# Úradný vestník C 31/7. f

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 31 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 497. februára 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 31

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 497. februára 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Úvodné akty |
| | Výbor regiónov |
| | 60. plenárne zasadanie v dňoch 6. – 7. júla 2005 |
| 2006/C 031/1 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Stav procesu decentralizácie v Európskej únii a význam miestnej a regionálnej samosprávy v návrhu Zmluvy o Ústave | 1 |
| 2006/C 031/2 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Štvrtá správa Komisie o občianstve v Únii a Správa Komisie o agentúre základných práv | 6 |
| 2006/C 031/3 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Odporúčanie Európskej komisie o postupe Turecka k pristúpeniu | 11 |
| 2006/C 031/4 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Strategický dokument Európskej komisie o postupe procesu rozširovania (Rumunsko) | 15 |
| 2006/C 031/5 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Strategický dokument Európskej komisie o postupe procesu rozširovania | 19 |
| 2006/C 031/6 | Stanovisko z vlastnej iniciatívy výboru regiónov na tému Návrh usmernení Spoločenstva pre financovanie letísk a priznanie pomoci na začatie prevádzky pre letecké spoločnosti na regionálnych letiskách | 23 |
| 2006/C 031/7 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Prehodnotenie usmernení o regionálnej pomoci | 25 |
| 2006/C 031/8 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie o sociálnom programe | 32 |
| 2006/C 031/9 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Zelená kniha o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie | 36 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Úvodné akty

Výbor regiónov

60. plenárne zasadanie v dňoch 6. – 7. júla 2005

2006/C 031/1

Stanovisko Výboru regiónov na tému Stav procesu decentralizácie v Európskej únii a význam miestnej a regionálnej samosprávy v návrhu Zmluvy o Ústave

1

2006/C 031/2

Stanovisko Výboru regiónov na tému Štvrtá správa Komisie o občianstve v Únii a Správa Komisie o agentúre základných práv

6

2006/C 031/3

Stanovisko Výboru regiónov na tému Odporúčanie Európskej komisie o postupe Turecka k pristúpeniu

11

2006/C 031/4

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Strategický dokument Európskej komisie o postupe procesu rozširovania (Rumunsko)

15

2006/C 031/5

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Strategický dokument Európskej komisie o postupe procesu rozširovania

19

2006/C 031/6

Stanovisko z vlastnej iniciatívy výboru regiónov na tému Návrh usmernení Spoločenstva pre financovanie letísk a priznanie pomoci na začatie prevádzky pre letecké spoločnosti na regionálnych letiskách

23

2006/C 031/7

Stanovisko Výboru regiónov na tému Prehodnotenie usmernení o regionálnej pomoci

25

2006/C 031/8

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie o sociálnom programe

32

2006/C 031/9

Stanovisko Výboru regiónov na tému Zelená kniha o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie

36

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Úvodné akty

Výbor regiónov

60. plenárne zasadanie v dňoch 6. – 7. júla 2005

| 7.2.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 31/1

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Stav procesu decentralizácie v Európskej únii a význam miestnej a regionálnej samosprávy v návrhu Zmluvy o Ústave“

(2006/C 31/01)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 15. júna 2004, že podľa článku 265, odseku 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva poverí svoju komisiu pre ústavné záležitosti a európske riadenie vypracovaním stanoviska k téme „Stav procesu decentralizácie v rozšírenej Európskej únii a význam miestnej a regionálnej samosprávy v Zmluve o ústave“,

so zreteľom na článok 7, odsek 2 a článok 263 a ďalšie články Zmluvy o založení ES v znení upravenom v zmysle dohôd z Amsterdamu a Nice,

so zreteľom na návrh Zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu, najmä na preambulu Zmluvy, úvodnú časť k Hlave II, Základné práva a články I-3, I-5, I-11 ods. 3, I-46 ods. 3, II-82 a III-280 ods. 1, ako aj protokol č. 2 o uplatňovaní zásady subsidiarity a proporcionality a protokol č. 29 o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti,

so zreteľom na svoje stanovisko k odporúčaniu Kongresu miestnych a regionálnych orgánov Európy k Európskej charte regionálnej samosprávy (CdR 39/2000 v konečnom znení (1)),

so zreteľom na svoj príspevok k Európskemu dohovoru zo 4. júla 2002 (CdR 127/2002 v konečnom znení),

so zreteľom na vyhlásenie odbornej komisie pre ústavné záležitosti a európske riadenie Výboru regiónov a inštitucionálnej komisie Kongresu miestnych a regionálnych orgánov Európy, prijaté 21. septembra 2004 v Prahe (CdR 202/2004 v konečnom znení),

so zreteľom na Bielu knihu o európskom riadení vypracovanú Európskou komisiou (KOM(2001) 428 v konečnom znení),

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. januára 2003 o úlohe regionálnych a miestnych orgánov v európskej integrácii (2002/2141),

so zreteľom na Európsku Chartu miestnej samosprávy Rady Európy z 15. októbra 1985,

so zreteľom na návrh Európskej charty regionálnej samosprávy Kongresu miestnych a regionálnych orgánov Európy z 5. júna 1997,

so zreteľom na uznesenie č. 154 z 22. mája 2003 Kongresu miestnych a regionálnych orgánov Európy o pristúpení k Európskej charte miestnej samosprávy,

so zreteľom na uznesenie č. 186 z 27. mája 2004 Kongresu miestnych a regionálnych orgánov Európy k návrhu dohovoru o regionálnej samospráve,

so zreteľom na vyhlásenie Zhromaždenia európskych regiónov zo 4. decembra 1996 o regionalizme v Európe,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 222/2004 rev.3), prijatý 22. apríla 2005 svojou komisiou pre ústavné záležitosti a európske riadenie (spravodajca: José Maria MUÑOA GANUZA, poverenec predsedu baskickej vlády pre zahraničné vzťahy (ES-ALDE),

| (1) | keďže pri vytváraní modalít vertikálneho rozdelenia moci v jednotlivých členských štátoch musia byť zohľadnené požiadavky európskeho integračného procesu; |
| --- | --- |

(1)

keďže pri vytváraní modalít vertikálneho rozdelenia moci v jednotlivých členských štátoch musia byť zohľadnené požiadavky európskeho integračného procesu;

| (2) | keďže regionalizácia musí tiež poskytovať väčšiu demokratickú transparentnosť a väčšiu účinnosť hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho rozvoja; |
| --- | --- |

(2)

keďže regionalizácia musí tiež poskytovať väčšiu demokratickú transparentnosť a väčšiu účinnosť hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho rozvoja;

| (3) | keďže je snaha o vytvorenie Európy „zjednotenej v mnohorakosti“ a o vnesenie do verejného života väčšej demokracie a transparentnosti; |
| --- | --- |

(3)

keďže je snaha o vytvorenie Európy „zjednotenej v mnohorakosti“ a o vnesenie do verejného života väčšej demokracie a transparentnosti;

| (4) | keďže posilňovanie regionálnej a miestnej demokracie v rozšírenej Európskej únii je jednou z hlavných politických priorít, ktoré si Výbor regiónov vytýčil pre svoje tretie štvorročné mandátne obdobie; |
| --- | --- |

(4)

keďže posilňovanie regionálnej a miestnej demokracie v rozšírenej Európskej únii je jednou z hlavných politických priorít, ktoré si Výbor regiónov vytýčil pre svoje tretie štvorročné mandátne obdobie;

| (5) | keďže Výbor regiónov vo viacerých svojich stanoviskách a uzneseniach poukázal na to, že Únia musí rešpektovať princíp regionálnej samosprávy ako aj práv vo vzťahu k miestnej samospráve, zakotvené v Európskej charte miestnej samosprávy schválenej Radou Európy v roku 1985, |
| --- | --- |

(5)

keďže Výbor regiónov vo viacerých svojich stanoviskách a uzneseniach poukázal na to, že Únia musí rešpektovať princíp regionálnej samosprávy ako aj práv vo vzťahu k miestnej samospráve, zakotvené v Európskej charte miestnej samosprávy schválenej Radou Európy v roku 1985,

schválil jednohlasne na svojom 60. plenárnom zasadnutí 6. – 7. júla 2005 (schôdzi zo 7. júla) ... nasledovné stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

ČASŤ I

Typológia vzťahov medzi štátom a regionálnymi a miestnymi orgánmi

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1.1 | Konštatuje, že regióny majú rozličné statusy, ktoré sa líšia podľa histórie, kultúry a ústavných princípov a charakterizujú územnú organizáciu každého štátu. |
| --- | --- |

1.1

Konštatuje, že regióny majú rozličné statusy, ktoré sa líšia podľa histórie, kultúry a ústavných princípov a charakterizujú územnú organizáciu každého štátu.

| 1.2 | Zastáva názor, že všetky tieto územné celky, nech sú akéhokoľvek druhu, sú v prvom rade nositeľmi demokracie, prispievajú ku kultúrnej mnohorakosti v Európe a sú dôležitými partnermi sociálneho a hospodárskeho vývoja. |
| --- | --- |

1.2

Zastáva názor, že všetky tieto územné celky, nech sú akéhokoľvek druhu, sú v prvom rade nositeľmi demokracie, prispievajú ku kultúrnej mnohorakosti v Európe a sú dôležitými partnermi sociálneho a hospodárskeho vývoja.

| 1.3 | Poukazuje na to, že na miestnej úrovni existujú miestne územné združenia, aglomerácie, hlavné mestá, koordinačné orgány a pod., a na regionálnej úrovni hospodárske regióny, administratívne regióny a regióny so zákonodarnými právomocami, ktoré majú rozličné východiskové pozície a úlohy, pretože táto mnohorakosť sa pristúpením desiatich nových členských štátov ešte zvýšila. |
| --- | --- |

1.3

Poukazuje na to, že na miestnej úrovni existujú miestne územné združenia, aglomerácie, hlavné mestá, koordinačné orgány a pod., a na regionálnej úrovni hospodárske regióny, administratívne regióny a regióny so zákonodarnými právomocami, ktoré majú rozličné východiskové pozície a úlohy, pretože táto mnohorakosť sa pristúpením desiatich nových členských štátov ešte zvýšila.

| 1.4 | Zastáva názor, že rozdelenie moci medzi centralizovaným štátom a miestnymi a regionálnymi orgánmi má v dnešnej spoločnosti veľmi zložitú štruktúru. Táto zložitosť je zrejmá v kontexte týchto vzťahov, aj v ich dynamike. |
| --- | --- |

1.4

Zastáva názor, že rozdelenie moci medzi centralizovaným štátom a miestnymi a regionálnymi orgánmi má v dnešnej spoločnosti veľmi zložitú štruktúru. Táto zložitosť je zrejmá v kontexte týchto vzťahov, aj v ich dynamike.

| 1.5 | Je preto toho názoru, že také vzťahy by sa mali zakladať na princípoch spravodlivosti, spolupráce, solidarity a komplementarity a musí zohľadňovať rozličné aspekty – sociálne, hospodárske, politické, právne a kultúrne. |
| --- | --- |

1.5

Je preto toho názoru, že také vzťahy by sa mali zakladať na princípoch spravodlivosti, spolupráce, solidarity a komplementarity a musí zohľadňovať rozličné aspekty – sociálne, hospodárske, politické, právne a kultúrne.

Rozvoj decentralizácie a prenos právomocí, predovšetkým finančnej autonómie miestnych a regionálnych orgánov

| 1.6 | Zastáva názor, že proces decentralizácie so svojimi dvoma východiskovými bodmi – miestnym a regionálnym – musí byť založený na dvoch hlavných kritériách, či vedúcich zásadách: dynamike a flexibilnosti. |
| --- | --- |

1.6

Zastáva názor, že proces decentralizácie so svojimi dvoma východiskovými bodmi – miestnym a regionálnym – musí byť založený na dvoch hlavných kritériách, či vedúcich zásadách: dynamike a flexibilnosti.

| 1.7 | Konštatuje, že táto dynamika a flexibilnosť sa prejavujú v stálych zmenách na ústavnej, legislatívnej a administratívnej úrovni prakticky vo všetkých členských štátoch Únie a osobitne tých, ktoré pristúpili nedávno. |
| --- | --- |

1.7

Konštatuje, že táto dynamika a flexibilnosť sa prejavujú v stálych zmenách na ústavnej, legislatívnej a administratívnej úrovni prakticky vo všetkých členských štátoch Únie a osobitne tých, ktoré pristúpili nedávno.

| 1.8 | Nazdáva sa, že proces decentralizácie, ktorý prebehol alebo prebieha v nových členských štátoch, predstavuje významný stimulujúci prvok pre posilnenie miestnej a regionálnej demokracie v Európskej únii. |
| --- | --- |

1.8

Nazdáva sa, že proces decentralizácie, ktorý prebehol alebo prebieha v nových členských štátoch, predstavuje významný stimulujúci prvok pre posilnenie miestnej a regionálnej demokracie v Európskej únii.

| 1.9 | Poukazuje na to, že sa v súčasnosti dosahuje pokrok v rámci procesu regionálnej a miestnej decentralizácie – obzvlášť v oblasti konkurencieschopnosti – pri uskutočňovaní finančnej autonómie a rozvoja inštitucionálnych záruk. |
| --- | --- |

1.9

Poukazuje na to, že sa v súčasnosti dosahuje pokrok v rámci procesu regionálnej a miestnej decentralizácie – obzvlášť v oblasti konkurencieschopnosti – pri uskutočňovaní finančnej autonómie a rozvoja inštitucionálnych záruk.

| 1.10 | Uznáva, že európska integrácia významne prispela k procesu regionálnej a miestnej decentralizácie vo svojich členských štátoch. |
| --- | --- |

1.10

Uznáva, že európska integrácia významne prispela k procesu regionálnej a miestnej decentralizácie vo svojich členských štátoch.

| 1.11 | Konštatuje, že miestne a regionálne orgány sú schopné prevziať zodpovednosť za úlohy a tieto úlohy účinne formovať a riešiť. |
| --- | --- |

1.11

Konštatuje, že miestne a regionálne orgány sú schopné prevziať zodpovednosť za úlohy a tieto úlohy účinne formovať a riešiť.

| 1.12 | Zastáva názor, že prenos právomocí na miestne a regionálne orgány musí nutne ísť ruka v ruke s prideľovaním finančných prostriedkov, ktoré im umožnia plne sa ujať týchto úloh. Pri nedostatku zdrojov tieto kompetencie nemôžu byť dlhodobo správne a účinne uplatňované. |
| --- | --- |

1.12

Zastáva názor, že prenos právomocí na miestne a regionálne orgány musí nutne ísť ruka v ruke s prideľovaním finančných prostriedkov, ktoré im umožnia plne sa ujať týchto úloh. Pri nedostatku zdrojov tieto kompetencie nemôžu byť dlhodobo správne a účinne uplatňované.

| 1.13 | Konštatuje očividný nárast hospodárskeho a sociálneho významu veľkomiest a mestských aglomerácií v Európskej únii a je toho názoru, že vzťahy medzi regionálnymi, mestskými a miestnymi orgánmi by mali byť užšie s ohľadom na nové formy riadenia, ktorých sa zastáva Európska únia. |
| --- | --- |

1.13

Konštatuje očividný nárast hospodárskeho a sociálneho významu veľkomiest a mestských aglomerácií v Európskej únii a je toho názoru, že vzťahy medzi regionálnymi, mestskými a miestnymi orgánmi by mali byť užšie s ohľadom na nové formy riadenia, ktorých sa zastáva Európska únia.

Právna ochrana miestnych a regionálnych orgánov a postavenie ich zástupcov

| 1.14 | Zisťuje, že občania sa čoraz viac identifikujú so svojimi miestnymi a regionálnymi orgánmi, pretože majú pocit, že sú im blízke a že lepšie zastupujú ich záujmy; |
| --- | --- |

1.14

Zisťuje, že občania sa čoraz viac identifikujú so svojimi miestnymi a regionálnymi orgánmi, pretože majú pocit, že sú im blízke a že lepšie zastupujú ich záujmy;

| 1.15 | Usudzuje z toho, že nezávislosť miestnych a regionálnych orgánov musí byť zaručená na najvyššej právnej úrovni a že zmeny postavenia ich zástupcov nesmú byť vykonávané bez ich účasti; |
| --- | --- |

1.15

Usudzuje z toho, že nezávislosť miestnych a regionálnych orgánov musí byť zaručená na najvyššej právnej úrovni a že zmeny postavenia ich zástupcov nesmú byť vykonávané bez ich účasti;

| 1.16 | Zastáva názor, že v prípade, že miestne a regionálne orgány podliehajú monitorovacím opatreniam centrálnej vlády, ktoré by slobodné vykonávanie úradnej moci ich zástupcami obmedzovali, musí byť takéto monitorovanie zakotvené v ústave a jeho uskutočňovanie musí prebiehať podľa zákona. |
| --- | --- |

1.16

Zastáva názor, že v prípade, že miestne a regionálne orgány podliehajú monitorovacím opatreniam centrálnej vlády, ktoré by slobodné vykonávanie úradnej moci ich zástupcami obmedzovali, musí byť takéto monitorovanie zakotvené v ústave a jeho uskutočňovanie musí prebiehať podľa zákona.

| 1.17 | Zdôrazňuje, že podľa Zmluvy o ústave členovia Výboru regiónov majú buď z volieb vychádzajúci mandát v jednom z miestnych alebo regionálnych orgánov, alebo musia byť politicky zodpovední voči volenému zhromaždeniu; |
| --- | --- |

1.17

Zdôrazňuje, že podľa Zmluvy o ústave členovia Výboru regiónov majú buď z volieb vychádzajúci mandát v jednom z miestnych alebo regionálnych orgánov, alebo musia byť politicky zodpovední voči volenému zhromaždeniu;

| 1.18 | Zastáva názor, že politickí reprezentanti miestnych a regionálnych štruktúr členských štátov by mali byť priamo volení občanmi, alebo niesť politickú zodpovednosť voči volenému zhromaždeniu; |
| --- | --- |

1.18

Zastáva názor, že politickí reprezentanti miestnych a regionálnych štruktúr členských štátov by mali byť priamo volení občanmi, alebo niesť politickú zodpovednosť voči volenému zhromaždeniu;

Riadenie a posilňovanie práv európskych občanov

| 1.19 | Zastáva názor, že miestne a regionálne samosprávne útvary sú nevyhnutné pre rozvoj demokracie a dobrého riadenia v Európskej únii, aj pre účasť občanov na správe verejných záležitostí. |
| --- | --- |

1.19

Zastáva názor, že miestne a regionálne samosprávne útvary sú nevyhnutné pre rozvoj demokracie a dobrého riadenia v Európskej únii, aj pre účasť občanov na správe verejných záležitostí.

| 1.20 | Je toho názoru, že Európska komisia by mala svoj systematický dialóg s miestnymi a regionálnymi orgánmi na týchto občanom najbližších demokratických úrovniach rozvíjať, aby dokázala vstúpiť do užšieho vzájomného vzťahu s občanmi, a to s cieľom uľahčiť uplatňovanie zásad zodpovedného riadenia štátu, zakotvených v Bielej knihe o dobrom riadení, akými sú otvorenosť, participácia, koherentnosť a účinnosť. |
| --- | --- |

1.20

Je toho názoru, že Európska komisia by mala svoj systematický dialóg s miestnymi a regionálnymi orgánmi na týchto občanom najbližších demokratických úrovniach rozvíjať, aby dokázala vstúpiť do užšieho vzájomného vzťahu s občanmi, a to s cieľom uľahčiť uplatňovanie zásad zodpovedného riadenia štátu, zakotvených v Bielej knihe o dobrom riadení, akými sú otvorenosť, participácia, koherentnosť a účinnosť.

| 1.21 | Domnieva sa, že miestne a regionálne orgány, ktorým prislúcha zavádzanie politiky Európskeho spoločenstva v jednotlivých oblastiach, sa musia aktívnejšie a účinnejšie podieľať na prvých etapách vypracovania právnych úkonov a opatrení Európskej únie, ako aj na ich implementácii. |
| --- | --- |

1.21

Domnieva sa, že miestne a regionálne orgány, ktorým prislúcha zavádzanie politiky Európskeho spoločenstva v jednotlivých oblastiach, sa musia aktívnejšie a účinnejšie podieľať na prvých etapách vypracovania právnych úkonov a opatrení Európskej únie, ako aj na ich implementácii.

| 1.22 | Poukazuje na to, že miestne a regionálne územné orgány nemajú pri vykonávaní štrukturálnej politiky – úlohe zásadného významu – dostatočnú nezávislosť a že viac nezávislosti pre aktérov na miestnej a regionálnej úrovni bude ale viesť k ich väčšej angažovanosti a k lepšiemu využitiu fondov. |
| --- | --- |

1.22

Poukazuje na to, že miestne a regionálne územné orgány nemajú pri vykonávaní štrukturálnej politiky – úlohe zásadného významu – dostatočnú nezávislosť a že viac nezávislosti pre aktérov na miestnej a regionálnej úrovni bude ale viesť k ich väčšej angažovanosti a k lepšiemu využitiu fondov.

| 1.23 | Zastáva názor, že pre zaručenie účinnejšieho riadenia štrukturálnych politík sa musia miestne a regionálne orgány podieľať na vypracovaní a schvaľovaní príslušných opatrení. |
| --- | --- |

1.23

Zastáva názor, že pre zaručenie účinnejšieho riadenia štrukturálnych politík sa musia miestne a regionálne orgány podieľať na vypracovaní a schvaľovaní príslušných opatrení.

ČASŤ II

Priame a nepriame účinky uznania miestnej a regionálnej samosprávy v Zmluve o Ústave

| 1.24 | Zastáva názor, že Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu predstavuje prvý krok smerom k jasnému rozdeleniu kompetencií medzi EÚ a členskými štátmi, čím sa zvyšuje transparentnosť, čo poslúži procesu miestnej a regionálnej decentralizácie. |
| --- | --- |

1.24

Zastáva názor, že Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu predstavuje prvý krok smerom k jasnému rozdeleniu kompetencií medzi EÚ a členskými štátmi, čím sa zvyšuje transparentnosť, čo poslúži procesu miestnej a regionálnej decentralizácie.

| 1.25 | Je toho názoru, že Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu okrem toho jednoznačne uznáva regionálnu a miestnu samosprávu na najvyššej legislatívnej úrovni, čím jej dáva ústavný status, ktorý znamená významný krok vpred v spoločnom úsilí o zaistenie toho, aby EÚ spĺňala legitímne záujmy a očakávania miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

1.25

Je toho názoru, že Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu okrem toho jednoznačne uznáva regionálnu a miestnu samosprávu na najvyššej legislatívnej úrovni, čím jej dáva ústavný status, ktorý znamená významný krok vpred v spoločnom úsilí o zaistenie toho, aby EÚ spĺňala legitímne záujmy a očakávania miestnych a regionálnych orgánov.

| 1.26 | Konštatuje, že toto uznanie miestnej a regionálnej samosprávy je všeobecné a nedefinuje špecifickú úlohu miestnych a regionálnych orgánov v európskych politikách, a že takáto definícia je preto vyhradená, v súlade s princípom inštitucionálnej nezávislosti, členským štátom. |
| --- | --- |

1.26

Konštatuje, že toto uznanie miestnej a regionálnej samosprávy je všeobecné a nedefinuje špecifickú úlohu miestnych a regionálnych orgánov v európskych politikách, a že takáto definícia je preto vyhradená, v súlade s princípom inštitucionálnej nezávislosti, členským štátom.

| 1.27 | Zastáva názor, že členské štáty by mali kvôli účinnému definovaniu miestnej a regionálnej samosprávy prijať potrebné ústavné, zákonné a správne nariadenia tak, aby im umožnili vyvinúť a definovať samosprávu pre regionálne a miestne orgány tak na národnej, ako aj na európskej úrovni. |
| --- | --- |

1.27

Zastáva názor, že členské štáty by mali kvôli účinnému definovaniu miestnej a regionálnej samosprávy prijať potrebné ústavné, zákonné a správne nariadenia tak, aby im umožnili vyvinúť a definovať samosprávu pre regionálne a miestne orgány tak na národnej, ako aj na európskej úrovni.

| 1.28 | Je toho názoru, že Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu napriek svojmu všeobecnému charakteru tohoto uznania umožňuje aktívnejšie spoluprácu miestnych a regionálnych orgánov na úrovni Spoločenstva a zlepšuje právne záruky miestnej a regionálnej samosprávy. |
| --- | --- |

1.28

Je toho názoru, že Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu napriek svojmu všeobecnému charakteru tohoto uznania umožňuje aktívnejšie spoluprácu miestnych a regionálnych orgánov na úrovni Spoločenstva a zlepšuje právne záruky miestnej a regionálnej samosprávy.

| 1.29 | Zastáva názor, že Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu umožňuje aktívnejšiu účasť tak v zostupnej, ako aj vzostupnej fáze rozhodovacieho procesu Spoločenstva s tým, že zásada subsidiarity a proporcionality behom zostupnej fázy potvrdzuje a predpokladá prípadnú účasť miestnych a regionálnych orgánov na implementácii legislatívy a politík Spoločenstva a vzostupná fáza zase umožňuje priamu účasť zástupcov regiónov a miestnych samospráv v rozhodujúcich a poradných orgánoch európskych inštitúcií, alebo v poradných orgánoch, najmä účasť vo Výbore regiónov. |
| --- | --- |

1.29

Zastáva názor, že Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu umožňuje aktívnejšiu účasť tak v zostupnej, ako aj vzostupnej fáze rozhodovacieho procesu Spoločenstva s tým, že zásada subsidiarity a proporcionality behom zostupnej fázy potvrdzuje a predpokladá prípadnú účasť miestnych a regionálnych orgánov na implementácii legislatívy a politík Spoločenstva a vzostupná fáza zase umožňuje priamu účasť zástupcov regiónov a miestnych samospráv v rozhodujúcich a poradných orgánoch európskych inštitúcií, alebo v poradných orgánoch, najmä účasť vo Výbore regiónov.

| 1.30 | Zastáva názor, že ak sa zástupcovia miestnych a regionálnych samospráv zúčastnia na schôdzach Rady a iných príbuzných orgánov, (napr. Výbor stálych zástupcov – COREPER, zvláštne výbory, pracovné skupiny a ad-hoc skupiny), všetky v rámci príslušnej národnej delegácie, zlepší sa kvalita, účelnosť a účinnosť politík Spoločenstva. Väčšia účasť zvýši dôveru v konečný výsledok a v inštitúcie, z ktorých opatrenia vychádzajú. |
| --- | --- |

1.30

Zastáva názor, že ak sa zástupcovia miestnych a regionálnych samospráv zúčastnia na schôdzach Rady a iných príbuzných orgánov, (napr. Výbor stálych zástupcov – COREPER, zvláštne výbory, pracovné skupiny a ad-hoc skupiny), všetky v rámci príslušnej národnej delegácie, zlepší sa kvalita, účelnosť a účinnosť politík Spoločenstva. Väčšia účasť zvýši dôveru v konečný výsledok a v inštitúcie, z ktorých opatrenia vychádzajú.

| 1.31 | Podčiarkuje, že Výbor regiónov sa na základe úloh, ktoré na neho prenáša Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu, stáva prostredníkom medzi inštitúciami Európskeho spoločenstva a miestnymi a regionálnymi orgánmi a víta rozšírenie svojich kompetencií, pretože sa tým posilňuje regionálna a miestna samospráva. |
| --- | --- |

1.31

Podčiarkuje, že Výbor regiónov sa na základe úloh, ktoré na neho prenáša Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu, stáva prostredníkom medzi inštitúciami Európskeho spoločenstva a miestnymi a regionálnymi orgánmi a víta rozšírenie svojich kompetencií, pretože sa tým posilňuje regionálna a miestna samospráva.

| 1.32 | Ďalej je toho názoru, že Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu nielen uznáva jeho priame legitímne právo na začatie pojednávania pred Európskym súdnym dvorom v súvislosti s legislatívnymi úkonmi, ktoré s ním majú byť podľa Ústavy konzultované, ale tiež umožňuje miestnym a regionálnym orgánom, aby začali pojednávania prostredníctvom národného parlamentu ich členskému štátu, pokiaľ to parlament bude považovať za vhodné. |
| --- | --- |

1.32

Ďalej je toho názoru, že Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu nielen uznáva jeho priame legitímne právo na začatie pojednávania pred Európskym súdnym dvorom v súvislosti s legislatívnymi úkonmi, ktoré s ním majú byť podľa Ústavy konzultované, ale tiež umožňuje miestnym a regionálnym orgánom, aby začali pojednávania prostredníctvom národného parlamentu ich členskému štátu, pokiaľ to parlament bude považovať za vhodné.

| 1.33 | Je toho názoru, že uznanie a uplatnenie zásad subsidiarity a proporcionality na miestnej a regionálnej úrovni, ako stanovuje Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu, predstavuje ďalšiu záruku v oblasti vykonávania kompetencií a že Únia potom bude môcť prijímať rozhodnutia bližšie občanom, a tak im umožní priamo sa zúčastniť európskeho procesu. |
| --- | --- |

1.33

Je toho názoru, že uznanie a uplatnenie zásad subsidiarity a proporcionality na miestnej a regionálnej úrovni, ako stanovuje Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu, predstavuje ďalšiu záruku v oblasti vykonávania kompetencií a že Únia potom bude môcť prijímať rozhodnutia bližšie občanom, a tak im umožní priamo sa zúčastniť európskeho procesu.

| 1.34 | Zastáva názor, že Európska charta miestnej samosprávy je rozhodujúci nástroj, keďže sú v nej ustanovené základy miestnej samosprávy a poskytuje legislatívne záruky pre právomoci miestnych orgánov a pre prideľovanie nevyhnutných zdrojov, poskytuje kritériá a porovnávacie štandardy, ktoré sú spoločné, ale zároveň pružné a viacstranné, pre podporu decentralizácie a demokratického podielu a lepšie začlenenie miestnych a regionálnych orgánov na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

1.34

Zastáva názor, že Európska charta miestnej samosprávy je rozhodujúci nástroj, keďže sú v nej ustanovené základy miestnej samosprávy a poskytuje legislatívne záruky pre právomoci miestnych orgánov a pre prideľovanie nevyhnutných zdrojov, poskytuje kritériá a porovnávacie štandardy, ktoré sú spoločné, ale zároveň pružné a viacstranné, pre podporu decentralizácie a demokratického podielu a lepšie začlenenie miestnych a regionálnych orgánov na medzinárodnej úrovni.

| 1.35 | Okrem toho víta prijatie medzinárodného dohovoru, vychádzajúceho z návrhu Európskej charty regionálnej samosprávy, vypracovaného Kongresom miestnych a regionálnych orgánov Európy, keďže tento návrh definuje samosprávu flexibilnejším spôsobom, ktorý je lepšie prispôsobený množstvu rozličných situácií, na ktorých spočíva regionálna autonómia, najmä demokratická legitimita, inštitucionálna autonómia, primerané financovanie či právne záruky a navyše taký dohovor stimuluje panregionálnu prítomnosť regiónov na úrovni jedného štátu, na úrovni Európy alebo na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

1.35

Okrem toho víta prijatie medzinárodného dohovoru, vychádzajúceho z návrhu Európskej charty regionálnej samosprávy, vypracovaného Kongresom miestnych a regionálnych orgánov Európy, keďže tento návrh definuje samosprávu flexibilnejším spôsobom, ktorý je lepšie prispôsobený množstvu rozličných situácií, na ktorých spočíva regionálna autonómia, najmä demokratická legitimita, inštitucionálna autonómia, primerané financovanie či právne záruky a navyše taký dohovor stimuluje panregionálnu prítomnosť regiónov na úrovni jedného štátu, na úrovni Európy alebo na medzinárodnej úrovni.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV:

| 2.1 | Odporúča, aby členské štáty podporovali opatrenia pre posilňovanie miestnej a regionálnej samosprávy; najmä u tých členských štátov, kde práve prebiehajú reformy takéhoto charakteru, ktoré v tomto zmysle procesy decentralizácie a regionalizácie využívajú. |
| --- | --- |

2.1

Odporúča, aby členské štáty podporovali opatrenia pre posilňovanie miestnej a regionálnej samosprávy; najmä u tých členských štátov, kde práve prebiehajú reformy takéhoto charakteru, ktoré v tomto zmysle procesy decentralizácie a regionalizácie využívajú.

| 2.2 | Vyzýva nové členské štáty, aby využili skúsenosti ostatných štátov Únie a zároveň ich nabáda k tomu, aby si vytvorili vlastný model decentralizácie, ktorý by zohľadnil ich osobitosti. |
| --- | --- |

2.2

Vyzýva nové členské štáty, aby využili skúsenosti ostatných štátov Únie a zároveň ich nabáda k tomu, aby si vytvorili vlastný model decentralizácie, ktorý by zohľadnil ich osobitosti.

| 2.3 | Navrhuje, aby sa uviedla do chodu dynamická stratégia na podporu regionálnej a miestnej samosprávy, pričom by sa zaviedli iniciatívy na zvýšenie povedomia Európskej komisie a členských štátov o výhodách zlučovania cieľov politiky súdržnosti a potreby demokratickej decentralizácie. |
| --- | --- |

2.3

Navrhuje, aby sa uviedla do chodu dynamická stratégia na podporu regionálnej a miestnej samosprávy, pričom by sa zaviedli iniciatívy na zvýšenie povedomia Európskej komisie a členských štátov o výhodách zlučovania cieľov politiky súdržnosti a potreby demokratickej decentralizácie.

| 2.4 | Vyzýva členské štáty, aby dynamicky pokračovali v procese decentralizácie tak, aby tento proces postupne zahrnoval sociálne, hospodárske, administratívne, historické, kultúrne a politické aspekty. |
| --- | --- |

2.4

Vyzýva členské štáty, aby dynamicky pokračovali v procese decentralizácie tak, aby tento proces postupne zahrnoval sociálne, hospodárske, administratívne, historické, kultúrne a politické aspekty.

| 2.5 | Vyzýva členské štáty, aby navrhovali a rozvíjali na báze Charty regionálnej samosprávy flexibilný regionalizačný projekt, ktorý zohľadňuje špecifiká jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

2.5

Vyzýva členské štáty, aby navrhovali a rozvíjali na báze Charty regionálnej samosprávy flexibilný regionalizačný projekt, ktorý zohľadňuje špecifiká jednotlivých členských štátov.

| 2.6 | Vyzýva členské štáty, aby priznali miestnym orgánom právo a skutočnú možnosť riadenia a spravovania väčšiny verejných záležitostí, a aby stanovili, aby miestne orgány mali zhromaždenie, volené v slobodných, tajných, rovnoprávnych, priamych a univerzálnych voľbách, a tiež výkonný orgán, ktorý sa zodpovedá zhromaždeniu. |
| --- | --- |

2.6

Vyzýva členské štáty, aby priznali miestnym orgánom právo a skutočnú možnosť riadenia a spravovania väčšiny verejných záležitostí, a aby stanovili, aby miestne orgány mali zhromaždenie, volené v slobodných, tajných, rovnoprávnych, priamych a univerzálnych voľbách, a tiež výkonný orgán, ktorý sa zodpovedá zhromaždeniu.

| 2.7 | Vyzýva tie členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, k tomu, aby vo svojich príslušných právnych systémoch uznali miestnu a regionálnu samosprávu na najvyššej možnej úrovni a vytvorili tiež nástroje právnej (zákonnej, inštitucionálnej, súdnej) ochrany, a aby pre vykonávanie prenesených kompetencií naplánovali aj potrebné finančné prostriedky. |
| --- | --- |

2.7

Vyzýva tie členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, k tomu, aby vo svojich príslušných právnych systémoch uznali miestnu a regionálnu samosprávu na najvyššej možnej úrovni a vytvorili tiež nástroje právnej (zákonnej, inštitucionálnej, súdnej) ochrany, a aby pre vykonávanie prenesených kompetencií naplánovali aj potrebné finančné prostriedky.

| 2.8 | Zastáva názor, že politickí reprezentanti existujúcich miestnych a regionálnych štruktúr členských štátov by mali byť priamo volení občanmi, alebo niesť politickú zodpovednosť voči volenému zhromaždeniu. |
| --- | --- |

2.8

Zastáva názor, že politickí reprezentanti existujúcich miestnych a regionálnych štruktúr členských štátov by mali byť priamo volení občanmi, alebo niesť politickú zodpovednosť voči volenému zhromaždeniu.

| 2.9 | Vyzýva členské štáty, aby vytvorili vo svojich krajinách potrebné právne nástroje a nástroje vhodné pre zachovanie, vážnosť a podporu jazykovej a kultúrnej mnohorakosti. |
| --- | --- |

2.9

Vyzýva členské štáty, aby vytvorili vo svojich krajinách potrebné právne nástroje a nástroje vhodné pre zachovanie, vážnosť a podporu jazykovej a kultúrnej mnohorakosti.

| 2.10 | Odporúča európskym inštitúciám, aby podporovali územnú decentralizáciu ako základný nástroj pre presadzovanie kultúrnej mnohorakosti. |
| --- | --- |

2.10

Odporúča európskym inštitúciám, aby podporovali územnú decentralizáciu ako základný nástroj pre presadzovanie kultúrnej mnohorakosti.

| 2.11 | Vyzýva členské štáty, aby definovali metódy, potrebné v ich krajine na zaručenie uplatňovania princípov subsidiarity a proporcionality vo vzťahu k EÚ, členským štátom a miestnym či regionálnym orgánom. |
| --- | --- |

2.11

Vyzýva členské štáty, aby definovali metódy, potrebné v ich krajine na zaručenie uplatňovania princípov subsidiarity a proporcionality vo vzťahu k EÚ, členským štátom a miestnym či regionálnym orgánom.

| 2.12 | Vyzýva členské štáty, aby sa pomocou svojich národných, alebo prípadne regionálnych parlamentov zasadili za ochranu miestnej a regionálnej samosprávy, ak dostanú od Európskej komisie v rámci „systému skorého varovania“ legislatívne návrhy, aby vydali argumentmi podporené stanovisko v prospech zachovania princípu subsidiarity. |
| --- | --- |

2.12

Vyzýva členské štáty, aby sa pomocou svojich národných, alebo prípadne regionálnych parlamentov zasadili za ochranu miestnej a regionálnej samosprávy, ak dostanú od Európskej komisie v rámci „systému skorého varovania“ legislatívne návrhy, aby vydali argumentmi podporené stanovisko v prospech zachovania princípu subsidiarity.

| 2.13 | Vyzýva Európsku komisiu, aby zaručila potrebné prostriedky na uľahčenie skutočného zaangažovania zástupcov regionálnych a miestnych orgánov do vypracovania politík od najskoršieho štádia a do zavádzania komunitárnej legislatívy. |
| --- | --- |

2.13

Vyzýva Európsku komisiu, aby zaručila potrebné prostriedky na uľahčenie skutočného zaangažovania zástupcov regionálnych a miestnych orgánov do vypracovania politík od najskoršieho štádia a do zavádzania komunitárnej legislatívy.

| 2.14 | Odporúča Európskej komisii, aby zaviedla potrebné postupy, ktoré sú potrebné pre zaručenia účasti regiónov na vytváraní, schvaľovaní, riadení a vyhodnocovaní štrukturálnych opatrení, ktoré ich ovplyvňujú. |
| --- | --- |

2.14

Odporúča Európskej komisii, aby zaviedla potrebné postupy, ktoré sú potrebné pre zaručenia účasti regiónov na vytváraní, schvaľovaní, riadení a vyhodnocovaní štrukturálnych opatrení, ktoré ich ovplyvňujú.

| 2.15 | Odporúča Európskej únii a členským štátom pri definovaní a zavádzaní miestnej samosprávy brať do úvahy rozmanitosť existujúcich situácií, ako sú napríklad miestne orgány, ich koordinačné miesta, veľkomestské aglomerácie, hlavné mestá, a pod.). |
| --- | --- |

2.15

Odporúča Európskej únii a členským štátom pri definovaní a zavádzaní miestnej samosprávy brať do úvahy rozmanitosť existujúcich situácií, ako sú napríklad miestne orgány, ich koordinačné miesta, veľkomestské aglomerácie, hlavné mestá, a pod.).

| 2.16 | Vyzýva členské štáty, ktoré majú regionálne orgány so zákonodarnými právomocami, aby zintenzívňovali proces politickej decentralizácie pomocou zriaďovania mechanizmov, ktoré týmto regiónom umožnia účinnú účasť na tvorbe rozhodnutí Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.16

Vyzýva členské štáty, ktoré majú regionálne orgány so zákonodarnými právomocami, aby zintenzívňovali proces politickej decentralizácie pomocou zriaďovania mechanizmov, ktoré týmto regiónom umožnia účinnú účasť na tvorbe rozhodnutí Spoločenstva.

| 2.17 | Odporúča spoluprácu medzi významnejšími mestami a nadradenými politicko-administratívnymi jednotkami, pretože ich sféry riadenia hospodárskych, sociálnych a politických záujmov navzájom súvisia a dopĺňajú sa. |
| --- | --- |

2.17

Odporúča spoluprácu medzi významnejšími mestami a nadradenými politicko-administratívnymi jednotkami, pretože ich sféry riadenia hospodárskych, sociálnych a politických záujmov navzájom súvisia a dopĺňajú sa.

| 2.18 | Vyzýva regióny, aby vytvorili s významnejšími mestami trvalý dialóg za účelom spolupráce v otázkach spoločného záujmu kvôli lepšiemu využitiu príležitostí pre participáciu, ktorú ponúka Zmluva o Ústave. |
| --- | --- |

2.18

Vyzýva regióny, aby vytvorili s významnejšími mestami trvalý dialóg za účelom spolupráce v otázkach spoločného záujmu kvôli lepšiemu využitiu príležitostí pre participáciu, ktorú ponúka Zmluva o Ústave.

| 2.19 | Žiada EÚ v rámci dobrého riadenia, aby prispôsobila účasť miestnych a regionálnych orgánov tak, mohli plniť všetky svoje mnohoraké funkcie. |
| --- | --- |

2.19

Žiada EÚ v rámci dobrého riadenia, aby prispôsobila účasť miestnych a regionálnych orgánov tak, mohli plniť všetky svoje mnohoraké funkcie.

| 2.20 | Navrhuje zohľadniť vo svojej vnútornej organizácii mnohorakosť podmienok na regionálnej a miestnej úrovni tak, aby mestá a regióny mohli svoje nové kompetencie, ktoré dostali od Zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu, účinne využívať. |
| --- | --- |

2.20

Navrhuje zohľadniť vo svojej vnútornej organizácii mnohorakosť podmienok na regionálnej a miestnej úrovni tak, aby mestá a regióny mohli svoje nové kompetencie, ktoré dostali od Zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu, účinne využívať.

| 2.21 | Vyzýva členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby ratifikovali Európsku chartu miestnej samosprávy. |
| --- | --- |

2.21

Vyzýva členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby ratifikovali Európsku chartu miestnej samosprávy.

| 2.22 | Vyzýva Európsku úniu, aby prijala uznesenia potrebné pre prijatie Európskej charty miestnej samosprávy do acquis communautaire. |
| --- | --- |

2.22

Vyzýva Európsku úniu, aby prijala uznesenia potrebné pre prijatie Európskej charty miestnej samosprávy do acquis communautaire.

| 2.23 | Vyzýva Radu Európy a členské štáty, aby prijali a ratifikovali návrh Charty regionálnej samosprávy ako medzinárodný dohovor. Charta by tým získala vlastnú právnu hodnotu a ochranu podľa medzinárodného práva. |
| --- | --- |

2.23

Vyzýva Radu Európy a členské štáty, aby prijali a ratifikovali návrh Charty regionálnej samosprávy ako medzinárodný dohovor. Charta by tým získala vlastnú právnu hodnotu a ochranu podľa medzinárodného práva.

| 2.24 | Odporúča zriadiť v rámci Výboru regiónov priebežný systém pre monitorovanie uplatnenia Európskej charty miestnej samosprávy a ďalšieho vývoja návrhu Charty regionálnej samosprávy tak, aby členské štáty mohli miestnu a regionálnu samosprávu vo svojej krajine plne využívať. |
| --- | --- |

2.24

Odporúča zriadiť v rámci Výboru regiónov priebežný systém pre monitorovanie uplatnenia Európskej charty miestnej samosprávy a ďalšieho vývoja návrhu Charty regionálnej samosprávy tak, aby členské štáty mohli miestnu a regionálnu samosprávu vo svojej krajine plne využívať.

| 2.25 | Odporúča inštitúciám Spoločenstva zintenzívniť spoluprácu s Radou Európy, presnejšie povedané s Kongresom európskych miestnych a regionálnych orgánov Európy, v oblastiach spojených s miestnymi a regionálnymi otázkami. |
| --- | --- |

2.25

Odporúča inštitúciám Spoločenstva zintenzívniť spoluprácu s Radou Európy, presnejšie povedané s Kongresom európskych miestnych a regionálnych orgánov Európy, v oblastiach spojených s miestnymi a regionálnymi otázkami.

| 2.26 | Navrhuje ďalej rozvíjať svoju spoluprácu s Kongresom miestnych a regionálnych orgánov Európy a inými nadnárodnými organizáciami, ktoré majú vzťah k miestnej a regionálnej samospráve. |
| --- | --- |

2.26

Navrhuje ďalej rozvíjať svoju spoluprácu s Kongresom miestnych a regionálnych orgánov Európy a inými nadnárodnými organizáciami, ktoré majú vzťah k miestnej a regionálnej samospráve.

