# Az Európai Unió C 177/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.177.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 177 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. június 20. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.177.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 177

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. június 20.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2012/C 177/01 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre, valamint a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankcióiról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatokról | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

2012/C 177/01

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre, valamint a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankcióiról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatokról

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 177/02 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 12 |
| 2012/C 177/03 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 17 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2012/C 177/02

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

12

2012/C 177/03

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

17

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 177/04 | Euroátváltási árfolyamok | 21 |
| 2012/C 177/05 | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. június 15.) a 689/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján egyes vegyi anyagokra vonatkozó uniós behozatali határozatok elfogadásáról | 22 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2012/C 177/04

Euroátváltási árfolyamok

21

2012/C 177/05

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. június 15.) a 689/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján egyes vegyi anyagokra vonatkozó uniós behozatali határozatok elfogadásáról

22

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Parlament |
| 2012/C 177/06 | Pályázati felhívás IX-2013/01 – Az európai szintű politikai pártoknak nyújtott támogatások | 32 |
| 2012/C 177/07 | IX-2013/02. pályázati felhívás – Támogatások az európai szintű politikai alapítványok részére | 37 |
| | Tanács |
| 2012/C 177/08 | Nyilvános ajánlatkérés – Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST) | 42 |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 177/09 | Ajánlattételi felhívás a második Marco Polo program keretében forgalomátterelési, katalizáló hatású, tengeri gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos, forgalmat kiküszöbölő és közös tanulási intézkedésekre (Az 1692/2006/EK tanácsi és parlamenti rendelet – HL L 328., 2006.11.24., 1. o.) | 44 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Parlament

2012/C 177/06

Pályázati felhívás IX-2013/01 – Az európai szintű politikai pártoknak nyújtott támogatások

32

2012/C 177/07

IX-2013/02. pályázati felhívás – Támogatások az európai szintű politikai alapítványok részére

37

Tanács

2012/C 177/08

Nyilvános ajánlatkérés – Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST)

42

Európai Bizottság

2012/C 177/09

Ajánlattételi felhívás a második Marco Polo program keretében forgalomátterelési, katalizáló hatású, tengeri gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos, forgalmat kiküszöbölő és közös tanulási intézkedésekre (Az 1692/2006/EK tanácsi és parlamenti rendelet – HL L 328., 2006.11.24., 1. o.)

(Az 1692/2006/EK tanácsi és parlamenti rendelet – HL L 328., 2006.11.24., 1. o.)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

| 20.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/1

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre, valamint a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankcióiról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatokról

2012/C 177/01

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. és 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, (1)

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 28. cikke (2) bekezdésére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

1.   BEVEZETÉS

1.1   Egyeztetés az európai adatvédelmi biztossal

| 1. | Ez a vélemény az európai adatvédelmi biztos pénzügyi ágazatra vonatkozó, egy napon elfogadott négy véleményéből álló csomag (3) részét képezi. |
| --- | --- |

1.

Ez a vélemény az európai adatvédelmi biztos pénzügyi ágazatra vonatkozó, egy napon elfogadott négy véleményéből álló csomag (3) részét képezi.

| 2. | 2011. október 20-án a Bizottság elfogadta a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (a „javasolt rendelet”), valamint a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankcióiról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (a „javasolt irányelv”). A Bizottság megküldte a javasolt rendeletet és a javasolt irányelvet (a továbbiakban együttesen: „a javaslatok”) az európai adatvédelmi biztosnak egyeztetésre, az európai adatvédelmi biztos pedig 2011. október 31-én vette kézhez a dokumentumokat. 2011. december 6-án az Európai Unió Tanácsa egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal a javaslatokról. |
| --- | --- |

2.

2011. október 20-án a Bizottság elfogadta a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (a „javasolt rendelet”), valamint a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankcióiról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (a „javasolt irányelv”). A Bizottság megküldte a javasolt rendeletet és a javasolt irányelvet (a továbbiakban együttesen: „a javaslatok”) az európai adatvédelmi biztosnak egyeztetésre, az európai adatvédelmi biztos pedig 2011. október 31-én vette kézhez a dokumentumokat. 2011. december 6-án az Európai Unió Tanácsa egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal a javaslatokról.

| 3. | A javasolt rendelet elfogadását megelőzően informális egyeztetésre került sor az európai adatvédelmi biztossal. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy számos észrevételét figyelembe vették a javaslatban. |
| --- | --- |

3.

A javasolt rendelet elfogadását megelőzően informális egyeztetésre került sor az európai adatvédelmi biztossal. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy számos észrevételét figyelembe vették a javaslatban.

| 4. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság és a Tanács egyeztetett vele. |
| --- | --- |

4.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság és a Tanács egyeztetett vele.

1.2   A javaslatok célkitűzései és hatálya

| 5. | A 2003 elején elfogadott, a piaci visszaélésről szóló irányelv (4) közös uniós jogi keretet vezetett be a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció megelőzésére, felderítésére és szankcionálására vonatkozóan. |
| --- | --- |

5.

A 2003 elején elfogadott, a piaci visszaélésről szóló irányelv (4) közös uniós jogi keretet vezetett be a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció megelőzésére, felderítésére és szankcionálására vonatkozóan.

| 6. | Miután a piaci visszaélésről szóló irányelv már több éve hatályban van, a Bizottság értékelte az irányelv alkalmazását és számos problémát azonosított, köztük bizonyos eszközök és piacok szabályozásának hiányosságait, a hatékony végrehajtás hiányát (bizonyos információk és jogkörök nem állnak a szabályozó hatóságok rendelkezésére, továbbá a szankciók vagy hiányoznak, vagy nem eléggé visszatartó erejűek), egyes kulcsfontosságú fogalmak pontatlan meghatározását és a kibocsátók adminisztratív terheit. |
| --- | --- |

6.

Miután a piaci visszaélésről szóló irányelv már több éve hatályban van, a Bizottság értékelte az irányelv alkalmazását és számos problémát azonosított, köztük bizonyos eszközök és piacok szabályozásának hiányosságait, a hatékony végrehajtás hiányát (bizonyos információk és jogkörök nem állnak a szabályozó hatóságok rendelkezésére, továbbá a szankciók vagy hiányoznak, vagy nem eléggé visszatartó erejűek), egyes kulcsfontosságú fogalmak pontatlan meghatározását és a kibocsátók adminisztratív terheit.

| 7. | E problémák és a pénzügyi világot átformáló jogalkotási, piaci és technikai fejlemények által hozott fontos változások miatt a Bizottság jogalkotási javaslatokat fogadott el a piaci visszaélésről szóló irányelv reformjára vonatkozóan, amelyek a javasolt rendeletből és a javasolt irányelvből állnak. A javasolt felülvizsgálat politikai célkitűzései a befektetői bizalom és a piac integritásának erősítése, valamint lépéstartás a piaci fejlődéssel a pénzügyi szektorban. |
| --- | --- |

7.

E problémák és a pénzügyi világot átformáló jogalkotási, piaci és technikai fejlemények által hozott fontos változások miatt a Bizottság jogalkotási javaslatokat fogadott el a piaci visszaélésről szóló irányelv reformjára vonatkozóan, amelyek a javasolt rendeletből és a javasolt irányelvből állnak. A javasolt felülvizsgálat politikai célkitűzései a befektetői bizalom és a piac integritásának erősítése, valamint lépéstartás a piaci fejlődéssel a pénzügyi szektorban.

| 8. | A javasolt rendelet különösen kiterjeszti a piaci visszaélésre vonatkozó keretrendszer hatályát, külön bűncselekménynek minősíti a piaci manipuláció kísérletét és a bennfentes kereskedelem kísérletét, megerősíti az illetékes hatóságok vizsgálati hatáskörét, és minimumszabályokat állapít meg a közigazgatási intézkedésekre, szankciókra és bírságokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

8.

A javasolt rendelet különösen kiterjeszti a piaci visszaélésre vonatkozó keretrendszer hatályát, külön bűncselekménynek minősíti a piaci manipuláció kísérletét és a bennfentes kereskedelem kísérletét, megerősíti az illetékes hatóságok vizsgálati hatáskörét, és minimumszabályokat állapít meg a közigazgatási intézkedésekre, szankciókra és bírságokra vonatkozóan.

| 9. | A javasolt irányelv arra kötelezi a tagállamokat, hogy a szándékos bennfentes kereskedelem vagy piaci manipuláció, illetve e két bűncselekmény bármelyikének elkövetésére való felbujtás, valamint bűnsegély és elkövetési kísérlet esetén is büntetőjogi szankciókat alkalmazzanak. Kiterjeszti továbbá a felelősséget a jogi személyekre is, ideértve, amikor csak lehetséges, a jogi személyek büntetőjogi felelősségét. |
| --- | --- |

9.

A javasolt irányelv arra kötelezi a tagállamokat, hogy a szándékos bennfentes kereskedelem vagy piaci manipuláció, illetve e két bűncselekmény bármelyikének elkövetésére való felbujtás, valamint bűnsegély és elkövetési kísérlet esetén is büntetőjogi szankciókat alkalmazzanak. Kiterjeszti továbbá a felelősséget a jogi személyekre is, ideértve, amikor csak lehetséges, a jogi személyek büntetőjogi felelősségét.

1.3   Az európai adatvédelmi biztos véleményének célja

| 10. | A javaslatokban tervezett, a piac integritásának és a befektetők védelmének erősítésére irányuló számos intézkedés érinti a magánszemélyek személyes adataik feldolgozásával kapcsolatos jogait. |
| --- | --- |

10.

A javaslatokban tervezett, a piac integritásának és a befektetők védelmének erősítésére irányuló számos intézkedés érinti a magánszemélyek személyes adataik feldolgozásával kapcsolatos jogait.

| 11. | Különösen akkor kerül sor személyes adatok gyűjtésére, feldolgozására és kicserélésére, amikor az illetékes hatóságok a bennfentes kereskedelem vagy a piaci visszaélés felderítése, jelentése, illetve szankcionálása érdekében nyomoznak vagy együttműködnek egymással. Ezenkívül a jogsértések bejelentésére ösztönző mechanizmus is személyes adatok feldolgozásával jár – a jogsértéseket bejelentő személy és a „megvádolt” személy adatai tekintetében egyaránt. Végül a szankciórendszer a személyes adatok védelméhez való jogot is érinti, amennyiben a szankciót a javasolt rendelet megsértéséért felelős személy azonosságának említésével teszik közzé. |
| --- | --- |

11.

Különösen akkor kerül sor személyes adatok gyűjtésére, feldolgozására és kicserélésére, amikor az illetékes hatóságok a bennfentes kereskedelem vagy a piaci visszaélés felderítése, jelentése, illetve szankcionálása érdekében nyomoznak vagy együttműködnek egymással. Ezenkívül a jogsértések bejelentésére ösztönző mechanizmus is személyes adatok feldolgozásával jár – a jogsértéseket bejelentő személy és a „megvádolt” személy adatai tekintetében egyaránt. Végül a szankciórendszer a személyes adatok védelméhez való jogot is érinti, amennyiben a szankciót a javasolt rendelet megsértéséért felelős személy azonosságának említésével teszik közzé.

| 12. | Bár a javasolt rendelet számos olyan rendelkezést tartalmaz, amelyek érinthetik az egyén személyes adatai védelméhez való jogát, a javasolt irányelv konkrétan nem jár személyes adatok feldolgozásával. Ezért ez a vélemény a javasolt rendeletre, és különösen a következő kérdésekre helyezi a hangsúlyt: 1) az adatvédelmi jogszabályok alkalmazhatósága; 2) a bennfentesek jegyzéke; 3) az illetékes hatóságok hatásköre; 4) a gyanús ügyletek felderítésére és bejelentésére szolgáló rendszerek; 5) információcsere harmadik országokkal; 6) a szankciók közzététele és a jogsértések bejelentése. |
| --- | --- |

12.

Bár a javasolt rendelet számos olyan rendelkezést tartalmaz, amelyek érinthetik az egyén személyes adatai védelméhez való jogát, a javasolt irányelv konkrétan nem jár személyes adatok feldolgozásával. Ezért ez a vélemény a javasolt rendeletre, és különösen a következő kérdésekre helyezi a hangsúlyt: 1) az adatvédelmi jogszabályok alkalmazhatósága; 2) a bennfentesek jegyzéke; 3) az illetékes hatóságok hatásköre; 4) a gyanús ügyletek felderítésére és bejelentésére szolgáló rendszerek; 5) információcsere harmadik országokkal; 6) a szankciók közzététele és a jogsértések bejelentése.

2.   A JAVASLATOK ELEMZÉSE

2.1   Az adatvédelmi jogszabályok alkalmazhatósága

| 13. | A javasolt rendeletnek mind a preambuluma (5), mind a rendelkezései (6) említik az Alapjogi Chartát, a 95/46/EK irányelvet és a 45/2001/EK rendeletet. A javasolt rendelet 22. cikke általános szabályként kifejezetten úgy rendelkezik, hogy „a személyes adatok a tagállamok által e rendelet keretei között végzett feldolgozása tekintetében az illetékes hatóságok a 95/46/EK irányelv rendelkezéseit alkalmazzák. A személyes adatok az EÉPH által e rendelet keretei között végzett feldolgozása tekintetében az EÉPH a betartja a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseit.” Ezenkívül a rendelkezés a személyes adatok vonatkozásában 5 éves maximális megőrzési időről rendelkezik. |
| --- | --- |

13.

