# Eiropas Savienības C 54/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 54 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 4. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 54

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 4. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Komisija |
| 2006/C 054/1 | Eiro maiņas kurss | 1 |
| 2006/C 054/2 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4139 — Sony/NEC/JV) (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 054/3 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4133 — Mellon/West LB) (Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 054/4 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4155 — BNP Paribas/BNL) (
  1
  ) | 4 |
| 2006/C 054/5 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4171 — Bosch/Mann + Hummel/ArvinMeritor Purolator) (Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru) (
  1
  ) | 5 |
| 2006/C 054/6 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4123 — BC Partners/Hyatt Regency Hotels & Tourism Hellas) (
  1
  ) | 6 |
| 2006/C 054/7 | Informācijas procedūra — Tehniskie noteikumi (
  1
  ) | 7 |
| 2006/C 054/8 | Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007. — 2013. gadam (
  1
  ) | 13 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Komisija

2006/C 054/1

Eiro maiņas kurss

1

2006/C 054/2

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4139 — Sony/NEC/JV) (
  1
  )

1

2

2006/C 054/3

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4133 — Mellon/West LB) (Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru) (
  1
  )

1

3

2006/C 054/4

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4155 — BNP Paribas/BNL) (
  1
  )

1

4

2006/C 054/5

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4171 — Bosch/Mann + Hummel/ArvinMeritor Purolator) (Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru) (
  1
  )

1

5

2006/C 054/6

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4123 — BC Partners/Hyatt Regency Hotels & Tourism Hellas) (
  1
  )

1

6

2006/C 054/7

Informācijas procedūra — Tehniskie noteikumi (
  1
  )

1

7

2006/C 054/8

Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007. — 2013. gadam (
  1
  )

1

13

| | III   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2006/C 054/9 | UK-Lerwick: Regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana — Apvienotās Karalistes izsludināts konkurss saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu par regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu starp Šetlendas galveno salu (Tingwall/Sumburgh) un Foula, Fair Isle, Out Skerries un Papa Stour salu (
  1
  ) | 45 |
| 2006/C 054/0 | Grozījums paziņojumā par konkursu attiecībā uz ievedmuitas nodokļa samazinājumu par kukurūzu, ko ieved no trešajām valstīm (Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 325, 2005. gada 22. decembris) | 47 |

III   Paziņojumi

Komisija

2006/C 054/9

UK-Lerwick: Regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana — Apvienotās Karalistes izsludināts konkurss saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu par regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu starp Šetlendas galveno salu (Tingwall/Sumburgh) un Foula, Fair Isle, Out Skerries un Papa Stour salu (
  1
  )

1

45

2006/C 054/0

Grozījums paziņojumā par konkursu attiecībā uz ievedmuitas nodokļa samazinājumu par kukurūzu, ko ieved no trešajām valstīm (Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 325, 2005. gada 22. decembris)

(Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 325, 2005. gada 22. decembris)

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Komisija

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/1

---

Eiro maiņas kurss (1)

2006. gada 3. marts

(2006/C 54/01)

1 eiro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2020 |
| JPY | Japānas jēna | 139,96 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4618 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,68500 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4603 |
| CHF | Šveices franks | 1,5628 |
| ISK | Islandes krona | 79,11 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0120 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5747 |
| CZK | Čehijas krona | 28,523 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 254,47 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6960 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,8015 |
| RON | Rumānijas leja | 3,4790 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,50 |
| SKK | Slovākijas krona | 37,160 |
| TRY | Turcijas lira | 1,5660 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6123 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3627 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,3258 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8028 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9460 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 167,50 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 7,3909 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,6617 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3215 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 040,37 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,454 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,506 |
| RUB | Krievijas rublis | 33,5780 |
| THB | Taizemes bats | 46,658 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2020

JPY

Japānas jēna

139,96

DKK

Dānijas krona

7,4618

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,68500

SEK

Zviedrijas krona

9,4603

CHF

Šveices franks

1,5628

ISK

Islandes krona

79,11

NOK

Norvēģijas krona

8,0120

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5747

CZK

Čehijas krona

28,523

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

254,47

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6960

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,8015

RON

Rumānijas leja

3,4790

SIT

Slovēnijas tolērs

239,50

SKK

Slovākijas krona

37,160

TRY

Turcijas lira

1,5660

AUD

Austrālijas dolārs

1,6123

CAD

Kanādas dolārs

1,3627

HKD

Hongkongas dolārs

9,3258

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8028

SGD

Singapūras dolārs

1,9460

KRW

Dienvidkorejas vons

1 167,50

ZAR

Dienvidāfrikas rands

7,3909

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,6617

HRK

Horvātijas kuna

7,3215

IDR

Indonēzijas rūpija

11 040,37

MYR

Malaizijas ringits

4,454

PHP

Filipīnu peso

61,506

RUB

Krievijas rublis

33,5780

THB

Taizemes bats

46,658

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/2

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4139 — Sony/NEC/JV)

(2006/C 54/02)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 24. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Sony Corporation (“Sony”, Japāna) un NEC (“NEC”, Japāna) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidoto sabiedrību (“JV”, Japāna), kas veido kopuzņēmumu, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 24. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Sony Corporation (“Sony”, Japāna) un NEC (“NEC”, Japāna) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidoto sabiedrību (“JV”, Japāna), kas veido kopuzņēmumu, iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Sony: elektroniski patēriņa produkti un to elektroniskās sastāvdaļas, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Sony: elektroniski patēriņa produkti un to elektroniskās sastāvdaļas,

| — | NEC: IT produkti un pakalpojumi, tīkla komunikāciju tehnoloģija, |
| --- | --- |

—

NEC: IT produkti un pakalpojumi, tīkla komunikāciju tehnoloģija,

| — | JV: datoru optiskie diskdziņi. |
| --- | --- |

—

JV: datoru optiskie diskdziņi.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4139 — Sony/NEC/JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4139 — Sony/NEC/JV uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/3

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4133 — Mellon/West LB)

(Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru)

(2006/C 54/03)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 24. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Mellon Financial Corporation (“Mellon”, ASV) un WestLB AG (“WestLB”, Vācija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidoto sabiedrību (“JV”), kas veido kopuzņēmumu, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 24. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Mellon Financial Corporation (“Mellon”, ASV) un WestLB AG (“WestLB”, Vācija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidoto sabiedrību (“JV”), kas veido kopuzņēmumu, iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Mellon: vispārēji finanšu pakalpojumi, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Mellon: vispārēji finanšu pakalpojumi,

| — | WestLB: universālā banka; |
| --- | --- |

—

WestLB: universālā banka;

| — | JV: aktīvu pārvaldīšana. |
| --- | --- |

—

JV: aktīvu pārvaldīšana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4133 — Mellon/West LB uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4133 — Mellon/West LB uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/4

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4155 — BNP Paribas/BNL)

(2006/C 54/04)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 27. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņa ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums BNP Paribas S.A. (“BNPP”, Francija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Banca Nazionale del Lavoro S.p.A. (“BNL”, Itālija), iegādājoties tā akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 27. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņa ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums BNP Paribas S.A. (“BNPP”, Francija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Banca Nazionale del Lavoro S.p.A. (“BNL”, Itālija), iegādājoties tā akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | BNPP: banku un finanšu darbības visā pasaulē, jo īpaši ieguldījumu un finanšu banku pakalpojumi, banku pakalpojumi privātpersonām un aktīvu pārvaldība; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

BNPP: banku un finanšu darbības visā pasaulē, jo īpaši ieguldījumu un finanšu banku pakalpojumi, banku pakalpojumi privātpersonām un aktīvu pārvaldība;

| — | BNL: banku un finanšu pakalpojumi, apdrošināšana, galvenokārt Itālijā. |
| --- | --- |

—

BNL: banku un finanšu pakalpojumi, apdrošināšana, galvenokārt Itālijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4155 — BNP Paribas/BNL uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4155 — BNP Paribas/BNL uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/5

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4171 — Bosch/Mann + Hummel/ArvinMeritor Purolator)

(Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru)

(2006/C 54/05)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 23. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Robert Bosch GmbH (“Bosch”, Vācija) un Mann + Hummel GmbH (“Mann + Hummel,” Vācija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār ArvinMeritor, Inc. uzņēmējdarbību PPNA filtrēšanas produktu jomā Ziemeļamerikā (“The Business”, ASV), iegādājoties aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 23. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Robert Bosch GmbH (“Bosch”, Vācija) un Mann + Hummel GmbH (“Mann + Hummel,” Vācija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār ArvinMeritor, Inc. uzņēmējdarbību PPNA filtrēšanas produktu jomā Ziemeļamerikā (“The Business”, ASV), iegādājoties aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Bosch: automobiļu, rūpniecības tehnoloģiju, patēriņa preču un celtniecības tehnoloģiju izstrāde, ražošana un pārdošana, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Bosch: automobiļu, rūpniecības tehnoloģiju, patēriņa preču un celtniecības tehnoloģiju izstrāde, ražošana un pārdošana,

| — | Mann + Hummel: automobiļu rūpnīcai paredzētu filtru un gaisa padeves sistēmu izstrāde, ražošana un pārdošana, |
| --- | --- |

—

Mann + Hummel: automobiļu rūpnīcai paredzētu filtru un gaisa padeves sistēmu izstrāde, ražošana un pārdošana,

| — | Business: automobiļu rūpniecībai un izmantošanai rūpniecībā paredzētu eļļas, gaisa un degvielas filtru izstrāde, ražošana un pārdošana. |
| --- | --- |

—

Business: automobiļu rūpniecībai un izmantošanai rūpniecībā paredzētu eļļas, gaisa un degvielas filtru izstrāde, ražošana un pārdošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4171— Bosch/Mann + Hummel/ArvinMeritor Purolator uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4171— Bosch/Mann + Hummel/ArvinMeritor Purolator uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/6

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4123 — BC Partners/Hyatt Regency Hotels & Tourism Hellas)

(2006/C 54/06)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2006. gada 17. februārī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu valodā un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4123. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4123. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/7

---

Informācijas procedūra — Tehniskie noteikumi

(2006/C 54/07)

(Teksts ir spēkā EEZ)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/34/EC (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, kā arī informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā. (OV L 204, 21.7.1998., lpp. 37; OV L 217, 5.8.1998., lpp.18).

Nacionālo tehnisko noteikumu projekti, kas iesniegti Komisijā

| Atsauce (1) | Nosaukums | Triju mēnešu bezdarbības perioda notecējums (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0088/D | Regula par pārbaudes ziņojumiem, pārbaudes ekspertiem, tehnisko pārbaudi un kompetenci atbilstoši Hesenes Celtniecības noteikumiem, 2. pants: Regula par tehnisko iekārtu un ierīču pārbaudi ēkās (Tehnisko pārbaužu regula — TPrüfVO) | 11.5.2006. |
| 2006/0089/DK | Paziņojums par grozījumiem 2004. gada 2. aprīļa paziņojumā par bioloģisku lauksaimniecības produkciju u.c. (Barība atgremotājiem) | 11.5.2006. |
| 2006/0090/D | Pamatprincipi celtniecības produktu ietekmes novērtēšanai uz augsni un gruntsūdeņiem | 11.5.2006. |
| 2006/0091/A | RVS 15.05.11 Tilti — Korozijas aizsardzība — Tērauds — Tērauda konstrukcijas | 15.5.2006. |
| 2006/0092/HU | Likumprojekts par grozījumiem 2003. gada CXXVII likumā par akcīzes nodokļa un akcīzes preču apgrozījuma īpašiem noteikumiem | (4) |
| 2006/0093/EE | Republikas Valdības rīkojums “Prasības lolojumdzīvnieku turēšanai un tam paredzētajām telpām vai būvēm” | 15.5.2006. |
| 2006/0094/A | RVS 8B.05.8 Tiltu būves, pamatu iestrādāšanas darbu apraksts, strūklas apstrādes metode
  RVS 8B.05.9 Tiltu būves, pamatu iestrādāšanas darbu apraksts, pazemes noblīvēšana un vertikālā drenāža | 15.5.2006. |
| 2006/0095/A | RVS 7B.05.8 Tiltu būves, pamatu iestrādāšanas darbu apraksts, strūklas apstrādes metode
  RVS 7B.05.9 Tiltu būves, pamatu iestrādāšanas darbu apraksts, pazemes noblīvēšana un vertikālā drenāža | 15.5.2006. |
| 2006/0096/A | RVS 13.01.15 “Strukturālās uzturēšanas kvalitātes nodrošināšana, strukturālā ceļu uzturēšana, ielu segumu kontrole, metroloģiskie vērtēšanas kritēriji ceļu stāvokļa noteikšanai ar RoadSTAR sistēmu” | 15.5.2006. |
| 2006/0097/NL | Regula par ĢMO līdzaspastāvēšanas 2005 | 15.5.2006. |
| 2006/0098/PL | Ekonomikas ministra rīkojums par grozījumiem rīkojumā par atkritumu veidiem, kuru vākšanai vai transportēšanai nav vajadzīga speciālā atļauja | 16.5.2006. |
| 2006/0099/D | BNetzA SSB LA-NOE 122 Mijiedarbības apraksts mazas jaudas radioiekārtām, kas paredzētas induktīvam pielietojumam | 16.5.2006. |

Atsauce (1)

Nosaukums

Triju mēnešu bezdarbības perioda notecējums (2)

2006/0088/D

Regula par pārbaudes ziņojumiem, pārbaudes ekspertiem, tehnisko pārbaudi un kompetenci atbilstoši Hesenes Celtniecības noteikumiem, 2. pants: Regula par tehnisko iekārtu un ierīču pārbaudi ēkās (Tehnisko pārbaužu regula — TPrüfVO)

11.5.2006.

2006/0089/DK

Paziņojums par grozījumiem 2004. gada 2. aprīļa paziņojumā par bioloģisku lauksaimniecības produkciju u.c. (Barība atgremotājiem)

11.5.2006.

2006/0090/D

Pamatprincipi celtniecības produktu ietekmes novērtēšanai uz augsni un gruntsūdeņiem

11.5.2006.

2006/0091/A

RVS 15.05.11 Tilti — Korozijas aizsardzība — Tērauds — Tērauda konstrukcijas

15.5.2006.

2006/0092/HU

Likumprojekts par grozījumiem 2003. gada CXXVII likumā par akcīzes nodokļa un akcīzes preču apgrozījuma īpašiem noteikumiem

(4)

2006/0093/EE

Republikas Valdības rīkojums “Prasības lolojumdzīvnieku turēšanai un tam paredzētajām telpām vai būvēm”

15.5.2006.

2006/0094/A

RVS 8B.05.8 Tiltu būves, pamatu iestrādāšanas darbu apraksts, strūklas apstrādes metode

RVS 8B.05.9 Tiltu būves, pamatu iestrādāšanas darbu apraksts, pazemes noblīvēšana un vertikālā drenāža

15.5.2006.

2006/0095/A

RVS 7B.05.8 Tiltu būves, pamatu iestrādāšanas darbu apraksts, strūklas apstrādes metode

RVS 7B.05.9 Tiltu būves, pamatu iestrādāšanas darbu apraksts, pazemes noblīvēšana un vertikālā drenāža

15.5.2006.

2006/0096/A

RVS 13.01.15 “Strukturālās uzturēšanas kvalitātes nodrošināšana, strukturālā ceļu uzturēšana, ielu segumu kontrole, metroloģiskie vērtēšanas kritēriji ceļu stāvokļa noteikšanai ar RoadSTAR sistēmu”

15.5.2006.

2006/0097/NL

Regula par ĢMO līdzaspastāvēšanas 2005

15.5.2006.

2006/0098/PL

Ekonomikas ministra rīkojums par grozījumiem rīkojumā par atkritumu veidiem, kuru vākšanai vai transportēšanai nav vajadzīga speciālā atļauja

16.5.2006.

2006/0099/D

BNetzA SSB LA-NOE 122 Mijiedarbības apraksts mazas jaudas radioiekārtām, kas paredzētas induktīvam pielietojumam

16.5.2006.

Komisija pievērš uzmanību 1996. gada 30. aprīļa spriedumam “CIA Security” lietā (C-194/94 — ECR I, p. 2201), kur Eiropas Tiesa nolēma, ka direktīvas 98/34/EC (agrāk 83/189/EEC) 8. un 9.pantu iespējams skaidrot tādējādi, ka personas var atsaukties uz tiem, griežoties savu valstu tiesās, kurām jānoraida valsts tehnisko noteikumu piemērošana, ja tie nav darīti zināmi atbilstoši Direktīvai.

Šis spriedums apstiprina Komisijas 1986. gada 1. oktobra paziņojumu (OV C 245, 1.10.1986., lpp.4).

Tādējādi paziņošanas pienākuma neievērošana nosaka to, ka attiecīgie tehniskie noteikumi uzskatāmi par nepiemērojamiem un līdz ar to attiecībā uz personām tiem nav likuma spēka.

Lai saņemtu vairāk informācijas par pieteikuma procedūru, lūdzam rakstīt:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| e-pasts: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

e-pasts: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Meklējiet informāciju arī interneta lapā: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Ja jums nepieciešama vēl papildus informācija par šiem pieteikumiem, lūdzam kontaktēties ar zemāk norādītajiem valstu departamentiem:

VALSTU DEPARTAMENTU UZSKAITĪJUMS, KURI IR ATBILDĪGI PAR DIREKTĪVAS 98/34/EC ĪSTENOŠANU

BEĻĢIJA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps kundze |
| Tālr.: (32-2) 277 80 03 |
| Fakss: (32-2) 277 54 01 |
| E-pasts: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Kopējais e-pasts: belnotif@mineco.fgov.be |
| Interneta lapa: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps kundze

Tālr.: (32-2) 277 80 03

Fakss: (32-2) 277 54 01

E-pasts: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Kopējais e-pasts: belnotif@mineco.fgov.be

Interneta lapa: http://www.mineco.fgov.be

ČEHIJAS REPUBLIKA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Miroslav Chloupek kungs |
| Director of International Relations Department |
| Tālr.: (420) 224 907 123 |
| Fakss: (420) 224 914 990 |
| E-pasts: chloupek@unmz.cz |
| Lucie Růžičková kundze |
| Tālr.: (420) 224 907 139 |
| Fakss: (420) 224 907 122 |
| E-pasts: ruzickova@unmz.cz |
| Kopējais e-pasts: eu9834@unmz.cz |
| Interneta lapa: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Miroslav Chloupek kungs

Director of International Relations Department

Tālr.: (420) 224 907 123

Fakss: (420) 224 914 990

E-pasts: chloupek@unmz.cz

Lucie Růžičková kundze

Tālr.: (420) 224 907 139

Fakss: (420) 224 907 122

E-pasts: ruzickova@unmz.cz

Kopējais e-pasts: eu9834@unmz.cz

Interneta lapa: http://www.unmz.cz

DĀNIJA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (or DK-2100 Copenhagen OE) |
| Bjarne Bang Christensen kungs |
| Legal adviser |
| Tālr.: (45) 35 46 63 66 (tiešais) |
| E-pasts: bbc@ebst.dk |
| Birgit Jensen kundze |
| Principal Executive Officer |
| Tālr.: (45) 35 46 62 87 (tiešais) |
| Fakss: (45) 35 46 62 03 |
| E-pasts: bij@ebst.dk |
| Pasta kastīte pieteikumu ziņojumiem — noti@ebst.dk |
| Interneta lapa: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (or DK-2100 Copenhagen OE)

Bjarne Bang Christensen kungs

Legal adviser

Tālr.: (45) 35 46 63 66 (tiešais)

E-pasts: bbc@ebst.dk

Birgit Jensen kundze

Principal Executive Officer

Tālr.: (45) 35 46 62 87 (tiešais)

Fakss: (45) 35 46 62 03

E-pasts: bij@ebst.dk

Pasta kastīte pieteikumu ziņojumiem — noti@ebst.dk

Interneta lapa: http://www.ebst.dk/Notifikationer

VĀCIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34 — 37 |
| D-10115 Berlin |
| Christina Jäckel kundze |
| Tālr.: (49-30) 20 14 63 53 |
| Fakss: (49-30) 20 14 53 79 |
| E-pasts: infonorm@bmwa.bund.de |
| Interneta lapa: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34 — 37

D-10115 Berlin

Christina Jäckel kundze

Tālr.: (49-30) 20 14 63 53

Fakss: (49-30) 20 14 53 79

E-pasts: infonorm@bmwa.bund.de

Interneta lapa: http://www.bmwa.bund.de

IGAUNIJA

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Karl Stern kungs |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tālr.: (372) 625 64 05 |
| Fakss: (372) 631 30 29 |
| E-pasts: karl.stern@mkm.ee |
| Kopējais e-pasts: el.teavitamine@mkm.ee |
| Interneta lapa: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Karl Stern kungs

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tālr.: (372) 625 64 05

Fakss: (372) 631 30 29

E-pasts: karl.stern@mkm.ee

Kopējais e-pasts: el.teavitamine@mkm.ee

Interneta lapa: http://www.mkm.ee

GRIEĶIJA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| Tālr.: (30-210) 696 98 63 |
| Fakss: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

Tālr.: (30-210) 696 98 63

Fakss: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Evangelia Alexandri kundze |
| Tālr.: (30-210) 212 03 01 |
| Fakss: (30-210) 228 62 19 |
| E-pasts: alex@elot.gr |
| Kopējais e-pasts: 83189in@elot.gr |
| Interneta lapa: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Evangelia Alexandri kundze

Tālr.: (30-210) 212 03 01

Fakss: (30-210) 228 62 19

E-pasts: alex@elot.gr

Kopējais e-pasts: 83189in@elot.gr

Interneta lapa: http://www.elot.gr

SPĀNIJA

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres “Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Angel Silván Torregrosa kungs |
| Tālr.: (34) 913 79 83 32 |
| Esther Pérez Peláez kundze |
| Tehniskais konsultants |
| E-pasts: esther.perez@ue.mae.es |
| Tālr.: (34) 913 79 84 64 |
| Fakss: (34) 913 79 84 01 |
| Kopējais e-pasts: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres “Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Angel Silván Torregrosa kungs

Tālr.: (34) 913 79 83 32

Esther Pérez Peláez kundze

Tehniskais konsultants

E-pasts: esther.perez@ue.mae.es

Tālr.: (34) 913 79 84 64

Fakss: (34) 913 79 84 01

Kopējais e-pasts: d83-189@ue.mae.es

FRANCIJA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau kundze |
| Tālr.: (33) 1 53 44 97 04 |
| Fakss: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-pasts: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard kundze |
| Tālr.: (33) 153 44 97 05 |
| Fakss: (33) 153 44 98 88 |
| E-pasts: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Kopējais e-pasts: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau kundze

Tālr.: (33) 1 53 44 97 04

Fakss: (33) 1 53 44 98 88

E-pasts: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard kundze

Tālr.: (33) 153 44 97 05

Fakss: (33) 153 44 98 88

E-pasts: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Kopējais e-pasts: d9834.france@industrie.gouv.fr

ĪRIJA

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Tony Losty kungs |
| Tālr.: (353-1) 807 38 80 |
| Fakss: (353-1) 807 38 38 |
| E-pasts: tony.losty@nsai.ie |
| Interneta lapa: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Tony Losty kungs

Tālr.: (353-1) 807 38 80

Fakss: (353-1) 807 38 38

E-pasts: tony.losty@nsai.ie

Interneta lapa: http://www.nsai.ie

ITĀLIJA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Vincenzo Correggia kungs |
| Tālr.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fakss: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-pasts: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Enrico Castiglioni kungs |
| Tālr.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fakss: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-pasts: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Kopējais e-pasts: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Interneta lapa: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Vincenzo Correggia kungs

Tālr.: (39) 06 47 05 22 05

Fakss: (39) 06 47 88 78 05

E-pasts: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Enrico Castiglioni kungs

Tālr.: (39) 06 47 05 26 69

Fakss: (39) 06 47 88 78 05

E-pasts: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Kopējais e-pasts: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Interneta lapa: http://www.minindustria.it

KIPRA

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tālr.: (357) 22 409310 |
| Fakss: (357) 22 754103 |
| Antonis Ioannou kungs |
| Tālr.: (357) 22 40 94 09 |
| Fakss: (357) 22 75 41 03 |
| E-pasts: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Kopējais e-pasts: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Interneta lapa: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tālr.: (357) 22 409310

Fakss: (357) 22 754103

Antonis Ioannou kungs

Tālr.: (357) 22 40 94 09

Fakss: (357) 22 75 41 03

E-pasts: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Kopējais e-pasts: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Interneta lapa: http://www.cys.mcit.gov.cy

LATVIJA

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tālr.: (371) 701 32 30 |
| Fakss: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tālr.: (371) 701 32 36 |
| Tālr.: (371) 701 30 67 |
| Fakss: (371) 728 08 82 |
| E-pasts: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Kopējais e-pasts: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tālr.: (371) 701 32 30

Fakss: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tālr.: (371) 701 32 36

Tālr.: (371) 701 30 67

Fakss: (371) 728 08 82

E-pasts: zanda.liekna@em.gov.lv

Kopējais e-pasts: notification@em.gov.lv

LIETUVA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene kundze |
| Tālr.: (370) 52 70 93 47 |
| Fakss: (370) 52 70 93 67 |
| E-pasts: dir9834@lsd.lt |
| Interneta lapa: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene kundze

Tālr.: (370) 52 70 93 47

Fakss: (370) 52 70 93 67

E-pasts: dir9834@lsd.lt

Interneta lapa: http://www.lsd.lt

LUKSEMBURGA

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann kungs |
| Tālr.: (352) 46 97 46-1 |
| Fakss: (352) 22 25 24 |
| E-pasts: see.direction@eg.etat.lu |
| Interneta lapa: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann kungs

Tālr.: (352) 46 97 46-1

Fakss: (352) 22 25 24

E-pasts: see.direction@eg.etat.lu

Interneta lapa: http://www.see.lu

UNGĀRIJA

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Zsolt Fazekas kungs |
| Leading Councillor |
| E-pasts: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tālr.: (36-1) 374 28 73 |
| Fakss: (36-1) 473 16 22 |
| E-pasts: notification@gkm.gov.hu |
| Interneta lapa: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Zsolt Fazekas kungs

Leading Councillor

E-pasts: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tālr.: (36-1) 374 28 73

Fakss: (36-1) 473 16 22

E-pasts: notification@gkm.gov.hu

Interneta lapa: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tālr.: (356) 21 24 24 20 |
| Tālr.: (356) 21 24 32 82 |
| Fakss: (356) 21 24 24 06 |
| Lorna Cachia kundze |
| E-pasts: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Kopējais e-pasts: notification@msa.org.mt |
| Interneta lapa: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tālr.: (356) 21 24 24 20

Tālr.: (356) 21 24 32 82

Fakss: (356) 21 24 24 06

Lorna Cachia kundze

E-pasts: lorna.cachia@msa.org.mt

Kopējais e-pasts: notification@msa.org.mt

Interneta lapa: http://www.msa.org.mt

NĪDERLANDE

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Ebel van der Heide kungs |
| Tālr.: (31-50) 523 21 34 |
| Hennie Boekema kundze |
| Tālr.: (31-50) 523 21 35 |
| Tineke Elzer kundze |
| Tālr.: (31-50) 523 21 33 |
| Fakss: (31-50) 523 21 59 |
| Kopējais e-pasts: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Ebel van der Heide kungs

Tālr.: (31-50) 523 21 34

Hennie Boekema kundze

Tālr.: (31-50) 523 21 35

Tineke Elzer kundze

Tālr.: (31-50) 523 21 33

Fakss: (31-50) 523 21 59

Kopējais e-pasts:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm kundze |
| Tālr.: (43-1) 711 00 58 96 |
| Fakss: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80 |
| E-pasts: not9834@bmwa.gv.at |
| Interneta lapa: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Brigitte Wikgolm kundze

Tālr.: (43-1) 711 00 58 96

Fakss: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80

E-pasts: not9834@bmwa.gv.at

Interneta lapa: http://www.bmwa.gv.at

POLIJA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Barbara Nieciak kundze |
| Tālr.: (48-22) 693 54 07 |
| Fakss: (48-22) 693 40 28 |
| E-pasts: barnie@mg.gov.pl |
| Agata Gągor kundze |
| Tālr.: (48-22) 693 56 90 |
| Kopējais e-pasts: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Barbara Nieciak kundze

Tālr.: (48-22) 693 54 07

Fakss: (48-22) 693 40 28

E-pasts: barnie@mg.gov.pl

Agata Gągor kundze

Tālr.: (48-22) 693 56 90

Kopējais e-pasts: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGĀLE

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires kundze |
| Tālr.: (351) 212 94 82 36 or 81 00 |
| Fakss: (351) 212 94 82 23 |
| E-pasts: c.pires@mail.ipq.pt |
| Kopējais e-pasts: not9834@mail.ipq.pt |
| Interneta lapa: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Cândida Pires kundze

Tālr.: (351) 212 94 82 36 or 81 00

Fakss: (351) 212 94 82 23

E-pasts: c.pires@mail.ipq.pt

Kopējais e-pasts: not9834@mail.ipq.pt

Interneta lapa: http://www.ipq.pt

SLOVĒNIJA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Vesna Stražišar kundze |
| Tālr.: (386-1) 478 30 41 |
| Fakss: (386-1) 478 30 98 |
| E-pasts: contact@sist.si |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Vesna Stražišar kundze

Tālr.: (386-1) 478 30 41

Fakss: (386-1) 478 30 98

E-pasts: contact@sist.si

SLOVĀKIJA

| Kvetoslava Steinlova kundze |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tālr.: (421-2) 52 49 35 21 |
| Fakss: (421-2) 52 49 10 50 |
| E-pasts: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova kundze

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tālr.: (421-2) 52 49 35 21

Fakss: (421-2) 52 49 10 50

E-pasts: steinlova@normoff.gov.sk

SOMIJA

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Adrese apmeklētājiem: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| un |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Pasta adrese: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Leila Orava kundze |
| Tālr.: (358-9) 16 06 46 86 |
| Fakss: (358-9) 16 06 46 22 |
| E-pasts: leila.orava@ktm.fi |
| Katri Amper kundze |
| Tālr.: (358-9) 16 06 46 48 |
| Kopējais e-pasts: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Interneta lapa: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Adrese apmeklētājiem:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

un

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Pasta adrese:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Leila Orava kundze

Tālr.: (358-9) 16 06 46 86

Fakss: (358-9) 16 06 46 22

E-pasts: leila.orava@ktm.fi

Katri Amper kundze

Tālr.: (358-9) 16 06 46 48

Kopējais e-pasts: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Interneta lapa: http://www.ktm.fi

ZVIEDRIJA

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson kundze |
| Tālr.: (46-8) 690 48 82 or (46-8) 690 48 00 |
| Fakss: (46-8) 690 48 40 or (46-8) 30 67 59 |
| E-pasts: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Kopējais e-pasts: 9834@kommers.se |
| Interneta lapa: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson kundze

Tālr.: (46-8) 690 48 82 or (46-8) 690 48 00

Fakss: (46-8) 690 48 40 or (46-8) 30 67 59

E-pasts: kerstin.carlsson@kommers.se

Kopējais e-pasts: 9834@kommers.se

Interneta lapa: http://www.kommers.se

LIELBRITĀNIJA

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Philip Plumb kungs |
| Tālr.: (44-207) 215 14 88 |
| Fakss: (44-207) 215 15 29 |
| E-pasts: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Kopējais e-pasts: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Interneta lapa: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Philip Plumb kungs

Tālr.: (44-207) 215 14 88

Fakss: (44-207) 215 15 29

E-pasts: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Kopējais e-pasts: 9834@dti.gsi.gov.uk

Interneta lapa: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer kundze |
| Tālr.: (32-2) 286 18 61 |
| Fakss: (32-2) 286 18 00 |
| E-pasts: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma kundze |
| Tālr.: (32-2) 286 18 71 |
| Fakss: (32-2) 286 18 00 |
| E-pasts: tri@eftasurv.int |
| Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Interneta lapa: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer kundze

Tālr.: (32-2) 286 18 61

Fakss: (32-2) 286 18 00

E-pasts: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma kundze

Tālr.: (32-2) 286 18 71

Fakss: (32-2) 286 18 00

E-pasts: tri@eftasurv.int

Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Interneta lapa: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Kathleen Byrne kundze |
| Tālr.: (32-2) 286 17 49 |
| Fakss: (32-2) 286 17 42 |
| E-pasts: kathleen.byrne@efta.int |
| Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Interneta lapa: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Kathleen Byrne kundze

Tālr.: (32-2) 286 17 49

Fakss: (32-2) 286 17 42

E-pasts: kathleen.byrne@efta.int

Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Interneta lapa: http://www.efta.int

TURCIJA

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| 06510 |
| Emek — Ankara |
| Mehmet Comert kundze |
| Tālr.: (90-312) 212 58 98 |
| Fakss: (90-312) 212 87 68 |
| E-pasts: comertm@dtm.gov.tr |
| Interneta lapa: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

06510

Emek — Ankara

Mehmet Comert kundze

Tālr.: (90-312) 212 58 98

Fakss: (90-312) 212 87 68

E-pasts: comertm@dtm.gov.tr

Interneta lapa: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Gads — reģistrācijas numurs — izcelsmes dalībvalsts.