V Bruseli 7. júla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 144, 16.5.2001, s. 5.

1

---

| 7.2.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 31/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 31/6

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Štvrtá správa Komisie o občianstve v Únii“ a „Správa Komisie o agentúre základných práv“

(2006/C 31/02)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA štvrtú správu Európskej komisie o občianstve v Únii – 1. mája 2001 – 30. apríla 2004 – (KOM(2004) 695 v konečnom znení),

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie o Agentúre základných práv (KOM(2004) 693 v konečnom znení),

SO ZRETEĽOM NA návrh nariadenia Rady o zriadení Agentúry základných práv Európskej únie (KOM (2005) 280 v konečnom znení),

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie Európskej komisie z 26. októbra 2004, aby sa konzultovala „Štvrtá správa Komisie o občianstve v Únii“ a „Oznámenie Komisie o Agentúre základných práv“, na základe článku 265 ods. 1 Zmluvy o ES,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie Európskej komisie z 30. júna 2005, v súlade s článkom 265 ods. 1 Zmluvy o ES, ktorým žiada výbor o konzultáciu na tému „návrh nariadenia Rady o zriadení Agentúry základných práv“,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie jeho grémia z 15. júna 2004, poveriť komisiu pre ústavné záležitosti a riadenie Európy vypracovaním stanoviska ku „Štvrtej správe Komisie o občianstve v Únii“ a k „Správe Komisie o agentúre základných práv“,

SO ZRETEĽOM NA Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej články 6 a 7, ako aj na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, hlavne na jej druhú časť,

SO ZRETEĽOM NA Zmluvu o Ústave pre Európu, podpísanú 29. októbra 2004, najmä na články I-2, I-9 a I-10, ako aj hlavu VI „Demokratický život v Únii“ prvej časti, na celú druhú časť nazvanú „Charta základných práv“, a článok III-129 tretej časti,

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko k „Procesu vypracovania Charty základných práv Európskej únie“ (CdR 327/1999 fin (1)), jeho uznesenie k návrhu „Charty základných práv Európskej únie“ (CdR 140/2000 fin (2)) a jeho uznesenie k „Schváleniu Charty základných práv Európskej únie“ (CdR 381/2000 fin (3)),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko k „Návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov na voľný pohyb a pobyt na území členských štátov“ (KOM(2001) 257 v konečnom znení – 2001/0111 COD) (CdR 287/2001 fin (4)),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko k „Tretej správe Komisie o občianstve v Únii“ (KOM(2001) 506 v konečnom znení) a „Správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní smernice 94/80/ES, ktorá určuje spôsoby výkonu voličského a voliteľného práva v komunálnych voľbách“ (KOM(2002) 260 v konečnom znení) (CdR 121/2002 fin (5)),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko k „Oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o informačnej a komunikačnej stratégii pre Európsku úniu“ (KOM(2002) 350 v konečnom znení) (CdR 124/2002 fin (6)),

SO ZRETEĽOM NA smernicu 2004/38/ES Európskeho Parlamentu a Rady z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov na voľný pohyb a pobyt na území členských štátov,

SO ZRETEĽOM NA návrh správy výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, o posilňovaní a ochrane základných práv: úloha národných a európskych inštitúcií vrátane Agentúry základných práv (spravodajkyňa: pani Kinga Gál (-LIBE/6/25781),

SO ZRETEĽOM NA správu európskej siete nezávislých odborníkov v oblasti základných práv o stave základných práv v Európskej únii v roku 2003 (CFR-CDF.rapUE.2003),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko (CdR 280/2004 rev.2), ktoré komisia pre ústavné záležitosti a európske riadenie prijala 22. apríla 2005 (spravodajkyňa: pani Claude du GRANRUT, členka regionálneho zastupiteľstva provincie Picardie, zástupkyňa starostu v Senlis (FR/EĽS),

| (1) | KEĎŽE druhá časť Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva založila európske občianstvo; keďže medzi práva, ktoré sa viažu na občianstvo únie patria predovšetkým právo na voľný pohyb a pobyt na území členských štátov, voličské a voliteľné práva v komunálnych voľbách členského štátu, v ktorom má občan trvalý pobyt, využívať ochranu diplomatických a konzulárnych úradov akéhokoľvek členského štátu na území tretej krajiny, kde členská krajina, ktorej je občanom nemá zastupiteľské úrady, zaslať petíciu Európskemu parlamentu a obrátiť sa na európskeho verejného ochrancu práv; keďže Zmluva o Ústave pre Európu potvrdila tieto práva; |
| --- | --- |

(1)

KEĎŽE druhá časť Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva založila európske občianstvo; keďže medzi práva, ktoré sa viažu na občianstvo únie patria predovšetkým právo na voľný pohyb a pobyt na území členských štátov, voličské a voliteľné práva v komunálnych voľbách členského štátu, v ktorom má občan trvalý pobyt, využívať ochranu diplomatických a konzulárnych úradov akéhokoľvek členského štátu na území tretej krajiny, kde členská krajina, ktorej je občanom nemá zastupiteľské úrady, zaslať petíciu Európskemu parlamentu a obrátiť sa na európskeho verejného ochrancu práv; keďže Zmluva o Ústave pre Európu potvrdila tieto práva;

| (2) | KEĎŽE sa občianstvo a základné ľudské práva sa v prvom rade majú uplatňovať v rámci demokratického princípu proximity; keďže v niekoľkých členských štátoch majú orgány miestnej samosprávy významné kompetencie v oblasti vydávania úradných dokumentov, vzdelávania, polície a sociálnej pomoci, bez ktorých nie je možné efektívne uplatňovanie občianstva a účinná ochrana základných práv; |
| --- | --- |

(2)

KEĎŽE sa občianstvo a základné ľudské práva sa v prvom rade majú uplatňovať v rámci demokratického princípu proximity; keďže v niekoľkých členských štátoch majú orgány miestnej samosprávy významné kompetencie v oblasti vydávania úradných dokumentov, vzdelávania, polície a sociálnej pomoci, bez ktorých nie je možné efektívne uplatňovanie občianstva a účinná ochrana základných práv;

| (3) | KEĎŽE Výbor regiónov ako orgán, ktorý zastupuje miestne a regionálne úrady a chráni demokratický princíp proximity v rozhodovacom procese Spoločenstva, považuje uplatňovanie atribútov európskeho občianstva za veľmi dôležité; |
| --- | --- |

(3)

KEĎŽE Výbor regiónov ako orgán, ktorý zastupuje miestne a regionálne úrady a chráni demokratický princíp proximity v rozhodovacom procese Spoločenstva, považuje uplatňovanie atribútov európskeho občianstva za veľmi dôležité;

| (4) | KEĎŽE občianstvo v Únii nenahrádza národné občianstvo, ale prináša výhodu pre občanov, ktorí ako slobodné osoby, ktoré majú zodpovednosť a zároveň ochranu, ako i na základe toho, že jednotný trh a politika solidarity podporovaná štrukturálnymi fondmi prinášajú pozitívne účinky na ekonomiku členských štátov Európskej únie a na blaho ich príslušníkov; |
| --- | --- |

(4)

KEĎŽE občianstvo v Únii nenahrádza národné občianstvo, ale prináša výhodu pre občanov, ktorí ako slobodné osoby, ktoré majú zodpovednosť a zároveň ochranu, ako i na základe toho, že jednotný trh a politika solidarity podporovaná štrukturálnymi fondmi prinášajú pozitívne účinky na ekonomiku členských štátov Európskej únie a na blaho ich príslušníkov;

| (5) | KEĎŽE efektívnosť ochrany a podpory základných práv je základom každej demokracie a je aj nevyhnutnou podmienkou pre vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- |

(5)

KEĎŽE efektívnosť ochrany a podpory základných práv je základom každej demokracie a je aj nevyhnutnou podmienkou pre vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

| (6) | KEĎŽE začlenenie Charty základných práv Európskej únie do Zmluvy o Ústave pre Európu posilňuje právne záväzky EÚ zabezpečovať, v rámci svojich kompetencií, presadzovanie/uplatňovanie základných práv vo všetkých príslušných oblastiach politiky; |
| --- | --- |

(6)

KEĎŽE začlenenie Charty základných práv Európskej únie do Zmluvy o Ústave pre Európu posilňuje právne záväzky EÚ zabezpečovať, v rámci svojich kompetencií, presadzovanie/uplatňovanie základných práv vo všetkých príslušných oblastiach politiky;

| (7) | KEĎŽE je nevyhnutné zabezpečiť uplatňovanie týchto práv občanmi EÚ na celom území Európskej únie, |
| --- | --- |

(7)

KEĎŽE je nevyhnutné zabezpečiť uplatňovanie týchto práv občanmi EÚ na celom území Európskej únie,

jednomyseľne prijal nasledovné stanovisko na svojom 60. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 6. a 7. júla 2005 (schôdza zo 6. júla 2005):

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

1.1   Pripomienky ku štvrtej správe Komisie o občianstve v Európskej únii

| 1.1.1 | ďakuje Európskej komisii za jej žiadosť, ktorá odpovedá na jeho požiadavku a predstavuje užitočný precedens, ktorý kompenzuje chýbajúci právny základ v zmluvách, ktoré v súčasnosti platia (článok 22 Konsolidovaných zmlúv) ako i v Zmluve o Ústave pre Európu (článok III-129), |
| --- | --- |

1.1.1

ďakuje Európskej komisii za jej žiadosť, ktorá odpovedá na jeho požiadavku a predstavuje užitočný precedens, ktorý kompenzuje chýbajúci právny základ v zmluvách, ktoré v súčasnosti platia (článok 22 Konsolidovaných zmlúv) ako i v Zmluve o Ústave pre Európu (článok III-129),

| 1.1.2 | víta zaradenie Charty základných práv, ktorá kladie človeka do centra európskeho projektu a ktorá obsahuje zvláštnu kapitolu o občianstve, do Zmluvy o Ústave pre Európu, ktorá jej udeľuje náležitú záväznú právnu silu; v budúcnosti umožní občanom všetkých členských štátov mať rovné európske občianstvo tým, že získa nové práva a vyjadrí tak príslušnosť k tomuto novému spoločenstvu, ktoré Európska únia predstavuje, |
| --- | --- |

1.1.2

víta zaradenie Charty základných práv, ktorá kladie človeka do centra európskeho projektu a ktorá obsahuje zvláštnu kapitolu o občianstve, do Zmluvy o Ústave pre Európu, ktorá jej udeľuje náležitú záväznú právnu silu; v budúcnosti umožní občanom všetkých členských štátov mať rovné európske občianstvo tým, že získa nové práva a vyjadrí tak príslušnosť k tomuto novému spoločenstvu, ktoré Európska únia predstavuje,

| 1.1.3 | konštatuje, že občania ešte stále nechápu celkom takto uznané práva v Charte, dopĺňajúce práva stanovené Zmluvou o Ústave, a týkajúce sa ich každodenného života, |
| --- | --- |

1.1.3

konštatuje, že občania ešte stále nechápu celkom takto uznané práva v Charte, dopĺňajúce práva stanovené Zmluvou o Ústave, a týkajúce sa ich každodenného života,

| 1.1.4 | víta celkový obsah štvrtej správy Komisie o občianstve v Únii a uvedomuje si pozitívny vývoj, ktorý sa dosiahol v otázke uplatňovania európskeho občianstva a základných ľudských práv, ktoré naň nadväzujú, |
| --- | --- |

1.1.4

víta celkový obsah štvrtej správy Komisie o občianstve v Únii a uvedomuje si pozitívny vývoj, ktorý sa dosiahol v otázke uplatňovania európskeho občianstva a základných ľudských práv, ktoré naň nadväzujú,

| 1.1.5 | poznamenáva, že článok I-10 Zmluvy o Ústave preberá a vytvára syntézu článkov 17 a 22 Zmluvy o ES a objasňuje uplatňovanie práva voľného pohybu a pobytu, práva voliť a byť zvolený vo voľbách do Európskeho parlamentu a v komunálnych voľbách, a rozširuje právo komunikovať vo svojom rodnom jazyku, ktoré sa doteraz uplatňovalo iba v inštitúciách Únie, a ktoré sa odteraz bude používať aj v jej konzultačných orgánoch, |
| --- | --- |

1.1.5

poznamenáva, že článok I-10 Zmluvy o Ústave preberá a vytvára syntézu článkov 17 a 22 Zmluvy o ES a objasňuje uplatňovanie práva voľného pohybu a pobytu, práva voliť a byť zvolený vo voľbách do Európskeho parlamentu a v komunálnych voľbách, a rozširuje právo komunikovať vo svojom rodnom jazyku, ktoré sa doteraz uplatňovalo iba v inštitúciách Únie, a ktoré sa odteraz bude používať aj v jej konzultačných orgánoch,

| 1.1.6 | víta začatie dialógu medzi občanmi a zástupcami miestnych a regionálnych úradov, hlavne preto, že je potrebné, aby občania získali informácie o právach, ktoré pre nich vyplývajú z uplatňovania spomínaných práv miestnymi a regionálnymi orgánmi, |
| --- | --- |

1.1.6

víta začatie dialógu medzi občanmi a zástupcami miestnych a regionálnych úradov, hlavne preto, že je potrebné, aby občania získali informácie o právach, ktoré pre nich vyplývajú z uplatňovania spomínaných práv miestnymi a regionálnymi orgánmi,

| 1.1.7 | ľutuje, že vo štvrtej správe Európskej komisie, ktorá spomína úsilie vychovávať mladých ľudí tak, aby získali dostatočné schopnosti stať sa aktívne občanmi Európy, nie je zmienka o úlohe regionálnych a miestnych orgánov, ktoré sú v niektorých európskych členských štátoch zodpovedné aj za oblasť vzdelávania, |
| --- | --- |

1.1.7

ľutuje, že vo štvrtej správe Európskej komisie, ktorá spomína úsilie vychovávať mladých ľudí tak, aby získali dostatočné schopnosti stať sa aktívne občanmi Európy, nie je zmienka o úlohe regionálnych a miestnych orgánov, ktoré sú v niektorých európskych členských štátoch zodpovedné aj za oblasť vzdelávania,

| 1.1.8 | s uspokojením konštatuje, že právo na voľný pohyb a pobyt sa vyvíja vďaka smernici o práve občanov Únie a členov ich rodín voľne sa pohybovať a bývať na území členských štátov, čo predstavuje významný pokrok a prináša regulačné objasnenie, ktoré sa bude musieť preniesť do národného práva do 20. apríla 2006, |
| --- | --- |

1.1.8

s uspokojením konštatuje, že právo na voľný pohyb a pobyt sa vyvíja vďaka smernici o práve občanov Únie a členov ich rodín voľne sa pohybovať a bývať na území členských štátov, čo predstavuje významný pokrok a prináša regulačné objasnenie, ktoré sa bude musieť preniesť do národného práva do 20. apríla 2006,

| 1.1.9 | ľutuje však, že neexistuje zmienka o zodpovednostiach miestnych úradov za prijímanie a vybavovanie ďalších formalít pre európskych občanov v prijímajúcom členskom štáte, tak vo chvíli ich príchodu, ako i počas ich pobytu, vrátane situácií, keď sa zmení ich situácia alebo situácia ich rodiny, a kedy je treba overiť, pokiaľ je to potrebné, ich registráciu, ich finančné zdroje z odbornej činnosti alebo iné zdroje, ich ubytovanie, ich právo na sociálne poistenie počas prvých piatich rokov pobytu, |
| --- | --- |

1.1.9

ľutuje však, že neexistuje zmienka o zodpovednostiach miestnych úradov za prijímanie a vybavovanie ďalších formalít pre európskych občanov v prijímajúcom členskom štáte, tak vo chvíli ich príchodu, ako i počas ich pobytu, vrátane situácií, keď sa zmení ich situácia alebo situácia ich rodiny, a kedy je treba overiť, pokiaľ je to potrebné, ich registráciu, ich finančné zdroje z odbornej činnosti alebo iné zdroje, ich ubytovanie, ich právo na sociálne poistenie počas prvých piatich rokov pobytu,

| 1.1.10 | všíma si, že smernica tiež predvída, že v prípade úmrtia, odchodu alebo odlúčenia majú členovia rodiny právo na samostatný pobyt a členovia VR uvítali skuotčnosť, že v súlade so stanoviskom, ktoré VR poskytol k tomuto návrhu smernice 21. novembra 2002 (CdR 121/2002 fin), boli do definície o „členoch rodiny“ zaradení nezosobášení partneri, ktorí majú v pôvodnom členskom štáte štatút rovnocenný so štatútom zosobášených partnerov, |
| --- | --- |

1.1.10

všíma si, že smernica tiež predvída, že v prípade úmrtia, odchodu alebo odlúčenia majú členovia rodiny právo na samostatný pobyt a členovia VR uvítali skuotčnosť, že v súlade so stanoviskom, ktoré VR poskytol k tomuto návrhu smernice 21. novembra 2002 (CdR 121/2002 fin), boli do definície o „členoch rodiny“ zaradení nezosobášení partneri, ktorí majú v pôvodnom členskom štáte štatút rovnocenný so štatútom zosobášených partnerov,

| 1.1.11 | domnieva sa, že toto opatrenie je určite opodstatnené, ale vyplýva z neho riziko, že miestne orgány a orgány územného celku, kde táto rodina žije, budú musieť znášať náklady na sociálnu podporu, s čím európsky zákonodarca nepočítal a navrhuje preto, aby sa počas dvojročného obdobia zavádzania tejto smernice vyriešili rôzne problémy s ňou súvisiace, |
| --- | --- |

1.1.11

domnieva sa, že toto opatrenie je určite opodstatnené, ale vyplýva z neho riziko, že miestne orgány a orgány územného celku, kde táto rodina žije, budú musieť znášať náklady na sociálnu podporu, s čím európsky zákonodarca nepočítal a navrhuje preto, aby sa počas dvojročného obdobia zavádzania tejto smernice vyriešili rôzne problémy s ňou súvisiace,

| 1.1.12 | súhlasí so zjednodušením procedúr, ktoré sa aplikujú pri repatriácii telesných pozostatkov príslušníka Spoločenstiev, ktorý zomrel v inom členskom štáte a domnieva sa, že na základe skutočnosti, že komúny sú často zodpovedné za pochovanie alebo spopolnenie mŕtvych osôb, by mal byť v čo najširšom meradle zapojený do procesu prípravy príslušného dokumentu Európskej komisie, |
| --- | --- |

1.1.12

súhlasí so zjednodušením procedúr, ktoré sa aplikujú pri repatriácii telesných pozostatkov príslušníka Spoločenstiev, ktorý zomrel v inom členskom štáte a domnieva sa, že na základe skutočnosti, že komúny sú často zodpovedné za pochovanie alebo spopolnenie mŕtvych osôb, by mal byť v čo najširšom meradle zapojený do procesu prípravy príslušného dokumentu Európskej komisie,

| 1.1.13 | pripomína, že časť III Zmluvy o Ústave ustanovuje podmienky fungovania vnútorného trhu a slobody usadiť sa pre pracovníkov v rámci EÚ, čím im zabezpečujú právo na prácu a preto budú obmedzenia uplatňované v národných legislatívach musieť byť eliminované a ekonomické a sociálne práva zosúladené, |
| --- | --- |

1.1.13

pripomína, že časť III Zmluvy o Ústave ustanovuje podmienky fungovania vnútorného trhu a slobody usadiť sa pre pracovníkov v rámci EÚ, čím im zabezpečujú právo na prácu a preto budú obmedzenia uplatňované v národných legislatívach musieť byť eliminované a ekonomické a sociálne práva zosúladené,

| 1.1.14 | poznamenáva, že aj keď sa stalo právo voliť a byť volený v európskych voľbách európskych občanom v členských štátoch, kde bývajú, mravnou zásadou, úsilie v oblasti informovanosti a výchovná činnosť, ktorá sa vynaložila pri príležitosti volieb v roku 2004 sa musí prehĺbiť a zároveň konštatuje, že ani účasť v komunálnych voľbách nebola bez problémov, |
| --- | --- |

1.1.14

poznamenáva, že aj keď sa stalo právo voliť a byť volený v európskych voľbách európskych občanom v členských štátoch, kde bývajú, mravnou zásadou, úsilie v oblasti informovanosti a výchovná činnosť, ktorá sa vynaložila pri príležitosti volieb v roku 2004 sa musí prehĺbiť a zároveň konštatuje, že ani účasť v komunálnych voľbách nebola bez problémov,

| 1.1.15 | v zásade súhlasí s tým, aby sa občania Únie mohli zúčastniť v národných voľbách, ale domnieva sa, že nie je jeho úlohou navrhovať okolnosti tejto účasti; taktiež súhlasí s účasťou občanov Únie v regionálnych voľbách a je pripravený preskúmať podmienky ich účasti, čo predpokladá stanovenie minimálnej doby pobytu a identifikovanie náležitej „regionálnej“ úrovne pre každý členský štát; |
| --- | --- |

1.1.15

v zásade súhlasí s tým, aby sa občania Únie mohli zúčastniť v národných voľbách, ale domnieva sa, že nie je jeho úlohou navrhovať okolnosti tejto účasti; taktiež súhlasí s účasťou občanov Únie v regionálnych voľbách a je pripravený preskúmať podmienky ich účasti, čo predpokladá stanovenie minimálnej doby pobytu a identifikovanie náležitej „regionálnej“ úrovne pre každý členský štát;

| 1.1.16 | víta rozvoj politických strán na európskej úrovni, ale s poľutovaním konštatuje, že nebol poverený vypracovať stanovisko k návrhu právneho nariadenia o štatúte a o financovaní politických strán na európskej úrovni, uplatňovaného podľa druhého odseku článku 191 Zmluvy o ES (7), |
| --- | --- |

1.1.16

víta rozvoj politických strán na európskej úrovni, ale s poľutovaním konštatuje, že nebol poverený vypracovať stanovisko k návrhu právneho nariadenia o štatúte a o financovaní politických strán na európskej úrovni, uplatňovaného podľa druhého odseku článku 191 Zmluvy o ES (7),

| 1.1.17 | teší sa, že sa urobil pokrok v oblasti petícií, adresovaných Európskemu parlamentu alebo európskemu verejnému ochrancovi práv, ale zaujíma ho počet petícií, ktoré nespadli do ich kompetencie, a ktoré nebolo možné dosledovať, |
| --- | --- |

1.1.17

teší sa, že sa urobil pokrok v oblasti petícií, adresovaných Európskemu parlamentu alebo európskemu verejnému ochrancovi práv, ale zaujíma ho počet petícií, ktoré nespadli do ich kompetencie, a ktoré nebolo možné dosledovať,

1.2   Pripomienky k agentúre základných práv

| 1.2.1 | rád by poskytol stanovisko k oblasti činnosti, úlohám, geografickom rozsahu ako i štruktúre tohto nového orgánu, ktorého cieľom nie je iba chrániť, ale aj podporovať základné ľudské práva všetkých občanov súčasných a budúcich členských štátov Európskej únie, |
| --- | --- |

1.2.1

rád by poskytol stanovisko k oblasti činnosti, úlohám, geografickom rozsahu ako i štruktúre tohto nového orgánu, ktorého cieľom nie je iba chrániť, ale aj podporovať základné ľudské práva všetkých občanov súčasných a budúcich členských štátov Európskej únie,

| 1.2.2 | domnieva sa, že agentúra by mala dostať dostatok materiálnych aj intelektuálnych prostriedkov na to, aby vykonávala svoje úlohy úplne nezávisle, |
| --- | --- |

1.2.2

domnieva sa, že agentúra by mala dostať dostatok materiálnych aj intelektuálnych prostriedkov na to, aby vykonávala svoje úlohy úplne nezávisle,

| 1.2.3 | myslí si, že oblasť činnosti agentúry sa musí sústrediť na uplatňovanie práva Únie, Charty základných práv, ktorá je teraz súčasťou Zmluvy o Ústave, a ustanovení pre jej uplatňovanie, stanovených na ochranu a podporu práv, nadväzujúcich na európske občianstvo, |
| --- | --- |

1.2.3

myslí si, že oblasť činnosti agentúry sa musí sústrediť na uplatňovanie práva Únie, Charty základných práv, ktorá je teraz súčasťou Zmluvy o Ústave, a ustanovení pre jej uplatňovanie, stanovených na ochranu a podporu práv, nadväzujúcich na európske občianstvo,

| 1.2.4 | želá si, aby pokryla bez výnimky všetky formy diskriminácie, ktoré sú v Charte uvedené, obzvlášť diskrimináciu národných menšín a zdôrazňuje, že by mala byť obzvlášť ostražitá v takých situáciách, v ktorých sa neustále porušujú základné práva, |
| --- | --- |

1.2.4

želá si, aby pokryla bez výnimky všetky formy diskriminácie, ktoré sú v Charte uvedené, obzvlášť diskrimináciu národných menšín a zdôrazňuje, že by mala byť obzvlášť ostražitá v takých situáciách, v ktorých sa neustále porušujú základné práva,

| 1.2.5 | myslí si, že prvoradým poslaním agentúry musí zostať úloha, aby zhromažďovala a analyzovala informácie, založené na nezávislej a dôveryhodnej metodológii a na znaleckých posudkoch, |
| --- | --- |

1.2.5

myslí si, že prvoradým poslaním agentúry musí zostať úloha, aby zhromažďovala a analyzovala informácie, založené na nezávislej a dôveryhodnej metodológii a na znaleckých posudkoch,

| 1.2.6 | je toho názoru, že agentúra musí mať právomoc navrhovať tak negatívne ako i pozitívne doporučenia inštitúciám Únie a to vo vzťahu k ich zákonodarnej ako i právnej zodpovednosti tak, ako to bolo navrhnuté, |
| --- | --- |

1.2.6

je toho názoru, že agentúra musí mať právomoc navrhovať tak negatívne ako i pozitívne doporučenia inštitúciám Únie a to vo vzťahu k ich zákonodarnej ako i právnej zodpovednosti tak, ako to bolo navrhnuté,

| 1.2.7 | myslí si, že agentúra by mala fungovať ako zastrešujúci orgán s horizontálnymi právomocami a mala by byť schopná vytvárať kultúru založenú na základných právach v rámci Európskej únie, jej členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov, a že by k nej mali byť pripojené aj všetky špecializované orgány týkajúce sa základných práv, ako napríklad Inštitút pre rovnosť pohlaví, |
| --- | --- |

1.2.7

myslí si, že agentúra by mala fungovať ako zastrešujúci orgán s horizontálnymi právomocami a mala by byť schopná vytvárať kultúru založenú na základných právach v rámci Európskej únie, jej členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov, a že by k nej mali byť pripojené aj všetky špecializované orgány týkajúce sa základných práv, ako napríklad Inštitút pre rovnosť pohlaví,

| 1.2.8 | domnieva sa, že dosah štúdií agentúry by sa mal obmedziť na územie členských štátov Únie ako i na kandidátske a pridružené krajiny, keďže rozšírenie na tretie štáty, v oblasti pôsobnosti PESC, by viedlo k znásobeniu jej úloh a nevytváralo by žiadnu pridanú hodnotu vo vzťahu k existujúcim medzinárodným ustanoveniam, hlavne tým, ktoré sa týkajú Organizácie spojených národov, |
| --- | --- |

1.2.8

domnieva sa, že dosah štúdií agentúry by sa mal obmedziť na územie členských štátov Únie ako i na kandidátske a pridružené krajiny, keďže rozšírenie na tretie štáty, v oblasti pôsobnosti PESC, by viedlo k znásobeniu jej úloh a nevytváralo by žiadnu pridanú hodnotu vo vzťahu k existujúcim medzinárodným ustanoveniam, hlavne tým, ktoré sa týkajú Organizácie spojených národov,

| 1.2.9 | napriek tomu však pripomína, že je potrebné, aby v rámci zabezpečenia efektivity agentúra vypracovala svoj pracovný program a stanovila priority, |
| --- | --- |

1.2.9

napriek tomu však pripomína, že je potrebné, aby v rámci zabezpečenia efektivity agentúra vypracovala svoj pracovný program a stanovila priority,

| 1.2.10 | podporuje návrh, v ktorom sa hovorí, že agentúra by mala spolupracovať s Radou Európy, národnými inštitúciami na podporu a ochranu ľudských práv a sieťou nezávislých odborníkov, avšak nemala by vypracovávať správy o jednotlivých krajinách, |
| --- | --- |

1.2.10

podporuje návrh, v ktorom sa hovorí, že agentúra by mala spolupracovať s Radou Európy, národnými inštitúciami na podporu a ochranu ľudských práv a sieťou nezávislých odborníkov, avšak nemala by vypracovávať správy o jednotlivých krajinách,

| 1.2.11 | nebol by proti tomu, aby sa od agentúry žiadala štúdia v rámci uplatňovania článku 7 Zmluvy o EÚ, ktorý bol prevzatý do článku I-59 Zmluvy o Ústave, to znamená v prípade, že členský štát vážne a stále porušuje princípy, na ktorých sa Európska únia zakladá, a to v prípade, ak ju o to výslovne požiada Rada, Európsky parlament alebo Komisia. Táto štúdia by nemala byť vypracovaná z iniciatívy agentúry. |
| --- | --- |

1.2.11

nebol by proti tomu, aby sa od agentúry žiadala štúdia v rámci uplatňovania článku 7 Zmluvy o EÚ, ktorý bol prevzatý do článku I-59 Zmluvy o Ústave, to znamená v prípade, že členský štát vážne a stále porušuje princípy, na ktorých sa Európska únia zakladá, a to v prípade, ak ju o to výslovne požiada Rada, Európsky parlament alebo Komisia. Táto štúdia by nemala byť vypracovaná z iniciatívy agentúry.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

2.1   Európske občianstvo

| 2.1.1 | odporúča začleniť Chartu základných práv do komunikačnej kampane k Zmluve o Ústave pre Európu, a do tejto činnosti zapojiť regionálne a miestne orgány, ktoré sú schopné osloviť všetkých občanov, a ktoré sú zodpovedné za uplatňovanie každodenných práv, ktoré sú v charte obsiahnuté, |
| --- | --- |

2.1.1

odporúča začleniť Chartu základných práv do komunikačnej kampane k Zmluve o Ústave pre Európu, a do tejto činnosti zapojiť regionálne a miestne orgány, ktoré sú schopné osloviť všetkých občanov, a ktoré sú zodpovedné za uplatňovanie každodenných práv, ktoré sú v charte obsiahnuté,

| 2.1.2 | navrhuje, aby sa do postupov zameraných na zaručenie voľného pohybu občanov Únie zapojili regionálne a miestne úrady, aby sa uľahčila ich integrácia v štáte, kde majú trvalý pobyt, |
| --- | --- |

2.1.2

navrhuje, aby sa do postupov zameraných na zaručenie voľného pohybu občanov Únie zapojili regionálne a miestne úrady, aby sa uľahčila ich integrácia v štáte, kde majú trvalý pobyt,

| 2.1.3 | navrhuje, aby boli podporované ekonomické a sociálne práva európskych občanov hľadaním spôsobu, ako zosúladiť tieto práva na celom území Únie a aby sa spolu s regionálnymi a miestnymi orgánmi dbalo na to, aby sa predišlo všetkým formám diskriminácie, |
| --- | --- |

2.1.3

navrhuje, aby boli podporované ekonomické a sociálne práva európskych občanov hľadaním spôsobu, ako zosúladiť tieto práva na celom území Únie a aby sa spolu s regionálnymi a miestnymi orgánmi dbalo na to, aby sa predišlo všetkým formám diskriminácie,

| 2.1.4 | vyzýva, aby sa s jeho pomocou predchádzalo problémom, ktoré vznikajú pri zavádzaní práva na autonómny pobyt pre členov rodiny príslušníka Európskej únie, ktorý sídli v inom členskom štáte po jeho odchode, úmrtí alebo odlúčení od druha, týkajúce sa hlavne sociálnej ochrany a práva na prácu pre členov tejto rodiny, |
| --- | --- |

2.1.4

vyzýva, aby sa s jeho pomocou predchádzalo problémom, ktoré vznikajú pri zavádzaní práva na autonómny pobyt pre členov rodiny príslušníka Európskej únie, ktorý sídli v inom členskom štáte po jeho odchode, úmrtí alebo odlúčení od druha, týkajúce sa hlavne sociálnej ochrany a práva na prácu pre členov tejto rodiny,

| 2.1.5 | žiada, aby boli aj predstavitelia správnych celkov zapojení do vypracovania európskeho nástroja na zjednodušenie procedúr, ktoré sa uplatňujú pri repatriácii telesných pozostatkov príslušníka Spoločenstva, zosnulého v inom členskom štáte, |
| --- | --- |

2.1.5

žiada, aby boli aj predstavitelia správnych celkov zapojení do vypracovania európskeho nástroja na zjednodušenie procedúr, ktoré sa uplatňujú pri repatriácii telesných pozostatkov príslušníka Spoločenstva, zosnulého v inom členskom štáte,

| 2.1.6 | navrhuje vypracovanie odporúčania zameraného na podporu výchovy k európskemu občianstvu na školách. Bola by to aktivita, kde by Európska komisia zohrávala poprednú úlohu a do ktorej by bolo treba zapojiť aj zástupcov miestnych a regionálnych orgánov, zodpovedných za výchovu, |
| --- | --- |

2.1.6

navrhuje vypracovanie odporúčania zameraného na podporu výchovy k európskemu občianstvu na školách. Bola by to aktivita, kde by Európska komisia zohrávala poprednú úlohu a do ktorej by bolo treba zapojiť aj zástupcov miestnych a regionálnych orgánov, zodpovedných za výchovu,

| 2.1.7 | odporúča, aby iniciatívy ako „Európsky rok občianstva prostredníctvom vzdelávania“ boli dotované z primerane vysokej rozpočtovej položky, umožňujúcej uskutočňovať aktivity ako na európskej tak i na regionálnej a miestnej úrovni, |
| --- | --- |

2.1.7

odporúča, aby iniciatívy ako „Európsky rok občianstva prostredníctvom vzdelávania“ boli dotované z primerane vysokej rozpočtovej položky, umožňujúcej uskutočňovať aktivity ako na európskej tak i na regionálnej a miestnej úrovni,

| 2.1.8 | odporúča rozšíriť politické práva európskych občanov a podnietiť diskusiu o možnosti poskytnúť príslušníkom Spoločenstva právo voliť a byť zvolení v regionálnych a národných voľbách na území členského štátu, kde majú trvalé bydlisko, |
| --- | --- |

2.1.8

odporúča rozšíriť politické práva európskych občanov a podnietiť diskusiu o možnosti poskytnúť príslušníkom Spoločenstva právo voliť a byť zvolení v regionálnych a národných voľbách na území členského štátu, kde majú trvalé bydlisko,

| 2.1.9 | odporúča, aby nebolo automaticky neudeľované právo voliť a byť volení v členskom štáte trvalého bydliska pre občanov – príslušníkov zmluvných strán krajín Európskeho hospodárskeho priestoru, |
| --- | --- |

2.1.9

odporúča, aby nebolo automaticky neudeľované právo voliť a byť volení v členskom štáte trvalého bydliska pre občanov – príslušníkov zmluvných strán krajín Európskeho hospodárskeho priestoru,

| 2.1.10 | navrhuje, aby sa stanovili postupy, ktoré umožnia Európskemu parlamentu alebo európskemu verejnému ochrancovi práv, ak dostanú petíciu alebo sťažnosť, ktorá nespadá do rámca ich kompetencií, aby takéto požiadavky vrátili jednému alebo druhému úradu (napríklad národnému verejnému ochrancovi práv tam, kde existuje, alebo priamo regionálnym a miestnym úradom). |
| --- | --- |

2.1.10

navrhuje, aby sa stanovili postupy, ktoré umožnia Európskemu parlamentu alebo európskemu verejnému ochrancovi práv, ak dostanú petíciu alebo sťažnosť, ktorá nespadá do rámca ich kompetencií, aby takéto požiadavky vrátili jednému alebo druhému úradu (napríklad národnému verejnému ochrancovi práv tam, kde existuje, alebo priamo regionálnym a miestnym úradom).

2.2   Agentúra základných práv

| 2.2.1 | odporúča, aby budúca agentúra pre základné práva dostala materiálne aj intelektuálne prostriedky takého charakteru, že bude schopná dosiahnuť tak svoju účinnosť ako i nezávislosť, |
| --- | --- |

2.2.1

odporúča, aby budúca agentúra pre základné práva dostala materiálne aj intelektuálne prostriedky takého charakteru, že bude schopná dosiahnuť tak svoju účinnosť ako i nezávislosť,

| 2.2.2 | navrhuje, aby sa činnosť agentúry obmedzila na uplatňovanie základných práv, ktoré sú uvedené v charte a za podmienok uvedených v článku II-112 Zmluvy o Ústave, |
| --- | --- |

2.2.2

navrhuje, aby sa činnosť agentúry obmedzila na uplatňovanie základných práv, ktoré sú uvedené v charte a za podmienok uvedených v článku II-112 Zmluvy o Ústave,

| 2.2.3 | odporúča, aby agentúra fungovala ako zastrešujúca sieť schopná vytvárať kultúru založenú na základných právach v rámci Európskej únie, jej členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov, a že by k nej mali byť pripojené aj všetky špecializované orgány týkajúce sa základných práv; ďalej odporúča, aby agentúre jej štruktúra umožňovala reagovať na rôzne aspekty základných práv, a aby vypracovala ročný alebo viacročný program na zabezpečenie efektívneho fungovania, |
| --- | --- |

2.2.3

odporúča, aby agentúra fungovala ako zastrešujúca sieť schopná vytvárať kultúru založenú na základných právach v rámci Európskej únie, jej členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov, a že by k nej mali byť pripojené aj všetky špecializované orgány týkajúce sa základných práv; ďalej odporúča, aby agentúre jej štruktúra umožňovala reagovať na rôzne aspekty základných práv, a aby vypracovala ročný alebo viacročný program na zabezpečenie efektívneho fungovania,

| 2.2.4 | žiada, aby sa agentúra, okrem funkcie nezávislého spoľahlivého orgánu na zbieranie a vyhodnocovanie údajov s cieľom vypracovať odporúčania pre európske inštitúcie vrátane Súdneho dvora, zapojila aj do zavádzania politiky výchovy a komunikácie o základných ľudských právach, |
| --- | --- |

2.2.4

žiada, aby sa agentúra, okrem funkcie nezávislého spoľahlivého orgánu na zbieranie a vyhodnocovanie údajov s cieľom vypracovať odporúčania pre európske inštitúcie vrátane Súdneho dvora, zapojila aj do zavádzania politiky výchovy a komunikácie o základných ľudských právach,

| 2.2.5 | navrhuje, aby sa ohraničil priestor účinnosti agentúry na členské štáty Európskej únie, |
| --- | --- |

2.2.5

navrhuje, aby sa ohraničil priestor účinnosti agentúry na členské štáty Európskej únie,

| 2.2.6 | vyzýva budúcu európsku agentúru, aby nadviazala vzťahy s Radou Európy, národnými orgánmi a mimovládnymi organizáciami na ochranu základných práv, a sieťou nezávislých odborníkov, ale aj s regionálnymi a miestnymi orgánmi, ktoré sú schopné svojim špecifickým prístupom prispieť k zjednodušeniu práce; a aby predkladala ročné správy o stave základných práv v Európskej únii, |
| --- | --- |

2.2.6

vyzýva budúcu európsku agentúru, aby nadviazala vzťahy s Radou Európy, národnými orgánmi a mimovládnymi organizáciami na ochranu základných práv, a sieťou nezávislých odborníkov, ale aj s regionálnymi a miestnymi orgánmi, ktoré sú schopné svojim špecifickým prístupom prispieť k zjednodušeniu práce; a aby predkladala ročné správy o stave základných práv v Európskej únii,

| 2.2.7 | navrhuje, aby agentúra konala prísne v súlade s článkom 7 Zmluvy o EÚ, ktorý bol prevzatý do článku I-59 Zmluvy o Ústave, t. j. v prípade, ak ju o to výslovne požiada Rada, Európsky parlament alebo Európska komisia, |
| --- | --- |

2.2.7

navrhuje, aby agentúra konala prísne v súlade s článkom 7 Zmluvy o EÚ, ktorý bol prevzatý do článku I-59 Zmluvy o Ústave, t. j. v prípade, ak ju o to výslovne požiada Rada, Európsky parlament alebo Európska komisia,

| 2.2.8 | žiada, aby sa v správnej rade budúcej európskej agentúry naplánovala účasť zástupcov regionálnych a miestnych orgánov. |
| --- | --- |

2.2.8

žiada, aby sa v správnej rade budúcej európskej agentúry naplánovala účasť zástupcov regionálnych a miestnych orgánov.

V Bruseli 6. júla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 156, 6.6.2000, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES C 22, 24.1.2001, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES C 144, 16.5.2001, s. 42.

3

(4)  Ú. v. ES C 192, 12.8.2002, s. 17.

4

(5)  Ú. v. ES C 73, 26.3.2003, s. 64.

5

(6)  Ú. v. ES C 73, 26.3.2003, s. 46.

6

(7)  Článok 191 Zmluvy o ES, upravený Zmluvou z Nice výslovne uvádza: „Politické strany na európskej úrovni majú význam ako faktor integrácie v Únii. Prispievajú k formovaniu európskeho vedomia a k vyjadreniu politickej vôle občanov v Únii“. Tieto ustanovenia sú prevzaté v 4 článku I-46 Zmluvy o Ústave.

