosítása érdekében;

| 12. | felszólítja az afrikai kormányokat, hogy tegyenek eleget kötelezettségvállalásuknak, miszerint a nemzeti költségvetések legalább 10%-át a mezőgazdasághoz rendelik azzal a céllal, hogy 6%-os éves növekedést érjenek el a mezőgazdasági ágazatban, illetve hogy garantálják a kistermelők hozzáférését a termőföldhöz, valamint a mezőgazdasági és kereskedelmi befektetéseket, annak érdekében, hogy eleget tegyenek polgáraik napi táplálkozási követelményeinek; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az afrikai kormányokat, hogy tegyenek eleget kötelezettségvállalásuknak, miszerint a nemzeti költségvetések legalább 10%-át a mezőgazdasághoz rendelik azzal a céllal, hogy 6%-os éves növekedést érjenek el a mezőgazdasági ágazatban, illetve hogy garantálják a kistermelők hozzáférését a termőföldhöz, valamint a mezőgazdasági és kereskedelmi befektetéseket, annak érdekében, hogy eleget tegyenek polgáraik napi táplálkozási követelményeinek;

| 13. | üdvözli ebben az összefüggésben a Bizottság döntését, hogy 2013-ig több mint 680 millió eurós kötelezettségvállalást tesz a térség javára hosszú távú mezőgazdasági, vidékfejlesztési és élelmezésbiztonsági támogatás formájában, továbbá hogy hozzáadott értéket teremt mezőgazdasági termékei számára; kéri a hivatalos fejlesztési támogatás mezőgazdasághoz rendelt hányadának növelését; |
| --- | --- |

13.

üdvözli ebben az összefüggésben a Bizottság döntését, hogy 2013-ig több mint 680 millió eurós kötelezettségvállalást tesz a térség javára hosszú távú mezőgazdasági, vidékfejlesztési és élelmezésbiztonsági támogatás formájában, továbbá hogy hozzáadott értéket teremt mezőgazdasági termékei számára; kéri a hivatalos fejlesztési támogatás mezőgazdasághoz rendelt hányadának növelését;

| 14. | felhív az élelmiszeráru-tartalékokkal és -készletekkel, illetve a nemzetközi szintű árképzéssel kapcsolatos információk nagyobb átláthatóságára, fokozott megbízhatóságára és időszerűségére, ahogy azt az árupiacokkal és a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézésről szóló közelmúltbeli bizottsági közleményben is kérték; követeli, hogy az élelmiszerek és mezőgazdasági áruk piacán spekulációt folytató pénzügyi intézmények szüntessék meg a magas és változékony élelmiszerárakat eredményező spekulatív tevékenységet, és ezzel a szegénység és az emberi szenvedés leküzdését helyezzék a nyereség elé; |
| --- | --- |

14.

felhív az élelmiszeráru-tartalékokkal és -készletekkel, illetve a nemzetközi szintű árképzéssel kapcsolatos információk nagyobb átláthatóságára, fokozott megbízhatóságára és időszerűségére, ahogy azt az árupiacokkal és a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézésről szóló közelmúltbeli bizottsági közleményben is kérték; követeli, hogy az élelmiszerek és mezőgazdasági áruk piacán spekulációt folytató pénzügyi intézmények szüntessék meg a magas és változékony élelmiszerárakat eredményező spekulatív tevékenységet, és ezzel a szegénység és az emberi szenvedés leküzdését helyezzék a nyereség elé;

| 15. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és főtitkárának, az Afrikai Unió intézményeinek, a Kormányközi Fejlesztési Hatóság kormányainak és államainak, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

15.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és főtitkárának, az Afrikai Unió intézményeinek, a Kormányközi Fejlesztési Hatóság kormányainak és államainak, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek és a tagállamok kormányainak.