(2)  Periods, kura laikā projektu nedrīkst pieņemt.

(3)  Nav bezdarbības perioda, jo Komisija ir akceptējusi steidzamas pieņemšanas pamatojumu, uz kuru atsaucas pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts.

(4)  Nav bezdarbības perioda, jo pasākums skar tehniskās specifikācijas, citas prasības vai noteikumus par pakalpojumiem, kas saistīti ar fiskālajiem vai finanšu pasākumiem, atbilstoši Direktīvas 98/34/EK 1. panta 11. punkta otrās daļas trešajai rindkopai.

(5)  Informācijas procedūra ir pabeigta.

---

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/13

---

VALSTU REĢIONĀLĀ ATBALSTA PAMATNOSTĀDNES 2007. — 2013. GADAM

(2006/C 54/08)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

1.   Ievads

| 1. | Balstoties uz Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, tādu valsts atbalstu, kas tiek sniegts, lai veicinātu atsevišķu Eiropas Savienības mazāk attīstītu teritoriju ekonomisko attīstību, Komisija var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Šā veida valsts atbalsts pazīstams kā valsts reģionālais atbalsts. Valsts reģionālais atbalsts var būt ieguldījumu atbalsts, ko piešķir lieliem uzņēmumiem, vai atsevišķos konkrētos apstākļos — darbības atbalsts, taču abos gadījumos paredzēts konkrētiem reģioniem nolūkā izlīdzināt reģionālās atšķirības. Par reģionālo atbalstu tiek uzskatīts arī palielināta līmeņa atbalsts, kas tiek piešķirts maziem un vidējiem uzņēmumiem mazāk attīstītajos reģionos un kas pārsniedz citās teritorijās pieļauto atbalstu. |
| --- | --- |

1.

Balstoties uz Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, tādu valsts atbalstu, kas tiek sniegts, lai veicinātu atsevišķu Eiropas Savienības mazāk attīstītu teritoriju ekonomisko attīstību, Komisija var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Šā veida valsts atbalsts pazīstams kā valsts reģionālais atbalsts. Valsts reģionālais atbalsts var būt ieguldījumu atbalsts, ko piešķir lieliem uzņēmumiem, vai atsevišķos konkrētos apstākļos — darbības atbalsts, taču abos gadījumos paredzēts konkrētiem reģioniem nolūkā izlīdzināt reģionālās atšķirības. Par reģionālo atbalstu tiek uzskatīts arī palielināta līmeņa atbalsts, kas tiek piešķirts maziem un vidējiem uzņēmumiem mazāk attīstītajos reģionos un kas pārsniedz citās teritorijās pieļauto atbalstu.

| 2. | Palīdzēdams risināt mazāk attīstīto reģionu problēmas, valsts reģionālais atbalsts veicina dalībvalstu un visas Eiropas Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Šis ģeogrāfiskais faktors reģionālo atbalstu atšķir no citiem horizontālā atbalsta veidiem, piemēram, atbalsta pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem, nodarbinātībai, mācībām vai videi, kam ir citi vispārējas nozīmes mērķi saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punktu, pat ja mazāk attīstītajās teritorijās tiek noteikts lielāks atbalsta īpatsvars, ņemot vērā specifiskās grūtības, ar kurām tās saskaras (1). |
| --- | --- |

2.

Palīdzēdams risināt mazāk attīstīto reģionu problēmas, valsts reģionālais atbalsts veicina dalībvalstu un visas Eiropas Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Šis ģeogrāfiskais faktors reģionālo atbalstu atšķir no citiem horizontālā atbalsta veidiem, piemēram, atbalsta pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem, nodarbinātībai, mācībām vai videi, kam ir citi vispārējas nozīmes mērķi saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punktu, pat ja mazāk attīstītajās teritorijās tiek noteikts lielāks atbalsta īpatsvars, ņemot vērā specifiskās grūtības, ar kurām tās saskaras (1).

| 3. | Valsts reģionālā ieguldījumu atbalsta mērķis ir veicināt vismazāk attīstīto reģionu attīstību, atbalstot ieguldījumus un darba vietu radīšanu. Tas sekmē mazāk attīstītajos reģionos atrodošos uzņēmumu saimnieciskās darbības paplašināšanu un diversifikāciju, un īpaši rosina uzņēmumus izveidot jaunas ražotnes šajos reģionos. |
| --- | --- |

3.

Valsts reģionālā ieguldījumu atbalsta mērķis ir veicināt vismazāk attīstīto reģionu attīstību, atbalstot ieguldījumus un darba vietu radīšanu. Tas sekmē mazāk attīstītajos reģionos atrodošos uzņēmumu saimnieciskās darbības paplašināšanu un diversifikāciju, un īpaši rosina uzņēmumus izveidot jaunas ražotnes šajos reģionos.

| 4. | Kritēriji, kurus Komisija piemēro, izvērtējot valstu reģionālā atbalsta saderību ar kopējo tirgu atbilstīgi EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktam, ir kodificēti 1998. gada pamatnostādnēs par valstu reģionālo atbalstu (2), kuras aptver laika posmu no 2000. līdz 2006. gadam (3). Īpašie noteikumi attiecībā uz atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem ir kodificēti 2002. gada daudznozaru pamatprincipos (4). Tomēr svarīgi politiski un ekonomiski notikumi kopš 1998. gada, tostarp Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā, gaidāmā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās un arvien straujākais integrācijas process pēc vienotās valūtas ieviešanas ir radījuši nepieciešamību veikt vispusīgu pārskatīšanu, lai sagatavotu jaunās pamatnostādnes, kuras tiks piemērotas no 2007. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

4.

Kritēriji, kurus Komisija piemēro, izvērtējot valstu reģionālā atbalsta saderību ar kopējo tirgu atbilstīgi EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktam, ir kodificēti 1998. gada pamatnostādnēs par valstu reģionālo atbalstu (2), kuras aptver laika posmu no 2000. līdz 2006. gadam (3). Īpašie noteikumi attiecībā uz atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem ir kodificēti 2002. gada daudznozaru pamatprincipos (4). Tomēr svarīgi politiski un ekonomiski notikumi kopš 1998. gada, tostarp Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā, gaidāmā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās un arvien straujākais integrācijas process pēc vienotās valūtas ieviešanas ir radījuši nepieciešamību veikt vispusīgu pārskatīšanu, lai sagatavotu jaunās pamatnostādnes, kuras tiks piemērotas no 2007. līdz 2013. gadam.

| 5. | Reģionālais atbalsts var būt iedarbīgs tikai tad, ja to izmanto ierobežotā apjomā un samērīgi un ja tas koncentrējas Eiropas Savienības vismazāk attīstītajos reģionos. Tāpat atbalsta pieļautajai augšējai robežai jāatspoguļo attiecīgo reģionu attīstību ietekmējošo problēmu relatīvais smagums. Turklāt atbalsta radītajiem ieguvumiem no mazāk attīstītā reģiona attīstīšanas ir jābūt lielākiem par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem (5). Atbalsta radīto ieguvumu relatīvais svars var atšķirties atkarībā no piemērotās atrunas; līdz ar to vismazāk attīstītajos reģionos, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, var tikt pieļauta lielāka konkurences kropļošana nekā reģionos, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts (6). |
| --- | --- |

5.

Reģionālais atbalsts var būt iedarbīgs tikai tad, ja to izmanto ierobežotā apjomā un samērīgi un ja tas koncentrējas Eiropas Savienības vismazāk attīstītajos reģionos. Tāpat atbalsta pieļautajai augšējai robežai jāatspoguļo attiecīgo reģionu attīstību ietekmējošo problēmu relatīvais smagums. Turklāt atbalsta radītajiem ieguvumiem no mazāk attīstītā reģiona attīstīšanas ir jābūt lielākiem par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem (5). Atbalsta radīto ieguvumu relatīvais svars var atšķirties atkarībā no piemērotās atrunas; līdz ar to vismazāk attīstītajos reģionos, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, var tikt pieļauta lielāka konkurences kropļošana nekā reģionos, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts (6).

| 6. | Atsevišķos, ļoti retos un skaidri definētos gadījumos reģiona strukturālie trūkumi var būt tik izteikti, ka, apvienojot reģionālo ieguldījumu atbalstu ar vispusīgu horizontālā atbalsta shēmu, tas tik un tā nebūtu pietiekami, lai dotu impulsu reģionālās attīstības procesam. Tikai šādos gadījumos reģionālo ieguldījumu atbalstu var papildināt ar reģionālo darbības atbalstu. |
| --- | --- |

6.

Atsevišķos, ļoti retos un skaidri definētos gadījumos reģiona strukturālie trūkumi var būt tik izteikti, ka, apvienojot reģionālo ieguldījumu atbalstu ar vispusīgu horizontālā atbalsta shēmu, tas tik un tā nebūtu pietiekami, lai dotu impulsu reģionālās attīstības procesam. Tikai šādos gadījumos reģionālo ieguldījumu atbalstu var papildināt ar reģionālo darbības atbalstu.

| 7. | Arvien vairāk ir faktu, kas liecina, ka jaunu uzņēmumu izveide Kopienā saistās ar būtiskiem šķēršļiem, kuri ir īpaši izteikti mazāk attīstītajos reģionos. Tādēļ Komisija ir nolēmusi ar šīm pamatnostādnēm ieviest jaunu atbalsta instrumentu nolūkā veicināt jaunu mazo uzņēmumu izveidi mazāk attīstītajos reģionos, nosakot diferencētu atbalsta maksimālo intensitāti atkarībā no konkrētā reģiona. |
| --- | --- |

7.

Arvien vairāk ir faktu, kas liecina, ka jaunu uzņēmumu izveide Kopienā saistās ar būtiskiem šķēršļiem, kuri ir īpaši izteikti mazāk attīstītajos reģionos. Tādēļ Komisija ir nolēmusi ar šīm pamatnostādnēm ieviest jaunu atbalsta instrumentu nolūkā veicināt jaunu mazo uzņēmumu izveidi mazāk attīstītajos reģionos, nosakot diferencētu atbalsta maksimālo intensitāti atkarībā no konkrētā reģiona.

2.   Piemērošanas joma

| 8. | Komisija šīs pamatnostādnes piemēros reģionālajam atbalstam visās ekonomikas nozarēs, izņemot zivsaimniecības nozari un ogļrūpniecību (7), uz ko attiecas īpaši noteikumi, kas izklāstīti atsevišķos tiesību aktos.
  Lauksaimniecības nozarē šīs pamatnostādnes netiks piemērotas to lauksaimniecības produktu ražošanai, kuri uzskaitīti Līguma I pielikumā. Tās piemērojamas minēto produktu pārstrādei un tirdzniecībai, taču tikai tiktāl, cik noteikts Kopienas pamatnostādnēs valsts atbalstam lauksaimniecības nozarē (8) vai pamatnostādnēs, ar ko tās aizstātu.
  Turklāt uz dažām nozarēm attiecas arī īpaši noteikumi, kuros ņemta vērā attiecīgo nozaru īpašā situācija un kuri var paredzēt pilnīgas vai daļējas atkāpes no šīm pamatnostādnēm (9).
  Attiecībā uz tērauda rūpniecību, saskaņā ar sen iedibinātu praksi, Komisija uzskata, ka reģionālais atbalsts tērauda rūpniecībai, kā tā definēta I pielikumā, nav saderīgs ar kopējo tirgu. Tas pats attiecināms arī uz lielām individuālā atbalsta dotācijām, ko šajā nozarē piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem Regulas (EK) Nr. 70/2001 (10) 6. panta vai attiecīgās tiesības pārņemošas regulas izpratnē, un kas ar šo pašu regulu nav atbrīvotas no tās prasībām.
  Tāpat reģionālo ieguldījumu atbalstu tā īpatnību dēļ nevar piešķirt sintētisko šķiedru nozarei, kā tā definēta II pielikumā. |
| --- | --- |

8.

Komisija šīs pamatnostādnes piemēros reģionālajam atbalstam visās ekonomikas nozarēs, izņemot zivsaimniecības nozari un ogļrūpniecību (7), uz ko attiecas īpaši noteikumi, kas izklāstīti atsevišķos tiesību aktos.

Lauksaimniecības nozarē šīs pamatnostādnes netiks piemērotas to lauksaimniecības produktu ražošanai, kuri uzskaitīti Līguma I pielikumā. Tās piemērojamas minēto produktu pārstrādei un tirdzniecībai, taču tikai tiktāl, cik noteikts Kopienas pamatnostādnēs valsts atbalstam lauksaimniecības nozarē (8) vai pamatnostādnēs, ar ko tās aizstātu.

Turklāt uz dažām nozarēm attiecas arī īpaši noteikumi, kuros ņemta vērā attiecīgo nozaru īpašā situācija un kuri var paredzēt pilnīgas vai daļējas atkāpes no šīm pamatnostādnēm (9).

Attiecībā uz tērauda rūpniecību, saskaņā ar sen iedibinātu praksi, Komisija uzskata, ka reģionālais atbalsts tērauda rūpniecībai, kā tā definēta I pielikumā, nav saderīgs ar kopējo tirgu. Tas pats attiecināms arī uz lielām individuālā atbalsta dotācijām, ko šajā nozarē piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem Regulas (EK) Nr. 70/2001 (10) 6. panta vai attiecīgās tiesības pārņemošas regulas izpratnē, un kas ar šo pašu regulu nav atbrīvotas no tās prasībām.

Tāpat reģionālo ieguldījumu atbalstu tā īpatnību dēļ nevar piešķirt sintētisko šķiedru nozarei, kā tā definēta II pielikumā.

| 9. | Atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tādā izpratnē, kā noteikts Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (11), var piešķirt tikai saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm (12). |
| --- | --- |

9.

Atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tādā izpratnē, kā noteikts Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (11), var piešķirt tikai saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm (12).

| 10. | Vispārīgā gadījumā reģionālais atbalsts būtu jāpiešķir saskaņā ar daudznozaru atbalsta shēmu, kura ir attiecīgās reģionālās attīstības stratēģijas neatņemama sastāvdaļa, ar skaidri noteiktiem mērķiem. Šāda shēma var arī palīdzēt kompetentajām iestādēm noteikt ieguldījumu projektu prioritātes atbilstīgi to lietderībai attiecīgajā reģionā. Ja izņēmuma kārtā ir paredzēts piešķirt īpašu individuālu atbalstu konkrētam uzņēmumam vai atbalstu, kas paredzēts tikai vienai darbības jomai, dalībvalstij ir pienākums pierādīt, ka projekts dos ieguldījumu saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas īstenošanā un ka, ņemot vērā projekta veidu un apmēru, tas neradīs nepieņemamus konkurences kropļojumus. Ja tiek konstatēts, ka saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirtais atbalsts pārlieku koncentrējas kādā nozarē, Komisija šo shēmu var pārskatīt atbilstīgi 17. pantam 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (13), un saskaņā ar minētās regulas 18. panta c) punktu var ierosināt atcelt attiecīgo shēmu. |
| --- | --- |

10.

Vispārīgā gadījumā reģionālais atbalsts būtu jāpiešķir saskaņā ar daudznozaru atbalsta shēmu, kura ir attiecīgās reģionālās attīstības stratēģijas neatņemama sastāvdaļa, ar skaidri noteiktiem mērķiem. Šāda shēma var arī palīdzēt kompetentajām iestādēm noteikt ieguldījumu projektu prioritātes atbilstīgi to lietderībai attiecīgajā reģionā. Ja izņēmuma kārtā ir paredzēts piešķirt īpašu individuālu atbalstu konkrētam uzņēmumam vai atbalstu, kas paredzēts tikai vienai darbības jomai, dalībvalstij ir pienākums pierādīt, ka projekts dos ieguldījumu saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas īstenošanā un ka, ņemot vērā projekta veidu un apmēru, tas neradīs nepieņemamus konkurences kropļojumus. Ja tiek konstatēts, ka saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirtais atbalsts pārlieku koncentrējas kādā nozarē, Komisija šo shēmu var pārskatīt atbilstīgi 17. pantam 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (13), un saskaņā ar minētās regulas 18. panta c) punktu var ierosināt atcelt attiecīgo shēmu.

| 11. | Dalībvalstīm nav jāpaziņo par valsts reģionālā atbalsta shēmām, kuras atbilst visiem grupveida atbrīvojumu regulu nosacījumiem, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 1. pantu Padomes 1998. gada 7. maija Regulā (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (14). |
| --- | --- |

11.

Dalībvalstīm nav jāpaziņo par valsts reģionālā atbalsta shēmām, kuras atbilst visiem grupveida atbrīvojumu regulu nosacījumiem, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 1. pantu Padomes 1998. gada 7. maija Regulā (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (14).

3.   Reģionu noteikšana

3.1.   Iedzīvotāju īpatsvars, uz kuriem var attiekties reģionālais atbalsts laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam

| 12. | Ievērojot reģionālā atbalsta ārkārtas rakstura principu, Komisija uzskata, ka to Kopienas reģionu iedzīvotāju īpatsvaram, kuri saņem atbalstu, ir jābūt krietni mazākam par to reģionu īpatsvaru, kuri atbalstu nesaņem. |
| --- | --- |

12.

Ievērojot reģionālā atbalsta ārkārtas rakstura principu, Komisija uzskata, ka to Kopienas reģionu iedzīvotāju īpatsvaram, kuri saņem atbalstu, ir jābūt krietni mazākam par to reģionu īpatsvaru, kuri atbalstu nesaņem.

| 13. | Ņemot vērā vairāku Eiropadomes tikšanos secinājumus, kuros aicināts samazināt kopējo valsts atbalsta līmeni, kā arī ievērojot plaši paustās bažas par lieliem uzņēmumiem piešķirtā ieguldījumu atbalsta kropļojošo iedarbību, Komisija uzskata, ka kopējam iedzīvotāju īpatsvaram, uz kuriem attiecas 2007. — 2013. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnes, ir jābūt tikai tik lielam, cik vajadzīgs, lai aptvertu vismazāk attīstītos reģionus, kā arī nelielu skaitu reģionu, kuri ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts vidējo līmeni. Līdz ar to tā ir nolēmusi kopējā iedzīvotāju īpatsvara robežu noteikt 42 % apmērā no Kopienas pašreizējo 25 dalībvalstu iedzīvotāju kopskaita, kas ir līdzīga robežai, kura tika noteikta 15 dalībvalstu Kopienai 1998. gadā. Šāda robeža nodrošinās pienācīgu reģionālā atbalsta koncentrācijas līmeni 25 valstu Eiropas Savienībā, vienlaikus atstājot pietiekamas manevrēšanas iespējas pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās, jo paredzams, ka reģionālo atbalstu varēs piešķirt visā to teritorijā (15). |
| --- | --- |

13.

Ņemot vērā vairāku Eiropadomes tikšanos secinājumus, kuros aicināts samazināt kopējo valsts atbalsta līmeni, kā arī ievērojot plaši paustās bažas par lieliem uzņēmumiem piešķirtā ieguldījumu atbalsta kropļojošo iedarbību, Komisija uzskata, ka kopējam iedzīvotāju īpatsvaram, uz kuriem attiecas 2007. — 2013. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnes, ir jābūt tikai tik lielam, cik vajadzīgs, lai aptvertu vismazāk attīstītos reģionus, kā arī nelielu skaitu reģionu, kuri ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts vidējo līmeni. Līdz ar to tā ir nolēmusi kopējā iedzīvotāju īpatsvara robežu noteikt 42 % apmērā no Kopienas pašreizējo 25 dalībvalstu iedzīvotāju kopskaita, kas ir līdzīga robežai, kura tika noteikta 15 dalībvalstu Kopienai 1998. gadā. Šāda robeža nodrošinās pienācīgu reģionālā atbalsta koncentrācijas līmeni 25 valstu Eiropas Savienībā, vienlaikus atstājot pietiekamas manevrēšanas iespējas pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās, jo paredzams, ka reģionālo atbalstu varēs piešķirt visā to teritorijā (15).

| 14. | Tomēr paralēli tam, nolūkā pietiekami nodrošināt nepārtrauktību attiecībā uz pašreizējām dalībvalstīm, Komisija ir nolēmusi piemērot arī papildu pielaides, lai nodrošinātu, ka nevienā dalībvalstī aptverto iedzīvotāju skaits salīdzinājumā ar 2000. — 2006. gada periodu nesamazinātos vairāk par 50 % (16). |
| --- | --- |

14.

Tomēr paralēli tam, nolūkā pietiekami nodrošināt nepārtrauktību attiecībā uz pašreizējām dalībvalstīm, Komisija ir nolēmusi piemērot arī papildu pielaides, lai nodrošinātu, ka nevienā dalībvalstī aptverto iedzīvotāju skaits salīdzinājumā ar 2000. — 2006. gada periodu nesamazinātos vairāk par 50 % (16).

3.2.   Atkāpe, kas paredzēta 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā

| 15. | Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas uzskatam “vārdu” ārkārtīgi “un” liels “izmantošana [87. panta 3. punkta a) apakšpunkta] atkāpē norāda, ka tā attiecas tikai uz apgabaliem, kuros ekonomikas stāvoklis ir ārkārtīgi nelabvēlīgs salīdzinājumā ar visu Kopienu” (17). |
| --- | --- |

15.

Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas uzskatam “vārdu” ārkārtīgi “un” liels “izmantošana [87. panta 3. punkta a) apakšpunkta] atkāpē norāda, ka tā attiecas tikai uz apgabaliem, kuros ekonomikas stāvoklis ir ārkārtīgi nelabvēlīgs salīdzinājumā ar visu Kopienu” (17).

| 16. | Komisija attiecīgi uzskata, ka paredzētie nosacījumi ir ievēroti, ja reģionā, kas ir NUTS (18) II līmeņa ģeogrāfiska vienība, iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju, mērot ar pirktspējas līmeni (PSL), ir mazāks par 75 % no Kopienas vidējā rādītāja (19). Analīzē izmantojamo IKP uz vienu iedzīvotāju (20) par katru reģionu un Kopienas vidējo rādītāju nosaka Eiropas Kopienu Statistikas birojs. Cenšoties panākt iespējami lielāku saskaņotību, nosakot tos reģionus, uz kuriem saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm attiecināma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpe, un tos reģionus, uz kuriem saskaņā ar struktūrfondu noteikumiem attiecas konverģences mērķis, Komisija, nosakot 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionus, ir izmantojusi tos pašus datus par IKP uz vienu iedzīvotāju kā nosakot konverģences reģionus saskaņā ar struktūrfondu noteikumiem (21). |
| --- | --- |

16.

Komisija attiecīgi uzskata, ka paredzētie nosacījumi ir ievēroti, ja reģionā, kas ir NUTS (18) II līmeņa ģeogrāfiska vienība, iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju, mērot ar pirktspējas līmeni (PSL), ir mazāks par 75 % no Kopienas vidējā rādītāja (19). Analīzē izmantojamo IKP uz vienu iedzīvotāju (20) par katru reģionu un Kopienas vidējo rādītāju nosaka Eiropas Kopienu Statistikas birojs. Cenšoties panākt iespējami lielāku saskaņotību, nosakot tos reģionus, uz kuriem saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm attiecināma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpe, un tos reģionus, uz kuriem saskaņā ar struktūrfondu noteikumiem attiecas konverģences mērķis, Komisija, nosakot 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionus, ir izmantojusi tos pašus datus par IKP uz vienu iedzīvotāju kā nosakot konverģences reģionus saskaņā ar struktūrfondu noteikumiem (21).

| 17. | Apzinoties īpaši nelabvēlīgos apstākļus, ar kādiem attālākie reģioni saskaras, būdami nomaļi un izjūtot īpašus šķēršļus integrācijai iekšējā tirgū, Komisija uzskata, ka reģionālais atbalsts attālākajiem reģioniem, uz kuriem attiecas Līguma 299. panta 2. punkts, (22) arī ietilpst 87. panta 3. punkta a) atkāpes piemērošanas jomā, neatkarīgi no tā, vai attiecīgajos reģionos IKP uz vienu iedzīvotāju ir vai nav mazāks par 75 % no Kopienas vidējā rādītāja. |
| --- | --- |

17.

Apzinoties īpaši nelabvēlīgos apstākļus, ar kādiem attālākie reģioni saskaras, būdami nomaļi un izjūtot īpašus šķēršļus integrācijai iekšējā tirgū, Komisija uzskata, ka reģionālais atbalsts attālākajiem reģioniem, uz kuriem attiecas Līguma 299. panta 2. punkts, (22) arī ietilpst 87. panta 3. punkta a) atkāpes piemērošanas jomā, neatkarīgi no tā, vai attiecīgajos reģionos IKP uz vienu iedzīvotāju ir vai nav mazāks par 75 % no Kopienas vidējā rādītāja.

3.3.   Pakāpeniska samazinājuma mehānisms attiecībā uz “statistiskā efekta” reģioniem

| 18. | Attiecībā uz dažiem reģioniem IKP uz vienu iedzīvotāju pārsniedz 75 % no Kopienas vidējā rādītāja tikai paplašināšanās statistiskā efekta dēļ. Tie ir NUTS II līmeņa reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 75 % no ES-25 vidējā rādītāja, taču mazāks par 75 % no ES-15 vidējā rādītāja (23)
   (24). |
| --- | --- |

18.