7

---

| 7.2.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 31/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 31/11

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Odporúčanie Európskej komisie o postupe Turecka k pristúpeniu“

(2006/C 31/03)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: „Odporúčanie Európskej komisie o postupe Turecka k pristúpeniu“ (KOM(2004) 656 v konečnom znení);

so zreteľom na rozhodnutie Komisie z 29. novembra 2004 požiadať Výbor regiónov o stanovisko k tejto téme podľa článku 265 odsek 1 Zmluvy o založení ES;

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 28. septembra 2004 poveriť Komisiu pre vonkajšie vzťahy vypracovaním tohto stanoviska;

so zreteľom na závery rozhodnutia predsedníctva Európskej rady zo 17. decembra 2004, v ktorých sa stanovuje začatie prístupových rokovaní s Tureckom na 3. októbra 2005 a na závery predsedníctva Európskej rady v Solúne z 19. a 20. júna 2003 a na závery Európskej rady z 12. a 13. decembra 2002 v Kodani a na závery z Helsínk z 10. a 11. decembra 1999;

so zreteľom na správu Európskeho parlamentu o Pravidelnej správe 2004 a Odporúčanie Európskej komisie o postupe Turecka k pristúpeniu (KOM(2004) 656 v konečnom znení ). A6-0063/2004;

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. novembra 2004 o začatí rokovaní o pristúpení Turecka k Európskej únii (CdR 476/2004);

so zreteľom na závery seminára tureckých miestnych orgánov a Komisie pre vonkajšie vzťahy z 11. októbra 2004 v Ankare, nazvané „Deklarácia z Ankary“ (CdR 477/2004);

so zreteľom na Európsku chartu miestnej samosprávy, ktorú Turecko v roku 1992 ratifikovalo;

so zreteľom na návrh stanoviska (CdR 495/2004 rev 1-), ktorý bol prijatý Komisiou pre vonkajšie vzťahy dňa 26. apríla 2005 - (spravodajkyňa: pani Helene Lund, členka mestskej rady vo Farume) (DK/SPE);

so želaním vyjadriť sa z miestneho a regionálneho pohľadu k pokroku, ktorý Turecko dosiahlo na ceste k pristúpeniu,

keďže:

| (1) | Rozhodnutie Rady o začatí rokovaní 3. októbra 2005 otvorilo Turecku európsku perspektívu, je však potrebný ďalší výrazný pokrok. Rokovania musia byť otvorené, pokiaľ ide o cieľ a výsledok. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutie Rady o začatí rokovaní 3. októbra 2005 otvorilo Turecku európsku perspektívu, je však potrebný ďalší výrazný pokrok. Rokovania musia byť otvorené, pokiaľ ide o cieľ a výsledok.

| (2) | Turecko v súčasnosti prechádza radikálnymi zmenami – okrem iného i v postojoch. Týmto by sa Turecko mohlo stať dôležitým modelovým vzorom pre krajiny Blízkeho východu ako štát s prevažne moslimským obyvateľstvom, ktorý sa zaväzuje dodržiavať základné princípy ako je sloboda, demokracia, rešpektovanie ľudských práv a základných slobôd a dodržovanie zákonov. |
| --- | --- |

(2)

Turecko v súčasnosti prechádza radikálnymi zmenami – okrem iného i v postojoch. Týmto by sa Turecko mohlo stať dôležitým modelovým vzorom pre krajiny Blízkeho východu ako štát s prevažne moslimským obyvateľstvom, ktorý sa zaväzuje dodržiavať základné princípy ako je sloboda, demokracia, rešpektovanie ľudských práv a základných slobôd a dodržovanie zákonov.

| (3) | Úrady zrušili trest smrti, zaviedli politiku nulovej tolerancie voči mučeniu, zrušili rozličné obmedzenia slobody prejavu a zhromažďovania a náboženského vyznania; všetkým tureckým občanom, vrátane občanov kurdského pôvodu boli zaručené určité kultúrne práva. Okrem toho boli podniknuté kroky na boj proti korupcii vyčíňajúcej v správnom aparáte. Tieto snahy musia byť posilnené na všetkých vládnych a administratívnych úrovniach. Fyzické a psychické násilie páchané na ženách je vonkoncom neprípustné. |
| --- | --- |

(3)

Úrady zrušili trest smrti, zaviedli politiku nulovej tolerancie voči mučeniu, zrušili rozličné obmedzenia slobody prejavu a zhromažďovania a náboženského vyznania; všetkým tureckým občanom, vrátane občanov kurdského pôvodu boli zaručené určité kultúrne práva. Okrem toho boli podniknuté kroky na boj proti korupcii vyčíňajúcej v správnom aparáte. Tieto snahy musia byť posilnené na všetkých vládnych a administratívnych úrovniach. Fyzické a psychické násilie páchané na ženách je vonkoncom neprípustné.

| (4) | Turecko je centralizovaným štátom, v ktorom majú volení zástupcovia na miestnej a regionálnej úrovni vyhradených iba málo právomocí. Okrem toho môže štát prostredníctvom obsiahleho, zákonom zakotveného systému nástrojov miestne orgány kontrolovať. V mnohých oblastiach majú štátom menovaní úradníci, medzi nimi aj guvernéri, viac moci než zástupcovia ľudu volení na miestnej a regionálnej úrovni. Administratívny dozor nad miestnymi orgánmi má minister vnútra a guvernéri 81 provincií. |
| --- | --- |

(4)

Turecko je centralizovaným štátom, v ktorom majú volení zástupcovia na miestnej a regionálnej úrovni vyhradených iba málo právomocí. Okrem toho môže štát prostredníctvom obsiahleho, zákonom zakotveného systému nástrojov miestne orgány kontrolovať. V mnohých oblastiach majú štátom menovaní úradníci, medzi nimi aj guvernéri, viac moci než zástupcovia ľudu volení na miestnej a regionálnej úrovni. Administratívny dozor nad miestnymi orgánmi má minister vnútra a guvernéri 81 provincií.

| (5) | Komisia predložila stratégiu postavenú na troch pilieroch. Prvý pilier predstavuje spoluprácu pri posilňovaní a podpore reformného procesu v Turecku, osobitne pre trvalé plnenie politickej časti Kodanských kritérií. Druhý pilier obsahuje špecifické podmienky pre priebeh prístupových rokovaní s Tureckom. K tretiemu pilieru patrí výrazne rozšírený politický a kultúrny dialóg medzi členskými štátmi EÚ a Tureckom. Pomoc a podporu pri budovaní tureckej občianskej spoločnosti je potrebné považovať za dôležitý prvok v rámci prípadného vstupu Turecka do EÚ. |
| --- | --- |

(5)

Komisia predložila stratégiu postavenú na troch pilieroch. Prvý pilier predstavuje spoluprácu pri posilňovaní a podpore reformného procesu v Turecku, osobitne pre trvalé plnenie politickej časti Kodanských kritérií. Druhý pilier obsahuje špecifické podmienky pre priebeh prístupových rokovaní s Tureckom. K tretiemu pilieru patrí výrazne rozšírený politický a kultúrny dialóg medzi členskými štátmi EÚ a Tureckom. Pomoc a podporu pri budovaní tureckej občianskej spoločnosti je potrebné považovať za dôležitý prvok v rámci prípadného vstupu Turecka do EÚ.

| (6) | Výbor regiónov sa sústredí na tie oblasti, ktoré spadajú do pôsobnosti regionálnych a miestnych orgánov. Jeho aktívne zapojenie sa má zamerať na praktické otázky, ktoré sa dajú vyriešiť konkrétnou spoluprácou medzi miestnymi a regionálnymi partnermi v EÚ a Tureckom. Tu sa dajú využiť skúsenosti z partnerských projektov a projektov budovania kapacít. |
| --- | --- |

(6)

Výbor regiónov sa sústredí na tie oblasti, ktoré spadajú do pôsobnosti regionálnych a miestnych orgánov. Jeho aktívne zapojenie sa má zamerať na praktické otázky, ktoré sa dajú vyriešiť konkrétnou spoluprácou medzi miestnymi a regionálnymi partnermi v EÚ a Tureckom. Tu sa dajú využiť skúsenosti z partnerských projektov a projektov budovania kapacít.

prijal na svojom 60. plenárnom zasadnutí 6. a 7. júla 2005 (schôdza zo 6. júla) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1. | zdôrazňuje, že pre Turecko sa budú uplatňovať tie isté prijímacie kritériá ako pre ostatné kandidátske krajiny a víta reformy, ktoré uskutočnili turecké orgány v uplynulých rokoch. Tieto reformy prispeli k dostatočnému plneniu kodanských kritérií Tureckom, TAKŽE MOHLI BYŤ ZAČATÉ ROKOVANIA o vstupe Turecka do EÚ; |
| --- | --- |

1.1.

zdôrazňuje, že pre Turecko sa budú uplatňovať tie isté prijímacie kritériá ako pre ostatné kandidátske krajiny a víta reformy, ktoré uskutočnili turecké orgány v uplynulých rokoch. Tieto reformy prispeli k dostatočnému plneniu kodanských kritérií Tureckom, TAKŽE MOHLI BYŤ ZAČATÉ ROKOVANIA o vstupe Turecka do EÚ;

| 1.2. | uznáva, že Turecko uskutočnilo v posledných rokoch, hlavne však po voľbách v roku 2002, viac reforiem, než v predchádzajúcich desaťročiach. Parlament odhlasoval celú sériu reformných balíčkov, medzi nimi aj súbor opatrení pre administratívnu reformu a mnohé zákony, dekréty a nariadenia k uskutočneniu týchto reforiem. Niektoré z týchto zákonov nemohli vstúpiť do platnosti, pretože prezident vyslovil proti nim veto; |
| --- | --- |

1.2.

uznáva, že Turecko uskutočnilo v posledných rokoch, hlavne však po voľbách v roku 2002, viac reforiem, než v predchádzajúcich desaťročiach. Parlament odhlasoval celú sériu reformných balíčkov, medzi nimi aj súbor opatrení pre administratívnu reformu a mnohé zákony, dekréty a nariadenia k uskutočneniu týchto reforiem. Niektoré z týchto zákonov nemohli vstúpiť do platnosti, pretože prezident vyslovil proti nim veto;

| 1.3. | uznáva, že Turecko dosiahlo významný pokrok v politických reformách, medzi ktorými sú aj ďalekosiahle zmeny ústavy a zákonov, ktoré viedli k prestavbe politického a právneho systému; |
| --- | --- |

1.3.

uznáva, že Turecko dosiahlo významný pokrok v politických reformách, medzi ktorými sú aj ďalekosiahle zmeny ústavy a zákonov, ktoré viedli k prestavbe politického a právneho systému;

| 1.4. | upozorňuje na skutočnosť, že majú byť prijaté ďalšie zákony; |
| --- | --- |

1.4.

upozorňuje na skutočnosť, že majú byť prijaté ďalšie zákony;

| 1.5. | zdôrazňuje, že je potrebné vykonať kroky k tomu, aby tieto legislatívne zámery vstúpili do platnosti a aby sa predovšetkým náležite uplatňovali a aby bolo porušovanie ľudských práv účinne postihované. Cyperská republika musí byť pred začatím rokovaní uznaná podľa medzinárodného práva. |
| --- | --- |

1.5.

zdôrazňuje, že je potrebné vykonať kroky k tomu, aby tieto legislatívne zámery vstúpili do platnosti a aby sa predovšetkým náležite uplatňovali a aby bolo porušovanie ľudských práv účinne postihované. Cyperská republika musí byť pred začatím rokovaní uznaná podľa medzinárodného práva.

| 1.6. | upozorňuje na skutočnosť, že Turecko je krajina s veľkými regionálnymi rozdielmi, z čoho vyplývajú dodatočné úlohy pre pozitívny vývoj celej krajiny; |
| --- | --- |

1.6.

upozorňuje na skutočnosť, že Turecko je krajina s veľkými regionálnymi rozdielmi, z čoho vyplývajú dodatočné úlohy pre pozitívny vývoj celej krajiny;

| 1.7. | je toho názoru, že balíček reforiem týkajúci sa administratívy by mal byť po náležitej konzultácii s organizáciami miestnych a regionálnych orgánov a občianskej spoločnosti čo najskôr schválený; |
| --- | --- |

1.7.

je toho názoru, že balíček reforiem týkajúci sa administratívy by mal byť po náležitej konzultácii s organizáciami miestnych a regionálnych orgánov a občianskej spoločnosti čo najskôr schválený;

| 1.8. | vyjadruje želanie konštruktívne spolupôsobiť na aplikácii stratégie troch pilierov Komisie, predovšetkým však na treťom pilieri, ktorého cieľom je výrazne rozšírený politický a kultúrny dialóg medzi členskými štátmi EÚ a Tureckom. V tomto dialógu by mala občianskej spoločnosti a regionálnym a miestnym orgánom pripadnúť dôležitá úloha, ktorá musí byť podporená zo strany Komisie konkrétnymi opatreniami zameranými na zefektívnenie dialógu; |
| --- | --- |

1.8.

vyjadruje želanie konštruktívne spolupôsobiť na aplikácii stratégie troch pilierov Komisie, predovšetkým však na treťom pilieri, ktorého cieľom je výrazne rozšírený politický a kultúrny dialóg medzi členskými štátmi EÚ a Tureckom. V tomto dialógu by mala občianskej spoločnosti a regionálnym a miestnym orgánom pripadnúť dôležitá úloha, ktorá musí byť podporená zo strany Komisie konkrétnymi opatreniami zameranými na zefektívnenie dialógu;

| 1.9. | víta väčšiu účasť občianskej spoločnosti na spoločenskom živote a zdôrazňuje nutnosť podpory ďalšieho rozvoja občianskej spoločnosti, k čomu patrí aj právo na zhromažďovanie; |
| --- | --- |

1.9.

víta väčšiu účasť občianskej spoločnosti na spoločenskom živote a zdôrazňuje nutnosť podpory ďalšieho rozvoja občianskej spoločnosti, k čomu patrí aj právo na zhromažďovanie;

| 1.10. | zastáva názor, že posilnenie spolupráce, výmena informácií a overených postupov na miestnej a regionálnej úrovni podporujú demokraciu a sociálno-ekonomický rozvoj; |
| --- | --- |

1.10.

zastáva názor, že posilnenie spolupráce, výmena informácií a overených postupov na miestnej a regionálnej úrovni podporujú demokraciu a sociálno-ekonomický rozvoj;

| 1.11. | odkazuje na nasledujúce oblasti, v ktorých môžu miestne a regionálne orgány prispieť k príprave Turecka na vstup do EÚ:






  a) | kvalifikácia a organizácia verejnej správy, najmä na miestnej a regionálnej úrovni |
| --- | --- | --- |

1.11.

odkazuje na nasledujúce oblasti, v ktorých môžu miestne a regionálne orgány prispieť k príprave Turecka na vstup do EÚ:

a)

kvalifikácia a organizácia verejnej správy, najmä na miestnej a regionálnej úrovni

| b) | administratívne riadenie verejných služieb |
| --- | --- |

b)

administratívne riadenie verejných služieb

| c) | regionálny rozvoj a územné plánovanie |
| --- | --- |

c)

regionálny rozvoj a územné plánovanie

| d) | mestské plánovanie |
| --- | --- |

d)

mestské plánovanie

| e) | poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a rozvoj vidieka |
| --- | --- |

e)

poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a rozvoj vidieka

| f) | životné prostredie, riadenie zdrojov a civilná ochrana |
| --- | --- |

f)

životné prostredie, riadenie zdrojov a civilná ochrana

| g) | subregionálna dimenzia dopravy a energie |
| --- | --- |

g)

subregionálna dimenzia dopravy a energie

| h) | opatrenia na podporu malých a stredných podnikov |
| --- | --- |

h)

opatrenia na podporu malých a stredných podnikov

| i) | opatrenia na podporu zamestnanosti |
| --- | --- |

i)

opatrenia na podporu zamestnanosti

| j) | opatrenia na rovnosť a opatrenia na odstránenie diskriminácie, a to ako s ohľadom na pohlavie, tak aj etnický pôvod |
| --- | --- |

j)

opatrenia na rovnosť a opatrenia na odstránenie diskriminácie, a to ako s ohľadom na pohlavie, tak aj etnický pôvod

| k) | iniciatívy v oblasti kultúry a športu |
| --- | --- |

k)

iniciatívy v oblasti kultúry a športu

| l) | opatrenia na ochranu a starostlivosť o kultúrne dedičstvo |
| --- | --- |

l)

opatrenia na ochranu a starostlivosť o kultúrne dedičstvo

| m) | opatrenia na podporu politiky čo najbližšie k občanovi |
| --- | --- |

m)

opatrenia na podporu politiky čo najbližšie k občanovi

| n) | vzdelávanie a odborná príprava |
| --- | --- |

n)

vzdelávanie a odborná príprava

| o) | zdravotnícka a sociálna starostlivosť |
| --- | --- |

o)

zdravotnícka a sociálna starostlivosť

| p) | riadenie migračných tokov, prisťahovalecká a integračná politika |
| --- | --- |

p)

riadenie migračných tokov, prisťahovalecká a integračná politika

| q) | bývanie |
| --- | --- |

q)

bývanie

| r) | bezpečnostné opatrenia |
| --- | --- |

r)

bezpečnostné opatrenia

| s) | verejné obstarávanie |
| --- | --- |

s)

verejné obstarávanie

| t) | miestna demokracia a zaangažovanosť občanov; |
| --- | --- |

t)

miestna demokracia a zaangažovanosť občanov;

| 1.12. | upozorňuje na skutočnosť, že posilňovanie miestneho a regionálneho rozvoja má veľký význam pre podporu hospodárskeho a sociálneho pokroku všetkých častí Turecka a v tejto súvislosti zastáva názor, že by sa mal podporiť a urýchliť proces decentralizácie právomocí zo štátnej úrovne na miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

1.12.

upozorňuje na skutočnosť, že posilňovanie miestneho a regionálneho rozvoja má veľký význam pre podporu hospodárskeho a sociálneho pokroku všetkých častí Turecka a v tejto súvislosti zastáva názor, že by sa mal podporiť a urýchliť proces decentralizácie právomocí zo štátnej úrovne na miestne a regionálne orgány;

| 1.13. | zdôrazňuje nutnosť včas zapojiť regionálnu a miestnu úroveň do prístupového procesu a prednostne sa zaoberať ochranou životného prostredia, ktorá je ako jedna z hlavných oblastí acquis communautaire pre regionálnu a miestnu úroveň dôležitá; konštatuje, že v oblasti ochrany životného prostredia sa dosiahol určitý pokrok a tiež sa posilnila administratívna kapacita, avšak pokračovanie tohto procesu je spolu so zlepšovaním koordinácie medzi príslušnými úradmi nevyhnutné; |
| --- | --- |

1.13.

zdôrazňuje nutnosť včas zapojiť regionálnu a miestnu úroveň do prístupového procesu a prednostne sa zaoberať ochranou životného prostredia, ktorá je ako jedna z hlavných oblastí acquis communautaire pre regionálnu a miestnu úroveň dôležitá; konštatuje, že v oblasti ochrany životného prostredia sa dosiahol určitý pokrok a tiež sa posilnila administratívna kapacita, avšak pokračovanie tohto procesu je spolu so zlepšovaním koordinácie medzi príslušnými úradmi nevyhnutné;

| 1.14. | zastáva názor, že veľkú časť legislatívy EÚ budú uskutočňovať miestne a regionálne úrady, ktoré hrajú v rámci možného vstupu Turecka do EÚ obzvlášť dôležitú úlohu. Úzkou spoluprácou na úrovni projektov môžu miestne a regionálne orgány členských štátov EÚ prispieť k tomu, aby sa reformy uskutočnili a acquis communautaire sa na miestnej a regionálnej úrovni uplatňoval; |
| --- | --- |

1.14.

zastáva názor, že veľkú časť legislatívy EÚ budú uskutočňovať miestne a regionálne úrady, ktoré hrajú v rámci možného vstupu Turecka do EÚ obzvlášť dôležitú úlohu. Úzkou spoluprácou na úrovni projektov môžu miestne a regionálne orgány členských štátov EÚ prispieť k tomu, aby sa reformy uskutočnili a acquis communautaire sa na miestnej a regionálnej úrovni uplatňoval;

| 1.15. | uznáva konkrétne výzvy, ktoré vyplývajú z tureckého členstva vzhľadom na budúce uplatňovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky, politiky súdržnosti a voľného pohybu pracovnej sily. |
| --- | --- |

1.15.

uznáva konkrétne výzvy, ktoré vyplývajú z tureckého členstva vzhľadom na budúce uplatňovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky, politiky súdržnosti a voľného pohybu pracovnej sily.

| 1.16. | súhlasí s Komisiou v tom, že je potrebné vypracovať odhad dôsledkov, realizačný plán ako aj rozpočtový a finančný rámec; |
| --- | --- |

1.16.

súhlasí s Komisiou v tom, že je potrebné vypracovať odhad dôsledkov, realizačný plán ako aj rozpočtový a finančný rámec;

| 1.17. | želá si intenzívnejší dialóg s miestnymi orgánmi v Turecku, tak ako tomu bolo aj s predchádzajúcimi potenciálnymi kandidátskymi krajinami; |
| --- | --- |

1.17.

želá si intenzívnejší dialóg s miestnymi orgánmi v Turecku, tak ako tomu bolo aj s predchádzajúcimi potenciálnymi kandidátskymi krajinami;

| 1.18. | zdôrazňuje, aká je dôležitá„nulová tolerancia“ voči mučeniu a týraniu, dodržiavanie práv a slobôd všetkých menšín, rešpektovanie všetkých náboženstiev, obzvlášť otázka rovnoprávneho postavenia všetkých cirkví pred zákonom, absolútne zavrhnutie diskriminácie a násilia voči ženám ako aj dodržiavanie štandardov Medzinárodnej organizácie práce (ILO) ohľadne detskej práce; |
| --- | --- |

1.18.

zdôrazňuje, aká je dôležitá„nulová tolerancia“ voči mučeniu a týraniu, dodržiavanie práv a slobôd všetkých menšín, rešpektovanie všetkých náboženstiev, obzvlášť otázka rovnoprávneho postavenia všetkých cirkví pred zákonom, absolútne zavrhnutie diskriminácie a násilia voči ženám ako aj dodržiavanie štandardov Medzinárodnej organizácie práce (ILO) ohľadne detskej práce;

| 1.19. | pripomína, aké je dôležité, aby sa administratívna kapacita na miestnej a regionálnej úrovni posilnila, aby sa zabezpečilo, že právne predpisy EÚ budú efektívne zavedené a uplatňované; |
| --- | --- |

1.19.

pripomína, aké je dôležité, aby sa administratívna kapacita na miestnej a regionálnej úrovni posilnila, aby sa zabezpečilo, že právne predpisy EÚ budú efektívne zavedené a uplatňované;

| 1.20. | zastáva názor, že vláda je jednoznačne povinná plne a bezvýhradne uznať všetky členské krajiny Európskej únie a dodržiavať ľudské práva a individuálne slobody všetkých európskych občanov bez výnimky a bez toho, že by kládla akékoľvek predbežné podmienky. |
| --- | --- |

1.20.

zastáva názor, že vláda je jednoznačne povinná plne a bezvýhradne uznať všetky členské krajiny Európskej únie a dodržiavať ľudské práva a individuálne slobody všetkých európskych občanov bez výnimky a bez toho, že by kládla akékoľvek predbežné podmienky.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1. | žiada Komisiu, aby miestne a regionálne orgány aktívne zapojila do realizácie stratégie troch pilierov vytvorenej Komisiou a to predovšetkým do tretieho piliera, ktorý má slúžiť výrazne rozšírenému politickému a kultúrnemu dialógu medzi členskými štátmi EÚ a Tureckom; |
| --- | --- |

2.1.

žiada Komisiu, aby miestne a regionálne orgány aktívne zapojila do realizácie stratégie troch pilierov vytvorenej Komisiou a to predovšetkým do tretieho piliera, ktorý má slúžiť výrazne rozšírenému politickému a kultúrnemu dialógu medzi členskými štátmi EÚ a Tureckom;

| 2.2. | odporúča, aby Komisia v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi začala informačnú kampaň s cieľom informovať občanov EÚ o vzťahoch s Tureckom a podporiť výmenné programy, ktoré pomôžu prehĺbiť vzájomné porozumenie medzi občanmi EÚ a tureckou spoločnosťou; |
| --- | --- |

2.2.

odporúča, aby Komisia v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi začala informačnú kampaň s cieľom informovať občanov EÚ o vzťahoch s Tureckom a podporiť výmenné programy, ktoré pomôžu prehĺbiť vzájomné porozumenie medzi občanmi EÚ a tureckou spoločnosťou;

| 2.3 | navrhuje Komisii, aby využila skúsenosti miestnych a regionálnych orgánov s budovaním miestnej demokracie a rozvojom miestnej a regionálnej správy; |
| --- | --- |

2.3

navrhuje Komisii, aby využila skúsenosti miestnych a regionálnych orgánov s budovaním miestnej demokracie a rozvojom miestnej a regionálnej správy;

| 2.4 | odporúča Komisii, aby vo svojej nasledujúcej správe o Turecku koncom roka 2005 objasnila aj úlohu miestnych a regionálnych orgánov v Turecku – vrátane požiadavky na vytvorenie samostatnej subnárodnej úrovne, ktorá bude úzko zapojená do vypracovania návrhu stratégií definujúcich priority pre miestny a regionálny rozvoj a do následnej implementácie programov štrukturálnych fondov EÚ a iných iniciatív regionálneho rozvoja; |
| --- | --- |

2.4

odporúča Komisii, aby vo svojej nasledujúcej správe o Turecku koncom roka 2005 objasnila aj úlohu miestnych a regionálnych orgánov v Turecku – vrátane požiadavky na vytvorenie samostatnej subnárodnej úrovne, ktorá bude úzko zapojená do vypracovania návrhu stratégií definujúcich priority pre miestny a regionálny rozvoj a do následnej implementácie programov štrukturálnych fondov EÚ a iných iniciatív regionálneho rozvoja;

| 2.5 | podporuje ustanovenie zmiešaného Poradného výboru medzi zástupcami miestnych a regionálnych orgánov Turecka a Výborom regiónov tak ako v prípade predchádzajúcich kandidátskych krajín; |
| --- | --- |

2.5

podporuje ustanovenie zmiešaného Poradného výboru medzi zástupcami miestnych a regionálnych orgánov Turecka a Výborom regiónov tak ako v prípade predchádzajúcich kandidátskych krajín;

| 2.6 | odporúča tureckej vláde urýchliť reformu decentralizovanej verejnej správy, ktorá hrá v hospodárskom a sociálnom rozvoji regiónu podstatnú úlohu, v zmysle úplnej implementácie tak rýchlo, ako je to možné a to nezvratným a trvalým spôsobom; |
| --- | --- |

2.6

odporúča tureckej vláde urýchliť reformu decentralizovanej verejnej správy, ktorá hrá v hospodárskom a sociálnom rozvoji regiónu podstatnú úlohu, v zmysle úplnej implementácie tak rýchlo, ako je to možné a to nezvratným a trvalým spôsobom;

| 2.7 | zastáva názor, že by sa príslušným orgánom mali schváliť finančné a ľudské zdroje potrebné pre uskutočnenie reformy a pritom sa musí dbať predovšetkým na hospodársky a sociálny rozvoj najviac znevýhodnených regiónov v Turecku; |
| --- | --- |

2.7

zastáva názor, že by sa príslušným orgánom mali schváliť finančné a ľudské zdroje potrebné pre uskutočnenie reformy a pritom sa musí dbať predovšetkým na hospodársky a sociálny rozvoj najviac znevýhodnených regiónov v Turecku;

| 2.8 | je presvedčený, že štrukturálne a kohézne fondy by mohli pomôcť tureckým regiónom pri ich sociálno-ekonomickom rozvoji, predovšetkým regiónom v juhovýchodnej časti krajiny; |
| --- | --- |

2.8

je presvedčený, že štrukturálne a kohézne fondy by mohli pomôcť tureckým regiónom pri ich sociálno-ekonomickom rozvoji, predovšetkým regiónom v juhovýchodnej časti krajiny;

| 2.9 | požaduje preto konkrétne iniciatívy na podporu administratívnej kapacity miestnych a regionálnych orgánov pri využívaní prostriedkov zo štrukturálnych fondov; súčasne sa od tureckej vlády žiada, aby poskytla prostriedky potrebné na spolufinancovanie; |
| --- | --- |

2.9

požaduje preto konkrétne iniciatívy na podporu administratívnej kapacity miestnych a regionálnych orgánov pri využívaní prostriedkov zo štrukturálnych fondov; súčasne sa od tureckej vlády žiada, aby poskytla prostriedky potrebné na spolufinancovanie;

| 2.10 | navrhuje, aby sa na poslancov na miestnej a regionálnej úrovni preniesli väčšie právomoci a viac úloh a aby sa podiel verejných výdavkov, ktoré sú určené pre miestne a regionálne orgány, primerane zvýšil; |
| --- | --- |

2.10

navrhuje, aby sa na poslancov na miestnej a regionálnej úrovni preniesli väčšie právomoci a viac úloh a aby sa podiel verejných výdavkov, ktoré sú určené pre miestne a regionálne orgány, primerane zvýšil;

| 2.11 | požaduje vytvorenie právneho rámca pre regionálnu rozvojovú politiku; |
| --- | --- |

2.11

požaduje vytvorenie právneho rámca pre regionálnu rozvojovú politiku;

| 2.12 | vyzýva tureckú vládu, aby prijala opatrenia, ktoré zaručia, že Turecko – aj na miestnej a regionálnej úrovni – bude môcť uplatňovať legislatívu Európskej únie; |
| --- | --- |

2.12

vyzýva tureckú vládu, aby prijala opatrenia, ktoré zaručia, že Turecko – aj na miestnej a regionálnej úrovni – bude môcť uplatňovať legislatívu Európskej únie;

| 2.13 | vyzýva Turecko, aby podniklo potrebné kroky na odstránenie obáv v súvislosti s rešpektovaním ľudských práv, plného uplatňovania základných práv a slobôd pre všetkých, vrátane menšín, vyjadrených v odporúčaní Komisie; |
| --- | --- |

2.13

vyzýva Turecko, aby podniklo potrebné kroky na odstránenie obáv v súvislosti s rešpektovaním ľudských práv, plného uplatňovania základných práv a slobôd pre všetkých, vrátane menšín, vyjadrených v odporúčaní Komisie;

| 2.14 | vyzýva tureckú vládu, aby podporovala princíp miestnej a regionálnej samosprávy v súlade s Európskou chartou miestnej samosprávy a aby zaručila plnú a priamu účasť občanov; |
| --- | --- |

2.14

vyzýva tureckú vládu, aby podporovala princíp miestnej a regionálnej samosprávy v súlade s Európskou chartou miestnej samosprávy a aby zaručila plnú a priamu účasť občanov;

| 2.15 | očakáva, že turecká vláda odsúhlasí ratifikáciu Protokolu a prispôsobení dohody z Ankary ešte pred skutočným začatím prístupových rokovaní; |
| --- | --- |

2.15

očakáva, že turecká vláda odsúhlasí ratifikáciu Protokolu a prispôsobení dohody z Ankary ešte pred skutočným začatím prístupových rokovaní;

| 2.16 | zdôrazňuje, že Turecko by malo bezvýhradne rešpektovať medzinárodné právo a princíp dobrého susedstva; |
| --- | --- |

2.16

zdôrazňuje, že Turecko by malo bezvýhradne rešpektovať medzinárodné právo a princíp dobrého susedstva;

| 2.17 | má v úmysle v najbližšej dobe pri vhodnej príležitosti predložiť svoje stanovisko k pristúpeniu Turecka z miestneho a regionálneho hľadiska a žiada Európsku komisiu, aby ho pri vypracovaní pravidelných správ konzultovala. |
| --- | --- |

2.17

má v úmysle v najbližšej dobe pri vhodnej príležitosti predložiť svoje stanovisko k pristúpeniu Turecka z miestneho a regionálneho hľadiska a žiada Európsku komisiu, aby ho pri vypracovaní pravidelných správ konzultovala.

V Bruseli 6. júla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

| 7.2.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 31/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 31/15

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Strategický dokument Európskej komisie o postupe procesu rozširovania (Rumunsko)“

(2006/C 31/04)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Strategický dokument o postupe procesu rozširovania (KOM (2004) 657 v konečnom znení – SEK(2004) 1200),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 29. novembra 2004, že túto vec prekonzultuje s Výborom v súlade s článkom 265 odsek 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 28. septembra 2004, že poverí odbornú komisiu pre vonkajšie vzťahy, aby vypracovala stanovisko k stratégii Európskej komisie o postupe procesu rozširovania,

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady zo 16. a 17. decembra 2004 (č. 16238/2004),

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu o pokroku, ktoré dosiahlo Rumunsko na ceste k pristúpeniu (KOM(2004) 0657-C6-0151/2004 – 2004/2184(INI)),

so zreteľom na politické priority VR na roky 2002–2006, v ktorých sa rozšírenie EÚ chápe ako jedinečná udalosť, ktorá zaistí mier a stabilitu a posilní integračný proces v celej Európe,

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. februára 2003 k Pracovnému programu Európskej komisie a prioritám Výboru regiónov na rok 2003 (CdR 6/2003 fin (1)),

so zreteľom na svoje stanovisko k dokumentu Smerom k rozšírenej Únii – Strategický dokument a správa Európskej komisie o pokroku, ktorý dosiahla každá kandidátska krajina na ceste k členstvu v EÚ a k Správe Komisie Rade: Výklad rozširovania Európy (CdR 325/2002 fin (2)),

so zreteľom na svoje stanovisko k Oznámeniu Komisie o akčných plánoch pre rozširovanie kapacít v administratívnej a právnej oblasti a monitorovanie záväzkov prijatých kandidátskymi krajinami v prístupových rokovaniach (CdR 244/2002 fin),

so zreteľom na spoločnú deklaráciu Federácie rumunských miestnych orgánov a Výboru regiónov, podpísanú v Bukurešti pri príležitosti 11. konferencie Výboru regiónov organizovanej v súvislosti s rozšírením EÚ (3. októbra 2001) (3) a seminár VR o rozšírení, ktorý sa konal v Essexe (5. novembra 2004) (4),

so zreteľom na príhovor Rumunsko a EÚ: Spoločná budúcnosť, spoločné výzvy, ktorý predniesol pán Olli Rehn, člen Európskej komisie, zodpovedný za rozšírenie (Bukurešť, 28. februára 2005) (5),

so zreteľom na návrh stanoviska (CdR 496/2004 rev. 1) schválený dňa 26. apríla 2005 odbornou komisiou pre vonkajšie vzťahy (spravodajca: pán Lars Abel, člen regionálnej rady Kodaň (DK/EĽS)),

schválil na svojom 60. plenárnom zasadnutí konanom 6. a 7. júla (schôdzi zo 6. júla) nasledovné stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

1.1   Všeobecné pripomienky k procesu rozšírenia

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1.1.1 | víta rozšírenie EÚ o desať nových členských štátov, ktoré sa uskutočnilo dňa 1. mája 2004; |
| --- | --- |

1.1.1

víta rozšírenie EÚ o desať nových členských štátov, ktoré sa uskutočnilo dňa 1. mája 2004;

| 1.1.2 | zdôrazňuje príslušnosť Bulharska a Rumunska k súčasnému procesu rozširovania, aj keď ich pristúpenie sa z rôznych dôvodov uskutoční k neskoršiemu dátumu; |
| --- | --- |

1.1.2

zdôrazňuje príslušnosť Bulharska a Rumunska k súčasnému procesu rozširovania, aj keď ich pristúpenie sa z rôznych dôvodov uskutoční k neskoršiemu dátumu;

| 1.1.3 | víta výsledky a odporúčania, ktoré dňa 6. októbra 2004 predložila Komisia EÚ Rade a Európskemu parlamentu vo svojej pravidelnej správe a v strategickom dokumente o Bulharsku, Rumunsku a Chorvátsku; |
| --- | --- |

1.1.3

víta výsledky a odporúčania, ktoré dňa 6. októbra 2004 predložila Komisia EÚ Rade a Európskemu parlamentu vo svojej pravidelnej správe a v strategickom dokumente o Bulharsku, Rumunsku a Chorvátsku;

| 1.1.4 | podporuje hodnotenie, že Bulharsko a Rumunsko budú schopné splniť si záväzky, ktoré im vzniknú v dôsledku členstva v EÚ, taktiež splniť politické kritériá stanovené Európskou radou v Kodani a disponovať funkčným trhovým hospodárstvom; |
| --- | --- |

1.1.4

podporuje hodnotenie, že Bulharsko a Rumunsko budú schopné splniť si záväzky, ktoré im vzniknú v dôsledku členstva v EÚ, taktiež splniť politické kritériá stanovené Európskou radou v Kodani a disponovať funkčným trhovým hospodárstvom;

| 1.1.5 | podporuje zmluvy o pristúpení s Bulharskom a Rumunskom, ktoré podpísali ministri zahraničných vecí EÚ dňa 25. apríla 2005, aby sa tieto dva štáty mohli stať od 1. januára 2007 členmi EÚ, ak dovtedy splnia všetky podmienky pre vstup; |
| --- | --- |

1.1.5

podporuje zmluvy o pristúpení s Bulharskom a Rumunskom, ktoré podpísali ministri zahraničných vecí EÚ dňa 25. apríla 2005, aby sa tieto dva štáty mohli stať od 1. januára 2007 členmi EÚ, ak dovtedy splnia všetky podmienky pre vstup;

| 1.1.6 | pripomína, že osvedčeným základným princípom doterajšieho rozširovania bola individuálna spôsobilosť konkrétneho štátu, ktorý sa uchádzal o pristúpenie; |
| --- | --- |

1.1.6

pripomína, že osvedčeným základným princípom doterajšieho rozširovania bola individuálna spôsobilosť konkrétneho štátu, ktorý sa uchádzal o pristúpenie;

| 1.1.7 | zdôrazňuje potrebu sledovať plánovité uskutočňovanie záväzkov, ktoré po ukončení rokovaní na seba prevzali krajiny Bulharsko a Rumunsko, pomocou intenzívneho monitoringu; |
| --- | --- |

1.1.7

zdôrazňuje potrebu sledovať plánovité uskutočňovanie záväzkov, ktoré po ukončení rokovaní na seba prevzali krajiny Bulharsko a Rumunsko, pomocou intenzívneho monitoringu;

| 1.1.8 | považuje za vhodné prijať prostredníctvom ochranných ustanovení opatrenia zamerané na riešenie závažných problémov, ktoré sa môžu objaviť pred vstupom do EÚ alebo počas prvých troch rokov po vstupe; |
| --- | --- |

1.1.8

považuje za vhodné prijať prostredníctvom ochranných ustanovení opatrenia zamerané na riešenie závažných problémov, ktoré sa môžu objaviť pred vstupom do EÚ alebo počas prvých troch rokov po vstupe;

| 1.1.9 | uznáva špecifickosť ochranného ustanovenia, ktoré bolo dohodnuté s Bulharskom a Rumunskom a ktoré – na základe odporúčania Komisie a členských štátov konajúcich jednomyseľne – môže posunúť vstup do EÚ o jeden rok, a ďalej berie na vedomie, že toto uznesenie sa v prípade problémov v Rumunsku v oblasti súdnictva a vnútorných vecí a v oblasti politiky hospodárskej súťaže môže prijať aj kvalifikovanou väčšinou hlasov; |
| --- | --- |

1.1.9

uznáva špecifickosť ochranného ustanovenia, ktoré bolo dohodnuté s Bulharskom a Rumunskom a ktoré – na základe odporúčania Komisie a členských štátov konajúcich jednomyseľne – môže posunúť vstup do EÚ o jeden rok, a ďalej berie na vedomie, že toto uznesenie sa v prípade problémov v Rumunsku v oblasti súdnictva a vnútorných vecí a v oblasti politiky hospodárskej súťaže môže prijať aj kvalifikovanou väčšinou hlasov;

| 1.1.10 | zdôrazňuje, že intenzívnym začlenením pozorovateľov, ktorí patria do Výboru regiónov, po podpísaní zmlúv o pristúpení možno podporiť miestne a regionálne orgány Bulharska a Rumunska pri ich približovaní sa EÚ; |
| --- | --- |

1.1.10

zdôrazňuje, že intenzívnym začlenením pozorovateľov, ktorí patria do Výboru regiónov, po podpísaní zmlúv o pristúpení možno podporiť miestne a regionálne orgány Bulharska a Rumunska pri ich približovaní sa EÚ;

| 1.1.11 | vyhlasuje svoju pripravenosť angažovať sa aktívnou politikou informovanosti v prospech širokého súhlasu v rámci ratifikácie pristúpenia Bulharska a Rumunska; |
| --- | --- |

1.1.11

vyhlasuje svoju pripravenosť angažovať sa aktívnou politikou informovanosti v prospech širokého súhlasu v rámci ratifikácie pristúpenia Bulharska a Rumunska;

| 1.1.12 | víta účasť Rumunska a Bulharska na vypracovaní Zmluvy o Ústave pre Európu a veľmi podporuje naštartovanie kampane v regiónoch s cieľom vysvetliť a propagovať obsah Zmluvy o Ústave ako súčasti acquis Spoločenstva, čím by sa vytvoril vzťah občanov k tomuto dokumentu a prehĺbili ich poznatky o európskych hodnotách a fungovaní EÚ; |
| --- | --- |

1.1.12

víta účasť Rumunska a Bulharska na vypracovaní Zmluvy o Ústave pre Európu a veľmi podporuje naštartovanie kampane v regiónoch s cieľom vysvetliť a propagovať obsah Zmluvy o Ústave ako súčasti acquis Spoločenstva, čím by sa vytvoril vzťah občanov k tomuto dokumentu a prehĺbili ich poznatky o európskych hodnotách a fungovaní EÚ;

| 1.1.13 | víta rozhodnutie predsedníctva Európskej rady zo 16. a 17. decembra 2004 otvoriť prístupové rokovania s Chorvátskom a berie do úvahy správu o začatí prístupových rokovaní od chvíle kedy bude konštatovaná plná spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (MTTJ); |
| --- | --- |

1.1.13

víta rozhodnutie predsedníctva Európskej rady zo 16. a 17. decembra 2004 otvoriť prístupové rokovania s Chorvátskom a berie do úvahy správu o začatí prístupových rokovaní od chvíle kedy bude konštatovaná plná spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (MTTJ);

| 1.1.14 | podporuje rozhodnutie predsedníctva Európskej rady zo 16. a 17. decembra 2004 začať 3. októbra 2005 prístupové rokovania s Tureckom; |
| --- | --- |

1.1.14

podporuje rozhodnutie predsedníctva Európskej rady zo 16. a 17. decembra 2004 začať 3. októbra 2005 prístupové rokovania s Tureckom;

| 1.1.15 | vidí pre svojich členov možnosť podporovať kandidátske krajiny pri ich príprave na vstup do EÚ prostredníctvom partnerstiev s regionálnymi alebo miestnymi orgánmi. |
| --- | --- |

1.1.15

vidí pre svojich členov možnosť podporovať kandidátske krajiny pri ich príprave na vstup do EÚ prostredníctvom partnerstiev s regionálnymi alebo miestnymi orgánmi.