ÁLLÁSFOGLALÁS (11)

az arab tavasznak a szomszédos szubszaharai államokra gyakorolt hatásáról

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2011. november 21–23-án Loméban (Togo) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2011. november 21–23-án Loméban (Togo) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés „Demokratikus lázadások Észak-Afrikában és a Közel-Keleten: következmények az AKCS-országokra, Európára és a világra nézve” című, 2011. május 18-i állásfoglalására (ACP-EU/100.958/11/fin.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés „Demokratikus lázadások Észak-Afrikában és a Közel-Keleten: következmények az AKCS-országokra, Európára és a világra nézve” című, 2011. május 18-i állásfoglalására (ACP-EU/100.958/11/fin.),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2011. február 3-i és 7-i, április 7-i és július 7-i állásfoglalásaira, amelyek a tunéziai és egyiptomi helyzettel, az Európai Uniónak az Öböl-menti Együttműködési Tanácshoz fűződő kapcsolataival, a szíriai, bahreini és jemeni helyzettel, valamint az EU demokratizálódást támogató külső politikáival foglalkoznak, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2011. február 3-i és 7-i, április 7-i és július 7-i állásfoglalásaira, amelyek a tunéziai és egyiptomi helyzettel, az Európai Uniónak az Öböl-menti Együttműködési Tanácshoz fűződő kapcsolataival, a szíriai, bahreini és jemeni helyzettel, valamint az EU demokratizálódást támogató külső politikáival foglalkoznak,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika 2004 óta bekövetkezett fejlődésére és mindenekelőtt a Bizottságnak, illetve az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM (2011) 303), valamint a „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című, 2011. március 8-i közös közleményére (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika 2004 óta bekövetkezett fejlődésére és mindenekelőtt a Bizottságnak, illetve az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM (2011) 303), valamint a „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című, 2011. március 8-i közös közleményére (COM(2011)0200),

| — | tekintettel a 2000. január 23-án Cotonouban aláírt, valamint 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált AKCS–EU partnerségi megállapodás céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. január 23-án Cotonouban aláírt, valamint 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált AKCS–EU partnerségi megállapodás céljaira,

| — | tekintettel az Afrikai Uniónak „A politikai kormányzás erősítése az afrikai béke, biztonság és stabilitás érdekében” című, 2011. szeptember 4–5-i kairói nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Uniónak „A politikai kormányzás erősítése az afrikai béke, biztonság és stabilitás érdekében” című, 2011. szeptember 4–5-i kairói nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2007. január 30-án aláírt, a demokráciáról, választásokról és kormányzásról szóló Afrikai Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. január 30-án aláírt, a demokráciáról, választásokról és kormányzásról szóló Afrikai Chartára,

| — | tekintettel az ENSZ 1966. december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1966. december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR),

| — | tekintettel a menekültek jogállására vonatkozó 1951. július 28-i Genfi Egyezményre és az 1967. január 31-i jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek jogállására vonatkozó 1951. július 28-i Genfi Egyezményre és az 1967. január 31-i jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet az ENSZ Közgyűlése 1948. december 10-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet az ENSZ Közgyűlése 1948. december 10-én fogadott el,

| A. | mivel a tunéziai, egyiptomi és líbiai nép győzelme a remény, a szabadság, a szolidaritás, a demokrácia és a valódi változás új hullámát képviseli, amire mindhárom ország lakossága és minden elnyomott nép vágyik; |
| --- | --- |

A.

mivel a tunéziai, egyiptomi és líbiai nép győzelme a remény, a szabadság, a szolidaritás, a demokrácia és a valódi változás új hullámát képviseli, amire mindhárom ország lakossága és minden elnyomott nép vágyik;

| B. | mivel e lázadások következtében emberek vesztették életüket, valamint milliók kényszerültek elhagyni lakóhelyüket és váltak menekültté az érintett országokban és azokon kívül egyaránt; |
| --- | --- |

B.

mivel e lázadások következtében emberek vesztették életüket, valamint milliók kényszerültek elhagyni lakóhelyüket és váltak menekültté az érintett országokban és azokon kívül egyaránt;

| C. | mivel az arab tavasz által megvilágított néhány probléma hasonló azokhoz, amelyekkel több ország is szembesül a szubszaharai térségben: a fiatalok magas munkanélkülisége, a növekvő élelmiszer- és üzemanyagárak, az állandósuló korrupció, az alapvető jogok megsértése és a döntéshozatalban való korlátozott részvétel; |
| --- | --- |

C.