Attiecībā uz dažiem reģioniem IKP uz vienu iedzīvotāju pārsniedz 75 % no Kopienas vidējā rādītāja tikai paplašināšanās statistiskā efekta dēļ. Tie ir NUTS II līmeņa reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 75 % no ES-25 vidējā rādītāja, taču mazāks par 75 % no ES-15 vidējā rādītāja (23)
   (24).

| 19. | Lai nodrošinātu, ka šo reģionu līdzšinējos attīstības panākumus neapdraud pārāk strauju pārmaiņu trieciens, gan ņemot vērā atbalsta intensitāti, gan iespēju saņemt darbības atbalstu, Komisija uzskata, ka tiem pārejas kārtā līdz 2010. gada 31. decembrim vēl jābūt tiesīgiem saņemt atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi. |
| --- | --- |

19.

Lai nodrošinātu, ka šo reģionu līdzšinējos attīstības panākumus neapdraud pārāk strauju pārmaiņu trieciens, gan ņemot vērā atbalsta intensitāti, gan iespēju saņemt darbības atbalstu, Komisija uzskata, ka tiem pārejas kārtā līdz 2010. gada 31. decembrim vēl jābūt tiesīgiem saņemt atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi.

| 20. | Komisija 2010. gadā pārskatīs šo reģionu statusu, balstoties uz jaunāko no Statistikas biroja pieejamo IKP datu vidējo rādītāju par trim gadiem. Ja kāda reģiona relatīvais IKP uz vienu iedzīvotāju būs krities zem 75 % no ES-25 vidējā, attiecīgais reģions arī turpmāk varēs saņemt atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi. Pretējā gadījumā statistiskā efekta reģioni no 2011. gada 1. janvāra atbalstu varēs saņemt saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi. |
| --- | --- |

20.

Komisija 2010. gadā pārskatīs šo reģionu statusu, balstoties uz jaunāko no Statistikas biroja pieejamo IKP datu vidējo rādītāju par trim gadiem. Ja kāda reģiona relatīvais IKP uz vienu iedzīvotāju būs krities zem 75 % no ES-25 vidējā, attiecīgais reģions arī turpmāk varēs saņemt atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi. Pretējā gadījumā statistiskā efekta reģioni no 2011. gada 1. janvāra atbalstu varēs saņemt saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi.

3.4.   Atkāpe, kas paredzēta 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā

| 21. | Tiesa lietā 248/84 (25) pauda šādu viedokli par šīs atkāpes problēmu spektru un par novērtējuma principiem: “No otras puses, atkāpe, kas paredzēta [87. panta 3. punkta c) apakšpunktā] ir plašāka, jo tā ļauj neizvirzīt dažu apgabalu attīstībai ekonomiskos nosacījumus, kas paredzēti [87. panta 3. punkta a) apakšpunktā], ar noteikumu, ka šādam atbalstam” nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm“. Šis noteikums Komisijai dod tiesības atļaut piešķirt atbalstu, kas veicina saimniecisku izaugsmi kādas dalībvalsts apgabalos, kuri ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar valsts vidējo attīstības līmeni.” |
| --- | --- |

21.

Tiesa lietā 248/84 (25) pauda šādu viedokli par šīs atkāpes problēmu spektru un par novērtējuma principiem: “No otras puses, atkāpe, kas paredzēta [87. panta 3. punkta c) apakšpunktā] ir plašāka, jo tā ļauj neizvirzīt dažu apgabalu attīstībai ekonomiskos nosacījumus, kas paredzēti [87. panta 3. punkta a) apakšpunktā], ar noteikumu, ka šādam atbalstam” nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm“. Šis noteikums Komisijai dod tiesības atļaut piešķirt atbalstu, kas veicina saimniecisku izaugsmi kādas dalībvalsts apgabalos, kuri ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar valsts vidējo attīstības līmeni.”

| 22. | Tomēr reģionālajam atbalstam, uz ko attiecas 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe, ir jāiekļaujas dalībvalsts skaidri definētā reģionālajā politikā un, to piešķirot, jāievēro ģeogrāfiskās koncentrācijas princips. Tā kā šis atbalsts ir paredzēts reģioniem, kuri ir mazāk nelabvēlīgā stāvoklī par reģioniem, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, atbalsta ģeogrāfiskajam pārklājumam un piešķirtā atbalsta intensitātei ir jābūt stingri ierobežotai. Tādējādi vispārīgā gadījumā tikai neliela daļa kādas dalībvalsts teritorijas var pretendēt uz minēto atbalstu. |
| --- | --- |

22.

Tomēr reģionālajam atbalstam, uz ko attiecas 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe, ir jāiekļaujas dalībvalsts skaidri definētā reģionālajā politikā un, to piešķirot, jāievēro ģeogrāfiskās koncentrācijas princips. Tā kā šis atbalsts ir paredzēts reģioniem, kuri ir mazāk nelabvēlīgā stāvoklī par reģioniem, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, atbalsta ģeogrāfiskajam pārklājumam un piešķirtā atbalsta intensitātei ir jābūt stingri ierobežotai. Tādējādi vispārīgā gadījumā tikai neliela daļa kādas dalībvalsts teritorijas var pretendēt uz minēto atbalstu.

| 23. | Lai valsts iestādēm būtu pietiekama rīcības brīvība, izraugoties atbalstāmos reģionus, tomēr neapdraudot šā veida atbalstam piemērojamās Komisijas pārbaužu sistēmas efektivitāti un vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanu pret visām dalībvalstīm, saskaņā ar minēto atkāpi atbalstāmo reģionu atlases process būtu jāveic divos posmos, pirmkārt, Komisijai attiecībā uz šo atbalstu nosakot katras dalībvalsts maksimāli aptveramo iedzīvotāju īpatsvaru (26) un, otrkārt, izraugoties atbalstāmos reģionus. |
| --- | --- |

23.

Lai valsts iestādēm būtu pietiekama rīcības brīvība, izraugoties atbalstāmos reģionus, tomēr neapdraudot šā veida atbalstam piemērojamās Komisijas pārbaužu sistēmas efektivitāti un vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanu pret visām dalībvalstīm, saskaņā ar minēto atkāpi atbalstāmo reģionu atlases process būtu jāveic divos posmos, pirmkārt, Komisijai attiecībā uz šo atbalstu nosakot katras dalībvalsts maksimāli aptveramo iedzīvotāju īpatsvaru (26) un, otrkārt, izraugoties atbalstāmos reģionus.

3.4.1.   Valsts iedzīvotāju īpatsvara noteikšana attiecībā uz tiesībām saņemt reģionālo atbalstu

| 24. | Pirmkārt, attiecībā uz tiesībām saņemt atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) atkāpi valsts iedzīvotāju īpatsvara noteikšana ir jāveic, izmantojot objektīvu, taisnīgu un pārskatāmu metodi. Turklāt galīgais skaitlis nedrīkst pārsniegt to iedzīvotāju īpatsvara robežu, ko Komisija attiecībā uz tiesībām saņemt reģionālo atbalstu noteikusi saskaņā ar 3.1. iedaļu, ņemot vērā arī pielaides. Lai to nodrošinātu, Komisija iedzīvotāju īpatsvara maksimālo robežu attiecībā uz katru dalībvalsti nosaka, balstoties uz tālāk izklāstīto metodi. |
| --- | --- |

24.

Pirmkārt, attiecībā uz tiesībām saņemt atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) atkāpi valsts iedzīvotāju īpatsvara noteikšana ir jāveic, izmantojot objektīvu, taisnīgu un pārskatāmu metodi. Turklāt galīgais skaitlis nedrīkst pārsniegt to iedzīvotāju īpatsvara robežu, ko Komisija attiecībā uz tiesībām saņemt reģionālo atbalstu noteikusi saskaņā ar 3.1. iedaļu, ņemot vērā arī pielaides. Lai to nodrošinātu, Komisija iedzīvotāju īpatsvara maksimālo robežu attiecībā uz katru dalībvalsti nosaka, balstoties uz tālāk izklāstīto metodi.

| 25. | Pirmkārt, dalībvalstīm tiek automātiski ieskaitīts procents, kas atbilst to reģionu iedzīvotāju skaitam, kuriem bija tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi, bet kuri vairs neatbilst minētā panta nosacījumiem attiecībā uz tiesībām saņemt atbalstu un uz kuriem neattiecas statistiskā efekta reģiona statuss, kas aprakstīts 3.3. iedaļā. Tie ir reģioni, kuros laikā, kad tika pieņemtas 1998. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnes, IKP uz vienu iedzīvotāju bija mazāks par 75 % no ES-15 līmeņa, taču kuri to ekonomikas attīstības rezultātā vairs neatbilst šim nosacījumam, par bāzi izmantojot ES-15. Tā kā šie reģioni (27) iepriekš ir saņēmuši salīdzinoši lielu atbalstu, Komisija uzskata, ka dalībvalstīm, ja tās to vēlas, ir jādod iespēja turpināt atbalstīt šos reģionus šo pamatnostādņu darbības periodā saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (28). |
| --- | --- |

25.

Pirmkārt, dalībvalstīm tiek automātiski ieskaitīts procents, kas atbilst to reģionu iedzīvotāju skaitam, kuriem bija tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi, bet kuri vairs neatbilst minētā panta nosacījumiem attiecībā uz tiesībām saņemt atbalstu un uz kuriem neattiecas statistiskā efekta reģiona statuss, kas aprakstīts 3.3. iedaļā. Tie ir reģioni, kuros laikā, kad tika pieņemtas 1998. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnes, IKP uz vienu iedzīvotāju bija mazāks par 75 % no ES-15 līmeņa, taču kuri to ekonomikas attīstības rezultātā vairs neatbilst šim nosacījumam, par bāzi izmantojot ES-15. Tā kā šie reģioni (27) iepriekš ir saņēmuši salīdzinoši lielu atbalstu, Komisija uzskata, ka dalībvalstīm, ja tās to vēlas, ir jādod iespēja turpināt atbalstīt šos reģionus šo pamatnostādņu darbības periodā saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (28).

| 26. | Otrkārt, lai varētu turpināt atbalstīt mazapdzīvotus reģionus, attiecīgajām dalībvalstīm tiek pieskaitīts arī procents, balstoties uz mazapdzīvoto reģionu iedzīvotāju skaitu (29). |
| --- | --- |

26.

Otrkārt, lai varētu turpināt atbalstīt mazapdzīvotus reģionus, attiecīgajām dalībvalstīm tiek pieskaitīts arī procents, balstoties uz mazapdzīvoto reģionu iedzīvotāju skaitu (29).

| 27. | No 3.1. iedaļā noteiktās augšējās robežas — 42 % no ES-25 iedzīvotāju kopskaita — atņemot 3.2. un 3.3. iedaļā minēto objektīvo kritēriju piemērošanas rezultātā iegūto iedzīvotāju īpatsvaru, kā arī divos iepriekšējos punktos minētos pieskaitījumus, iegūto atlikumu var sadalīt starp dalībvalstīm, izmantojot svarus, kuros ņemtas vērā atšķirīgās reģionu IKP uz iedzīvotāju un bezdarba vērtības gan valsts, gan Kopienas līmenī. Pilna formula ir dota IV pielikumā (30). |
| --- | --- |

27.

No 3.1. iedaļā noteiktās augšējās robežas — 42 % no ES-25 iedzīvotāju kopskaita — atņemot 3.2. un 3.3. iedaļā minēto objektīvo kritēriju piemērošanas rezultātā iegūto iedzīvotāju īpatsvaru, kā arī divos iepriekšējos punktos minētos pieskaitījumus, iegūto atlikumu var sadalīt starp dalībvalstīm, izmantojot svarus, kuros ņemtas vērā atšķirīgās reģionu IKP uz iedzīvotāju un bezdarba vērtības gan valsts, gan Kopienas līmenī. Pilna formula ir dota IV pielikumā (30).

| 28. | Visbeidzot, kā norādīts 3.1. iedaļā, piemēro pielaides, lai nodrošinātu, ka nevienā dalībvalstī aptverto iedzīvotāju skaits nesamazinās vairāk par 50 % salīdzinājumā ar 1998. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

28.

Visbeidzot, kā norādīts 3.1. iedaļā, piemēro pielaides, lai nodrošinātu, ka nevienā dalībvalstī aptverto iedzīvotāju skaits nesamazinās vairāk par 50 % salīdzinājumā ar 1998. gada pamatnostādnēm.

| 29. | Rezultātā iegūtais īpatsvars par katru valsti ir dots V pielikumā, kur iekļauti arī saraksti ar atbalstāmajiem reģioniem saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, statistiskā efekta reģioniem un ekonomiskās attīstības reģioniem. |
| --- | --- |

29.

Rezultātā iegūtais īpatsvars par katru valsti ir dots V pielikumā, kur iekļauti arī saraksti ar atbalstāmajiem reģioniem saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, statistiskā efekta reģioniem un ekonomiskās attīstības reģioniem.

3.4.2.   Atbalstāmo reģionu atlase (31)

| 30. | Atbilstības kritērijiem reģionu atlasei, ko veic dalībvalstis, ir jābūt pietiekami elastīgiem, lai tie aptvertu daudzveidīgās situācijās, kurās potenciāli var tikt attaisnots valsts reģionālais atbalsts, tomēr šiem kritērijiem vienlaikus jābūt pārskatāmiem un jānodrošina pietiekama garantija, ka reģionālā atbalsta piešķiršanas rezultātā konkurence un tirdzniecība netiks kropļota tādā mērā, ka tas būtu pretēji vispārējām interesēm. Līdz ar to Komisija uzskata, ka attiecīgās dalībvalstis reģionālā ieguldījumu atbalsta piešķiršanai saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpi var izraudzīties šādus reģionus (32):






  (a) | “ekonomiskās attīstības” reģionus; |
| --- | --- | --- |

30.

Atbilstības kritērijiem reģionu atlasei, ko veic dalībvalstis, ir jābūt pietiekami elastīgiem, lai tie aptvertu daudzveidīgās situācijās, kurās potenciāli var tikt attaisnots valsts reģionālais atbalsts, tomēr šiem kritērijiem vienlaikus jābūt pārskatāmiem un jānodrošina pietiekama garantija, ka reģionālā atbalsta piešķiršanas rezultātā konkurence un tirdzniecība netiks kropļota tādā mērā, ka tas būtu pretēji vispārējām interesēm. Līdz ar to Komisija uzskata, ka attiecīgās dalībvalstis reģionālā ieguldījumu atbalsta piešķiršanai saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpi var izraudzīties šādus reģionus (32):

(a)

“ekonomiskās attīstības” reģionus;

| (b) | mazapdzīvotus reģionus — šādas teritorijas ir galvenokārt NUTS II ģeogrāfiskie reģioni, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 8 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, vai NUTS III ģeogrāfiskie reģioni, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru (33). Tomēr šo teritoriju izvēlē ir atļautas pielaides atbilstoši šādiem ierobežojumiem:






  — | pielaides teritoriju izvēlē nedrīkst novest pie aptverto iedzīvotāju skaita palielināšanas; |
| --- | --- | --- |

(b)

mazapdzīvotus reģionus — šādas teritorijas ir galvenokārt NUTS II ģeogrāfiskie reģioni, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 8 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, vai NUTS III ģeogrāfiskie reģioni, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru (33). Tomēr šo teritoriju izvēlē ir atļautas pielaides atbilstoši šādiem ierobežojumiem:

—

pielaides teritoriju izvēlē nedrīkst novest pie aptverto iedzīvotāju skaita palielināšanas;

| — | NUTS III reģionu daļās, kas pretendē uz pielaidēm, iedzīvotāju blīvumam ir jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru; |
| --- | --- |

—

NUTS III reģionu daļās, kas pretendē uz pielaidēm, iedzīvotāju blīvumam ir jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru;

| — | tām jārobežojas ar NUTS III reģioniem, kas atbilst zema iedzīvotāju blīvuma kritērijam; |
| --- | --- |

—

tām jārobežojas ar NUTS III reģioniem, kas atbilst zema iedzīvotāju blīvuma kritērijam;

| (c) | reģionus, ko veido blakusesošas zonas, kuros iedzīvotāju skaits ir vismaz 100 000 un kuri atrodas NUTS II vai NUTS III reģionā, kura IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par ES-25 vidējo rādītāju vai kurā bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati); |
| --- | --- |

(c)

reģionus, ko veido blakusesošas zonas, kuros iedzīvotāju skaits ir vismaz 100 000 un kuri atrodas NUTS II vai NUTS III reģionā, kura IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par ES-25 vidējo rādītāju vai kurā bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati);

| (d) | NUTS III reģionus, kuros iedzīvotāju skaits ir mazāks par 100 000 un kuros vai nu IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par ES-25 vidējo rādītāju vai bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati); |
| --- | --- |

(d)

NUTS III reģionus, kuros iedzīvotāju skaits ir mazāks par 100 000 un kuros vai nu IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par ES-25 vidējo rādītāju vai bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati);

| (e) | salas vai citus reģionus, kuriem raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija (34) un kuros vai nu IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par ES-25 vidējo rādītāju vai bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati); |
| --- | --- |

(e)

salas vai citus reģionus, kuriem raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija (34) un kuros vai nu IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par ES-25 vidējo rādītāju vai bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati);

| (f) | salas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5 000, un citas kopienas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5 000 un kurām raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija; |
| --- | --- |

(f)

salas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5 000, un citas kopienas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5 000 un kurām raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija;

| (g) | NUTS III reģionus vai to daļas, kuri robežojas ar atbalstāmu reģionu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kā arī NUTS III reģionus vai to daļas, kuriem ir mazāk nekā 30 kilometrus gara sauszemes vai jūras robeža ar valsti, kura nav Eiropas Ekonomikas zonas vai EBTA valsts. |
| --- | --- |

(g)

NUTS III reģionus vai to daļas, kuri robežojas ar atbalstāmu reģionu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kā arī NUTS III reģionus vai to daļas, kuriem ir mazāk nekā 30 kilometrus gara sauszemes vai jūras robeža ar valsti, kura nav Eiropas Ekonomikas zonas vai EBTA valsts.

| (h) | pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var izraudzīties arī citus reģionus, ko veido blakusesošas zonas, kuros iedzīvotāju skaits ir vismaz 50 000 un kuros notiek būtiskas strukturālas pārmaiņas vai kuri salīdzinājumā ar citiem līdzīgiem reģioniem piedzīvo smagu relatīvo lejupslīdi. Dalībvalstīm, kuras vēlēsies izmantot šo iespēju, būs jāpierāda, ka reģionālā atbalsta piešķiršana attiecīgajā reģionā ir attaisnojama, pierādījumiem izmantojot vispāratzītus ekonomikas rādītājus un veicot salīdzinājumu ar situāciju Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(h)

pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var izraudzīties arī citus reģionus, ko veido blakusesošas zonas, kuros iedzīvotāju skaits ir vismaz 50 000 un kuros notiek būtiskas strukturālas pārmaiņas vai kuri salīdzinājumā ar citiem līdzīgiem reģioniem piedzīvo smagu relatīvo lejupslīdi. Dalībvalstīm, kuras vēlēsies izmantot šo iespēju, būs jāpierāda, ka reģionālā atbalsta piešķiršana attiecīgajā reģionā ir attaisnojama, pierādījumiem izmantojot vispāratzītus ekonomikas rādītājus un veicot salīdzinājumu ar situāciju Kopienas līmenī.

| 31. | Bez tam, lai dalībvalstīm būtu pietiekami lielas manevrēšanas iespējas, nosakot atbalstu īpaša, vietēja rakstura reģionālu atšķirību mazināšanai teritorijās, kas mazākas par NUTS III iedalījumu, dalībvalstis var papildus izraudzīties mazākas teritorijas, kuras neatbilst iepriekš aprakstītajiem nosacījumiem, ja vien to iedzīvotāju skaits ir vismaz 20 000 (35). Dalībvalstīm, kuras vēlēsies izmantot šo iespēju, būs pienākums pierādīt, ka ierosinātajās teritorijās ir akūtāka ekonomikas attīstības nepieciešamība nekā citās attiecīgā reģiona teritorijās, pierādījumiem izmantojot tādus vispāratzītus ekonomikas rādītājus kā IKP uz vienu iedzīvotāju, nodarbinātības vai bezdarba līmeni, vietējās produktivitātes vai kvalifikācijas rādītājus. Šajās teritorijās Komisija apstiprinās reģionālā atbalsta pasākumus maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā arī tiks piemērots attiecīgais MVU papildu atbalsts. Tomēr, ņemot vērā konkurences kropļošanas iespēju domino efekta rezultātā attiecībā uz tuvējiem, pārticīgākiem reģioniem, Komisija šajās teritorijās neapstiprinās ieguldījumu atbalstu lieliem uzņēmumiem vai ieguldījumu atbalstu gadījumā, ja attaisnotie izdevumi pārsniedz 25 miljonus eiro. |
| --- | --- |

31.

Bez tam, lai dalībvalstīm būtu pietiekami lielas manevrēšanas iespējas, nosakot atbalstu īpaša, vietēja rakstura reģionālu atšķirību mazināšanai teritorijās, kas mazākas par NUTS III iedalījumu, dalībvalstis var papildus izraudzīties mazākas teritorijas, kuras neatbilst iepriekš aprakstītajiem nosacījumiem, ja vien to iedzīvotāju skaits ir vismaz 20 000 (35). Dalībvalstīm, kuras vēlēsies izmantot šo iespēju, būs pienākums pierādīt, ka ierosinātajās teritorijās ir akūtāka ekonomikas attīstības nepieciešamība nekā citās attiecīgā reģiona teritorijās, pierādījumiem izmantojot tādus vispāratzītus ekonomikas rādītājus kā IKP uz vienu iedzīvotāju, nodarbinātības vai bezdarba līmeni, vietējās produktivitātes vai kvalifikācijas rādītājus. Šajās teritorijās Komisija apstiprinās reģionālā atbalsta pasākumus maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā arī tiks piemērots attiecīgais MVU papildu atbalsts. Tomēr, ņemot vērā konkurences kropļošanas iespēju domino efekta rezultātā attiecībā uz tuvējiem, pārticīgākiem reģioniem, Komisija šajās teritorijās neapstiprinās ieguldījumu atbalstu lieliem uzņēmumiem vai ieguldījumu atbalstu gadījumā, ja attaisnotie izdevumi pārsniedz 25 miljonus eiro.

| 32. | Katrai dalībvalstij atļautā kopējā iedzīvotāju aptvēruma ievērošana tiks pārbaudīta, balstoties uz attiecīgo reģionu faktisko iedzīvotāju skaitu atbilstīgi jaunākajiem pieejamiem oficiālajiem statistikas datiem. |
| --- | --- |

32.

Katrai dalībvalstij atļautā kopējā iedzīvotāju aptvēruma ievērošana tiks pārbaudīta, balstoties uz attiecīgo reģionu faktisko iedzīvotāju skaitu atbilstīgi jaunākajiem pieejamiem oficiālajiem statistikas datiem.

4.   Reģionālais ieguldījumu atbalsts

4.1.   Atbalsta veidi un maksimālais apjoms

4.1.1.   Atbalsta veidi

| 33. | Reģionālais ieguldījumu atbalsts ir atbalsts, kas tiek piešķirts sākotnējo ieguldījumu projektam. |
| --- | --- |

33.

Reģionālais ieguldījumu atbalsts ir atbalsts, kas tiek piešķirts sākotnējo ieguldījumu projektam.

| 34. | Sākotnējs ieguldījums nozīmē ieguldījumus materiālos un nemateriālos aktīvos, kas veikti, lai:






  — | izveidotu jaunu ražotni; |
| --- | --- | --- |

34.

Sākotnējs ieguldījums nozīmē ieguldījumus materiālos un nemateriālos aktīvos, kas veikti, lai:

—

izveidotu jaunu ražotni;

| — | paplašinātu esošu ražotni; |
| --- | --- |

—

paplašinātu esošu ražotni;

| — | dažādotu ražotnes produkciju ar jauniem papildu produktiem; |
| --- | --- |

—

dažādotu ražotnes produkciju ar jauniem papildu produktiem;

| — | būtiski mainītu esošās ražotnes kopējo ražošanas procesu. |
| --- | --- |

—

būtiski mainītu esošās ražotnes kopējo ražošanas procesu.

“Materiāli aktīvi” ir aktīvi, kas saistīti ar zemi, ēkām un iekārtām. Ražotnes iegādes gadījumā var segt tikai izmaksas aktīvu pirkšanai no trešām personām, ja darījums noticis saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

“Nemateriāli aktīvi” ir aktīvi tehnoloģijas nodošanai, iegādājoties patenttiesības, licences, zinātību vai nepatentētas tehnoloģiskas zināšanas.

Tādējādi atjaunošanai paredzētie ieguldījumi, kuri neatbilst nevienam no šiem kritērijiem, šajā jēdzienā neietilpst (36).

| 35. | Par sākotnēju ieguldījumu var uzskatīt arī tieši ar ražotni saistītu aktīvu iegādi, ja attiecīgā ražotne ir slēgta vai tiktu slēgta, ja tā netiktu nopirkta, un to ir iegādājies neatkarīgs investors (37). |
| --- | --- |

35.

Par sākotnēju ieguldījumu var uzskatīt arī tieši ar ražotni saistītu aktīvu iegādi, ja attiecīgā ražotne ir slēgta vai tiktu slēgta, ja tā netiktu nopirkta, un to ir iegādājies neatkarīgs investors (37).

| 36. | Reģionālo ieguldījumu atbalstu aprēķina vai nu atbilstoši sākotnējā ieguldījuma projekta materiālajām un nemateriālajām izmaksām vai ieguldījuma projekta rezultātā tieši radīto darba vietu algas (paredzamajām) izmaksām (38). |
| --- | --- |

36.

Reģionālo ieguldījumu atbalstu aprēķina vai nu atbilstoši sākotnējā ieguldījuma projekta materiālajām un nemateriālajām izmaksām vai ieguldījuma projekta rezultātā tieši radīto darba vietu algas (paredzamajām) izmaksām (38).

| 37. | Atbalsta veidi var būt dažādi. Piemēram, tās var būt dotācijas, aizdevumi ar zemām procentu likmēm, procentu atlaides, valsts garantijas, akciju iegāde vai cita veida kapitāla nodrošinājums ar izdevīgiem nosacījumiem, atbrīvojumi no nodokļiem, sociālās apdrošināšanas iemaksām vai citiem obligātiem maksājumiem vai to samazinājums, zemes, preču vai pakalpojumu piedāvāšana par izdevīgām cenām. |
| --- | --- |

37.

Atbalsta veidi var būt dažādi. Piemēram, tās var būt dotācijas, aizdevumi ar zemām procentu likmēm, procentu atlaides, valsts garantijas, akciju iegāde vai cita veida kapitāla nodrošinājums ar izdevīgiem nosacījumiem, atbrīvojumi no nodokļiem, sociālās apdrošināšanas iemaksām vai citiem obligātiem maksājumiem vai to samazinājums, zemes, preču vai pakalpojumu piedāvāšana par izdevīgām cenām.

| 38. | Ir svarīgi nodrošināt to, lai reģionālais atbalsts patiešām stimulētu tādu ieguldījumu veikšanu atbalstāmajās teritorijās, kuri pretējā gadījumā nebūtu veikti. Tādēļ atbalstu saskaņā ar atbalsta shēmām var piešķirt tikai tad, ja pretendents ir iesniedzis atbalsta pieteikumu un par atbalsta shēmas administrēšanu atbildīgā iestāde ir rakstiski apliecinājusi (39), ka projekta detalizētas pārbaudes rezultātā konstatēts, ka tas principā atbilst atbalsta shēmā noteiktajiem atbilstīguma nosacījumiem, pirms tiek sākts darbs pie projekta (40). Visās atbalsta shēmās (41) ir jāiekļauj nepārprotama norāde uz abiem nosacījumiem. Īpaša atbalsta gadījumā kompetentajai iestādei ir jānosūta priekšlīgums, kurā paredzētais pasākums vispirms ir jāapstiprina Komisijai, lai saskaņā ar to piešķirtu atbalstu, pirms sākt darbu pie projekta. Ja darbs tiek sākts pirms ir izpildīti šajā punktā minētie nosacījumi, viss projekts zaudē tiesības uz atbalstu. |
| --- | --- |

38.

Ir svarīgi nodrošināt to, lai reģionālais atbalsts patiešām stimulētu tādu ieguldījumu veikšanu atbalstāmajās teritorijās, kuri pretējā gadījumā nebūtu veikti. Tādēļ atbalstu saskaņā ar atbalsta shēmām var piešķirt tikai tad, ja pretendents ir iesniedzis atbalsta pieteikumu un par atbalsta shēmas administrēšanu atbildīgā iestāde ir rakstiski apliecinājusi (39), ka projekta detalizētas pārbaudes rezultātā konstatēts, ka tas principā atbilst atbalsta shēmā noteiktajiem atbilstīguma nosacījumiem, pirms tiek sākts darbs pie projekta (40). Visās atbalsta shēmās (41) ir jāiekļauj nepārprotama norāde uz abiem nosacījumiem. Īpaša atbalsta gadījumā kompetentajai iestādei ir jānosūta priekšlīgums, kurā paredzētais pasākums vispirms ir jāapstiprina Komisijai, lai saskaņā ar to piešķirtu atbalstu, pirms sākt darbu pie projekta. Ja darbs tiek sākts pirms ir izpildīti šajā punktā minētie nosacījumi, viss projekts zaudē tiesības uz atbalstu.

| 39. | Lai nodrošinātu, ka ieguldījumi ir dzīvotspējīgi un pamatoti un ka ir ievērota piemērojamā atbalsta maksimālā robeža, gadījumos, kad atbalsta summu aprēķina, balstoties uz materiālo un nemateriālo ieguldījumu izmaksām vai balstoties uz 35. punktā minētajām iegādes izmaksām, atbalsta saņēmējam vismaz 25 % apmērā no attaisnotajām izmaksām ir jānodrošina tāds finansiāls ieguldījums no saviem līdzekļiem vai ārējs finansējums, par kuru nav saņemts nekāds publisks atbalsts (42). |
| --- | --- |

39.