1.2   Poznámky k pravidelnej správe o pokroku Rumunska na ceste k vstupu do EÚ

VÝBOR REGIÓNOV:

a)   v súvislosti s miestnou demokraciou a procesom decentralizácie

| 1.2.1 | berie na vedomie pozitívne výsledky, ktoré Rumunsko dosiahlo v roku 2004 v oblasti miestnej správy prostredníctvom posilnenia právnej základne, predovšetkým novelizáciou ústavy, ktorá zaviedla koncepciu decentralizácie, obnovenou stratégiou reformy verejnej správy, rámcového zákona o decentralizácii a zákona o inštitúcii prefekta (6); |
| --- | --- |

1.2.1

berie na vedomie pozitívne výsledky, ktoré Rumunsko dosiahlo v roku 2004 v oblasti miestnej správy prostredníctvom posilnenia právnej základne, predovšetkým novelizáciou ústavy, ktorá zaviedla koncepciu decentralizácie, obnovenou stratégiou reformy verejnej správy, rámcového zákona o decentralizácii a zákona o inštitúcii prefekta (6);

| 1.2.2 | víta všeobecný konsenzus všetkých politických strán o vývoji reformy verejnej správy, najmä názory a záväzky miestnych a regionálnych orgánov za ich konštruktívnu účasť v prístupovom procese Rumunska do EÚ a podporuje rumunskú vládu ustanovenú v decembri 2004 v pokračovaní procesu správnej a fiškálnej decentralizácie a posilňovania miestnej autonómie v súlade s ustanoveniami zakotvenými v Európskej charte miestnych samospráv, ktorú Rumunsko oficiálne prijalo v r. 1997, |
| --- | --- |

1.2.2

víta všeobecný konsenzus všetkých politických strán o vývoji reformy verejnej správy, najmä názory a záväzky miestnych a regionálnych orgánov za ich konštruktívnu účasť v prístupovom procese Rumunska do EÚ a podporuje rumunskú vládu ustanovenú v decembri 2004 v pokračovaní procesu správnej a fiškálnej decentralizácie a posilňovania miestnej autonómie v súlade s ustanoveniami zakotvenými v Európskej charte miestnych samospráv, ktorú Rumunsko oficiálne prijalo v r. 1997,

| 1.2.3 | berie na vedomie opatrenia navrhnuté v novom vládnom programe (7) týkajúce sa efektívnosti vlády a súčasného zavádzania plnej politickej a finančnej transparentnosti na miestnej úrovni a účasti miestnych správ na procese rozhodovania na národnej úrovni pri zohľadnení princípov subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

1.2.3

berie na vedomie opatrenia navrhnuté v novom vládnom programe (7) týkajúce sa efektívnosti vlády a súčasného zavádzania plnej politickej a finančnej transparentnosti na miestnej úrovni a účasti miestnych správ na procese rozhodovania na národnej úrovni pri zohľadnení princípov subsidiarity a proporcionality;

| 1.2.4 | stotožňuje sa s názormi Európskej komisie o nevhodnom prepojení finančných a ľudských zdrojov s prenosom kompetencií na miestnu úroveň, čo môže ohroziť efektívnosť verejnej správy; |
| --- | --- |

1.2.4

stotožňuje sa s názormi Európskej komisie o nevhodnom prepojení finančných a ľudských zdrojov s prenosom kompetencií na miestnu úroveň, čo môže ohroziť efektívnosť verejnej správy;

| 1.2.5 | zdôrazňuje bezpodmienečnú potrebu kvalifikovaných, motivovaných a nezávislých pracovníkov verejnej správy na miestnej a regionálnej úrovni, na čo treba zareagovať adekvátnym financovaním programov v oblasti vzdelávania, presunom kompetencií na základe výmeny skúseností o osvedčených postupoch s regionálnymi a miestnymi správami krajín EÚ a účinnými podpornými opatreniami; |
| --- | --- |

1.2.5

zdôrazňuje bezpodmienečnú potrebu kvalifikovaných, motivovaných a nezávislých pracovníkov verejnej správy na miestnej a regionálnej úrovni, na čo treba zareagovať adekvátnym financovaním programov v oblasti vzdelávania, presunom kompetencií na základe výmeny skúseností o osvedčených postupoch s regionálnymi a miestnymi správami krajín EÚ a účinnými podpornými opatreniami;

| 1.2.6 | uznáva, že zabezpečenie ľudských zdrojov pre modernú verejnú správu je dlhodobým procesom, ktorý však predstavuje strategické opatrenie, ktoré treba prijať, aby bolo možné adekvátne reagovať na nové výzvy spojené s európskou integráciou a riadením štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

1.2.6

uznáva, že zabezpečenie ľudských zdrojov pre modernú verejnú správu je dlhodobým procesom, ktorý však predstavuje strategické opatrenie, ktoré treba prijať, aby bolo možné adekvátne reagovať na nové výzvy spojené s európskou integráciou a riadením štrukturálnych fondov;

| 1.2.7 | vyjadruje obavy vzhľadom na rozsah politickej migrácie pred poslednými komunálnymi voľbami v r. 2004, ktorú zaznamenali viacerí nezávislí pozorovatelia (8). A myslí, že je možné obmedziť takúto migráciu priamym a transparentným rozdeľovaním verejných zdrojov založeným na objektívnych kritériách medzi rôznymi úrovňami správnych orgánov a prostredníctvom vytrvalého presadzovania praktík miestnej demokracie ako „jediných platných pravidiel hry“; |
| --- | --- |

1.2.7

vyjadruje obavy vzhľadom na rozsah politickej migrácie pred poslednými komunálnymi voľbami v r. 2004, ktorú zaznamenali viacerí nezávislí pozorovatelia (8). A myslí, že je možné obmedziť takúto migráciu priamym a transparentným rozdeľovaním verejných zdrojov založeným na objektívnych kritériách medzi rôznymi úrovňami správnych orgánov a prostredníctvom vytrvalého presadzovania praktík miestnej demokracie ako „jediných platných pravidiel hry“;

| 1.2.8 | zdôrazňuje, že korupcia môže byť aj naďalej zdrojom obáv na národnej i miestnej úrovni, čo by mohlo ohroziť miestnu demokraciu a spravovanie verejných a európskych fondov, a preto žiada, aby bol vývoj v tejto oblasti starostlivo monitorovaný zo strany európskych inštitúcií; |
| --- | --- |

1.2.8

zdôrazňuje, že korupcia môže byť aj naďalej zdrojom obáv na národnej i miestnej úrovni, čo by mohlo ohroziť miestnu demokraciu a spravovanie verejných a európskych fondov, a preto žiada, aby bol vývoj v tejto oblasti starostlivo monitorovaný zo strany európskych inštitúcií;

| 1.2.9 | veľmi podporuje implementáciu novelizovanej protikorupčnej stratégie, ktorú prednedávnom zahájila nová rumunská vláda a ktorá by mala byť doprevádzaná primeraným odmeňovaním sudcov; berie na vedomie špecifické opatrenia, ktoré boli prijaté s cieľom znížiť počet situácií vyvolávajúcich korupciu v období od ustanovenia novej vlády, čo by demonštrovalo, že Rumunsko považuje riešenie tohto problému za prioritu; |
| --- | --- |

1.2.9

veľmi podporuje implementáciu novelizovanej protikorupčnej stratégie, ktorú prednedávnom zahájila nová rumunská vláda a ktorá by mala byť doprevádzaná primeraným odmeňovaním sudcov; berie na vedomie špecifické opatrenia, ktoré boli prijaté s cieľom znížiť počet situácií vyvolávajúcich korupciu v období od ustanovenia novej vlády, čo by demonštrovalo, že Rumunsko považuje riešenie tohto problému za prioritu;

| 1.2.10 | dôrazne apeluje na zahraničné spoločnosti a verejné inštitúcie, ktoré podnikajú v Rumunsku a na ktoré sa obracajú korupční úradníci, aby fungovali ako detektory korupcie, aby odmietali platiť úplatky a informovali príslušné orgány a prispeli tak k boju proti korupcii; |
| --- | --- |

1.2.10

dôrazne apeluje na zahraničné spoločnosti a verejné inštitúcie, ktoré podnikajú v Rumunsku a na ktoré sa obracajú korupční úradníci, aby fungovali ako detektory korupcie, aby odmietali platiť úplatky a informovali príslušné orgány a prispeli tak k boju proti korupcii;

| 1.2.11 | podporuje aktívnu účasť miestnych orgánov v legislatívnom procese prostredníctvom včasnej a efektívnej konzultácie pri navrhovaní zákonov ovplyvňujúcich záujmy a kompetencie územných orgánov; |
| --- | --- |

1.2.11

podporuje aktívnu účasť miestnych orgánov v legislatívnom procese prostredníctvom včasnej a efektívnej konzultácie pri navrhovaní zákonov ovplyvňujúcich záujmy a kompetencie územných orgánov;

| 1.2.12 | podporuje rumunské miestne orgány pri posilňovaní zapájania občanov a mladých ľudí do spoločenského a politického života miest a obcí a pri realizácii verejných kampaní propagujúcich modernú verejnú správu. |
| --- | --- |

1.2.12

podporuje rumunské miestne orgány pri posilňovaní zapájania občanov a mladých ľudí do spoločenského a politického života miest a obcí a pri realizácii verejných kampaní propagujúcich modernú verejnú správu.

b)   v súvislosti s hospodárskym vývojom

| 1.2.13 | berie na vedomie, že splnením hospodárskeho kritéria existencie trhového hospodárstva spolu s dôslednou implementáciou štrukturálnych reforiem bude Rumunsko schopné vyrovnať sa s konkurenčným tlakom a trhovými silami v rámci EÚ; |
| --- | --- |

1.2.13

berie na vedomie, že splnením hospodárskeho kritéria existencie trhového hospodárstva spolu s dôslednou implementáciou štrukturálnych reforiem bude Rumunsko schopné vyrovnať sa s konkurenčným tlakom a trhovými silami v rámci EÚ;

| 1.2.14 | berie na vedomie výsledky, ktoré Rumunsko dosiahlo v oblasti hospodárskej súťaže, hlavne zefektívňovaním uplatňovania legislatívneho a inštitucionálneho rámca, a víta posledné opatrenia, ktoré vláda v tejto súvislosti prijala (9) a prebiehajúce aktivity s cieľom zabezpečiť plnú funkčnosť správnych orgánov; víta štrukturálne reformy, t.j. upravenú národnú stratégiu reštrukturalizácie a individuálne hospodárske plány, ktoré stanovia, že oceliarskemu priemyslu nebude poskytnutá, ani vyplatená žiadna štátna výpomoc, a to od 1. januára 2005 do konca obdobia reštrukturalizácie (10), ale zdôrazňuje, že je potrebné zohľadniť aj sociálne dôsledky, ktoré môžu mať priamy dopad na miestne komunity; |
| --- | --- |

1.2.14

berie na vedomie výsledky, ktoré Rumunsko dosiahlo v oblasti hospodárskej súťaže, hlavne zefektívňovaním uplatňovania legislatívneho a inštitucionálneho rámca, a víta posledné opatrenia, ktoré vláda v tejto súvislosti prijala (9) a prebiehajúce aktivity s cieľom zabezpečiť plnú funkčnosť správnych orgánov; víta štrukturálne reformy, t.j. upravenú národnú stratégiu reštrukturalizácie a individuálne hospodárske plány, ktoré stanovia, že oceliarskemu priemyslu nebude poskytnutá, ani vyplatená žiadna štátna výpomoc, a to od 1. januára 2005 do konca obdobia reštrukturalizácie (10), ale zdôrazňuje, že je potrebné zohľadniť aj sociálne dôsledky, ktoré môžu mať priamy dopad na miestne komunity;

| 1.2.15 | je si vedomý toho, že je potrebné dosiahnuť pokrok vo fungovaní súdnej a verejnej správy s cieľom vytvoriť lepšie prostredie pre podnikanie. |
| --- | --- |

1.2.15

je si vedomý toho, že je potrebné dosiahnuť pokrok vo fungovaní súdnej a verejnej správy s cieľom vytvoriť lepšie prostredie pre podnikanie.

c)   v súvislosti s implementáciou acquis communautaire

| 1.2.16 | víta pokrok, ktorý bol dosiahnutý pri príprave implementácie štrukturálnych opatrení a prijímaní legislatívy vytvárajúcej mechanizmy a nástroje na riadne využívanie štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

1.2.16

víta pokrok, ktorý bol dosiahnutý pri príprave implementácie štrukturálnych opatrení a prijímaní legislatívy vytvárajúcej mechanizmy a nástroje na riadne využívanie štrukturálnych fondov;

| 1.2.17 | konštatuje, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na posilnenie miestnych a regionálnych správnych orgánov vzhľadom na zabezpečenie riadnej implementácie acquis v oblastiach, ktoré pripadli do ich kompetencie, predovšetkým v oblasti verejného zaobstarávania, dopravy, infraštruktúry, ciest, životného prostredia, sociálnej politiky, ochrany detí a ochrany menšín, zdravotníctva, vzdelávania, kultúry a cezhraničnej spolupráce; |
| --- | --- |

1.2.17

konštatuje, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na posilnenie miestnych a regionálnych správnych orgánov vzhľadom na zabezpečenie riadnej implementácie acquis v oblastiach, ktoré pripadli do ich kompetencie, predovšetkým v oblasti verejného zaobstarávania, dopravy, infraštruktúry, ciest, životného prostredia, sociálnej politiky, ochrany detí a ochrany menšín, zdravotníctva, vzdelávania, kultúry a cezhraničnej spolupráce;

| 1.2.18 | podporuje posilnenie administratívnej kapacity na regionálnej a miestnej úrovni v oblasti životného prostredia a lepšej koordinácie medzi týmito orgánmi a inými príslušnými orgánmi, aby bolo možné implementovať európsku legislatívu v kľúčových odvetviach, ako napr. vodné a odpadové hospodárstvo, kvalita ovzdušia, hlučnosť, ochrana prírody, priemyselné znečistenie, chemikálie, atď.; |
| --- | --- |

1.2.18

podporuje posilnenie administratívnej kapacity na regionálnej a miestnej úrovni v oblasti životného prostredia a lepšej koordinácie medzi týmito orgánmi a inými príslušnými orgánmi, aby bolo možné implementovať európsku legislatívu v kľúčových odvetviach, ako napr. vodné a odpadové hospodárstvo, kvalita ovzdušia, hlučnosť, ochrana prírody, priemyselné znečistenie, chemikálie, atď.;

| 1.2.19 | berie na vedomie prevažne pozitívne výsledky dosiahnuté v rámci politiky a implementácie tzv. rómskej stratégie prijatej v r. 2001 a vyzýva na lepšiu koordináciu medzi miestnou a regionálnou úrovňou a na efektívne opatrenia na okresnej úrovni v oblastiach ako napr. výchova a vzdelávanie, pričom je súčasne potrebné zohľadniť kultúrne a spoločenské korene; |
| --- | --- |

1.2.19

berie na vedomie prevažne pozitívne výsledky dosiahnuté v rámci politiky a implementácie tzv. rómskej stratégie prijatej v r. 2001 a vyzýva na lepšiu koordináciu medzi miestnou a regionálnou úrovňou a na efektívne opatrenia na okresnej úrovni v oblastiach ako napr. výchova a vzdelávanie, pričom je súčasne potrebné zohľadniť kultúrne a spoločenské korene;

| 1.2.20 | zdôrazňuje, že na miestnej, okresnej a regionálnej úrovni sú potrebné ďalšie konkrétne zlepšenia, aby boli vytvorené mechanizmy na identifikáciu, spravovanie, monitorovanie a vyhodnocovanie projektov a predovšetkým možností spolufinancovania s cieľom dosiahnuť požadovanú úrovne absorpcie prostriedkov z EÚ do r. 2007; |
| --- | --- |

1.2.20

zdôrazňuje, že na miestnej, okresnej a regionálnej úrovni sú potrebné ďalšie konkrétne zlepšenia, aby boli vytvorené mechanizmy na identifikáciu, spravovanie, monitorovanie a vyhodnocovanie projektov a predovšetkým možností spolufinancovania s cieľom dosiahnuť požadovanú úrovne absorpcie prostriedkov z EÚ do r. 2007;

| 1.2.21 | zdôrazňuje, že v rámci prípravy na štrukturálne fondy by miestne orgány mali čo najlepšie využiť predvstupovú finančnú pomoc EÚ; |
| --- | --- |

1.2.21

zdôrazňuje, že v rámci prípravy na štrukturálne fondy by miestne orgány mali čo najlepšie využiť predvstupovú finančnú pomoc EÚ;

| 1.2.22 | víta existujúci plán národného rozvoja (PNR) na roky 2004-2006 ako dobrý prvý základ pre plán potrebný v rámci štrukturálnych fondov a vyzýva, aby sa vykonala dôkladnejšia analýza pre vypracovanie návrhu PNR na obdobie rokov 2007-2013 v súlade s rumunskou koncepciou politiky súdržnosti a európskych perspektív v tejto oblasti; |
| --- | --- |

1.2.22

víta existujúci plán národného rozvoja (PNR) na roky 2004-2006 ako dobrý prvý základ pre plán potrebný v rámci štrukturálnych fondov a vyzýva, aby sa vykonala dôkladnejšia analýza pre vypracovanie návrhu PNR na obdobie rokov 2007-2013 v súlade s rumunskou koncepciou politiky súdržnosti a európskych perspektív v tejto oblasti;

| 1.2.23 | vyzýva, aby bola venovaná osobitná pozornosť princípom konzultácií a partnerstva, predovšetkým užšiemu a aktívnemu zapojeniu miestnych, okresných a regionálnych orgánov ako aj sociálnych a mimovládnych partnerov do vypracovania plánu národného rozvoja na obdobie rokov 2007-2013 ako aj operačných programov a ich následnej realizácie; |
| --- | --- |

1.2.23

vyzýva, aby bola venovaná osobitná pozornosť princípom konzultácií a partnerstva, predovšetkým užšiemu a aktívnemu zapojeniu miestnych, okresných a regionálnych orgánov ako aj sociálnych a mimovládnych partnerov do vypracovania plánu národného rozvoja na obdobie rokov 2007-2013 ako aj operačných programov a ich následnej realizácie;

| 1.2.24 | v dôsledku toho požaduje vytvorenie lepšieho vlastníctva a dosiahnutie konsenzu medzi okresmi v rámci existujúcich regionálnych štruktúr a pre konkrétnu účasť zvolených komunálnych politikov, aby bola umožnená implementácia programov EÚ, vypracovanie ďalšieho PNR na obdobie rokov 2007-2013 a následná kontrola a využívanie štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

1.2.24

v dôsledku toho požaduje vytvorenie lepšieho vlastníctva a dosiahnutie konsenzu medzi okresmi v rámci existujúcich regionálnych štruktúr a pre konkrétnu účasť zvolených komunálnych politikov, aby bola umožnená implementácia programov EÚ, vypracovanie ďalšieho PNR na obdobie rokov 2007-2013 a následná kontrola a využívanie štrukturálnych fondov;

| 1.2.25 | vyzýva, aby bola regionálna politika v Rumunsku vybudovaná na pevnom základe, pričom miestna správa nie je len vyzvaná na zapojenie do regionálnej politiky, ale je zároveň zaviazaná vyvíjať príslušnú činnosť v súlade so záujmami miestnych komunít. |
| --- | --- |

1.2.25

vyzýva, aby bola regionálna politika v Rumunsku vybudovaná na pevnom základe, pričom miestna správa nie je len vyzvaná na zapojenie do regionálnej politiky, ale je zároveň zaviazaná vyvíjať príslušnú činnosť v súlade so záujmami miestnych komunít.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV:

| 2.1 | víta ukončenie prístupových rokovaní a podpis zmluvy o pristúpení medzi Rumunskom a Európskou úniou dňa 25. apríla 2005 a odporúča všetkým členom Únie, aby túto zmluvu v príslušnom čase ratifikovali, na základe čoho by mohla Únia privítať Rumunsko ako svojho plnohodnotného člena k 1.1.2007; |
| --- | --- |

2.1

víta ukončenie prístupových rokovaní a podpis zmluvy o pristúpení medzi Rumunskom a Európskou úniou dňa 25. apríla 2005 a odporúča všetkým členom Únie, aby túto zmluvu v príslušnom čase ratifikovali, na základe čoho by mohla Únia privítať Rumunsko ako svojho plnohodnotného člena k 1.1.2007;

| 2.2 | odporúča, aby bola v období pred úplným pristúpením zahájená diskusia o zodpovednosti regionálnej politiky v Rumunsku a aby bolo vyvinuté úsilie na posilnenie miestnych a regionálnych orgánov tak, aby Rumunsko v r. 2007 mohlo demonštrovať efektívne štruktúry miestnej správy schopné splniť požiadavky a výzvy súvisiace s členstvom v EÚ; |
| --- | --- |

2.2

odporúča, aby bola v období pred úplným pristúpením zahájená diskusia o zodpovednosti regionálnej politiky v Rumunsku a aby bolo vyvinuté úsilie na posilnenie miestnych a regionálnych orgánov tak, aby Rumunsko v r. 2007 mohlo demonštrovať efektívne štruktúry miestnej správy schopné splniť požiadavky a výzvy súvisiace s členstvom v EÚ;

| 2.3 | preto podporuje zahájenie konštruktívnej a na výsledok orientovanej diskusie v Rumunsku zameranej na proces decentralizácie a regionalizácie za účasti miestnych správ, centrálnej vlády a príslušných orgánov EÚ s cieľom zlepšiť existujúce územné štruktúry a proces rozhodovania, aby bolo možné efektívne rozvíjať regionálnu politiku a implementáciu štrukturálnych fondov po r. 2007; |
| --- | --- |

2.3

preto podporuje zahájenie konštruktívnej a na výsledok orientovanej diskusie v Rumunsku zameranej na proces decentralizácie a regionalizácie za účasti miestnych správ, centrálnej vlády a príslušných orgánov EÚ s cieľom zlepšiť existujúce územné štruktúry a proces rozhodovania, aby bolo možné efektívne rozvíjať regionálnu politiku a implementáciu štrukturálnych fondov po r. 2007;

| 2.4 | vyjadruje potešenie, že privíta 15 členov zastupujúcich regionálne a miestne orgány ako pozorovateľov vo VR, ale do okamihu, kým preberú tieto funkcie; a ľutuje, že nebolo možné zriadiť včas spoločný poradný výbor (SPV) s Rumunskom; |
| --- | --- |

2.4

vyjadruje potešenie, že privíta 15 členov zastupujúcich regionálne a miestne orgány ako pozorovateľov vo VR, ale do okamihu, kým preberú tieto funkcie; a ľutuje, že nebolo možné zriadiť včas spoločný poradný výbor (SPV) s Rumunskom;

| 2.5 | zdôrazňuje, že podpora regionálnej transeurópskej spolupráce medzi členskými štátmi a pristupujúcimi krajinami tvorí základ pre efektívne rozdeľovanie štrukturálnych fondov a celkovo pre európsku integráciu; |
| --- | --- |

2.5

zdôrazňuje, že podpora regionálnej transeurópskej spolupráce medzi členskými štátmi a pristupujúcimi krajinami tvorí základ pre efektívne rozdeľovanie štrukturálnych fondov a celkovo pre európsku integráciu;

| 2.6 | odporúča čo najskôr zorganizovať externé zasadnutie v Rumunsku, ktoré by sa ťažiskovo zameralo na účasť rumunských miestnych a regionálnych orgánov na prácach VR, na proces decentralizácie a reformu verejnej správy. Toto zasadnutie by mohlo byť odpoveďou na pozvánku, ktorú VR obdržal od asociácií rumunských miestnych orgánov a bolo by konkrétnym krokom k zabezpečeniu stálej podpory VR voči rumunským miestnym a regionálnym orgánom ako v ďalšom procese decentralizácie, tak aj v zapájaní rumunskej miestnej a regionálnej úrovne do ďalšej aproximácie acquis communautaire). |
| --- | --- |

2.6

odporúča čo najskôr zorganizovať externé zasadnutie v Rumunsku, ktoré by sa ťažiskovo zameralo na účasť rumunských miestnych a regionálnych orgánov na prácach VR, na proces decentralizácie a reformu verejnej správy. Toto zasadnutie by mohlo byť odpoveďou na pozvánku, ktorú VR obdržal od asociácií rumunských miestnych orgánov a bolo by konkrétnym krokom k zabezpečeniu stálej podpory VR voči rumunským miestnym a regionálnym orgánom ako v ďalšom procese decentralizácie, tak aj v zapájaní rumunskej miestnej a regionálnej úrovne do ďalšej aproximácie acquis communautaire).

V Bruseli 6. júla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 128, 29.5.2003, s. 53.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 128, 29.5.2003, s. 56.

2

(3)  CdR 5/2005 EN-LG/LA/fp.

3

(4)  Seminár VR v Essexe (5. novembra 2004), Lars Abel, The enlargement of the EU to Romania: The evolution of the decentralisation [Rozšírenie EÚ o Rumunsko: Evolúcia decentralizácie]

4

The enlargement of the EU to Romania: The evolution of the decentralisation

(5)  Príhovor v Akadémii ekonomických vied, Bukurešť, 28. februára 2005.

5

(6)  Rumunská ústava z r. 1991, novelizovaná v r. 2003, rámcový zákon č. 339/2004 o decentralizácii, zákon č. 340/2004 o inštitúciiprefekta.

6

(7)  Rumunská vláda, Vládny program 2005-2008, december 2004.

7

Vládny program 2005-2008

(8)  Okrem správy EK z r. 2004, pozri aj poslednú správu Kongresu miestnych a regionálnych orgánov Európy o komunálnycha regionálnych voľbách v Rumunsku, ktoré sa konali 6. júna 2004. V správe sa uvádza odhad, že počet komunálnychpolitikov zvolených za bývalú vládnucu sociálno-demokratickú stranu vzrástol z úrovne 27 % v r. zhruba na 80 % v r. 2004,CG/Bur (11) 25 Štrasburg, 16. júla 2004 .

8

(9)  Nariadenie predsedu Rady pre hospodársku súťaž č. 527/2004 (Ú. v. EÚ č. 64, 19.01.2005), č. 528/2004 (Ú. v. EÚ č. 82, 25.01.2005) a schválená smernica pre aktívnejší prístup k uplatňovaniu pravidiel hospodárskej súťaže č. 36/22.02.2005.

9

(10)  Syntéza stratégie reštrukturalizácie bola uverejnená v úradnom vestníku č. 127, 9. februára 2005.

10

---

| 7.2.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 31/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 31/19

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Strategický dokument Európskej komisie o postupe procesu rozširovania“

(2006/C 31/05)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Strategický dokument o postupe procesu rozširovania (KOM (2004) 657 v konečnom znení – SEC(2004) 1199, 1200),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 29. novembra 2004, že túto vec prekonzultuje s výborom v súlade s článkom 265 odsek 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 28. septembra 2004, že poverí odbornú komisiu pre vonkajšie vzťahy, aby vypracovala stanovisko k stratégii Európskej komisie o postupe procesu rozširovania,

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady zo 16. a 17. decembra 2004 (č. 16238/2004),

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu o pokroku, ktorý dosiahlo Bulharsko na ceste k pristúpeniu (KOM(2004) 0657-I6-150/2004 – 2004/2183(INI)),

so zreteľom na politické priority VR na roky 2002–2006, v ktorých sa rozšírenie EÚ chápe ako jedinečná udalosť, ktorá zaistí mier a stabilitu a posilní integračný proces v celej Európe,

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. februára 2003 k Pracovnému programu Európskej komisie a prioritám Výboru regiónov na rok 2003 (CdR 6/2003 fin (1)),

so zreteľom na svoje stanovisko k dokumentu Smerom k rozšírenej Únii – Strategický dokument a správa Európskej komisie o pokroku, ktorý dosiahla každá kandidátska krajina na ceste k členstvu v EÚ a k Správe Komisie Rade: Výklad rozširovania Európy (CdR 325/2002 fin (2)),

so zreteľom na svoje stanovisko k Oznámeniu Komisie o akčných plánoch pre rozširovanie kapacít v administratívnej a právnej oblasti a monitorovanie záväzkov prijatých kandidátskymi krajinami v prístupových rokovaniach (CdR 244/2002 fin),

so zreteľom na odporúčanie svojho Spoločného poradného výboru EÚ – Bulharská republika o Posilňovaní regionálnych a miestnych kapacít v Bulharskej republike z 2. apríla 2004 (CdR 33/2004 fin),

so zreteľom na vyhlásenie o spolupráci s Národným združením samosprávnych obcí v Bulharskej republike podpísané 12. decembra 2001,

so zreteľom na dohodu o spolupráci medzi Národným združením samosprávnych obcí v Bulharskej republike a vládou Bulharskej republiky podpísanú 11. decembra 2001,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 497/2004 rev. 1) schválený 26. apríla 2005 odbornou komisiou pre vonkajšie vzťahy (spravodajca: Tilman Tögel (DE/SES), člen krajinského snemu spolkovej krajiny Sasko-Anhaltsko),

schválil na svojom 60. plenárnom zasadnutí konanom 6. a 7. júla 2005 (schôdzi zo 6. júla) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

1.1   Všeobecné pripomienky k procesu rozšírenia

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1.1.1 | víta rozšírenie EÚ o desať nových členských štátov, ktoré sa uskutočnilo dňa 1. mája 2004; |
| --- | --- |

1.1.1

víta rozšírenie EÚ o desať nových členských štátov, ktoré sa uskutočnilo dňa 1. mája 2004;

| 1.1.2 | zdôrazňuje príslušnosť Bulharska a Rumunska k súčasnému procesu rozširovania, aj keď ich pristúpenie sa z rôznych dôvodov uskutoční k neskoršiemu dátumu; |
| --- | --- |

1.1.2

zdôrazňuje príslušnosť Bulharska a Rumunska k súčasnému procesu rozširovania, aj keď ich pristúpenie sa z rôznych dôvodov uskutoční k neskoršiemu dátumu;

| 1.1.3 | víta výsledky a odporúčania, ktoré dňa 6. októbra 2004 predložila Komisia EÚ Rade a Európskemu parlamentu vo svojej pravidelnej správe a v strategickom dokumente o Bulharsku, Rumunsku a Chorvátsku; |
| --- | --- |

1.1.3

víta výsledky a odporúčania, ktoré dňa 6. októbra 2004 predložila Komisia EÚ Rade a Európskemu parlamentu vo svojej pravidelnej správe a v strategickom dokumente o Bulharsku, Rumunsku a Chorvátsku;

| 1.1.4 | podporuje hodnotenie, že Bulharsko a Rumunsko budú schopné splniť si záväzky, ktoré im vzniknú v dôsledku členstva v EÚ, taktiež splniť politické kritériá stanovené Európskou radou v Kodani a disponovať funkčným trhovým hospodárstvom; |
| --- | --- |

1.1.4

podporuje hodnotenie, že Bulharsko a Rumunsko budú schopné splniť si záväzky, ktoré im vzniknú v dôsledku členstva v EÚ, taktiež splniť politické kritériá stanovené Európskou radou v Kodani a disponovať funkčným trhovým hospodárstvom;

| 1.1.5 | podporuje zmluvy o pristúpení s Bulharskom a Rumunskom, ktoré podpísali ministri zahraničných vecí EÚ dňa 25. apríla 2005, aby sa tieto dva štáty mohli stať od 1. januára 2007 členmi EÚ, ak dovtedy splnia všetky podmienky pre vstup; |
| --- | --- |

1.1.5

podporuje zmluvy o pristúpení s Bulharskom a Rumunskom, ktoré podpísali ministri zahraničných vecí EÚ dňa 25. apríla 2005, aby sa tieto dva štáty mohli stať od 1. januára 2007 členmi EÚ, ak dovtedy splnia všetky podmienky pre vstup;

| 1.1.6 | pripomína, že osvedčeným základným princípom doterajšieho rozširovania bola individuálna spôsobilosť konkrétneho štátu, ktorý sa uchádzal o pristúpenie; |
| --- | --- |

1.1.6

pripomína, že osvedčeným základným princípom doterajšieho rozširovania bola individuálna spôsobilosť konkrétneho štátu, ktorý sa uchádzal o pristúpenie;

| 1.1.7 | zdôrazňuje potrebu sledovať prostredníctvom intenzívneho monitoringu plánovité uskutočňovanie záväzkov, ktoré po ukončení rokovaní na seba prevzali krajiny Bulharsko a Rumunsko; |
| --- | --- |

1.1.7

zdôrazňuje potrebu sledovať prostredníctvom intenzívneho monitoringu plánovité uskutočňovanie záväzkov, ktoré po ukončení rokovaní na seba prevzali krajiny Bulharsko a Rumunsko;

| 1.1.8 | poukazuje na skutočnosť, že vstup Bulharska a Rumunska do EÚ sa môže preložiť o rok neskôr, ak nebudú zrealizované potrebné reformy, predovšetkým v oblasti súdnictva, vnútorných vecí, verejnej správy a pravidiel hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

1.1.8

poukazuje na skutočnosť, že vstup Bulharska a Rumunska do EÚ sa môže preložiť o rok neskôr, ak nebudú zrealizované potrebné reformy, predovšetkým v oblasti súdnictva, vnútorných vecí, verejnej správy a pravidiel hospodárskej súťaže;

| 1.1.9 | zdôrazňuje, že intenzívnym zapojením pozorovateľov, ktorí sú po podpísaní zmlúv o pristúpení jeho súčasťou, možno podporiť miestne a regionálne orgány Bulharska a Rumunska pri ich približovaní sa EÚ; |
| --- | --- |

1.1.9

zdôrazňuje, že intenzívnym zapojením pozorovateľov, ktorí sú po podpísaní zmlúv o pristúpení jeho súčasťou, možno podporiť miestne a regionálne orgány Bulharska a Rumunska pri ich približovaní sa EÚ;

| 1.1.10 | vyhlasuje svoju pripravenosť angažovať sa aktívnou politikou informovanosti v prospech širokého súhlasu v rámci ratifikácie pristúpenia Bulharska a Rumunska; |
| --- | --- |

1.1.10

vyhlasuje svoju pripravenosť angažovať sa aktívnou politikou informovanosti v prospech širokého súhlasu v rámci ratifikácie pristúpenia Bulharska a Rumunska;

| 1.1.11 | poukazuje na skutočnosť, že táto politika informovanosti by mala obsahovať aj návrh ústavnej zmluvy EÚ, pretože táto zmluva ako súčasť acquis communautaire v rámci pristúpenia musí byť ipso facto ratifikovaná zo strany Rumunska a Bulharska a považuje za vhodné odštartovať v oboch krajinách informačnú kampaň na miestnej a regionálnej úrovni s cieľom vysvetliť a sprostredkovať obsah zmluvy, čím by občania zároveň nadobudli poznatky o hodnotách a fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

1.1.11

poukazuje na skutočnosť, že táto politika informovanosti by mala obsahovať aj návrh ústavnej zmluvy EÚ, pretože táto zmluva ako súčasť acquis communautaire v rámci pristúpenia musí byť ipso facto ratifikovaná zo strany Rumunska a Bulharska a považuje za vhodné odštartovať v oboch krajinách informačnú kampaň na miestnej a regionálnej úrovni s cieľom vysvetliť a sprostredkovať obsah zmluvy, čím by občania zároveň nadobudli poznatky o hodnotách a fungovaní Európskej únie;

| 1.1.12 | víta rozhodnutie predsedníctva Európskej rady zo 16. a 17. decembra 2004 otvoriť prístupové rokovania s Chorvátskom a berie do úvahy správu o začatí prístupových rokovaní od chvíle kedy bude konštatovaná plná spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (MTTJ); |
| --- | --- |

1.1.12

víta rozhodnutie predsedníctva Európskej rady zo 16. a 17. decembra 2004 otvoriť prístupové rokovania s Chorvátskom a berie do úvahy správu o začatí prístupových rokovaní od chvíle kedy bude konštatovaná plná spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (MTTJ);

| 1.1.13 | podporuje rozhodnutie predsedníctva Európskej rady zo 16. a 17. decembra 2004 začať 3. októbra 2005 prístupové rokovania s Tureckom a zdôrazňuje, že výsledok týchto rokovaní musí zostať až do ukončenia otvorený; |
| --- | --- |

1.1.13

podporuje rozhodnutie predsedníctva Európskej rady zo 16. a 17. decembra 2004 začať 3. októbra 2005 prístupové rokovania s Tureckom a zdôrazňuje, že výsledok týchto rokovaní musí zostať až do ukončenia otvorený;

| 1.1.14 | vidí pre svojich členov možnosť podporovať kandidátske krajiny pri ich príprave na vstup do EÚ prostredníctvom partnerstiev s regionálnymi alebo miestnymi orgánmi. |
| --- | --- |

1.1.14

vidí pre svojich členov možnosť podporovať kandidátske krajiny pri ich príprave na vstup do EÚ prostredníctvom partnerstiev s regionálnymi alebo miestnymi orgánmi.

| 1.2 | Pripomienky týkajúce sa pravidelnej správy o pokroku Bulharska na ceste k členstvu v EÚ (SEC(2004) 1199) |
| --- | --- |

1.2

Pripomienky týkajúce sa pravidelnej správy o pokroku Bulharska na ceste k členstvu v EÚ (SEC(2004) 1199)

Výbor regiónov:

| 1.2.1 | oceňuje hospodárske úspechy Bulharska vzhľadom na jeho celkovú stabilitu hospodárstva, štrukturálne reformy a hospodársky rast, pričom však nepodceňuje pretrvávajúce problémy s nezamestnanosťou, ktorá je stále na vysokej úrovni; |
| --- | --- |

1.2.1

oceňuje hospodárske úspechy Bulharska vzhľadom na jeho celkovú stabilitu hospodárstva, štrukturálne reformy a hospodársky rast, pričom však nepodceňuje pretrvávajúce problémy s nezamestnanosťou, ktorá je stále na vysokej úrovni;

| 1.2.2 | vychádza z predpokladu, že Bulharsko bude v zostávajúcom čase pokračovať vo svojom úsilí v rámci prípravy na vstup do EÚ a že bude venovať osobitnú pozornosť zlepšeniu v oblasti súdnictva, vnútorných vecí a verejnej správy, o ktoré žiadala Komisia; |
| --- | --- |

1.2.2

vychádza z predpokladu, že Bulharsko bude v zostávajúcom čase pokračovať vo svojom úsilí v rámci prípravy na vstup do EÚ a že bude venovať osobitnú pozornosť zlepšeniu v oblasti súdnictva, vnútorných vecí a verejnej správy, o ktoré žiadala Komisia;

| 1.2.3 | poukazuje na skutočnosť, že Európska únia poskytuje značné finančné príspevky ako pomoc pri pričleňovaní, ktoré sa majú použiť aj pre účely posilnenia kapacít na miestnej úrovni, aby sa týmito prostriedkami podporila a urýchlila realizácia európskej politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

1.2.3

poukazuje na skutočnosť, že Európska únia poskytuje značné finančné príspevky ako pomoc pri pričleňovaní, ktoré sa majú použiť aj pre účely posilnenia kapacít na miestnej úrovni, aby sa týmito prostriedkami podporila a urýchlila realizácia európskej politiky súdržnosti;

| 1.2.4 | konštatuje, že podmienky pre regionalizáciu sa v terajšom štádiu podstatne zlepšili; |
| --- | --- |

1.2.4

konštatuje, že podmienky pre regionalizáciu sa v terajšom štádiu podstatne zlepšili;

| 1.2.5 | víta schválenie zákona o rozvoji regiónov, ktorým sa vytvoril základ pre regionálno-politické plánovanie, ako aj lepšiu štrukturalizáciu územného členenia prostredníctvom štatistického rozdelenia krajiny na tzv. regióny NUTS 1 (územné štatistické jednotky); |
| --- | --- |

1.2.5

víta schválenie zákona o rozvoji regiónov, ktorým sa vytvoril základ pre regionálno-politické plánovanie, ako aj lepšiu štrukturalizáciu územného členenia prostredníctvom štatistického rozdelenia krajiny na tzv. regióny NUTS 1 (územné štatistické jednotky);

| 1.2.6 | víta súčasné úsilie vlády a parlamentu o reformu verejnej správy a uznáva jej prínos k efektívnejšej regionálnej politike; |
| --- | --- |

1.2.6

víta súčasné úsilie vlády a parlamentu o reformu verejnej správy a uznáva jej prínos k efektívnejšej regionálnej politike;

| 1.2.7 | dôrazne podporuje prebiehajúcu reformu verejnej správy a na ňu nadväzujúce reformy v oblasti miestnej správy, zvlášť kroky na posilnenie vlastnej zodpovednosti, výkonnosti a inštitucionálnej, a tým aj finančnej samosprávy obcí, a to prostredníctvom zmeny zákona o majetku obcí; |
| --- | --- |

1.2.7

dôrazne podporuje prebiehajúcu reformu verejnej správy a na ňu nadväzujúce reformy v oblasti miestnej správy, zvlášť kroky na posilnenie vlastnej zodpovednosti, výkonnosti a inštitucionálnej, a tým aj finančnej samosprávy obcí, a to prostredníctvom zmeny zákona o majetku obcí;

| 1.2.8 | uznáva, že budovanie kapacity týchto orgánov je dlhodobý proces, ktorý musí byť pravidelne podporovaný formou informácií, verejných diskusií a školiacich programov „šitých na mieru“. |
| --- | --- |

1.2.8

uznáva, že budovanie kapacity týchto orgánov je dlhodobý proces, ktorý musí byť pravidelne podporovaný formou informácií, verejných diskusií a školiacich programov „šitých na mieru“.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov:

| 2.1 | víta ukončenie prístupových rokovaní a podpis zmluvy o pristúpení medzi Bulharskom a Európskou úniou a odporúča všetkým členom Únie, aby túto zmluvu včas ratifikovali, na základe čoho by Únia mohla privítať Bulharsko ako svojho plnohodnotného člena k 1.1.2007; |
| --- | --- |

2.1

víta ukončenie prístupových rokovaní a podpis zmluvy o pristúpení medzi Bulharskom a Európskou úniou a odporúča všetkým členom Únie, aby túto zmluvu včas ratifikovali, na základe čoho by Únia mohla privítať Bulharsko ako svojho plnohodnotného člena k 1.1.2007;

| 2.2 | vyzýva Bulharsko, aby vyvinulo ďalšie účinné úsilie pokračovať v tejto reforme aj potrebnými adekvátnymi zmenami v zákone o majetku štátu, čím sa má ešte výraznejšie uplatniť princíp subsidiarity; |
| --- | --- |

2.2

vyzýva Bulharsko, aby vyvinulo ďalšie účinné úsilie pokračovať v tejto reforme aj potrebnými adekvátnymi zmenami v zákone o majetku štátu, čím sa má ešte výraznejšie uplatniť princíp subsidiarity;

| 2.3 | odporúča podniknúť ďalšie kroky v rámci decentralizácie a zároveň poukazuje na skutočnosť, že prenos kompetencií z centrálnych na miestne správne, resp. samosprávne orgány treba chápať nielen ako prenos práv a povinností, ale musí tiež zahŕňať presun štruktúr a ľudských a finančných zdrojov; |
| --- | --- |

2.3

odporúča podniknúť ďalšie kroky v rámci decentralizácie a zároveň poukazuje na skutočnosť, že prenos kompetencií z centrálnych na miestne správne, resp. samosprávne orgány treba chápať nielen ako prenos práv a povinností, ale musí tiež zahŕňať presun štruktúr a ľudských a finančných zdrojov;

| 2.4 | súčasne odporúča pokračovať v prechodnej fáze v diskusii o otázkach súvisiacich s kompetenciami regionálnej politiky v Bulharskej republike a vyvíjať úsilie na posilnenie pozície miestnych a regionálnych orgánov, aby Bulharsko v čase vstupu do EÚ disponovalo efektívnymi miestnymi správnymi štruktúrami, ktoré budú zodpovedať nárokom jednotného trhu; |
| --- | --- |

2.4

súčasne odporúča pokračovať v prechodnej fáze v diskusii o otázkach súvisiacich s kompetenciami regionálnej politiky v Bulharskej republike a vyvíjať úsilie na posilnenie pozície miestnych a regionálnych orgánov, aby Bulharsko v čase vstupu do EÚ disponovalo efektívnymi miestnymi správnymi štruktúrami, ktoré budú zodpovedať nárokom jednotného trhu;

| 2.5 | upozorňuje na to, že posilnenie úlohy a kompetencií miestnych a regionálnych orgánov je predpokladom pre pozitívnu spoluprácu medzi centrálnymi a miestnymi orgánmi, okrem iného aj pri prideľovaní a správe majetku, čím sa pre miestne orgány vytvoria lepšie východiskové podmienky pre uskutočnenie opatrení Spoločenstva a využívanie štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

2.5

upozorňuje na to, že posilnenie úlohy a kompetencií miestnych a regionálnych orgánov je predpokladom pre pozitívnu spoluprácu medzi centrálnymi a miestnymi orgánmi, okrem iného aj pri prideľovaní a správe majetku, čím sa pre miestne orgány vytvoria lepšie východiskové podmienky pre uskutočnenie opatrení Spoločenstva a využívanie štrukturálnych fondov;

| 2.6 | opakovane zdôrazňuje, že rozširovanie rozhodovacích právomocí miestnych a regionálnych orgánov sa musí uskutočňovať pri súčasnom zohľadnení princípov subsidiarity a tiež princípov solidarity, a to medzi centrálnymi úradmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako aj na horizontálnej úrovni medzi orgánmi a obcami; |
| --- | --- |

2.6

opakovane zdôrazňuje, že rozširovanie rozhodovacích právomocí miestnych a regionálnych orgánov sa musí uskutočňovať pri súčasnom zohľadnení princípov subsidiarity a tiež princípov solidarity, a to medzi centrálnymi úradmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako aj na horizontálnej úrovni medzi orgánmi a obcami;

| 2.7 | upozorňuje na to, že miestne orgány sú naliehavejšie vyzývané k tomu, aby vytvorili potrebný inštitucionálny rámec, ktorý je nevyhnutný pre uplatňovanie štrukturálno-politických nástrojov. Toto platí najmä pre vytváranie pracovných miest pre zamestnancov verejnej správy alebo pre uskutočňovanie potrebných inštitucionálnych alebo organizačných zmien tak, aby boli miestne orgány lepšie pripravené na využívanie štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