mivel az arab tavasz által megvilágított néhány probléma hasonló azokhoz, amelyekkel több ország is szembesül a szubszaharai térségben: a fiatalok magas munkanélkülisége, a növekvő élelmiszer- és üzemanyagárak, az állandósuló korrupció, az alapvető jogok megsértése és a döntéshozatalban való korlátozott részvétel;

| D. | mivel Líbiában a lázadások következtében számos szubszaharai fekete afrikait lincseltek meg, akiket tévesen Kadhafi fizetett zsoldosainak tartottak, és mivel gengszterek és egyéb bűnözők hatalmas mennyiségű könnyű- és nehézfegyvert koboztak el; mivel az ilyen helyzetek fenyegetést jelentenek Líbia szomszédjaira nézve (Algéria, Mauritánia, Mali, Niger, Csád, Burkina Faso); |
| --- | --- |

D.

mivel Líbiában a lázadások következtében számos szubszaharai fekete afrikait lincseltek meg, akiket tévesen Kadhafi fizetett zsoldosainak tartottak, és mivel gengszterek és egyéb bűnözők hatalmas mennyiségű könnyű- és nehézfegyvert koboztak el; mivel az ilyen helyzetek fenyegetést jelentenek Líbia szomszédjaira nézve (Algéria, Mauritánia, Mali, Niger, Csád, Burkina Faso);

| E. | mivel a több szubszaharai országban megfigyelhető politikai nyugtalanság az arab tavasz visszhangjának is tekinthető, azonban a változás szempontjából korlátozott hatással járt; |
| --- | --- |

E.

mivel a több szubszaharai országban megfigyelhető politikai nyugtalanság az arab tavasz visszhangjának is tekinthető, azonban a változás szempontjából korlátozott hatással járt;

| F. | mivel ebben az összefüggésben figyelembe kell venni a Szahara Száhel-övezetének országaiba szállított katonai fegyverek kockázatát és a határos térségek biztonságának ebből adódó fenyegetettségeit; |
| --- | --- |

F.

mivel ebben az összefüggésben figyelembe kell venni a Szahara Száhel-övezetének országaiba szállított katonai fegyverek kockázatát és a határos térségek biztonságának ebből adódó fenyegetettségeit;

| G. | mivel a kairói békefelhívásban tükröződik az AU közös elhatározása, hogy Afrikában valóra váltsa a békét és konkrét lépéseket határozzon meg e cél elérése érdekében, hangsúlyozva a béke kultúráját – különösen az oktatáson keresztül – azzal a céllal, hogy megóvja a jövő generációit a háború és az erőszak csapásától; |
| --- | --- |

G.

mivel a kairói békefelhívásban tükröződik az AU közös elhatározása, hogy Afrikában valóra váltsa a békét és konkrét lépéseket határozzon meg e cél elérése érdekében, hangsúlyozva a béke kultúráját – különösen az oktatáson keresztül – azzal a céllal, hogy megóvja a jövő generációit a háború és az erőszak csapásától;

| H. | mivel annak ellenére, hogy az afrikai kontinens olajban, ásványi kincsekben, valamint mezőgazdasági és egyéb természeti erőforrásokban gazdag, a lakosság nagy része még mindig rendkívül szegény, ami az emberi méltóság megsértését jelenti; |
| --- | --- |

H.

mivel annak ellenére, hogy az afrikai kontinens olajban, ásványi kincsekben, valamint mezőgazdasági és egyéb természeti erőforrásokban gazdag, a lakosság nagy része még mindig rendkívül szegény, ami az emberi méltóság megsértését jelenti;

| 1. | teljes körű és fenntartás nélküli támogatását fejezi ki a közel-keleti és észak-afrikai népek legitim demokratikus törekvései iránt, amelyek a demokratikus változás ihletői lehetnek Afrika szubszaharai térségének országaiban, és potenciálisan hozzájárulhatnak az egész afrikai kontinens demokratikus konszolidációjához; |
| --- | --- |

1.

teljes körű és fenntartás nélküli támogatását fejezi ki a közel-keleti és észak-afrikai népek legitim demokratikus törekvései iránt, amelyek a demokratikus változás ihletői lehetnek Afrika szubszaharai térségének országaiban, és potenciálisan hozzájárulhatnak az egész afrikai kontinens demokratikus konszolidációjához;

| 2. | felszólítja a hatóságokat, hogy tartózkodjanak a tüntetőkkel szembeni erőszaktól, tartsák tiszteletben a gyülekezés és a véleménynyilvánítás őket megillető szabadságát, valamint garantálják biztonságukat; kéri azon események független kivizsgálását, amelyek békés tüntetők halálához, sérüléséhez vagy bebörtönzéséhez vezettek az érintett országokban, és kéri a felelős személyek bíróság elé állítását; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a hatóságokat, hogy tartózkodjanak a tüntetőkkel szembeni erőszaktól, tartsák tiszteletben a gyülekezés és a véleménynyilvánítás őket megillető szabadságát, valamint garantálják biztonságukat; kéri azon események független kivizsgálását, amelyek békés tüntetők halálához, sérüléséhez vagy bebörtönzéséhez vezettek az érintett országokban, és kéri a felelős személyek bíróság elé állítását;

| 3. | felszólít minden letartóztatott tüntető, valamint az összes politika fogoly, emberi jogi aktivista és újságíró azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