A javasolt rendeletnek mind a preambuluma (5), mind a rendelkezései (6) említik az Alapjogi Chartát, a 95/46/EK irányelvet és a 45/2001/EK rendeletet. A javasolt rendelet 22. cikke általános szabályként kifejezetten úgy rendelkezik, hogy „a személyes adatok a tagállamok által e rendelet keretei között végzett feldolgozása tekintetében az illetékes hatóságok a 95/46/EK irányelv rendelkezéseit alkalmazzák. A személyes adatok az EÉPH által e rendelet keretei között végzett feldolgozása tekintetében az EÉPH a betartja a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseit.” Ezenkívül a rendelkezés a személyes adatok vonatkozásában 5 éves maximális megőrzési időről rendelkezik.

| 14. | Az európai adatvédelmi biztos nagyon is üdvözli ezt az átfogó rendelkezést, és általánosságban méltányolja az adatvédelmi jogszabályok kifejezett említését a javasolt rendeletben. Javasolja azonban a rendelkezés újrafogalmazását, kiemelve a meglévő adatvédelmi jogszabályok alkalmazhatóságát. Ezenfelül pontosítani kellene a 95/46/EK irányelvre való hivatkozást: rögzíteni kellene, hogy a rendelkezések a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti szabályokkal összhangban alkalmazandók. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a javasolt rendelet egyes rendelkezései kifejezetten említik a 95/46/EK irányelvet és/vagy a 45/2001/EK rendeletet. Ez kiemeli a vonatkozó adatvédelmi szabályok konkrét esetekben történő alkalmazását, de nem következik belőle, hogy a szabályok nem alkalmazandók, ha ezt a(z esetlegesen) személyes adatok feldolgozásával járó minden egyes rendelkezés kifejezetten nem említi. |
| --- | --- |

14.

Az európai adatvédelmi biztos nagyon is üdvözli ezt az átfogó rendelkezést, és általánosságban méltányolja az adatvédelmi jogszabályok kifejezett említését a javasolt rendeletben. Javasolja azonban a rendelkezés újrafogalmazását, kiemelve a meglévő adatvédelmi jogszabályok alkalmazhatóságát. Ezenfelül pontosítani kellene a 95/46/EK irányelvre való hivatkozást: rögzíteni kellene, hogy a rendelkezések a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti szabályokkal összhangban alkalmazandók. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a javasolt rendelet egyes rendelkezései kifejezetten említik a 95/46/EK irányelvet és/vagy a 45/2001/EK rendeletet. Ez kiemeli a vonatkozó adatvédelmi szabályok konkrét esetekben történő alkalmazását, de nem következik belőle, hogy a szabályok nem alkalmazandók, ha ezt a(z esetlegesen) személyes adatok feldolgozásával járó minden egyes rendelkezés kifejezetten nem említi.

| 15. | Ahogyan a (33) preambulumbekezdésben szerepel, más preambulumbekezdéseknek is következetesen azt a szóhasználatot kellene követniük, miszerint a tagállamoknak be „kell”, nemcsak „kellene” tartaniuk a vonatkozó adatvédelmi jogszabályokat, mivel azok hatályosak, és alkalmazhatóságuk tekintetében nincs helye mérlegelésnek. |
| --- | --- |

15.

Ahogyan a (33) preambulumbekezdésben szerepel, más preambulumbekezdéseknek is következetesen azt a szóhasználatot kellene követniük, miszerint a tagállamoknak be „kell”, nemcsak „kellene” tartaniuk a vonatkozó adatvédelmi jogszabályokat, mivel azok hatályosak, és alkalmazhatóságuk tekintetében nincs helye mérlegelésnek.

2.2   Bennfentesek jegyzéke

| 16. | A javasolt rendelet a pénzügyi eszköz kibocsátói, illetve a kibocsátási egységek piacának szereplőire vonatkozóan tartalmazza azt a kötelezettséget, miszerint az említetteknek jegyzéket kell készíteniük azokról az általuk munkaszerződés alapján vagy más módon foglalkoztatott személyekről, akik bennfentes információkhoz férnek hozzá (13. cikk (1) bekezdés). A gyorsan növekvő kkv-k piacára bevezetett pénzügyi eszközök kibocsátói mentesülnek e kötelezettség alól, kivéve ha az illetékes hatóság e jegyzék elkészítésére kéri őket (13. cikk (2) bekezdés). |
| --- | --- |

16.

A javasolt rendelet a pénzügyi eszköz kibocsátói, illetve a kibocsátási egységek piacának szereplőire vonatkozóan tartalmazza azt a kötelezettséget, miszerint az említetteknek jegyzéket kell készíteniük azokról az általuk munkaszerződés alapján vagy más módon foglalkoztatott személyekről, akik bennfentes információkhoz férnek hozzá (13. cikk (1) bekezdés). A gyorsan növekvő kkv-k piacára bevezetett pénzügyi eszközök kibocsátói mentesülnek e kötelezettség alól, kivéve ha az illetékes hatóság e jegyzék elkészítésére kéri őket (13. cikk (2) bekezdés).

| 17. | Az európai adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy egy ilyen jegyzék fontos eszköz lehet az illetékes hatóságok számára a bennfentes kereskedelem vagy a piaci visszaélés lehetséges eseteinek nyomozása során, ezért erre szükség van. Mivel azonban a jegyzékek személyes adatok feldolgozásával járnak, fő adatvédelmi előírásokat és garanciákat kellene rögzíteni az alapvető jogszabályban. Ezért az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a javasolt rendelet egyik érdemi rendelkezésében kifejezetten említsék meg a jegyzék célját. A 95/46/EK irányelv 6. cikke szerint a cél valóban minden adatfeldolgozás egyik alapvető eleme. |
| --- | --- |

17.

Az európai adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy egy ilyen jegyzék fontos eszköz lehet az illetékes hatóságok számára a bennfentes kereskedelem vagy a piaci visszaélés lehetséges eseteinek nyomozása során, ezért erre szükség van. Mivel azonban a jegyzékek személyes adatok feldolgozásával járnak, fő adatvédelmi előírásokat és garanciákat kellene rögzíteni az alapvető jogszabályban. Ezért az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a javasolt rendelet egyik érdemi rendelkezésében kifejezetten említsék meg a jegyzék célját. A 95/46/EK irányelv 6. cikke szerint a cél valóban minden adatfeldolgozás egyik alapvető eleme.

| 18. | A javasolt rendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján intézkedéseket fogad el, amelyekben meghatározza a jegyzék tartalmi követelményeit (ideértve az azonosítást szolgáló információkat és a bennfentesek jegyzékére felvett személyek kiválasztásának módját); továbbá azokat a feltételeket, amelyek mellett a jegyzéket el kell készíteni (beleértve azokat a feltételeket, amelyek mellett a jegyzéket frissíteni kell, valamint megőrzésének időtartamát és a jegyzékbe vett személyek felelősségi körét). Ugyanakkor az európai adatvédelmi biztos a következőket ajánlja:






  — | a jegyzék főbb elemeit (a felvett személyek kiválasztásának módját mindenképpen) magában a javasolt rendeletben rögzítsék, |
| --- | --- | --- |

18.

A javasolt rendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján intézkedéseket fogad el, amelyekben meghatározza a jegyzék tartalmi követelményeit (ideértve az azonosítást szolgáló információkat és a bennfentesek jegyzékére felvett személyek kiválasztásának módját); továbbá azokat a feltételeket, amelyek mellett a jegyzéket el kell készíteni (beleértve azokat a feltételeket, amelyek mellett a jegyzéket frissíteni kell, valamint megőrzésének időtartamát és a jegyzékbe vett személyek felelősségi körét). Ugyanakkor az európai adatvédelmi biztos a következőket ajánlja:

—

a jegyzék főbb elemeit (a felvett személyek kiválasztásának módját mindenképpen) magában a javasolt rendeletben rögzítsék,

| — | a szöveg tartalmazzon egy arra vonatkozó hivatkozást, hogy egyeztetni kell az európai adatvédelmi biztossal, amennyiben a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok személyes adatok feldolgozását érintik. |
| --- | --- |

—

a szöveg tartalmazzon egy arra vonatkozó hivatkozást, hogy egyeztetni kell az európai adatvédelmi biztossal, amennyiben a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok személyes adatok feldolgozását érintik.

2.3   Az illetékes hatóságok hatásköre

| 19. | A 17. cikk (2) bekezdése felsorolja azokat a felügyeleti és vizsgálati hatásköröket, amelyekkel az illetékes hatóságoknak a javasolt rendelet szerinti feladataik teljesítéséhez minimumkövetelményként rendelkezniük kell. |
| --- | --- |

19.

A 17. cikk (2) bekezdése felsorolja azokat a felügyeleti és vizsgálati hatásköröket, amelyekkel az illetékes hatóságoknak a javasolt rendelet szerinti feladataik teljesítéséhez minimumkövetelményként rendelkezniük kell.

| 20. | A magánélet védelmével és az adatvédelemmel fennálló összefüggésük miatt két hatáskört különösen ki kell emelni: a magánterületre való belépést bármilyen formátumú dokumentum lefoglalása céljából, és meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartások bekérése. |
| --- | --- |

20.

A magánélet védelmével és az adatvédelemmel fennálló összefüggésük miatt két hatáskört különösen ki kell emelni: a magánterületre való belépést bármilyen formátumú dokumentum lefoglalása céljából, és meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartások bekérése.

2.3.1   A magánterületre való belépésre irányuló hatáskör

| 21. | A magánterületre való belépés bármilyen formátumú dokumentum lefoglalása céljából nagymértékben beavatkozó jellegű hatáskör, ami a magánélethez való jog gyakorlását is akadályozza. Ezért szigorú feltételekhez kellene kötni, és megfelelő biztosítékokkal kellene körülbástyázni (7). A 17. cikk (2) bekezdésének e) pontja előírja, hogy a magánterületre való belépéshez az igazságügyi szervtől a tagállami jognak megfelelően beszerzett előzetes engedély, valamint alapos gyanú szükséges arra, hogy a vizsgálat tárgyához kapcsolódó dokumentumok bennfentes kereskedelem vagy piaci manipuláció bizonyítása szempontjából lényegesek lehetnek. Az európai adatvédelmi biztos méltányolja, hogy a szöveg korlátozza az illetékes hatóságok hatáskörét azzal, hogy a magánterületre való belépés feltételéül a javasolt rendelet vagy irányelv megsértésének alapos gyanúját és igazságügyi szervtől beszerzett előzetes engedélyt ír elő. Az adatvédelmi biztos úgy véli azonban, hogy az igazságügyi szerv előzetes engedélyére vonatkozó általános követelmény – függetlenül attól, hogy nemzeti jogszabály ezt előírja-e – a szóban forgó hatáskör esetleges beavatkozó jellegére tekintettel indokolt és egyben szükséges is. |
| --- | --- |

21.

A magánterületre való belépés bármilyen formátumú dokumentum lefoglalása céljából nagymértékben beavatkozó jellegű hatáskör, ami a magánélethez való jog gyakorlását is akadályozza. Ezért szigorú feltételekhez kellene kötni, és megfelelő biztosítékokkal kellene körülbástyázni (7). A 17. cikk (2) bekezdésének e) pontja előírja, hogy a magánterületre való belépéshez az igazságügyi szervtől a tagállami jognak megfelelően beszerzett előzetes engedély, valamint alapos gyanú szükséges arra, hogy a vizsgálat tárgyához kapcsolódó dokumentumok bennfentes kereskedelem vagy piaci manipuláció bizonyítása szempontjából lényegesek lehetnek. Az európai adatvédelmi biztos méltányolja, hogy a szöveg korlátozza az illetékes hatóságok hatáskörét azzal, hogy a magánterületre való belépés feltételéül a javasolt rendelet vagy irányelv megsértésének alapos gyanúját és igazságügyi szervtől beszerzett előzetes engedélyt ír elő. Az adatvédelmi biztos úgy véli azonban, hogy az igazságügyi szerv előzetes engedélyére vonatkozó általános követelmény – függetlenül attól, hogy nemzeti jogszabály ezt előírja-e – a szóban forgó hatáskör esetleges beavatkozó jellegére tekintettel indokolt és egyben szükséges is.

| 22. | A javasolt rendelet (30) preambulumbekezdése meghatároz olyan eseteket, amikor a magánterületre való belépés szükséges, azaz ha a korábban tájékoztatásra felszólított személy a felszólításnak részben vagy egészben nem tett eleget; vagy alapos okkal feltételezhető, hogy a felszólításnak a felszólított személy nem tenne eleget, vagy a felszólításban megjelölt dokumentumokat vagy információt eltávolítaná, módosítaná vagy megsemmisítené. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezeket az előírásokat. Úgy véli azonban, hogy a fentiek kiegészítő biztosítékok, amelyek a magánélet tiszteletben tartásához való jog biztosításához szükségesek, ezért ezeket a magánterületre való belépés feltételeként érdemi rendelkezésben kellene szerepeltetni. |
| --- | --- |

22.

A javasolt rendelet (30) preambulumbekezdése meghatároz olyan eseteket, amikor a magánterületre való belépés szükséges, azaz ha a korábban tájékoztatásra felszólított személy a felszólításnak részben vagy egészben nem tett eleget; vagy alapos okkal feltételezhető, hogy a felszólításnak a felszólított személy nem tenne eleget, vagy a felszólításban megjelölt dokumentumokat vagy információt eltávolítaná, módosítaná vagy megsemmisítené. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezeket az előírásokat. Úgy véli azonban, hogy a fentiek kiegészítő biztosítékok, amelyek a magánélet tiszteletben tartásához való jog biztosításához szükségesek, ezért ezeket a magánterületre való belépés feltételeként érdemi rendelkezésben kellene szerepeltetni.

2.3.2   Meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartások bekérésére irányuló hatáskör

| 23. | A 17. cikk (2) bekezdésének f) pontja felhatalmazza az illetékes hatóságokat „távközlési szolgáltató vagy befektetési vállalkozás meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartásának bekérésére”, bár egyértelművé teszi, hogy a bekérésnek feltétele, hogy „alapos okkal feltételezhető” legyen, hogy a nyilvántartások a javasolt rendelet vagy a javasolt irányelv értelmében „bennfentes kereskedelem vagy piaci manipuláció bizonyítása szempontjából lényegesek lehetnek”. A nyilvántartás ugyanakkor nem terjedhet ki „a tárgyát képező kapcsolattartás tartalmára”. Ezenfelül a 17. cikk (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a (2) bekezdésben említett hatáskörök a tagállami joggal összhangban gyakorolhatók. |
| --- | --- |

23.