2.7

upozorňuje na to, že miestne orgány sú naliehavejšie vyzývané k tomu, aby vytvorili potrebný inštitucionálny rámec, ktorý je nevyhnutný pre uplatňovanie štrukturálno-politických nástrojov. Toto platí najmä pre vytváranie pracovných miest pre zamestnancov verejnej správy alebo pre uskutočňovanie potrebných inštitucionálnych alebo organizačných zmien tak, aby boli miestne orgány lepšie pripravené na využívanie štrukturálnych fondov;

| 2.8 | upozorňuje na to, že za účelom vybudovania efektívnej regionálnej a miestnej samosprávy je potrebné prijať dodatočné právne a organizačné opatrenia, ktoré budú podporovať kvalifikované využitie miestnych zdrojov primeraným financovaním programov v oblasti vzdelávania, presunom kompetencií na základe výmeny skúseností o osvedčených postupoch s regionálnymi a miestnymi správami krajín EÚ a účinnými podpornými opatreniami a odporúča osobitne dbať na ochranu a lepšie spravovanie majetku, štruktúr a siete služieb, keďže finančná a hospodárska autonómia obcí predstavuje dôležitý predpoklad samosprávy; |
| --- | --- |

2.8

upozorňuje na to, že za účelom vybudovania efektívnej regionálnej a miestnej samosprávy je potrebné prijať dodatočné právne a organizačné opatrenia, ktoré budú podporovať kvalifikované využitie miestnych zdrojov primeraným financovaním programov v oblasti vzdelávania, presunom kompetencií na základe výmeny skúseností o osvedčených postupoch s regionálnymi a miestnymi správami krajín EÚ a účinnými podpornými opatreniami a odporúča osobitne dbať na ochranu a lepšie spravovanie majetku, štruktúr a siete služieb, keďže finančná a hospodárska autonómia obcí predstavuje dôležitý predpoklad samosprávy;

| 2.9 | trvá na tom, aby miestne a regionálne orgány a obce vo svojej legislatívnej činnosti dbali na to, aby boli uplatnené právne normy EÚ implementované na ich úrovni do bulharského práva, pokiaľ to spadá do oblasti kompetencií územných orgánov a obcí. Toto platí bezpodmienečne pre právne predpisy Spoločenstva, ktoré sú o. i. platné pre verejné obstarávanie, ako aj pre oblasti životného prostredia, hospodárskej súťaže a pre sociálnu oblasť; |
| --- | --- |

2.9

trvá na tom, aby miestne a regionálne orgány a obce vo svojej legislatívnej činnosti dbali na to, aby boli uplatnené právne normy EÚ implementované na ich úrovni do bulharského práva, pokiaľ to spadá do oblasti kompetencií územných orgánov a obcí. Toto platí bezpodmienečne pre právne predpisy Spoločenstva, ktoré sú o. i. platné pre verejné obstarávanie, ako aj pre oblasti životného prostredia, hospodárskej súťaže a pre sociálnu oblasť;

| 2.10 | vyjadruje svoje obavy, že integrácia rómskeho obyvateľstva je naďalej otvoreným problémom a že obce a mestá nesú najväčší podiel zodpovednosti za dlhodobé riešenie a vyzýva miestne a regionálne orgány, aby ponúkli vo väčšej miere a pri zohľadnení princípu rovnosti šancí pracovné miesta pre príslušníkov tejto skupiny obyvateľstva v štruktúrach miestnej správy, pričom je potrebné zabrániť sekundárnej diskriminácii v rámci týchto štruktúr (Rómovia sa starajú o Rómov); |
| --- | --- |

2.10

vyjadruje svoje obavy, že integrácia rómskeho obyvateľstva je naďalej otvoreným problémom a že obce a mestá nesú najväčší podiel zodpovednosti za dlhodobé riešenie a vyzýva miestne a regionálne orgány, aby ponúkli vo väčšej miere a pri zohľadnení princípu rovnosti šancí pracovné miesta pre príslušníkov tejto skupiny obyvateľstva v štruktúrach miestnej správy, pričom je potrebné zabrániť sekundárnej diskriminácii v rámci týchto štruktúr (Rómovia sa starajú o Rómov);

| 2.11 | poukazuje na skutočnosť, že v záujme urýchlenej integrácie Rómov je potrebné nasadiť nástroje samosprávy, pričom je tiež nutné podporiť opatrenia smerujúce k tomu, aby samotní Rómovia prevzali zodpovednosť za svoje spoločenstvá, napr. v oblasti bezpečnosti, v sociálnej oblasti, atď.; |
| --- | --- |

2.11

poukazuje na skutočnosť, že v záujme urýchlenej integrácie Rómov je potrebné nasadiť nástroje samosprávy, pričom je tiež nutné podporiť opatrenia smerujúce k tomu, aby samotní Rómovia prevzali zodpovednosť za svoje spoločenstvá, napr. v oblasti bezpečnosti, v sociálnej oblasti, atď.;

| 2.12 | trvá na tom, aby boli vypracované a v praxi presadzované dlhodobé komunálne programy na odstránenie oddelených obytných oblastí (getá). Pritom je potrebné poskytnúť pozemky, na ktorých bude možné realizovať výstavbu primeraných bytov pre príslušníkov tejto skupiny obyvateľstva za podmienok partnerstva medzi verejným a súkromným sektorom a za účasti rómskeho obyvateľstva a odporúča výraznejšiu angažovanosť EÚ v tejto veci, |
| --- | --- |

2.12

trvá na tom, aby boli vypracované a v praxi presadzované dlhodobé komunálne programy na odstránenie oddelených obytných oblastí (getá). Pritom je potrebné poskytnúť pozemky, na ktorých bude možné realizovať výstavbu primeraných bytov pre príslušníkov tejto skupiny obyvateľstva za podmienok partnerstva medzi verejným a súkromným sektorom a za účasti rómskeho obyvateľstva a odporúča výraznejšiu angažovanosť EÚ v tejto veci,

| 2.13 | upozorňuje na skutočnosť, že existuje výrazný deficit v oblasti integrácie duševne postihnutých občanov a vyzýva miestne orgány, aby sa zamerali na tento problém a hľadali v rámci vlastných kompetencií vhodné riešenia; |
| --- | --- |

2.13

upozorňuje na skutočnosť, že existuje výrazný deficit v oblasti integrácie duševne postihnutých občanov a vyzýva miestne orgány, aby sa zamerali na tento problém a hľadali v rámci vlastných kompetencií vhodné riešenia;

| 2.14 | upozorňuje na to, že vzhľadom na ambiciózny časový harmonogram na predloženie národného plánu rozvoja si Bulharsko stanovilo, že územné orgány majú osobitnú zodpovednosť pri stanovovaní adekvátnych plánov miestneho a regionálneho rozvoja. Toto prispeje na jednej strane ku korektnosti národného plánu rozvoja a na druhej strane vytvorí podmienky na to, aby sa obce a regióny zúčastňovali rovnoprávne a spravodlivo na využívaní štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

2.14

upozorňuje na to, že vzhľadom na ambiciózny časový harmonogram na predloženie národného plánu rozvoja si Bulharsko stanovilo, že územné orgány majú osobitnú zodpovednosť pri stanovovaní adekvátnych plánov miestneho a regionálneho rozvoja. Toto prispeje na jednej strane ku korektnosti národného plánu rozvoja a na druhej strane vytvorí podmienky na to, aby sa obce a regióny zúčastňovali rovnoprávne a spravodlivo na využívaní štrukturálnych fondov;

| 2.15 | upozorňuje na to, že sa pritom venuje osobitná pozornosť uplatňovaniu takzvaného princípu partnerstva, teda intenzívnejšiemu začleneniu regionálnych, sociálnych a neštátnych partnerov, ktorí sa tohto procesu zúčastňujú; |
| --- | --- |

2.15

upozorňuje na to, že sa pritom venuje osobitná pozornosť uplatňovaniu takzvaného princípu partnerstva, teda intenzívnejšiemu začleneniu regionálnych, sociálnych a neštátnych partnerov, ktorí sa tohto procesu zúčastňujú;

| 2.16 | odporúča, aby na rozvoj správnych štruktúr a kapacít boli poskytnuté prostriedky z fondu na podporu krajín v procese pričleňovania a navrhuje, aby sa pri poskytovaní týchto prostriedkov bral ohľad na význam miestnych a regionálnych orgánov pre uskutočňovanie programov štrukturálnych fondov a iných iniciatív na rozvoj regiónov; |
| --- | --- |

2.16

odporúča, aby na rozvoj správnych štruktúr a kapacít boli poskytnuté prostriedky z fondu na podporu krajín v procese pričleňovania a navrhuje, aby sa pri poskytovaní týchto prostriedkov bral ohľad na význam miestnych a regionálnych orgánov pre uskutočňovanie programov štrukturálnych fondov a iných iniciatív na rozvoj regiónov;

| 2.17 | zdôrazňuje, že efektívna výmena skúseností, ktoré existujú medzi Bulharskou republikou a členskými štátmi na základe dohôd o partnerstve, tvorí základňu pre účinné využívanie štrukturálnych fondov na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

2.17

zdôrazňuje, že efektívna výmena skúseností, ktoré existujú medzi Bulharskou republikou a členskými štátmi na základe dohôd o partnerstve, tvorí základňu pre účinné využívanie štrukturálnych fondov na regionálnej úrovni;

| 2.18 | ďalej konštatuje, že existujúce priame dohody o partnerstve medzi jednotlivými regiónmi členských štátov a regiónmi v Bulharskej republike majú formu výmeny informácií a skúseností, ale slúžia aj na priamu spoluprácu alebo personálnu a materiálnu pomoc v prospech regionálnych a miestnych orgánov v Bulharskej republike, ktorá má byť poskytovaná v intenzívnejšom rozsahu a inštrumentalizovaná za účelom plnenia vyjadrených odporúčaní; |
| --- | --- |

2.18

ďalej konštatuje, že existujúce priame dohody o partnerstve medzi jednotlivými regiónmi členských štátov a regiónmi v Bulharskej republike majú formu výmeny informácií a skúseností, ale slúžia aj na priamu spoluprácu alebo personálnu a materiálnu pomoc v prospech regionálnych a miestnych orgánov v Bulharskej republike, ktorá má byť poskytovaná v intenzívnejšom rozsahu a inštrumentalizovaná za účelom plnenia vyjadrených odporúčaní;

| 2.19 | upozorňuje na skutočnosť, že ďalší úspešný boj proti korupcii je nesmierne dôležitý pre nárast dôveryhodnosti miestnych a regionálnych orgánov, a to voči vlastnému obyvateľstvu ako aj voči partnerom, investorom a podnikom z EÚ; |
| --- | --- |

2.19

upozorňuje na skutočnosť, že ďalší úspešný boj proti korupcii je nesmierne dôležitý pre nárast dôveryhodnosti miestnych a regionálnych orgánov, a to voči vlastnému obyvateľstvu ako aj voči partnerom, investorom a podnikom z EÚ;

| 2.20 | odporúča intenzívne uplatňovanie opatrení zameraných na elimináciu príčin korupcie vzhľadom na rastúci počet informácií o trestno-právnych konaniach proti miestnym a regionálnym politikom. Na tento účel sú obzvlášť potrebné opatrenia na zlepšenie finančnej správy a finančnej kontroly, pričom je nutné dbať na to, že odlúčenie týchto dvoch oblastí je jednou z najdôležitejších možností, nie však možnosťou jedinou. |
| --- | --- |

2.20

odporúča intenzívne uplatňovanie opatrení zameraných na elimináciu príčin korupcie vzhľadom na rastúci počet informácií o trestno-právnych konaniach proti miestnym a regionálnym politikom. Na tento účel sú obzvlášť potrebné opatrenia na zlepšenie finančnej správy a finančnej kontroly, pričom je nutné dbať na to, že odlúčenie týchto dvoch oblastí je jednou z najdôležitejších možností, nie však možnosťou jedinou.

V Bruseli 6. júla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 128, 29.5.2003, s. 53.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 128, 29.5.2003, s. 56.

2

---

| 7.2.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 31/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 31/23

---

Stanovisko z vlastnej iniciatívy výboru regiónov na tému „Návrh usmernení Spoločenstva pre financovanie letísk a priznanie pomoci na začatie prevádzky pre letecké spoločnosti na regionálnych letiskách“

(2006/C 31/06)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 22. februára 2005 poveriť komisiu pre politiku územnej súdržnosti podľa článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva vypracovaním stanoviska z vlastnej iniciatívy na túto tému,

so zreteľom na návrh Európskej komisie o usmerneniach Spoločenstva pre financovanie letísk a priznanie štátnej pomoci na začatie prevádzky pre letecké spoločnosti na regionálnych letiskách,

so zreteľom na svoje prieskumné stanovisko z 2. júla 2003 na tému „Kapacita regionálnych letísk“ (CdR 393/2002 fin) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie „Lepšie právne predpisy 2002“ a oznámeniu Komisie „Aktualizácia a zjednodušenie acquis communautaire“ (CdR 62/2003 fin) (2),

so zreteľom na svoje stanovisko z vlastnej iniciatívy „Nízkonákladové letecké spoločnosti a územný rozvoj“ (CdR 63/2004 fin) (3),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 76/2005 rev.1), ktorý komisia pre politiku územnej súdržnosti prijala 29. apríla 2005 (Spravodajca: pán Gordon Keymer CBE, Predseda oblastného zastupiteľstva Tandridge (UK/EĽS),

keďže:

| (1) | Pretrvávajúca dynamika regionálnych letísk má neodškriepiteľne významný vplyv na regionálny rozvoj a územnú súdržnosť: uľahčuje dopravné spojenie medzi regiónmi a podporuje mobilitu občanov, hospodársky rozvoj a rast zamestnanosti, cestovný ruch a najmä oživenie najodľahlejších regiónov a menej rozvinutých regiónov; |
| --- | --- |

(1)

Pretrvávajúca dynamika regionálnych letísk má neodškriepiteľne významný vplyv na regionálny rozvoj a územnú súdržnosť: uľahčuje dopravné spojenie medzi regiónmi a podporuje mobilitu občanov, hospodársky rozvoj a rast zamestnanosti, cestovný ruch a najmä oživenie najodľahlejších regiónov a menej rozvinutých regiónov;

| (2) | Snaha Európskej komisie vyriešiť súčasný problém neistoty a zmätkov v súvislosti so štátnou pomocou v sektore leteckej dopravy je vítaná; |
| --- | --- |

(2)

Snaha Európskej komisie vyriešiť súčasný problém neistoty a zmätkov v súvislosti so štátnou pomocou v sektore leteckej dopravy je vítaná;

| (3) | Usmernenia budú mať citeľný vplyv na možnosti verejných orgánov finančne podporovať regionálne letiská s cieľom prispieť k zlepšeniu územnej súdržnosti EÚ. Vzhľadom k významu tohto aspektu a keďže sa zdá, že tieto usmernenia majú charakter formálneho nariadenia, mali by byť konzultované s Radou a Európskym parlamentom; |
| --- | --- |

(3)

Usmernenia budú mať citeľný vplyv na možnosti verejných orgánov finančne podporovať regionálne letiská s cieľom prispieť k zlepšeniu územnej súdržnosti EÚ. Vzhľadom k významu tohto aspektu a keďže sa zdá, že tieto usmernenia majú charakter formálneho nariadenia, mali by byť konzultované s Radou a Európskym parlamentom;

| (4) | Právny spor v prípade Ryanair/Charleroi ešte nie je ukončený, čo vedie k obave, že výsledok tohto sporu by mohol odporovať usmerneniam, čo by mohlo spôsobiť ešte väčší zmätok a nejasnosti. Nie je úplne jasné, či chce Komisia štátnu pomoc obmedziť alebo len sprehľadniť. Používanie článku 19 ods. 2 nariadenia 659/1999 nie je vhodným základom pre uplatňovanie týchto usmernení a Komisia preto musí pre uplatňovanie tohto nariadenia nájsť právne odôvodnenie a precedensy; |
| --- | --- |

(4)

Právny spor v prípade Ryanair/Charleroi ešte nie je ukončený, čo vedie k obave, že výsledok tohto sporu by mohol odporovať usmerneniam, čo by mohlo spôsobiť ešte väčší zmätok a nejasnosti. Nie je úplne jasné, či chce Komisia štátnu pomoc obmedziť alebo len sprehľadniť. Používanie článku 19 ods. 2 nariadenia 659/1999 nie je vhodným základom pre uplatňovanie týchto usmernení a Komisia preto musí pre uplatňovanie tohto nariadenia nájsť právne odôvodnenie a precedensy;

| (5) | V usmerneniach sa princíp investora trhovej ekonomiky (MEIP – Market Economy Investor Principle) uvádza len na jednom mieste. Tento princíp je základným kritériom pre posudzovanie opatrení verejných orgánov, ktoré sú porovnávané s tým, čo by urobil „rozumne jednajúci“ súkromný investor. Za štátnu pomoc sa tu považuje len verejné financovanie nad rámec toho, čo by pravdepodobne investovala súkromná spoločnosť, a aj v takomto prípade môžu byť takéto investície odôvodnené s ohľadom na záväzky služieb verejného záujmu (napríklad v prípade spojenia ostrova s pevninou, aj v prípade, že toto spojenie je stratové); |
| --- | --- |

(5)

V usmerneniach sa princíp investora trhovej ekonomiky (MEIP – Market Economy Investor Principle) uvádza len na jednom mieste. Tento princíp je základným kritériom pre posudzovanie opatrení verejných orgánov, ktoré sú porovnávané s tým, čo by urobil „rozumne jednajúci“ súkromný investor. Za štátnu pomoc sa tu považuje len verejné financovanie nad rámec toho, čo by pravdepodobne investovala súkromná spoločnosť, a aj v takomto prípade môžu byť takéto investície odôvodnené s ohľadom na záväzky služieb verejného záujmu (napríklad v prípade spojenia ostrova s pevninou, aj v prípade, že toto spojenie je stratové);

| (6) | V súčasnosti je poskytovanie štátnej pomoci na začatie letovej prevádzky na nových trasách obmedzené na tri resp. päť rokov v prípade malých a odľahlých letísk. Toto obmedzenie nie je v usmerneniach odôvodnené a je kratšie než väčšina obchodných plánov a plány regionálneho rozvoja. Nikto však nepodporuje neobmedzené subvencovanie. Rozumným kompromisom by preto mohlo byť zavedenie automatickej kontroly. Rovnako aj stanovenie maximálnej hranice štátnej pomoci vo výške 50 % sa zdá byť voľne určené, keďže v niektorých prípadoch by mohlo byť odôvodnené aj vyššie financovanie; |
| --- | --- |

(6)

V súčasnosti je poskytovanie štátnej pomoci na začatie letovej prevádzky na nových trasách obmedzené na tri resp. päť rokov v prípade malých a odľahlých letísk. Toto obmedzenie nie je v usmerneniach odôvodnené a je kratšie než väčšina obchodných plánov a plány regionálneho rozvoja. Nikto však nepodporuje neobmedzené subvencovanie. Rozumným kompromisom by preto mohlo byť zavedenie automatickej kontroly. Rovnako aj stanovenie maximálnej hranice štátnej pomoci vo výške 50 % sa zdá byť voľne určené, keďže v niektorých prípadoch by mohlo byť odôvodnené aj vyššie financovanie;

| (7) | Návrh usmernení poskytuje prvému poskytovateľovi nového leteckého spojenia možnosť zabrániť potenciálnym konkurentom po dobu piatich rokov poskytovať letecké služby na rovnakej trase, a to bez ohľadu na to, či by neskorší poskytovateľ mohol ponúknuť lepšie alebo lacnejšie služby alebo vyššiu frekvenciu spojení; |
| --- | --- |

(7)

Návrh usmernení poskytuje prvému poskytovateľovi nového leteckého spojenia možnosť zabrániť potenciálnym konkurentom po dobu piatich rokov poskytovať letecké služby na rovnakej trase, a to bez ohľadu na to, či by neskorší poskytovateľ mohol ponúknuť lepšie alebo lacnejšie služby alebo vyššiu frekvenciu spojení;

| (8) | Zákaz poskytovania štátnej pomoci na nové spojenia pokiaľ existujú podobné spojenia z iného letiska, ktoré patrí do tej istej hospodárskej spádovej oblasti alebo spádovej oblasti obyvateľstva slúži najmä na ochranu existujúcich poskytovateľov a letísk (predovšetkým štátnych leteckých spoločností a veľkých letísk) pred konkurenciou lacnejších leteckých spoločností, ktoré operujú z menších regionálnych letísk; |
| --- | --- |

(8)

Zákaz poskytovania štátnej pomoci na nové spojenia pokiaľ existujú podobné spojenia z iného letiska, ktoré patrí do tej istej hospodárskej spádovej oblasti alebo spádovej oblasti obyvateľstva slúži najmä na ochranu existujúcich poskytovateľov a letísk (predovšetkým štátnych leteckých spoločností a veľkých letísk) pred konkurenciou lacnejších leteckých spoločností, ktoré operujú z menších regionálnych letísk;

| (9) | Malé letiská majú malú administratívnu kapacitu a zavedenie uplatňovania celého rámca oznamovacích procedúr Spoločenstva na týchto letiskách pre ne znamená administratívne náklady, ktoré sú v nepomere k vplyvu na vnútornom trhu. Malo by byť umožnené využívanie princípu de minimis, podľa ktorého nie je potrebné oznamovať štátnu pomoc do určitej výšky, rovnako ako letové spojenie, ktoré neprekračuje určitú prahovú hodnotu cestujúcich. Existuje aj niekoľko regionálnych ustanovení (napr. v Škótsku), podľa ktorých postačuje jediné oznámenie pre všetky letiská spadajúce pod tieto ustanovenia; |
| --- | --- |

(9)

Malé letiská majú malú administratívnu kapacitu a zavedenie uplatňovania celého rámca oznamovacích procedúr Spoločenstva na týchto letiskách pre ne znamená administratívne náklady, ktoré sú v nepomere k vplyvu na vnútornom trhu. Malo by byť umožnené využívanie princípu de minimis, podľa ktorého nie je potrebné oznamovať štátnu pomoc do určitej výšky, rovnako ako letové spojenie, ktoré neprekračuje určitú prahovú hodnotu cestujúcich. Existuje aj niekoľko regionálnych ustanovení (napr. v Škótsku), podľa ktorých postačuje jediné oznámenie pre všetky letiská spadajúce pod tieto ustanovenia;

| (10) | Celkovo musia byť tieto usmernenia čo možno najpružnejšie a rozhodovať o štátnej pomoci prípad od prípadu, pokiaľ chceme pomôcť regionálnym letiskách a regionálnym leteckým spoločnostiam pri vytváraní konkurencieschopnej a súdržnej Európskej únie, bez zbytočne veľkej byrokracie; |
| --- | --- |

(10)

Celkovo musia byť tieto usmernenia čo možno najpružnejšie a rozhodovať o štátnej pomoci prípad od prípadu, pokiaľ chceme pomôcť regionálnym letiskách a regionálnym leteckým spoločnostiam pri vytváraní konkurencieschopnej a súdržnej Európskej únie, bez zbytočne veľkej byrokracie;

| (11) | Tieto usmernenia neporušujú princíp subsidiarity, hoci je tu obava, že do určitej miery obmedzujú slobodu miestnych a regionálnych orgánov podporovať regionálne letiská, |
| --- | --- |

(11)

Tieto usmernenia neporušujú princíp subsidiarity, hoci je tu obava, že do určitej miery obmedzujú slobodu miestnych a regionálnych orgánov podporovať regionálne letiská,

prijal na svojom 60. plenárnom zasadnutí 6. – 7. júla 2005 (schôdza zo 7. júla) nasledujúce stanovisko:

Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1. | žiada, aby si Komisia vyžiadala stanovisko Rady a Európskeho parlamentu pred tým, ako rozhodne, a aby bol vypracovaný odhad dopadov týchto usmernení; |
| --- | --- |

1.

žiada, aby si Komisia vyžiadala stanovisko Rady a Európskeho parlamentu pred tým, ako rozhodne, a aby bol vypracovaný odhad dopadov týchto usmernení;

| 2. | odporúča Komisii, aby so svojím návrhom usmernení počkala, kým nebude známy výsledok odvolania na súdnom dvore v kauze Ryanair/Charleroi, aby sa tak zabránilo prípadnému rozporu medzi ustanoveniami a očakávaným rozsudkom; ďalej odporúča preskúmať tieto usmernenia dva roky po nadobudnutí účinnosti; |
| --- | --- |

2.

odporúča Komisii, aby so svojím návrhom usmernení počkala, kým nebude známy výsledok odvolania na súdnom dvore v kauze Ryanair/Charleroi, aby sa tak zabránilo prípadnému rozporu medzi ustanoveniami a očakávaným rozsudkom; ďalej odporúča preskúmať tieto usmernenia dva roky po nadobudnutí účinnosti;

| 3. | vyslovuje sa za to, aby len tá pomoc z verejných financií (v súlade s princípom single till), ktorá presahuje hranicu toho, čo by investoval súkromný investor bola označovaná ako neprípustná štátna pomoc (MEIP); okrem toho odporúča dovoliť štátnym rovnako ako súkromným letiskám byť počas prvých rokov stratoví; |
| --- | --- |

3.

vyslovuje sa za to, aby len tá pomoc z verejných financií (v súlade s princípom single till), ktorá presahuje hranicu toho, čo by investoval súkromný investor bola označovaná ako neprípustná štátna pomoc (MEIP); okrem toho odporúča dovoliť štátnym rovnako ako súkromným letiskám byť počas prvých rokov stratoví;

| 4. | navrhuje automaticky prehodnotiť štátnu pomoc pre nové letecké spojenia po uplynutí obdobia troch resp. piatich rokov a prípadne povoliť jedno alebo viac (opäť časovo ohraničených) predĺžení, o ktorých by bolo opäť rozhodované od prípadu k prípadu; |
| --- | --- |

4.

navrhuje automaticky prehodnotiť štátnu pomoc pre nové letecké spojenia po uplynutí obdobia troch resp. piatich rokov a prípadne povoliť jedno alebo viac (opäť časovo ohraničených) predĺžení, o ktorých by bolo opäť rozhodované od prípadu k prípadu;

| 5. | odmieta návrh, aby prvý poskytovateľ spojenia mohol trasu prakticky „zmraziť“ tým, že po dobu až piatich rokov nebude prístupná konkurencii; |
| --- | --- |

5.

odmieta návrh, aby prvý poskytovateľ spojenia mohol trasu prakticky „zmraziť“ tým, že po dobu až piatich rokov nebude prístupná konkurencii;

| 6. | zamieta zákaz poskytovania štátnej pomoci pre nové letecké spojenia v prípade, že existuje podobné spojenie z iného letiska (napr. veľkého medzinárodného letiska) v tej istej hospodárskej spádovej oblasti; okrem toho navrhuje presnejšie definovať pojem „hospodárska spádová oblasť“; |
| --- | --- |

6.

zamieta zákaz poskytovania štátnej pomoci pre nové letecké spojenia v prípade, že existuje podobné spojenie z iného letiska (napr. veľkého medzinárodného letiska) v tej istej hospodárskej spádovej oblasti; okrem toho navrhuje presnejšie definovať pojem „hospodárska spádová oblasť“;

| 7. | navrhuje oslobodiť od oznamovacej povinnosti letiská kategórie C a D; pokiaľ ale budú z tejto povinnosti vyňaté len letiská kategórie D, mala by táto výnimka platiť len pre tie, ktoré majú ročný obrat cestujúcich nižší ako 2 milióny. Odsek 92 písm. c usmernení musí brať priamy ohľad na osobitné požiadavky vo veci územnej súdržnosti letísk patriacich do kategórií C a D nachádzajúcich sa v ostrovných regiónoch; |
| --- | --- |

7.

navrhuje oslobodiť od oznamovacej povinnosti letiská kategórie C a D; pokiaľ ale budú z tejto povinnosti vyňaté len letiská kategórie D, mala by táto výnimka platiť len pre tie, ktoré majú ročný obrat cestujúcich nižší ako 2 milióny. Odsek 92 písm. c usmernení musí brať priamy ohľad na osobitné požiadavky vo veci územnej súdržnosti letísk patriacich do kategórií C a D nachádzajúcich sa v ostrovných regiónoch;

| 8. | odporúča všeobecné uplatňovanie princípu de minimis a princípu „tichého súhlasu“ pri všetkých usmerneniach, k čomu vedie aj prax jediného oznámenia pre viaceré letiská pri národných ustanoveniach. |
| --- | --- |

8.

odporúča všeobecné uplatňovanie princípu de minimis a princípu „tichého súhlasu“ pri všetkých usmerneniach, k čomu vedie aj prax jediného oznámenia pre viaceré letiská pri národných ustanoveniach.

V Bruseli 7. júla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 256, 24.10.2003, s. 47.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004, s. 38.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 318, 22.12.2004, s. 7.

3

---

| 7.2.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 31/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 31/25

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Prehodnotenie usmernení o regionálnej pomoci“

(2006/C 31/07)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu zo dňa 21. apríla 2005, že „Prehodnotenie usmernení o regionálnej pomoci“ prekonzultuje s výborom v zmysle článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie predsedu Výboru z 19. mája 2005, že poverí svoju Komisiu pre politiku územnej súdržnosti vypracovaním stanoviska v tejto veci,

so zreteľom na elektronický konzultačný dokument GR Európskej komisie pre hospodársku súťaž o prehodnotení usmernení o regionálnej pomoci,

so zreteľom na správu Komisie – Tretia správa o hospodárskej a sociálnej súdržnosti (KOM (2004) 107 v konečnom znení),

so zreteľom na návrh SMERNICE RADY vychádzajúc zo všeobecných ustanovení o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde KOM(2004) 492 v konečnom znení – 2004/0163 (AVC) a ostatných návrhov smerníc Európskej komisie týkajúcich sa Kohézneho fondu, KOM (2004) 494 v konečnom znení – 2004/0166 (AVC) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF), KOM (2004) 495 v konečnom znení – 2004/0167 (COD),

so zreteľom na svoje stanovisko k Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti (CdR 120/2004 v konečnom znení) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko k dokumentu „Budovanie našej spoločnej budúcnosti: Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie v rokoch 2007-2013“ (CdR 162/2004 v konečnom znení),

so zreteľom na závery zasadnutí Európskej rady v Barcelone a Göteborgu, na ktorých sa členské štáty dohodli na kompromise zredukovať úroveň štátnej pomoci v Európskej únii zameriavajúc sa na veci verejného záujmu, vrátane hospodárskej a sociálnej súdržnosti,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 77/2005 rev 1) prijatý 29. apríla 2005 Komisiou pre politiku územnej súdržnosti (spravodajca: pán Vicente Alvarez Areces, predseda zastupiteľstva regiónu Asturias (ES/PES),

vzhľadom na to, že:

| 1) | článok 158 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva definuje cieľ súdržnosti nasledovne: „Na podporu harmonického rozvoja Únie ako celku Spoločenstvo naďalej rozvíja a uskutočňuje politiku vedúcu k posilňovaniu hospodárskej a sociálnej súdržnosti“ a článok III-220 Zmluvy o Ústave pre Európu tento cieľ rozširuje o územný rozmer, |
| --- | --- |

1)

článok 158 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva definuje cieľ súdržnosti nasledovne: „Na podporu harmonického rozvoja Únie ako celku Spoločenstvo naďalej rozvíja a uskutočňuje politiku vedúcu k posilňovaniu hospodárskej a sociálnej súdržnosti“ a článok III-220 Zmluvy o Ústave pre Európu tento cieľ rozširuje o územný rozmer,

| 2) | aj keď Zmluva o založení ES vo všeobecnosti považuje štátnu pomoc za pomoc narúšajúcu hospodársku súťaž (2), regionálna pomoc je opodstatnená v prípade určitých regiónov, pri ktorých je jej špecifickým cieľom rozvoj týchto regiónov (3), |
| --- | --- |

2)

aj keď Zmluva o založení ES vo všeobecnosti považuje štátnu pomoc za pomoc narúšajúcu hospodársku súťaž (2), regionálna pomoc je opodstatnená v prípade určitých regiónov, pri ktorých je jej špecifickým cieľom rozvoj týchto regiónov (3),

| 3) | existencia rámca upravujúceho regionálnu pomoc môže byť nástrojom na prerozdeľovanie príjmov a bohatstva v rámci EÚ ako súčasť európskeho hospodárskeho a sociálneho projektu a tak vytvárať pevnejší základ pre trvalo udržateľný ekonomický rast, |
| --- | --- |

3)

existencia rámca upravujúceho regionálnu pomoc môže byť nástrojom na prerozdeľovanie príjmov a bohatstva v rámci EÚ ako súčasť európskeho hospodárskeho a sociálneho projektu a tak vytvárať pevnejší základ pre trvalo udržateľný ekonomický rast,

| 4) | regionálna pomoc je jedným z faktorov vplývajúcich na rozmiestňovanie investícií a fenomén ich premiestňovania sa vynára na vnútornom európskom trhu i globálne, pričom pomoc verejných orgánov prostredníctvom štátnej pomoci je potrebné skúmať z dvoch hľadísk: v európskych súvislostiach a ohľadom fenoménu globalizácie, |
| --- | --- |

4)

regionálna pomoc je jedným z faktorov vplývajúcich na rozmiestňovanie investícií a fenomén ich premiestňovania sa vynára na vnútornom európskom trhu i globálne, pričom pomoc verejných orgánov prostredníctvom štátnej pomoci je potrebné skúmať z dvoch hľadísk: v európskych súvislostiach a ohľadom fenoménu globalizácie,

| 5) | regionálna pomoc môže byť užitočným nástrojom na dosahovanie cieľov Lisabonskej stratégie svojím prínosom k vyváženému rozvoju priemyselnej politiky v celej EÚ a dosahovaním trvalo udržateľného rastu s vytváraním kvalitných pracovných príležitostí, |
| --- | --- |

5)

regionálna pomoc môže byť užitočným nástrojom na dosahovanie cieľov Lisabonskej stratégie svojím prínosom k vyváženému rozvoju priemyselnej politiky v celej EÚ a dosahovaním trvalo udržateľného rastu s vytváraním kvalitných pracovných príležitostí,

schválil na svojom 60. plenárnom zasadnutí 6. – 7. júla 2005 (svojej schôdzi 7. júla 2005) nasledovné stanovisko:

I.   Názory Výboru regiónov

1.   Všeobecné pripomienky

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | je presvedčený, že pokiaľ ide o plnenie cieľov hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti stanovených v článku 158 Zmluvy o založení ES, je regionálna pomoc nástrojom, ktorý môžu verejné orgány použiť pri vypracovávaní svojej hospodárskej a obchodnej politiky. Verejné orgány by mali byť koordinované, aby sa zabránilo zväčšovaniu nerovnováhy medzi krajinami a regiónmi; |
| --- | --- |

1.1

je presvedčený, že pokiaľ ide o plnenie cieľov hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti stanovených v článku 158 Zmluvy o založení ES, je regionálna pomoc nástrojom, ktorý môžu verejné orgány použiť pri vypracovávaní svojej hospodárskej a obchodnej politiky. Verejné orgány by mali byť koordinované, aby sa zabránilo zväčšovaniu nerovnováhy medzi krajinami a regiónmi;

| 1.2 | zastáva názor, že lepšie cielená štátna pomoc by mala mať tri jednoznačné ciele:






  a. | kompenzovať zlyhania trhu, no zároveň nenarušovať hospodársku súťaž, |
| --- | --- | --- |

1.2

zastáva názor, že lepšie cielená štátna pomoc by mala mať tri jednoznačné ciele:

a.

kompenzovať zlyhania trhu, no zároveň nenarušovať hospodársku súťaž,

| b. | pomáhať zmenšovať nerovnováhu medzi oblasťami, |
| --- | --- |

b.

pomáhať zmenšovať nerovnováhu medzi oblasťami,

| c. | oživovať konkurencieschopnosť podnikov a oblastí. |
| --- | --- |

c.

oživovať konkurencieschopnosť podnikov a oblastí.

Kým pre prvý a druhý z vyššie uvedených cieľov sa regionálna pomoc ukázala efektívnou, čo dokladujú štúdie, ktoré má k dispozícii Európska komisia, tretí cieľ si môže vyžadovať selektívnejšiu pomoc, ako je napríklad horizontálna pomoc (výskum a vývoj, životné prostredie, vzdelávanie, zamestnanosť, malé a stredné podniky atď.). Všetky tieto druhy pomoci by sa však mali koordinovať z hľadiska účelu a uplatňovania a mali by byť zamerané na dosahovanie cieľov politiky súdržnosti v celej EÚ;

| 1.3 | je presvedčený, že všetka pomoc poskytovaná určitej oblasti by mala tvoriť súčasť strategických plánov regionálneho rozvoja, v ktorých budú uprednostňované tie projekty, ktoré jasne podporujú regionálny rozvoj. Spolu s inými činiteľmi týkajúcimi sa hospodárstva a podnikania má táto pomoc vplyv na rozmiestňovanie podnikov a zlepšovanie regionálnej konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

1.3

je presvedčený, že všetka pomoc poskytovaná určitej oblasti by mala tvoriť súčasť strategických plánov regionálneho rozvoja, v ktorých budú uprednostňované tie projekty, ktoré jasne podporujú regionálny rozvoj. Spolu s inými činiteľmi týkajúcimi sa hospodárstva a podnikania má táto pomoc vplyv na rozmiestňovanie podnikov a zlepšovanie regionálnej konkurencieschopnosti;

| 1.4 | vychádza z toho, že politika súdržnosti dosiahla v posledných rokoch kladné výsledky, a že usmernenia o regionálnej pomoci spolu s usmerneniami o viacsektorovej pomoci pre veľké investičné projekty prispeli k dosiahnutiu cieľov európskej regionálnej politiky, preto je úloha Európskej komisie pri monitorovaní pomoci poskytovanej štátnymi orgánmi veľmi dôležitá pre menej prosperujúce regióny; |
| --- | --- |

1.4

vychádza z toho, že politika súdržnosti dosiahla v posledných rokoch kladné výsledky, a že usmernenia o regionálnej pomoci spolu s usmerneniami o viacsektorovej pomoci pre veľké investičné projekty prispeli k dosiahnutiu cieľov európskej regionálnej politiky, preto je úloha Európskej komisie pri monitorovaní pomoci poskytovanej štátnymi orgánmi veľmi dôležitá pre menej prosperujúce regióny;

| 1.5 | zastáva názor, že na dosiahnutie vyváženého rozvoja rozličných oblastí EÚ je možné európske regióny rozdeliť do dvoch skupín podľa dvoch hlavných problémov, ktorým čelia:






  — | regióny, ktoré majú osobitné ťažkosti s dosahovaním hospodárskeho rozvoja a konvergenčných cieľov na európskej úrovni, |
| --- | --- | --- |

1.5

zastáva názor, že na dosiahnutie vyváženého rozvoja rozličných oblastí EÚ je možné európske regióny rozdeliť do dvoch skupín podľa dvoch hlavných problémov, ktorým čelia:

—

regióny, ktoré majú osobitné ťažkosti s dosahovaním hospodárskeho rozvoja a konvergenčných cieľov na európskej úrovni,

| — | regióny s vyššími príjmami a väčšou prosperitou ako vyššie uvedené regióny, ktoré potrebujú zvýšiť svoju konkurencieschopnosť vo vzťahu ku konkurencieschopnejším regiónom v Európe i na globálnej úrovni. |
| --- | --- |

—

regióny s vyššími príjmami a väčšou prosperitou ako vyššie uvedené regióny, ktoré potrebujú zvýšiť svoju konkurencieschopnosť vo vzťahu ku konkurencieschopnejším regiónom v Európe i na globálnej úrovni.

a)   Hodnotenie štátnej pomoci za posledné roky

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.6 | konštatuje, že rôzne štúdie ukázali, že v posledných rokoch mal objem pomoci v menej vyspelých regiónoch klesajúcu tendenciu, kým konkurencieschopnejšie regióny zvyšovali podporu svojich podnikov prostredníctvom vývoja rôznych systémov štátnej pomoci na základe rozmanitých výnimiek obsiahnutých v Zmluve o založení ES. To malo niektoré nežiadúce dopady, ako napríklad nápadný pokles efektívnosti regionálnej pomoci a zvyšovanie celkového objemu verejných výdavkov na štátnu pomoc na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.6

konštatuje, že rôzne štúdie ukázali, že v posledných rokoch mal objem pomoci v menej vyspelých regiónoch klesajúcu tendenciu, kým konkurencieschopnejšie regióny zvyšovali podporu svojich podnikov prostredníctvom vývoja rôznych systémov štátnej pomoci na základe rozmanitých výnimiek obsiahnutých v Zmluve o založení ES. To malo niektoré nežiadúce dopady, ako napríklad nápadný pokles efektívnosti regionálnej pomoci a zvyšovanie celkového objemu verejných výdavkov na štátnu pomoc na úrovni Spoločenstva.

b)   Pravidlá

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.7 | podporuje všeobecné zásady prijaté Komisiou v reforme usmernení o regionálnej pomoci, a to:






  — | sústredenie na najchudobnejšie regióny (v EÚ 25) |
| --- | --- | --- |

1.7

podporuje všeobecné zásady prijaté Komisiou v reforme usmernení o regionálnej pomoci, a to:

—

sústredenie na najchudobnejšie regióny (v EÚ 25)

| — | konkurencieschopnosť všetkých regiónov v súlade so znovu obnovenou Lisabonskou stratégiou |
| --- | --- |

—

konkurencieschopnosť všetkých regiónov v súlade so znovu obnovenou Lisabonskou stratégiou

| — | spojitosť s hladkým prechodom zo súčasného systému na nový, |
| --- | --- |

—

spojitosť s hladkým prechodom zo súčasného systému na nový,

rád by však zahrnul ďalšiu zásadu, a to:

| — | komplementaritu s budúcimi programami štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

—

komplementaritu s budúcimi programami štrukturálnych fondov;

| 1.8 | je presvedčený, že usmernenia o regionálnej pomoci poskytujú sústavu pravidiel na koordináciu iných pravidiel pre horizontálnu a sektorovú pomoc, a že slúžia ako referencia na zodpovedanie rôznych otázok často vyvstávajúcich pri aplikácii pravidiel štátnej pomoci; Úprava ostatných nástrojov štátnej pomoci sa musí realizovať s cieľom napomáhať pri napĺňaní cieľov súdržnosti a pri znižovaní celkovej úrovne štátnej pomoci na úrovni spoločenstva, tak ako je to zhrnuté v záveroch zasadnutia Európskej rady v Štokholme a v Barcelone; |
| --- | --- |

1.8

je presvedčený, že usmernenia o regionálnej pomoci poskytujú sústavu pravidiel na koordináciu iných pravidiel pre horizontálnu a sektorovú pomoc, a že slúžia ako referencia na zodpovedanie rôznych otázok často vyvstávajúcich pri aplikácii pravidiel štátnej pomoci; Úprava ostatných nástrojov štátnej pomoci sa musí realizovať s cieľom napomáhať pri napĺňaní cieľov súdržnosti a pri znižovaní celkovej úrovne štátnej pomoci na úrovni spoločenstva, tak ako je to zhrnuté v záveroch zasadnutia Európskej rady v Štokholme a v Barcelone;

| 1.9 | zastáva názor, že návrh Komisie začleniť nové usmernenia o regionálnej pomoci do nariadenia o výnimke z oznamovacej povinnosti by mohol poslúžiť na želané sprehľadnenie a zjednodušenie pravidiel o štátnej pomoci, odporúča však, aby nové pravidlá jasne stanovili kritériá, požiadavky a medze pre financovateľné investície; |
| --- | --- |