3.

felszólít minden letartóztatott tüntető, valamint az összes politika fogoly, emberi jogi aktivista és újságíró azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására;

| 4. | ismételten kifejezi az egyiptomi nép iránti szolidaritását és a demokratikus átmenet iránti támogatását; legmélyebb aggodalmát fejezi ki a közelmúltbeli erőszakos összecsapások miatt, amelyekben számos polgári személyt öltek meg, több száz embert pedig megsebesítettek a biztonsági erők; független és átlátható vizsgálatokat és a felelősök elszámoltatását követeli; sürgeti, hogy vessenek véget a szükségállapotnak és a polgári személyek katonai törvényszéki tárgyalásainak; |
| --- | --- |

4.

ismételten kifejezi az egyiptomi nép iránti szolidaritását és a demokratikus átmenet iránti támogatását; legmélyebb aggodalmát fejezi ki a közelmúltbeli erőszakos összecsapások miatt, amelyekben számos polgári személyt öltek meg, több száz embert pedig megsebesítettek a biztonsági erők; független és átlátható vizsgálatokat és a felelősök elszámoltatását követeli; sürgeti, hogy vessenek véget a szükségállapotnak és a polgári személyek katonai törvényszéki tárgyalásainak;

| 5. | keményen elítéli, hogy a szíriai rezsim folytatja a brutális elnyomást, a biztonsági erők pedig erőszakos razziákat és emberi jogi jogsértéseket követnek el a lakossággal szemben; részvétét fejezi ki az áldozatok családjának és megismétli a szíriai nép iránti szolidaritását; kéri, hogy gyors demokratikus átmenet menjen végbe Szíriában; |
| --- | --- |

5.

keményen elítéli, hogy a szíriai rezsim folytatja a brutális elnyomást, a biztonsági erők pedig erőszakos razziákat és emberi jogi jogsértéseket követnek el a lakossággal szemben; részvétét fejezi ki az áldozatok családjának és megismétli a szíriai nép iránti szolidaritását; kéri, hogy gyors demokratikus átmenet menjen végbe Szíriában;

| 6. | üdvözli az Afrikai Unió Béke és Biztonság Tanácsa által elért előrelépést, és ösztönzi az erőfeszítések folytatását annak érdekében, hogy megvalósítsák a demokratikus stabilizáció folyamatát, valamint garantálják a szabadságot, az alapvető jogok és emberi jogok tiszteletben tartását, a békét és a jog érvényesülését; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az Afrikai Unió Béke és Biztonság Tanácsa által elért előrelépést, és ösztönzi az erőfeszítések folytatását annak érdekében, hogy megvalósítsák a demokratikus stabilizáció folyamatát, valamint garantálják a szabadságot, az alapvető jogok és emberi jogok tiszteletben tartását, a békét és a jog érvényesülését;

| 7. | megjegyzi, hogy a közelmúltbeli észak-afrikai és közel-keleti fejlemények kellemetlen politikai, gazdasági és társadalmi következményekkel járnak nemcsak az érintett országokban, hanem az AKCS-országokra és Európára nézve is; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a közelmúltbeli észak-afrikai és közel-keleti fejlemények kellemetlen politikai, gazdasági és társadalmi következményekkel járnak nemcsak az érintett országokban, hanem az AKCS-országokra és Európára nézve is;

| 8. | felszólítja az Európai Uniót, hogy határozottan támogassa a térségben zajló politikai és gazdasági reformfolyamatot; hangsúlyozza, hogy a demokratikus átmenet folyamatának támogatása érdekében mozgósítani kell az európai szomszédságpolitika (ESZP) és a fejlesztéspolitika keretében rendelkezésre álló valamennyi eszközt; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az Európai Uniót, hogy határozottan támogassa a térségben zajló politikai és gazdasági reformfolyamatot; hangsúlyozza, hogy a demokratikus átmenet folyamatának támogatása érdekében mozgósítani kell az európai szomszédságpolitika (ESZP) és a fejlesztéspolitika keretében rendelkezésre álló valamennyi eszközt;