A 17. cikk (2) bekezdésének f) pontja felhatalmazza az illetékes hatóságokat „távközlési szolgáltató vagy befektetési vállalkozás meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartásának bekérésére”, bár egyértelművé teszi, hogy a bekérésnek feltétele, hogy „alapos okkal feltételezhető” legyen, hogy a nyilvántartások a javasolt rendelet vagy a javasolt irányelv értelmében „bennfentes kereskedelem vagy piaci manipuláció bizonyítása szempontjából lényegesek lehetnek”. A nyilvántartás ugyanakkor nem terjedhet ki „a tárgyát képező kapcsolattartás tartalmára”. Ezenfelül a 17. cikk (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a (2) bekezdésben említett hatáskörök a tagállami joggal összhangban gyakorolhatók.

| 24. | Az elektronikus kommunikációs eszközök használatával kapcsolatos adatok igen sok személyes adatot továbbíthatnak; ilyen pl. a hívó és a hívást fogadó fél személyazonossága, a hívás ideje és tartama, a híváshoz használt hálózat, hordozható eszköz esetén a felhasználó földrajzi helye stb. Az internet- és email-használatra vonatkozó egyes forgalmi adatok (például a felkeresett weboldalak listája) ezenfelül fontos részleteket fedhetnek fel a kommunikáció tartalmáról. A forgalmi adatok feldolgozása továbbá sérti a levéltitkot. Figyelemmel erre, a 2002/58/EK irányelv (8) (az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) elvként kimondja, hogy a forgalmi adatokat törölni kell vagy anonimmá kell tenni, ha a közlés továbbításához ezek már nem szükségesek (9). Ezen irányelv 15. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok nemzeti jogszabályaikban konkrét jogszerű célokból eltérhetnek ettől a szabálytól, de a korlátozásnak egy demokratikus társadalomban szükségesnek, megfelelőnek és arányosnak kell lennie e célok elérése érdekében (10). |
| --- | --- |

24.

Az elektronikus kommunikációs eszközök használatával kapcsolatos adatok igen sok személyes adatot továbbíthatnak; ilyen pl. a hívó és a hívást fogadó fél személyazonossága, a hívás ideje és tartama, a híváshoz használt hálózat, hordozható eszköz esetén a felhasználó földrajzi helye stb. Az internet- és email-használatra vonatkozó egyes forgalmi adatok (például a felkeresett weboldalak listája) ezenfelül fontos részleteket fedhetnek fel a kommunikáció tartalmáról. A forgalmi adatok feldolgozása továbbá sérti a levéltitkot. Figyelemmel erre, a 2002/58/EK irányelv (8) (az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) elvként kimondja, hogy a forgalmi adatokat törölni kell vagy anonimmá kell tenni, ha a közlés továbbításához ezek már nem szükségesek (9). Ezen irányelv 15. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok nemzeti jogszabályaikban konkrét jogszerű célokból eltérhetnek ettől a szabálytól, de a korlátozásnak egy demokratikus társadalomban szükségesnek, megfelelőnek és arányosnak kell lennie e célok elérése érdekében (10).

| 25. | Az európai adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy a Bizottság által a javasolt rendeletben megjelölt célok jogszerűek. Megérti, hogy szükség van olyan kezdeményezésekre, amelyek célja a pénzügyi piacok felügyeletének erősítése, e piacok szilárdságának megőrzése, valamint a befektetők és a gazdaság egészének fokozottabb védelme érdekében. A forgalmi adatokra közvetlenül vonatkozó vizsgálati hatásköröknek azonban – tekintettel potenciálisan betolakodó jellegükre – meg kell felelniük a szükségesség és arányosság követelményének, azaz arra kell korlátozódniuk, ami a megjelölt cél eléréséhez megfelelő, és nem terjedhetnek túl a cél eléréséhez szükséges mértéken (11). Ezt figyelembe véve tehát alapvető fontosságú, hogy a rendelkezések személyi és tárgyi hatályát, valamint alkalmazhatóságuk körülményeit és feltételeit egyértelműen fogalmazzák meg. Ezenfelül megfelelő garanciákat kell nyújtani a visszaélés veszélyével szemben. |
| --- | --- |

25.

Az európai adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy a Bizottság által a javasolt rendeletben megjelölt célok jogszerűek. Megérti, hogy szükség van olyan kezdeményezésekre, amelyek célja a pénzügyi piacok felügyeletének erősítése, e piacok szilárdságának megőrzése, valamint a befektetők és a gazdaság egészének fokozottabb védelme érdekében. A forgalmi adatokra közvetlenül vonatkozó vizsgálati hatásköröknek azonban – tekintettel potenciálisan betolakodó jellegükre – meg kell felelniük a szükségesség és arányosság követelményének, azaz arra kell korlátozódniuk, ami a megjelölt cél eléréséhez megfelelő, és nem terjedhetnek túl a cél eléréséhez szükséges mértéken (11). Ezt figyelembe véve tehát alapvető fontosságú, hogy a rendelkezések személyi és tárgyi hatályát, valamint alkalmazhatóságuk körülményeit és feltételeit egyértelműen fogalmazzák meg. Ezenfelül megfelelő garanciákat kell nyújtani a visszaélés veszélyével szemben.

| 26. | A szóban forgó telefon- és adatforgalmi nyilvántartások nyilvánvalóan a 95/46/EK irányelv, a 2002/58/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet szerinti személyes adatok feldolgozásával járnak együtt. A javasolt rendelet (31) preambulumbekezdése említi, hogy: „a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások alapján azonosítható lehet a hamis vagy félrevezető információ terjesztéséért felelős személy, továbbá megállapítható lehet az, hogy bizonyos személyek egy adott időpontban kapcsolatban álltak egymással, valamint a két vagy több személy közötti kapcsolat megléte” (12). Ezért biztosítani kell, hogy a személyes adatok tisztességes és jogszerű feldolgozásának az irányelvekben és a rendeletben rögzített feltételei teljes mértékben teljesüljenek. |
| --- | --- |

26.

A szóban forgó telefon- és adatforgalmi nyilvántartások nyilvánvalóan a 95/46/EK irányelv, a 2002/58/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet szerinti személyes adatok feldolgozásával járnak együtt. A javasolt rendelet (31) preambulumbekezdése említi, hogy: „a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások alapján azonosítható lehet a hamis vagy félrevezető információ terjesztéséért felelős személy, továbbá megállapítható lehet az, hogy bizonyos személyek egy adott időpontban kapcsolatban álltak egymással, valamint a két vagy több személy közötti kapcsolat megléte” (12). Ezért biztosítani kell, hogy a személyes adatok tisztességes és jogszerű feldolgozásának az irányelvekben és a rendeletben rögzített feltételei teljes mértékben teljesüljenek.

2.3.3   Az igazságügyi szerv engedélye mint követelmény

| 27. | Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a 17. cikk (3) bekezdése szerint ezt a hatáskört a nemzeti joggal összhangban kell gyakorolni, tehát ez a bekezdés nem említi kifejezetten az igazságügyi szerv előzetes engedélyét, mint a magánterületre való belépés esetében. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy tekintettel a szóban forgó hatáskör esetleges beavatkozó jellegére, valamint az uniós tagállamokban a jogszabályok összehangolt alkalmazása érdekében az igazságügyi szerv előzetes engedélyének általános követelménye minden esetben – függetlenül attól, hogy a nemzeti jog előírja-e – indokolt lenne. Azt is mérlegelni kellene, hogy különféle tagállami jogszabályok rendelkeznek különleges garanciákról az otthon sérthetetlenségére vonatkozóan, amelyek a közigazgatási jellegű hatóságok által végzett aránytalan és nem körültekintően szabályozott nyomozással, házkutatással, illetve foglalással szemben biztosítanak védelmet. |
| --- | --- |

27.

Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a 17. cikk (3) bekezdése szerint ezt a hatáskört a nemzeti joggal összhangban kell gyakorolni, tehát ez a bekezdés nem említi kifejezetten az igazságügyi szerv előzetes engedélyét, mint a magánterületre való belépés esetében. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy tekintettel a szóban forgó hatáskör esetleges beavatkozó jellegére, valamint az uniós tagállamokban a jogszabályok összehangolt alkalmazása érdekében az igazságügyi szerv előzetes engedélyének általános követelménye minden esetben – függetlenül attól, hogy a nemzeti jog előírja-e – indokolt lenne. Azt is mérlegelni kellene, hogy különféle tagállami jogszabályok rendelkeznek különleges garanciákról az otthon sérthetetlenségére vonatkozóan, amelyek a közigazgatási jellegű hatóságok által végzett aránytalan és nem körültekintően szabályozott nyomozással, házkutatással, illetve foglalással szemben biztosítanak védelmet.

| 28. | Ezenfelül az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az illetékes hatóságok telefon- és forgalmiadat-kérésével kapcsolatos követelményre vonatkozóan írják elő hivatalos határozat meghozatalát, amely megjelöli a kérés jogalapját és célját, azt, hogy a kérés milyen adatokra irányul, az adatok átadására vonatkozó határidőt és a címzett azon jogát, hogy a Bíróságtól kérje a határozat felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

28.

Ezenfelül az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az illetékes hatóságok telefon- és forgalmiadat-kérésével kapcsolatos követelményre vonatkozóan írják elő hivatalos határozat meghozatalát, amely megjelöli a kérés jogalapját és célját, azt, hogy a kérés milyen adatokra irányul, az adatok átadására vonatkozó határidőt és a címzett azon jogát, hogy a Bíróságtól kérje a határozat felülvizsgálatát.

2.3.4   A telefon- és adatforgalmi nyilvántartások meghatározása

| 29. | A javasolt rendeletben nem szerepel a „telefon- és adatforgalmi nyilvántartások” fogalmának meghatározása. A 2002/58/EK irányelv (az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) „forgalmi adatokat” említ, de a „telefon- és adatforgalmi nyilvántartások” fogalma nem szerepel benne. Egyértelmű, hogy e fogalom pontos jelentése meghatározza, hogy milyen hatást tesz a vizsgálati hatáskör az érintett személyek magánéletének és személyes adatainak védelmére. Az európai adatvédelmi biztos a „forgalmi adatok” 2002/58/EK irányelvben szereplő fogalommeghatározásában már meglévő terminológia használatát javasolja. |
| --- | --- |

29.

A javasolt rendeletben nem szerepel a „telefon- és adatforgalmi nyilvántartások” fogalmának meghatározása. A 2002/58/EK irányelv (az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) „forgalmi adatokat” említ, de a „telefon- és adatforgalmi nyilvántartások” fogalma nem szerepel benne. Egyértelmű, hogy e fogalom pontos jelentése meghatározza, hogy milyen hatást tesz a vizsgálati hatáskör az érintett személyek magánéletének és személyes adatainak védelmére. Az európai adatvédelmi biztos a „forgalmi adatok” 2002/58/EK irányelvben szereplő fogalommeghatározásában már meglévő terminológia használatát javasolja.

| 30. | A 17. cikk (2) bekezdésének f) pontja „távközlési szolgáltató (...) meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartását” említi. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv azt az elvet rögzíti, hogy a forgalmi adatokat törölni kell, ha az adatgyűjtés céljához már nem szükségesek. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján azonban a tagállamok bűnüldözési célok érdekében eltérhetnek ettől a kötelezettségtől. Az adatmegőrzési irányelv – a „súlyos” bűncselekmények kivizsgálása, felderítése és üldözése érdekében történő adatmegőrzés tekintetében – össze kívánja hangolni az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 15. cikkének (1) bekezdése szerinti tagállami kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

30.

A 17. cikk (2) bekezdésének f) pontja „távközlési szolgáltató (...) meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartását” említi. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv azt az elvet rögzíti, hogy a forgalmi adatokat törölni kell, ha az adatgyűjtés céljához már nem szükségesek. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján azonban a tagállamok bűnüldözési célok érdekében eltérhetnek ettől a kötelezettségtől. Az adatmegőrzési irányelv – a „súlyos” bűncselekmények kivizsgálása, felderítése és üldözése érdekében történő adatmegőrzés tekintetében – össze kívánja hangolni az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 15. cikkének (1) bekezdése szerinti tagállami kezdeményezéseket.

| 31. | A kérdés az, hogy a 17. cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett telefon- és adatforgalmi nyilvántartások azokra az adatokra vonatkoznak-e, amelyek az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv által szabályozott forgalmi és helymeghatározó adatok tárolása révén állnak rendelkezésre, vagy az adatmegőrzési irányelv által előírt kiegészítő adatokra értendők. Az utóbbi lehetőség súlyos aggodalmakat vetne fel, mivel az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt eltéréseket (bűncselekmények megelőzése, felderítése, kivizsgálása és üldözése) arra használnák fel, hogy szélesítsék azon célok körét, amelyek érdekében az adatmegőrzési irányelv szerint adatok megőrzésére kerülhet sor („súlyos” bűncselekmény kivizsgálása, felderítése és üldözése). Másként kifejezve, az adatmegőrzési irányelv alapján megőrzött adatokat ilyen módon az irányelvben nem előirányzott célokra is felhasználnák. Ezzel európai szinten még szélesebbre nyitnák a „jogi kiskaput”, ami a jelenleg hatályos adatmegőrzési irányelv egyik legnagyobb hibája (13). |
| --- | --- |

31.