Lai nodrošinātu, ka ieguldījumi ir dzīvotspējīgi un pamatoti un ka ir ievērota piemērojamā atbalsta maksimālā robeža, gadījumos, kad atbalsta summu aprēķina, balstoties uz materiālo un nemateriālo ieguldījumu izmaksām vai balstoties uz 35. punktā minētajām iegādes izmaksām, atbalsta saņēmējam vismaz 25 % apmērā no attaisnotajām izmaksām ir jānodrošina tāds finansiāls ieguldījums no saviem līdzekļiem vai ārējs finansējums, par kuru nav saņemts nekāds publisks atbalsts (42).

| 40. | Turklāt, lai nodrošinātu, ka ieguldījums veicina reālu un ilgtspējīgu reģiona attīstību, attiecībā uz atbalstu ir jāizvirza nosacījums — tā ievērošanu panākot ar atbalstam piekārtotiem nosacījumiem vai tā maksāšanas metodi –, ka attiecīgais ieguldījums paliek attiecīgajā reģionā vismaz piecus gadus kopš tā veikšanas (43). Turklāt, ja atbalsts ir aprēķināts, balstoties uz algu izmaksām, attiecīgajiem darbiniekiem jābūt pieņemtiem darbā trīs gadu laikā kopš darbu beigšanas. Katrai ieguldījumu rezultātā radītajai darba vietai jāpaliek attiecīgajā reģionā piecus gadus kopš datuma, kad šajā darba vietā pirmo reizi tika pieņemts darbinieks. MVU gadījumā dalībvalstis var samazināt šo ieguldījumu vai radīto darba vietu saglabāšanas piecu gadu periodu līdz mazākais trīs gadiem. |
| --- | --- |

40.

Turklāt, lai nodrošinātu, ka ieguldījums veicina reālu un ilgtspējīgu reģiona attīstību, attiecībā uz atbalstu ir jāizvirza nosacījums — tā ievērošanu panākot ar atbalstam piekārtotiem nosacījumiem vai tā maksāšanas metodi –, ka attiecīgais ieguldījums paliek attiecīgajā reģionā vismaz piecus gadus kopš tā veikšanas (43). Turklāt, ja atbalsts ir aprēķināts, balstoties uz algu izmaksām, attiecīgajiem darbiniekiem jābūt pieņemtiem darbā trīs gadu laikā kopš darbu beigšanas. Katrai ieguldījumu rezultātā radītajai darba vietai jāpaliek attiecīgajā reģionā piecus gadus kopš datuma, kad šajā darba vietā pirmo reizi tika pieņemts darbinieks. MVU gadījumā dalībvalstis var samazināt šo ieguldījumu vai radīto darba vietu saglabāšanas piecu gadu periodu līdz mazākais trīs gadiem.

| 41. | Ar atbalsta līmeni saprot atbalsta intensitāti attiecībā pret atsauces izmaksām. Jebkura atbalsta intensitāte ir jāaprēķina kā bruto dotācijas ekvivalents (BDE) (44). Atbalsta intensitāte pēc bruto dotācijas ekvivalenta ir atbalsta diskontētā vērtība, kas izteikta procentuāli no attaisnoto izmaksu diskontētās vērtības. Attiecībā uz atbalstu, par ko Komisijai paziņo atsevišķi, bruto dotācijas ekvivalentu aprēķina paziņošanas brīdī. Pārējos gadījumos ieguldījumu attaisnoto izmaksu vērtību diskontē atbalsta piešķiršanas brīdī. Atbalstu, kuru izmaksā vairākās daļās, diskontē attiecīgi tā paziņošanas vai piešķiršanas brīdī. Procentu likme, ko izmanto diskontēšanai un lai aprēķinātu atbalsta apjomu aizdevumam ar atvieglotiem nosacījumiem, ir atsauces likme, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas laikā. Ja atbalsts tiek piešķirts kā atbrīvojums no nākotnē maksājamiem nodokļiem vai to samazinājums, atbalsta maksājumu daļu diskontēšanu veic, balstoties uz piemērojamām atsauces likmēm attiecīgajos laikos, kad nodokļu atvieglojumi stājas spēkā. |
| --- | --- |

41.

Ar atbalsta līmeni saprot atbalsta intensitāti attiecībā pret atsauces izmaksām. Jebkura atbalsta intensitāte ir jāaprēķina kā bruto dotācijas ekvivalents (BDE) (44). Atbalsta intensitāte pēc bruto dotācijas ekvivalenta ir atbalsta diskontētā vērtība, kas izteikta procentuāli no attaisnoto izmaksu diskontētās vērtības. Attiecībā uz atbalstu, par ko Komisijai paziņo atsevišķi, bruto dotācijas ekvivalentu aprēķina paziņošanas brīdī. Pārējos gadījumos ieguldījumu attaisnoto izmaksu vērtību diskontē atbalsta piešķiršanas brīdī. Atbalstu, kuru izmaksā vairākās daļās, diskontē attiecīgi tā paziņošanas vai piešķiršanas brīdī. Procentu likme, ko izmanto diskontēšanai un lai aprēķinātu atbalsta apjomu aizdevumam ar atvieglotiem nosacījumiem, ir atsauces likme, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas laikā. Ja atbalsts tiek piešķirts kā atbrīvojums no nākotnē maksājamiem nodokļiem vai to samazinājums, atbalsta maksājumu daļu diskontēšanu veic, balstoties uz piemērojamām atsauces likmēm attiecīgajos laikos, kad nodokļu atvieglojumi stājas spēkā.

4.1.2.   Atbalsta griesti (atbalsta intensitātes maksimums) attiecībā uz atbalstu lieliem uzņēmumiem

| 42. | Atbalsta intensitāte ir jāpielāgo, ņemot vērā to reģiona problēmu veidu un intensitāti, kuru novēršanai tas paredzēts. Tas nozīmē, ka pēc definīcijas pieļaujamā atbalsta intensitāte ir mazāka reģionos, kuriem var piemērot 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpi, nekā tajos, kuriem var piemērot 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

42.

Atbalsta intensitāte ir jāpielāgo, ņemot vērā to reģiona problēmu veidu un intensitāti, kuru novēršanai tas paredzēts. Tas nozīmē, ka pēc definīcijas pieļaujamā atbalsta intensitāte ir mazāka reģionos, kuriem var piemērot 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpi, nekā tajos, kuriem var piemērot 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| 43. | Komisijai arī jāņem vērā tas, ka nesenās paplašināšanās rezultātā ir būtiski palielinājušās relatīvās pārticības atšķirības reģionos, kuriem var piemērot 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Realitāte ir tāda, ka pašreiz lielā skaitā reģionu un pat veselās dalībvalstīs IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 45 % no ES-25 vidējā rādītāja, kas tā nebija 1998. gadā. Šīs palielinājušās pārticības līmeņa atšķirības Kopienā Komisijai liek sīkāk noteikt attiecīgo reģionu kategorijas. |
| --- | --- |

43.

Komisijai arī jāņem vērā tas, ka nesenās paplašināšanās rezultātā ir būtiski palielinājušās relatīvās pārticības atšķirības reģionos, kuriem var piemērot 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Realitāte ir tāda, ka pašreiz lielā skaitā reģionu un pat veselās dalībvalstīs IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 45 % no ES-25 vidējā rādītāja, kas tā nebija 1998. gadā. Šīs palielinājušās pārticības līmeņa atšķirības Kopienā Komisijai liek sīkāk noteikt attiecīgo reģionu kategorijas.

| 44. | Tādējādi attiecībā uz reģioniem, kuriem var piemērot 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, Komisija uzskata, ka reģionālais atbalsts nevar pārsniegt:






  — | 30 % no BDE reģionos, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 75 % no ES-25 vidējā rādītāja, attālākajos reģionos ar lielāku IKP uz vienu iedzīvotāju un līdz 2011. gada 1. janvārim — statistiskā efekta reģionos; |
| --- | --- | --- |

44.

Tādējādi attiecībā uz reģioniem, kuriem var piemērot 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, Komisija uzskata, ka reģionālais atbalsts nevar pārsniegt:

—

30 % no BDE reģionos, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 75 % no ES-25 vidējā rādītāja, attālākajos reģionos ar lielāku IKP uz vienu iedzīvotāju un līdz 2011. gada 1. janvārim — statistiskā efekta reģionos;

| — | 40 % no BDE reģionos, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 60 % no ES-25 vidējā rādītāja; |
| --- | --- |

—

40 % no BDE reģionos, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 60 % no ES-25 vidējā rādītāja;

| — | 50 % no BDE reģionos, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 45 % no ES-25 vidējā rādītāja; |
| --- | --- |

—

50 % no BDE reģionos, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 45 % no ES-25 vidējā rādītāja;

| 45. | Apzinoties īpaši nelabvēlīgos apstākļus attālākajos reģionos, tie var pretendēt uz papildu 20 % no BDE, ja IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 75 % no ES-25 vidējā rādītāja, un papildu 10 % no BDE pārējos gadījumos. |
| --- | --- |

45.

Apzinoties īpaši nelabvēlīgos apstākļus attālākajos reģionos, tie var pretendēt uz papildu 20 % no BDE, ja IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 75 % no ES-25 vidējā rādītāja, un papildu 10 % no BDE pārējos gadījumos.

| 46. | Statistiskā efekta reģioni, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe, no 2011. gada 1. janvāra var pretendēt uz atbalsta intensitāti 20 % apmērā. |
| --- | --- |

46.

Statistiskā efekta reģioni, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe, no 2011. gada 1. janvāra var pretendēt uz atbalsta intensitāti 20 % apmērā.

| 47. | Pārējos 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta reģionos reģionālā atbalsta maksimālais līmenis nevar pārsniegt 15 % no BDE. Tas tiek samazināts līdz 10 % no BDE attiecībā uz reģioniem, kuros gan IKP uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 100 % no ES-25 vidējā, gan bezdarba līmenis ir mazāks par ES-25 vidējo, mērot NUTS III līmenī (balstoties uz iepriekšējo trīs gadu vidējiem pēc Statistikas biroja datiem) (45). |
| --- | --- |

47.

Pārējos 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta reģionos reģionālā atbalsta maksimālais līmenis nevar pārsniegt 15 % no BDE. Tas tiek samazināts līdz 10 % no BDE attiecībā uz reģioniem, kuros gan IKP uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 100 % no ES-25 vidējā, gan bezdarba līmenis ir mazāks par ES-25 vidējo, mērot NUTS III līmenī (balstoties uz iepriekšējo trīs gadu vidējiem pēc Statistikas biroja datiem) (45).

| 48. | Tomēr atbalsta intensitāte 15 % apmērā no BDE jebkurā gadījumā attiecas uz mazapdzīvotiem reģioniem un reģioniem (NUTS III līmeņa vai mazākiem), kas robežojas ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta statusa reģionu, kurus dalībvalsts ir izraudzījusies atbalstam saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā arī uz NUTS III reģioniem vai to daļām, kam ir sauszemes robeža ar valsti, kura nav Eiropas Ekonomikas zonas vai EBTA valsts. |
| --- | --- |

48.

Tomēr atbalsta intensitāte 15 % apmērā no BDE jebkurā gadījumā attiecas uz mazapdzīvotiem reģioniem un reģioniem (NUTS III līmeņa vai mazākiem), kas robežojas ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta statusa reģionu, kurus dalībvalsts ir izraudzījusies atbalstam saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā arī uz NUTS III reģioniem vai to daļām, kam ir sauszemes robeža ar valsti, kura nav Eiropas Ekonomikas zonas vai EBTA valsts.

4.1.3.   Papildu atbalsts maziem uz vidējiem uzņēmumiem

| 49. | Attiecībā uz atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (46) 4.1.2. punktā minēto maksimālo intensitāti var palielināt par 20 % no BDE, ja atbalsts tiek piešķirts maziem uzņēmumiem, un par 10 % no BDE, ja atbalsts tiek piešķirts vidējiem uzņēmumiem (47). |
| --- | --- |

49.

Attiecībā uz atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (46) 4.1.2. punktā minēto maksimālo intensitāti var palielināt par 20 % no BDE, ja atbalsts tiek piešķirts maziem uzņēmumiem, un par 10 % no BDE, ja atbalsts tiek piešķirts vidējiem uzņēmumiem (47).

4.2.   Attaisnotie izdevumi

4.2.1.   Atbalsts, ko aprēķina, balstoties uz ieguldījumu izmaksām

| 50. | No sākotnēju ieguldījumu atbalsta var segt izdevumus par zemi, ēkām un iekārtām (48). |
| --- | --- |

50.

No sākotnēju ieguldījumu atbalsta var segt izdevumus par zemi, ēkām un iekārtām (48).

| 51. | MVU gadījumā var segt arī ar ieguldījumiem saistītās priekšizpētes un konsultāciju izmaksas, ievērojot atbalsta intensitāti līdz 50 % no faktiskajām izmaksām. |
| --- | --- |

51.

MVU gadījumā var segt arī ar ieguldījumiem saistītās priekšizpētes un konsultāciju izmaksas, ievērojot atbalsta intensitāti līdz 50 % no faktiskajām izmaksām.

| 52. | Ja notiek 35. punktā minētā veida pirkuma darījums, var segt tikai izmaksas aktīvu (49) pirkšanai no trešām personām (50). Darījumam jābūt veiktam saskaņā ar tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

52.

Ja notiek 35. punktā minētā veida pirkuma darījums, var segt tikai izmaksas aktīvu (49) pirkšanai no trešām personām (50). Darījumam jābūt veiktam saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

| 53. | Aktīvu nomas izmaksas, izņemot zemi un ēkas, var segt tikai tad, ja tā ir finanšu izpirkumnoma (līzings) un tās līgumā ir noteikts pienākums pēc nomas termiņa beigām aktīvus izpirkt. Nomājot zemi un ēkas, lielu uzņēmumu gadījumā nomas darbības laikam ir jābūt vismaz pieciem gadiem pēc tam, kad noslēdzies ieguldījumu projekts, bet MVU gadījumā — 3 gadiem. |
| --- | --- |

53.

Aktīvu nomas izmaksas, izņemot zemi un ēkas, var segt tikai tad, ja tā ir finanšu izpirkumnoma (līzings) un tās līgumā ir noteikts pienākums pēc nomas termiņa beigām aktīvus izpirkt. Nomājot zemi un ēkas, lielu uzņēmumu gadījumā nomas darbības laikam ir jābūt vismaz pieciem gadiem pēc tam, kad noslēdzies ieguldījumu projekts, bet MVU gadījumā — 3 gadiem.

| 54. | Iegādājamiem aktīviem ir jābūt jauniem, izņemot attiecībā uz MVU un uzņēmuma pārņemšanas gadījumā. Pārņemšanas gadījumā ir jāatņem to aktīvu vērtība, par kuru iegādi pirms pirkuma veikšanas jau ir ticis saņemts atbalsts. |
| --- | --- |

54.

Iegādājamiem aktīviem ir jābūt jauniem, izņemot attiecībā uz MVU un uzņēmuma pārņemšanas gadījumā. Pārņemšanas gadījumā ir jāatņem to aktīvu vērtība, par kuru iegādi pirms pirkuma veikšanas jau ir ticis saņemts atbalsts.

| 55. | Attiecībā uz MVU jebkurā gadījumā var pilnībā segt ieguldījumu izmaksas nemateriālos aktīvos tehnoloģijas nodošanai, iegādājoties patenttiesības, licences, zinātību vai nepatentētas tehnoloģiskas zināšanas. Attiecībā uz lieliem uzņēmumiem minētās izmaksas ir atbalstāmas tikai līdz 50 % apmērā no projekta kopējiem attaisnotajiem ieguldījumu izdevumiem. |
| --- | --- |

55.

Attiecībā uz MVU jebkurā gadījumā var pilnībā segt ieguldījumu izmaksas nemateriālos aktīvos tehnoloģijas nodošanai, iegādājoties patenttiesības, licences, zinātību vai nepatentētas tehnoloģiskas zināšanas. Attiecībā uz lieliem uzņēmumiem minētās izmaksas ir atbalstāmas tikai līdz 50 % apmērā no projekta kopējiem attaisnotajiem ieguldījumu izdevumiem.

| 56. | Uz attaisnotajiem nemateriālajiem aktīviem jebkurā gadījumā attiecina nosacījumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka tie saglabā saistību ar saņēmēju reģionu, kam ir tiesības uz reģionālo atbalstu, un līdz ar to tos nevar novirzīt uz citiem reģioniem, jo īpaši tiem reģioniem, kam nav tiesību uz reģionālo atbalstu. Šajā nolūkā attaisnotajiem nemateriālajiem aktīviem ir jo īpaši jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  — | tie ir jāizmanto vienīgi ražotnē, kas saņem reģionālo atbalstu; |
| --- | --- | --- |

56.

Uz attaisnotajiem nemateriālajiem aktīviem jebkurā gadījumā attiecina nosacījumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka tie saglabā saistību ar saņēmēju reģionu, kam ir tiesības uz reģionālo atbalstu, un līdz ar to tos nevar novirzīt uz citiem reģioniem, jo īpaši tiem reģioniem, kam nav tiesību uz reģionālo atbalstu. Šajā nolūkā attaisnotajiem nemateriālajiem aktīviem ir jo īpaši jāatbilst šādiem nosacījumiem:

—

tie ir jāizmanto vienīgi ražotnē, kas saņem reģionālo atbalstu;

| — | tie ir jāuzskata par amortizējamiem aktīviem; |
| --- | --- |

—

tie ir jāuzskata par amortizējamiem aktīviem;

| — | tie ir jāiegādājas no trešām personām saskaņā ar tirgus nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

tie ir jāiegādājas no trešām personām saskaņā ar tirgus nosacījumiem;

| — | tie ir jāiekļauj uzņēmuma aktīvos un vismaz piecus gadus (MVU gadījumā vismaz 3 gadus) jāsaglabā ražotnē, kas saņem reģionālo atbalstu. |
| --- | --- |

—

tie ir jāiekļauj uzņēmuma aktīvos un vismaz piecus gadus (MVU gadījumā vismaz 3 gadus) jāsaglabā ražotnē, kas saņem reģionālo atbalstu.

4.2.2.   Atbalsts, ko aprēķina, balstoties uz algu izmaksām

| 57. | Kā norādīts 4.1.1. iedaļā, reģionālo atbalstu var aprēķināt arī, balstoties uz paredzamajām algu izmaksām (51), kas saistītas ar darba vietu radīšanu sākotnēja ieguldījumu projekta rezultātā. |
| --- | --- |

57.

Kā norādīts 4.1.1. iedaļā, reģionālo atbalstu var aprēķināt arī, balstoties uz paredzamajām algu izmaksām (51), kas saistītas ar darba vietu radīšanu sākotnēja ieguldījumu projekta rezultātā.

| 58. | Darba vietu izveide ir konkrētā ražotnē tieši nodarbināto darbinieku (52) skaita neto pieaugums salīdzinājumā ar vidējo rādītāju iepriekšējo 12 mēnešu laikā. Visas minētajā 12 mēnešu laika posmā zaudētās darba vietas ir jāatņem no tajā pašā laika posmā izveidoto darba vietu faktiskā skaita (53). |
| --- | --- |

58.

Darba vietu izveide ir konkrētā ražotnē tieši nodarbināto darbinieku (52) skaita neto pieaugums salīdzinājumā ar vidējo rādītāju iepriekšējo 12 mēnešu laikā. Visas minētajā 12 mēnešu laika posmā zaudētās darba vietas ir jāatņem no tajā pašā laika posmā izveidoto darba vietu faktiskā skaita (53).

| 59. | Atbalsta līmenis nevar pārsniegt noteiktu darbā pieņemtās personas algu izmaksu procentuālo attiecību, ko aprēķina par divu gadu laika posmu. Šī procentuālā attiecība atbilst tai ieguldījumu atbalsta intensitātei, kas atļauta konkrētajā teritorijā. |
| --- | --- |

59.

Atbalsta līmenis nevar pārsniegt noteiktu darbā pieņemtās personas algu izmaksu procentuālo attiecību, ko aprēķina par divu gadu laika posmu. Šī procentuālā attiecība atbilst tai ieguldījumu atbalsta intensitātei, kas atļauta konkrētajā teritorijā.

4.3.   Atbalsts lieliem ieguldījumu projektiem

| 60. | Šo pamatnostādņu izpratnē “liels ieguldījumu projekts” ir “sākotnējs ieguldījums”, kā tas definēts šajās pamatnostādnēs, kura attaisnoto izdevumu summa pārsniedz 50 miljonus eiro (54). Lai novērstu iespēju, ka lielu ieguldījumu projektu mākslīgi sadala apakšprojektos nolūkā izvairīties no šo pamatnostādņu noteikumu piemērošanas, lielu ieguldījumu projektu uzskata par vienu vienotu ieguldījumu projektu, ja viena vai vairāku uzņēmumu veiktie sākotnējie ieguldījumi trīs gadu laikā ir tādi ieguldījumi pamatkapitālā, kas veido ekonomiski nedalāmu kopumu (55). |
| --- | --- |

60.

Šo pamatnostādņu izpratnē “liels ieguldījumu projekts” ir “sākotnējs ieguldījums”, kā tas definēts šajās pamatnostādnēs, kura attaisnoto izdevumu summa pārsniedz 50 miljonus eiro (54). Lai novērstu iespēju, ka lielu ieguldījumu projektu mākslīgi sadala apakšprojektos nolūkā izvairīties no šo pamatnostādņu noteikumu piemērošanas, lielu ieguldījumu projektu uzskata par vienu vienotu ieguldījumu projektu, ja viena vai vairāku uzņēmumu veiktie sākotnējie ieguldījumi trīs gadu laikā ir tādi ieguldījumi pamatkapitālā, kas veido ekonomiski nedalāmu kopumu (55).

| 61. | Lai aprēķinātu, vai liela ieguldījumu projekta attaisnotie izdevumi pārsniedz šajās pamatnostādnēs noteiktās robežas, par pamatu attaisnotajiem izdevumiem ņem vai nu tradicionālās ieguldījumu izmaksas vai algu izmaksas, izvēloties lielākās no tām. |
| --- | --- |

61.

Lai aprēķinātu, vai liela ieguldījumu projekta attaisnotie izdevumi pārsniedz šajās pamatnostādnēs noteiktās robežas, par pamatu attaisnotajiem izdevumiem ņem vai nu tradicionālās ieguldījumu izmaksas vai algu izmaksas, izvēloties lielākās no tām.

| 62. | Divos “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipos” pēc kārtas, 1998. (56) un 2002. (57) gadā, Komisija samazināja lielu ieguldījumu projektu maksimālo atbalsta intensitāti, lai ierobežotu konkurences kropļošanu. Vienkāršošanas un pārskatāmības nolūkā Komisija ir nolēmusi 2007. — 2013. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnēs iestrādāt 2002. gada daudznozaru pamatprincipus. |
| --- | --- |

62.

Divos “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipos” pēc kārtas, 1998. (56) un 2002. (57) gadā, Komisija samazināja lielu ieguldījumu projektu maksimālo atbalsta intensitāti, lai ierobežotu konkurences kropļošanu. Vienkāršošanas un pārskatāmības nolūkā Komisija ir nolēmusi 2007. — 2013. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnēs iestrādāt 2002. gada daudznozaru pamatprincipus.

| 63. | Tādējādi 2002. gada daudznozaru pamatprincipi vairs netiks piemēroti atbalstam, kas piešķirts vai paziņots (58) pēc 2006. gada 31. decembra, un tiks aizstāti ar šīm pamatnostādnēm (59). |
| --- | --- |

63.

Tādējādi 2002. gada daudznozaru pamatprincipi vairs netiks piemēroti atbalstam, kas piešķirts vai paziņots (58) pēc 2006. gada 31. decembra, un tiks aizstāti ar šīm pamatnostādnēm (59).

4.3.1.   Lielāka pārskatāmība un uzraudzība attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem

| 64. | Dalībvalstīm ir pienākums Komisijai atsevišķi paziņot par esošu atbalsta shēmu ietvaros plānotu atbalsta piešķiršanu ieguldījumu projektiem, ja no visiem avotiem piedāvātā atbalsta summa pārsniedz atbalsta maksimāli pieļaujamo summu, kādu par ieguldījumiem, kuru attaisnotie izdevumi ir 100 miljoni eiro, var saņemt saskaņā ar 67. punktā noteikto intensitāti un nosacījumiem (60).
  Tabulā ir apkopti dažādos reģionos visbiežāk sastopamajiem atbalsta intensitātes rādītājiem atbilstošie robežlielumi, pie kuriem par atbalstu ir jāziņo.











  Atbalsta intensitāte | 10% | 15% | 20% | 30% | 40% | 50% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paziņošanas robežlielums | € 7,5 m | € 11,25 m | € 15,0 m | € 22,5 m | € 30,0 m | € 37,5 m |

64.

Dalībvalstīm ir pienākums Komisijai atsevišķi paziņot par esošu atbalsta shēmu ietvaros plānotu atbalsta piešķiršanu ieguldījumu projektiem, ja no visiem avotiem piedāvātā atbalsta summa pārsniedz atbalsta maksimāli pieļaujamo summu, kādu par ieguldījumiem, kuru attaisnotie izdevumi ir 100 miljoni eiro, var saņemt saskaņā ar 67. punktā noteikto intensitāti un nosacījumiem (60).

Tabulā ir apkopti dažādos reģionos visbiežāk sastopamajiem atbalsta intensitātes rādītājiem atbilstošie robežlielumi, pie kuriem par atbalstu ir jāziņo.

Atbalsta intensitāte

10%

15%

20%

30%

40%

50%

Paziņošanas robežlielums

€ 7,5 m

€ 11,25 m

€ 15,0 m

€ 22,5 m

€ 30,0 m

€ 37,5 m

| 65. | Esošu atbalsta shēmu ietvaros piešķirot reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, par kuriem nav jāpaziņo, dalībvalstīm 20 darba dienu laikā no dienas, kad kompetentā iestāde piešķīrusi atbalstu, Komisijai jāiesniedz III pielikumā pievienotajā veidlapā prasītā informācija. Komisija šīs informācijas kopsavilkumu dara zināmu sabiedrībai, to ievietojot savā tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/). |
| --- | --- |

65.

Esošu atbalsta shēmu ietvaros piešķirot reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, par kuriem nav jāpaziņo, dalībvalstīm 20 darba dienu laikā no dienas, kad kompetentā iestāde piešķīrusi atbalstu, Komisijai jāiesniedz III pielikumā pievienotajā veidlapā prasītā informācija. Komisija šīs informācijas kopsavilkumu dara zināmu sabiedrībai, to ievietojot savā tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/).

| 66. | Dalībvalstīm ir jāveic detalizēta uzskaite par atbalsta piešķiršanu ikvienam lielam ieguldījumu projektam. Šajos reģistros ir jāiekļauj visa informācija, kas vajadzīga, lai pārliecinātos, ka ir ievērota maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte, un tie ir jāuzglabā 10 gadus no dienas, kad atbalsts piešķirts. |
| --- | --- |

66.

Dalībvalstīm ir jāveic detalizēta uzskaite par atbalsta piešķiršanu ikvienam lielam ieguldījumu projektam. Šajos reģistros ir jāiekļauj visa informācija, kas vajadzīga, lai pārliecinātos, ka ir ievērota maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte, un tie ir jāuzglabā 10 gadus no dienas, kad atbalsts piešķirts.

4.3.2.   Lielu ieguldījumu projektu novērtējuma noteikumi

| 67. | Reģionālajam ieguldījumu atbalstam attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem piemēro koriģētas reģionālā atbalsta maksimālās robežas (61), balstoties uz šo skalu:






  Attaisnotie izdevumi | Atbalsta koriģētā maksimālā robeža |
| --- | --- | --- |
| Līdz 50 miljoniem eiro | 100 % no reģiona maksimālās robežas |
| Daļa, kas ir robežās no 50 miljoniem eiro līdz 100 miljoniem eiro | 50% no reģiona maksimālās robežas |
| Daļa, kura ir virs 100 miljoniem eiro | 34% no reģiona maksimālās robežas |

67.

