# Uradni list C 179/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.179.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 179 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5520. junij 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.179.slv

Uradni list

Evropske unije

C 179

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5520. junij 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | RAČUNSKO SODIŠČE |
| 2012/C 179/01 | Mnenje št. 4/2012 o poročilu Komisije o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate skladno s členom 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

RAČUNSKO SODIŠČE

2012/C 179/01

Mnenje št. 4/2012 o poročilu Komisije o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate skladno s členom 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

RAČUNSKO SODIŠČE

| 20.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/1

---

MNENJE št. 4/2012

o poročilu Komisije o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate skladno s členom 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije

2012/C 179/01

UVOD

| 1. | Komisija je februarja 2012 objavila poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate (1) (ocenjevalno poročilo). Komisija mora to poročilo pripraviti v skladu s Pogodbo, poročilo pa je del dokazov, na podlagi katerih Parlament vsako leto da Komisiji razrešnico glede izvrševanja proračuna (2). |
| --- | --- |

1.

Komisija je februarja 2012 objavila poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate (1) (ocenjevalno poročilo). Komisija mora to poročilo pripraviti v skladu s Pogodbo, poročilo pa je del dokazov, na podlagi katerih Parlament vsako leto da Komisiji razrešnico glede izvrševanja proračuna (2).

| 2. | Parlament je glede specifičnih namer zakonodajalca v svojem sklepu o razrešnici za proračunsko leto 2009 iz maja 2011 navedel, da:
  „meni, da je treba ocenjevalno poročilo pripraviti tako, da je razmerje med ključnimi kazalniki uspešnosti, njihovo pravno/politično podlago, odhodki in doseženimi rezultati jasno in pregledno (3).“
  V istem dokumentu je tudi poudaril, da je za zaupanje javnosti v proračun Unije doseganje predvidenih rezultatov enako pomembno kot zakonitost, pravilnost in zanesljivost računovodskih izkazov. Parlament je v tem kontekstu Komisijo pozval, „naj pregleda svoje sisteme za ocenjevanje učinkovitosti odhodkovnih programov, da bi ocenila, ali prispevajo dodano vrednost, so ekonomsko najugodnejši in dosegajo cilje, zaradi katerih so nastali“ (4). |
| --- | --- |

2.

Parlament je glede specifičnih namer zakonodajalca v svojem sklepu o razrešnici za proračunsko leto 2009 iz maja 2011 navedel, da:

„meni, da je treba ocenjevalno poročilo pripraviti tako, da je razmerje med ključnimi kazalniki uspešnosti, njihovo pravno/politično podlago, odhodki in doseženimi rezultati jasno in pregledno (3).“

V istem dokumentu je tudi poudaril, da je za zaupanje javnosti v proračun Unije doseganje predvidenih rezultatov enako pomembno kot zakonitost, pravilnost in zanesljivost računovodskih izkazov. Parlament je v tem kontekstu Komisijo pozval, „naj pregleda svoje sisteme za ocenjevanje učinkovitosti odhodkovnih programov, da bi ocenila, ali prispevajo dodano vrednost, so ekonomsko najugodnejši in dosegajo cilje, zaradi katerih so nastali“ (4).

| 3. | Parlament je pozval Sodišče, naj poda svoje mnenje o ocenjevalnem poročilu (5). To mnenje izpolnjuje to zahtevo. Sodišče ne želi navajati podrobnih pripomb o vsebini prvega ocenjevalnega poročila Komisije, ker je to še začasno. |
| --- | --- |

3.

Parlament je pozval Sodišče, naj poda svoje mnenje o ocenjevalnem poročilu (5). To mnenje izpolnjuje to zahtevo. Sodišče ne želi navajati podrobnih pripomb o vsebini prvega ocenjevalnega poročila Komisije, ker je to še začasno.

Mnenje Sodišča o prvem ocenjevalnem poročilu in njegovem prihodnjem razvoju

| 4. | Prvo ocenjevalno poročilo je nejasno, ima malo vsebine in zato prinaša malo dodane vrednosti. Očitno je (6), da Komisija še nima jasnega načrta za izpolnjevanje zahtev iz Pogodbe. Komisija je navedla, da bo pretehtala vsebinsko zasnovo poročila ob upoštevanju morebitnih mnenj Parlamenta in Sveta. Sodišče meni, da bi se morala Komisija poleg tega tudi aktivno posvetovati s tema institucijama. |
| --- | --- |

4.