A kérdés az, hogy a 17. cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett telefon- és adatforgalmi nyilvántartások azokra az adatokra vonatkoznak-e, amelyek az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv által szabályozott forgalmi és helymeghatározó adatok tárolása révén állnak rendelkezésre, vagy az adatmegőrzési irányelv által előírt kiegészítő adatokra értendők. Az utóbbi lehetőség súlyos aggodalmakat vetne fel, mivel az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt eltéréseket (bűncselekmények megelőzése, felderítése, kivizsgálása és üldözése) arra használnák fel, hogy szélesítsék azon célok körét, amelyek érdekében az adatmegőrzési irányelv szerint adatok megőrzésére kerülhet sor („súlyos” bűncselekmény kivizsgálása, felderítése és üldözése). Másként kifejezve, az adatmegőrzési irányelv alapján megőrzött adatokat ilyen módon az irányelvben nem előirányzott célokra is felhasználnák. Ezzel európai szinten még szélesebbre nyitnák a „jogi kiskaput”, ami a jelenleg hatályos adatmegőrzési irányelv egyik legnagyobb hibája (13).

| 32. | Az európai adatvédelmi biztos ezért nyomatékosan ajánlja, hogy határozzák meg a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások azon kategóriáit, amelyeket az illetékes hatóságok bekérhetnek. Ezeknek az adatoknak helyesnek és lényegesnek kell lenniük, és nem haladhatják meg a hozzáférés és a feldolgozás célját. Ezenkívül az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a 17. cikk (2) bekezdésének f) pontjában szereplő adatok körét a 2002/58/EK irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) keretében a távközlési szolgáltatók által általában feldolgozott („őrzött”) adatokra korlátozzák. Ebből a körből elvben ki vannak zárva az adatmegőrzési irányelv céljaira megőrzött adatok, amennyiben az ezekhez való hozzáférés nem „súlyos” bűncselekmény kivizsgálása, felderítése vagy üldözése céljából történik (14). |
| --- | --- |

32.

Az európai adatvédelmi biztos ezért nyomatékosan ajánlja, hogy határozzák meg a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások azon kategóriáit, amelyeket az illetékes hatóságok bekérhetnek. Ezeknek az adatoknak helyesnek és lényegesnek kell lenniük, és nem haladhatják meg a hozzáférés és a feldolgozás célját. Ezenkívül az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a 17. cikk (2) bekezdésének f) pontjában szereplő adatok körét a 2002/58/EK irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) keretében a távközlési szolgáltatók által általában feldolgozott („őrzött”) adatokra korlátozzák. Ebből a körből elvben ki vannak zárva az adatmegőrzési irányelv céljaira megőrzött adatok, amennyiben az ezekhez való hozzáférés nem „súlyos” bűncselekmény kivizsgálása, felderítése vagy üldözése céljából történik (14).

| 33. | A 17. cikk (2) bekezdésének f) pontja „befektetési vállalkozás meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartásához” való hozzáférésről rendelkezik. A szövegben meg kellene határozni, hogy a rendelkezés mely nyilvántartás-kategóriákra és pontosan milyen vállalkozásokra utal. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a nyilvántartásoknak meg kellene egyezniük a pénzügyi eszközök piacairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatban („MiFID-javaslat”) említett nyilvántartásokkal. Kiemeli, hogy már tett észrevételeket a javaslattal kapcsolatban, amelyek keretében e fogalmak pontosítását is javasolta (15). Ezenkívül, amennyiben a telefon- és forgalmi adatok a MiFID-tervezet 16. cikkének (7) bekezdésében említett telefonbeszélgetésekre és elektronikus kommunikációra is vonatkoznak, az európai adatvédelmi biztos ajánlotta a szóban forgó kommunikációk rögzítése céljának, valamint annak meghatározását, hogy milyen típusú kommunikációt és a kommunikációk milyen adatkategóriáit kell rögzíteni (16). |
| --- | --- |

33.

A 17. cikk (2) bekezdésének f) pontja „befektetési vállalkozás meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartásához” való hozzáférésről rendelkezik. A szövegben meg kellene határozni, hogy a rendelkezés mely nyilvántartás-kategóriákra és pontosan milyen vállalkozásokra utal. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a nyilvántartásoknak meg kellene egyezniük a pénzügyi eszközök piacairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatban („MiFID-javaslat”) említett nyilvántartásokkal. Kiemeli, hogy már tett észrevételeket a javaslattal kapcsolatban, amelyek keretében e fogalmak pontosítását is javasolta (15). Ezenkívül, amennyiben a telefon- és forgalmi adatok a MiFID-tervezet 16. cikkének (7) bekezdésében említett telefonbeszélgetésekre és elektronikus kommunikációra is vonatkoznak, az európai adatvédelmi biztos ajánlotta a szóban forgó kommunikációk rögzítése céljának, valamint annak meghatározását, hogy milyen típusú kommunikációt és a kommunikációk milyen adatkategóriáit kell rögzíteni (16).

| 34. | Végül az európai adatvédelmi biztos örömmel nyugtázza, hogy a szöveg a nyilvántartásokhoz való hozzáférés feltételeként előírja a javasolt rendelet vagy a javasolt irányelv megszegésének alapos gyanúját, és kifejezetten kizárja az illetékes hatóságok hozzáférését a kommunikáció tartalmához. |
| --- | --- |

34.

Végül az európai adatvédelmi biztos örömmel nyugtázza, hogy a szöveg a nyilvántartásokhoz való hozzáférés feltételeként előírja a javasolt rendelet vagy a javasolt irányelv megszegésének alapos gyanúját, és kifejezetten kizárja az illetékes hatóságok hozzáférését a kommunikáció tartalmához.

2.4   A gyanús ügyletek felderítésére és bejelentésére szolgáló rendszerek

| 35. | A javasolt rendelet 11. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a kereskedési helyszín üzemeltetője köteles hatékony intézkedéseket és eljárásokat bevezetni és fenntartani a piaci visszaélés megelőzése és felderítése céljából. Ezenfelül a (2) bekezdés szerint a foglalkozásszerűen ügyleteket kötő vagy teljesítő személy rendszert működtet az olyan megbízások és ügyletek felderítése és bejelentése céljából, amelyek bennfentes kereskedelemnek, piaci manipulációnak, vagy a piaci manipuláció vagy bennfentes kereskedelem kísérletének minősülhetnek. Gyanú esetén haladéktalanul értesítik az illetékes hatóságot. A Bizottság elfogadja azokat a szabályozástechnikai standardokat, amelyekben meghatározza az első bekezdésben említett megfelelő szabályokat és eljárásokat, valamint a második bekezdésben említett rendszereket és értesítési sablonokat (a 11. cikk (3) bekezdésének utolsó mondata). |
| --- | --- |

35.

A javasolt rendelet 11. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a kereskedési helyszín üzemeltetője köteles hatékony intézkedéseket és eljárásokat bevezetni és fenntartani a piaci visszaélés megelőzése és felderítése céljából. Ezenfelül a (2) bekezdés szerint a foglalkozásszerűen ügyleteket kötő vagy teljesítő személy rendszert működtet az olyan megbízások és ügyletek felderítése és bejelentése céljából, amelyek bennfentes kereskedelemnek, piaci manipulációnak, vagy a piaci manipuláció vagy bennfentes kereskedelem kísérletének minősülhetnek. Gyanú esetén haladéktalanul értesítik az illetékes hatóságot. A Bizottság elfogadja azokat a szabályozástechnikai standardokat, amelyekben meghatározza az első bekezdésben említett megfelelő szabályokat és eljárásokat, valamint a második bekezdésben említett rendszereket és értesítési sablonokat (a 11. cikk (3) bekezdésének utolsó mondata).

| 36. | Amennyiben valószínűsíthető, hogy ezek a rendszerek személyes adatokat is érintenek (pl. a bennfentesek jegyzékében szereplő személyek ügyleteinek nyomon követése), az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy a szóban forgó standardokat a „beépített adatvédelem” elve szerint kell kidolgozni, ami az adatvédelemnek és a magánélet védelmének beépítése a személyes adatok feldolgozásával járó új termékekbe, szolgáltatásokba és eljárásokba már azok kialakításától kezdve (17). Ezenkívül az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a szöveg tartalmazzon egy arra vonatkozó hivatkozást, hogy egyeztetni kell az európai adatvédelmi biztossal, amennyiben e szabályozástechnikai standardok személyes adatok feldolgozását érintik. |
| --- | --- |

36.

Amennyiben valószínűsíthető, hogy ezek a rendszerek személyes adatokat is érintenek (pl. a bennfentesek jegyzékében szereplő személyek ügyleteinek nyomon követése), az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy a szóban forgó standardokat a „beépített adatvédelem” elve szerint kell kidolgozni, ami az adatvédelemnek és a magánélet védelmének beépítése a személyes adatok feldolgozásával járó új termékekbe, szolgáltatásokba és eljárásokba már azok kialakításától kezdve (17). Ezenkívül az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a szöveg tartalmazzon egy arra vonatkozó hivatkozást, hogy egyeztetni kell az európai adatvédelmi biztossal, amennyiben e szabályozástechnikai standardok személyes adatok feldolgozását érintik.

2.5   Információcsere harmadik országokkal

| 37. | Az európai adatvédelmi biztos nyugtázza a 95/46/EK irányelvre, különösen annak 25. vagy 26. cikkére tett hivatkozást, valamint a javasolt rendelet 23. cikkében említett, személyes adatok harmadik országokba történő továbbításával kapcsolatos egyedi biztosítékokat. Konkrétan az adattovábbításokkal kapcsolatos kockázatokra tekintettel az eseti értékelés, az adattovábbítás szükségességének biztosítása, az illetékes hatóság kifejezett előzetes engedélyének előírása harmadik országba, illetve harmadik ország által történő adattovábbításhoz, valamint a személyes adatokat átvevő harmadik országban a személyes adatok megfelelő védelmének megléte megfelelő biztosítékoknak tekinthetők. |
| --- | --- |

37.

Az európai adatvédelmi biztos nyugtázza a 95/46/EK irányelvre, különösen annak 25. vagy 26. cikkére tett hivatkozást, valamint a javasolt rendelet 23. cikkében említett, személyes adatok harmadik országokba történő továbbításával kapcsolatos egyedi biztosítékokat. Konkrétan az adattovábbításokkal kapcsolatos kockázatokra tekintettel az eseti értékelés, az adattovábbítás szükségességének biztosítása, az illetékes hatóság kifejezett előzetes engedélyének előírása harmadik országba, illetve harmadik ország által történő adattovábbításhoz, valamint a személyes adatokat átvevő harmadik országban a személyes adatok megfelelő védelmének megléte megfelelő biztosítékoknak tekinthetők.

2.6   A szankciók közzététele

2.6.1   A szankciók kötelező közzététele

| 38. | A javasolt rendelet 26. cikkének (3) bekezdése annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy az illetékes hatóságok a javasolt rendelet megsértéséért alkalmazott minden közigazgatási intézkedést vagy szankciót indokolatlan késedelem nélkül tegyenek közzé, ezen belül legalább a jogsértés típusára és jellegére és a felelős személyek azonosságára vonatkozó információkat, kivéve ha az ilyen közzététel súlyosan veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását. |
| --- | --- |

38.

A javasolt rendelet 26. cikkének (3) bekezdése annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy az illetékes hatóságok a javasolt rendelet megsértéséért alkalmazott minden közigazgatási intézkedést vagy szankciót indokolatlan késedelem nélkül tegyenek közzé, ezen belül legalább a jogsértés típusára és jellegére és a felelős személyek azonosságára vonatkozó információkat, kivéve ha az ilyen közzététel súlyosan veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását.

| 39. | A szankciók közzététele fokozott visszatartó erővel bírna, mivel a tényleges és potenciális bűnelkövetők a hírnevüket érő jelentős károk elkerülése érdekében tartózkodnának a bűncselekmények elkövetésétől. Ezenfelül növelné az átláthatóságot, mivel a piaci szereplők tudomására hoznák, hogy egy bizonyos személy jogsértést követett el. Ez a kötelezettség csak akkor enyhébb, ha a közzététel aránytalan kárt okozna az érintett feleknek, amely esetben az illetékes hatóságok anonim módon teszik közzé a szankciókat. |
| --- | --- |

39.

A szankciók közzététele fokozott visszatartó erővel bírna, mivel a tényleges és potenciális bűnelkövetők a hírnevüket érő jelentős károk elkerülése érdekében tartózkodnának a bűncselekmények elkövetésétől. Ezenfelül növelné az átláthatóságot, mivel a piaci szereplők tudomására hoznák, hogy egy bizonyos személy jogsértést követett el. Ez a kötelezettség csak akkor enyhébb, ha a közzététel aránytalan kárt okozna az érintett feleknek, amely esetben az illetékes hatóságok anonim módon teszik közzé a szankciókat.

| 40. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a (35) preambulumbekezdés a szankciók elfogadása és közzététele tekintetében hivatkozik az Alapjogi Chartára, és különösen a személyes adatok védelméhez való jogra. Nincs azonban meggyőződve arról, hogy a szankciók kötelező közzététele a jelenlegi szövegezés szerint megfelel a Bíróság Schecke-ítéletében (18) egyértelművé tett adatvédelmi jogi követelményeknek. Álláspontja szerint az intézkedés célja, szükségessége és arányossága nincs megfelelően meghatározva, és mindenképpen megfelelő biztosítékokat kell beépíteni a magánszemélyek jogaival kapcsolatos veszélyekkel szemben. |
| --- | --- |

40.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a (35) preambulumbekezdés a szankciók elfogadása és közzététele tekintetében hivatkozik az Alapjogi Chartára, és különösen a személyes adatok védelméhez való jogra. Nincs azonban meggyőződve arról, hogy a szankciók kötelező közzététele a jelenlegi szövegezés szerint megfelel a Bíróság Schecke-ítéletében (18) egyértelművé tett adatvédelmi jogi követelményeknek. Álláspontja szerint az intézkedés célja, szükségessége és arányossága nincs megfelelően meghatározva, és mindenképpen megfelelő biztosítékokat kell beépíteni a magánszemélyek jogaival kapcsolatos veszélyekkel szemben.