Reģionālajam ieguldījumu atbalstam attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem piemēro koriģētas reģionālā atbalsta maksimālās robežas (61), balstoties uz šo skalu:

Attaisnotie izdevumi

Atbalsta koriģētā maksimālā robeža

Līdz 50 miljoniem eiro

100 % no reģiona maksimālās robežas

Daļa, kas ir robežās no 50 miljoniem eiro līdz 100 miljoniem eiro

50% no reģiona maksimālās robežas

Daļa, kura ir virs 100 miljoniem eiro

34% no reģiona maksimālās robežas

Tādējādi pieļaujamo atbalsta summu lieliem ieguldījumu projektiem aprēķina saskaņā ar šādu formulu: atbalsta maksimālā summa = R × (50 + 0.50 × B + 0.34 × C); kur attiecīgi R ir reģiona nekoriģētā maksimālā robeža, B ir attaisnotie izdevumi no 50 miljoniem eiro līdz 100 miljoniem eiro un C ir attaisnotie izdevumi virs 100 miljoniem eiro. Šo aprēķinu veic, balstoties uz oficiālajiem maiņas kursiem atbalsta piešķiršanas dienā vai, ja par atbalstu jāpaziņo atsevišķi, paziņošanas dienā.

| 68. | Ja kopējā atbalsta summa no visiem avotiem pārsniedz 75 % no maksimālās atbalsta summas, kādu var saņemt par ieguldījumu, kura attaisnotie izdevumi ir 100 miljoni eiro, piemērojot parasto atbalsta maksimālo intensitāti, kāda saskaņā ar apstiprināto reģionālā atbalsta plānu ir spēkā attiecībā uz lieliem uzņēmumiem atbalsta piešķiršanas plānotajā dienā, un ja






  (i) | atbalsta potenciālajam saņēmējam pirms ieguldījuma veikšanas ir vairāk nekā 25 % no attiecīgā(-o) produkta(-u) noieta attiecīgajā(-os) tirgū(-os) vai pēc ieguldījuma veikšanas būtu vairāk nekā 25 % no noieta vai |
| --- | --- | --- |

68.

Ja kopējā atbalsta summa no visiem avotiem pārsniedz 75 % no maksimālās atbalsta summas, kādu var saņemt par ieguldījumu, kura attaisnotie izdevumi ir 100 miljoni eiro, piemērojot parasto atbalsta maksimālo intensitāti, kāda saskaņā ar apstiprināto reģionālā atbalsta plānu ir spēkā attiecībā uz lieliem uzņēmumiem atbalsta piešķiršanas plānotajā dienā, un ja

(i)

atbalsta potenciālajam saņēmējam pirms ieguldījuma veikšanas ir vairāk nekā 25 % no attiecīgā(-o) produkta(-u) noieta attiecīgajā(-os) tirgū(-os) vai pēc ieguldījuma veikšanas būtu vairāk nekā 25 % no noieta vai

| (j) | projekta radītā ražošanas jauda ir lielāka par 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus (62) par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma rādītājs iepriekšējos piecos gados nav bijis lielāks par Eiropas Ekonomikas zonas IKP gada pieauguma vidējo rādītāju,
  Komisija reģionālo ieguldījumu atbalstu apstiprinās tikai pēc detalizētas pārbaudes, uzsākot Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, lai pārliecinātos, vai atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un vai ieguvumi no atbalsta pasākuma ir lielāki par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm (63). |
| --- | --- |

(j)

projekta radītā ražošanas jauda ir lielāka par 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus (62) par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma rādītājs iepriekšējos piecos gados nav bijis lielāks par Eiropas Ekonomikas zonas IKP gada pieauguma vidējo rādītāju,

Komisija reģionālo ieguldījumu atbalstu apstiprinās tikai pēc detalizētas pārbaudes, uzsākot Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, lai pārliecinātos, vai atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un vai ieguvumi no atbalsta pasākuma ir lielāki par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm (63).

| 69. | Vispārīgā gadījumā attiecīgais produkts ir ieguldījumu projektā paredzētais produkts (64). Ja projekts attiecas uz starpproduktu un liela daļa no saražotā apjoma netiek pārdota tirgū, attiecīgais produkts var būt turpmākā ražošanas procesa produkts. “Attiecīgā produkta tirgus” jēdziens aptver attiecīgo produktu un tā aizstājējus, kurus par tādiem uzskata vai nu patērētājs (ņemot vērā produkta iezīmes, cenu un paredzēto pielietojumu) vai ražotājs (ņemot vērā ražošanas iekārtu elastību). |
| --- | --- |

69.

Vispārīgā gadījumā attiecīgais produkts ir ieguldījumu projektā paredzētais produkts (64). Ja projekts attiecas uz starpproduktu un liela daļa no saražotā apjoma netiek pārdota tirgū, attiecīgais produkts var būt turpmākā ražošanas procesa produkts. “Attiecīgā produkta tirgus” jēdziens aptver attiecīgo produktu un tā aizstājējus, kurus par tādiem uzskata vai nu patērētājs (ņemot vērā produkta iezīmes, cenu un paredzēto pielietojumu) vai ražotājs (ņemot vērā ražošanas iekārtu elastību).

| 70. | Pierādījumi par to, ka uz atbalstu neattiecas 68. punkta a) un b) apakšpunktā minētās situācijas, ir jānodrošina dalībvalstij (65). Noietu un acīmredzamo patēriņu a) un b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā definē saskaņā ar attiecīgo līmeni Prodcom klasifikācijā (66), parasti EEZ, vai, ja šādi dati nav pieejami vai izmantojami, balstoties uz jebkādiem citiem vispārpieņemtiem tirgus segmentiem, par kuriem ir pieejami statistikas dati. |
| --- | --- |

70.

Pierādījumi par to, ka uz atbalstu neattiecas 68. punkta a) un b) apakšpunktā minētās situācijas, ir jānodrošina dalībvalstij (65). Noietu un acīmredzamo patēriņu a) un b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā definē saskaņā ar attiecīgo līmeni Prodcom klasifikācijā (66), parasti EEZ, vai, ja šādi dati nav pieejami vai izmantojami, balstoties uz jebkādiem citiem vispārpieņemtiem tirgus segmentiem, par kuriem ir pieejami statistikas dati.

4.4.   Noteikumi par atbalsta apvienošanu

| 71. | Atbalsta intensitātes maksimālās robežas, kas noteiktas 4.1. un 4.3. iedaļā, piemēro atbalsta kopsummai:






  — | ja atbalstu paralēli piešķir no dažādām reģionālā atbalsta shēmām vai kopā ar īpašu atbalstu; |
| --- | --- | --- |

71.

Atbalsta intensitātes maksimālās robežas, kas noteiktas 4.1. un 4.3. iedaļā, piemēro atbalsta kopsummai:

—

ja atbalstu paralēli piešķir no dažādām reģionālā atbalsta shēmām vai kopā ar īpašu atbalstu;

| — | neatkarīgi no tā, vai palīdzību piešķir no vietējiem, reģionāliem vai Kopienas avotiem. |
| --- | --- |

—

neatkarīgi no tā, vai palīdzību piešķir no vietējiem, reģionāliem vai Kopienas avotiem.

| 72. | Ja atbalstu, kas aprēķināts, balstoties uz materiālām un nemateriālām ieguldījumu izmaksām, apvieno ar atbalstu, kas aprēķināts, balstoties uz algu izmaksām, ir jāievēro attiecīgajam reģionam noteiktā intensitātes maksimālā robeža (67). |
| --- | --- |

72.

Ja atbalstu, kas aprēķināts, balstoties uz materiālām un nemateriālām ieguldījumu izmaksām, apvieno ar atbalstu, kas aprēķināts, balstoties uz algu izmaksām, ir jāievēro attiecīgajam reģionam noteiktā intensitātes maksimālā robeža (67).

| 73. | Ja reģionālā atbalsta attaisnotie izdevumi pilnīgi vai daļēji ir attaisnoti arī attiecībā uz cita veida atbalstu, to kopējai daļai piemēro labvēlīgāko maksimālo robežu saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

73.

Ja reģionālā atbalsta attaisnotie izdevumi pilnīgi vai daļēji ir attaisnoti arī attiecībā uz cita veida atbalstu, to kopējai daļai piemēro labvēlīgāko maksimālo robežu saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem.

| 74. | Ja dalībvalsts nosaka, ka valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar vienu shēmu, var apvienot ar atbalstu, ko piešķir saskaņā ar citām shēmām, attiecībā uz katru shēmu ir jānorāda metode, ar kuru tiks nodrošināta atbilstība minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

74.

Ja dalībvalsts nosaka, ka valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar vienu shēmu, var apvienot ar atbalstu, ko piešķir saskaņā ar citām shēmām, attiecībā uz katru shēmu ir jānorāda metode, ar kuru tiks nodrošināta atbilstība minētajiem nosacījumiem.

| 75. | Reģionālo ieguldījumu atbalstu attiecībā uz tiem pašiem attaisnotajiem izdevumiem nedrīkst apvienot ar de minimis atbalstu, cenšoties apiet šajās pamatnostādnēs noteikto maksimālo atbalsta intensitāti. |
| --- | --- |

75.

Reģionālo ieguldījumu atbalstu attiecībā uz tiem pašiem attaisnotajiem izdevumiem nedrīkst apvienot ar de minimis atbalstu, cenšoties apiet šajās pamatnostādnēs noteikto maksimālo atbalsta intensitāti.

5.   Darbības atbalsts (68)

| 76. | Reģionālais atbalsts, kura mērķis ir samazināt kāda uzņēmuma kārtējos izdevumus (darbības atbalsts), parasti ir aizliegts. Izņēmuma kārtā šādu atbalstu tomēr var piešķirt reģioniem, kam ir tiesības uz atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi, ar nosacījumu, ka i) to attaisno šā atbalsta devums reģiona attīstībai un veids, un ii) tā apjoms ir proporcionāls trūkumiem, ko ar šo atbalstu paredzēts mazināt (69). Dalībvalstu ziņā ir pierādīt, ka trūkumi pastāv, kā arī novērtēt to nozīmi (70). Papildus tam, var tikt atļauti konkrēti darbības atbalsta veidi par labu mazapdzīvotiem reģioniem un vismazāk apdzīvotajiem reģioniem. |
| --- | --- |

76.

Reģionālais atbalsts, kura mērķis ir samazināt kāda uzņēmuma kārtējos izdevumus (darbības atbalsts), parasti ir aizliegts. Izņēmuma kārtā šādu atbalstu tomēr var piešķirt reģioniem, kam ir tiesības uz atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi, ar nosacījumu, ka i) to attaisno šā atbalsta devums reģiona attīstībai un veids, un ii) tā apjoms ir proporcionāls trūkumiem, ko ar šo atbalstu paredzēts mazināt (69). Dalībvalstu ziņā ir pierādīt, ka trūkumi pastāv, kā arī novērtēt to nozīmi (70). Papildus tam, var tikt atļauti konkrēti darbības atbalsta veidi par labu mazapdzīvotiem reģioniem un vismazāk apdzīvotajiem reģioniem.

| 77. | Darbības atbalsts principā būtu jāpiešķir tikai attiecībā uz iepriekš noteiktu attaisnoto izdevumu vai izmaksu kopumu (71), un no tā sedz noteiktu, ierobežotu šo izmaksu daļu. |
| --- | --- |

77.

Darbības atbalsts principā būtu jāpiešķir tikai attiecībā uz iepriekš noteiktu attaisnoto izdevumu vai izmaksu kopumu (71), un no tā sedz noteiktu, ierobežotu šo izmaksu daļu.

| 78. | Ņemot vērā finanšu darījumu un grupu iekšējo darījumu specifiku, kā tie definēti NACE klasifikācijas J iedaļā (65., 66. un 67. kods) un grupu iekšējos darījumus, kas iekļauti K iedaļā (74. kods), darbības atbalstam šajā nozarē ir pavisam niecīgas izredzes veicināt reģionālo attīstību, turpretim pastāv ļoti liels risks, ka tas kropļotu konkurenci, kā konstatēts Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (72). Tādēļ Komisija atbilstīgi šīm pamatnostādnēm neapstiprinās darbības atbalstu finanšu pakalpojumu nozarē vai grupu iekšējiem darījumiem, ja vien šo atbalstu nepiešķir saskaņā ar vispārējām shēmām, kuras attiecas uz visām nozarēm un kuru mērķis ir kompensēt transporta vai darbaspēka papildu izmaksas. Tāpat tiek izslēgts darbības atbalsts, kas paredzēts eksporta veicināšanai. |
| --- | --- |

78.

Ņemot vērā finanšu darījumu un grupu iekšējo darījumu specifiku, kā tie definēti NACE klasifikācijas J iedaļā (65., 66. un 67. kods) un grupu iekšējos darījumus, kas iekļauti K iedaļā (74. kods), darbības atbalstam šajā nozarē ir pavisam niecīgas izredzes veicināt reģionālo attīstību, turpretim pastāv ļoti liels risks, ka tas kropļotu konkurenci, kā konstatēts Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (72). Tādēļ Komisija atbilstīgi šīm pamatnostādnēm neapstiprinās darbības atbalstu finanšu pakalpojumu nozarē vai grupu iekšējiem darījumiem, ja vien šo atbalstu nepiešķir saskaņā ar vispārējām shēmām, kuras attiecas uz visām nozarēm un kuru mērķis ir kompensēt transporta vai darbaspēka papildu izmaksas. Tāpat tiek izslēgts darbības atbalsts, kas paredzēts eksporta veicināšanai.

| 79. | Tā kā darbības atbalsta mērķis ir novērst reģionālās attīstības kavēkļus un vājās vietas, tam noteikti jābūt pagaidu rakstura un tas laika gaitā jāsamazina, atbalstu pārtraucot, kad attiecīgie reģioni faktiski sasniedz pārticīgāko ES teritoriju līmeni (73), izņemot 80. un 81. punkta gadījumus. |
| --- | --- |

79.

Tā kā darbības atbalsta mērķis ir novērst reģionālās attīstības kavēkļus un vājās vietas, tam noteikti jābūt pagaidu rakstura un tas laika gaitā jāsamazina, atbalstu pārtraucot, kad attiecīgie reģioni faktiski sasniedz pārticīgāko ES teritoriju līmeni (73), izņemot 80. un 81. punkta gadījumus.

| 80. | Atkāpjoties no iepriekšējā punktā noteiktā, tādu darbības atbalstu, kas netiek pakāpeniski samazināts un kura termiņš nav ierobežots, var atļaut tikai:






  — | attālākajos reģionos, tiktāl, ciktāl tas paredzēts ar saimniecisko darbību saistīto papildu izmaksu kompensēšanai sakarā ar Līguma 299. panta 2. punktā minētajiem faktoriem, kuri, nemainoties un cits citu papildinot, nopietni kavē šādu reģionu attīstību (attālums, salu teritorijas, maza platība, sarežģīts reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem) (74); |
| --- | --- | --- |

80.

Atkāpjoties no iepriekšējā punktā noteiktā, tādu darbības atbalstu, kas netiek pakāpeniski samazināts un kura termiņš nav ierobežots, var atļaut tikai:

—

attālākajos reģionos, tiktāl, ciktāl tas paredzēts ar saimniecisko darbību saistīto papildu izmaksu kompensēšanai sakarā ar Līguma 299. panta 2. punktā minētajiem faktoriem, kuri, nemainoties un cits citu papildinot, nopietni kavē šādu reģionu attīstību (attālums, salu teritorijas, maza platība, sarežģīts reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem) (74);

| — | vismazāk apdzīvotajos reģionos, ciktāl tas paredzēts šo reģionu turpmākas apdzīvotības sarukšanas novēršanai vai mazināšanai (75). Vismazāk apdzīvotie reģioni ir NUTS II līmeņa reģioni vai to daļas, kur iedzīvotāju blīvums ir 8 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru vai mazāk un kas atrodas blakus un robežojas ar mazākām teritorijām, kuras atbilst tam pašam iedzīvotāju blīvuma kritērijam. |
| --- | --- |

—

vismazāk apdzīvotajos reģionos, ciktāl tas paredzēts šo reģionu turpmākas apdzīvotības sarukšanas novēršanai vai mazināšanai (75). Vismazāk apdzīvotie reģioni ir NUTS II līmeņa reģioni vai to daļas, kur iedzīvotāju blīvums ir 8 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru vai mazāk un kas atrodas blakus un robežojas ar mazākām teritorijām, kuras atbilst tam pašam iedzīvotāju blīvuma kritērijam.

| 81. | Papildus tam, attālākajos reģionos un mazapdzīvotajos reģionos var atļaut piešķirt atbalstu, kas netiek pakāpeniski samazināts un kura termiņš nav ierobežots, nolūkā daļēji kompensēt papildu transporta izmaksas, ievērojot šādus nosacījumus:






  — | atbalsta nolūks var būt tikai transporta papildu izmaksu kompensēšana, ņemot vērā citas shēmas transporta atbalstam. Lai gan atbalsta apjomu var aprēķināt, izmantojot reprezentatīvu bāzi, jāizvairās no sistemātiskas pārmērīgas kompensācijas piešķiršanas; |
| --- | --- | --- |

81.

Papildus tam, attālākajos reģionos un mazapdzīvotajos reģionos var atļaut piešķirt atbalstu, kas netiek pakāpeniski samazināts un kura termiņš nav ierobežots, nolūkā daļēji kompensēt papildu transporta izmaksas, ievērojot šādus nosacījumus:

—

atbalsta nolūks var būt tikai transporta papildu izmaksu kompensēšana, ņemot vērā citas shēmas transporta atbalstam. Lai gan atbalsta apjomu var aprēķināt, izmantojot reprezentatīvu bāzi, jāizvairās no sistemātiskas pārmērīgas kompensācijas piešķiršanas;

| — | atbalstu var piešķirt tikai par attālākajos un mazapdzīvotajos reģionos ražotu preču pārvadājumu papildu izmaksām attiecīgās valsts teritorijā. Nedrīkst pieļaut, ka tas pārtop par eksporta atbalstu. Atbalstu nevar piešķirt tādu uzņēmumu produktu pārvadājumiem vai pārvadīšanai, kuriem nav alternatīvas atrašanās vietas (ieguves rūpniecības produkti, hidroelektrostacijas utt.); |
| --- | --- |

—

atbalstu var piešķirt tikai par attālākajos un mazapdzīvotajos reģionos ražotu preču pārvadājumu papildu izmaksām attiecīgās valsts teritorijā. Nedrīkst pieļaut, ka tas pārtop par eksporta atbalstu. Atbalstu nevar piešķirt tādu uzņēmumu produktu pārvadājumiem vai pārvadīšanai, kuriem nav alternatīvas atrašanās vietas (ieguves rūpniecības produkti, hidroelektrostacijas utt.);

| — | tikai attālākajos reģionos atbalsts var attiekties arī uz izmaksām pamatproduktu, izejmateriālu vai starpproduktu pārvadājumiem no to ražošanas vietas uz galīgās pārstrādes vietu attiecīgajā reģionā; |
| --- | --- |

—

tikai attālākajos reģionos atbalsts var attiekties arī uz izmaksām pamatproduktu, izejmateriālu vai starpproduktu pārvadājumiem no to ražošanas vietas uz galīgās pārstrādes vietu attiecīgajā reģionā;

| — | atbalsta skaitliskajai izteiksmei jābūt iepriekš objektīvi nosakāmai, balstoties uz koeficientu “atbalsta summa uz pasažieri” vai balstoties uz koeficientiem “atbalsta summa uz tonnu/kilometru”, un katru gadu ir jāsagatavo ziņojums, kurā cita starpā ir parādīta šā(-o) koeficienta(-u) izmantošana; |
| --- | --- |

—

atbalsta skaitliskajai izteiksmei jābūt iepriekš objektīvi nosakāmai, balstoties uz koeficientu “atbalsta summa uz pasažieri” vai balstoties uz koeficientiem “atbalsta summa uz tonnu/kilometru”, un katru gadu ir jāsagatavo ziņojums, kurā cita starpā ir parādīta šā(-o) koeficienta(-u) izmantošana;

| — | papildizmaksu tāme ir jāsastāda, pamatojoties uz visekonomiskāko transporta veidu un īsāko maršrutu no ražošanas vai pārstrādes vietas uz noieta tirgu, izmantojot šo transporta veidu; jāņem vērā arī vides ārējās izmaksas. |
| --- | --- |

—

papildizmaksu tāme ir jāsastāda, pamatojoties uz visekonomiskāko transporta veidu un īsāko maršrutu no ražošanas vai pārstrādes vietas uz noieta tirgu, izmantojot šo transporta veidu; jāņem vērā arī vides ārējās izmaksas.

| 82. | Jebkurā gadījumā regulāri jānovērtē darbības atbalsta nepieciešamība un līmenis, lai nodrošinātu tā ilgtermiņa lietderību attiecīgajam reģionam. Tādēļ Komisija darbības atbalsta shēmas apstiprinās tikai uz šo pamatnostādņu darbības laiku. |
| --- | --- |

82.

Jebkurā gadījumā regulāri jānovērtē darbības atbalsta nepieciešamība un līmenis, lai nodrošinātu tā ilgtermiņa lietderību attiecīgajam reģionam. Tādēļ Komisija darbības atbalsta shēmas apstiprinās tikai uz šo pamatnostādņu darbības laiku.

| 83. | Lai novērtētu darbības atbalsta shēmu ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci, dalībvalstīm ik gadu būs jāiesniedz vienots ziņojums par katru NUTS II reģionu, kuram piešķirts darbības atbalsts, tajā sniedzot kopējo izdevumu vai nesaņemto ieņēmumu aplēses sadalījumu attiecībā uz katru reģionā apstiprināto darbības atbalsta shēmu, kā arī uzrādīti desmit lielākie darbības atbalsta saņēmēji attiecīgajā reģionā (76), norādot to darbības jomu(-as) un katra saņemto atbalsta apjomu. |
| --- | --- |

83.

Lai novērtētu darbības atbalsta shēmu ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci, dalībvalstīm ik gadu būs jāiesniedz vienots ziņojums par katru NUTS II reģionu, kuram piešķirts darbības atbalsts, tajā sniedzot kopējo izdevumu vai nesaņemto ieņēmumu aplēses sadalījumu attiecībā uz katru reģionā apstiprināto darbības atbalsta shēmu, kā arī uzrādīti desmit lielākie darbības atbalsta saņēmēji attiecīgajā reģionā (76), norādot to darbības jomu(-as) un katra saņemto atbalsta apjomu.

6.   Atbalsts jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem

| 84. | Lai gan visā ES raksturīgi, ka jaunizveidoti mazi uzņēmumi sastopas ar grūtībām, atbalstāmo reģionu ekonomisko attīstību kavē salīdzinoši neaktīva uzņēmējdarbība un, jo īpaši, par vidējo līmeni daudz zemākais jaunizveidoto uzņēmumu īpatsvars. Tādēļ šķiet nepieciešami ieviest jaunu atbalsta veidu, ko varētu piešķirt papildus reģionālajam ieguldījumu atbalstam, lai radītu stimulus, kas atbalstāmajās teritorijās sekmētu veidot jaunus mazos uzņēmumus un tos atbalstīt darbības sākumposmā. |
| --- | --- |

84.

Lai gan visā ES raksturīgi, ka jaunizveidoti mazi uzņēmumi sastopas ar grūtībām, atbalstāmo reģionu ekonomisko attīstību kavē salīdzinoši neaktīva uzņēmējdarbība un, jo īpaši, par vidējo līmeni daudz zemākais jaunizveidoto uzņēmumu īpatsvars. Tādēļ šķiet nepieciešami ieviest jaunu atbalsta veidu, ko varētu piešķirt papildus reģionālajam ieguldījumu atbalstam, lai radītu stimulus, kas atbalstāmajās teritorijās sekmētu veidot jaunus mazos uzņēmumus un tos atbalstīt darbības sākumposmā.

| 85. | Lai nodrošinātu šā atbalsta veida mērķtiecību, ir acīmredzams, ka tas jānosaka atbilstīgi katra reģiona problēmu apmēram. Turklāt, lai novērstu nepieļaujamu konkurences kropļošanu, tostarp esošo uzņēmumu izstumšanu no tirgus, atbalstu, vismaz sākotnējā periodā, vajadzētu piešķirt tikai maziem uzņēmumiem, tam jābūt ierobežota apjoma un laika gaitā jāsamazinās. |
| --- | --- |

85.

Lai nodrošinātu šā atbalsta veida mērķtiecību, ir acīmredzams, ka tas jānosaka atbilstīgi katra reģiona problēmu apmēram. Turklāt, lai novērstu nepieļaujamu konkurences kropļošanu, tostarp esošo uzņēmumu izstumšanu no tirgus, atbalstu, vismaz sākotnējā periodā, vajadzētu piešķirt tikai maziem uzņēmumiem, tam jābūt ierobežota apjoma un laika gaitā jāsamazinās.

| 86. | Līdz ar to, Komisija apstiprinās tādas atbalsta shēmas, kuras paredz kopējo atbalstu līdz 2 miljoniem eiro uz vienu uzņēmumu (77) maziem uzņēmumiem, kuru uzņēmējdarbības vieta ir reģionos, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpe, un līdz 1 miljonam eiro uz vienu uzņēmumu maziem uzņēmumiem, kuru uzņēmējdarbības vieta ir reģionos, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe. Atbalsta summa, kas gada laikā piešķirta jaunizveidotam mazam uzņēmumam, nedrīkst pārsniegt 33 % no minētās kopējās atbalsta summas uz vienu uzņēmumu. |
| --- | --- |

86.

Līdz ar to, Komisija apstiprinās tādas atbalsta shēmas, kuras paredz kopējo atbalstu līdz 2 miljoniem eiro uz vienu uzņēmumu (77) maziem uzņēmumiem, kuru uzņēmējdarbības vieta ir reģionos, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpe, un līdz 1 miljonam eiro uz vienu uzņēmumu maziem uzņēmumiem, kuru uzņēmējdarbības vieta ir reģionos, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe. Atbalsta summa, kas gada laikā piešķirta jaunizveidotam mazam uzņēmumam, nedrīkst pārsniegt 33 % no minētās kopējās atbalsta summas uz vienu uzņēmumu.

| 87. | Attaisnotie izdevumi ir ar uzņēmuma izveidi tieši saistītās juridisko pakalpojumu, konsultāciju pakalpojumu un administratīvās izmaksas, kā arī šādas izmaksas, ja tās faktiski radušās pirmajos piecos gados no uzņēmuma izveides brīža (78):






  — | procenti par ārēju finansējumu un pašu kapitāla dividendes, kas aprēķinātas, nepārsniedzot atsauces likmi; |
| --- | --- | --- |

87.

Attaisnotie izdevumi ir ar uzņēmuma izveidi tieši saistītās juridisko pakalpojumu, konsultāciju pakalpojumu un administratīvās izmaksas, kā arī šādas izmaksas, ja tās faktiski radušās pirmajos piecos gados no uzņēmuma izveides brīža (78):

—

procenti par ārēju finansējumu un pašu kapitāla dividendes, kas aprēķinātas, nepārsniedzot atsauces likmi;

| — | ražošanas iekārtu/aprīkojuma nomas maksājumi; |
| --- | --- |

—

ražošanas iekārtu/aprīkojuma nomas maksājumi;

| — | enerģijas, ūdens, apkures izmaksas, nodokļi (izņemot PVN un uzņēmumu ienākuma nodokli) un administratīvie maksājumi; |
| --- | --- |

—

enerģijas, ūdens, apkures izmaksas, nodokļi (izņemot PVN un uzņēmumu ienākuma nodokli) un administratīvie maksājumi;

| — | var iekļaut arī amortizāciju, ražošanas iekārtu/aprīkojuma līzinga maksājumus, kā arī algu izmaksas, ieskaitot obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas, ja par attiecīgajiem ieguldījumiem vai darba vietu izveides vai darbā pieņemšanas pasākumiem nav saņemts cita veida atbalsts. |
| --- | --- |

—

var iekļaut arī amortizāciju, ražošanas iekārtu/aprīkojuma līzinga maksājumus, kā arī algu izmaksas, ieskaitot obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas, ja par attiecīgajiem ieguldījumiem vai darba vietu izveides vai darbā pieņemšanas pasākumiem nav saņemts cita veida atbalsts.

| 88. | Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt:






  — | 35 % no attaisnotajiem izdevumiem, kas radušies pirmajos trīs gados kopš uzņēmuma izveides, un 25 % divos turpmākajos gados 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionos; |
| --- | --- | --- |

88.

Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt:

—

35 % no attaisnotajiem izdevumiem, kas radušies pirmajos trīs gados kopš uzņēmuma izveides, un 25 % divos turpmākajos gados 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionos;

| — | 25 % no attaisnotajiem izdevumiem, kas radušies pirmajos trīs gados kopš uzņēmuma izveides, un 15 % divos turpmākajos gados 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta reģionos. |
| --- | --- |

—

25 % no attaisnotajiem izdevumiem, kas radušies pirmajos trīs gados kopš uzņēmuma izveides, un 15 % divos turpmākajos gados 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta reģionos.

| 89. | Minēto pieļaujamo intensitāti par 5 procentu punktiem palielina: Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionos, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 60 % no ES-25 vidējā rādītāja, reģionos, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, un mazās salās, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5000, un citās tikpat lielās kopienās, kas ir līdzīgi izolētas. |
| --- | --- |

89.