Prvo ocenjevalno poročilo je nejasno, ima malo vsebine in zato prinaša malo dodane vrednosti. Očitno je (6), da Komisija še nima jasnega načrta za izpolnjevanje zahtev iz Pogodbe. Komisija je navedla, da bo pretehtala vsebinsko zasnovo poročila ob upoštevanju morebitnih mnenj Parlamenta in Sveta. Sodišče meni, da bi se morala Komisija poleg tega tudi aktivno posvetovati s tema institucijama.

| 5. | Po njegovem mnenju bi ocenjevalno poročilo lahko prispevalo k povečanju odgovornosti Komisije organu za razrešnico in s tem državljanom Unije. Vendar mora Komisija, če hoče to uspešno doseči, upoštevati namen, vsebino, obseg in časovno ustreznost ocenjevalnega poročila. Ti vidiki so podrobneje obravnavani v naslednjih odstavkih. |
| --- | --- |

5.

Po njegovem mnenju bi ocenjevalno poročilo lahko prispevalo k povečanju odgovornosti Komisije organu za razrešnico in s tem državljanom Unije. Vendar mora Komisija, če hoče to uspešno doseči, upoštevati namen, vsebino, obseg in časovno ustreznost ocenjevalnega poročila. Ti vidiki so podrobneje obravnavani v naslednjih odstavkih.

Namen in vsebina

| 6. | Zahteva iz Pogodbe, na podlagi katere je treba pripraviti ocenjevalno poročilo, je del postopnega prehoda k večjemu osredotočanju sistema poročanja in odgovornosti na doseganje rezultatov, ne pa samo na skladnost s pravili. Zakonodajalca hočeta vedeti, ali poraba Unije dejansko ima učinek. Posebna poročila in mnenja Sodišča redno vsebujejo opozorilo, da sistemi Komisije niso posebej dobro zasnovani za to. |
| --- | --- |

6.

Zahteva iz Pogodbe, na podlagi katere je treba pripraviti ocenjevalno poročilo, je del postopnega prehoda k večjemu osredotočanju sistema poročanja in odgovornosti na doseganje rezultatov, ne pa samo na skladnost s pravili. Zakonodajalca hočeta vedeti, ali poraba Unije dejansko ima učinek. Posebna poročila in mnenja Sodišča redno vsebujejo opozorilo, da sistemi Komisije niso posebej dobro zasnovani za to.

| 7. | Obstaja več potencialnih virov dokazov o dosežkih – v samem ocenjevalnem poročilu so našteti posamezne ocene specifičnih programov, ocene učinka, letna poročila o dejavnostih, sintezna letna poročila, izjave o dejavnostih in poročila o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije o razrešnici, temu pa bi lahko dodali tudi posebna poročila Sodišča. Vendar ti različni viri niso koherentno združeni in se prepogosto osredotočajo na dosežene rezultate zaključenih večletnih programov, ko je prepozno za prilagoditev izvajanja zaradi povečanja njihovega učinka. |
| --- | --- |

7.

Obstaja več potencialnih virov dokazov o dosežkih – v samem ocenjevalnem poročilu so našteti posamezne ocene specifičnih programov, ocene učinka, letna poročila o dejavnostih, sintezna letna poročila, izjave o dejavnostih in poročila o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije o razrešnici, temu pa bi lahko dodali tudi posebna poročila Sodišča. Vendar ti različni viri niso koherentno združeni in se prepogosto osredotočajo na dosežene rezultate zaključenih večletnih programov, ko je prepozno za prilagoditev izvajanja zaradi povečanja njihovega učinka.

| 8. | V ocenjevalnem poročilu je opozorilo, da poraba Unije zaradi svojih značilnosti pogosto ni primerna za letno ocenjevanje rezultatov (7). To drži, vendar je mogoče izboljšati poročanje o verjetnosti doseganja dolgoročnih ciljev. Ocenjevalno poročilo je priložnost za obravnavo te zadeve. |
| --- | --- |

8.

V ocenjevalnem poročilu je opozorilo, da poraba Unije zaradi svojih značilnosti pogosto ni primerna za letno ocenjevanje rezultatov (7). To drži, vendar je mogoče izboljšati poročanje o verjetnosti doseganja dolgoročnih ciljev. Ocenjevalno poročilo je priložnost za obravnavo te zadeve.

| 9. | Sodišče zato predlaga, naj bo to ocenjevalno poročilo začetek temeljitega premisleka Komisije o njenem sistemu poročanja in odgovornosti. V ocenjevalnem poročilu, ki ga je pripravila Komisija, je navedeno, da sedanji sistem razmeroma redkih ocen programov ni posebej primeren za letno analizo doseženih rezultatov (8). Sodišče se strinja in meni, da bodo ocene v prihodnje samo del dokazov, ki so osnova za to poročilo. |
| --- | --- |

9.