2.6.2   A közzététel szükségessége és arányossága

| 41. | A Schecke-ügyben hozott ítéletében a Bíróság megsemmisítette egy tanácsi rendelet és egy bizottsági rendelet azon rendelkezéseit, amelyek kötelezővé tették a mezőgazdasági alapok kedvezményezettjeire vonatkozó adatok – köztük a kedvezményezettek azonosító adatai és a kapott összegek – közzétételét. A Bíróság megállapította, hogy a szóban forgó közzététel az Európai Unió Alapjogi Chartája (a „Charta”) 8. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó személyesadat-kezelésnek minősül, ezért sérti a Charta 7. és 8. cikkében elismert jogokat. |
| --- | --- |

41.

A Schecke-ügyben hozott ítéletében a Bíróság megsemmisítette egy tanácsi rendelet és egy bizottsági rendelet azon rendelkezéseit, amelyek kötelezővé tették a mezőgazdasági alapok kedvezményezettjeire vonatkozó adatok – köztük a kedvezményezettek azonosító adatai és a kapott összegek – közzétételét. A Bíróság megállapította, hogy a szóban forgó közzététel az Európai Unió Alapjogi Chartája (a „Charta”) 8. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó személyesadat-kezelésnek minősül, ezért sérti a Charta 7. és 8. cikkében elismert jogokat.

| 42. | Miután elemezte, hogy „a személyes adatok védelme alóli kivételeknek és a védelem korlátozásainak a feltétlenül szükséges mérték határain belül kell maradniuk”, a Bíróság a közzététel céljának és arányosságának elemzését is elvégezte. Megállapította, hogy semmi nem utal arra, hogy a szóban forgó jogszabályok elfogadása során a Tanács és a Bizottság figyelembe vette az információk közzétételének olyan módozatait, amelyek megfelelnek e közzététel céljának, és egyben kevésbé sértik az érintett kedvezményezettek jogait. |
| --- | --- |

42.

Miután elemezte, hogy „a személyes adatok védelme alóli kivételeknek és a védelem korlátozásainak a feltétlenül szükséges mérték határain belül kell maradniuk”, a Bíróság a közzététel céljának és arányosságának elemzését is elvégezte. Megállapította, hogy semmi nem utal arra, hogy a szóban forgó jogszabályok elfogadása során a Tanács és a Bizottság figyelembe vette az információk közzétételének olyan módozatait, amelyek megfelelnek e közzététel céljának, és egyben kevésbé sértik az érintett kedvezményezettek jogait.

| 43. | Úgy tűnik, a javasolt rendelet 26. cikkének (3) bekezdését ugyanazok a hiányosságok befolyásolták, mint amelyeket a Bíróság a Schecke-ítéletben kiemelt. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy amikor egy személyes adatok közzétételét előíró rendelkezés adatvédelmi követelményeknek való megfelelését elemzik, rendkívül fontos, hogy a tervezett közzététel egyértelmű és jól meghatározott célt szolgáljon. Csak az egyértelmű és jól meghatározott cél esetén mérhető fel, hogy az érintett személyes adatok közzététele ténylegesen szükséges és arányos-e. (19) |
| --- | --- |

43.

Úgy tűnik, a javasolt rendelet 26. cikkének (3) bekezdését ugyanazok a hiányosságok befolyásolták, mint amelyeket a Bíróság a Schecke-ítéletben kiemelt. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy amikor egy személyes adatok közzétételét előíró rendelkezés adatvédelmi követelményeknek való megfelelését elemzik, rendkívül fontos, hogy a tervezett közzététel egyértelmű és jól meghatározott célt szolgáljon. Csak az egyértelmű és jól meghatározott cél esetén mérhető fel, hogy az érintett személyes adatok közzététele ténylegesen szükséges és arányos-e. (19)

| 44. | A javaslat és az azt kísérő okmányok (azaz a hatásvizsgálatról szóló jelentés) elolvasása után az európai adatvédelmi biztosnak az a benyomása, hogy ezen intézkedés célja, és ennélfogva annak szükségessége nem egyértelműen megalapozott. A javaslat preambuluma nem szól ezekről a kérdésekről, a hatásvizsgálat pedig csak általános pozitív hatásokat említ (visszatartó hatás a piaci visszaéléssel kapcsolatban, a befektetők védelmének erősítése, a kibocsátók egyenlő kezelése, jobb végrehajtás), és csupán megemlíti, hogy „a szankciók közzététele rendkívül fontos a pénzügyi piacok átláthatóságának fokozása és az irántuk való bizalom fenntartása érdekében”, továbbá „a kiszabott szankciók közzététele hozzájárul a visszatartás mint célkitűzés megvalósításához, és javítja a piac integritását és a befektetői bizalmat” (20). Egy ilyen általános kijelentés nem tűnik elegendőnek a javasolt intézkedés szükségességének alátámasztásához. Ha az általános cél a fokozott visszatartás, úgy tűnik, a Bizottságnak konkrétan meg kellett volna magyaráznia, hogy a súlyosabb pénzbüntetések (vagy a megnevezésnek és megszégyenítésnek nem minősülő más szankciók) miért nem lettek volna elegendők. |
| --- | --- |

44.

A javaslat és az azt kísérő okmányok (azaz a hatásvizsgálatról szóló jelentés) elolvasása után az európai adatvédelmi biztosnak az a benyomása, hogy ezen intézkedés célja, és ennélfogva annak szükségessége nem egyértelműen megalapozott. A javaslat preambuluma nem szól ezekről a kérdésekről, a hatásvizsgálat pedig csak általános pozitív hatásokat említ (visszatartó hatás a piaci visszaéléssel kapcsolatban, a befektetők védelmének erősítése, a kibocsátók egyenlő kezelése, jobb végrehajtás), és csupán megemlíti, hogy „a szankciók közzététele rendkívül fontos a pénzügyi piacok átláthatóságának fokozása és az irántuk való bizalom fenntartása érdekében”, továbbá „a kiszabott szankciók közzététele hozzájárul a visszatartás mint célkitűzés megvalósításához, és javítja a piac integritását és a befektetői bizalmat” (20). Egy ilyen általános kijelentés nem tűnik elegendőnek a javasolt intézkedés szükségességének alátámasztásához. Ha az általános cél a fokozott visszatartás, úgy tűnik, a Bizottságnak konkrétan meg kellett volna magyaráznia, hogy a súlyosabb pénzbüntetések (vagy a megnevezésnek és megszégyenítésnek nem minősülő más szankciók) miért nem lettek volna elegendők.

| 45. | Ezenfelül a hatásvizsgálatról szóló jelentés a jelek szerint nem veszi figyelembe a kevésbé beavatkozó jellegű módszereket, amilyen pl. az esetenként eldöntendő közzététel. Különösen az utóbbi opció tűnik első látásra arányosabb megoldásnak, különösen ha figyelembe vesszük, hogy a közzététel – ahogyan a 26. cikk (1) bekezdésének d) pontja is elismeri – szankció, amelyet ezért esetenként kell vizsgálni, figyelemmel az adott körülményekre, mint pl. a jogsértés súlyossága, a személyes felelősség mértéke, a visszaesés, a harmadik felek vesztesége stb (21). |
| --- | --- |

45.

Ezenfelül a hatásvizsgálatról szóló jelentés a jelek szerint nem veszi figyelembe a kevésbé beavatkozó jellegű módszereket, amilyen pl. az esetenként eldöntendő közzététel. Különösen az utóbbi opció tűnik első látásra arányosabb megoldásnak, különösen ha figyelembe vesszük, hogy a közzététel – ahogyan a 26. cikk (1) bekezdésének d) pontja is elismeri – szankció, amelyet ezért esetenként kell vizsgálni, figyelemmel az adott körülményekre, mint pl. a jogsértés súlyossága, a személyes felelősség mértéke, a visszaesés, a harmadik felek vesztesége stb (21).

| 46. | A hatásvizsgálatról szóló jelentés nem ad magyarázatot arra, hogy az eseti alapon alkalmazott közzététel miért nem elegendő. Csak arra utal, hogy a kirótt szankciók közzététele „hozzájárul a választási és mérlegelési lehetőségek megszüntetése célkitűzésének teljesüléséhez, mivel – amennyiben lehetséges – megszünteti a tagállamok jelenlegi mérlegelési jogkörét, amely alapján úgy dönthetnek, hogy nem írják elő az ilyesfajta közzétételt” (22). Az európai adatvédelmi biztos álláspontja szerint az ügynek a konkrét körülmények figyelembevételével történő vizsgálata arányosabb, ezért a minden esetben kötelező közzététellel szemben ez a megfelelőbb opció. A mérlegelési jogkör lehetővé tenné például az illetékes hatóság számára, hogy kevésbé súlyos jogsértés esetén, ha a jogsértés nem okozott jelentősebb kárt, ha az adott fél együttműködő hozzáállást tanúsít stb., eltekintsen a közzétételtől. A hatásvizsgálat keretében lefolytatott vizsgálat tehát nem oszlatja el az intézkedés szükségességével és arányosságával kapcsolatos kétségeket. |
| --- | --- |

46.

A hatásvizsgálatról szóló jelentés nem ad magyarázatot arra, hogy az eseti alapon alkalmazott közzététel miért nem elegendő. Csak arra utal, hogy a kirótt szankciók közzététele „hozzájárul a választási és mérlegelési lehetőségek megszüntetése célkitűzésének teljesüléséhez, mivel – amennyiben lehetséges – megszünteti a tagállamok jelenlegi mérlegelési jogkörét, amely alapján úgy dönthetnek, hogy nem írják elő az ilyesfajta közzétételt” (22). Az európai adatvédelmi biztos álláspontja szerint az ügynek a konkrét körülmények figyelembevételével történő vizsgálata arányosabb, ezért a minden esetben kötelező közzététellel szemben ez a megfelelőbb opció. A mérlegelési jogkör lehetővé tenné például az illetékes hatóság számára, hogy kevésbé súlyos jogsértés esetén, ha a jogsértés nem okozott jelentősebb kárt, ha az adott fél együttműködő hozzáállást tanúsít stb., eltekintsen a közzétételtől. A hatásvizsgálat keretében lefolytatott vizsgálat tehát nem oszlatja el az intézkedés szükségességével és arányosságával kapcsolatos kétségeket.

2.6.3   A megfelelő biztosítékok szükségessége

| 47. | A javasolt rendeletnek megfelelő biztosítékokról kellett volna rendelkeznie a különböző érdekek közötti méltányos egyensúly megteremtése érdekében. Először is biztosítékok szükségesek a vádlott azon jogával kapcsolatban, hogy egy határozatot bíróság előtt megtámadhasson, valamint az ártatlanság vélelme biztosított legyen a számára. Ezzel kapcsolatban a 26. cikk (3) bekezdésébe konkrét rendelkezést kellett volna beépíteni, amely megfelelő intézkedések megtételére kötelezi az illetékes hatóságokat egyrészt olyan esetekben, amikor a határozat megfellebbezhető, másrészt amikor a határozatot végül a bíróság megsemmisíti (23). |
| --- | --- |

47.

A javasolt rendeletnek megfelelő biztosítékokról kellett volna rendelkeznie a különböző érdekek közötti méltányos egyensúly megteremtése érdekében. Először is biztosítékok szükségesek a vádlott azon jogával kapcsolatban, hogy egy határozatot bíróság előtt megtámadhasson, valamint az ártatlanság vélelme biztosított legyen a számára. Ezzel kapcsolatban a 26. cikk (3) bekezdésébe konkrét rendelkezést kellett volna beépíteni, amely megfelelő intézkedések megtételére kötelezi az illetékes hatóságokat egyrészt olyan esetekben, amikor a határozat megfellebbezhető, másrészt amikor a határozatot végül a bíróság megsemmisíti (23).

| 48. | Másodszor a javasolt rendeletnek biztosítania kellene, hogy az érintettek jogait proaktív módon tiszteletben tartsák. Az európai adatvédelmi biztos méltányolja, hogy a javaslat végleges változata olyan rendelkezést tartalmaz, ami lehetőséget nyújt a közzététel kizárására olyan esetekben, amikor az aránytalan kárt okozna. A proaktív megközelítés azonban azzal járna, hogy az érintetteket előre tájékoztatják a velük szemben szankciót megállapító határozat közzétételéről és arról, hogy lényeges jogos érdek alapján megilleti őket a 95/46/EK irányelv 14. cikke szerinti tiltakozási jog (24). |
| --- | --- |

48.

Másodszor a javasolt rendeletnek biztosítania kellene, hogy az érintettek jogait proaktív módon tiszteletben tartsák. Az európai adatvédelmi biztos méltányolja, hogy a javaslat végleges változata olyan rendelkezést tartalmaz, ami lehetőséget nyújt a közzététel kizárására olyan esetekben, amikor az aránytalan kárt okozna. A proaktív megközelítés azonban azzal járna, hogy az érintetteket előre tájékoztatják a velük szemben szankciót megállapító határozat közzétételéről és arról, hogy lényeges jogos érdek alapján megilleti őket a 95/46/EK irányelv 14. cikke szerinti tiltakozási jog (24).

| 49. | Harmadszor, bár a javasolt rendelet nem határozza meg, hogy milyen médiumban kell az információt közzétenni, a gyakorlatban feltételezhető, hogy a legtöbb tagállamban a közzététel az interneten történne. Az internetes közzététel speciális kérdéseket és kockázatokat vet fel különösen azzal kapcsolatban, hogy biztosítani kell, hogy az információt a szükségesnél hosszabb ideig ne őrizzék meg online, és az adatokat ne lehessen manipulálni vagy megváltoztatni. A külső keresőmotorok használata szintén azzal a veszéllyel jár, hogy az információ kiragadható annak összefüggéséből, és nehezen ellenőrizhető csatornákon keresztül továbbítható az interneten és azon kívül (25). |
| --- | --- |

49.