Minēto pieļaujamo intensitāti par 5 procentu punktiem palielina: Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionos, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 60 % no ES-25 vidējā rādītāja, reģionos, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, un mazās salās, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5000, un citās tikpat lielās kopienās, kas ir līdzīgi izolētas.

| 90. | Dalībvalstij ir jāievieš attiecīga sistēma, lai pārliecinātos, ka netiek pārsniegta atbalsta summas augšējā robeža un attiecīgā atbalsta intensitāte attiecībā pret attaisnotajām izmaksām. Īpaši jāraugās, lai šajā nodaļā paredzētais atbalsts netiktu apvienots ar cita veida publisku atbalstu (tostarp de minimis atbalstu), cenšoties apiet noteikto maksimālo atbalsta intensitāti vai summu. |
| --- | --- |

90.

Dalībvalstij ir jāievieš attiecīga sistēma, lai pārliecinātos, ka netiek pārsniegta atbalsta summas augšējā robeža un attiecīgā atbalsta intensitāte attiecībā pret attaisnotajām izmaksām. Īpaši jāraugās, lai šajā nodaļā paredzētais atbalsts netiktu apvienots ar cita veida publisku atbalstu (tostarp de minimis atbalstu), cenšoties apiet noteikto maksimālo atbalsta intensitāti vai summu.

| 91. | Atbalsta veids, kas paredzēts vienīgi jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem, var radīt pretdabisku stimulu, proti, esošu mazu uzņēmumu slēgšanu un atkārtotu reģistrēšanu, lai saņemtu šo atbalstu. Dalībvalstīm minētais risks būtu jāņem vērā un atbalsta shēmas jāveido tā, lai šo problēmu novērstu, piemēram, nosakot ierobežojumus pieteikumiem no nesen slēgtu uzņēmumu īpašniekiem. |
| --- | --- |

91.

Atbalsta veids, kas paredzēts vienīgi jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem, var radīt pretdabisku stimulu, proti, esošu mazu uzņēmumu slēgšanu un atkārtotu reģistrēšanu, lai saņemtu šo atbalstu. Dalībvalstīm minētais risks būtu jāņem vērā un atbalsta shēmas jāveido tā, lai šo problēmu novērstu, piemēram, nosakot ierobežojumus pieteikumiem no nesen slēgtu uzņēmumu īpašniekiem.

7.   Pārejas noteikumi

7.1.   Atbalsta intensitātes samazināšana reģioniem, uz kuriem no 2007. gada 1. janvāra joprojām attiecas 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

| 92. | Ja šo pamatnostādņu piemērošanas rezultātā maksimālā atbalsta intensitāte samazinās par vairāk nekā 15 procentu punktiem, neto pret bruto (79), samazinājumu var veikt divos posmos, pirmo samazinājumu par vismaz 10 procentu punktiem piemērojot 2007. gada 1. janvārī un pārējo samazinājumu — 2011. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

92.

Ja šo pamatnostādņu piemērošanas rezultātā maksimālā atbalsta intensitāte samazinās par vairāk nekā 15 procentu punktiem, neto pret bruto (79), samazinājumu var veikt divos posmos, pirmo samazinājumu par vismaz 10 procentu punktiem piemērojot 2007. gada 1. janvārī un pārējo samazinājumu — 2011. gada 1. janvārī.

7.2.   Atbalsta intensitātes samazināšana ekonomiskās attīstības reģionos

| 93. | Ja dalībvalstis attiecīgās teritorijas ir ierosinājušas reģionālā atbalsta saņemšanai saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu visā 2007. — 2013. gada laika posmā, attiecībā uz ekonomiskās attīstības reģioniem atbalsta intensitātes samazināšanu var veikt divos posmos. Vismaz 10 procentu punktu samazinājums, neto pret bruto, jāpiemēro 2007. gada 1. janvārī. Galīgais samazinājums, kas vajadzīgs, lai ievērotu šajās pamatnostādnēs pieļauto jauno atbalsta intensitāti, jāpiemēro vēlākais 2011. gada 1. janvārī (80). |
| --- | --- |

93.

Ja dalībvalstis attiecīgās teritorijas ir ierosinājušas reģionālā atbalsta saņemšanai saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu visā 2007. — 2013. gada laika posmā, attiecībā uz ekonomiskās attīstības reģioniem atbalsta intensitātes samazināšanu var veikt divos posmos. Vismaz 10 procentu punktu samazinājums, neto pret bruto, jāpiemēro 2007. gada 1. janvārī. Galīgais samazinājums, kas vajadzīgs, lai ievērotu šajās pamatnostādnēs pieļauto jauno atbalsta intensitāti, jāpiemēro vēlākais 2011. gada 1. janvārī (80).

7.3.   Darbības atbalsta pakāpeniska pārtraukšana

| 94. | Attiecībā uz reģioniem, kuri zaudē iespēju pretendēt uz darbības atbalstu, jo tie vairs neatbilst 87. panta 3. punkta a) apakšpunktam, Komisija var piekrist darbības atbalsta shēmu pakāpeniskai pārtraukšanai lineārā veidā divu gadu laikā no dienas, kad zaudētas tiesības pretendēt uz šādu atbalstu. |
| --- | --- |

94.

Attiecībā uz reģioniem, kuri zaudē iespēju pretendēt uz darbības atbalstu, jo tie vairs neatbilst 87. panta 3. punkta a) apakšpunktam, Komisija var piekrist darbības atbalsta shēmu pakāpeniskai pārtraukšanai lineārā veidā divu gadu laikā no dienas, kad zaudētas tiesības pretendēt uz šādu atbalstu.

7.4.   Atbalsta pakāpeniska pārtraukšana 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta reģionos

| 95. | Līdz ar šo pamatnostādņu stāšanos spēkā vairāki reģioni zaudēs iespēju pretendēt uz reģionālo ieguldījumu atbalstu. Lai veicinātu šo reģionu vienmērīgu pāreju uz reformēto horizontālo valsts atbalsta režīmu, kas pakāpeniski tiek ieviests, īstenojot Valsts atbalsta rīcības plānu, dalībvalstis izņēmuma kārtā var noteikt papildu reģionus, kuri līdz 2009. gada 1. janvārim reģionālo atbalstu var saņemt saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ievērojot šādus nosacījumus:






  — | attiecīgie reģioni 2006. gada 31. decembrī bija tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

95.

Līdz ar šo pamatnostādņu stāšanos spēkā vairāki reģioni zaudēs iespēju pretendēt uz reģionālo ieguldījumu atbalstu. Lai veicinātu šo reģionu vienmērīgu pāreju uz reformēto horizontālo valsts atbalsta režīmu, kas pakāpeniski tiek ieviests, īstenojot Valsts atbalsta rīcības plānu, dalībvalstis izņēmuma kārtā var noteikt papildu reģionus, kuri līdz 2009. gada 1. janvārim reģionālo atbalstu var saņemt saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ievērojot šādus nosacījumus:

—

attiecīgie reģioni 2006. gada 31. decembrī bija tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu;

| — | summējot iedzīvotāju skaitu reģionos, kuri ir tiesīgi saņemt reģionālo ieguldījumu atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ievērojot 27. un 28. punktā minētos aptveramo iedzīvotāju daļu noteikšanas noteikumus, un reģionos, kuri noteikti saskaņā ar šo noteikumu, kopējais skaits nedrīkst pārsniegt 66 % no valsts iedzīvotāju skaita, uz kuriem 2006. gada 31. decembrī attiecas 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts (81); |
| --- | --- |

—

summējot iedzīvotāju skaitu reģionos, kuri ir tiesīgi saņemt reģionālo ieguldījumu atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ievērojot 27. un 28. punktā minētos aptveramo iedzīvotāju daļu noteikšanas noteikumus, un reģionos, kuri noteikti saskaņā ar šo noteikumu, kopējais skaits nedrīkst pārsniegt 66 % no valsts iedzīvotāju skaita, uz kuriem 2006. gada 31. decembrī attiecas 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts (81);

| — | saskaņā ar šo noteikumu noteiktajos papildu reģionos maksimāli pieļautā atbalsta intensitāte ir 10 %. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar šo noteikumu noteiktajos papildu reģionos maksimāli pieļautā atbalsta intensitāte ir 10 %.

8.   Reģionālā atbalsta plāni un atbilstības apliecinājums

| 96. | Dalībvalsts reģioni, kas tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar atkāpēm, un katra reģiona apstiprinātās intensitātes maksimālās robežas attiecībā uz atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem (82) kopā veido dalībvalsts reģionālā atbalsta plānu. Reģionālā atbalsta plānā noteikti arī reģioni, kuros var piešķirt uzņēmumu atbalstu. Darbības atbalsta shēmas netiek ietvertas reģionālā atbalsta plānos, bet katru gadījumu izvērtē atsevišķi, balstoties uz attiecīgās dalībvalsts paziņojumu saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

96.

Dalībvalsts reģioni, kas tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar atkāpēm, un katra reģiona apstiprinātās intensitātes maksimālās robežas attiecībā uz atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem (82) kopā veido dalībvalsts reģionālā atbalsta plānu. Reģionālā atbalsta plānā noteikti arī reģioni, kuros var piešķirt uzņēmumu atbalstu. Darbības atbalsta shēmas netiek ietvertas reģionālā atbalsta plānos, bet katru gadījumu izvērtē atsevišķi, balstoties uz attiecīgās dalībvalsts paziņojumu saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu.

| 97. | Tiesa ir nolēmusi, ka “lēmumi”, ar kuriem Komisija pieņem reģionālā atbalsta plānus attiecībā uz katru dalībvalsti, ir jāinterpretē kā reģionālā atbalsta pamatnostādņu neatņemama sastāvdaļa un kā tādi, kuriem ir saistošs spēks tikai pie nosacījuma, ka dalībvalstis tos ir akceptējušas (83). |
| --- | --- |

97.

Tiesa ir nolēmusi, ka “lēmumi”, ar kuriem Komisija pieņem reģionālā atbalsta plānus attiecībā uz katru dalībvalsti, ir jāinterpretē kā reģionālā atbalsta pamatnostādņu neatņemama sastāvdaļa un kā tādi, kuriem ir saistošs spēks tikai pie nosacījuma, ka dalībvalstis tos ir akceptējušas (83).

| 98. | Turklāt jāatgādina, ka reģionālā atbalsta plānos nosaka arī jebkādu grupveida atbrīvojumu piemērošanas jomu, atbrīvojot reģionālo atbalstu no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu neatkarīgi no tā, vai šāds atbalsts piešķirts, balstoties uz Regulu (EK) 70/2001 (84) vai balstoties uz atbrīvojumu regulu, kas, iespējams, tiks pieņemta attiecībā uz citiem reģionālā atbalsta veidiem. Regulas (EK) 994/1998 (85) 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēts tikai atbrīvojums “atbalst[am], kas atbilst kartei [plānam], ko Komisija apstiprinājusi katrai dalībvalstij reģionālā atbalsta piešķiršanai”. |
| --- | --- |

98.

Turklāt jāatgādina, ka reģionālā atbalsta plānos nosaka arī jebkādu grupveida atbrīvojumu piemērošanas jomu, atbrīvojot reģionālo atbalstu no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu neatkarīgi no tā, vai šāds atbalsts piešķirts, balstoties uz Regulu (EK) 70/2001 (84) vai balstoties uz atbrīvojumu regulu, kas, iespējams, tiks pieņemta attiecībā uz citiem reģionālā atbalsta veidiem. Regulas (EK) 994/1998 (85) 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēts tikai atbrīvojums “atbalst[am], kas atbilst kartei [plānam], ko Komisija apstiprinājusi katrai dalībvalstij reģionālā atbalsta piešķiršanai”.

| 99. | Šo pamatnostādņu rezultātā atkarībā no dalībvalstu sociāli ekonomiskās situācijas, reģionālā atbalsta plānā būs:






  (1) | reģioni, kurus var noteikt, balstoties uz šajās pamatnostādnēs izklāstītajiem kritērijiem, un attiecībā uz kuriem atbalsta intensitātes maksimālās robežas ir noteiktas šajās pamatnostādnēs. Tie ir reģioni, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpe, un statistiskā efekta reģioni. |
| --- | --- | --- |

99.

Šo pamatnostādņu rezultātā atkarībā no dalībvalstu sociāli ekonomiskās situācijas, reģionālā atbalsta plānā būs:

(1)

reģioni, kurus var noteikt, balstoties uz šajās pamatnostādnēs izklāstītajiem kritērijiem, un attiecībā uz kuriem atbalsta intensitātes maksimālās robežas ir noteiktas šajās pamatnostādnēs. Tie ir reģioni, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpe, un statistiskā efekta reģioni.

| (2) | reģioni, kuru tiesības pretendēt uz reģionālo atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu ir jānosaka dalībvalstīm, ievērojot iedzīvotāju īpatsvara robežu, kas noteikta saskaņā ar 3.4.1. iedaļu. |
| --- | --- |

(2)

reģioni, kuru tiesības pretendēt uz reģionālo atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu ir jānosaka dalībvalstīm, ievērojot iedzīvotāju īpatsvara robežu, kas noteikta saskaņā ar 3.4.1. iedaļu.

| 100. | Protams, ja vien dalībvalstis ievēro šajās pamatnostādnēs minētos nosacījumus, to pārziņā ir lemt, vai tās vēlas piešķirt reģionālo atbalstu, un kādā apmērā. Iespējami drīz pēc šo pamatnostādņu publicēšanas katrai dalībvalstij saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu Komisijai jāiesniedz vienots reģionālā atbalsta plāns, kas aptver visu šīs valsts teritoriju. |
| --- | --- |

100.

Protams, ja vien dalībvalstis ievēro šajās pamatnostādnēs minētos nosacījumus, to pārziņā ir lemt, vai tās vēlas piešķirt reģionālo atbalstu, un kādā apmērā. Iespējami drīz pēc šo pamatnostādņu publicēšanas katrai dalībvalstij saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu Komisijai jāiesniedz vienots reģionālā atbalsta plāns, kas aptver visu šīs valsts teritoriju.

| 101. | Komisija paziņojumus izskatīs saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktā noteikto procedūru. Pēc izskatīšanas noslēguma apstiprinātos reģionālā atbalsta plānus tā publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šie plāni būs spēkā no 2007. gada 1. janvāra vai no to publicēšanas dienas, ja tā ir vēlāk. |
| --- | --- |

101.

Komisija paziņojumus izskatīs saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktā noteikto procedūru. Pēc izskatīšanas noslēguma apstiprinātos reģionālā atbalsta plānus tā publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šie plāni būs spēkā no 2007. gada 1. janvāra vai no to publicēšanas dienas, ja tā ir vēlāk.

| 102. | Paziņojumā skaidri jānorāda reģioni, ko dalībvalsts ir ierosinājusi atbalsta saņemšanai saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktu, un paredzētā atbalsta intensitāte lieliem uzņēmumiem, ņemot vērā koriģētās reģionālā atbalsta maksimālās robežas attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem. Ja noteiktos reģionos tiks piemēroti pārejas noteikumi vai paredzēts mainīt atbalsta intensitāti, sīki jānorāda attiecīgie periodi un atbalsta intensitātes rādītāji. |
| --- | --- |

102.

Paziņojumā skaidri jānorāda reģioni, ko dalībvalsts ir ierosinājusi atbalsta saņemšanai saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktu, un paredzētā atbalsta intensitāte lieliem uzņēmumiem, ņemot vērā koriģētās reģionālā atbalsta maksimālās robežas attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem. Ja noteiktos reģionos tiks piemēroti pārejas noteikumi vai paredzēts mainīt atbalsta intensitāti, sīki jānorāda attiecīgie periodi un atbalsta intensitātes rādītāji.

| 103. | Ņemot vērā, ka reģionus, kuri var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, un statistiskā efekta reģionus nosaka neatkarīgi no NUTS II līmeņa, vispārīgā gadījumā nav jāsniedz sīki pamatojošie sociālekonomiskie dati. Savukārt vispusīgi pamatojuma dati jāsniedz, paskaidrojot izvēli attiecībā uz tiem 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta reģioniem, kuri nav ekonomiskās attīstības reģioni, mazapdzīvoti reģioni un pierobežas reģioni, iekļaujot sīkus attiecīgo reģionu identifikācijas datus, demogrāfiskos datus, datus par attiecīgo reģionu IKP un bezdarba rādītājiem, kā arī jebkādu citu būtisku informāciju. |
| --- | --- |

103.

Ņemot vērā, ka reģionus, kuri var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, un statistiskā efekta reģionus nosaka neatkarīgi no NUTS II līmeņa, vispārīgā gadījumā nav jāsniedz sīki pamatojošie sociālekonomiskie dati. Savukārt vispusīgi pamatojuma dati jāsniedz, paskaidrojot izvēli attiecībā uz tiem 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta reģioniem, kuri nav ekonomiskās attīstības reģioni, mazapdzīvoti reģioni un pierobežas reģioni, iekļaujot sīkus attiecīgo reģionu identifikācijas datus, demogrāfiskos datus, datus par attiecīgo reģionu IKP un bezdarba rādītājiem, kā arī jebkādu citu būtisku informāciju.

| 104. | Lai nodrošinātu nepārtrauktību, kas ir būtiski svarīga ilgtermiņa reģionālajai attīstībai, dalībvalstu paziņoto reģionu sarakstam principā būtu jābūt spēkā visā laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam. Tomēr tas var tikt pārskatīts posma vidū, 2010. gadā. Dalībvalstīm, kuras vēlas koriģēt saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstāmo reģionu sarakstu vai piemērojamā atbalsta intensitāti, jāiesniedz paziņojums Komisijā vēlākais līdz 2010. gada 1. aprīlim. Šādi veiktas izmaiņas reģionu sarakstā nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecīgajai dalībvalstij atļautā kopējā aptverto iedzīvotāju īpatsvara saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Izņemot statistiskā efekta reģionus, tiem reģioniem, kuriem šīs termiņa vidusposma pārskatīšanas rezultātā vairs nebūs tiesības pretendēt uz reģionālo atbalstu, nebūs piemērojams pārejas posma atbalsts. Turklāt dalībvalstis jebkurā laikā var Komisijai paziņot lūgumu pievienot sarakstam papildu reģionus, līdz kamēr tiek sasniegts attiecīgais iedzīvotāju aptvērums. |
| --- | --- |

104.

Lai nodrošinātu nepārtrauktību, kas ir būtiski svarīga ilgtermiņa reģionālajai attīstībai, dalībvalstu paziņoto reģionu sarakstam principā būtu jābūt spēkā visā laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam. Tomēr tas var tikt pārskatīts posma vidū, 2010. gadā. Dalībvalstīm, kuras vēlas koriģēt saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstāmo reģionu sarakstu vai piemērojamā atbalsta intensitāti, jāiesniedz paziņojums Komisijā vēlākais līdz 2010. gada 1. aprīlim. Šādi veiktas izmaiņas reģionu sarakstā nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecīgajai dalībvalstij atļautā kopējā aptverto iedzīvotāju īpatsvara saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Izņemot statistiskā efekta reģionus, tiem reģioniem, kuriem šīs termiņa vidusposma pārskatīšanas rezultātā vairs nebūs tiesības pretendēt uz reģionālo atbalstu, nebūs piemērojams pārejas posma atbalsts. Turklāt dalībvalstis jebkurā laikā var Komisijai paziņot lūgumu pievienot sarakstam papildu reģionus, līdz kamēr tiek sasniegts attiecīgais iedzīvotāju aptvērums.

9.   Stāšanās spēkā, īstenošana, pārskatāmība un pārskatīšana

| 105. | Komisija paredz piemērot šīs pamatnostādnes attiecībā uz visu reģionālo atbalstu, kas piešķirts pēc 2006. gada 31. decembra. Reģionālo atbalstu, kas piešķirts vai tiks piešķirts līdz 2007. gadam, izvērtē saskaņā ar 1998. gada valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

105.

Komisija paredz piemērot šīs pamatnostādnes attiecībā uz visu reģionālo atbalstu, kas piešķirts pēc 2006. gada 31. decembra. Reģionālo atbalstu, kas piešķirts vai tiks piešķirts līdz 2007. gadam, izvērtē saskaņā ar 1998. gada valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm.

| 106. | Tā kā reģionālā atbalsta shēmām vai pēc 2006. gada 31. decembra piešķiramajam īpašajam atbalstam ir jābūt saskaņā ar reģionālā atbalsta plānu, paziņojumus par tiem nevar uzskatīt par galīgiem, pirms pieņemts attiecīgās dalībvalsts reģionālā atbalsta plāns saskaņā ar 8. iedaļā minētajiem noteikumiem. Tādēļ vispārīgā gadījumā Komisija paziņojumus par reģionālā atbalsta shēmām, kuras piemērojamas pēc 2006. gada 31. decembra, vai par īpašo atbalstu, ko plānots piešķirt pēc šā datuma, neizskatīs, pirms netiks pieņemts attiecīgās dalībvalsts reģionālā atbalsta plāns (86). Tas pats attiecas uz atbalsta shēmām jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem saskaņā ar šo pamatnostādņu 6. iedaļu. |
| --- | --- |

106.

Tā kā reģionālā atbalsta shēmām vai pēc 2006. gada 31. decembra piešķiramajam īpašajam atbalstam ir jābūt saskaņā ar reģionālā atbalsta plānu, paziņojumus par tiem nevar uzskatīt par galīgiem, pirms pieņemts attiecīgās dalībvalsts reģionālā atbalsta plāns saskaņā ar 8. iedaļā minētajiem noteikumiem. Tādēļ vispārīgā gadījumā Komisija paziņojumus par reģionālā atbalsta shēmām, kuras piemērojamas pēc 2006. gada 31. decembra, vai par īpašo atbalstu, ko plānots piešķirt pēc šā datuma, neizskatīs, pirms netiks pieņemts attiecīgās dalībvalsts reģionālā atbalsta plāns (86). Tas pats attiecas uz atbalsta shēmām jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem saskaņā ar šo pamatnostādņu 6. iedaļu.

| 107. | Komisija uzskata, ka šo pamatnostādņu īstenošana visā Kopienā izraisīs ievērojamas izmaiņas noteikumos, ko piemēro reģionālajam atbalstam. Turklāt, ņemot vērā Eiropas Savienības ekonomisko un sociālo apstākļu pārmaiņas, šķiet nepieciešami attiecībā uz visām reģionālā atbalsta shēmām, ietverot gan ieguldījumu atbalsta, gan darbības atbalsta shēmas, pārskatīt, vai tās joprojām ir pamatotas un iedarbīgas. Minēto iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar Līguma 88. panta 1. punktu dalībvalstīm ierosinās šādus pasākumus:






  — | neskarot 10. panta 2. punktu Regulā (EK) 70/2001 (87) par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 364/2004 (88), un 11. panta 2. punktu Regulā (EK) 2204/2002 (89) par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai, dalībvalstis termiņu ziņā ierobežo visu pašreizējo reģionālā atbalsta shēmu piemērošana tā, lai atbalsts tiktu piešķirts līdz 2006. gada 31. decembrim, to ieskaitot; |
| --- | --- | --- |

107.

Komisija uzskata, ka šo pamatnostādņu īstenošana visā Kopienā izraisīs ievērojamas izmaiņas noteikumos, ko piemēro reģionālajam atbalstam. Turklāt, ņemot vērā Eiropas Savienības ekonomisko un sociālo apstākļu pārmaiņas, šķiet nepieciešami attiecībā uz visām reģionālā atbalsta shēmām, ietverot gan ieguldījumu atbalsta, gan darbības atbalsta shēmas, pārskatīt, vai tās joprojām ir pamatotas un iedarbīgas. Minēto iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar Līguma 88. panta 1. punktu dalībvalstīm ierosinās šādus pasākumus:

—

neskarot 10. panta 2. punktu Regulā (EK) 70/2001 (87) par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 364/2004 (88), un 11. panta 2. punktu Regulā (EK) 2204/2002 (89) par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai, dalībvalstis termiņu ziņā ierobežo visu pašreizējo reģionālā atbalsta shēmu piemērošana tā, lai atbalsts tiktu piešķirts līdz 2006. gada 31. decembrim, to ieskaitot;

| — | ja vides atbalsta shēmas ļauj piešķirt reģionālo ieguldījumu atbalstu ieguldījumiem vides jomā saskaņā ar Komisijas Pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai (90) 29. parindi, dalībvalstis izdara grozījumus attiecīgajās shēmās, lai nodrošinātu, ka atbalstu pēc 2006. gada 31. decembra var piešķirt tikai tad, ja tas atbilst jaunajam reģionālā atbalsta plānam, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas dienā; |
| --- | --- |

—

ja vides atbalsta shēmas ļauj piešķirt reģionālo ieguldījumu atbalstu ieguldījumiem vides jomā saskaņā ar Komisijas Pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai (90) 29. parindi, dalībvalstis izdara grozījumus attiecīgajās shēmās, lai nodrošinātu, ka atbalstu pēc 2006. gada 31. decembra var piešķirt tikai tad, ja tas atbilst jaunajam reģionālā atbalsta plānam, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas dienā;

| — | dalībvalstis veic vajadzīgos grozījumus esošajās atbalsta shēmās, lai nodrošinātu, ka tāds papildu reģionālais atbalsts, kāds atļauts mācību atbalsta, valsts atbalsta pētniecībai un attīstībai vai vides atbalsta gadījumā, pēc 2006. gada 31. decembra tiek piešķirts tikai atbalstāmajās teritorijās saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktu atbilstīgi Komisijas pieņemtajam reģionālā atbalsta plānam, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas dienā. |
| --- | --- |

—

dalībvalstis veic vajadzīgos grozījumus esošajās atbalsta shēmās, lai nodrošinātu, ka tāds papildu reģionālais atbalsts, kāds atļauts mācību atbalsta, valsts atbalsta pētniecībai un attīstībai vai vides atbalsta gadījumā, pēc 2006. gada 31. decembra tiek piešķirts tikai atbalstāmajās teritorijās saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktu atbilstīgi Komisijas pieņemtajam reģionālā atbalsta plānam, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas dienā.

Komisija aicinās dalībvalstis viena mēneša laikā paziņot, vai tās pieņem šos ierosinājumus.

| 108. | Turklāt Komisija uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai uzlabotu reģionālā atbalsta pārskatāmību paplašinātajā Eiropas Savienībā. Konkrēti, šķiet, ka dalībvalstīm, uzņēmējiem, ieinteresētajām pusēm un arī pašai Komisijai jānodrošina viegla pieeja visu Eiropas Savienībā piemērojamo reģionālā atbalsta shēmu pilnam tekstam. Komisija uzskata, ka to var viegli panākt ar savstarpēji savienotām tīmekļa vietnēm. Šajā nolūkā, izskatot reģionālā atbalsta shēmas, Komisija katrā gadījumā lūgs dalībvalsts apņemšanos, ka galīgās atbalsta shēmas pilns teksts tiek publicēts internetā un ka publikācijas adrese tiek paziņota Komisijai. Par projektiem, kuros izdevumi bijuši pirms shēmas publicēšanas datuma, nevarēs saņemt reģionālo atbalstu. |
| --- | --- |

108.

Turklāt Komisija uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai uzlabotu reģionālā atbalsta pārskatāmību paplašinātajā Eiropas Savienībā. Konkrēti, šķiet, ka dalībvalstīm, uzņēmējiem, ieinteresētajām pusēm un arī pašai Komisijai jānodrošina viegla pieeja visu Eiropas Savienībā piemērojamo reģionālā atbalsta shēmu pilnam tekstam. Komisija uzskata, ka to var viegli panākt ar savstarpēji savienotām tīmekļa vietnēm. Šajā nolūkā, izskatot reģionālā atbalsta shēmas, Komisija katrā gadījumā lūgs dalībvalsts apņemšanos, ka galīgās atbalsta shēmas pilns teksts tiek publicēts internetā un ka publikācijas adrese tiek paziņota Komisijai. Par projektiem, kuros izdevumi bijuši pirms shēmas publicēšanas datuma, nevarēs saņemt reģionālo atbalstu.

| 109. | Komisija jebkurā laikā var izlemt šīs pamatnostādnes pārskatīt vai grozīt, ja tas vajadzīgs saistībā ar konkurences politiku vai lai ņemtu vērā citas Kopienas politikas un starptautiskās saistības. |
| --- | --- |

109.

Komisija jebkurā laikā var izlemt šīs pamatnostādnes pārskatīt vai grozīt, ja tas vajadzīgs saistībā ar konkurences politiku vai lai ņemtu vērā citas Kopienas politikas un starptautiskās saistības.

---

(1)  Tādējādi šādos gadījumos reģioniem piešķirtais papildu atbalsts nav uzskatāms par reģionālo atbalstu.

(2)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp., grozījumi OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp. un OV C 258, 9.9.2000., 5. lpp.

(3)  Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 4.4. punktā grozījumi izdarīti ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

(4)  OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp., grozījumi OV C 263, 1.11.2003., 3. lpp.

(5)  Šajā sakarā skat. Tiesas nolēmuma 17. punktu lietā 730/79, Philip Morris, 1980, ECR 2671 un 20. punktu lietā C-169/95, Spānija pret Komisiju, 1997, ECR I-135.

(6)  Šajā sakarā skat. Pirmās instances tiesas nolēmuma 54. punktu lietā T-380/94, AIUFFASS and AKT, 1996, ECR II-2169.