Sodišče zato predlaga, naj bo to ocenjevalno poročilo začetek temeljitega premisleka Komisije o njenem sistemu poročanja in odgovornosti. V ocenjevalnem poročilu, ki ga je pripravila Komisija, je navedeno, da sedanji sistem razmeroma redkih ocen programov ni posebej primeren za letno analizo doseženih rezultatov (8). Sodišče se strinja in meni, da bodo ocene v prihodnje samo del dokazov, ki so osnova za to poročilo.

| 10. | Da bi ocenjevalno poročilo izpolnilo potrebe iz prejšnjih odstavkov in pričakovanja organa za razrešnico, bo potrebna drugačna, vendar ne nujno dodatna, ureditev poročanja, zasnovana za zagotavljanje potrebnih informacij o doseženih rezultatih organu za razrešnico in drugim zainteresiranim stranem. Komisija bi morala v okviru, ki ga omogočajo obstoječi viri, v svoje večletne programe predvsem sistematično uvesti kazalnike uspešnosti in mejnike, ki bi ji na ključnih vmesnih točkah omogočili oceno verjetnosti doseganja opredeljenih ciljev in načrtovanih učinkov (9). To bi bil dodaten korak v smeri merjenja uspešnosti. Posvetovanje iz odstavka 4 bi moralo Komisiji omogočiti tudi oceno pričakovanj glede poročanja o gospodarnosti in učinkovitosti. |
| --- | --- |

10.

Da bi ocenjevalno poročilo izpolnilo potrebe iz prejšnjih odstavkov in pričakovanja organa za razrešnico, bo potrebna drugačna, vendar ne nujno dodatna, ureditev poročanja, zasnovana za zagotavljanje potrebnih informacij o doseženih rezultatih organu za razrešnico in drugim zainteresiranim stranem. Komisija bi morala v okviru, ki ga omogočajo obstoječi viri, v svoje večletne programe predvsem sistematično uvesti kazalnike uspešnosti in mejnike, ki bi ji na ključnih vmesnih točkah omogočili oceno verjetnosti doseganja opredeljenih ciljev in načrtovanih učinkov (9). To bi bil dodaten korak v smeri merjenja uspešnosti. Posvetovanje iz odstavka 4 bi moralo Komisiji omogočiti tudi oceno pričakovanj glede poročanja o gospodarnosti in učinkovitosti.

| 11. | Sodišče je objavilo mnenji o predlogih uredb Komisije o največjih področjih porabe Unije, koheziji in kmetijstvu, za obdobje 2014–2020 (10). V obeh primerih je opozorilo na to, da Komisija ni opredelila ciljev politike v smislu rezultatov – za doseganje česa je financiranje EU zasnovano. Brez jasnih ciljev za pričakovane rezultate bo Komisija tudi v prihodnje težko dokazala, da njena poraba prinaša evropsko dodano vrednost, zaradi česar bo hkrati težko zagotovila, da je njena poraba uspešna in učinkovita. |
| --- | --- |

11.

Sodišče je objavilo mnenji o predlogih uredb Komisije o največjih področjih porabe Unije, koheziji in kmetijstvu, za obdobje 2014–2020 (10). V obeh primerih je opozorilo na to, da Komisija ni opredelila ciljev politike v smislu rezultatov – za doseganje česa je financiranje EU zasnovano. Brez jasnih ciljev za pričakovane rezultate bo Komisija tudi v prihodnje težko dokazala, da njena poraba prinaša evropsko dodano vrednost, zaradi česar bo hkrati težko zagotovila, da je njena poraba uspešna in učinkovita.

| 12. | Poleg tega mora Komisija nameniti posebno pozornost kakovosti podatkov, ki jih uporabi v svojih letnih ocenjevalnih poročilih, vključno s podatki iz držav članic. Sodišče je že v odstavku 39 Mnenja št. 7/2011 (11) opozorilo na to, da:
  „Komisija bi [...] morala razmisliti, v kolikšni meri je mogoče zagotoviti, da so podatki, ki jih pripravijo države članice v zvezi s spremljanjem, vrednotenjem in uspešnostjo programov, na sprejemljivi ravni kakovosti, kar zadeva njihovo relevantnost, primerljivost in zanesljivost.“ |
| --- | --- |

12.