| 9. | felszólítja a marokkói hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a szahravi nép önrendelkezési jogát, ami a konfliktus egyetlen életképes, igazságos és tartós megoldása; hangsúlyozza, hogy teljes körűen tiszteletben kell tartani és folytatni kell a tárgyalási folyamatot az ENSZ keretében; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a marokkói hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a szahravi nép önrendelkezési jogát, ami a konfliktus egyetlen életképes, igazságos és tartós megoldása; hangsúlyozza, hogy teljes körűen tiszteletben kell tartani és folytatni kell a tárgyalási folyamatot az ENSZ keretében;

| 10. | felszólítja az Európai Uniót, annak tagállamait és az Afrikai Uniót (AU), hogy továbbra is tanúsítsanak szolidaritást a humanitárius válság kezelésében, amely a Líbiából a szomszédos Tunéziába, Egyiptomba, Nigerbe, Maliba és Csádba, valamint Európába menekülő emberek százezreit sújtja; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az Európai Uniót, annak tagállamait és az Afrikai Uniót (AU), hogy továbbra is tanúsítsanak szolidaritást a humanitárius válság kezelésében, amely a Líbiából a szomszédos Tunéziába, Egyiptomba, Nigerbe, Maliba és Csádba, valamint Európába menekülő emberek százezreit sújtja;

| 11. | ragaszkodik ahhoz, hogy vonják be az EU tagállamait, az ENSZ-t és a szakmai szervezeteket a Líbia szomszédos országaiból tömegesen érkező állampolgárok befogadási, ellátási és reintegrációs folyamatába, továbbá a jogtalan letartóztatások áldozatainak szabadon bocsátási folyamatába; |
| --- | --- |

11.

ragaszkodik ahhoz, hogy vonják be az EU tagállamait, az ENSZ-t és a szakmai szervezeteket a Líbia szomszédos országaiból tömegesen érkező állampolgárok befogadási, ellátási és reintegrációs folyamatába, továbbá a jogtalan letartóztatások áldozatainak szabadon bocsátási folyamatába;

| 12. | üdvözli az Afrikai Uniónak „A politikai kormányzás erősítése az afrikai béke, biztonság és stabilitás érdekében” című kairói nyilatkozatát; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az Afrikai Uniónak „A politikai kormányzás erősítése az afrikai béke, biztonság és stabilitás érdekében” című kairói nyilatkozatát;

| 13. | emlékeztet arra, hogy az AU számos eszközt fogadott el az emberi jogokkal, a demokráciával és a felelősségteljes kormányzással kapcsolatban; felszólítja az AU összes tagját, hogy fogadják el és hajtsák végre ezeket az eszközöket, különösen az Ember és a Népek Jogainak Afrikai Chartáját, valamint a demokráciáról, választásokról és kormányzásról szóló Afrikai Chartát, és ösztönzi az afrikai államok hatóságait ez utóbbi ratifikálására; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy az AU számos eszközt fogadott el az emberi jogokkal, a demokráciával és a felelősségteljes kormányzással kapcsolatban; felszólítja az AU összes tagját, hogy fogadják el és hajtsák végre ezeket az eszközöket, különösen az Ember és a Népek Jogainak Afrikai Chartáját, valamint a demokráciáról, választásokról és kormányzásról szóló Afrikai Chartát, és ösztönzi az afrikai államok hatóságait ez utóbbi ratifikálására;

| 14. | kéri a fegyverexportra vonatkozó magatartási kódex szigorú betartását, ideértve az EU és Afrika közötti fegyverkereskedelem nagyobb átláthatóságát is; |
| --- | --- |

14.

kéri a fegyverexportra vonatkozó magatartási kódex szigorú betartását, ideértve az EU és Afrika közötti fegyverkereskedelem nagyobb átláthatóságát is;

| 15. | véleménye szerint a választások szükségesek, de nem elegendőek a demokratizálódási folyamat feltételeinek megteremtéséhez, ami túlmutat a választások megrendezésének puszta tényén; úgy véli, hogy a demokratizálódás sikeres eléréséhez létfontosságú foglalkozni az ország társadalmi és gazdasági fejlődésével, annak érdekében, hogy tiszteletben tartsák a lakosság alapvető jogait, így például az oktatást, az egészségügyet és a foglalkoztatást, és külön hangsúlyt fektessenek a fiatalok munkanélküliségére; |
| --- | --- |