(7)  Šo pamatnostādņu kontekstā “ogles” definē kā augstas kvalitātes, vidējas kvalitātes, kā arī zemas kvalitātes A un B kategorijas ogles ANO Eiropas Ekonomikas komisijas izstrādātās starptautiskās ogļu kodifikācijas sistēmas nozīmē.

(8)  OV C 28, 1.2.2000., 2. lpp., kļūdu labojums OV C 232, 12.8.2000., 17. lpp.

(9)  Nozares, uz kurām papildus jau minētajām attiecas īpaši noteikumi, pašreiz ir transports un kuģu būve.

(10)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp., regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 364/2004 (OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp.).

(11)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

(12)  Konkrēti, par atbalstu lieliem vai vidējiem uzņēmumiem pārstrukturēšanās posmā vienmēr ir atsevišķi jāpaziņo Komisijai, pat ja atbalstu piešķir saskaņā ar apstiprinātu shēmu.

(13)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

(14)  OV L 142, 14.5.1994., 1. lpp.

(15)  Paredzams, ka šī 42 % robeža palielināsies līdz 45,5 %, par bāzi izmantojot ES-27 pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās.

(16)  Pielaižu piemērošanas rezultātā kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars palielināsies līdz aptuveni 43,1 %, par bāzi izmantojot ES-25, jeb 46,6 %, par bāzi izmantojot ES-27.

(17)  19. punkts lietā 248/84, Vācija pret Komisiju, 1987, ECR 4013.

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi, OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp. Eiropas Kopienu Statistikas birojs izmanto NUTS nomenklatūru, lai vāktu, apstrādātu un saskaņotu ES reģionu statistikas datus un lai veiktu reģionu sociāli ekonomisko analīzi.

(19)  Pieņemot, ka IKP rādītājs spēj atspoguļot abas minētās parādības kopējā ainā.

(20)  Šajā un pārējās šo pamatnostādņu norādēs uz IKP uz vienu iedzīvotāju IKP ir izteikts, mērot ar pirktspējas līmeni.

(21)  Dati par laika posmu no 2000. līdz 2002. gadam.

(22)  Azoru salas, Madeira, Kanāriju salas, Gvadelupa, Martinika, Reinjona un Franču Gviāna.

(23)  Reāli 75 % no ES-15 vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju atbilst 82,2 % no ES-25 vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju.

(24)  Šie reģioni tālāk tekstā tiek dēvēti par “statistiskā efekta” reģioniem.

(25)  Skat. 17. parindi iepriekš.

(26)  Izņemot tās dalībvalstis, uz kuru visu teritoriju attiecas 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpe.

(27)  Tālāk tekstā – “ekonomiskās attīstības” reģioni.

(28)  Lai gan Ziemeļīrija nebija tiesīga saņemt atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, praksē tās atbalsta intensitāte laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam bija tāda pati kā daudzos 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionos. Līdz ar to, šo pamatnostādņu kontekstā Ziemeļīrija arī būtu jāuzskata par ekonomiskās attīstības reģionu

(29)  Aprēķina, balstoties uz šo pamatnostādņu 30. punkta b) apakšpunktā doto pieeju attiecībā uz NUTS III.

(30)  Komisija izmantoja to pašu metodi 1998. gada valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs: 3. pielikums, 4. – 7. punkts.

(31)  Tiem statistiskā efekta reģioniem, kuriem no 2011. gada 1. janvāra nebūs tiesības uz atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, automātiski būs tiesības uz atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

(32)  Ņemot vērā Kipras un Luksemburgas nelielo platību, ir pietiekami, ja izraudzītajos reģionos IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par ES vidējo rādītāju vai ja bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja, un ja iedzīvotāju skaits ir vismaz 10 000.

(33)  Lai novērstu divkāršu ieskaitīšanu, šo kritēriju piemēro pēc tam, kad ņemta vērā attiecīgo reģionu relatīvā pārticība.

(34)  Piemēram, pussalas vai kalnu reģioni.

(35)  Šo minimālo robežu var samazināt attiecībā uz salām un citām teritorijām, kurām raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija.

(36)  Tomēr atjaunošanai paredzēti ieguldījumi var tikt uzskatīti par darbības atbalstu, ievērojot 5. iedaļā izklāstītos īpašos nosacījumus.

(37)  Līdz ar to, tikai uzņēmuma juridiskās personas daļu iegāde nav uzskatāma par sākotnēju ieguldījumu.

(38)  Uzskata, ka ieguldījumu projekta rezultātā ir tieši radīta darba vieta, ja tā ir saistīta ar darbību, uz kuru attiecas ieguldījumi, un ja tā ir izveidota trīs gados pēc ieguldījumu veikšanas, ieskaitot darba vietas, kas izveidotas, ieguldījumu sakarā pieaugot jaudas izmantojuma līmenim.

(39)  Tāda atbalsta gadījumā, par kuru ir atsevišķi jāpaziņo Komisijai un kas tai ir jāapstiprina, jānosaka, ka atbilstības apliecinājums var tikt sniegts tikai tad, ja Komisija ir pieņēmusi lēmumu par šā atbalsta apstiprināšanu.

(40)  “Darbu sākums” nozīmē būvdarbu sākumu vai pirmās stingri noteiktās iekārtu pasūtījuma saistības, izņemot priekšizpēti.

(41)  Vienīgais šo noteikumu izņēmums ir apstiprinātu nodokļu shēmu gadījumā, ja atbrīvojums no nodokļa vai tā samazinājums attaisnotajiem izdevumiem tiek piemērots automātiski, bez jebkādas iestāžu iejaukšanās.

(42)  Šiem nosacījumiem neatbilst, piemēram, subsidēti aizdevumi, publiski pašu kapitāla aizdevumi vai publiskas daļas, kas neatbilst tirgus investora principam, valsts garantijas ar atbalsta elementiem, kā arī publisks atbalsts, kas piešķirts atbilstīgi de minimis noteikumam.

(43)  Šis noteikums neliedz aizstāt ražotni vai iekārtas, kas šo piecu gadu laikā ir novecojušas straujas tehnoloģiju attīstības rezultātā, ja vien visu minimāli noteikto laika posmu saimnieciskā darbība tiek turpināta attiecīgajā reģionā.

(44)  Komisija pārtrauc iepriekšējo praksi izteikt dalībvalstu paziņoto reģionālo atbalstu neto dotācijas ekvivalentos, lai tiktu ievērots Pirmās instances tiesas 2000. gada 15. jūnija nolēmums lietā T-298/97, Alzetta. Šajā lietā Pirmās instances tiesa nolēma: “Komisija saskaņā ar Līgumā iedibināto valsts atbalsta uzraudzības sistēmu nav pilnvarota ņemt vērā piešķirtā finansiālā atbalsta summai piemēroto nodokli, novērtējot atbalsta saderību ar Līgumu. Šādi maksājumi netiek iekasēti tieši no paša atbalsta summas, bet gan tiek iekasēti vēlāk, un tie tiek piemēroti attiecīgajam atbalstam tādā pat veidā, kā jebkuriem saņemtiem ienākumiem. Tādēļ tie nav ņemami vērā, novērtējot atbalsta konkrēto ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci un, jo īpaši, aplēšot šāda atbalsta saņēmēju gūto labumu salīdzinājumā ar konkurējošiem uzņēmumiem, kuri nav saņēmuši šādu atbalstu un kuru ienākumi arī tiek aplikti ar nodokli.” Turklāt Komisija uzskata, ka BDE izmantošana, ko izmanto arī citu veidu valsts atbalsta intensitātes aprēķināšanai, sekmēs lielāku valsts atbalsta kontroles sistēmas vienkāršību un pārskatāmību, kā arī atspoguļos pieaugošo tāda valsts atbalsta īpatsvaru, kas tiek piešķirts nodokļu atbrīvojumu veidā.

(45)  Izņēmuma kārtā var tikt pieļauta lielāka atbalsta intensitāte attiecībā uz NUTS III reģionu vai mazāku teritoriju, kas robežojas ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionu, ja tas ir nepieciešams, lai panāktu, ka intensitātes atšķirības starp abiem reģioniem nepārsniedz 20 procentu punktus.

(46)  I pielikums Komisijas 2004. gada 25. februāra Regulai (EK) Nr. 364/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 70/2001, OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp., vai attiecīgās tiesības pārņemoša regula.

(47)  Šis papildu atbalsts netiek piemērots atbalstam transporta nozarē.

(48)  Transporta nozarē izdevumi transportlīdzekļu (kustamu aktīvu) iegādei nevar tikt segti no sākotnējo ieguldījumu atbalsta.

(49)  Ja kopā ar pirkumu veic citu sākotnēju ieguldījumu, ar pēdējo saistītos izdevumus pieskaita pārņemšanas izmaksām.

(50)  Izņēmuma kārtā atbalstu var arī aprēķināt, balstoties uz pirkuma rezultātā saglabāto vai izveidoto darba vietu (paredzamajām) algas izmaksām. Par šādiem gadījumiem ir atsevišķi jāpaziņo Komisijai.

(51)  Algu izmaksas ir kopējā summa, ko atbalsta saņēmējs faktiski maksā par attiecīgajām darba vietām, tas ir, bruto alga pirms nodokļu nomaksas plus obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas.

(52)  Darbinieku skaits ir gada darba vienību (GDV) skaits, proti, vienā gadā uz pilnu slodzi nodarbināto personu skaits, nepilnas slodzes un sezonas darbu uzskaitot kā GVD daļas.

(53)  Šī definīcija vienlīdz attiecināma gan uz esošām, gan jaunām ražotnēm.

(54)  Šiem 50 miljoniem eiro jābūt aprēķinātiem, balstoties uz cenām un maiņas kursiem dienā, kad atbalsts piešķirts, vai lielu ieguldījumu projektu gadījumā, par kuriem jāpaziņo atsevišķi – balstoties uz cenām un maiņas kursiem paziņošanas dienā.

(55)  Lai novērtētu, vai sākotnējais ieguldījums ir ekonomiski nedalāms, Komisija ņems vērā ne tikai tehniskās, funkcionālās un stratēģiskās saiknes, bet arī tiešo ģeogrāfisko atrašanās tuvumu. Ekonomisko nedalāmību nosaka neatkarīgi no īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka, lai noteiktu, vai liels ieguldījumu projekts ir viens vienots ieguldījumu projekts, novērtējuma rezultātam ir jābūt vienādam neatkarīgi no tā, vai projektu īsteno viens uzņēmums, vairāk nekā viens uzņēmums, kuri savā starpā sadala ieguldījumu izmaksas, vai vairāki uzņēmumi, kuri uzņemas viena ieguldījumu projekta atsevišķu ieguldījumu izmaksas (piemēram, kopuzņēmuma gadījumā).

(56)  OV C 107, 7.4.1998., 7. lpp.

(57)  OV C 70, 19.3.2002, 8. lpp., grozījumi OV C 263, 1.11.2003., 1. lpp.

(58)  Ieguldījumu projekti, par kuriem jāpaziņo atsevišķi, tiks vērtēti saskaņā ar paziņošanas laikā spēkā esošajiem noteikumiem.

(59)  Šo pamatnostādņu plašās vispārējās darbības jomas dēļ Komisija ir nolēmusi, ka tehniski nav iespējams noteikt to nozaru sarakstu, kurās ir nopietnas strukturālas problēmas.

(60)  Par īpašu individuālu atbalstu Komisijai ir jāziņo jebkurā gadījumā. Ņemot vērā acīmredzamo ietekmi uz tirdzniecības un konkurences nosacījumiem, attiecībā uz īpašu individuālu atbalstu lielam individuālam ieguldījumu projektam nepieciešamība atsevišķi pamatot tā saistību ar reģionālo attīstību ir jo īpaši izteikta.

(61)  Atbalsta koriģētās maksimālās robežas aprēķina izejas punkts vienmēr ir attiecībā uz lieliem uzņēmumiem pieļautā atbalsta maksimālā intensitāte saskaņā ar 4.1.2. iedaļu iepriekš. Lieliem ieguldījumu projektiem nevar tikt piešķirts MVU piemērojamais papildu atbalsts.

(62)  Attiecīgā produkta acīmredzamais patēriņš ir saražotais apjoms plus imports mīnus eksports.

(63)  Līdz šo pamatnostādņu spēkā stāšanās dienai Komisija sagatavos papildu norādes par kritērijiem, ko tā izmantos novērtējumam.

(64)  Ja ieguldījumu projekts paredz vairāku produktu ražošanu, jāņem vērā visi produkti.

(65)  Ja dalībvalsts pierāda, ka atbalsta saņēmējs rada jaunu produktu tirgu, 68. punkta a) un b) apakšpunktā minētās pārbaudes nav jāveic un atbalstu piešķir saskaņā ar 67. punktā doto skalu.

(66)  Padomes 1991. gada 19. decembra Regula (EEK) Nr. 3924/91 par rūpnieciskās ražošanas Kopienas apsekojuma izveidi (OV L 374, 31.12.1991., 1. lpp.).

(67)  Uzskata, ka šis nosacījums ir izpildīts, ja atbalsta sākotnējā ieguldījuma, kas izteikts kā ieguldījuma daļa procentos, un atbalsta darba vietu izveidei, kas izteikts kā algu izmaksu daļa procentos, kopsumma nepārsniedz labvēlīgāko summu, ko aprēķina, piemērojot vai nu maksimālo robežu, kas reģionam noteikta saskaņā ar 4.1. iedaļā norādītajiem kritērijiem, vai arī maksimālo robežu, kas reģionam noteikta saskaņā ar 4.3. iedaļā norādītajiem kritērijiem.

(68)  Tāpat kā attiecībā uz citiem reģionālā atbalsta veidiem, piešķirot darbības atbalstu, ir jāievēro visi īpašie noteikumi, kādi piemērojami konkrētās nozarēs.

(69)  Darbības atbalsts jo īpaši izpaužas kā atbrīvojumi no nodokļiem vai sociālās apdrošināšanas iemaksu samazinājums, kas nav saistīts ar attaisnotām ieguldījumu izmaksām.

(70)  Komisija pašreiz pēta iespēju izstrādāt metodoloģiju papildu izmaksu novērtēšanai attālākajos reģionos.

(71)  Piemēram, atjaunošanai paredzēti ieguldījumi, transporta vai darbaspēka izmaksas.

(72)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.

(73)  Šis pakāpeniskās samazināšanas princips jāievēro arī, paziņojot par jaunām darbības atbalsta shēmām, ar ko aizstāj līdzšinējās. Tomēr šā principa piemērošanā var tikt pieļautas pielaides, ja darbības atbalsta shēmas mērķis ir risināt 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionos ietilpstošu atsevišķu teritoriju ģeogrāfiskā rakstura problēmas.

(74)  Ņemot vērā grūtības, ar kurām saskaras attālākie reģioni, Komisija uzskata, ka, izņemot 78. punktā minētos gadījumus, tajos darbības atbalstu līdz 10 % no atbalsta saņēmēja apgrozījuma var piešķirt, neprasot īpašu pamatojumu. Dalībvalstu ziņā ir pierādīt, ka jebkāds ierosinātais atbalsts virs šīs summas ir pamatots, ņemot vērā tā devumu reģionālajā attīstībā, un ka tā apjoms ir samērīgs ar papildu izmaksām, kas rodas Līguma 299. panta 2. punktā minēto faktoru dēļ, un kuru kompensēšanai tas paredzēts.

(75)  Dalībvalstu ziņā ir pierādīt, ka ierosinātais atbalsts ir vajadzīgs un ka tas ir piemērots līdzeklis apdzīvotības sarukšanas mazināšanai.

(76)  Saņemtā atbalsta summas ziņā.

(77)  Atbalstāmi uzņēmumi ir mazie uzņēmumi, kā tie definēti I pielikuma 2. pantā Komisijas Regulā (EK) Nr. 364/2004 vai attiecīgās tiesības pārņemošas regulas izpratnē, un kuri ir autonomi Komisijas Regulas (EK) Nr. 364/2004 I pielikuma 3. panta izpratnē, un kuri ir izveidoti mazāk nekā pirms pieciem gadiem.

(78)  PVN un uzņēmumu ienākuma nodoklis nav pieskaitāms pie attaisnotajiem izdevumiem.

(79)  Piemēram, no 50 % no neto dotācijas ekvivalenta uz 30 % no bruto dotācijas ekvivalenta.

(80)  Tā kā uz Ziemeļīriju 2000. – 2006. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnēs attiecās īpaši noteikumi, ir attaisnota šo pašu pārējas noteikumu piemērošana.

(81)  Pēc tam, kad atņemti reģioni, kuri 2006. gada 31. decembrī bija tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un kuri atbilstīgi šīm pamatnostādnēm uz atbalstu var pretendēt saskaņā ar citiem noteikumiem (statistiskā efekta reģioni, ekonomiskās attīstības reģioni, mazapdzīvotus reģioni). Rezultātā iegūtais īpatsvars par katru valsti ir dots V pielikumā.

(82)  Koriģējot saskaņā ar 67. punktu, ja attiecīgais atbalsts ir paredzēts lieliem ieguldījumu projektiem, par kuriem jāpaziņo atsevišķi.

(83)  2002. gada 18. jūnija nolēmums lietā C-242/00, Vācija pret Komisiju.

(84)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, OV L 10, 13.1.2004., 33. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2004. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 364/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 70/2001, iekļaujot tās darbības jomā atbalstu pētniecībai un attīstībai, OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp.

(85)  Padomes 1998. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu, OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.

(86)  Komisija informē dalībvalstis, ka, lai iespējami atvieglotu ar paziņošanas pienākumu saistīto slogu, tā paredz izmantot savas pilnvaras, kas tai piešķirtas ar Regulu (EK) 994/1998, lai no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu atbrīvotu visas reģionālā atbalsta shēmas, kuras ir pārskatāmas un atbilst valsts reģionālā atbalsta plānam, kas apstiprināts attiecībā uz šo dalībvalsti. Īpašs individuālais atbalsts un darbības atbalsta shēmas netiks atbrīvotas no paziņošanas pienākuma. Bez tam, informēšanas un atsevišķa paziņojuma prasības attiecībā uz lieliem individuāliem atbalsta projektiem, kas minēti šo pamatnostādņu 4.3. iedaļā, tiks piemērotas arī turpmāk, ieskaitot atbrīvoto shēmu ietvaros piešķiramo atbalstu.

(87)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.

(88)  OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp.

(89)  OV L 337, 13.12.2002., 3. lpp.

(90)  OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.

---

I PIELIKUMS

Tērauda rūpniecības definīcija

Šo pamatnostādņu nolūkā tērauda rūpniecībā ietilpst uzņēmumi, kas nodarbojas ar tālāk minēto tērauda izstrādājumu ražošanu:

| Izstrādājums | Kombinētās nomenklatūras kods (1) |
| --- | --- |
| Čuguns | 7201 |
| Ferosakausējumi | 7202 11 20, 7202 11 80, 7202 99 11 |
| Dzelzsrūdas tiešā reducēšanā iegūtie feroprodukti un pārējie porainie feroprodukti | 7203 |
| Dzelzs un neleģētais tērauds | 7206 |
| Dzelzs vai neleģētā tērauda pusfabrikāti | 7207 11 11, 7207 11 14, 7207 11 16, 7207 12 10, 7207 19 11, 7207 19 14, 7207 19 16, 7207 19 31, 7207 20 11, 7207 20 15, 7207 20 17, 7207 20 32, 7207 20 51, 7207 20 55, 7207 20 57, 7207 20 71 |
| Dzelzs vai neleģētā tērauda plakani velmējumi | 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37, 7208 38, 7208 39, 7208 40, 7208 51, 7208 52, 7208 53, 7208 54, 7208 90 10, 7209 15 00, 7209 16, 7209 17, 7209 18, 7209 25 00, 7209 26, 7209 27, 7209 28, 7209 90 10, 7210 11 10, 7210 12 11, 7210 12 19, 7210 20 10, 7210 30 10, 7210 41 10, 7210 49 10, 7210 50 10, 7210 61 10, 7210 69 10, 7210 70 31, 7210 70 39, 7210 90 31, 7210 90 33, 7210 90 38, 7211 13 00, 7211 14, 7211 19, 7211 23 10, 7211 23 51, 7211 29 20, 7211 90 11, 7212 10 10, 7212 10 91, 7212 20 11, 7212 30 11, 7212 40 10, 7212 40 91, 7212 50 31, 7212 50 51, 7212 60 11, 7212 60 91 |
| Dzelzs vai neleģētā tērauda karsti velmēti stieņi, brīvi tītos saišķos | 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91, 7213 99 |
| Pārējie dzelzs vai neleģētā tērauda stieņi | 7214 20 00, 7214 30 00, 7214 91, 7214 99, 7215 90 10 |
| Dzelzs un neleģētā tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili | 7216 10 00, 7216 21 00, 7216 22 00, 7216 31, 7216 32, 7216 33, 7216 40, 7216 50, 7216 99 10 |
| Nerūsējošais tērauds | 7218 10 00, 7218 91 11, 7218 91 19, 7218 99 11, 7218 99 20 |
| Nerūsējošā tērauda plakani velmējumi | 7219 11 00, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 21, 7219 22, 7219 23 00, 7219 24 00, 7219 31 00, 7219 32, 7219 33, 7219 34, 7219 35, 7219 90 10, 7220 11 00, 7220 12 00, 7220 20 10, 7220 90 11, 7220 90 31 |
| Nerūsējošā tērauda stieņi | 7221 00, 7222 11, 7222 19, 7222 30 10, 7222 40 10, 7222 40 30 |
| Citāda leģētā tērauda plakani velmējumi | 7225 11 00, 7225 19, 7225 20 20, 7225 30 00, 7225 40, 7225 50 00, 7225 91 10, 7225 92 10, 7225 99 10, 7226 11 10, 7226 19 10, 7226 19 30, 7226 20 20, 7226 91, 7226 92 10, 7226 93 20, 7226 94 20, 7226 99 20 |
| Citāda leģētā tērauda stieņi | 7224 10 00, 7224 90 01, 7224 90 05, 7224 90 08, 7224 90 15, 7224 90 31, 7224 90 39, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90, 7228 10 10, 7228 10 30, 7228 20 11, 7228 20 19, 7228 20 30, 7228 30 20, 7228 30 41, 7228 30 49, 7228 30 61, 7228 30 69, 7228 30 70, 7228 30 89, 7228 60 10, 7228 70 10, 7228 70 31, 7228 80 |
| Rievkonstrukcijas | 7301 10 00 |
| Sliedes un gulšņi | 7302 10 31, 7302 10 39, 7302 10 90, 7302 20 00, 7302 40 10, 7302 10 20 |
| Bezšuvju caurules, cauruļvadi un dobie profili | 7303, 7304 |
| Metināta dzelzs vai tērauda caurules un cauruļvadi, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm | 7305 |

Izstrādājums

Kombinētās nomenklatūras kods (1)

Čuguns

7201

Ferosakausējumi

7202 11 20, 7202 11 80, 7202 99 11

Dzelzsrūdas tiešā reducēšanā iegūtie feroprodukti un pārējie porainie feroprodukti

7203

Dzelzs un neleģētais tērauds

7206

Dzelzs vai neleģētā tērauda pusfabrikāti

7207 11 11, 7207 11 14, 7207 11 16, 7207 12 10, 7207 19 11, 7207 19 14, 7207 19 16, 7207 19 31, 7207 20 11, 7207 20 15, 7207 20 17, 7207 20 32, 7207 20 51, 7207 20 55, 7207 20 57, 7207 20 71

Dzelzs vai neleģētā tērauda plakani velmējumi

7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37, 7208 38, 7208 39, 7208 40, 7208 51, 7208 52, 7208 53, 7208 54, 7208 90 10, 7209 15 00, 7209 16, 7209 17, 7209 18, 7209 25 00, 7209 26, 7209 27, 7209 28, 7209 90 10, 7210 11 10, 7210 12 11, 7210 12 19, 7210 20 10, 7210 30 10, 7210 41 10, 7210 49 10, 7210 50 10, 7210 61 10, 7210 69 10, 7210 70 31, 7210 70 39, 7210 90 31, 7210 90 33, 7210 90 38, 7211 13 00, 7211 14, 7211 19, 7211 23 10, 7211 23 51, 7211 29 20, 7211 90 11, 7212 10 10, 7212 10 91, 7212 20 11, 7212 30 11, 7212 40 10, 7212 40 91, 7212 50 31, 7212 50 51, 7212 60 11, 7212 60 91

Dzelzs vai neleģētā tērauda karsti velmēti stieņi, brīvi tītos saišķos

7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91, 7213 99

Pārējie dzelzs vai neleģētā tērauda stieņi

7214 20 00, 7214 30 00, 7214 91, 7214 99, 7215 90 10

Dzelzs un neleģētā tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili

7216 10 00, 7216 21 00, 7216 22 00, 7216 31, 7216 32, 7216 33, 7216 40, 7216 50, 7216 99 10

Nerūsējošais tērauds

7218 10 00, 7218 91 11, 7218 91 19, 7218 99 11, 7218 99 20

Nerūsējošā tērauda plakani velmējumi

7219 11 00, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 21, 7219 22, 7219 23 00, 7219 24 00, 7219 31 00, 7219 32, 7219 33, 7219 34, 7219 35, 7219 90 10, 7220 11 00, 7220 12 00, 7220 20 10, 7220 90 11, 7220 90 31

Nerūsējošā tērauda stieņi

7221 00, 7222 11, 7222 19, 7222 30 10, 7222 40 10, 7222 40 30

Citāda leģētā tērauda plakani velmējumi

7225 11 00, 7225 19, 7225 20 20, 7225 30 00, 7225 40, 7225 50 00, 7225 91 10, 7225 92 10, 7225 99 10, 7226 11 10, 7226 19 10, 7226 19 30, 7226 20 20, 7226 91, 7226 92 10, 7226 93 20, 7226 94 20, 7226 99 20

Citāda leģētā tērauda stieņi

7224 10 00, 7224 90 01, 7224 90 05, 7224 90 08, 7224 90 15, 7224 90 31, 7224 90 39, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90, 7228 10 10, 7228 10 30, 7228 20 11, 7228 20 19, 7228 20 30, 7228 30 20, 7228 30 41, 7228 30 49, 7228 30 61, 7228 30 69, 7228 30 70, 7228 30 89, 7228 60 10, 7228 70 10, 7228 70 31, 7228 80

Rievkonstrukcijas

7301 10 00

Sliedes un gulšņi

7302 10 31, 7302 10 39, 7302 10 90, 7302 20 00, 7302 40 10, 7302 10 20

Bezšuvju caurules, cauruļvadi un dobie profili

7303, 7304

Metināta dzelzs vai tērauda caurules un cauruļvadi, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm

7305

---

(1)  OV L 279, 23.10.2001, 1. lpp.

---

II PIELIKUMS

Sintētisko šķiedru nozares definīcija

Šo pamatnostādņu nolūkā sintētisko šķiedru nozare tiek definēta šādi:

| — | visu veidu poliestera, poliamīda, akrila vai polipropilēna šķiedru un diegu, neatkarīgi no to izmantošanas veida, ekstrūzija/teksturēšana vai |
| --- | --- |

—

visu veidu poliestera, poliamīda, akrila vai polipropilēna šķiedru un diegu, neatkarīgi no to izmantošanas veida, ekstrūzija/teksturēšana vai

| — | polimerizācija (ieskaitot polikondensāciju), ja tā ir apvienota ar ekstrūziju izmantoto iekārtu ziņā vai |
| --- | --- |

—

polimerizācija (ieskaitot polikondensāciju), ja tā ir apvienota ar ekstrūziju izmantoto iekārtu ziņā vai

| — | jebkādi palīgprocesi, kas saistīti ar vienlaicīgu ekstrūzijas/teksturēšanas jaudu uzstādīšanu, ko veic potenciālais atbalsta saņēmējs vai cits tās grupas uzņēmums, kurā tas ietilpst, un kuri attiecīgajā uzņēmējdarbības veidā izmantoto iekārtu ziņā parasti tiek apvienoti ar šādām jaudām. |
| --- | --- |

—

jebkādi palīgprocesi, kas saistīti ar vienlaicīgu ekstrūzijas/teksturēšanas jaudu uzstādīšanu, ko veic potenciālais atbalsta saņēmējs vai cits tās grupas uzņēmums, kurā tas ietilpst, un kuri attiecīgajā uzņēmējdarbības veidā izmantoto iekārtu ziņā parasti tiek apvienoti ar šādām jaudām.

---

III PIELIKUMS

Kopsavilkuma informācijas veidlapa attiecībā uz atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem saskaņā ar 65. punktu

| 1. | Atbalsts par labu (atbalstu saņemošā(-o) uzņēmuma(-u) nosaukums): |
| --- | --- |

1.

Atbalsts par labu (atbalstu saņemošā(-o) uzņēmuma(-u) nosaukums):

| 2. | Atbalsta shēmas atsauce (Komisijas atsauce uz esošu(-ām) shēmu(-ām), saskaņā ar kuru(-ām) tiek piešķirts atbalsts): |
| --- | --- |

2.

Atbalsta shēmas atsauce (Komisijas atsauce uz esošu(-ām) shēmu(-ām), saskaņā ar kuru(-ām) tiek piešķirts atbalsts):

| 3. | Publiskā(-s) struktūra(-s), kas piešķir atbalstu (piešķirošās(-o) iestādes(-žu) nosaukums un koordinātes): |
| --- | --- |

3.