1.9

zastáva názor, že návrh Komisie začleniť nové usmernenia o regionálnej pomoci do nariadenia o výnimke z oznamovacej povinnosti by mohol poslúžiť na želané sprehľadnenie a zjednodušenie pravidiel o štátnej pomoci, odporúča však, aby nové pravidlá jasne stanovili kritériá, požiadavky a medze pre financovateľné investície;

| 1.10 | je presvedčený, že návrh začleniť usmernenia EÚ o viacsektorovej pomoci pre veľké investičné projekty do usmernení o regionálnej pomoci by mohol pomôcť zjednodušiť platné pravidlá. |
| --- | --- |

1.10

je presvedčený, že návrh začleniť usmernenia EÚ o viacsektorovej pomoci pre veľké investičné projekty do usmernení o regionálnej pomoci by mohol pomôcť zjednodušiť platné pravidlá.

c)   Nové medze ustanovené návrhom Komisie

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.11 | poukazuje na návrh Komisie o maximálnych medziach pomoci vychádzajúci zo záväzkov, ktoré prijali členské štáty na zasadnutí Európskej rady v Štokholme a Barcelone, je však presvedčený, že návrh na všeobecné zníženie maximálnych medzí pomoci obsiahnutý v konzultačnom dokumente Komisie nemôže byť, zvlášť v niektorých regiónoch, v súlade s ambicióznymi cieľmi Lisabonskej stratégie a snahami požadovanými v oblasti súdržnosti v dôsledku účinkov rozšírenia. Výbor zastáva názor, že cieľ zníženia celkovej úrovne pomoci by sa mohol dosiahnuť spôsobom, ktorý je bližšie politickému projektu Európy, preorientovaním pomoci na selektívnejšie horizontálne a kohézne kritériá, tak ako boli nastolené Európskou radou; |
| --- | --- |

1.11

poukazuje na návrh Komisie o maximálnych medziach pomoci vychádzajúci zo záväzkov, ktoré prijali členské štáty na zasadnutí Európskej rady v Štokholme a Barcelone, je však presvedčený, že návrh na všeobecné zníženie maximálnych medzí pomoci obsiahnutý v konzultačnom dokumente Komisie nemôže byť, zvlášť v niektorých regiónoch, v súlade s ambicióznymi cieľmi Lisabonskej stratégie a snahami požadovanými v oblasti súdržnosti v dôsledku účinkov rozšírenia. Výbor zastáva názor, že cieľ zníženia celkovej úrovne pomoci by sa mohol dosiahnuť spôsobom, ktorý je bližšie politickému projektu Európy, preorientovaním pomoci na selektívnejšie horizontálne a kohézne kritériá, tak ako boli nastolené Európskou radou;

| 1.12 | je presvedčený, že zníženie maximálnych medzí pomoci sa musí odstupňovať, pričom by sa zohľadňovali rozličné kritériá ovplyvňujúce regionálny hospodársky rozvoj; |
| --- | --- |

1.12

je presvedčený, že zníženie maximálnych medzí pomoci sa musí odstupňovať, pričom by sa zohľadňovali rozličné kritériá ovplyvňujúce regionálny hospodársky rozvoj;

| 1.13 | zastáva názor, že Komisia musí schváliť prechodné ustanovenia pre regionálnu pomoc v súlade s novou hospodárskou situáciou regiónov a novými cieľmi európskej politiky súdržnosti, čím sa dosiahne, že regióny, ktoré sa nachádzajú v prechode z jedného štatútu na druhý, by mohli počítať s postupným znižovaním pomoci, čo by im pomohlo zvládať stratu oprávnenia využívať štátnu pomoc ako nástroj politiky regionálneho rozvoja; |
| --- | --- |

1.13

zastáva názor, že Komisia musí schváliť prechodné ustanovenia pre regionálnu pomoc v súlade s novou hospodárskou situáciou regiónov a novými cieľmi európskej politiky súdržnosti, čím sa dosiahne, že regióny, ktoré sa nachádzajú v prechode z jedného štatútu na druhý, by mohli počítať s postupným znižovaním pomoci, čo by im pomohlo zvládať stratu oprávnenia využívať štátnu pomoc ako nástroj politiky regionálneho rozvoja;

| 1.14 | zastáva názor, že hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť celej EÚ je možné dosiahnuť iba vtedy, ak sa rôzne situácie riešia rozličnými spôsobmi. V tomto kontexte by regionálna pomoc mohla pomôcť kompenzovať nepriaznivé situácie určitých oblastí Európy; |
| --- | --- |

1.14

zastáva názor, že hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť celej EÚ je možné dosiahnuť iba vtedy, ak sa rôzne situácie riešia rozličnými spôsobmi. V tomto kontexte by regionálna pomoc mohla pomôcť kompenzovať nepriaznivé situácie určitých oblastí Európy;

Ukazovatele:

| 1.15 | vyzdvihuje fakt, že Komisia ponecháva klasifikáciu regiónov v zmysle článku 87, ods. 3, písm. a) Zmluvy o založení ES vychádzajúcu z hrubého domáceho produktu ako spôsob zjednotenia kritérií a máp s kritériami rozdeľovania štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

1.15

vyzdvihuje fakt, že Komisia ponecháva klasifikáciu regiónov v zmysle článku 87, ods. 3, písm. a) Zmluvy o založení ES vychádzajúcu z hrubého domáceho produktu ako spôsob zjednotenia kritérií a máp s kritériami rozdeľovania štrukturálnych fondov;

| 1.16 | je presvedčený, že nepodporované regióny by sa mali klasifikovať podľa svojej konkurencieschopnosti. Na určenie úrovne ich konkurencieschopnosti by sa mohli namiesto tradične používaného HDP použiť iné ukazovatele. V tomto ohľade sa navrhuje, či by zneniu článku 87 Zmluvy o založení ES a cieľom európskej politiky súdržnosti nezodpovedalo viacej to, keby sa ako informatívny ukazovateľ započítala aj miera zamestnanosti v regiónoch. Tu však treba pripomenúť, že v lisabonských dohodách je cieľovým ukazovateľom miera zamestnanosti. Komisia by však mohla preveriť používanie iných ukazovateľov, ako je miera nezamestnanosti, starnutie populácie alebo kapacita pre výskum a vývoj; |
| --- | --- |

1.16

je presvedčený, že nepodporované regióny by sa mali klasifikovať podľa svojej konkurencieschopnosti. Na určenie úrovne ich konkurencieschopnosti by sa mohli namiesto tradične používaného HDP použiť iné ukazovatele. V tomto ohľade sa navrhuje, či by zneniu článku 87 Zmluvy o založení ES a cieľom európskej politiky súdržnosti nezodpovedalo viacej to, keby sa ako informatívny ukazovateľ započítala aj miera zamestnanosti v regiónoch. Tu však treba pripomenúť, že v lisabonských dohodách je cieľovým ukazovateľom miera zamestnanosti. Komisia by však mohla preveriť používanie iných ukazovateľov, ako je miera nezamestnanosti, starnutie populácie alebo kapacita pre výskum a vývoj;

Netto a brutto subvencie:

| 1.17 | je presvedčený, že návrh Komisie vychádzať pri určení najvyššej percentuálnej sadzby pomoci z brutto subvencie [nie ako v minulom období, keď sa rozličné sústavy zdaňovania zohľadňovali prostredníctvom vzorca subvenčného netto ekvivalentu (NGE – net grant equivalent)] namiesto znižovania celkového objemu pomoci, čo tvrdí Komisia, spôsobí zväčšenie rozdielov vo výške pomoci, ktorú môžu dostať podniky, a to nie pri zohľadnení kohéznych kritérií, ale daňových sústav v rôznych krajinách. Pritom treba poznamenať, že v daňovom zaťažení v jednotlivých 25 krajinách EÚ sú veľké rozdiely rue Belliard 101 – B-1040 BRUXEELES – Tel. (+32-2) 282 22 11 – Fax (+32-2) 282 23 25 Internet http://www.cor.eu.int; |
| --- | --- |

1.17

je presvedčený, že návrh Komisie vychádzať pri určení najvyššej percentuálnej sadzby pomoci z brutto subvencie [nie ako v minulom období, keď sa rozličné sústavy zdaňovania zohľadňovali prostredníctvom vzorca subvenčného netto ekvivalentu (NGE – net grant equivalent)] namiesto znižovania celkového objemu pomoci, čo tvrdí Komisia, spôsobí zväčšenie rozdielov vo výške pomoci, ktorú môžu dostať podniky, a to nie pri zohľadnení kohéznych kritérií, ale daňových sústav v rôznych krajinách. Pritom treba poznamenať, že v daňovom zaťažení v jednotlivých 25 krajinách EÚ sú veľké rozdiely rue Belliard 101 – B-1040 BRUXEELES – Tel. (+32-2) 282 22 11 – Fax (+32-2) 282 23 25 Internet http://www.cor.eu.int;

| 1.18 | zastáva názor, že samotné zjednodušenie nie je dostatočným dôvodom na odstránenie výpočtu NGE. K tomuto výpočtu sa dostaneme použitím vzorca, ktorý sa často používa v bežnom programovacom období, a ktorým sa spravovanie pomoci nijako podstatne nekomplikuje. Navyše by sa vzorec NGE mal používať na výpočet skutočných vplyvov štátnej pomoci na regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

1.18

zastáva názor, že samotné zjednodušenie nie je dostatočným dôvodom na odstránenie výpočtu NGE. K tomuto výpočtu sa dostaneme použitím vzorca, ktorý sa často používa v bežnom programovacom období, a ktorým sa spravovanie pomoci nijako podstatne nekomplikuje. Navyše by sa vzorec NGE mal používať na výpočet skutočných vplyvov štátnej pomoci na regionálny rozvoj.

2.   Oblasti, ktoré by mohli spadať pod výnimku podľa článku 87, ods. 3, písm. a) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | berie na vedomie, že Komisia navrhuje zníženie horných hraníc štátnej pomoci a diferencovanie podľa troch kategórií HDP na obyvateľa s bonusmi pre malé a stredné podniky, ale navrhuje revidovať tento návrh tak, aby sa celkové zníženie štátnej pomoci dosiahlo smerovaním podľa selektívnejších kritérií (horizontálnych a zohľadňujúcich požiadavku súdržnosti) než znižovaním maximálnych horných hraníc pomoci; |
| --- | --- |

2.1

berie na vedomie, že Komisia navrhuje zníženie horných hraníc štátnej pomoci a diferencovanie podľa troch kategórií HDP na obyvateľa s bonusmi pre malé a stredné podniky, ale navrhuje revidovať tento návrh tak, aby sa celkové zníženie štátnej pomoci dosiahlo smerovaním podľa selektívnejších kritérií (horizontálnych a zohľadňujúcich požiadavku súdržnosti) než znižovaním maximálnych horných hraníc pomoci;

| 2.2 | navrhuje, aby sa osobitná pozornosť venovala týmto rôznym situáciám, ktoré si vyžadujú osobitnú pozornosť (4); |
| --- | --- |

2.2

navrhuje, aby sa osobitná pozornosť venovala týmto rôznym situáciám, ktoré si vyžadujú osobitnú pozornosť (4);

| 2.3 | blahoželá komisii k pomoci zriadenej pre najodľahlejšie regióny, v súlade s ustanoveniami Zmluvy o Ústave (zaradenie pod písmeno a) článku 87 odsek 3); |
| --- | --- |

2.3

blahoželá komisii k pomoci zriadenej pre najodľahlejšie regióny, v súlade s ustanoveniami Zmluvy o Ústave (zaradenie pod písmeno a) článku 87 odsek 3);

| 2.4 | napriek tomu konštatuje, že Komisia nezobrala osobitne do úvahy situáciu v takých regiónoch, ako sú ostrovné a horské regióny, regióny s nízkou hustotou obyvateľstva, vidiecke oblasti, pohraničné oblasti alebo oblasti postihnuté regionálnymi zmenami, ktorých štrukturálne podmienky brzdia ich rozvoj; |
| --- | --- |

2.4

napriek tomu konštatuje, že Komisia nezobrala osobitne do úvahy situáciu v takých regiónoch, ako sú ostrovné a horské regióny, regióny s nízkou hustotou obyvateľstva, vidiecke oblasti, pohraničné oblasti alebo oblasti postihnuté regionálnymi zmenami, ktorých štrukturálne podmienky brzdia ich rozvoj;

| 2.5 | zdôrazňuje, že regióny postihnuté štatistickým dopadom rozšírenia sa majú zahrnúť pod ustanovenia článku 87, ods. 3, písm. a) na dobu trvania programovacieho obdobia (5), a pripomína že konvergenčný cieľ novej kohéznej politiky Komisie je zameraný na menej rozvinuté štáty a regióny, vrátane regiónov postihnutých štatistickými následkami rozšírenia; |
| --- | --- |

2.5

zdôrazňuje, že regióny postihnuté štatistickým dopadom rozšírenia sa majú zahrnúť pod ustanovenia článku 87, ods. 3, písm. a) na dobu trvania programovacieho obdobia (5), a pripomína že konvergenčný cieľ novej kohéznej politiky Komisie je zameraný na menej rozvinuté štáty a regióny, vrátane regiónov postihnutých štatistickými následkami rozšírenia;

| 2.6 | je presvedčený, že od medze 75 % HDP na obyvateľa ohľadom štátnej pomoci by sa malo upustiť pri regiónoch postihnutých štatistickými dopadmi, tak ako od nej upúšťa článok 5 návrhu nariadenia s ohľadom na všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch. Takto by sa dosiahla úplna zhoda medzi konvergenčným cieľom, ako je to stanovené v návrhoch právnych predpisov Komisie, a mapou pomoci pre regionálne účely, v ktorej by sa štatisticky postihnuté regióny odlišovali od ostatných regiónov zahrnutých do konvergenčného cieľa iba nižšou intenzitou pomoci v súlade s nižším objemom prostriedkov, ktoré by obdržali zo štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

2.6

je presvedčený, že od medze 75 % HDP na obyvateľa ohľadom štátnej pomoci by sa malo upustiť pri regiónoch postihnutých štatistickými dopadmi, tak ako od nej upúšťa článok 5 návrhu nariadenia s ohľadom na všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch. Takto by sa dosiahla úplna zhoda medzi konvergenčným cieľom, ako je to stanovené v návrhoch právnych predpisov Komisie, a mapou pomoci pre regionálne účely, v ktorej by sa štatisticky postihnuté regióny odlišovali od ostatných regiónov zahrnutých do konvergenčného cieľa iba nižšou intenzitou pomoci v súlade s nižším objemom prostriedkov, ktoré by obdržali zo štrukturálnych fondov;

| 2.7 | V opačnom prípade by tieto regióny boli potrestané ešte viac, keďže dôsledky ich zaradenia medzi regióny klasifikované podľa článku 87 odsek 3 písmeno c) alebo a) nie sú, na základe súčasných pravidiel štátnej pomoci, obmedzené iba na hornú hranicu pomoci, ako je uvedené ďalej v bode 2.12. Spôsobilo by to tiež problémy so začlenením medzi spôsoby využívania prostriedkov zo štrukturálnych fondov určených pre konvergenčný cieľ zahrnutím regiónov, ktorých režim pomoci spadá pod rozdielne odseky článku 87 zmluvy. |
| --- | --- |

2.7

V opačnom prípade by tieto regióny boli potrestané ešte viac, keďže dôsledky ich zaradenia medzi regióny klasifikované podľa článku 87 odsek 3 písmeno c) alebo a) nie sú, na základe súčasných pravidiel štátnej pomoci, obmedzené iba na hornú hranicu pomoci, ako je uvedené ďalej v bode 2.12. Spôsobilo by to tiež problémy so začlenením medzi spôsoby využívania prostriedkov zo štrukturálnych fondov určených pre konvergenčný cieľ zahrnutím regiónov, ktorých režim pomoci spadá pod rozdielne odseky článku 87 zmluvy.

a)   Bonusy pre určité regióny:

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.8 | je presvedčený, že by sa malo tiež uvažovať o bonusoch pre iné regióny znevýhodnené prírodne, zemepisne alebo demograficky:






  — | vidiecke oblasti |
| --- | --- | --- |

2.8

je presvedčený, že by sa malo tiež uvažovať o bonusoch pre iné regióny znevýhodnené prírodne, zemepisne alebo demograficky:

—

vidiecke oblasti

| — | oblasti postihnuté konverziou priemyslu |
| --- | --- |

—

oblasti postihnuté konverziou priemyslu

| — | regióny ťažko alebo trvalo prírodne alebo demograficky znevýhodnené, ako sú:






  — | najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva |
| --- | --- | --- |

—

regióny ťažko alebo trvalo prírodne alebo demograficky znevýhodnené, ako sú:

—

najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva

| — | ostrovné regióny |
| --- | --- |

—

ostrovné regióny

| — | pohraničné regióny |
| --- | --- |

—

pohraničné regióny

| — | horské regióny. |
| --- | --- |

—

horské regióny.

b)   Prevádzková pomoc:

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.9 | zdôrazňuje, že súčasné usmernenia o regionálnej pomoci hovoria, že „Vo výnimočných prípadoch takáto pomoc nemusí postačovať na spustenie procesu regionálneho rozvoja, ak je štrukturálne znevýhodnenie príslušného regiónu priveľké. Iba v takých prípadoch sa smie regionálna pomoc nahradiť pomocou prevádzkovou“ (6); |
| --- | --- |

2.9

zdôrazňuje, že súčasné usmernenia o regionálnej pomoci hovoria, že „Vo výnimočných prípadoch takáto pomoc nemusí postačovať na spustenie procesu regionálneho rozvoja, ak je štrukturálne znevýhodnenie príslušného regiónu priveľké. Iba v takých prípadoch sa smie regionálna pomoc nahradiť pomocou prevádzkovou“ (6);

| 2.10 | pripomína, že okolnosti, ktoré sa musia vyhodnotiť na to, aby bolo možné určiť, či ide o „priveľké“ štrukturálne znevýhodnenie, sú uvedené v článku III-220 Zmluvy o Ústave; |
| --- | --- |

2.10

pripomína, že okolnosti, ktoré sa musia vyhodnotiť na to, aby bolo možné určiť, či ide o „priveľké“ štrukturálne znevýhodnenie, sú uvedené v článku III-220 Zmluvy o Ústave;

| 2.11 | berie na vedomie, že návrh nového usmernenia o regionálnej pomoci vyníma najodľahlejšie regióny a regióny z nízkou hustotou obyvateľstva zo všeobecného zákazu poskytovania prevádzkovej pomoci. Nespomínajú sa však žiadne iné zjavné štrukturálne znevýhodnenia, ktoré postihujú ostrovné, pohraničné alebo horské regióny. V prípade regiónov s pretrvávajúcim znevýhodnením by malo zmysel nevyžadovať, aby prevádzková pomoc mala klesajúcu tendenciu a bola dočasná. |
| --- | --- |

2.11

berie na vedomie, že návrh nového usmernenia o regionálnej pomoci vyníma najodľahlejšie regióny a regióny z nízkou hustotou obyvateľstva zo všeobecného zákazu poskytovania prevádzkovej pomoci. Nespomínajú sa však žiadne iné zjavné štrukturálne znevýhodnenia, ktoré postihujú ostrovné, pohraničné alebo horské regióny. V prípade regiónov s pretrvávajúcim znevýhodnením by malo zmysel nevyžadovať, aby prevádzková pomoc mala klesajúcu tendenciu a bola dočasná.

c)   Iné dôsledky pre regióny, ktoré už nie sú klasifikované podľa článku 87, ods. 3, písm. a)

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.12 | zdôrazňuje skutočnosť, že skončenie zaraďovania regiónov podľa článku 87, ods. 3, písm. a) povedie nielen k znižovaniu sadzieb pomoci, ale takisto k strate bonusových sadzieb v rozličných horizontálnych a sektorových systémoch a zmiznú aj určité zákazy alebo obmedzenia, napríklad pre prevádzkovú pomoc, pomoc podnikom v ťažkostiach, jednorazovú účelovú pomoc (ad hoc), atď.; |
| --- | --- |

2.12

zdôrazňuje skutočnosť, že skončenie zaraďovania regiónov podľa článku 87, ods. 3, písm. a) povedie nielen k znižovaniu sadzieb pomoci, ale takisto k strate bonusových sadzieb v rozličných horizontálnych a sektorových systémoch a zmiznú aj určité zákazy alebo obmedzenia, napríklad pre prevádzkovú pomoc, pomoc podnikom v ťažkostiach, jednorazovú účelovú pomoc (ad hoc), atď.;

| 2.13 | vyzýva Komisiu, aby preverila, či by regióny s prirodzeným, štrukturálnym alebo demografickým znevýhodnením, ktoré sa už neklasifikujú podľa článku 87, ods. 3, písm. a), mohli ťažiť z priaznivejšieho zaobchádzania poskytovaného takýmto regiónom; |
| --- | --- |

2.13

vyzýva Komisiu, aby preverila, či by regióny s prirodzeným, štrukturálnym alebo demografickým znevýhodnením, ktoré sa už neklasifikujú podľa článku 87, ods. 3, písm. a), mohli ťažiť z priaznivejšieho zaobchádzania poskytovaného takýmto regiónom;

3.   Oblasti, ktoré by mohli spadať pod výnimku podľa článku 87, ods. 3, písm. c) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva

VÝBOR REGIÓNOV

| 3.1 | víta skutočnosť, že Komisia je ochotná prispôsobiť percentuálny podiel obyvateľstva žijúceho v regiónoch spadajúcich pod článok 87, ods. 3, písm. c) zahrnutím všetkých tých regiónov, ktoré už nespadajú pod článok 87, ods. 3, písm. a), je však presvedčený, že regióny postihnuté štatistickým dopadom rozšírenia by do všetkých dôsledkov mali byť kryté podľa článku 87, ods. 3, písm. a), a preto by nemali byť zahrnuté do tohto odseku; |
| --- | --- |

3.1

víta skutočnosť, že Komisia je ochotná prispôsobiť percentuálny podiel obyvateľstva žijúceho v regiónoch spadajúcich pod článok 87, ods. 3, písm. c) zahrnutím všetkých tých regiónov, ktoré už nespadajú pod článok 87, ods. 3, písm. a), je však presvedčený, že regióny postihnuté štatistickým dopadom rozšírenia by do všetkých dôsledkov mali byť kryté podľa článku 87, ods. 3, písm. a), a preto by nemali byť zahrnuté do tohto odseku;

| 3.2 | znovu pripomína, že tak, ako je uvedené v stanovisku Výboru regiónov k Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti, „regióny postihnuté prírodnými dopadmi“ [regióny, ktoré už kvôli svojmu hospodárskemu rozvoju nespadajú pod článok 87, ods. 3, písm. a)] by mali „byť počas doby poberania podpory vyňaté z článku 87, ods. 3, písm. a) a priradené článku 87, ods. 3, písm. c)“. Pri tomto prechode by sa odstupňovanie a intenzita pomoci mala prispôsobovať pomoci, s akou sa počíta pre regióny postihnuté štatistickými dopadmi; |
| --- | --- |

3.2

znovu pripomína, že tak, ako je uvedené v stanovisku Výboru regiónov k Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti, „regióny postihnuté prírodnými dopadmi“ [regióny, ktoré už kvôli svojmu hospodárskemu rozvoju nespadajú pod článok 87, ods. 3, písm. a)] by mali „byť počas doby poberania podpory vyňaté z článku 87, ods. 3, písm. a) a priradené článku 87, ods. 3, písm. c)“. Pri tomto prechode by sa odstupňovanie a intenzita pomoci mala prispôsobovať pomoci, s akou sa počíta pre regióny postihnuté štatistickými dopadmi;

| 3.3 | zastáva názor, že pri regiónoch spadajúcich pod článok 87, ods. 3, písm. c) [regióny predtým spadajúce pod článok 87, ods. 3, písm. a)] by sa mali zohľadňovať nasledovné špecifické prípady:






  — | regióny, ktoré už nespadajú pod článok 87, ods. 3, písm. a) z hospodárskych dôvodov, po uplynutí prechodného obdobia, ktoré sa spomína v bode 3.2, |
| --- | --- | --- |

3.3

zastáva názor, že pri regiónoch spadajúcich pod článok 87, ods. 3, písm. c) [regióny predtým spadajúce pod článok 87, ods. 3, písm. a)] by sa mali zohľadňovať nasledovné špecifické prípady:

—

regióny, ktoré už nespadajú pod článok 87, ods. 3, písm. a) z hospodárskych dôvodov, po uplynutí prechodného obdobia, ktoré sa spomína v bode 3.2,

| — | regióny, ktoré okrem toho, že už nespadajú pod článok 87, ods. 3, písm. a), sú:






  — | oblasťami s nízkou hustotou obyvateľstva |
| --- | --- | --- |

—

regióny, ktoré okrem toho, že už nespadajú pod článok 87, ods. 3, písm. a), sú:

—

oblasťami s nízkou hustotou obyvateľstva

| — | ostrovnými, pohraničnými alebo horskými oblasťami |
| --- | --- |

—

ostrovnými, pohraničnými alebo horskými oblasťami

| — | vidieckymi oblasťami a oblasťami postihnutými konverziou priemyslu; |
| --- | --- |

—

vidieckymi oblasťami a oblasťami postihnutými konverziou priemyslu;

| 3.4 | zastáva názor, že tieto regióny by mali ťažiť z bonusov nad maximálnu medzu stanovenú pre všeobecnú pomoc, |
| --- | --- |

3.4

zastáva názor, že tieto regióny by mali ťažiť z bonusov nad maximálnu medzu stanovenú pre všeobecnú pomoc,

| 3.5 | tiež žiada, aby územia postihnuté vážnou hospodárskou krízou mohli dočasne poberať pomoc podľa článku 87, ods. 3, písm. c). Vzťahovalo by sa to na situácie súvisiace s rozsiahlymi reštrukturalizačnými opatreniami (napríklad zatvorenie veľkého podniku so stratou veľkého počtu pracovných miest); |
| --- | --- |

3.5

tiež žiada, aby územia postihnuté vážnou hospodárskou krízou mohli dočasne poberať pomoc podľa článku 87, ods. 3, písm. c). Vzťahovalo by sa to na situácie súvisiace s rozsiahlymi reštrukturalizačnými opatreniami (napríklad zatvorenie veľkého podniku so stratou veľkého počtu pracovných miest);

| 3.6 | tiež žiada, aby regióny postihnuté niektorým z vyššie uvedených znevýhodnení, s HDP na obyvateľa nie vyšším ako 100 % resp. s mimoriadne nízkou mierou zamestnanosti mohli dočasne dostávať pomoc podľa článku 87, ods. 3, písm. c). Komisia by mala pravidelne prepracovávať regionálne hospodárske ukazovatele, aby sa správne posudzovala prípustnosť poberania pomoci jednotlivými regiónmi podľa Usmernení o regionálnej pomoci, pri zohľadnení hospodárskeho rastu a miery nezamestnanosti; |
| --- | --- |

3.6

tiež žiada, aby regióny postihnuté niektorým z vyššie uvedených znevýhodnení, s HDP na obyvateľa nie vyšším ako 100 % resp. s mimoriadne nízkou mierou zamestnanosti mohli dočasne dostávať pomoc podľa článku 87, ods. 3, písm. c). Komisia by mala pravidelne prepracovávať regionálne hospodárske ukazovatele, aby sa správne posudzovala prípustnosť poberania pomoci jednotlivými regiónmi podľa Usmernení o regionálnej pomoci, pri zohľadnení hospodárskeho rastu a miery nezamestnanosti;

| 3.7 | žiada, aby regióny s nízkou hustotou obyvateľstva a ostrovy, ktoré nespadajú pod článok 87, ods. 3, písmeno a) boli zaradené ako regióny s nárokom podľa článku 87, ods. 3, písmeno c) a aby sa umožnilo poskytovanie prevádzkovej pomoci doprave, ktorá by nemala dočasný alebo klesajúci character; |
| --- | --- |

3.7

žiada, aby regióny s nízkou hustotou obyvateľstva a ostrovy, ktoré nespadajú pod článok 87, ods. 3, písmeno a) boli zaradené ako regióny s nárokom podľa článku 87, ods. 3, písmeno c) a aby sa umožnilo poskytovanie prevádzkovej pomoci doprave, ktorá by nemala dočasný alebo klesajúci character;

| 3.8 | zastáva názor, že rôzne problémy v jednotlivých regiónoch by sa mali hodnotiť podľa rozličných kritérií, aby sa zmeral potenciál daného regiónu ohľadom konkurencieschopnosti a hospodárskeho rozvoja, a aby sa štátna pomoc poskytovala flexibilne v súlade s týmito kritériami. |
| --- | --- |

3.8

zastáva názor, že rôzne problémy v jednotlivých regiónoch by sa mali hodnotiť podľa rozličných kritérií, aby sa zmeral potenciál daného regiónu ohľadom konkurencieschopnosti a hospodárskeho rozvoja, a aby sa štátna pomoc poskytovala flexibilne v súlade s týmito kritériami.

4.   Oblasti, ktoré spadajú pod cieľ „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“

VÝBOR REGIÓNOV

| 4.1 | víta rozhodnutie Komisie pristupovať k veci tematicky namiesto prístupu založeného na vybraných zemepisných oblastiach, aby sa dosiahol súlad medzi politikou konkurencieschopnosti a regionálnou politikou a cieľmi z Lisabonu a Göteborgu; |
| --- | --- |

4.1

víta rozhodnutie Komisie pristupovať k veci tematicky namiesto prístupu založeného na vybraných zemepisných oblastiach, aby sa dosiahol súlad medzi politikou konkurencieschopnosti a regionálnou politikou a cieľmi z Lisabonu a Göteborgu;

| 4.2 | ohľadom ustanovení, podľa ktorých sa môže regiónom vylúčeným z článku 87, ods. 3, písm. a) a c) poskytovať horizontálna pomoc v súlade s cieľmi stanovenými na poslednom zasadnutí Európskej rady, výbor varuje, že na to, aby sa dosiahli ciele regionálnej politiky, môže byť potrebné zohľadňovať hospodárske situácie a územné rozdiely; |
| --- | --- |

4.2

ohľadom ustanovení, podľa ktorých sa môže regiónom vylúčeným z článku 87, ods. 3, písm. a) a c) poskytovať horizontálna pomoc v súlade s cieľmi stanovenými na poslednom zasadnutí Európskej rady, výbor varuje, že na to, aby sa dosiahli ciele regionálnej politiky, môže byť potrebné zohľadňovať hospodárske situácie a územné rozdiely;

| 4.3 | preto navrhuje, aby sa regióny klasifikovali podľa úrovne svojej konkurencieschopnosti, aby mohli horizontálnu pomoc dostávať odstupňovane; |
| --- | --- |

4.3

preto navrhuje, aby sa regióny klasifikovali podľa úrovne svojej konkurencieschopnosti, aby mohli horizontálnu pomoc dostávať odstupňovane;

| 4.4 | je presvedčený, že na to, aby existovala skutočná súdržnosť medzi politikou hospodárskej súťaže a regionálnou politikou, kritériá územnej klasifikácie nepodporovaných regiónov by mali byť zahrnuté v nových usmerneniach o regionálnej pomoci, a že horizontálne systémy by mali dovoľovať priaznivejšie zaobchádzanie s regiónmi s nižším stupňom konkurencieschopnosti vychádzajúc z klasifikácie stanovenej v usmerneniach o regionálnej pomoci. Takéto priaznivejšie zaobchádzanie by mohlo obsahovať bonusy nad rámec pomoci poskytované v horizontálnych systémoch; |
| --- | --- |

4.4

je presvedčený, že na to, aby existovala skutočná súdržnosť medzi politikou hospodárskej súťaže a regionálnou politikou, kritériá územnej klasifikácie nepodporovaných regiónov by mali byť zahrnuté v nových usmerneniach o regionálnej pomoci, a že horizontálne systémy by mali dovoľovať priaznivejšie zaobchádzanie s regiónmi s nižším stupňom konkurencieschopnosti vychádzajúc z klasifikácie stanovenej v usmerneniach o regionálnej pomoci. Takéto priaznivejšie zaobchádzanie by mohlo obsahovať bonusy nad rámec pomoci poskytované v horizontálnych systémoch;

| 4.5 | poukazuje na skutočnosť, že v poslednom návrhu Komisie o maximálnych medziach pre regionálnu pomoc bolo jediným zamýšľaným percentuálnym zvýšením zvýšenie pre malé a stredné podniky v regiónoch, ktoré nemajú poberateľský nárok, čo kontrastuje so značným znížením plánovaným v určitých oblastiach s poberateľským nárokom (predovšetkým v oblastiach dotknutých štatistickými dopadmi a prírodnými dopadmi); |
| --- | --- |

4.5

poukazuje na skutočnosť, že v poslednom návrhu Komisie o maximálnych medziach pre regionálnu pomoc bolo jediným zamýšľaným percentuálnym zvýšením zvýšenie pre malé a stredné podniky v regiónoch, ktoré nemajú poberateľský nárok, čo kontrastuje so značným znížením plánovaným v určitých oblastiach s poberateľským nárokom (predovšetkým v oblastiach dotknutých štatistickými dopadmi a prírodnými dopadmi);

| 4.6 | je presvedčený, že ciele politiky súdržnosti definované v zmluve si vyžadujú odlišný prístup v súlade s rozličnými aktuálnymi situáciami a problémami a vyzýva Komisiu, aby definovala tento odlišný prístup požadovaný pre každý región podľa jeho úrovne rozvoja a konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

4.6

je presvedčený, že ciele politiky súdržnosti definované v zmluve si vyžadujú odlišný prístup v súlade s rozličnými aktuálnymi situáciami a problémami a vyzýva Komisiu, aby definovala tento odlišný prístup požadovaný pre každý región podľa jeho úrovne rozvoja a konkurencieschopnosti;

| 4.7 | poukazuje na prípady nepodporovaných regiónov, ktoré majú spoločnú hranicu s iným podporovaným regiónom, a žiada, aby sa v takých prípadoch popri stanovení diferencovanej maximálnej percentuálnej výšky pomoci medzi susediacimi regiónmi zohľadnili aj iné parametre porovnávajúce hospodárske a konkurenčné schopnosti regiónov. Zabránilo by to situáciám, ktoré sú v kontexte európskej politiky súdržnosti neakceptovateľné; |
| --- | --- |

4.7

poukazuje na prípady nepodporovaných regiónov, ktoré majú spoločnú hranicu s iným podporovaným regiónom, a žiada, aby sa v takých prípadoch popri stanovení diferencovanej maximálnej percentuálnej výšky pomoci medzi susediacimi regiónmi zohľadnili aj iné parametre porovnávajúce hospodárske a konkurenčné schopnosti regiónov. Zabránilo by to situáciám, ktoré sú v kontexte európskej politiky súdržnosti neakceptovateľné;

| 4.8 | žiada stanoviť horné medze pre objem celkovej štátnej pomoci podľa úrovne regionálnej konkurencieschopnosti. Táto hodnota by sa mohla určiť vo vzťahu k HDP na obyvateľa alebo k celkovému počtu obyvateľov. |
| --- | --- |

4.8

žiada stanoviť horné medze pre objem celkovej štátnej pomoci podľa úrovne regionálnej konkurencieschopnosti. Táto hodnota by sa mohla určiť vo vzťahu k HDP na obyvateľa alebo k celkovému počtu obyvateľov.

5.   Regionálna pomoc a horizontálne systémy

VÝBOR REGIÓNOV

| 5.1 | žiada, aby sa na dosiahnutie strategických cieľov z lisabonského a göteborského stretnutia horizontálna pomoc (výskum a vývoj, životné prostredie, zamestnanosť, vzdelávanie, malé a stredné podniky atď.) rozložila obzvlášť na regióny s nižšou úrovňou hospodárskeho rozvoja a konkurencieschopnosti, a aby sa na tento účel venovala osobitná pozornosť koordinácii rôznych pravidiel regulujúcich regionálnu a horizontálnu pomoc; |
| --- | --- |

5.1

žiada, aby sa na dosiahnutie strategických cieľov z lisabonského a göteborského stretnutia horizontálna pomoc (výskum a vývoj, životné prostredie, zamestnanosť, vzdelávanie, malé a stredné podniky atď.) rozložila obzvlášť na regióny s nižšou úrovňou hospodárskeho rozvoja a konkurencieschopnosti, a aby sa na tento účel venovala osobitná pozornosť koordinácii rôznych pravidiel regulujúcich regionálnu a horizontálnu pomoc;

| 5.2 | žiada, aby sa pre podporované i nepodporované regióny uvažovalo o bonusoch nad horné medze pomoci stanovené v rôznych systémoch horizontálnej pomoci, ktoré by boli odstupňované a súčasne zodpovedali rôznym regionálnym situáciám, pričom by sa kládol špeciálny dôraz a umožňovala by sa väčšia flexibilita pre strediská technologických inovácií; |
| --- | --- |

5.2

žiada, aby sa pre podporované i nepodporované regióny uvažovalo o bonusoch nad horné medze pomoci stanovené v rôznych systémoch horizontálnej pomoci, ktoré by boli odstupňované a súčasne zodpovedali rôznym regionálnym situáciám, pričom by sa kládol špeciálny dôraz a umožňovala by sa väčšia flexibilita pre strediská technologických inovácií;

| 5.3 | zastáva názor, že minimálne pomoci (podľa pravidla „de minimis“), pomoci v malých objemoch alebo pomoci s obmedzenými účinkami na oblasť obchodu Spoločenstva nemôžu samotné pôsobiť proti nízkej úrovni rozvoja určitého regiónu, a je naopak toho názoru, že tieto druhy pomoci sa môžu používať vo väčšej miere v krajinách alebo regiónoch s väčšou finančnou kapacitou a preto aj s vyššími ukazovateľmi prosperity; |
| --- | --- |

5.3

zastáva názor, že minimálne pomoci (podľa pravidla „de minimis“), pomoci v malých objemoch alebo pomoci s obmedzenými účinkami na oblasť obchodu Spoločenstva nemôžu samotné pôsobiť proti nízkej úrovni rozvoja určitého regiónu, a je naopak toho názoru, že tieto druhy pomoci sa môžu používať vo väčšej miere v krajinách alebo regiónoch s väčšou finančnou kapacitou a preto aj s vyššími ukazovateľmi prosperity;

| 5.4 | navrhuje preto, aby Európska komisia urobila rozbor a zohľadňovala účinky tohto druhu pomoci na regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

5.4

navrhuje preto, aby Európska komisia urobila rozbor a zohľadňovala účinky tohto druhu pomoci na regionálny rozvoj.

6.   Sektorová pomoc a regionálny rozvoj

VÝBOR REGIÓNOV

| 6.1 | vyzdvihuje fakt, že pomoc poskytovaná v niektorých odvetviach má osobitný dopad na hospodársky rozvoj regiónov, čo platí napríklad o pomoci v odvetví dopravy, a poukazuje na pomoc nízkonákladovým leteckým spoločnostiam alebo námornej doprave, ktorá môže podporiť rozvoj regiónov s väčšími hospodárskymi ťažkosťami, často spôsobenými zemepisnými prekážkami; |
| --- | --- |

6.1

vyzdvihuje fakt, že pomoc poskytovaná v niektorých odvetviach má osobitný dopad na hospodársky rozvoj regiónov, čo platí napríklad o pomoci v odvetví dopravy, a poukazuje na pomoc nízkonákladovým leteckým spoločnostiam alebo námornej doprave, ktorá môže podporiť rozvoj regiónov s väčšími hospodárskymi ťažkosťami, často spôsobenými zemepisnými prekážkami;

| 6.2 | navrhuje vyvinúť v tejto oblasti špeciálne úsilie na dosiahnutie efektívnej koordinácie všetkých pomocí vplývajúcich na regionálny rozvoj, aby sa zabezpečilo priaznivé zaobchádzanie so sektorovou pomocou poskytovanou v menej rozvinutých a menej konkurencieschopných regiónoch; |
| --- | --- |

6.2

navrhuje vyvinúť v tejto oblasti špeciálne úsilie na dosiahnutie efektívnej koordinácie všetkých pomocí vplývajúcich na regionálny rozvoj, aby sa zabezpečilo priaznivé zaobchádzanie so sektorovou pomocou poskytovanou v menej rozvinutých a menej konkurencieschopných regiónoch;

| 6.3 | víta úsilie Európskej komisie o vyvinutie regulačného systému štátnej pomoci pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Bolo by tiež žiadúce mať pre menej prosperujúce a pre závažne a trvalo prírodne a geograficky znevýhodnené regióny priaznivejší systém na rozvoj ich služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ako aj jasný a vyčerpávajúci rámec služieb, ktoré treba pokladať za služby s hospodárskym významom oproti tým, ktorým tento aspekt chýba; |
| --- | --- |

6.3

víta úsilie Európskej komisie o vyvinutie regulačného systému štátnej pomoci pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Bolo by tiež žiadúce mať pre menej prosperujúce a pre závažne a trvalo prírodne a geograficky znevýhodnené regióny priaznivejší systém na rozvoj ich služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ako aj jasný a vyčerpávajúci rámec služieb, ktoré treba pokladať za služby s hospodárskym významom oproti tým, ktorým tento aspekt chýba;

| 6.4 | sa nazdáva, že výnimka z oznamovacej povinnosti pri kompenzáciách pre služby verejného záujmu by sa mala rozšíriť aj na služby všeobecného záujmu, ktoré sa zhodujú so základnými úlohami verejnoprávnych orgánov, osobitne v oblasti sociálneho bývania, verejných nemocničných zariadení, vzdelávania a služieb všeobecného sociálneho záujmu. Komisia by mala zvýšiť horné hranice pre oznamovaciu povinnosť a oznamovacia povinnosť by sa mala vykonávať retroaktívne. Takýto formálny postup by nemal negatívne dôsledky na poskytovanie nevyhnutných služieb, ktoré by inak mohli byť paralyzované. |
| --- | --- |

6.4

sa nazdáva, že výnimka z oznamovacej povinnosti pri kompenzáciách pre služby verejného záujmu by sa mala rozšíriť aj na služby všeobecného záujmu, ktoré sa zhodujú so základnými úlohami verejnoprávnych orgánov, osobitne v oblasti sociálneho bývania, verejných nemocničných zariadení, vzdelávania a služieb všeobecného sociálneho záujmu. Komisia by mala zvýšiť horné hranice pre oznamovaciu povinnosť a oznamovacia povinnosť by sa mala vykonávať retroaktívne. Takýto formálny postup by nemal negatívne dôsledky na poskytovanie nevyhnutných služieb, ktoré by inak mohli byť paralyzované.

7.   Druhy pomoci

VÝBOR REGIÓNOV

| 7.1 | pripomína, že regionálna pomoc sa poskytuje ako priama pomoc investíciám alebo investične viazaná pomoc na rozvoj zamestnanosti. Avšak aj iné druhy pomoci sa ukázali ako mimoriadne užitočné na podporenie podnikateľskej iniciatívy a produktívnych investícií na zlepšenie hospodárskej klímy, čo platí o kapitálových účastiach v podnikoch, regionálnych rizikových kapitálových fondoch, podnikateľských inkubátoroch, zárukách, dostupných priemyselných pozemkoch (osobitne v regiónoch, v ktorých sú veľmi drahé), atď.; |
| --- | --- |

7.1

pripomína, že regionálna pomoc sa poskytuje ako priama pomoc investíciám alebo investične viazaná pomoc na rozvoj zamestnanosti. Avšak aj iné druhy pomoci sa ukázali ako mimoriadne užitočné na podporenie podnikateľskej iniciatívy a produktívnych investícií na zlepšenie hospodárskej klímy, čo platí o kapitálových účastiach v podnikoch, regionálnych rizikových kapitálových fondoch, podnikateľských inkubátoroch, zárukách, dostupných priemyselných pozemkoch (osobitne v regiónoch, v ktorých sú veľmi drahé), atď.;

| 7.2 | vyzýva Komisiu, aby zvážila pridanie nových foriem podpory pre regionálnu pomoc, ktorá by optimalizovala využívanie verejných fondov a mala menší účinok na hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

7.2

vyzýva Komisiu, aby zvážila pridanie nových foriem podpory pre regionálnu pomoc, ktorá by optimalizovala využívanie verejných fondov a mala menší účinok na hospodársku súťaž.