Harmadszor, bár a javasolt rendelet nem határozza meg, hogy milyen médiumban kell az információt közzétenni, a gyakorlatban feltételezhető, hogy a legtöbb tagállamban a közzététel az interneten történne. Az internetes közzététel speciális kérdéseket és kockázatokat vet fel különösen azzal kapcsolatban, hogy biztosítani kell, hogy az információt a szükségesnél hosszabb ideig ne őrizzék meg online, és az adatokat ne lehessen manipulálni vagy megváltoztatni. A külső keresőmotorok használata szintén azzal a veszéllyel jár, hogy az információ kiragadható annak összefüggéséből, és nehezen ellenőrizhető csatornákon keresztül továbbítható az interneten és azon kívül (25).

| 50. | A fentiekre tekintettel kötelezni kell a tagállamokat annak biztosítására, hogy az érintettek személyes adatait kizárólag ésszerű ideig őrizzék meg online, és azt követően következetesen töröljék azokat (26). Ezenkívül a tagállamokat megfelelő biztonsági intézkedések és garanciák biztosítására is kötelezni kellene, különösen a külső keresőmotorok használatával összefüggő kockázatok elleni védelem érdekében (27). |
| --- | --- |

50.

A fentiekre tekintettel kötelezni kell a tagállamokat annak biztosítására, hogy az érintettek személyes adatait kizárólag ésszerű ideig őrizzék meg online, és azt követően következetesen töröljék azokat (26). Ezenkívül a tagállamokat megfelelő biztonsági intézkedések és garanciák biztosítására is kötelezni kellene, különösen a külső keresőmotorok használatával összefüggő kockázatok elleni védelem érdekében (27).

2.6.4   Következtetés

| 51. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a szankciók kötelező közzétételére vonatkozó rendelkezés – a jelenlegi formájában – nem áll összhangban a magánélet védelméhez és az adatvédelemhez való alapvető jogokkal. A jogalkotónak gondosan meg kell vizsgálnia a javasolt rendszer szükségességét és ellenőriznie kell, hogy a közzétételi kötelezettség nem terjed-e túl a kívánt közérdekű cél eléréséhez szükséges mértéken, és nincsenek-e kevésbé korlátozó eszközök e cél elérésére. Ezen arányossági vizsgálat eredményére is figyelemmel a közzétételi kötelezettséget minden esetben megfelelő garanciákkal kell alátámasztani, amelyek biztosítják az ártatlanság vélelme, az érintett személyek tiltakozáshoz való jogának tiszteletben tartását, az adatok biztonságát és pontosságát, valamint azok megfelelő idő elteltével történő törlését. |
| --- | --- |

51.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a szankciók kötelező közzétételére vonatkozó rendelkezés – a jelenlegi formájában – nem áll összhangban a magánélet védelméhez és az adatvédelemhez való alapvető jogokkal. A jogalkotónak gondosan meg kell vizsgálnia a javasolt rendszer szükségességét és ellenőriznie kell, hogy a közzétételi kötelezettség nem terjed-e túl a kívánt közérdekű cél eléréséhez szükséges mértéken, és nincsenek-e kevésbé korlátozó eszközök e cél elérésére. Ezen arányossági vizsgálat eredményére is figyelemmel a közzétételi kötelezettséget minden esetben megfelelő garanciákkal kell alátámasztani, amelyek biztosítják az ártatlanság vélelme, az érintett személyek tiltakozáshoz való jogának tiszteletben tartását, az adatok biztonságát és pontosságát, valamint azok megfelelő idő elteltével történő törlését.

2.7   A jogsértések bejelentése

| 52. | A javasolt rendelet 29. cikke a jogsértések bejelentésével kapcsolatban hatékony mechanizmusok bevezetésére kötelezi a tagállamokat; ezek „belső visszaélés-jelentési rendszerek” néven is ismertek. Bár ezek a rendszerek a rendelkezések betartatásának hatékony eszközei lehetnek, adatvédelmi szempontból súlyos kérdéseket vetnek fel (28). |
| --- | --- |

52.

A javasolt rendelet 29. cikke a jogsértések bejelentésével kapcsolatban hatékony mechanizmusok bevezetésére kötelezi a tagállamokat; ezek „belső visszaélés-jelentési rendszerek” néven is ismertek. Bár ezek a rendszerek a rendelkezések betartatásának hatékony eszközei lehetnek, adatvédelmi szempontból súlyos kérdéseket vetnek fel (28).

| 53. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javasolt rendelet egyedi, nemzeti szinten továbbfejlesztendő biztosítékokat tartalmaz a jogsértések gyanúját bejelentő személyek védelmével és általánosabb értelemben a személyes adatok védelmével kapcsolatban. Az európai adatvédelmi biztos tudatában van annak, hogy a javasolt rendelet csak a tagállamok által megvalósítandó rendszer főbb elemeit határozza meg. Mindazonáltal az alábbi pontokra is fel kívánja hívni a figyelmet. |
| --- | --- |

53.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javasolt rendelet egyedi, nemzeti szinten továbbfejlesztendő biztosítékokat tartalmaz a jogsértések gyanúját bejelentő személyek védelmével és általánosabb értelemben a személyes adatok védelmével kapcsolatban. Az európai adatvédelmi biztos tudatában van annak, hogy a javasolt rendelet csak a tagállamok által megvalósítandó rendszer főbb elemeit határozza meg. Mindazonáltal az alábbi pontokra is fel kívánja hívni a figyelmet.

| 54. | Más véleményeihez hasonlóan (29) az európai adatvédelmi biztos jelen esetben is kiemeli, hogy konkrétan utalni kell a közérdekű bejelentők és az informátorok személyazonossága bizalmas kezelésének tiszteletben tartására. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a közérdekű bejelentők helyzete igen kényes. Az ilyen információkkal szolgálók számára biztosítani kell személyazonosságuk bizalmas kezelését, különösen azon személyekkel szemben, akikkel kapcsolatban feltételezett szabálytalanságról tettek jelentést (30). A közérdekű bejelentők személyazonosságának bizalmas kezelését az eljárás minden szakaszában biztosítani kell, amennyiben ez nem ellentétes a bírósági eljárásokat szabályozó nemzeti előírásokkal. Különösen akkor lehet szükség a személyazonosság felfedésére, ha arra a további vizsgálathoz vagy a vizsgálat eredményeképpen indított további bírósági eljáráshoz van szükség (beleértve azt az esetet is, amikor megállapították, hogy szándékosan rosszhiszeműen tettek hamis nyilatkozatot az adott személyről) (31). A fentiekre figyelemmel az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a 29. cikk (1) bekezdésének b) pontját a következő rendelkezéssel egészítsék ki: „e személyek személyazonosságát az eljárás minden szakaszában biztosítani kell, kivéve ha a személyazonosság felfedését nemzeti jogszabály – további vizsgálattal vagy bírósági eljárással összefüggésben – kötelezővé teszi”. |
| --- | --- |

54.

Más véleményeihez hasonlóan (29) az európai adatvédelmi biztos jelen esetben is kiemeli, hogy konkrétan utalni kell a közérdekű bejelentők és az informátorok személyazonossága bizalmas kezelésének tiszteletben tartására. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a közérdekű bejelentők helyzete igen kényes. Az ilyen információkkal szolgálók számára biztosítani kell személyazonosságuk bizalmas kezelését, különösen azon személyekkel szemben, akikkel kapcsolatban feltételezett szabálytalanságról tettek jelentést (30). A közérdekű bejelentők személyazonosságának bizalmas kezelését az eljárás minden szakaszában biztosítani kell, amennyiben ez nem ellentétes a bírósági eljárásokat szabályozó nemzeti előírásokkal. Különösen akkor lehet szükség a személyazonosság felfedésére, ha arra a további vizsgálathoz vagy a vizsgálat eredményeképpen indított további bírósági eljáráshoz van szükség (beleértve azt az esetet is, amikor megállapították, hogy szándékosan rosszhiszeműen tettek hamis nyilatkozatot az adott személyről) (31). A fentiekre figyelemmel az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a 29. cikk (1) bekezdésének b) pontját a következő rendelkezéssel egészítsék ki: „e személyek személyazonosságát az eljárás minden szakaszában biztosítani kell, kivéve ha a személyazonosság felfedését nemzeti jogszabály – további vizsgálattal vagy bírósági eljárással összefüggésben – kötelezővé teszi”.

| 55. | Az európai adatvédelmi biztos örömmel nyugtázza, hogy a 29. cikk (1) bekezdésének c) pontja mind a jogsértést bejelentő személy, mind pedig a bejelentett személy személyes adatai védelmének biztosítását előírja a tagállamok számára – a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveknek megfelelően. Javasolja mindazonáltal a „meghatározott elveknek” kifejezés törlését a szövegből, hogy az irányelvre való utalás átfogóbb és kötelezőbb erejű legyen. Az adatvédelmi jogszabályoknak a rendszerek gyakorlati megvalósítása során történő tiszteletben tartásával kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos különösen hangsúlyozni kívánja a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak a visszaélés-jelentésről szóló 2006. évi véleményében tett ajánlásait. A nemzeti rendszerek végrehajtása során az érintett jogalanyoknak szem előtt kell tartaniuk többek között az arányosság tiszteletben tartásának szükségességét azáltal, hogy amennyire lehetséges, korlátozzák a bejelentésre jogosult személyek kategóriáit, a vádolható személyek kategóriáit és a jogsértéseket, amelyekkel e személyek vádolhatók; az azonosítható és bizalmas bejelentések előnyben részesítését a névtelen bejelentésekkel szemben; a közérdekű bejelentők személyazonosságának felfedésére vonatkozó szabályok szükségességét, amennyiben a bejelentő rosszhiszemű nyilatkozatot tett; továbbá szigorú adatmegőrzési határidők betartásának szükségességét. |
| --- | --- |

55.

Az európai adatvédelmi biztos örömmel nyugtázza, hogy a 29. cikk (1) bekezdésének c) pontja mind a jogsértést bejelentő személy, mind pedig a bejelentett személy személyes adatai védelmének biztosítását előírja a tagállamok számára – a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveknek megfelelően. Javasolja mindazonáltal a „meghatározott elveknek” kifejezés törlését a szövegből, hogy az irányelvre való utalás átfogóbb és kötelezőbb erejű legyen. Az adatvédelmi jogszabályoknak a rendszerek gyakorlati megvalósítása során történő tiszteletben tartásával kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos különösen hangsúlyozni kívánja a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak a visszaélés-jelentésről szóló 2006. évi véleményében tett ajánlásait. A nemzeti rendszerek végrehajtása során az érintett jogalanyoknak szem előtt kell tartaniuk többek között az arányosság tiszteletben tartásának szükségességét azáltal, hogy amennyire lehetséges, korlátozzák a bejelentésre jogosult személyek kategóriáit, a vádolható személyek kategóriáit és a jogsértéseket, amelyekkel e személyek vádolhatók; az azonosítható és bizalmas bejelentések előnyben részesítését a névtelen bejelentésekkel szemben; a közérdekű bejelentők személyazonosságának felfedésére vonatkozó szabályok szükségességét, amennyiben a bejelentő rosszhiszemű nyilatkozatot tett; továbbá szigorú adatmegőrzési határidők betartásának szükségességét.

3.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 56. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javasolt rendeletben figyelmet fordítottak az adatvédelemre. |
| --- | --- |

56.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javasolt rendeletben figyelmet fordítottak az adatvédelemre.

| 57. | Az európai adatvédelmi biztos a következő ajánlásokat teszi:






  — | A 13. cikkben meg kell határozni a bennfentesek jegyzékének célját, |
| --- | --- | --- |

57.