Publiskā(-s) struktūra(-s), kas piešķir atbalstu (piešķirošās(-o) iestādes(-žu) nosaukums un koordinātes):

| 4. | Dalībvalsts, kurā tiek veikti ieguldījumi: |
| --- | --- |

4.

Dalībvalsts, kurā tiek veikti ieguldījumi:

| 5. | Reģions (NUTS III līmenī), kurā tiek veikti ieguldījumi: |
| --- | --- |

5.

Reģions (NUTS III līmenī), kurā tiek veikti ieguldījumi:

| 6. | Pašvaldība (iepriekš NUTS V līmenis, tagad LAU II līmenis), kurā tiek veikti ieguldījumi: |
| --- | --- |

6.

Pašvaldība (iepriekš NUTS V līmenis, tagad LAU II līmenis), kurā tiek veikti ieguldījumi:

| 7. | Projekta veids (jauna uzņēmuma izveide, esoša uzņēmuma paplašināšana, esoša uzņēmuma produkcijas dažādošana ar jauniem produktiem, kopējā ražošanas procesa būtiska mainīšana esošā uzņēmumā): |
| --- | --- |

7.

Projekta veids (jauna uzņēmuma izveide, esoša uzņēmuma paplašināšana, esoša uzņēmuma produkcijas dažādošana ar jauniem produktiem, kopējā ražošanas procesa būtiska mainīšana esošā uzņēmumā):

| 8. | Ieguldījumu projekta ietvaros ražotie produkti vai sniegtie pakalpojumi (PRODCOM/NACE nomenklatūra vai pakalpojumu projektu gadījumā — CPA nomenklatūra): |
| --- | --- |

8.

Ieguldījumu projekta ietvaros ražotie produkti vai sniegtie pakalpojumi (PRODCOM/NACE nomenklatūra vai pakalpojumu projektu gadījumā — CPA nomenklatūra):

| 9. | Īss ieguldījumu projekta apraksts: |
| --- | --- |

9.

Īss ieguldījumu projekta apraksts:

| 10. | Ieguldījumu projekta attaisnoto izmaksu diskontētā vērtība (EUR): |
| --- | --- |

10.

Ieguldījumu projekta attaisnoto izmaksu diskontētā vērtība (EUR):

| 11. | Atbalsta bruto summas diskontētā vērtība (EUR): |
| --- | --- |

11.

Atbalsta bruto summas diskontētā vērtība (EUR):

| 12. | Atbalsta intensitāte ( % no BDE): |
| --- | --- |

12.

Atbalsta intensitāte ( % no BDE):

| 13. | Ierosinātā atbalsta maksājumiem piekārtotie nosacījumi (ja tādi ir): |
| --- | --- |

13.

Ierosinātā atbalsta maksājumiem piekārtotie nosacījumi (ja tādi ir):

| 14. | Projekta plānotais sākuma un beigu datums: |
| --- | --- |

14.

Projekta plānotais sākuma un beigu datums:

| 15. | Atbalsta piešķiršanas datums: |
| --- | --- |

15.

Atbalsta piešķiršanas datums:

---

IV PIELIKUMS

Metode aptveramo iedzīvotāju daļu noteikšanai dalībvalstu atbalstāmajās teritorijās saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

Pamatprincips aptveramo iedzīvotāju īpatsvara daļu noteikšanā ir tās sadalīt saskaņā ar konstatēto reģionālo atšķirību līmeni dažādu dalībvalstu iekšienē un starp šīm dalībvalstīm.

Minētās atšķirības atspoguļo divi rādītāji: iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju, mērot ar pirktspējas līmeni (IKP uz vienu iedzīvotāju pēc PSL) un bezdarba līmenis. Ar šo metodi aprēķina atšķirības, no aprēķina izslēdzot visus reģionus, kas ir atbalstāmi saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, “statistiskā efekta” reģionus, ekonomiskās attīstības reģionus, kā arī mazapdzīvotus reģionus. Aprēķinam izmantojamie dati ir attiecīgais vidējais rādītājs par iepriekšējiem trīs gadiem, par kuriem ir pieejami dati, proti, 2000. — 2002. gads attiecībā uz IKP uz vienu iedzīvotāju un 2001. — 2003. gads attiecībā uz bezdarbu gan valsts, gan ES-25 līmenī.

Metodi piemēro, pēc kārtas veicot trīs soļus:

1. solis

Lai noteiktu minētās reģionu atšķirības, izmanto divas robežas. NUTS III līmeņa reģionos IKP uz vienu iedzīvotāju jābūt mazākam par 85 % vai bezdarbam jābūt lielākam par 115 % no valsts vidējā rādītāja (dalībvalsts līmenis = 100). Attiecībā uz bezdarba līmeni uzskata, ka atšķirību līmenis ir pietiekošs, ja attiecīgajā reģionā bezdarba līmenis ir par 50 % lielāks nekā vidējais rādītājs valstī.

2. solis

Lai ņemtu vērā konkrētas dalībvalsts relatīvo stāvokli salīdzinājumā ar ES-25 vidējo, minētās 85 % IKP uz vienu iedzīvotāju un 115 % bezdarba robežas koriģē saskaņā ar šādām formulām:

IKP koriģētā robeža: Formula

Bezdarba koriģētā robeža: Formula

kur RDS ir dalībvalsts relatīvais stāvoklis attiecībā pret ES-25 vidējo, izsakot procentos.

Šo korekciju piemērošana nozīmē, ka pārticīgāko dalībvalstu reģioniem būtu jābūt mazākam IKP uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar vidējo rādītāju valstī, lai izpildītu pietiekošu atšķirību kritēriju. Dalībvalstīs, kur ir zems bezdarba līmenis, reģionos būtu jābūt lielākam bezdarba līmenim, kas tomēr ierobežots līdz 150 % no bezdarba vidējā līmeņa. Turpretim nabadzīgāku dalībvalstu reģionos IKP uz vienu iedzīvotāju var būt lielāks par 85 %, un dalībvalstīs ar augstu bezdarbu reģionu atšķirību līmenis var tikt uzskatīts par pietiekošu, pat ja bezdarba līmenis ir mazāks par 115 %.

Korekciju formulu izmantošanas piemēri

Nīderlandes relatīvais stāvoklis (ES-25 = 100): IKP uz vienu iedzīvotāju 122,5, bezdarbs 32,9.

Piemērojot korekciju formulas, Nīderlandes gadījumā robežas pārvietojas no 85 uz 77,2 attiecībā uz IKP uz vienu iedzīvotāju un no 115 uz 150 attiecībā uz bezdarbu.

Grieķijas relatīvais stāvoklis (ES-25 = 100): IKP uz vienu iedzīvotāju 74,5, bezdarbs 111,7.

Piemērojot korekciju formulas, Grieķijas gadījumā robežas pārvietojas no 85 uz 99,5 attiecībā uz IKP uz vienu iedzīvotāju un no 115 uz 109,0 attiecībā uz bezdarbu.

3. solis

Nākamais solis ir pārbaudīt, kuras teritorijas no tām, kas nevar pretendēt uz reģionālo atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu vai kuras nav konkrēti noteiktas kā teritorijas, uz kurām attiecas 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts, izpilda pietiekošu atšķirību kritēriju. Attiecībā uz katru dalībvalsti tiek summēts iedzīvotāju skaits visās NUTS III līmeņa teritorijās, kuras atbilst šiem kritērijiem. Pēc tam tiek aprēķināts ES-25 kopējais iedzīvotāju skaits teritorijās, kuras atbilst šiem kritērijiem, kā arī katras dalībvalsts īpatsvars no šā kopskaita. Šīs attiecīgās procentuālās attiecības tādējādi tiek uzskatītas par svariem attiecībā uz pieļaujamajām aptveramo iedzīvotāju daļām.

Ja Komisijas lēmums paredz atļaut tādu īpatsvaru, ka 42 % no ES-25 iedzīvotājiem dzīvo atbalstāmajās teritorijās, visu atbalstāmo 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta un 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto teritoriju iedzīvotāju skaitu nosaka, balstoties uz šo skaitli. Atlikušo skaitu dalībvalstu starpā sadala, piemērojot svarus.

Papildus, un arī tādēļ, ka attiecībā uz dalībvalstīm, kurās nav reģionu dalījuma NUTS III līmenī (Luksemburga un Kipra), nav iespējams pierādīt atšķirības valsts iekšienē, tiek piemērotas pielaides, lai nodrošinātu, ka nevienā dalībvalstī aptverto iedzīvotāju skaits salīdzinājumā ar 1998. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnēs noteikto nesamazinātos vairāk par 50 % (summējot 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta un 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta teritorijas). Mērķis ir panākt, lai visām dalībvalstīm būtu tādas rezerves, kas dotu iespēju pietiekami elastīgi īstenot iedarbīgu reģionālās attīstības politiku.

---

V PIELIKUMS

Reģionālā atbalsta aptvērums, 2007. — 2013. gads

| Beļģija | Reģioni | IKP/iedz. (1) | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | ... | | |
| Statistiskais efekts | Eno | 75,45 | |
| | | | 12,4 % |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 13,5 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 25,9 % |

Beļģija

Reģioni

IKP/iedz. (1)

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

...

Statistiskais efekts

Eno

75,45

12,4 %

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

13,5 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

25,9 %

| Čehija | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Strední Morava | 52,03 | |
| Severozápad | 53,29 |
| Strední Cechy | 54,35 |
| Moravskoslezsko | 55,29 |
| Severovýchod | 55,59 |
| Jihovýchod | 58,17 |
| Jihozápad | 60,41 |
| | | | 88,6 % |
| Statistiskais efekts | |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 88,6 % |
| Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu | 7,7 % |

Čehija

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Strední Morava

52,03

Severozápad

53,29

Strední Cechy

54,35

Moravskoslezsko

55,29

Severovýchod

55,59

Jihovýchod

58,17

Jihozápad

60,41

88,6 %

Statistiskais efekts

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

88,6 %

Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

7,7 %

| Dānija | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | |
| Statistiskais efekts | |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 8,6 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 8,6 % |
| Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu | 2,7 % |

Dānija

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Statistiskais efekts

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

8,6 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

8,6 %

Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

2,7 %

| Vācija | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Desava | 65,99 | |
| Kemnica | 69,63 |
| Brandenburga-Ziemeļaustrumi | 70,64 |
| Magdeburga | 72,27 |
| Meklenburga-Priekšpomerānija | 72,56 |
| Tīringene | 73,10 |
| Drēzdene | 74,95 |
| | | | 12,5 % |
| Statistiskais efekts | Halle | 75,07 | |
| Leipciga | 77,12 |
| Brandenburga-Dienvidrietumi | 77,45 |
| Lineburga | 81,80 |
| | | | 6,1 % |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 11,0 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 29,6 % |

Vācija

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Desava

65,99

Kemnica

69,63

Brandenburga-Ziemeļaustrumi

70,64

Magdeburga

72,27

Meklenburga-Priekšpomerānija

72,56

Tīringene

73,10

Drēzdene

74,95

12,5 %

Statistiskais efekts

Halle

75,07

Leipciga

77,12

Brandenburga-Dienvidrietumi

77,45

Lineburga

81,80

6,1 %

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

11,0 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

29,6 %

| Igaunija | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Igaunija | 44,94 | 100 % |

Igaunija

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Igaunija

44,94

100 %

| Grieķija | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Rietumgrieķija | 56,30 | |
| Austrummaķedonija, Trāķija | 57,40 |
| Ēpeira | 59,30 |
| Tesālija | 62,90 |
| Jonijas salas | 65,53 |
| Krēta | 72,27 |
| Peloponēsa | 73,71 |
| Egejas salas | 74,29 |
| | | | 36,6 % |
| Statistiskais efekts | Vidusmaķedonija | 75,89 | |
| Rietummaķedonija | 76,77 |
| Atika | 78,98 |
| | | | 55,5 % |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 7,9 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 100,0 % |

Grieķija

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Rietumgrieķija

56,30

Austrummaķedonija, Trāķija

57,40

Ēpeira

59,30

Tesālija

62,90

Jonijas salas

65,53

Krēta

72,27

Peloponēsa

73,71

Egejas salas

74,29

36,6 %

Statistiskais efekts

Vidusmaķedonija

75,89

Rietummaķedonija

76,77

Atika

78,98

55,5 %

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

7,9 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

100,0 %

| Spānija | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Estremadura | 59,89 | |
| Andalūzija | 69,29 |
| Galīsija | 73,36 |
| Kastīlija-Lamanča | 74,75 |
| Kanāriju salas | 87,79 |
| | | | 36,2 % |
| Statistiskais efekts | Astūrija | 79,33 | |
| Mursija | 79,37 |
| Seūta | 79,64 |
| Meliļa | 79,72 |
| | | | 5,8 % |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 17,7 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 59,6 % |
| Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu | 12,4 % |

Spānija

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Estremadura

59,89

Andalūzija

69,29

Galīsija

73,36

Kastīlija-Lamanča

74,75

Kanāriju salas

87,79

36,2 %

Statistiskais efekts

Astūrija

79,33

Mursija

79,37

Seūta

79,64

Meliļa

79,72

5,8 %

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

17,7 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

59,6 %

Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

12,4 %

| Francija | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Franču Gviāna | 56,76 | |
| Reinjona | 60,63 |
| Gvadelupa | 67,32 |
| Martinika | 74,88 |
| | | | 2,9 % |
| Statistiskais efekts | |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 15,5 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 18,4 % |
| Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu | 6,9 % |

Francija

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Franču Gviāna

56,76

Reinjona

60,63

Gvadelupa

67,32

Martinika

74,88

2,9 %

Statistiskais efekts

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

15,5 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

18,4 %

Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

6,9 %

| Īrija | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | |
| Statistiskais efekts | |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 50,0 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 50,0 % |
| Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu | 25,0 % |

Īrija

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Statistiskais efekts

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

50,0 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

50,0 %

Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

25,0 %

| Itālija | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Kalabrija | 67,93 | |
| Kampānija | 71,78 |
| Sicīlija | 71,98 |
| Apūlija | 72,49 |
| | | | 29,2 % |
| Statistiskais efekts | Bazilikata | 77,54 | |
| | | | 1,0 % |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 3,9 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 34,1 % |
| Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu | 5,6 % |

Itālija

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Kalabrija

67,93

Kampānija

71,78

Sicīlija

71,98

Apūlija

72,49

29,2 %

Statistiskais efekts

Bazilikata

77,54

1,0 %

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

3,9 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

34,1 %

Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

5,6 %

| Kipra | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | |
| Statistiskais efekts | |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 50,0 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 50,0 % |
| Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu | 16,0 % |

Kipra

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Statistiskais efekts

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

50,0 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

50,0 %

Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

16,0 %

| Latvija | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Latvija | 37,28 | 100 % |

Latvija

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Latvija

37,28

100 %

| Lietuva | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Lietuva | 40,57 | 100 % |

Lietuva

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Lietuva

40,57

100 %

| Luksemburga | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | |
| Statistiskais efekts | |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 16,0 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 16,0 % |
| Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu | 5,1 % |

Luksemburga

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Statistiskais efekts

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

16,0 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

16,0 %

Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

5,1 %

| Ungārija | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Észak Magyaroszág | 36,10 | |
| Észak Alföld | 36,31 |
| Dél Alföld | 39,44 |
| Dél Dunántúl | 41,36 |
| Közép Dunántúl | 52,28 |
| Nyugat Dunántúl | 60,37 |
| | | | 72,2 % |
| Statistiskais efekts | |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 27,8 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 100,0 % |

Ungārija

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Észak Magyaroszág

36,10

Észak Alföld

36,31

Dél Alföld

39,44

Dél Dunántúl

41,36

Közép Dunántúl

52,28

Nyugat Dunántúl

60,37

72,2 %

Statistiskais efekts

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

27,8 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

100,0 %

| Malta | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Malta | 74,75 | 100 % |

Malta

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Malta

74,75

100 %

| Nīderlande | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | |
| Statistiskais efekts | |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 7,5 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 7,5 % |
| Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu | 2,4 % |

Nīderlande

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Statistiskais efekts

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

7,5 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

7,5 %

Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

2,4 %

| Austrija | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | |
| Statistiskais efekts | Burgenlande | 81,50 | 3,4 % |
| | |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 19,1 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 22,5 % |

Austrija

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Statistiskais efekts

Burgenlande

81,50

3,4 %

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

19,1 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

22,5 %

| Polija | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Lubelskie | 32,23 | |
| Podkarpackie | 32,80 |
| Warminsko-Mazurskie | 34,70 |
| Podlaskie | 35,05 |
| Swietokrzyskie | 35,82 |
| Opolskie | 38,28 |
| Malopolskie | 39,81 |
| Lubuskie | 41,09 |
| Lódzkie | 41,45 |
| Kujawsko-Pomorskie | 41,80 |
| Pomorskie | 45,75 |
| Zachodniopomorskie | 46,29 |
| Dolnoslaskie | 47,52 |
| Wielkopolskie | 48,18 |
| Slaskie | 50,62 |
| Mazowieckie | 68,77 |
| | | | 100 % |

Polija

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Lubelskie

32,23

Podkarpackie

32,80

Warminsko-Mazurskie

34,70

Podlaskie

35,05

Swietokrzyskie

35,82

Opolskie

38,28

Malopolskie

39,81

Lubuskie

41,09

Lódzkie

41,45

Kujawsko-Pomorskie

41,80

Pomorskie

45,75

Zachodniopomorskie

46,29

Dolnoslaskie

47,52

Wielkopolskie

48,18

Slaskie

50,62

Mazowieckie

68,77

100 %

| Portugāle | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Ziemeļi | 61,94 | |
| Centrs | 63,08 |
| Alentežu | 65,72 |
| Azoru salas | 61,61 |
| Madeira | 87,84 |
| | | | 70,1 |
| Statistiskais efekts | Algarvi | 80,05 | 3,8 % |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 2,8 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 76,7 % |
| Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu | 19,2 % |

Portugāle

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Ziemeļi

61,94

Centrs

63,08

Alentežu

65,72

Azoru salas

61,61

Madeira

87,84

70,1

Statistiskais efekts

Algarvi

80,05

3,8 %

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

2,8 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

76,7 %

Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

19,2 %

| Slovēnija | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Slovēnija | 74,40 | 100 % |

Slovēnija

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Slovēnija

74,40

100 %

| Slovākija | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Východné Slovensko | 37,21 | |
| Stredné Slovensko | 40,72 |
| Západné Slovensko | 45,42 |
| | | | 88,9 % |
| Statistiskais efekts | |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 88,9 % |
| Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu | 7,5 % |

Slovākija

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Východné Slovensko

37,21

Stredné Slovensko

40,72

Západné Slovensko

45,42

88,9 %

Statistiskais efekts

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

88,9 %

Papildu īpatsvars pārejas posmā 2007-2008 saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

7,5 %

| Somija | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | |
| Statistiskais efekts | |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 33,0 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 33,0 % |

Somija

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Statistiskais efekts

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

33,0 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

33,0 %

| Zviedrija | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | |
| Statistiskais efekts | |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 15,3 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 15,3 % |

Zviedrija

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Statistiskais efekts

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

15,3 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

15,3 %

| Apvienotā Karaliste | Reģioni | IKP/iedz. | Aptverto iedzīvotāju īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts | Kornvola un Sili salas | 70,16 | |
| Rietumu Velsa un ielejas | 73,98 |
| | | | 4,0 % |
| Statistiskais efekts | Augstienes un salas | 77,71 | 0,6 % |
| 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 19,3 % |
| Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013 | 23,9 % |

Apvienotā Karaliste

Reģioni

IKP/iedz.

Aptverto iedzīvotāju īpatsvars

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Kornvola un Sili salas

70,16

Rietumu Velsa un ielejas

73,98

4,0 %

Statistiskais efekts

Augstienes un salas

77,71

0,6 %

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

19,3 %

Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 2007-2013

23,9 %

---

(1)  IKP uz vienu iedzīvotāju, 2000. — 2002. gads, PSL, ES-25 = 100 (Eurostat ziņu izlaidums 47/2005, 7.4.2005.).

---

III Paziņojumi

Komisija

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/45

---

UK-Lerwick: Regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana

Apvienotās Karalistes izsludināts konkurss saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu par regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu starp Šetlendas galveno salu (Tingwall/Sumburgh) un Foula, Fair Isle, Out Skerries un Papa Stour salu

(2006/C 54/09)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

1.   Ievads: Saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem Apvienotā Karaliste ir noteikusi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz regulāru gaisa satiksmi starp Šetlendas galveno salu un Foula (no Tingwall), Fair Isle (no Tingwall/Sumburgh), Out Skerries (no Tingwall) un Papa Stour (no Tingwall) salu. Šo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību standarti tika publicēti
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 394, 5. lpp., 30.12.1997., ar grozījumiem, kuri publicēti
  Eiropas Kopienu/Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 356, 3. lpp., 12.12.2000.,
  C 358, 7. lpp., 15.12.2001.,
  C 306, 24. lpp., 10.12.2004.,
  C 223, 8. lpp., 10.9.2005. un C 53, 6. lpp., 3.3.2006.

Ja līdz 2006. gada 1. jūlijam neviens gaisa pārvadātājs nebūs uzsācis vai gatavs uzsākt regulāru gaisa satiksmi starp Šetlendas galveno salu un Foula (no Tingwall), Fair Isle (no Tingwall/Sumburgh), Out Skerries (no Tingwall) un Papa Stour (no Tingwall) salu saskaņā ar noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un nepieprasot kompensāciju, Apvienotā Karaliste ir nolēmusi saskaņā ar iepriekš minētās regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā izklāstīto kārtību turpināt ierobežot piekļuvi šiem maršrutiem, atļaujot to tikai vienam gaisa pārvadātājam, un atklātā konkursā piedāvāt tiesības sniegt šos pakalpojumus no 2006. gada 1. augusta.

Līgumu piešķir Šetlendas salu padome, turpmāk tekstā “līguma piešķīrēja iestāde”, kura nodrošina vienu Britten Norman Islander lidaparātu izmantošanai iepriekš minētajos maršrutos.

2.   Konkursa uzaicinājuma priekšmets: Regulāra gaisa satiksme no 2006. gada 1. augusta starp Šetlendas galveno salu un Foula (no Tingwall), Fair Isle (no Tingwall/Sumburgh), Out Skerries (no Tingwall) un Papa Stour (no Tingwall) salu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kas noteiktas šiem maršrutiem un publicētas
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 394, 5. lpp., 30.12.1997., ar grozījumiem, kuri publicēti
  Eiropas Kopienu/Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 356, 3. lpp., 12.12.2000.,
  C 358, 7. lpp., 15.12.2001.,
  C 306, 24. lpp., 10.12.2004.,
  C 223, 8. lpp., 10.9.2005. un C 53, 6. lpp., 3.3.2006. Regulāras gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai gaisa pārvadātājam būs jāizmanto lidaparāts, kuru gaisa pārvadātājam bez maksas (bet saskaņā ar konkursa dokumentācijā ietvertajiem nosacījumiem) nodrošinās līguma piešķīrēja iestāde.

3.   Piedalīšanās konkursā: Konkursā var piedalīties visi gaisa pārvadātāji, kam ir derīga darbības licence, kas izdota kādā no dalībvalstīm saskaņā ar Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu. Pakalpojumus sniedz saskaņā ar Civilās aviācijas pārvaldes (CAA) regulatīvo režīmu.

4.   Konkursa procedūra: Uz šo konkursa uzaicinājumu attiecas Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d), e), f), g), h) un i) apakšpunkts.

5.   Konkursa dokumentācija/kvalifikācija utt.: Pilnīgu konkursa dokumentāciju, tostarp konkursa pieteikuma veidlapu, specifikāciju, līguma nosacījumus/līguma nosacījumu izpildes grafiku, kā arī sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību oriģināla tekstu, kas publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 394, 5. lpp., 30.12.1997., ar grozījumiem, kuri publicēti
  Eiropas Kopienu/Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 356, 3. lpp., 12.12.2000.,
  C 358, 7. lpp., 15.12.2001.,
  C 306, 24. lpp., 10.12.2004.,
  C 223, 8. lpp., 10.9.2005. un C 53, 6. lpp., 3.3.2006., var saņemt bez maksas no līguma piešķīrējas iestādes:

Shetland Islands Council, Infrastructure Services Department, Transport Services, Grantfield, Lerwick ZE1 0NT, Shetland, United Kingdom, Tel. (44-159) 574 48 00. Fax (44-159) 574 48 69 (Contact: Ian Bruce, Service Manager — Transport Operations).

Konkursa dokumentācijā aviosabiedrībām jāietver apliecinājums par to finansiālo stāvokli (jāiesniedz bankas atsauces vēstule līguma vērtības segšanai, kā arī gada pārskats un pārbaudītā grāmatvedība par pēdējiem 3 gadiem, norādot apgrozījumu un peļņu pirms nodokļu nomaksas par pēdējiem 3 gadiem), iepriekšējo pieredzi un tehniskajām iespējām sniegt aprakstīto pakalpojumu. Līguma piešķīrēja iestāde patur tiesības pieprasīt turpmāku informāciju par pieteikuma iesniedzēja finansiālajiem un tehniskajiem resursiem un iespējām.

Konkursa piedāvājumu izcenojumiem jābūt sterliņu mārciņās, un visiem apliecinošajiem dokumentiem jābūt angļu valodā. Līgumu uzskata par noslēgtu saskaņā ar Skotijas likumiem, un tas ir ekskluzīvā Skotijas tiesu jurisdikcijā.

6.   Finansiālā kompensācija: Iesniegtajos piedāvājumos jānorāda pakalpojumu sniegšanai nepieciešamā summa dotācijas veidā 3 gadiem, sākot no paredzētās darbības uzsākšanas dienas. Dotācija jāaprēķina saskaņā ar specifikāciju. Galīgās dotācijas maksimālo pieļaujamo summu var pārskatīt tikai darbības apstākļu neparedzētu izmaiņu gadījumā.

Līgumu piešķir Šetlendas salu padome. Visi maksājumi saskaņā ar līgumu ir sterliņu mārciņās.

7.   Līguma darbības termiņš, grozījumi un izbeigšana: Līgums uz trīs gadiem četriem maršrutiem stāsies spēkā 2006. gada 1. augustā un izbeigsies 2009. gada 31. jūlijā. Jebkuri līguma grozījumi vai tā izbeigšana notiek saskaņā ar līguma nosacījumiem. Izmaiņas pakalpojumos atļautas tikai ar līguma piešķīrējas iestādes piekrišanu.

8.   Līgumsods gadījumā, ja pārvadātājs nepilda līgumu: Gadījumā, ja pārvadātājs neveic lidojumu kāda iemesla dēļ, izņemot turpmāk minētos, līguma piešķīrēja iestāde var proporcionāli samazināt dotāciju par katru gadījumu, kad lidojums nav veikts, ar nosacījumu, ka līguma piešķīrēja iestāde nesamazina dotāciju gadījumos, ja lidojums nav veikts turpmāk minēto iemeslu dēļ un attiecīgais gadījums nav noticis pārvadātāja darbības vai nolaidības dēļ:

laika apstākļi,

lidostu slēgšana,

aizsardzības apsvērumi,

streiki,

drošības apsvērumi.

Saskaņā ar līguma nosacījumiem par šādu lidojuma neveikšanu pārvadātājam ir jāsniedz paskaidrojums.

9.   Piedāvājumu iesniegšanas termiņš: Viens mēnesis no šā paziņojuma publicēšanas dienas.

10.   Pieteikšanās procedūra: Piedāvājumi jānosūta uz šādu adresi:

Head of Legal and Administration, Shetland Islands Council, 4 Market Street, Lerwick ZE1 0JN, Shetland, United Kingdom.

Personas, kuras piedalās piedāvājumu atvēršanā, ir līguma piešķīrējas iestādes iecelts personāls un ievēlēti pārstāvji. Piedāvājumi nav jānosūta uz 5. punktā norādīto adresi.

11.   Konkursa uzaicinājuma spēkā esamība: Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu šis konkursa uzaicinājums ir spēkā ar nosacījumu, ka līdz 2006. gada 1. jūlijam neviens Kopienas gaisa pārvadātājs nav iesniedzis programmu darbībai šajos maršrutos no 2006. gada 1. augusta vai pirms šā datuma saskaņā ar noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kurās izdarīti grozījumi, nesaņemot dotāciju. Līguma piešķīrēja iestāde patur tiesības vispār atteikties pieņemt kādu konkursa piedāvājumu, ja pamatotu iemeslu dēļ nevienu no tiem neatzīst par piemērotu pieņemšanai.

---

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/47 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/47

---

Grozījums paziņojumā par konkursu attiecībā uz ievedmuitas nodokļa samazinājumu par kukurūzu, ko ieved no trešajām valstīm

(“Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 325, 2005. gada 22. decembris)

(2006/C 54/10)

I sadaļā “Temats” 40. lpp. 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

| “2. | Kopējais daudzums, par ko var piešķirt ievedmuitas nodokļa samazinājumu par kukurūzu, ko ieved no trešajām valstīm ir 483 154 tonnu.” |
| --- | --- |

“2.

Kopējais daudzums, par ko var piešķirt ievedmuitas nodokļa samazinājumu par kukurūzu, ko ieved no trešajām valstīm ir 483 154 tonnu.”

---