8.   Pomoc a premiestňovanie podnikov

VÝBOR REGIÓNOV

| 8.1 | si s potešením všíma, že návrh nového nariadenia Spoločenstva o štrukturálnych fondoch zavádza požiadavku udržania investícií počas siedmych rokov, pričom nárok na pomoc od Spoločenstva zanikne, ak príjemca svoj podnik presídli do inej oblasti pred uplynutím tejto lehoty. Mohli by sa však urobiť výnimky v súlade s technologickými charakteristikami rôznych sektorov. |
| --- | --- |

8.1

si s potešením všíma, že návrh nového nariadenia Spoločenstva o štrukturálnych fondoch zavádza požiadavku udržania investícií počas siedmych rokov, pričom nárok na pomoc od Spoločenstva zanikne, ak príjemca svoj podnik presídli do inej oblasti pred uplynutím tejto lehoty. Mohli by sa však urobiť výnimky v súlade s technologickými charakteristikami rôznych sektorov.

9.   Definícia počiatočnej investície

VÝBOR REGIÓNOV

| 9.1 | je presvedčený, že konsolidácia podnikov už usídlených v danej oblasti je rovnako dôležitá, ako prilákanie nových podnikov. Preto by sa s podnikmi, ktoré sa v určitej oblasti už etablovali a investujú do rozšírenia a konsolidácie, nemalo zaobchádzať nepriaznivejšie, ako s podnikmi s podobnými investičnými projektmi, ktoré sa v danej oblasti zakladajú. Okrem toho, ak sa podpora poskytne iba na počiatočnú investíciu, môže to podniky povzbudzovať k premiestneniu; |
| --- | --- |

9.1

je presvedčený, že konsolidácia podnikov už usídlených v danej oblasti je rovnako dôležitá, ako prilákanie nových podnikov. Preto by sa s podnikmi, ktoré sa v určitej oblasti už etablovali a investujú do rozšírenia a konsolidácie, nemalo zaobchádzať nepriaznivejšie, ako s podnikmi s podobnými investičnými projektmi, ktoré sa v danej oblasti zakladajú. Okrem toho, ak sa podpora poskytne iba na počiatočnú investíciu, môže to podniky povzbudzovať k premiestneniu;

| 9.2 | zastáva názor, že náklady na nákup pozemkov a ich prípravu sa medzi jednotlivými regiónmi veľmi odlišujú v závislosti na fyzikálnych danostiach terénu, a preto by bolo lepšie financovanie nákladov spojených s pozemkami nezakazovať, ale ho v regiónoch, v ktorých je nákup pozemkov, ich príprava atď. významným faktorom, obmedziť ako podiel plánovanej celkovej investičnej sumy; |
| --- | --- |

9.2

zastáva názor, že náklady na nákup pozemkov a ich prípravu sa medzi jednotlivými regiónmi veľmi odlišujú v závislosti na fyzikálnych danostiach terénu, a preto by bolo lepšie financovanie nákladov spojených s pozemkami nezakazovať, ale ho v regiónoch, v ktorých je nákup pozemkov, ich príprava atď. významným faktorom, obmedziť ako podiel plánovanej celkovej investičnej sumy;

| 9.3 | teda navrhuje zaviesť na obmedzenie maximálnej sumy financovania systém percentuálnych podielov nehmotných investícií z celkovej investície. |
| --- | --- |

9.3

teda navrhuje zaviesť na obmedzenie maximálnej sumy financovania systém percentuálnych podielov nehmotných investícií z celkovej investície.

II.   Odporúčania výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV ŽIADA:

| 1. | reformu regionálnej pomoci za účelom zredukovania jej celkovej sumy, ako je to stanovené v záveroch zo zasadnutia Európskej rady v Štokholme a Barcelone, a jej nové nasmerovanie v súlade s cielmi súdržnosti pri zohľadnení rôznych regionálnych situácií a priorít stanovených EÚ, pričom zredukovanie celkového objemu regionálnej pomoci sa môže dosiahnuť spravodlivejšími prostriedkami než všeobecným znižovaním horných medzí; |
| --- | --- |

1.

reformu regionálnej pomoci za účelom zredukovania jej celkovej sumy, ako je to stanovené v záveroch zo zasadnutia Európskej rady v Štokholme a Barcelone, a jej nové nasmerovanie v súlade s cielmi súdržnosti pri zohľadnení rôznych regionálnych situácií a priorít stanovených EÚ, pričom zredukovanie celkového objemu regionálnej pomoci sa môže dosiahnuť spravodlivejšími prostriedkami než všeobecným znižovaním horných medzí;

| 2. | zachovanie koncepcie subvenčného netto ekvivalentu (NGE) na výpočet regionálnej pomoci; |
| --- | --- |

2.

zachovanie koncepcie subvenčného netto ekvivalentu (NGE) na výpočet regionálnej pomoci;

| 3. | zohľadňovanie prechodných období v prípade regiónov, ktoré v klasifikácii prechádzajú z článku 87 ods. 3 písmeno a) do článku 87 ods. 3 písmeno c). V týchto prípadoch sa navrhuje pomoc odstupňovať tak, aby sa zabránilo tomu, aby tieto regióny platili za rozšírenie (regióny postihnuté štatistickými dopadmi a prírodnými dopadmi). Tiež by sa malo lepšie zaobchádzať s regiónmi zaradenými pod článok 87 ods. 3 písmeno c) a regiónmi, ktoré strácajú toto zaradenie, po zvážení maximálneho limitu počtu obyvateľov pre získanie regionálnej pomoci; |
| --- | --- |

3.

zohľadňovanie prechodných období v prípade regiónov, ktoré v klasifikácii prechádzajú z článku 87 ods. 3 písmeno a) do článku 87 ods. 3 písmeno c). V týchto prípadoch sa navrhuje pomoc odstupňovať tak, aby sa zabránilo tomu, aby tieto regióny platili za rozšírenie (regióny postihnuté štatistickými dopadmi a prírodnými dopadmi). Tiež by sa malo lepšie zaobchádzať s regiónmi zaradenými pod článok 87 ods. 3 písmeno c) a regiónmi, ktoré strácajú toto zaradenie, po zvážení maximálneho limitu počtu obyvateľov pre získanie regionálnej pomoci;

| 4. | zostavenie objektívnych kritérií a platných právnych argumentov na klasifikáciu regiónov a stupňov regionálnej pomoci v súlade s cieľmi politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

4.

zostavenie objektívnych kritérií a platných právnych argumentov na klasifikáciu regiónov a stupňov regionálnej pomoci v súlade s cieľmi politiky súdržnosti;

| 5. | stanovenie klasifikačných kritérií na zohľadnenie špecifických daností každého regiónu, nezávisle na zemepisnej polohe. Táto klasifikácia by sa mala prijať na zohľadňovanie pokroku, ktorý jednotlivé regióny urobia za určité obdobie; |
| --- | --- |

5.

stanovenie klasifikačných kritérií na zohľadnenie špecifických daností každého regiónu, nezávisle na zemepisnej polohe. Táto klasifikácia by sa mala prijať na zohľadňovanie pokroku, ktorý jednotlivé regióny urobia za určité obdobie;

| 6. | percentuálne bonusy na zohľadnenie prírodného, demografického alebo štrukturálneho znevýhodnenia regiónov, nezávisle na tom, či sú klasifikované podľa článku 87, ods. 3, písm. a) alebo článku 87, ods. 3, písm. c) Zmluvy o založení ES; |
| --- | --- |

6.

percentuálne bonusy na zohľadnenie prírodného, demografického alebo štrukturálneho znevýhodnenia regiónov, nezávisle na tom, či sú klasifikované podľa článku 87, ods. 3, písm. a) alebo článku 87, ods. 3, písm. c) Zmluvy o založení ES;

| 7. | zavedenie bonusov na zohľadnenie regiónov v horizontálnych systémoch podľa úrovne ich rozvoja a konkurencieschopnosti (podporovaných a nepodporovaných regiónov); |
| --- | --- |

7.

zavedenie bonusov na zohľadnenie regiónov v horizontálnych systémoch podľa úrovne ich rozvoja a konkurencieschopnosti (podporovaných a nepodporovaných regiónov);

| 8. | koordináciu usmernení o regionálnej pomoci s horizontálnou pomocou a prioritnými cieľmi z lisabonských rokovaní; |
| --- | --- |

8.

koordináciu usmernení o regionálnej pomoci s horizontálnou pomocou a prioritnými cieľmi z lisabonských rokovaní;

| 9. | zaradenie ucelených kritérií do usmernení o regionálnej pomoci vzťahujúcich sa na odvetvia, ktoré hrajú kľúčovú úlohu v regionálnom rozvoji; |
| --- | --- |

9.

zaradenie ucelených kritérií do usmernení o regionálnej pomoci vzťahujúcich sa na odvetvia, ktoré hrajú kľúčovú úlohu v regionálnom rozvoji;

| 10. | aby Európska komisia preskúmala rozdielne situácie v jednotlivých regiónoch Európy a vypracovala ich analýzu, čo umožní upraviť jej návrhy tak, aby spĺňali spravodlivé kritériá; |
| --- | --- |

10.

aby Európska komisia preskúmala rozdielne situácie v jednotlivých regiónoch Európy a vypracovala ich analýzu, čo umožní upraviť jej návrhy tak, aby spĺňali spravodlivé kritériá;

| 11. | aby pomoc, na ktorú má určitý región nárok, tvorila súčasť strategických plánov regionálneho rozvoja; |
| --- | --- |

11.

aby pomoc, na ktorú má určitý región nárok, tvorila súčasť strategických plánov regionálneho rozvoja;

| 12. | zohľadňovanie ostatných ukazovateľov s cieľom zhodnotiť ekonomickú situáciu daného regiónu, ako napr. miery zamestnanosti, hlavne v regiónoch, ktorým nebola poskytnutá pomoc; |
| --- | --- |

12.

zohľadňovanie ostatných ukazovateľov s cieľom zhodnotiť ekonomickú situáciu daného regiónu, ako napr. miery zamestnanosti, hlavne v regiónoch, ktorým nebola poskytnutá pomoc;

| 13. | využívanie iných foriem pomoci podnikom, ktoré je možné ľahšie riadiť a ktoré sú menej nákladné vo vzťahu k štátnym fondom; |
| --- | --- |

13.

využívanie iných foriem pomoci podnikom, ktoré je možné ľahšie riadiť a ktoré sú menej nákladné vo vzťahu k štátnym fondom;

| 14. | stanovenie vyšších horných hraníc pre oznamovaciu povinnosť týkajúcu sa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a táto oznamovacia povinnosť by sa mala vykonávať retroaktívne, pričom by sa mali rozlišovať práva, ktoré sú uznané ústavami jednotlivých členských štátov a nie sú hospodárskymi službami; |
| --- | --- |

14.

stanovenie vyšších horných hraníc pre oznamovaciu povinnosť týkajúcu sa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a táto oznamovacia povinnosť by sa mala vykonávať retroaktívne, pričom by sa mali rozlišovať práva, ktoré sú uznané ústavami jednotlivých členských štátov a nie sú hospodárskymi službami;

| 15. | osobitné zváženie nových foriem podpory podnikania (rizikový kapitál, záruky, kapitálové účasti, daňové úľavy, atď.) |
| --- | --- |

15.

osobitné zváženie nových foriem podpory podnikania (rizikový kapitál, záruky, kapitálové účasti, daňové úľavy, atď.)

Brusel 7. júla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 318, 22.12.2004, s. 1

1

(2)  Článok 87 Zmluvy o založení ES

2

(3)  Usmernenia o národnej regionálnej pomoci (98/C74/06), Ú. v. ES C 74, 10.3.1998.

3

(4)  článok III-220 novej Zmluvy o Ústave

4

(5)  ako sa uvádza v stanovisku Výboru regiónov k Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti (CdR 120/2004)

5

(6)  Usmernenia o regionálnej pomoci (98/C74/06), odsek 5 Úvodu

6

---

| 7.2.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 31/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 31/32

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Oznámenie Komisie o sociálnom programe“

(2006/C 31/08)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie o sociálnom programe, KOM(2005) 33 v konečnom znení,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie prekonzultovať túto tému s VR v súlade s prvým odsekom článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 20. januára 2005 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na návrh Zmluvy o Ústave pre Európu a obzvlášť články III-117 a III-209 až III-219,

so zreteľom na Bielu knihu o európskom riadení z roku 2001, KOM (2001) 428 v konečnom znení,

so zreteľom na skupinu na vysokej úrovni pre budúcnosť sociálnej politiky v rozšírenej Európskej únii, zamestnanosť a sociálne veci, máj 2004,

so zreteľom na správu „Zamestnanosť, zamestnanosť, zamestnanosť. Vytvoriť viac pracovných miest v Európe“ špecializovanej pracovnej skupiny pre zamestnanosť, ktorej predsedal Wim Kok, november 2003,

so zreteľom na publikáciu „The Economic Cost of Non-Lisbon. A survey of the literature on the economic impact of Lisbon-type reforms“, European Economy, Occasional Papers č. 15, marec 2005,

so zreteľom na stanovisko VR z 23. februára 2005 na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde“ a „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady ustanovujúceho program Spoločenstva v oblasti zamestnanosti a sociálnej solidarity – PROGRESS“ (CdR 240/2004),

so zreteľom na stanovisko VR z 23. februára 2005 na tému „Oznámenie Komisie o sociálnej dimenzii globalizácie – príspevok politiky EÚ k rozširovaniu výhod na všetkých“ (CdR 328/2004),

so zreteľom na stanovisko VR z 29. septembra 2004 na tému „Oznámenie Komisie: Zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov a oddialiť odchod z trhu práce“ (CdR 151/2004) (1)

so zreteľom na stanovisko VR z 22. apríla 2004 na tému „Spoločná správa o sociálnom začlenení zhrňujúca výsledky prieskumu národných plánov činnosti pre sociálne začlenenie (2003-2005)“ (CdR 21/2004) (2),

so zreteľom na uznesenie Výboru regiónov „Obnovenie dynamiky Lisabonskej stratégie“ z 24. februára 2005 (CdR 518/2004 fin),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 80/2005 rev.1), prijatý 3. mája 2005 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajkyňa: pani Linetta Serri, členka mestskej rady, Armungia, (IT-SES),

prijal na svojom 60. plenárnom zasadnutí 6. a 7. júla 2005 (schôdzi 6. júla) nasledujúce stanovisko:

1.   Pripomienky Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | sleduje s veľkým potešením záväzok realizovať nový sociálny program na obdobie rokov 2005-2010, plne sa stotožňuje s jeho cieľmi a kladne hodnotí vytýčené stratégie a škálu nástrojov stanovených na ich uskutočnenie, zhrnutých mottom „sociálna Európa vo svetovej ekonomike: pracovné miesta a príležitosti pre všetkých“, |
| --- | --- |

1.1

sleduje s veľkým potešením záväzok realizovať nový sociálny program na obdobie rokov 2005-2010, plne sa stotožňuje s jeho cieľmi a kladne hodnotí vytýčené stratégie a škálu nástrojov stanovených na ich uskutočnenie, zhrnutých mottom „sociálna Európa vo svetovej ekonomike: pracovné miesta a príležitosti pre všetkých“,

| 1.2 | osobitne oceňuje skutočnosť, že sa napriek spomaleniu európskeho rastu a napriek neuspokojujúcim výsledkom dosiahnutým doteraz pri implementácii Lisabonskej stratégie, opätovne predkladajú v oblasti sociálnej politiky tie isté ciele spomínaného programu zamerané na uprednostňovanie sociálneho rozmeru hospodárskeho rastu a že sa znovu zavádza európsky sociálny model, ktorý je založený, ako to potvrdila Európska rada v Barcelone v roku 2002, na „dobre fungujúcej ekonomike, vysokej miere sociálnej ochrany, vysokom stupni vzdelania a sociálnom dialógu“, |
| --- | --- |

1.2

osobitne oceňuje skutočnosť, že sa napriek spomaleniu európskeho rastu a napriek neuspokojujúcim výsledkom dosiahnutým doteraz pri implementácii Lisabonskej stratégie, opätovne predkladajú v oblasti sociálnej politiky tie isté ciele spomínaného programu zamerané na uprednostňovanie sociálneho rozmeru hospodárskeho rastu a že sa znovu zavádza európsky sociálny model, ktorý je založený, ako to potvrdila Európska rada v Barcelone v roku 2002, na „dobre fungujúcej ekonomike, vysokej miere sociálnej ochrany, vysokom stupni vzdelania a sociálnom dialógu“,

| 1.3 | schvaľuje princípy, na ktorých sa zakladá sociálny program, a to konkrétne integrovaný prístup, propagáciu kvality zamestnanosti, modernizáciu systémov zabezpečenia, zohľadnenie „ceny za nedostatok sociálnej politiky“, |
| --- | --- |

1.3

schvaľuje princípy, na ktorých sa zakladá sociálny program, a to konkrétne integrovaný prístup, propagáciu kvality zamestnanosti, modernizáciu systémov zabezpečenia, zohľadnenie „ceny za nedostatok sociálnej politiky“,

| 1.4 | zisťuje však, že vytýčené ciele zostávajú v niektorých prípadoch všeobecné a vyžadujú si presnejšie formulovanie, pokiaľ ide o definíciu implementačných nástrojov, ktoré treba používať a termínov, ktoré treba stanoviť, |
| --- | --- |

1.4

zisťuje však, že vytýčené ciele zostávajú v niektorých prípadoch všeobecné a vyžadujú si presnejšie formulovanie, pokiaľ ide o definíciu implementačných nástrojov, ktoré treba používať a termínov, ktoré treba stanoviť,

| 1.5 | súhlasí s tým, že sa musí počítať s princípom „ceny za nedostatok sociálnej politiky“, keďže sociálna politika môže prispieť k realizácii tak sociálnych ako aj hospodárskych cieľov. Neslúži len na zníženie sociálnej vylúčenosti, ale môže prispieť i k dosahovaniu lepších hospodárskych výsledkov tým, že zvyšuje napríklad schopnosť adaptácie ekonomiky na zmeny v medzinárodnom kontexte. Nedostatok alebo neprimeranosť sociálnych politík má v skutočnosti negatívne dôsledky pre potenciálny hospodársky rast, |
| --- | --- |

1.5

súhlasí s tým, že sa musí počítať s princípom „ceny za nedostatok sociálnej politiky“, keďže sociálna politika môže prispieť k realizácii tak sociálnych ako aj hospodárskych cieľov. Neslúži len na zníženie sociálnej vylúčenosti, ale môže prispieť i k dosahovaniu lepších hospodárskych výsledkov tým, že zvyšuje napríklad schopnosť adaptácie ekonomiky na zmeny v medzinárodnom kontexte. Nedostatok alebo neprimeranosť sociálnych politík má v skutočnosti negatívne dôsledky pre potenciálny hospodársky rast,

| 1.6 | napriek vyššie uvedenému celkovo kladnému posudku vyjadruje poľutovanie, že v sociálnom programe nebola explicitne spomenutá úloha a zodpovednosti regionálnych a miestnych orgánov, predovšetkým vzhľadom na to, že do ich pôsobnosti spadá vo väčšine európskych štátov definovanie fungovania sociálnych politík a ich implementácia, |
| --- | --- |

1.6

napriek vyššie uvedenému celkovo kladnému posudku vyjadruje poľutovanie, že v sociálnom programe nebola explicitne spomenutá úloha a zodpovednosti regionálnych a miestnych orgánov, predovšetkým vzhľadom na to, že do ich pôsobnosti spadá vo väčšine európskych štátov definovanie fungovania sociálnych politík a ich implementácia,

| 1.7 | nazdáva sa v tejto súvislosti, že aktívne zapojenie miestnych a regionálnych orgánov a ich následných aktivít do rámca uplatňovania princípu subsidiarity stanoveného návrhom Zmluvy o Ústave pre Európu a usmerneniami Bielej knihy o európskom riadení z roku 2001 (oznámenie Komisie „Trvalý a systematický dialóg so združeniami územných samospráv o vypracovávaní politík“) budú jednou z podmienok úspechu pri realizácii sociálneho programu, |
| --- | --- |

1.7

nazdáva sa v tejto súvislosti, že aktívne zapojenie miestnych a regionálnych orgánov a ich následných aktivít do rámca uplatňovania princípu subsidiarity stanoveného návrhom Zmluvy o Ústave pre Európu a usmerneniami Bielej knihy o európskom riadení z roku 2001 (oznámenie Komisie „Trvalý a systematický dialóg so združeniami územných samospráv o vypracovávaní politík“) budú jednou z podmienok úspechu pri realizácii sociálneho programu,

| 1.8 | vyslovuje želanie, aby sa práve prostredníctvom inštitúcií blízkych k občanovi pracovalo na preklenutí priepasti a nerovností medzi jednotlivými členskými štátmi a šírení európskeho sociálneho modelu v jeho najlepších podobách, sledujúc pritom skôr najlepšie osvedčené postupy než prispôsobenie sa situáciám v členských štátoch so zaostalejšími sociálnymi politikami.
  O stratégiách, cieľoch, nástrojoch a návrhoch Komisie |
| --- | --- |

1.8

vyslovuje želanie, aby sa práve prostredníctvom inštitúcií blízkych k občanovi pracovalo na preklenutí priepasti a nerovností medzi jednotlivými členskými štátmi a šírení európskeho sociálneho modelu v jeho najlepších podobách, sledujúc pritom skôr najlepšie osvedčené postupy než prispôsobenie sa situáciám v členských štátoch so zaostalejšími sociálnymi politikami.

O stratégiách, cieľoch, nástrojoch a návrhoch Komisie

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Budovanie dôvery

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | uvedomujúc si, že Európa prechádza obdobím, keď sú jej občania veľmi znepokojení (spomalenie rastu, zníženie kúpnej sily, starnutie obyvateľstva, pociťovanie nie popredného postavenia EÚ na medzinárodnej scéne, ťažkosti systémov sociálneho zabezpečenia a pretrvávanie vrstiev chudoby a sociálneho a hospodárskeho vylúčenia vyvolávajú pocity strachu a obranné postoje, živiac tak staré a nové lokálpatriotické formy egoizmu), Výbor súhlasí s názorom, že budovanie dôvery musí byť základným prvkom európskej sociálnej stratégie, |
| --- | --- |

2.1

uvedomujúc si, že Európa prechádza obdobím, keď sú jej občania veľmi znepokojení (spomalenie rastu, zníženie kúpnej sily, starnutie obyvateľstva, pociťovanie nie popredného postavenia EÚ na medzinárodnej scéne, ťažkosti systémov sociálneho zabezpečenia a pretrvávanie vrstiev chudoby a sociálneho a hospodárskeho vylúčenia vyvolávajú pocity strachu a obranné postoje, živiac tak staré a nové lokálpatriotické formy egoizmu), Výbor súhlasí s názorom, že budovanie dôvery musí byť základným prvkom európskej sociálnej stratégie,

| 2.2 | pokladá za dôležité zasiahnuť ráznym spôsobom, a to šírením správnych informácií, ktoré by reagovali na obavy občanov v starých i nových členských štátoch, |
| --- | --- |

2.2

pokladá za dôležité zasiahnuť ráznym spôsobom, a to šírením správnych informácií, ktoré by reagovali na obavy občanov v starých i nových členských štátoch,

| 2.3 | upozorňuje popri snahe o lepšiu komunikáciu na nevyhnutnosť sledovať podstatné ciele a dosiahnuť okamžite vnímateľné zlepšenie pracovných a životných podmienok. Tieto ciele sa musia prispôsobiť rôznym podmienkam a prioritám jednotlivých členských štátov a musia výraznou mierou zaangažovať regionálne a miestne orgány. |
| --- | --- |

2.3

upozorňuje popri snahe o lepšiu komunikáciu na nevyhnutnosť sledovať podstatné ciele a dosiahnuť okamžite vnímateľné zlepšenie pracovných a životných podmienok. Tieto ciele sa musia prispôsobiť rôznym podmienkam a prioritám jednotlivých členských štátov a musia výraznou mierou zaangažovať regionálne a miestne orgány.

3.   Nástroje

VÝBOR REGIÓNOV

| 3.1 | sa nazdáva, že stanovená škála nástrojov (legislatíva, sociálny dialóg, finančné nástroje) by mala byť bez ostychu plne využívaná na potláčanie rozšírenej nedôvery, |
| --- | --- |

3.1

sa nazdáva, že stanovená škála nástrojov (legislatíva, sociálny dialóg, finančné nástroje) by mala byť bez ostychu plne využívaná na potláčanie rozšírenej nedôvery,

| 3.2 | vyzdvihuje pokrok dosiahnutý vložením všeobecnej sociálnej klauzuly (článok III-117) do návrhu Zmluvy o Ústave, v zmysle ktorej bude sociálna dimenzia v budúcnosti zohľadňovaná vo všetkých politikách Spoločenstva, |
| --- | --- |

3.2

vyzdvihuje pokrok dosiahnutý vložením všeobecnej sociálnej klauzuly (článok III-117) do návrhu Zmluvy o Ústave, v zmysle ktorej bude sociálna dimenzia v budúcnosti zohľadňovaná vo všetkých politikách Spoločenstva,

| 3.3 | kladne hodnotí doplňujúci charakter sociálneho programu, Lisabonskej stratégie a stratégie trvalo udržateľného rozvoja, ktorý musí pôsobiť medzi všetkými politikami Spoločenstva. Tento integrovaný prístup povedie k skutočnému pokroku v sociálnej politike a politike zamestnanosti, ak nástroj na hodnotenie vplyvu vypracovaný Komisiou zohľadní uplatňovanie princípu subsidiarity, na základe ustanovení návrhu Zmluvy o Ústave, |
| --- | --- |

3.3

kladne hodnotí doplňujúci charakter sociálneho programu, Lisabonskej stratégie a stratégie trvalo udržateľného rozvoja, ktorý musí pôsobiť medzi všetkými politikami Spoločenstva. Tento integrovaný prístup povedie k skutočnému pokroku v sociálnej politike a politike zamestnanosti, ak nástroj na hodnotenie vplyvu vypracovaný Komisiou zohľadní uplatňovanie princípu subsidiarity, na základe ustanovení návrhu Zmluvy o Ústave,

| 3.4 | vyzýva Komisiu, aby uplatňovala otvorenú metódu koordinácie, rozšírenú o súčasný postup výlučne medzivládneho konania, prostredníctvom zapojenia miestnych a regionálnych orgánov, ktoré budú hlavnými protagonistami pri spravovaní finančných nástrojov tohto programu predovšetkým prostredníctvom kapitol „Zbližovanie (konvergencia)“ a „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“, |
| --- | --- |

3.4

vyzýva Komisiu, aby uplatňovala otvorenú metódu koordinácie, rozšírenú o súčasný postup výlučne medzivládneho konania, prostredníctvom zapojenia miestnych a regionálnych orgánov, ktoré budú hlavnými protagonistami pri spravovaní finančných nástrojov tohto programu predovšetkým prostredníctvom kapitol „Zbližovanie (konvergencia)“ a „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“,

| 3.5 | pokladá za nevyhnutné, aby sa rozhodne postupovalo smerom ku všeobecnému prijatiu acquis communautaire, trvajúc na tom, aby všetky legislatívy členských štátov postupne absorbovali európske princípy a minimálne legislatívne predpisy s cieľom preklenúť priepasť a nerovnosti medzi jednotlivými členskými štátmi, |
| --- | --- |

3.5

pokladá za nevyhnutné, aby sa rozhodne postupovalo smerom ku všeobecnému prijatiu acquis communautaire, trvajúc na tom, aby všetky legislatívy členských štátov postupne absorbovali európske princípy a minimálne legislatívne predpisy s cieľom preklenúť priepasť a nerovnosti medzi jednotlivými členskými štátmi,

| 3.6 | domnieva sa, že rok po pristúpení nových členských štátov je vhodné, aby Komisia pristúpila k bilancii obmedzenia prístupu pracovníkov nových členských štátov na trh práce v „starých“ členských štátoch Európskej únie. Bolo by obzvlášť zaujímavé preskúmať štrukturálny dosah tohto obmedzenia na stav pracovných vzťahov, |
| --- | --- |

3.6

domnieva sa, že rok po pristúpení nových členských štátov je vhodné, aby Komisia pristúpila k bilancii obmedzenia prístupu pracovníkov nových členských štátov na trh práce v „starých“ členských štátoch Európskej únie. Bolo by obzvlášť zaujímavé preskúmať štrukturálny dosah tohto obmedzenia na stav pracovných vzťahov,

| 3.7 | domnieva sa, že obmedzenie prístupu pracovníkov nových členských štátov na trh práce v „starých“ členských štátoch EÚ ako aj prebiehajúca diskusia o návrhu Komisie k smernici pre služby na vnútornom trhu poukazujú na potrebu revízie smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb. |
| --- | --- |

3.7

domnieva sa, že obmedzenie prístupu pracovníkov nových členských štátov na trh práce v „starých“ členských štátoch EÚ ako aj prebiehajúca diskusia o návrhu Komisie k smernici pre služby na vnútornom trhu poukazujú na potrebu revízie smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb.

4.   Tri podmienky úspechu pre zvyšovanie dôvery

VÝBOR REGIÓNOV

| 4.1 | uznáva význam nového medzigeneračného prístupu zameraného na poskytnutie väčších a lepších vyhliadok pre mladých ľudí. Zvyšovanie dôvery a nové impulzy Lisabonskej stratégie nemôžu obísť ústredné postavenie, ktoré patrí mladým. V tejto súvislosti odkazuje na svoje stanovisko (EDUC 37, 2004) k návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení programu MLÁDEŽ V AKCII (YOUTH IN ACTION) na obdobie 2007-2013, |
| --- | --- |

4.1

uznáva význam nového medzigeneračného prístupu zameraného na poskytnutie väčších a lepších vyhliadok pre mladých ľudí. Zvyšovanie dôvery a nové impulzy Lisabonskej stratégie nemôžu obísť ústredné postavenie, ktoré patrí mladým. V tejto súvislosti odkazuje na svoje stanovisko (EDUC 37, 2004) k návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení programu MLÁDEŽ V AKCII (YOUTH IN ACTION) na obdobie 2007-2013,

| 4.2 | vyslovuje svoj súhlas s intenzívnou diskusiou o Zelenej knihe o medzigeneračnom rozmere v roku 2005, |
| --- | --- |

4.2

vyslovuje svoj súhlas s intenzívnou diskusiou o Zelenej knihe o medzigeneračnom rozmere v roku 2005,

| 4.3 | konštatuje, že intenzívna diskusia o starnutí obyvateľstva a o reforme dôchodkového zabezpečenia musí byť sprevádzaná dôkladným zhodnotením a zohľadnením prebiehajúcich procesov úpadku, pokiaľ ide o situáciu mládeže v oblasti istoty príjmov a perspektív v oblasti zamestnanosti a povolania. Bez toho, aby sa zanedbávali pretrvávajúce problémy starších občanov, treba venovať pozornosť – prostredníctvom integrovaného prístupu – aj situácii ostatných sociálnych vrstiev, ktorým hrozí vylúčenie zo spoločnosti, |
| --- | --- |

4.3

konštatuje, že intenzívna diskusia o starnutí obyvateľstva a o reforme dôchodkového zabezpečenia musí byť sprevádzaná dôkladným zhodnotením a zohľadnením prebiehajúcich procesov úpadku, pokiaľ ide o situáciu mládeže v oblasti istoty príjmov a perspektív v oblasti zamestnanosti a povolania. Bez toho, aby sa zanedbávali pretrvávajúce problémy starších občanov, treba venovať pozornosť – prostredníctvom integrovaného prístupu – aj situácii ostatných sociálnych vrstiev, ktorým hrozí vylúčenie zo spoločnosti,

| 4.4 | víta s veľkým potešením myšlienku medzigeneračného partnerstva, ktoré by na jednej strane dokázalo oceniť a zhodnotiť skúsenosti starších osôb, pričom by sa im zaručilo pretrvávanie medzi aktívnym obyvateľstvom a ktoré by na druhej strane umožnilo začlenenie mladších osôb. Vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, aby urýchlila pristúpila k pokusom, šíreniu osvedčených postupov a konkrétnym iniciatívam na uľahčenie stretnutí medzi generáciami, |
| --- | --- |

4.4

víta s veľkým potešením myšlienku medzigeneračného partnerstva, ktoré by na jednej strane dokázalo oceniť a zhodnotiť skúsenosti starších osôb, pričom by sa im zaručilo pretrvávanie medzi aktívnym obyvateľstvom a ktoré by na druhej strane umožnilo začlenenie mladších osôb. Vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, aby urýchlila pristúpila k pokusom, šíreniu osvedčených postupov a konkrétnym iniciatívam na uľahčenie stretnutí medzi generáciami,

| 4.5 | prisudzuje v zhode s oznámením Komisie veľkú dôležitosť partnerstvu na všetkých úrovniach, hlavnému nástroju na vybudovanie toho sociálneho kapitálu, ktorý sa dnes zdá byť nahlodaný pretrvávaním slabého ekonomického rastu a pomalosťou pri realizácii lisabonských cieľov, v prvom rade dôstojnej práce pre všetkých európskych občanov, |
| --- | --- |

4.5

prisudzuje v zhode s oznámením Komisie veľkú dôležitosť partnerstvu na všetkých úrovniach, hlavnému nástroju na vybudovanie toho sociálneho kapitálu, ktorý sa dnes zdá byť nahlodaný pretrvávaním slabého ekonomického rastu a pomalosťou pri realizácii lisabonských cieľov, v prvom rade dôstojnej práce pre všetkých európskych občanov,

| 4.6 | zdôrazňuje potrebu konkrétnych akcií v oblastiach, kde má partnerstvo v praktickej podobe z historických a socio-ekonomických dôvodov menšie tradície a skúsenosti, |
| --- | --- |

4.6

zdôrazňuje potrebu konkrétnych akcií v oblastiach, kde má partnerstvo v praktickej podobe z historických a socio-ekonomických dôvodov menšie tradície a skúsenosti,

| 4.7 | plne súhlasí s dôležitosťou vonkajšej dimenzie EÚ. Európa môže a musí zohrávať aktívnu úlohu na medzinárodnej scéne, predovšetkým na presadzovanie „dôstojnej“ práce pre všetkých, na garantovanie rovnakých pravidiel v obchodovaní a medzinárodnej výmene, ale aj na zachovanie a podporu európskeho sociálneho modelu s jeho ideami ľudskej dôstojnosti, sociálnej spravodlivosti a solidarity v globalizovanej ekonomike, |
| --- | --- |

4.7

plne súhlasí s dôležitosťou vonkajšej dimenzie EÚ. Európa môže a musí zohrávať aktívnu úlohu na medzinárodnej scéne, predovšetkým na presadzovanie „dôstojnej“ práce pre všetkých, na garantovanie rovnakých pravidiel v obchodovaní a medzinárodnej výmene, ale aj na zachovanie a podporu európskeho sociálneho modelu s jeho ideami ľudskej dôstojnosti, sociálnej spravodlivosti a solidarity v globalizovanej ekonomike,

| 4.8 | je presvedčený, že musia byť splnené aspoň dve ďalšie podmienky, aby dôvera občanov mohla úspešne vzrastať: i) občania si musia plne uvedomovať príležitosti, ktoré im Európa poskytuje; ii) musia disponovať nástrojmi, napr. ovládať cudzie jazyky, na využívanie týchto možností. Výbor vyzýva Európsku komisiu, aby popri ostatných podmienkach kládla dôraz aj na tieto dve. |
| --- | --- |

4.8

je presvedčený, že musia byť splnené aspoň dve ďalšie podmienky, aby dôvera občanov mohla úspešne vzrastať: i) občania si musia plne uvedomovať príležitosti, ktoré im Európa poskytuje; ii) musia disponovať nástrojmi, napr. ovládať cudzie jazyky, na využívanie týchto možností. Výbor vyzýva Európsku komisiu, aby popri ostatných podmienkach kládla dôraz aj na tieto dve.

5.   Dve oblasti priorít: smerom k úplnej zamestnanosti

VÝBOR REGIÓNOV

| 5.1 | sa plne stotožňuje so stratégiou udržať na centrálnej pozícii medzi cieľmi sociálneho programu zamestnanosť, jej kvantitu i kvalitu. Zamestnanosť so štyrmi prioritami navrhnutými v „Kokovej správe“ zostáva hlavným prostriedkom pre boj proti sociálnej vylúčenosti a pre presadzovanie trvalého a udržateľného ekonomického rastu, |
| --- | --- |

5.1

sa plne stotožňuje so stratégiou udržať na centrálnej pozícii medzi cieľmi sociálneho programu zamestnanosť, jej kvantitu i kvalitu. Zamestnanosť so štyrmi prioritami navrhnutými v „Kokovej správe“ zostáva hlavným prostriedkom pre boj proti sociálnej vylúčenosti a pre presadzovanie trvalého a udržateľného ekonomického rastu,

| 5.2 | je priaznivo naklonený vypracovaniu Zelenej knihy o vývoji pracovného práva. Všeobecná expanzia nových foriem práce si nevyhnutne vyžaduje prispôsobenie legislatívnych nástrojov pracovného práva, |
| --- | --- |

5.2

je priaznivo naklonený vypracovaniu Zelenej knihy o vývoji pracovného práva. Všeobecná expanzia nových foriem práce si nevyhnutne vyžaduje prispôsobenie legislatívnych nástrojov pracovného práva,

| 5.3 | nazdáva sa, že v tejto oblasti treba podniknúť kroky, aby sa predišlo tomu, že flexibilita zamestnanosti, ktorá je nevyhnutnou podmienkou pre modernizáciu trhu práce a pre konkurencieschopnosť, povedie k zhoršeniu podmienok, pokiaľ ide o istotu pracujúcich a k zvýšeniu rizika ich sociálneho vylúčenia, |
| --- | --- |

5.3

nazdáva sa, že v tejto oblasti treba podniknúť kroky, aby sa predišlo tomu, že flexibilita zamestnanosti, ktorá je nevyhnutnou podmienkou pre modernizáciu trhu práce a pre konkurencieschopnosť, povedie k zhoršeniu podmienok, pokiaľ ide o istotu pracujúcich a k zvýšeniu rizika ich sociálneho vylúčenia,

| 5.4 | nazdáva sa, že sociálny dialóg zostane v tomto ohľade základným nástrojom, ktorý treba každopádne využívať a posilniť, na presadzovanie a umožnenie zmien, na ich riadenie a na to, aby boli sociálne spravodlivé, |
| --- | --- |

5.4

nazdáva sa, že sociálny dialóg zostane v tomto ohľade základným nástrojom, ktorý treba každopádne využívať a posilniť, na presadzovanie a umožnenie zmien, na ich riadenie a na to, aby boli sociálne spravodlivé,

| 5.5 | oceňuje zámer Komisie navrhnúť novú stratégiu, pokiaľ ide o zdravie a bezpečnosť na pracoviskách, zameranú na zaistenie prevencie, zdravia a bezpečnosti pracujúcich, |
| --- | --- |

5.5

oceňuje zámer Komisie navrhnúť novú stratégiu, pokiaľ ide o zdravie a bezpečnosť na pracoviskách, zameranú na zaistenie prevencie, zdravia a bezpečnosti pracujúcich,

| 5.6 | so záujmom sleduje vyhliadku európskeho trhu práce. Vyslovuje však želanie, aby nešlo výlučne o umožnenie pohybu pracujúcich medzi členskými štátmi, ale aby sa skôr snažilo o rozšírenie platnosti tých pravidiel a legislatívnych predpisov, ktoré upravujú fungovanie trhu práce a dokážu zlúčiť maximálnu mieru záruk s čo najväčšou účinnosťou a produktivitou, |
| --- | --- |

5.6

so záujmom sleduje vyhliadku európskeho trhu práce. Vyslovuje však želanie, aby nešlo výlučne o umožnenie pohybu pracujúcich medzi členskými štátmi, ale aby sa skôr snažilo o rozšírenie platnosti tých pravidiel a legislatívnych predpisov, ktoré upravujú fungovanie trhu práce a dokážu zlúčiť maximálnu mieru záruk s čo najväčšou účinnosťou a produktivitou,

| 5.7 | domnieva sa, že v tejto súvislosti môžu byť užitočné nadnárodné kolektívne zmluvy, |
| --- | --- |

5.7

domnieva sa, že v tejto súvislosti môžu byť užitočné nadnárodné kolektívne zmluvy,

| 5.8 | je rovnako priaznivo naklonený presadzovaniu sociálnej zodpovednosti spoločností, |
| --- | --- |

5.8

je rovnako priaznivo naklonený presadzovaniu sociálnej zodpovednosti spoločností,

| 5.9 | je rovnako priaznivo naklonený presadzovaniu lepšej a účinnejšej koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

5.9

je rovnako priaznivo naklonený presadzovaniu lepšej a účinnejšej koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia.