15.

véleménye szerint a választások szükségesek, de nem elegendőek a demokratizálódási folyamat feltételeinek megteremtéséhez, ami túlmutat a választások megrendezésének puszta tényén; úgy véli, hogy a demokratizálódás sikeres eléréséhez létfontosságú foglalkozni az ország társadalmi és gazdasági fejlődésével, annak érdekében, hogy tiszteletben tartsák a lakosság alapvető jogait, így például az oktatást, az egészségügyet és a foglalkoztatást, és külön hangsúlyt fektessenek a fiatalok munkanélküliségére;

| 16. | hangsúlyozza a kormányzás, a jogállamiság tiszteletben tartása, az erőforrásoknak a lakosság összes szegmense közötti tisztességes elosztása és az országok vezetőinek kulcsfontosságú szerepét a konfliktusok megelőzésében és a fenntartható béke előmozdításában; felszólítja az AKCS-országokat és az EU-t, hogy fordítsanak különös figyelmet a civil társadalmi szervezetek fejlesztésére és támogatására, az adminisztratív kapacitás erősítésére, a korrupció elleni küzdelemre és az intézményi kapacitásépítésre; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a kormányzás, a jogállamiság tiszteletben tartása, az erőforrásoknak a lakosság összes szegmense közötti tisztességes elosztása és az országok vezetőinek kulcsfontosságú szerepét a konfliktusok megelőzésében és a fenntartható béke előmozdításában; felszólítja az AKCS-országokat és az EU-t, hogy fordítsanak különös figyelmet a civil társadalmi szervezetek fejlesztésére és támogatására, az adminisztratív kapacitás erősítésére, a korrupció elleni küzdelemre és az intézményi kapacitásépítésre;

| 17. | felszólítja az arab tavasz országait, hogy támogassák a nemek közötti egyenlőséget, valamint ösztönözzék a nőket arra, hogy részt vegyenek a társadalomban, valamint annak döntéshozatali és a politikai szerveiben; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az arab tavasz országait, hogy támogassák a nemek közötti egyenlőséget, valamint ösztönözzék a nőket arra, hogy részt vegyenek a társadalomban, valamint annak döntéshozatali és a politikai szerveiben;

| 18. | úgy véli, hogy a független bíróság és média alapvető szerepet játszik a demokratikus gyakorlatok formálásában és szabályozásában annak érdekében, hogy megerősítsék a jogállamiságot és kiépítsék a demokratikus intézményeket, beleértve a működő, pluralista parlamenteket is; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a független bíróság és média alapvető szerepet játszik a demokratikus gyakorlatok formálásában és szabályozásában annak érdekében, hogy megerősítsék a jogállamiságot és kiépítsék a demokratikus intézményeket, beleértve a működő, pluralista parlamenteket is;

| 19. | kiemeli a modern technológia és a közösségi média által a közvélemény mozgósításában betöltött szerepet az arab tavasszal összefüggésben, és rámutat arra, hogy ezen események médiaközvetítése háttérbe szorított bizonyos felkeléseket Afrika szubszaharai térségében; |
| --- | --- |

19.

kiemeli a modern technológia és a közösségi média által a közvélemény mozgósításában betöltött szerepet az arab tavasszal összefüggésben, és rámutat arra, hogy ezen események médiaközvetítése háttérbe szorított bizonyos felkeléseket Afrika szubszaharai térségében;

| 20. | elismeri, hogy néhány szubszaharai afrikai ország nehézségekkel szembesül bizonyos etnikai csoportok és törzsek demokratikus kormányzati struktúráikba való integrálása terén; sürgeti ezen országokat, hogy tanuljanak más afrikai országok tapasztalataiból, amelyek a regionális és kulturális autonómia különböző formáit biztosították, hogy elkerüljék bizonyos csoportok társadalmon belüli elszigetelődését; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy néhány szubszaharai afrikai ország nehézségekkel szembesül bizonyos etnikai csoportok és törzsek demokratikus kormányzati struktúráikba való integrálása terén; sürgeti ezen országokat, hogy tanuljanak más afrikai országok tapasztalataiból, amelyek a regionális és kulturális autonómia különböző formáit biztosították, hogy elkerüljék bizonyos csoportok társadalmon belüli elszigetelődését;