Az európai adatvédelmi biztos a következő ajánlásokat teszi:

—

A 13. cikkben meg kell határozni a bennfentesek jegyzékének célját,

| — | A 17. cikk (2) bekezdésének e) pontjában a magánterületre való belépésre vonatkozó hatáskör kapcsán általános követelményként kell szerepeltetni az igazságügyi szerv előzetes engedélyét, |
| --- | --- |

—

A 17. cikk (2) bekezdésének e) pontjában a magánterületre való belépésre vonatkozó hatáskör kapcsán általános követelményként kell szerepeltetni az igazságügyi szerv előzetes engedélyét,

| — | A 17. cikk (2) bekezdésének f) pontjában a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások bekérésére irányuló hatáskörrel kapcsolatban általános követelményként kell szerepeltetni az igazságügyi szerv előzetes engedélyét, valamint a hivatalos határozatot, amelyben meghatározzák a következőket: (i) a jogalap, (ii) a bekérés célja, (iii) milyen információkat kérnek be, (iv) a határidő, amelyen belül az információkat át kell adni, és (v) a címzett joga arra, hogy a határozat felülvizsgálatát kérje a Bíróságtól, |
| --- | --- |

—

A 17. cikk (2) bekezdésének f) pontjában a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások bekérésére irányuló hatáskörrel kapcsolatban általános követelményként kell szerepeltetni az igazságügyi szerv előzetes engedélyét, valamint a hivatalos határozatot, amelyben meghatározzák a következőket: (i) a jogalap, (ii) a bekérés célja, (iii) milyen információkat kérnek be, (iv) a határidő, amelyen belül az információkat át kell adni, és (v) a címzett joga arra, hogy a határozat felülvizsgálatát kérje a Bíróságtól,

| — | Meg kell határozni a távközlési szolgáltató vagy befektetési vállalkozás meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartásainak azon kategóriáit, amelyeket az illetékes hatóságok bekérhetnek, és korlátozni kell a 17. cikk (2) bekezdésének f) pontját a távközlési szolgáltatók által a 2002/58/EK irányelv keretében szokásosan feldolgozott (birtokolt) adatokra, |
| --- | --- |

—

Meg kell határozni a távközlési szolgáltató vagy befektetési vállalkozás meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartásainak azon kategóriáit, amelyeket az illetékes hatóságok bekérhetnek, és korlátozni kell a 17. cikk (2) bekezdésének f) pontját a távközlési szolgáltatók által a 2002/58/EK irányelv keretében szokásosan feldolgozott (birtokolt) adatokra,

| — | A 29. cikk (1) bekezdésének b) pontjához a következő rendelkezést kell csatolni: „e személyek személyazonosságát az eljárás minden szakaszában biztosítani kell, kivéve ha a személyazonosság felfedését nemzeti jogszabály – további vizsgálattal vagy bírósági eljárással összefüggésben – kötelezővé teszi”, |
| --- | --- |

—

A 29. cikk (1) bekezdésének b) pontjához a következő rendelkezést kell csatolni: „e személyek személyazonosságát az eljárás minden szakaszában biztosítani kell, kivéve ha a személyazonosság felfedését nemzeti jogszabály – további vizsgálattal vagy bírósági eljárással összefüggésben – kötelezővé teszi”,

| — | Tekintettel az e véleményben kifejezett kétségekre, meg kell vizsgálni a szankciók kötelező közzétételére javasolt rendszer szükségességét és arányosságát. A szükségesség és arányosság vizsgálatának eredményére is figyelemmel mindenképpen megfelelő garanciákról kell rendelkezni, amelyek biztosítják az ártatlanság vélelmét, az érintett személyek tiltakozáshoz való jogának tiszteletben tartását, az adatok biztonságát és pontosságát, valamint azok megfelelő idő elteltével történő törlését. |
| --- | --- |

—

Tekintettel az e véleményben kifejezett kétségekre, meg kell vizsgálni a szankciók kötelező közzétételére javasolt rendszer szükségességét és arányosságát. A szükségesség és arányosság vizsgálatának eredményére is figyelemmel mindenképpen megfelelő garanciákról kell rendelkezni, amelyek biztosítják az ártatlanság vélelmét, az érintett személyek tiltakozáshoz való jogának tiszteletben tartását, az adatok biztonságát és pontosságát, valamint azok megfelelő idő elteltével történő törlését.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 10-én.

Giovanni BUTTARELLI

az európai adatvédelmi biztos helyettese

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  Az európai adatvédelmi biztos 2012. február 10-i véleményei a banki jogszabályok felülvizsgálatáról, a hitelminősítő intézetekről, a pénzügyi eszközök piacairól (MiFID/MiFIR) és a piaci visszaélésről szóló jogszabálycsomagról.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 28-i 2003/6/EK irányelve a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés), HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

4

(5)  Lásd a javasolt rendelet (33), (35), (39) és (40) preambulumbekezdését.

5

(6)  Lásd a javasolt rendelet 17. cikkének (4) bekezdését, 22., 23. cikkét és 29. cikke (1) bekezdésének c) pontját.

6

(7)  Lásd különösen az EJEB 1993. február 23-i, 10828/84. számú Funcke kontra Franciaország ügyet.

7

Funcke kontra Franciaország

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről, HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

8

(9)  Lásd a 2002/58/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdését (HL L 201., 2002.7.31., 45. o.).

9

(10)  A 2002/58/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az ilyen jellegű korlátozásnak – a 95/46/EK irányelv 13. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint – egy demokratikus társadalomban szükséges, megfelelő és arányos intézkedésnek kell minősülnie a nemzetbiztonság (vagyis az állam biztonsága), a nemzetvédelem és a közbiztonság védelme érdekében, valamint a bűncselekmények, illetve az elektronikus hírközlési rendszer jogosulatlan használata megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és üldözésének a biztosítása érdekében. E célból a tagállamok többek között jogszabályi intézkedéseket fogadhatnak el az adatoknak az e bekezdésben megállapított indokok alapján korlátozott ideig történő visszatartására vonatkozóan.

10

(11)  Lásd pl. a C-92/09. és C-93/09. sz. Volker und Markus Schecke GbR (C-92/09), Hartmut Eifert (C-92/09) kontra Land Hessen egyesített ügyekben hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé) 74. pontját.

11

Volker und Markus Schecke GbR (C-92/09), Hartmut Eifert (C-92/09) kontra Land Hessen

(12)  Lásd még a javasolt rendelet indokolását a 12. oldalon.

12

(13)  Ezzel kapcsolatban lásd az európai adatvédelmi biztos 2011. május 31-i véleményét az adatmegőrzésről szóló 2006/24/EK irányelvre vonatkozó, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott bizottsági értékelő jelentésről (pl. a vélemény 24. pontját).

13

(14)  Az európai adatvédelmi biztos emlékeztetni kíván arra a problémára, hogy a „súlyos bűncselekmény” fogalmának nem létezik európai szintű meghatározása. Az adatvédelmi biztos valóban kiemelte, hogy az adatmegőrzési irányelvről szóló bizottsági értékelő jelentés szerint az, hogy a „súlyos bűncselekmény” fogalmába tartozó bűncselekmények körének pontos meghatározását tagállami hatáskörben hagyták, igen sokféle célra lehetővé tette az adatok felhasználását. A Bizottság kimondta, hogy „a legtöbb, jogszabályt átültető tagállam a jogszabályai értelmében lehetővé teszi a megőrzött adatoknak az irányelv hatályán túlmutató felhasználását és elérését, ideértve általában véve a bűncselekmények megelőzését és leküzdését, valamint az emberi élet kockáztatását”. Lásd az adatmegőrzésről szóló 2006/24/EK irányelvre vonatkozó, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott 2011. május 31-i bizottsági értékelő jelentésről szóló vélemény 24., 71. és 72. pontját.

14

(15)  A 71. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerint a MiFID-tervezet értelmében az illetékes hatóságok bekérhetik a befektetési vállalkozásoknál vezetett meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokat, amennyiben okkal feltételezhető, hogy fennáll a MiFID-tervezet rendelkezéseinek megszegése.

15

(16)  Lásd az európai adatvédelmi biztos 2012. február 10-i, a pénzügyi eszközök piacairól és a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás), valamint a pénzügyi eszközök piacairól és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló (EMIR) rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó véleményét.

16

(17)  Lásd az európai adatvédelmi biztos 2011. január 14-i véleményét „A személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítése” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményről (HL C 181., 2011.6.22., 1 o.) 108–115. pont.

17

(18)  A C-92/09. és C-93/09. sz. Schecke egyesített ügyekben hozott ítélet 56–64. pontja.

18

Schecke

(19)  Ezzel kapcsolatban lásd még az európai adatvédelmi biztos 2011. április 15-i véleményét az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, HL C 215., 2011.7.21., 13–18. o.

19

(20)  Lásd a hatásvizsgálat 166. oldalát.

20

(21)  Azaz a javasolt rendelet 27. cikkével összhangban, amely a szankció megállapításának kritériumait rögzíti.

21

(22)  Lásd a hatásvizsgálat 167. oldalát.

22

(23)  A nemzeti hatóságok például a következő intézkedéseket mérlegelhetnék: a közzététel elhalasztása a fellebbezés elutasításáig, vagy – ahogy a hatásvizsgálatról szóló jelentés is javasolja – annak egyértelmű feltüntetése, hogy a határozat még megfellebbezhető, és jogerőre emelkedéséig a magánszemély ártatlanságát kell vélelmezni, illetve helyesbítés közzététele olyan esetekben, amikor a határozatot a bíróság semmisíti meg.

23

(24)  Lásd az európai adatvédelmi biztos 2007. április 10-i véleményét a közös agrárpolitika finanszírozásáról, HL C 134., 2007.6.16., 1–3. o.

24

(25)  Ezzel kapcsolatban lásd az olasz adatvédelmi hatóság „Personal Data As Also Contained in Records and Documents by Public Administrative Bodies: Guidelines for Their Processing by Public Bodies in Connection with Web-Based Communication and Dissemination” (A többek között a közigazgatási szervek nyilvántartásaiban és dokumentumaiban szereplő személyes adatok: iránymutatások az ilyen adatok internetes tájékoztatás és terjesztés keretében történő, állami szervek által végzett feldolgozásához) című dokumentumát, amely elérhető az olasz adatvédelmi hatóság weboldalán: http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1803707

25

(26)  Ezek az aggályok a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való általánosabb joghoz is kapcsolódnak, amelynek a személyes adatok védelmére vonatkozó új jogi keretbe történő beillesztéséről jelenleg vita folyik.

26

(27)  Ezek az intézkedések és garanciák körébe tartozhat például az adatok külső keresőmotorok segítségével történő indexálásának kizárása.

27

(28)  A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport 2006-ban véleményt tett közzé e rendszerekről, amelyben azok adatvédelmi vonatkozásaival foglalkozik: 1/2006. sz. vélemény az uniós adatvédelmi szabályoknak a számvitel, belső számviteli ellenőrzés, könyvvizsgálati kérdések, korrupció, banki és pénzügyi bűnözés elleni küzdelem terén létrehozott belső visszaélés-jelentési rendszerekre történő alkalmazásáról (a munkacsoport visszaélés-jelentésről szóló véleménye). A vélemény megtalálható a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport weboldalán: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/index_en.htm

28

(29)  Lásd például az európai adatvédelmi biztos 2011. április 15-i véleményét az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, valamint 2011. június 1-jei véleményét az OLAF által folytatott vizsgálatokról; mindkét vélemény elérhető a következő weboldalon: http://www.edps.europa.eu

29

(30)  A belső jelentéstevő személyazonossága bizalmas kezelésének fontosságára az európai adatvédelmi biztos már a 2010-0458. sz. ügy kapcsán 2010. július 30-án az európai ombudsmanhoz írott levelében (lásd az európai adatvédelmi biztos honlapját: http://www.edps.europa.eu) is felhívta a figyelmet. Lásd még az európai adatvédelmi biztosnak az OLAF belső vizsgálatairól szóló, 2012. február 3-i, 2006. június 23-i előzetes ellenőrzésről szóló véleményét (a 2005-0418. sz. ügy), valamint az OLAF külső vizsgálatairól szóló, 2007. október 4-i előzetes ellenőrzésről szóló véleményét (a 2007-47., 2007-48., 2007-49., 2007-50. és 2007-72. sz. ügy).

30

(31)  Lásd az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 2011. április 15-i véleményt, amely a következő címen érhető el: http://www.edps.europa.eu

31

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 20.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/12

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 177/02

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.2.11. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 646/08 |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Baden-Württemberg |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | MFG Baden-Württemberg- Filmförderung – Verlängerung der Beihilfe N 228/07 |
| Jogalap | Beschluss des Aufsichtsrates der MFG Medien- und Filmgesellschaft Baden-Württemberg vom 28. November 2003 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kultúrát előmozdító támogatás |
| Támogatás formája | Visszatérítendő támogatás, vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | | Tervezett éves kiadás 10,174 millió EUR |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.2.11.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 646/08

Tagállam

Németország

Régió

Baden-Württemberg

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

MFG Baden-Württemberg- Filmförderung – Verlängerung der Beihilfe N 228/07

Jogalap

Beschluss des Aufsichtsrates der MFG Medien- und Filmgesellschaft Baden-Württemberg vom 28. November 2003

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kultúrát előmozdító támogatás

Támogatás formája

Visszatérítendő támogatás, vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 10,174 millió EUR

| | Tervezett támogatás teljes összege 11,684 millió EUR |
| --- | --- |

Tervezett támogatás teljes összege 11,684 millió EUR

Támogatás intenzitása

70 %

Időtartam

2009.1.1–2012.12.31.

Gazdasági ágazat

Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

MFG Medien- und Filmgesellschaft Baden-Württemberg

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2012.1.23. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.33749 (11/N) |
| Tagállam | Németország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Fördermaßnahme „ATEM — Antriebstechnologien für die Elektromobilität“ |
| Jogalap | — | Energie- und Klimafondsgesetz (EKFG); — Gesetz zur Änderung des Gesetzes zur Errichtung eines Sondervermögens „Energie- und Klimafonds“ (EKFG-ÄndG), Kapitel 6092 Titel 683 04; |

A határozat elfogadásának időpontja

2012.1.23.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.33749 (11/N)

Tagállam

Németország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Fördermaßnahme „ATEM — Antriebstechnologien für die Elektromobilität“

Jogalap

—

Energie- und Klimafondsgesetz (EKFG); — Gesetz zur Änderung des Gesetzes zur Errichtung eines Sondervermögens „Energie- und Klimafonds“ (EKFG-ÄndG), Kapitel 6092 Titel 683 04;

| — | Förderbekanntmachung „ATEM — Antriebstechnologien für die Elektromobilität“ des BMWi; — §23 und §44 der Verwaltungsvorschriften zur Bundeshaushaltsordnung; — §§48 bis 49a Verwaltungsverfahrensgesetz; — Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen auf Kostenbasis des BMBF an Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft für FuE-Vorhaben (NKBF 98); — Allgemeinen Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P) bzw. für Zuwendungen zur Projektförderung an Gebietskörperschaften (ANBest-Gk) und die Besonderen Nebenbestimmungen für Zuwendungen des BMBF zur Projektförderung auf Ausgabenbasis (BNBest-BMBF98) |
| --- | --- |

—

Förderbekanntmachung „ATEM — Antriebstechnologien für die Elektromobilität“ des BMWi; — §23 und §44 der Verwaltungsvorschriften zur Bundeshaushaltsordnung; — §§48 bis 49a Verwaltungsverfahrensgesetz; — Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen auf Kostenbasis des BMBF an Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft für FuE-Vorhaben (NKBF 98); — Allgemeinen Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P) bzw. für Zuwendungen zur Projektförderung an Gebietskörperschaften (ANBest-Gk) und die Besonderen Nebenbestimmungen für Zuwendungen des BMBF zur Projektförderung auf Ausgabenbasis (BNBest-BMBF98)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

| | Tervezett éves kiadás 11,116 millió EUR |
| --- | --- |

Tervezett éves kiadás 11,116 millió EUR

| | Tervezett támogatás teljes összege 66,7 millió EUR |
| --- | --- |

Tervezett támogatás teljes összege 66,7 millió EUR

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2012.1.1–2017.12.31.