Poleg tega mora Komisija nameniti posebno pozornost kakovosti podatkov, ki jih uporabi v svojih letnih ocenjevalnih poročilih, vključno s podatki iz držav članic. Sodišče je že v odstavku 39 Mnenja št. 7/2011 (11) opozorilo na to, da:

„Komisija bi [...] morala razmisliti, v kolikšni meri je mogoče zagotoviti, da so podatki, ki jih pripravijo države članice v zvezi s spremljanjem, vrednotenjem in uspešnostjo programov, na sprejemljivi ravni kakovosti, kar zadeva njihovo relevantnost, primerljivost in zanesljivost.“

Obseg

| 13. | V ocenjevalno poročilo Komisije so navidezno vključeni dosežki dveh področij politik: izobraževanja in kulture ter raziskav, vendar je dejanski obseg še bolj omejen. V poročilu je na primer navedenih pet splošnih ciljev za izobraževanje in kulturo, vendar je le glede zadnjega navedenih nekaj nejasnih ocenjevalnih informacij. V poročilu ni pojasnila, zakaj so bili prvi štirje cilji izključeni iz analize. |
| --- | --- |

13.

V ocenjevalno poročilo Komisije so navidezno vključeni dosežki dveh področij politik: izobraževanja in kulture ter raziskav, vendar je dejanski obseg še bolj omejen. V poročilu je na primer navedenih pet splošnih ciljev za izobraževanje in kulturo, vendar je le glede zadnjega navedenih nekaj nejasnih ocenjevalnih informacij. V poročilu ni pojasnila, zakaj so bili prvi štirje cilji izključeni iz analize.

| 14. | Komisija je opozorila na to, da bi bila poročila dolga in neosredotočena, če bi skušala vsako leto vključiti vse programe, ki jih financira Unija (12). To je le ena od vrste zadev, o katerih bi lahko razmislila Parlament in Svet v sodelovanju s Komisijo. Med drugimi pa je tudi vprašanje, ali zadostuje, da so v oceno vključeni samo rezultati in s tem uspešnost, ali bi bilo treba obravnavati tudi gospodarnost in učinkovitost. Ocena bi bila lahko tematska in zajemala nekatere zadeve samo v določenem času, lahko pa bi bila obširnejša analiza dosežkov Komisije v zadnjem letu. Pri razmisleku o vključitvi teh informacij v ocenjevalno poročilo bi bilo treba upoštevati njihovo koristnost pri letnem postopku razrešnice. |
| --- | --- |

14.

Komisija je opozorila na to, da bi bila poročila dolga in neosredotočena, če bi skušala vsako leto vključiti vse programe, ki jih financira Unija (12). To je le ena od vrste zadev, o katerih bi lahko razmislila Parlament in Svet v sodelovanju s Komisijo. Med drugimi pa je tudi vprašanje, ali zadostuje, da so v oceno vključeni samo rezultati in s tem uspešnost, ali bi bilo treba obravnavati tudi gospodarnost in učinkovitost. Ocena bi bila lahko tematska in zajemala nekatere zadeve samo v določenem času, lahko pa bi bila obširnejša analiza dosežkov Komisije v zadnjem letu. Pri razmisleku o vključitvi teh informacij v ocenjevalno poročilo bi bilo treba upoštevati njihovo koristnost pri letnem postopku razrešnice.

Časovna ustreznost

| 15. | Ocenjevalno poročilo je eden od dokumentov, ki jih morata v skladu s členom 319 PDEU Svet in Evropski parlament preučiti v okviru postopka razrešnice. Zato je Komisija izjavila, da ga namerava v prihodnje vsako leto sprejeti do sredine novembra (13). To je tudi čas objave letnega poročila Sodišča. Parlament je Sodišče pozval (14), naj predstavi svoja opažanja o ocenjevalnem poročilu istočasno kot svoje letno poročilo. Sodišče bi moralo ta dokument prejeti bistveno prej, da bi lahko to storilo. |
| --- | --- |

15.

Ocenjevalno poročilo je eden od dokumentov, ki jih morata v skladu s členom 319 PDEU Svet in Evropski parlament preučiti v okviru postopka razrešnice. Zato je Komisija izjavila, da ga namerava v prihodnje vsako leto sprejeti do sredine novembra (13). To je tudi čas objave letnega poročila Sodišča. Parlament je Sodišče pozval (14), naj predstavi svoja opažanja o ocenjevalnem poročilu istočasno kot svoje letno poročilo. Sodišče bi moralo ta dokument prejeti bistveno prej, da bi lahko to storilo.