6.   Smerom k súdržnejšej spoločnosti

VÝBOR REGIÓNOV

| 6.1 | uznáva, že modernizácia sociálnej ochrany, predovšetkým jej finančnej udržateľnosti, je kľúčovou zložkou priebežného hodnotenia v polovici obdobia Lisabonskej stratégie. Opakovane však pripomína, že táto „modernizácia“ musí byť uskutočňovaná v rámci trvalého cieľa, ktorým je súdržnejšia spoločnosť a rovnosť možností pre všetkých, |
| --- | --- |

6.1

uznáva, že modernizácia sociálnej ochrany, predovšetkým jej finančnej udržateľnosti, je kľúčovou zložkou priebežného hodnotenia v polovici obdobia Lisabonskej stratégie. Opakovane však pripomína, že táto „modernizácia“ musí byť uskutočňovaná v rámci trvalého cieľa, ktorým je súdržnejšia spoločnosť a rovnosť možností pre všetkých,

| 6.2 | pokiaľ ide o vyššie uvedené, nazdáva sa, že miestne a regionálne orgány musia byť vyzvané, aby zastávali ústredné postavenie v tomto procese modernizácie a otvorená metóda koordinácie (OMK) musí byť rozšírená až na úroveň vnútroštátnych územných celkov, |
| --- | --- |

6.2

pokiaľ ide o vyššie uvedené, nazdáva sa, že miestne a regionálne orgány musia byť vyzvané, aby zastávali ústredné postavenie v tomto procese modernizácie a otvorená metóda koordinácie (OMK) musí byť rozšírená až na úroveň vnútroštátnych územných celkov,

| 6.3 | súhlasí s návrhmi racionalizácie OMK prostredníctvom jednotného zoznamu spoločných cieľov v oblastiach začlenenia do spoločnosti, dôchodkov a zdravia, |
| --- | --- |

6.3

súhlasí s návrhmi racionalizácie OMK prostredníctvom jednotného zoznamu spoločných cieľov v oblastiach začlenenia do spoločnosti, dôchodkov a zdravia,

| 6.4 | víta v plnom rozsahu cieľ boja proti chudobe a presadzovania sociálneho začlenenia, |
| --- | --- |

6.4

víta v plnom rozsahu cieľ boja proti chudobe a presadzovania sociálneho začlenenia,

| 6.5 | pokladá za veľmi dôležitú iniciatívu Spoločenstva týkajúcu sa predpisov o poskytnutí minimálneho príjmu všetkým občanom a vyzýva Komisiu, aby podnikla konkrétne kroky na porovnanie rôznych skúseností na úrovní štátov a regiónov, podporujúc výmenu a šírenie osvedčených postupov a komparatívnu analýzu príslušných legislatív, |
| --- | --- |

6.5

pokladá za veľmi dôležitú iniciatívu Spoločenstva týkajúcu sa predpisov o poskytnutí minimálneho príjmu všetkým občanom a vyzýva Komisiu, aby podnikla konkrétne kroky na porovnanie rôznych skúseností na úrovní štátov a regiónov, podporujúc výmenu a šírenie osvedčených postupov a komparatívnu analýzu príslušných legislatív,

| 6.6 | je priaznivo naklonený vyhláseniu Európskeho roku boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2010). Vyjadruje však svoje obavy, že iniciatívy tohto druhu (ako ostatné „európske roky“ plánované v oznámení Komisie, ktoré majú byť vyhlásené odteraz do roku 2010) sa nemôžu a nemali by sa obmedzovať na nadobudnutie výlučne oslavného charakteru, ale musia byť sprevádzané posilnením konkrétnych krokov, ktoré treba podniknúť, |
| --- | --- |

6.6

je priaznivo naklonený vyhláseniu Európskeho roku boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2010). Vyjadruje však svoje obavy, že iniciatívy tohto druhu (ako ostatné „európske roky“ plánované v oznámení Komisie, ktoré majú byť vyhlásené odteraz do roku 2010) sa nemôžu a nemali by sa obmedzovať na nadobudnutie výlučne oslavného charakteru, ale musia byť sprevádzané posilnením konkrétnych krokov, ktoré treba podniknúť,

| 6.7 | plne sa stotožňuje s cieľom boja proti diskriminácii a presadzovania práva menšín prostredníctvom opatrení aj legislatívneho charakteru, |
| --- | --- |

6.7

plne sa stotožňuje s cieľom boja proti diskriminácii a presadzovania práva menšín prostredníctvom opatrení aj legislatívneho charakteru,

| 6.8 | podporuje návrh na založenie Európskeho rodového inštitútu (inštitútu pre rovnosť pohlaví). Napriek tomu by sa mali zlepšiť ostatné už existujúce nástroje, aby efektívnejšie prispievali k vyhodnocovaniu skúseností a zavádzaniu osvedčených postupov uplatňovaných v jednotlivých európskych krajinách, |
| --- | --- |

6.8

podporuje návrh na založenie Európskeho rodového inštitútu (inštitútu pre rovnosť pohlaví). Napriek tomu by sa mali zlepšiť ostatné už existujúce nástroje, aby efektívnejšie prispievali k vyhodnocovaniu skúseností a zavádzaniu osvedčených postupov uplatňovaných v jednotlivých európskych krajinách,

| 6.9 | zdôrazňuje potrebu lepším spôsobom sformulovať cieľ boja proti diskriminácii tým, že sa stanovia konkrétne kroky a opatrenia pre jednotlivé situácie: už spomínaný cieľ rovnosti príležitostí mužov a žien má nepochybne historické pozadie a zahŕňa osobitné problematiky, ktoré sa nedajú zredukovať na najvšeobecnejšiu otázku práv menšín, ktoré sú mimochodom vnímané rozličným spôsobom v rôznych častiach Únie, |
| --- | --- |

6.9

zdôrazňuje potrebu lepším spôsobom sformulovať cieľ boja proti diskriminácii tým, že sa stanovia konkrétne kroky a opatrenia pre jednotlivé situácie: už spomínaný cieľ rovnosti príležitostí mužov a žien má nepochybne historické pozadie a zahŕňa osobitné problematiky, ktoré sa nedajú zredukovať na najvšeobecnejšiu otázku práv menšín, ktoré sú mimochodom vnímané rozličným spôsobom v rôznych častiach Únie,

| 6.10 | súhlasí so záväzkom vypracovať osobitné oznámenie o sociálnych službách všeobecného záujmu (SSVZ) a vyslovuje hlavne želanie, aby táto iniciatíva prispela k objasneniu terajšej legislatívnej neistoty. Pripomína prvoradú úlohu miestnych a regionálnych orgánov v sektore SSVZ a potrebu primerane ich podporovať, aby bola naďalej zaručená dostupnosť a univerzálnosť. Požadovaná mobilita osôb v Únii si vyžaduje, aby všetky členské štáty podnikali významné kroky v tejto oblasti koordinovaným spôsobom. V tomto zmysle oceňuje zámer Komisie udeliť za určitých podmienok výnimku z oznamovacej povinnosti štátnej pomoci pre niektoré sektory sociálnych služieb, ak napr. nemocnice a sociálne ubytovanie. |
| --- | --- |

6.10

súhlasí so záväzkom vypracovať osobitné oznámenie o sociálnych službách všeobecného záujmu (SSVZ) a vyslovuje hlavne želanie, aby táto iniciatíva prispela k objasneniu terajšej legislatívnej neistoty. Pripomína prvoradú úlohu miestnych a regionálnych orgánov v sektore SSVZ a potrebu primerane ich podporovať, aby bola naďalej zaručená dostupnosť a univerzálnosť. Požadovaná mobilita osôb v Únii si vyžaduje, aby všetky členské štáty podnikali významné kroky v tejto oblasti koordinovaným spôsobom. V tomto zmysle oceňuje zámer Komisie udeliť za určitých podmienok výnimku z oznamovacej povinnosti štátnej pomoci pre niektoré sektory sociálnych služieb, ak napr. nemocnice a sociálne ubytovanie.

7.   Závery

VÝBOR REGIÓNOV

nabáda Komisiu, aby náležitým spôsobom zohľadnila skutočnú úlohu a zodpovednosť, ktorú majú regionálne a miestne orgány v rozličných sektoroch obsiahnutých v sociálnom programe, v súlade s princípom subsidiarity Zmluvy o Ústave a opakovane pripomína, že toto je správna cesta na vybudovanie Európy patriacej občanom, vzoru súdržnosti a solidarity v procese s cieľom vytvoriť z Únie najkonkurencieschopnejšiu a najdynamickejšiu ekonomiku na svete založenú na poznatkoch.

V Bruseli 6. júla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 43 z 18.2.2005, s. 7

1

(2)  Ú. v. EÚ C 121 z 30.4.2004, s. 32

2

---

| 7.2.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 31/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 31/36

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Zelená kniha o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie“

(2006/C 31/09)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na zelenú knihu Komisie o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie (KOM(2004) 811 v konečnom znení),

so zreteľom na rozhodnutie Komisie konzultovať VR v tejto veci v súlade s prvým odsekom článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 22. februára poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska k danej veci,

so zreteľom na závery zasadaní Európskej rady v Tampere (1999), Nice a Lisabone (2000) a Seville (2002),

so zreteľom na stanovisko k pozmenenému návrhu smernice Rady o práve na opätovné zjednotenie rodiny (CdR 243/2002 v konečnom znení) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie o spoločnej politike v oblasti ilegálnej imigrácie (KOM(2001) 672 v konečnom znení) a k oznámeniu Komisie o otvorenej metóde koordinácie imigračnej politiky Spoločenstva (KOM(2001) 387 v konečnom znení) zo 16. mája 2002 (CdR 93/2002 v konečnom znení (2)),

so zreteľom na svoje stanovisko k imigračnej politike Spoločenstva a spoločnom azylovom postupe (CdR 90/2001 v konečnom znení) (3) a k návrhu smernice Rady, ktorá stanovuje základný postup pri prijímaní žiadateľov o azyl v členských štátoch (CdR 214/2001 v konečnom znení) (4),

so zreteľom na svoje stanovisko k návrhu smernice Rady o štatúte štátnych príslušníkov tretích krajín s dlhodobým pobytom (CdR 213/2001 v konečnom znení) (5),

so zreteľom na svoje stanovisko k návrhu smernice Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín prichádzajúcich kvôli zamestnaniu alebo samostatnej zárobkovej činnosti (CdR 386/2001 rev. 1) a k návrhu smernice Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín kvôli štúdiu, stážam alebo dobrovoľníckej činnosti (KOM(2002) 548 v konečnom znení) (CdR 2/2003 v konečnom znení) (6),

so zreteľom na oznámenie Komisie o začlenenia problematiky migrácie do vzťahov Európskej únie s tretími krajinami (KOM(2002) 703 v konečnom znení),

so zreteľom na svoje stanovisko k správe Komisie, vypracovanej na základe záverov zo zasadnutia Európskej rady v Štokholme: „Zvyšovanie účasti pracovnej sily a podpora aktívneho starnutia“ (KOM(2002) 9 v konečnom znení) (CdR 94/2002 v konečnom znení) (7),

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Imigrácia, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti“ (CES 365/2002 v konečnom znení) (8),

so zreteľom na článok 13 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a smernicu Rady 2000/78/ES, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní a smernicu Rady 2000/43/ES ustanovujúca zásadu rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod,

so zreteľom na správu Rady Európy z júla 2000 „Rôznorodosť a súdržnosť: nové výzvy pre integráciu imigrantov a menšín“,

so zreteľom na pracovný dokument členov Komisie o rozšírenom hodnotení dopadu k oznámeniu o imigrácii, integrácii a zamestnaní (KOM(2003) 336 v konečnom znení),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o imigrácii, integrácii a zamestnaní (CdR 223/2003 v konečnom znení) (9),

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Územie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti: bilancia Tamperského programu a perspektívy (KOM(2004)401 v konečnom znení),

so zreteľom na dohovor OSN o ochrane práv migrujúcich pracovníkov a ich rodín,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 82/2005 rev. 1), prijatý 3. mája 2005 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajca: pán Alvaro Ancisi, člen mestskej rady mesta Ravenna (IT-EĽS),

keďže:

| (1) | Rozsiahla ekonomická imigrácia nerieši demografické problémy týkajúce sa starnutia obyvateľstva a klesajúcej pôrodnosti, a nie je ani jedinou odpoveďou na požiadavky trhu práce. Rozsiahlejšia imigrácia je však čoraz nevyhnutnejšia na uspokojenie potrieb európskeho trhu práce a konkurencieschopnosti európskych podnikov popri využívaní vnútorného potenciálu vlastných pracovných síl, ako aj umožnení prisťahovania vysoko kvalifikovaným migrantom a v určitých sektoroch. |
| --- | --- |

(1)

Rozsiahla ekonomická imigrácia nerieši demografické problémy týkajúce sa starnutia obyvateľstva a klesajúcej pôrodnosti, a nie je ani jedinou odpoveďou na požiadavky trhu práce. Rozsiahlejšia imigrácia je však čoraz nevyhnutnejšia na uspokojenie potrieb európskeho trhu práce a konkurencieschopnosti európskych podnikov popri využívaní vnútorného potenciálu vlastných pracovných síl, ako aj umožnení prisťahovania vysoko kvalifikovaným migrantom a v určitých sektoroch.

| (2) | Jedným z kľúčových bodov Haagskeho programu – nová agenda EÚ pre vypracovanie imigračnej a azylovej politiky prijatá v roku 2004 – je otázka legálnej migrácie a boj proti nelegálnej práci. Okrem toho, hoci je legálne prisťahovalectvo v kompetencii jednotlivých členských štátov, Komisia bola vyzvaná, aby do konca roku 2005 predstavila plán opatrení v oblasti legálnej migrácie. |
| --- | --- |

(2)

Jedným z kľúčových bodov Haagskeho programu – nová agenda EÚ pre vypracovanie imigračnej a azylovej politiky prijatá v roku 2004 – je otázka legálnej migrácie a boj proti nelegálnej práci. Okrem toho, hoci je legálne prisťahovalectvo v kompetencii jednotlivých členských štátov, Komisia bola vyzvaná, aby do konca roku 2005 predstavila plán opatrení v oblasti legálnej migrácie.

| (3) | Cieľom tejto zelenej knihy je uviesť do praxe konzultačný proces počas príprav legislatívy za účasti európskych inštitúcií, členských štátov a občianskej spoločnosti o najvhodnejších formách úpravy prijímania ekonomických migrantov na úrovni Spoločenstva a o otázkach prínosu uplatňovania komunitárneho prístupu,. |
| --- | --- |

(3)

Cieľom tejto zelenej knihy je uviesť do praxe konzultačný proces počas príprav legislatívy za účasti európskych inštitúcií, členských štátov a občianskej spoločnosti o najvhodnejších formách úpravy prijímania ekonomických migrantov na úrovni Spoločenstva a o otázkach prínosu uplatňovania komunitárneho prístupu,.

| (4) | Nová Zmluva o Ústave ďalej rozširuje právomoci EÚ (viď článok III-267) a predpokladá, že EÚ vytvorí spoločnú integračnú politiku zameranú na zabezpečenie účinného riadenia prílevu migrantov, spravodlivého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú v členských štátoch a opatrení v oblasti boja proti ilegálnej imigrácii a obchodu s ľuďmi. V súlade s tým istým článkom európska legislatíva právne upravuje podmienky pre vstup a pobyt a oblasť predpisov pre vydávanie víz a povolení na pobyt členskými štátmi. |
| --- | --- |

(4)

Nová Zmluva o Ústave ďalej rozširuje právomoci EÚ (viď článok III-267) a predpokladá, že EÚ vytvorí spoločnú integračnú politiku zameranú na zabezpečenie účinného riadenia prílevu migrantov, spravodlivého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú v členských štátoch a opatrení v oblasti boja proti ilegálnej imigrácii a obchodu s ľuďmi. V súlade s tým istým článkom európska legislatíva právne upravuje podmienky pre vstup a pobyt a oblasť predpisov pre vydávanie víz a povolení na pobyt členskými štátmi.

| (5) | Nová Zmluva o Ústave ďalej predpokladá, že sa európskym zákonom alebo legislatívnym rámcom stanovia opatrenia, ktoré podporia a podnietia činnosť členských štátov zameranú na podporu integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín legálne žijúcich na ich území. Vylučuje sa pritom akákoľvek harmonizácia ustanovení členských štátov. VR zdôrazňuje, že majú právna úprava prístupu štátnych príslušníkov tretích krajín na trh práce patrí do kompetencie členských štátov, |
| --- | --- |

(5)

Nová Zmluva o Ústave ďalej predpokladá, že sa európskym zákonom alebo legislatívnym rámcom stanovia opatrenia, ktoré podporia a podnietia činnosť členských štátov zameranú na podporu integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín legálne žijúcich na ich území. Vylučuje sa pritom akákoľvek harmonizácia ustanovení členských štátov. VR zdôrazňuje, že majú právna úprava prístupu štátnych príslušníkov tretích krajín na trh práce patrí do kompetencie členských štátov,

prijal na svojom 60. plenárnom zasadaní 6. a 7. júla 2005 (schôdza zo 7. júla) jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Pripomienky Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

s ohľadom na nasledujúce kľúčové témy, ktoré nastoľuje zelená kniha:

Stupeň harmonizácie, na ktorý by sa mala zamerať pripravovaná legislatíva Spoločenstva

| 1.1 | poznamenáva, že jedným z účelov rozvoja migračnej politiky je poskytnúť krátkodobú a strednodobú ekonomickú odpoveď na problémy demografického úpadku v Európe a vytvoriť priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pre všetkých občanov, čo Výbor regiónov považuje za prvoradé ciele, |
| --- | --- |

1.1

poznamenáva, že jedným z účelov rozvoja migračnej politiky je poskytnúť krátkodobú a strednodobú ekonomickú odpoveď na problémy demografického úpadku v Európe a vytvoriť priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pre všetkých občanov, čo Výbor regiónov považuje za prvoradé ciele,

| 1.2 | zdôrazňuje, že existuje jasná spojitosť medzi ťažkosťami migrantov pri využívaní legálnych možností hospodárskej migrácie, nedostatočným súladom medzi migračnou politikou členských štátov a úrovňou ilegálnej migrácie, |
| --- | --- |

1.2

zdôrazňuje, že existuje jasná spojitosť medzi ťažkosťami migrantov pri využívaní legálnych možností hospodárskej migrácie, nedostatočným súladom medzi migračnou politikou členských štátov a úrovňou ilegálnej migrácie,

| 1.3 | zdôrazňuje, že vzájomná závislosť hospodárskej, zamestnaneckej a sociálnej politiky je črtou európskeho sociálneho modelu, ktorý spočíva na kvalite zamestnania, modernizácii hospodárskych štruktúr a silnejšej sociálnej súdržnosti, |
| --- | --- |

1.3

zdôrazňuje, že vzájomná závislosť hospodárskej, zamestnaneckej a sociálnej politiky je črtou európskeho sociálneho modelu, ktorý spočíva na kvalite zamestnania, modernizácii hospodárskych štruktúr a silnejšej sociálnej súdržnosti,

| 1.4 | poznamenáva však, že zatiaľ čo v niektoré regióny Európy zaznamenávajú pokles populácie a nedostatok pracovnej sily, v iných regiónoch rastúca populácia vyvíja tlak na miestne služby a bývanie, |
| --- | --- |

1.4

poznamenáva však, že zatiaľ čo v niektoré regióny Európy zaznamenávajú pokles populácie a nedostatok pracovnej sily, v iných regiónoch rastúca populácia vyvíja tlak na miestne služby a bývanie,

| 1.5 | sa domnieva, že akákoľvek pripravovaná legislatíva Spoločenstva by mala vytvoriť komplexný právny rámec, ktorý by zastrešoval všetkých migrantov v EÚ, ale zamerala sa konkrétne na špecifické skupiny migrujúcej pracovnej sily (sezónni pracovníci, pracovníci so špeciálnou kvalifikáciou, pracovníci presunutí do iného sídla svojho podniku, poskytovatelia služieb),

  podporuje preto možnosť navrhnutú Komisiou v zelenej knihe, ktorá stanovuje vytvorenie spoločného rámca minimálnych požiadaviek upravujúcich prijímanie občanov tretích krajín, ktorí by chceli získať zamestnanie alebo pracovať ako samostatne zárobkovo činné osoby,

  vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrh smernice o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín prichádzajúcich kvôli zamestnaniu alebo samostatnej zárobkovej činnosti, ktorú VR privítal v stanovisku 386/2001 (10) z 13. marca 2002, Rada neschválila, |
| --- | --- |

1.5

sa domnieva, že akákoľvek pripravovaná legislatíva Spoločenstva by mala vytvoriť komplexný právny rámec, ktorý by zastrešoval všetkých migrantov v EÚ, ale zamerala sa konkrétne na špecifické skupiny migrujúcej pracovnej sily (sezónni pracovníci, pracovníci so špeciálnou kvalifikáciou, pracovníci presunutí do iného sídla svojho podniku, poskytovatelia služieb),

podporuje preto možnosť navrhnutú Komisiou v zelenej knihe, ktorá stanovuje vytvorenie spoločného rámca minimálnych požiadaviek upravujúcich prijímanie občanov tretích krajín, ktorí by chceli získať zamestnanie alebo pracovať ako samostatne zárobkovo činné osoby,

vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrh smernice o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín prichádzajúcich kvôli zamestnaniu alebo samostatnej zárobkovej činnosti, ktorú VR privítal v stanovisku 386/2001 (10) z 13. marca 2002, Rada neschválila,

| 1.6 | tiež sa domnieva, že v oblastiach, kde je nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily, by mohli byť po vzájomnej dohode viacerých štátov prijaté spoločné zrýchlené postupy. Každý členský štát, ktorý tieto postupy uplatňuje, by mal byť povinný vopred informovať ostatné členské štáty EÚ a predbežne s nimi zladiť svoju činnosť, |
| --- | --- |

1.6

tiež sa domnieva, že v oblastiach, kde je nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily, by mohli byť po vzájomnej dohode viacerých štátov prijaté spoločné zrýchlené postupy. Každý členský štát, ktorý tieto postupy uplatňuje, by mal byť povinný vopred informovať ostatné členské štáty EÚ a predbežne s nimi zladiť svoju činnosť,

Postup prijímania migrujúcich pracovníkov, pracovné povolenia a povolenia na pobyt

| 1.7 | potvrdzuje význam vízovej politiky a povolení na pobyt a pracovných povolení, ktorá by uľahčila vstup migrujúcich pracovníkov. Preto navrhuje, aby jednotlivé členské štáty v snahe zjednodušiť a zharmonizovať rôznorodé predpisy v súčasnosti platné v členských štátoch schválili jednotný postup pre prijímanie, prostredníctvom ktorého by sa jedným administratívnym úkonom dal získať kombinovaný doklad, zahŕňajúci povolenie na pobyt aj pracovné povolenie, |
| --- | --- |

1.7

potvrdzuje význam vízovej politiky a povolení na pobyt a pracovných povolení, ktorá by uľahčila vstup migrujúcich pracovníkov. Preto navrhuje, aby jednotlivé členské štáty v snahe zjednodušiť a zharmonizovať rôznorodé predpisy v súčasnosti platné v členských štátoch schválili jednotný postup pre prijímanie, prostredníctvom ktorého by sa jedným administratívnym úkonom dal získať kombinovaný doklad, zahŕňajúci povolenie na pobyt aj pracovné povolenie,

| 1.8 | znovu zdôrazňuje vyššie uvedené postoje, pokiaľ ide o princíp podpory pohybu imigrantov s dlhodobým pobytom, ktorí sú už súčasťou pracovného trhu Spoločenstva (CdR 337/2004 rev. 1), |
| --- | --- |

1.8

znovu zdôrazňuje vyššie uvedené postoje, pokiaľ ide o princíp podpory pohybu imigrantov s dlhodobým pobytom, ktorí sú už súčasťou pracovného trhu Spoločenstva (CdR 337/2004 rev. 1),

| 1.9 | vzhľadom na to, že smernica Rady 2003/109/ES dáva dlhodobým imigrantom právo na pohyb s účinnosťou od roku 2006, považuje za dôležité preskúmať možnosti prijatia aspoň základných spoločných noriem, ktoré by v rámci EÚ umožnili mobilitu ľudom, ktorí dlhodobo nežijú na území istého členského štátu, keď sa v štátoch, ktoré sú členmi Únie od roku 2004, zavedie voľný pohyb pracovníkov, napríklad vystavením povolenia na pobyt na hľadanie práce, ktoré by bolo užitočné pre uchádzača o zamestnanie pri zisťovaní voľných miest. Okrem toho by bolo vhodné zaviesť základnú odbornú prípravu v tretích krajinách, ktorá v niektorých sektoroch môže byť rozhodujúcim faktorom, a prijať spoločné minimálne pravidlá pre osvedčenia odborných schopností a znalostí, ktoré pracovník mal alebo získal v krajine vstupu do EÚ |
| --- | --- |

1.9

vzhľadom na to, že smernica Rady 2003/109/ES dáva dlhodobým imigrantom právo na pohyb s účinnosťou od roku 2006, považuje za dôležité preskúmať možnosti prijatia aspoň základných spoločných noriem, ktoré by v rámci EÚ umožnili mobilitu ľudom, ktorí dlhodobo nežijú na území istého členského štátu, keď sa v štátoch, ktoré sú členmi Únie od roku 2004, zavedie voľný pohyb pracovníkov, napríklad vystavením povolenia na pobyt na hľadanie práce, ktoré by bolo užitočné pre uchádzača o zamestnanie pri zisťovaní voľných miest. Okrem toho by bolo vhodné zaviesť základnú odbornú prípravu v tretích krajinách, ktorá v niektorých sektoroch môže byť rozhodujúcim faktorom, a prijať spoločné minimálne pravidlá pre osvedčenia odborných schopností a znalostí, ktoré pracovník mal alebo získal v krajine vstupu do EÚ

| 1.10 | je toho názoru, že prijímanie jednotlivých pracovníkov by malo byť v zásade podmienené špecifickými pracovnými ponukami,
  Predsa len v určitých špecifických sektoroch trhu práce, kde je oveľa zložitejšie rozširovať informácie o existujúcich pracovných ponukách v krajinách pôvodu imigrantov, by mohlo byť do právnych noriem Spoločenstva pre legálny vstup imigrantov zaradené účelové povolenie na pobyt s časovo obmedzenou platnosťou na hľadania práce, ktoré by bolo upravované jednotlivými členskými štátmi.
  Pripravovaná legislatíva by tiež mala upravovať možnosť zmeny pracovného miesta a odvetvia, stanovujúc maximálnu dĺžku nezamestnanosti na obdobie do vypršania platnosti povolenia na pobyt, po uplynutí ktorého sa migrujúci pracovník musí vrátiť do krajiny pôvodu. Takáto striktná požiadavka by však spôsobila, že mnohí emigranti by sa naďalej uchyľovali k pašeráckym mafiám. Preto by mala existovať určitá flexibilita, ktorá na jednej strane dáva migrantom nádej a odvádza ich od mafií a na druhej strane poskytuje členským štátom určitú flexibilitu pri prijímaní občanov tretích krajín na základe predvídateľných požiadaviek trhu práce. Pripravovaná legislatíva stanovujúca maximálnu dĺžku obdobia nezamestnanosti predtým, než by sa migrujúci pracovník musel vrátiť do krajiny pôvodu, musí brať do úvahy okrem iného stupeň integrácie pracovníka, napríklad prítomnosť členov rodiny, školopovinnosť detí, dĺžku pobytu, počet odpracovaných rokov pred obdobím nezamestnanosti, |
| --- | --- |

1.10

je toho názoru, že prijímanie jednotlivých pracovníkov by malo byť v zásade podmienené špecifickými pracovnými ponukami,

Predsa len v určitých špecifických sektoroch trhu práce, kde je oveľa zložitejšie rozširovať informácie o existujúcich pracovných ponukách v krajinách pôvodu imigrantov, by mohlo byť do právnych noriem Spoločenstva pre legálny vstup imigrantov zaradené účelové povolenie na pobyt s časovo obmedzenou platnosťou na hľadania práce, ktoré by bolo upravované jednotlivými členskými štátmi.

Pripravovaná legislatíva by tiež mala upravovať možnosť zmeny pracovného miesta a odvetvia, stanovujúc maximálnu dĺžku nezamestnanosti na obdobie do vypršania platnosti povolenia na pobyt, po uplynutí ktorého sa migrujúci pracovník musí vrátiť do krajiny pôvodu. Takáto striktná požiadavka by však spôsobila, že mnohí emigranti by sa naďalej uchyľovali k pašeráckym mafiám. Preto by mala existovať určitá flexibilita, ktorá na jednej strane dáva migrantom nádej a odvádza ich od mafií a na druhej strane poskytuje členským štátom určitú flexibilitu pri prijímaní občanov tretích krajín na základe predvídateľných požiadaviek trhu práce. Pripravovaná legislatíva stanovujúca maximálnu dĺžku obdobia nezamestnanosti predtým, než by sa migrujúci pracovník musel vrátiť do krajiny pôvodu, musí brať do úvahy okrem iného stupeň integrácie pracovníka, napríklad prítomnosť členov rodiny, školopovinnosť detí, dĺžku pobytu, počet odpracovaných rokov pred obdobím nezamestnanosti,

| 1.11 | poznamenáva, že vstupné systémy, ktoré sú flexibilnejšie ako „individuálny prístup“, ako napríklad zelené karty, s cieľom reagovať na meniace sa a dlhodobé potreby trhu práce, môžu byť upravované legislatívou Spoločenstva len vtedy, ak bude prijatý informačný systém pre uverejňovanie a vyhľadávanie pracovných ponúk na európskej úrovni a ak budú stanovené základné spoločné výberové podmienky pre prijatie migrujúcich pracovníkov, |
| --- | --- |

1.11

poznamenáva, že vstupné systémy, ktoré sú flexibilnejšie ako „individuálny prístup“, ako napríklad zelené karty, s cieľom reagovať na meniace sa a dlhodobé potreby trhu práce, môžu byť upravované legislatívou Spoločenstva len vtedy, ak bude prijatý informačný systém pre uverejňovanie a vyhľadávanie pracovných ponúk na európskej úrovni a ak budú stanovené základné spoločné výberové podmienky pre prijatie migrujúcich pracovníkov,

| 1.12 | je toho názoru, že na základe princípu subsidiarity by nemala byť otázka, či kombinovať pracovné povolenia a povolenia na pobyt, upravovaná na európskej úrovni, ale mala by byť ponechaná na rozhodnutie jednotlivých členských štátov, |
| --- | --- |

1.12

je toho názoru, že na základe princípu subsidiarity by nemala byť otázka, či kombinovať pracovné povolenia a povolenia na pobyt, upravovaná na európskej úrovni, ale mala by byť ponechaná na rozhodnutie jednotlivých členských štátov,

Práva, sprievodné opatrenia a spolupráca s tretími krajinami

| 1.13 | poznamenáva, že je potrebné prijať primerané právne normy na úrovni Spoločenstva, ktoré by zaručili základné občianske a sociálne práva cudzím štátnym príslušníkom, ktorí sú migrujúcimi pracovníkmi, |
| --- | --- |

1.13

poznamenáva, že je potrebné prijať primerané právne normy na úrovni Spoločenstva, ktoré by zaručili základné občianske a sociálne práva cudzím štátnym príslušníkom, ktorí sú migrujúcimi pracovníkmi,

| 1.14 | potvrdzuje predchádzajúce poznámky o potrebe obmedziť únik vzdelaných ľudí z tretích krajín a pomôcť týmto krajinám udržať migráciu na úrovni, ktorá je udržateľná a prijateľná tak pre hostiteľskú, ako aj pre domovskú krajinu (CdR 223/2003): stratégie navrhované s cieľom zmierniť chudobu, zlepšiť životné a pracovné podmienky, vytvárať pracovné miesta a rozvíjať odborný výcvik v krajinách pôvodu imigrantov pomáhajú dlhodobo normalizovať migračné prúdy, |
| --- | --- |

1.14

potvrdzuje predchádzajúce poznámky o potrebe obmedziť únik vzdelaných ľudí z tretích krajín a pomôcť týmto krajinám udržať migráciu na úrovni, ktorá je udržateľná a prijateľná tak pre hostiteľskú, ako aj pre domovskú krajinu (CdR 223/2003): stratégie navrhované s cieľom zmierniť chudobu, zlepšiť životné a pracovné podmienky, vytvárať pracovné miesta a rozvíjať odborný výcvik v krajinách pôvodu imigrantov pomáhajú dlhodobo normalizovať migračné prúdy,

| 1.15 | je toho názoru, že v rámci kooperačných opatrení, by mali byť podporované stáže, iné školenia a nábor v krajinách pôvodu a bolo by prospešné navrhnúť špecifické bilaterálne alebo multilaterálne dohody s hraničnými a blízkymi krajinami alebo krajinami, ktoré sú najviac vystavené imigračným vlnám, aby sa stanovili určité preferencie pre udeľovanie povolenia na vstup, |
| --- | --- |

1.15

je toho názoru, že v rámci kooperačných opatrení, by mali byť podporované stáže, iné školenia a nábor v krajinách pôvodu a bolo by prospešné navrhnúť špecifické bilaterálne alebo multilaterálne dohody s hraničnými a blízkymi krajinami alebo krajinami, ktoré sú najviac vystavené imigračným vlnám, aby sa stanovili určité preferencie pre udeľovanie povolenia na vstup,

Kľúčová úloha miestnych a regionálnych orgánov

| 1.16 | zdôrazňuje základný regionálny a miestny rozmer ekonomickej migrácie, pričom berie do úvahy jej dopad na miestny trh práce a služby poskytované miestnymi a regionálnymi orgánmi (sociálna služba, vzdelávanie, bývanie, atď.), a preto by sa takéto okolnosti mali brať do úvahy kvôli prideľovaniu prostriedkov Spoločenstva už spomínaným miestnym a regionálnym orgánom za účelom integrácie imigrantov, |
| --- | --- |

1.16

zdôrazňuje základný regionálny a miestny rozmer ekonomickej migrácie, pričom berie do úvahy jej dopad na miestny trh práce a služby poskytované miestnymi a regionálnymi orgánmi (sociálna služba, vzdelávanie, bývanie, atď.), a preto by sa takéto okolnosti mali brať do úvahy kvôli prideľovaniu prostriedkov Spoločenstva už spomínaným miestnym a regionálnym orgánom za účelom integrácie imigrantov,

| 1.17 | zdôrazňuje významnú úlohu miestnych orgánov pri zabezpečovaní bezpečnosti a sociálnej súdržnosti, ktoré sú základnými aspektmi politiky ekonomickej migrácie, |
| --- | --- |

1.17

zdôrazňuje významnú úlohu miestnych orgánov pri zabezpečovaní bezpečnosti a sociálnej súdržnosti, ktoré sú základnými aspektmi politiky ekonomickej migrácie,

| 1.18 | poznamenáva preto, že pri stanovení množstva a typológie prijatej pracovnej sily, musia byť určené postupy, ktoré budú brať ohľad nielen na národný záujem, ale aj na návrhy regionálnych a miestnych orgánov, |
| --- | --- |

1.18

poznamenáva preto, že pri stanovení množstva a typológie prijatej pracovnej sily, musia byť určené postupy, ktoré budú brať ohľad nielen na národný záujem, ale aj na návrhy regionálnych a miestnych orgánov,

| 1.19 | je toho názoru, že miestne a regionálne orgány by mali zohrávať kľúčovú úlohu pri sociálnej integrácii a kultúrnom a jazykovom vzdelávaní imigrantov, pomáhať im pri získavaní a uznávaní ich odbornej kvalifikácie a v spolupráci s tretími krajinami poskytovať školenie pre pracovníkov, ktorí by chceli z daných krajín emigrovať. |
| --- | --- |

1.19

je toho názoru, že miestne a regionálne orgány by mali zohrávať kľúčovú úlohu pri sociálnej integrácii a kultúrnom a jazykovom vzdelávaní imigrantov, pomáhať im pri získavaní a uznávaní ich odbornej kvalifikácie a v spolupráci s tretími krajinami poskytovať školenie pre pracovníkov, ktorí by chceli z daných krajín emigrovať.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | berúc do úvahy ustanovenia pripravovanej Zmluvy o Ústave, zdôrazňuje úzku súvislosť medzi imigračnou politikou a politikou zamestnanosti (hlava VIII, článok 137g Zmluvy o ES), a preto je toho názoru, že vo veci legislatívy, ktorá bude vypracovaná na základe zelenej knihy, by mal byť povinne požiadaný o konzultáciu, |
| --- | --- |

2.1

berúc do úvahy ustanovenia pripravovanej Zmluvy o Ústave, zdôrazňuje úzku súvislosť medzi imigračnou politikou a politikou zamestnanosti (hlava VIII, článok 137g Zmluvy o ES), a preto je toho názoru, že vo veci legislatívy, ktorá bude vypracovaná na základe zelenej knihy, by mal byť povinne požiadaný o konzultáciu,

| 2.2 | vyzýva všetky členské štáty EÚ, aby ratifikovali dohovor OSN o ochrane práv migrujúcich pracovníkov a ich rodín, |
| --- | --- |

2.2

vyzýva všetky členské štáty EÚ, aby ratifikovali dohovor OSN o ochrane práv migrujúcich pracovníkov a ich rodín,

| 2.3 | je toho názoru, že otázky spojené s imigráciou a trhom práce by mohli byť efektívnejšie upravené na európskej úrovni, ale rovnako musí byť zabezpečené, že podmienky vstupu a pobytu nebudú, na jednej strane v konflikte s právom každého členského štátu upravovať prijímané množstvo a na druhej strane, že nebudú mať negatívny dopad na toto právo v ostatných štátoch. Podmienky, ktoré sú príliš reštriktívne, by znemožnili členským štátom prijímať potrebné množstvo imigrantov a mohli by mať vážny vplyv na ich hospodársku alebo regionálnu konkurencieschopnosť. Preto odporúča prijať opatrenia, ktoré by zabezpečili, že pripravovaná legislatíva o kritériách prijímania bude zlučiteľná s konkrétnou národnou, regionálnou a miestnou realitou, |
| --- | --- |

2.3

je toho názoru, že otázky spojené s imigráciou a trhom práce by mohli byť efektívnejšie upravené na európskej úrovni, ale rovnako musí byť zabezpečené, že podmienky vstupu a pobytu nebudú, na jednej strane v konflikte s právom každého členského štátu upravovať prijímané množstvo a na druhej strane, že nebudú mať negatívny dopad na toto právo v ostatných štátoch. Podmienky, ktoré sú príliš reštriktívne, by znemožnili členským štátom prijímať potrebné množstvo imigrantov a mohli by mať vážny vplyv na ich hospodársku alebo regionálnu konkurencieschopnosť. Preto odporúča prijať opatrenia, ktoré by zabezpečili, že pripravovaná legislatíva o kritériách prijímania bude zlučiteľná s konkrétnou národnou, regionálnou a miestnou realitou,

| 2.4 | berie na vedomie skutočnosť, že spoločné pravidlá môžu byť prínosom vzhľadom na medzinárodné súvislosti a na účinok, ktorý má politika jedného členského štátu na druhý členský štát, odporúča však, aby bol tento prínos v súvislosti s pripravovanou európskou legislatívou vopred preukázaný a aby boli určené oblasti, ktoré nemajú medzinárodný dosah, a preto ich môžu efektívnejšie upravovať členské štáty, |
| --- | --- |

2.4

berie na vedomie skutočnosť, že spoločné pravidlá môžu byť prínosom vzhľadom na medzinárodné súvislosti a na účinok, ktorý má politika jedného členského štátu na druhý členský štát, odporúča však, aby bol tento prínos v súvislosti s pripravovanou európskou legislatívou vopred preukázaný a aby boli určené oblasti, ktoré nemajú medzinárodný dosah, a preto ich môžu efektívnejšie upravovať členské štáty,

| 2.5 | keďže zelená kniha (konzultačný proces počas príprav legislatívy) nešpecifikuje druh legislatívneho nástroja, ktorý sa má použiť, je toho názoru, že úprava by mala byť uvedená formou smernice, ktorá by usmernila národné politiky, ale členské štáty by si mali ponechať možnosť rozhodovania v určitých záležitostiach a uplatniť regionálne a miestne špecifiká a navyše by smernica obsahovala usmernenia týkajúce sa podmienok vstupu a pobytu, aby sa predišlo tomu, že by imigračná politika jedného štátu negatívne ovplyvňovala politiky ostatných štátov v tejto oblasti. Smernica poskytne členským štátom dostatočnú flexibilitu, okrem iného aj kvôli zohľadneniu určitých regionálnych a miestnych špecifík, |
| --- | --- |

2.5

keďže zelená kniha (konzultačný proces počas príprav legislatívy) nešpecifikuje druh legislatívneho nástroja, ktorý sa má použiť, je toho názoru, že úprava by mala byť uvedená formou smernice, ktorá by usmernila národné politiky, ale členské štáty by si mali ponechať možnosť rozhodovania v určitých záležitostiach a uplatniť regionálne a miestne špecifiká a navyše by smernica obsahovala usmernenia týkajúce sa podmienok vstupu a pobytu, aby sa predišlo tomu, že by imigračná politika jedného štátu negatívne ovplyvňovala politiky ostatných štátov v tejto oblasti. Smernica poskytne členským štátom dostatočnú flexibilitu, okrem iného aj kvôli zohľadneniu určitých regionálnych a miestnych špecifík,

| 2.6 | okrem toho sa nazdáva, že pokiaľ ide o definovanie sociálnych a občianskych práv, môže sa posúdiť vhodnosť prijatia regulačného nástroja na ich úpravu, |
| --- | --- |

2.6

okrem toho sa nazdáva, že pokiaľ ide o definovanie sociálnych a občianskych práv, môže sa posúdiť vhodnosť prijatia regulačného nástroja na ich úpravu,

| 2.7 | odporúča, aby bol konzultačný proces počas príprav legislatívy komplexný a zapojil regionálne a miestne orgány, za predpokladu, že samotná Komisia ich bude pokladať za dôležitých partnerov pri vytváraní imigračnej politiky, |
| --- | --- |

2.7

odporúča, aby bol konzultačný proces počas príprav legislatívy komplexný a zapojil regionálne a miestne orgány, za predpokladu, že samotná Komisia ich bude pokladať za dôležitých partnerov pri vytváraní imigračnej politiky,

| 2.8 | vzhľadom na neurčité vyjadrenia k potrebe brať do úvahy miestne a regionálne pripomienky (strana 8 zelenej knihy), vyzýva Komisiu, aby v pripravovanej legislatíve venovala väčšiu pozornosť úlohe regionálnych a miestnych orgánov pri určovaní sektorov trhu práce, ktoré si vyžadujú prílev migrujúcej pracovnej sily.
  Okrem toho opakovane pripomína potrebu vytvoriť program na podporu výmeny skúseností v imigračnej politike a navrhuje, aby Európska únia podporovala zriadenie regionálnych kontaktných miest pre spoločnosti, ktoré majú záujem o migrujúcu pracovnú silu, aby bolo možné reagovať na pokles dostupnej pracovnej sily a podporovať hospodársky rozvoj.

  Je toho názoru, že by bolo vhodné špecificky zhodnotiť regionálny a miestny rozmer politiky ekonomickej migrácie a hospodársky a sociálny dopad navrhovaných opatrení v miestnom a regionálnom kontexte, ako aj potrebnú finančnú podporu na tejto úrovni.
  Samotný VR by mal aktivovať nástroje na zhodnotenie účinkov (štúdie, výskum, semináre, konferencie, dotazníky)na dosiahnutie lepšej právnej úpravy a koordinácie imigračných a integračných politík. |
| --- | --- |

2.8

vzhľadom na neurčité vyjadrenia k potrebe brať do úvahy miestne a regionálne pripomienky (strana 8 zelenej knihy), vyzýva Komisiu, aby v pripravovanej legislatíve venovala väčšiu pozornosť úlohe regionálnych a miestnych orgánov pri určovaní sektorov trhu práce, ktoré si vyžadujú prílev migrujúcej pracovnej sily.

Okrem toho opakovane pripomína potrebu vytvoriť program na podporu výmeny skúseností v imigračnej politike a navrhuje, aby Európska únia podporovala zriadenie regionálnych kontaktných miest pre spoločnosti, ktoré majú záujem o migrujúcu pracovnú silu, aby bolo možné reagovať na pokles dostupnej pracovnej sily a podporovať hospodársky rozvoj.

Je toho názoru, že by bolo vhodné špecificky zhodnotiť regionálny a miestny rozmer politiky ekonomickej migrácie a hospodársky a sociálny dopad navrhovaných opatrení v miestnom a regionálnom kontexte, ako aj potrebnú finančnú podporu na tejto úrovni.

Samotný VR by mal aktivovať nástroje na zhodnotenie účinkov (štúdie, výskum, semináre, konferencie, dotazníky)na dosiahnutie lepšej právnej úpravy a koordinácie imigračných a integračných politík.

| 2.9 | na základe skutočnosti, že Komisia trvá na tom, že akékoľvek pripravované opatrenia by mali znížiť administratívne zaťaženie členských štátov a tretích krajín, ale k otázke nákladov sa priamo nevyjadruje, zatiaľ čo mnohé opatrenia ich jasne zahŕňajú, považuje za potrebné zhodnotiť, ako by takéto opatrenia mohli viesť k administratívnym a finančným obmedzeniam regionálnych a miestnych orgánov. Keďže sú takéto programy nákladné, je potrebné posúdiť ich dosah. Budú ich musieť finančne podporovať tak ústredné vlády ako aj EÚ bez toho, aby obmedzili právomoci miestnych orgánov pri rozhodovaní o ich obsahu a implementácii. |
| --- | --- |

2.9

na základe skutočnosti, že Komisia trvá na tom, že akékoľvek pripravované opatrenia by mali znížiť administratívne zaťaženie členských štátov a tretích krajín, ale k otázke nákladov sa priamo nevyjadruje, zatiaľ čo mnohé opatrenia ich jasne zahŕňajú, považuje za potrebné zhodnotiť, ako by takéto opatrenia mohli viesť k administratívnym a finančným obmedzeniam regionálnych a miestnych orgánov. Keďže sú takéto programy nákladné, je potrebné posúdiť ich dosah. Budú ich musieť finančne podporovať tak ústredné vlády ako aj EÚ bez toho, aby obmedzili právomoci miestnych orgánov pri rozhodovaní o ich obsahu a implementácii.

V Bruseli 7. júla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 73, 26.3.2003, s. 16.

1

(2)  Ú. v. ES C 278, 14.11.2002, s. 44.

2

(3)  Ú. v. ES C 19, 22.1.2002, s. 20.

3

(4)  Ú. v. ES C 107, 3.5.2002, s. 85.

4

(5)  Ú. v. ES C 19, 22.1.2002, s.18.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 244, 10.10.2003, s. 5.

6

(7)  Ú. v. ES C 287, 22.11.2002, s. 1.

7

(8)  Ú. v. ES C 125, 27.5.2002, s. 112.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 109, 30.4.2004, s. 46.

9

(10)  Ú. v. ES C 192, 12.8.2002.

10

---