| 21. | felszólítja az Európai Uniót, hogy tegyen kezdeményezéseket a szubszaharai államokhoz fűződő kereskedelmi kapcsolatok megerősítésére, az arab tavasz gazdasági következményeinek mérséklésére irányuló törekvések részeként; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az Európai Uniót, hogy tegyen kezdeményezéseket a szubszaharai államokhoz fűződő kereskedelmi kapcsolatok megerősítésére, az arab tavasz gazdasági következményeinek mérséklésére irányuló törekvések részeként;

| 22. | felszólítja az Európai Uniót, hogy vegye fontolóra a demokratikus átmenetben lévő országok adósság-visszafizetésének ideiglenes felfüggesztését; kéri a korrupt vezetők vagyonának befagyasztását és visszaszolgáltatását az érintett országok számára; |
| --- | --- |

22.

felszólítja az Európai Uniót, hogy vegye fontolóra a demokratikus átmenetben lévő országok adósság-visszafizetésének ideiglenes felfüggesztését; kéri a korrupt vezetők vagyonának befagyasztását és visszaszolgáltatását az érintett országok számára;

| 23. | aggodalmának ad hangot a homályos hátterű AQMI (Al-Kaida az Iszlám Maghrebben) tagjai által eltulajdonított logisztikai erőforrások és fegyverek miatt, ami gyorsan bizonytalan helyzetbe sodorja a Száhel-övezetet; |
| --- | --- |

23.

aggodalmának ad hangot a homályos hátterű AQMI (Al-Kaida az Iszlám Maghrebben) tagjai által eltulajdonított logisztikai erőforrások és fegyverek miatt, ami gyorsan bizonytalan helyzetbe sodorja a Száhel-övezetet;

| 24. | ragaszkodik ahhoz, hogy bevonják az EU tagállamait, az Egyesült Nemzeteket és a szakmai szervezeteket a fegyverek egykori harcosoktól és polgári személyektől való visszaszerzésének folyamatába, valamint a Líbiával szomszédos országok biztonságának garantálásába, amelyeket destabilizáció fenyeget; |
| --- | --- |

24.

ragaszkodik ahhoz, hogy bevonják az EU tagállamait, az Egyesült Nemzeteket és a szakmai szervezeteket a fegyverek egykori harcosoktól és polgári személyektől való visszaszerzésének folyamatába, valamint a Líbiával szomszédos országok biztonságának garantálásába, amelyeket destabilizáció fenyeget;

| 25. | rámutat arra, hogy az AQMI birtokában lévő hatalmas fegyverkészlet nemcsak a szomszédos országokra, hanem az egész világra nézve fenyegetést jelent; |
| --- | --- |

25.

rámutat arra, hogy az AQMI birtokában lévő hatalmas fegyverkészlet nemcsak a szomszédos országokra, hanem az egész világra nézve fenyegetést jelent;

| 26. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Unió intézményeinek, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének, a Pánafrikai Parlament elnökének, a közel-keleti országok és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárának. |
| --- | --- |

26.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Unió intézményeinek, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének, a Pánafrikai Parlament elnökének, a közel-keleti országok és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárának.

---

(1)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2011. november 23-án Loméban (Togo) elfogadott állásfoglalás

1

(2)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2011. november 23-án Loméban (Togo) elfogadott állásfoglalás

2

(3)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0082+0+DOC+XML+V0//HU

4

(5)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2011. november 23-án Loméban (Togo) elfogadott állásfoglalás

5

(6)  Világjelentés a fogyatékosságról (WRD), Egészségügyi Világszervezet és Világbank, 2011. június

6

Világjelentés a fogyatékosságról

(7)  Az Amnesty International 2011-re vonatkozó éves jelentése

7

(8)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2011. november 23-án Loméban (Togo) elfogadott állásfoglalás

8

(9)  Az OCHA helyzetjelentései Szomáliáról és Afrika szarváról, 2011. augusztus–november

9

(10)  ECHO, válságjelentés Afrika szarváról, 6. sz., 2011. október 1.

10

(11)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2011. május 18-án Loméban (Togo) elfogadott állásfoglalás

11

---