SKLEP

| 16. | Prvo letno ocenjevalno poročilo Komisije je zahtevano v členu 318 PDEU. Poročilo je nejasno, ima malo vsebine in zato prinaša malo dodane vrednosti. Vendar Sodišče meni, da je poročilo za Parlament, Svet in Komisijo priložnost za razpravo in dogovor o tem, kako bi ga bilo treba pripraviti, da bi bil koristen za organ za razrešnico. Sodišče predlaga, da bi bilo treba v razpravi med drugim obravnavati naslednje zadeve:






  — | vprašanje, ali zadostuje, da so v ocenjevalno poročilo vključeni samo rezultati in s tem uspešnost, ali bi bilo treba obravnavati tudi gospodarnost in učinkovitost, |
| --- | --- | --- |

16.

Prvo letno ocenjevalno poročilo Komisije je zahtevano v členu 318 PDEU. Poročilo je nejasno, ima malo vsebine in zato prinaša malo dodane vrednosti. Vendar Sodišče meni, da je poročilo za Parlament, Svet in Komisijo priložnost za razpravo in dogovor o tem, kako bi ga bilo treba pripraviti, da bi bil koristen za organ za razrešnico. Sodišče predlaga, da bi bilo treba v razpravi med drugim obravnavati naslednje zadeve:

—

vprašanje, ali zadostuje, da so v ocenjevalno poročilo vključeni samo rezultati in s tem uspešnost, ali bi bilo treba obravnavati tudi gospodarnost in učinkovitost,

| — | obseg vsakoletnega ocenjevalnega poročila in področja, ki so vanj vključena, ter |
| --- | --- |

—

obseg vsakoletnega ocenjevalnega poročila in področja, ki so vanj vključena, ter

| — | pričakovanja zakonodajalca glede vloge Računskega sodišče pri pregledu tega poročila. |
| --- | --- |

—

pričakovanja zakonodajalca glede vloge Računskega sodišče pri pregledu tega poročila.

Sodišče opozarja, da mora ocenjevalno poročilo prejeti bistveno prej, kot je predlagala Komisija, če se od njega pričakuje, da bo svoja opažanja o tem dokumentu predstavilo v istem času kot svoje letno poročilo (kot je Evropski parlament že prosil).

To mnenje je sprejel senat CEAD, ki ga vodi g. Igors LUDBORŽS, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu 14. maja 2012.

Za Računsko sodišče

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsednik

---

(1)  COM(2012) 40 final.

1

(2)  Člen 318 in člen 319 PDEU.

2

(3)  Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, oddelek III – Komisija (SEC(2010) 963 – C7-0211/2010 – 2010/2142(DEC)), odstavek 200.

3

(4)  Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, oddelek III – Komisija (SEC(2010) 963 – C7-0211/2010 – 2010/2142(DEC)), odstavka 71 in 72.

4

(5)  Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, oddelek III – Komisija (SEC(2010) 963 – C7-0211/2010 – 2010/2142(DEC)), odstavek 201.

5

(6)  Glej na primer zadnja odstavka poročila Komisije COM(2012) 40 final.

6

(7)  COM(2012) 40 final, str. 3, prvi in drugi odstavek.

7

(8)  COM(2012) 40 final, str. 16, tretji odstavek.

8

(9)  Sodišče opozarja na pomembno vlogo zakonodajalca pri zagotavljanju tega, da predlogi Komisije vsebujejo cilje „SMART“ (specifične, merljive, dosegljive, realistične in časovno določene cilje) zaradi omogočanja meritve uspešnosti.

9

(10)  Glej tudi odstavek 10 Mnenja št. 7/2011 (UL C 47, 17.2.2012, str. 1), odstavka 8 in 151 Mnenja št. 1/2012 in odstavek 8.54 letnega poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2010 (UL C 326, 10.11.2011, str. 1).

10

(11)  Čeprav se je to mnenje nanašalo na strukturne sklade, je ta točka splošno veljavna za vsa področja deljenega upravljanja.

11

(12)  COM(2012) 40 final, str. 3.

12

(13)  COM(2012) 40 final, str. 2.

13

(14)  Poročilo Cocobu A7-0098/2012 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna za proračunsko leto 2010.

14

---