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Villemombler Straße 76 |
| 53123 Bonn |
| DEUTSCHLAND |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Villemombler Straße 76

53123 Bonn

DEUTSCHLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2012.3.13. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.33913 (11/N) |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Cataluña |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Prorróga de la medida INVERTEC 2009-2011 |
| Jogalap | Ley Orgánica 6/2006 de 19 de Julio de 2006 de reforma del Estatuto de Autonómia de Cataluña; Ley 12/2005 de 17 de noviembre de 2005 de Nueva Regulación del Centre d'Innovació i Desenvolupament Empresarial |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kockázati tőkebefektetés, kis- és középvállalkozások |
| Támogatás formája | Tőkejuttatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 25 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2012.1.1–2015.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Societat Cataluña d'Inversíon en empreses de base tecnológica SA |
| Passeig de Gràcia, 129 |
| 08008 Barcelona |
| ESPAÑA |

A határozat elfogadásának időpontja

2012.3.13.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.33913 (11/N)

Tagállam

Spanyolország

Régió

Cataluña

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Prorróga de la medida INVERTEC 2009-2011

Jogalap

Ley Orgánica 6/2006 de 19 de Julio de 2006 de reforma del Estatuto de Autonómia de Cataluña; Ley 12/2005 de 17 de noviembre de 2005 de Nueva Regulación del Centre d'Innovació i Desenvolupament Empresarial

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kockázati tőkebefektetés, kis- és középvállalkozások

Támogatás formája

Tőkejuttatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 25 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2012.1.1–2015.12.31.

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Societat Cataluña d'Inversíon en empreses de base tecnológica SA

Passeig de Gràcia, 129

08008 Barcelona

ESPAÑA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2012.2.8. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.34081 (11/N) |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Czwarte przedłużenie programu wspierania finansowania banków w Polsce |
| Jogalap | Ustawa z dnia 12 lutego 2009 r. o udzielaniu przez Skarb Panstwa wsparcia instytucjom finansowym |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | Állami kezességvállalás |
| Költségvetés | | Tervezett éves kiadás 40 000 millió PLN |

A határozat elfogadásának időpontja

2012.2.8.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.34081 (11/N)

Tagállam

Lengyelország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Czwarte przedłużenie programu wspierania finansowania banków w Polsce

Jogalap

Ustawa z dnia 12 lutego 2009 r. o udzielaniu przez Skarb Panstwa wsparcia instytucjom finansowym

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás

Támogatás formája

Állami kezességvállalás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 40 000 millió PLN

| | Tervezett támogatás teljes összege 40 000 millió PLN |
| --- | --- |

Tervezett támogatás teljes összege 40 000 millió PLN

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2012.6.30-ig

Gazdasági ágazat

Pénzügyi intermediáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Ministerstwo Finansów |
| --- |
| ul. Świętokrzyska 12 |
| 00-916 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Ministerstwo Finansów

ul. Świętokrzyska 12

00-916 Warszawa

POLSKA/POLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2012.2.20. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.34101 (11/N) |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Omnibusregeling voor provincies en gemeenten inzake de staatssteunaspecten van subsidiemaatregelen ten behoeve van onderzoek, ontwikkeling en innovatie (OO&I) |
| Jogalap | Algemene wet bestuursrecht titel 4.2; Provinciewet; Gemeentewet |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés, innováció |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás, nem piaci körülmények között lebonyolított tranzakciók |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 3 745 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 100 % |
| Időtartam | 2017.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Nederlandse provincies en gemeenten – contact ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties |
| Bezuidenhoutseweg 67 |
| 2500 EB Den Haag |
| NEDERLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2012.2.20.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.34101 (11/N)

Tagállam

Hollandia

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Omnibusregeling voor provincies en gemeenten inzake de staatssteunaspecten van subsidiemaatregelen ten behoeve van onderzoek, ontwikkeling en innovatie (OO&I)

Jogalap

Algemene wet bestuursrecht titel 4.2; Provinciewet; Gemeentewet

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés, innováció

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, nem piaci körülmények között lebonyolított tranzakciók

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 3 745 millió EUR

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2017.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Nederlandse provincies en gemeenten – contact ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties

Bezuidenhoutseweg 67

2500 EB Den Haag

NEDERLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 20.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/17

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 177/03

| A határozat elfogadásának időpontja | 2012.5.8. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.33934 (11/N) |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Thüringen |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Großes Investitionsvorhaben — Masdar PV GmbH |
| Jogalap | 1. | 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe — Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur |

A határozat elfogadásának időpontja

2012.5.8.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.33934 (11/N)

Tagállam

Németország

Régió

Thüringen

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Großes Investitionsvorhaben — Masdar PV GmbH

Jogalap

1.

36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe — Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur

| 2. | Investitionszulagengesetz 2010 |
| --- | --- |

2.

Investitionszulagengesetz 2010

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Regionális fejlesztés, Foglalkoztatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 12,9 millió EUR

Támogatás intenzitása

10,2 %

Időtartam

2012–2014.

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| 1. | Thüringer Aufbaubank





  Gorkistraße 9 |
| --- | --- |
| 99084 Erfurt |
| DEUTSCHLAND |

1.

Thüringer Aufbaubank

Gorkistraße 9

99084 Erfurt

DEUTSCHLAND

| 2. | Finanzamt Gotha





  Reuterstraße 2a |
| --- | --- |
| 99867 Gotha |
| DEUTSCHLAND |

2.

Finanzamt Gotha

Reuterstraße 2a

99867 Gotha

DEUTSCHLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2012.2.27. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.34066 (11/N) |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Czwarte przedłużenie programu rekapitalizacji niektórych instytucji finansowych |
| Jogalap | Ustawa z dnia 12 lutego 2010 r. o rekapitalizacji niektórych instytucji finansowych (Dz. U. nr 40, poz. 226) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | A tőkeintervenció egyéb formái |
| Költségvetés | | Éves költségvetés (PLN-ben): nincs megadva, de az államkincstári garanciákból álló, összesen 40 000 millió PLN-t kitevő teljes költségvetés korlátain belül |

A határozat elfogadásának időpontja

2012.2.27.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.34066 (11/N)

Tagállam

Lengyelország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Czwarte przedłużenie programu rekapitalizacji niektórych instytucji finansowych

Jogalap

Ustawa z dnia 12 lutego 2010 r. o rekapitalizacji niektórych instytucji finansowych (Dz. U. nr 40, poz. 226)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás

Támogatás formája

A tőkeintervenció egyéb formái

Költségvetés

Éves költségvetés (PLN-ben): nincs megadva, de az államkincstári garanciákból álló, összesen 40 000 millió PLN-t kitevő teljes költségvetés korlátain belül

| | Teljes költségvetés: 40 000 millió PLN |
| --- | --- |

Teljes költségvetés: 40 000 millió PLN

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2012.6.30-ig

Gazdasági ágazat

Pénzügyi intermediáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Ministerstwo Finansów |
| --- |
| ul. Świętokrzyska 12 |
| 00-916 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Ministerstwo Finansów

ul. Świętokrzyska 12

00-916 Warszawa

POLSKA/POLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2012.4.4. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.34188 (12/N) |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | North Yorkshire |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Next Generation Broadband in North Yorkshire — alterations to existing aid and aid for basic broadband deployment |
| Jogalap | Local Government Act 2000 |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 40 millió GBP |
| Támogatás intenzitása | 21 % |
| Időtartam | 2010.7.1–2015.6.30. |
| Gazdasági ágazat | Posta és telekommunikáció |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | NYnet, Douris House |
| Roecliffe Business Park |
| Boroughbridge |
| North Yorkshire |
| YO51 9NE |
| UNITED KINGDOM |

A határozat elfogadásának időpontja

2012.4.4.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.34188 (12/N)

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

North Yorkshire

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Next Generation Broadband in North Yorkshire — alterations to existing aid and aid for basic broadband deployment

Jogalap

Local Government Act 2000

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Regionális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 40 millió GBP

Támogatás intenzitása

21 %

Időtartam

2010.7.1–2015.6.30.

Gazdasági ágazat

Posta és telekommunikáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

NYnet, Douris House

Roecliffe Business Park

Boroughbridge

North Yorkshire

YO51 9NE

UNITED KINGDOM

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2012.3.30. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.34539 (12/N) |
| Tagállam | Németország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Amendment of restructuring plan of Commerzbank |
| Jogalap | Gesetz zur Errichtung eines Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | Feltőkésítéshez nyújtott támogatás |
| Költségvetés | | Tervezett éves kiadás 18 200 millió EUR |

A határozat elfogadásának időpontja

2012.3.30.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.34539 (12/N)

Tagállam

Németország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Amendment of restructuring plan of Commerzbank

Jogalap

Gesetz zur Errichtung eines Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás

Támogatás formája

Feltőkésítéshez nyújtott támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 18 200 millió EUR

| | Tervezett támogatás teljes összege 18 200 millió EUR |
| --- | --- |

Tervezett támogatás teljes összege 18 200 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

—

Gazdasági ágazat

Pénzügyi intermediáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin) |
| --- |
| Finanzmarktstabilisierungsanstalt |
| Taunusanlage 6 |
| 60329 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |

Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin)

Finanzmarktstabilisierungsanstalt

Taunusanlage 6

60329 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 20.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/21

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2012. június 19.

2012/C 177/04

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2619 |
| JPY | Japán yen | 99,57 |
| DKK | Dán korona | 7,4333 |
| GBP | Angol font | 0,80520 |
| SEK | Svéd korona | 8,8398 |
| CHF | Svájci frank | 1,2009 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,5170 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,495 |
| HUF | Magyar forint | 288,61 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6969 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2530 |
| RON | Román lej | 4,4638 |
| TRY | Török líra | 2,2756 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,2416 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,2889 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,7913 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5854 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5981 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 456,89 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,4145 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,0203 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5425 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 895,61 |
| MYR | Maláj ringgit | 3,9844 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 53,437 |
| RUB | Orosz rubel | 41,1080 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,586 |
| BRL | Brazil real | 2,5848 |
| MXN | Mexikói peso | 17,3461 |
| INR | Indiai rúpia | 70,6070 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2619

JPY

Japán yen

99,57

DKK

Dán korona

7,4333

GBP

Angol font

0,80520

SEK

Svéd korona

8,8398

CHF

Svájci frank

1,2009

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,5170

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,495

HUF

Magyar forint

288,61

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6969

PLN

Lengyel zloty

4,2530

RON

Román lej

4,4638

TRY

Török líra

2,2756

AUD

Ausztrál dollár

1,2416

CAD

Kanadai dollár

1,2889

HKD

Hongkongi dollár

9,7913

NZD

Új-zélandi dollár

1,5854

SGD

Szingapúri dollár

1,5981

KRW

Dél-Koreai won

1 456,89

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,4145

CNY

Kínai renminbi

8,0203

HRK

Horvát kuna

7,5425

IDR

Indonéz rúpia

11 895,61

MYR

Maláj ringgit

3,9844

PHP

Fülöp-szigeteki peso

53,437

RUB

Orosz rubel

41,1080

THB

Thaiföldi baht

39,586

BRL

Brazil real

2,5848

MXN

Mexikói peso

17,3461

INR

Indiai rúpia

70,6070

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 20.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/22

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. június 15.)

a 689/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján egyes vegyi anyagokra vonatkozó uniós behozatali határozatok elfogadásáról

2012/C 177/05

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról szóló, 2008. június 17-i 689/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 133. cikkével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 689/2008/EK rendelet értelmében az Unió nevében a Bizottságnak kell határoznia arról, hogy engedélyezi-e az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási (PIC) eljáráshoz kötött vegyi anyagok behozatalát az Európai Unióba. |
| --- | --- |

(1)

A 689/2008/EK rendelet értelmében az Unió nevében a Bizottságnak kell határoznia arról, hogy engedélyezi-e az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási (PIC) eljáráshoz kötött vegyi anyagok behozatalát az Európai Unióba.

| (2) | A Közösség részéről a 2006/730/EK tanácsi határozattal (3) jóváhagyott, a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló rotterdami egyezmény (a továbbiakban: rotterdami egyezmény) által létrehozott PIC-eljárás igazgatását szolgáló titkársági feladatok ellátására az ENSZ Környezetvédelmi Programját (UNEP) és az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetet (FAO) jelölték ki. |
| --- | --- |

(2)

A Közösség részéről a 2006/730/EK tanácsi határozattal (3) jóváhagyott, a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló rotterdami egyezmény (a továbbiakban: rotterdami egyezmény) által létrehozott PIC-eljárás igazgatását szolgáló titkársági feladatok ellátására az ENSZ Környezetvédelmi Programját (UNEP) és az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetet (FAO) jelölték ki.

| (3) | A Bizottságnak – közös kijelölt hatóságként eljárva – a PIC-eljárás hatálya alá tartozó vegyi anyagok behozataláról szóló határozatokat az Unió és a tagállamok nevében továbbítania kell a rotterdami egyezmény titkárságára. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságnak – közös kijelölt hatóságként eljárva – a PIC-eljárás hatálya alá tartozó vegyi anyagok behozataláról szóló határozatokat az Unió és a tagállamok nevében továbbítania kell a rotterdami egyezmény titkárságára.

| (4) | A részes felek konferenciájának ötödik ülésén hozott RC 5/3 és RC 5/4 határozattal az alaklór és az aldikarb peszticidként a PIC-eljárás hatálya alá került, s erről a Bizottság határozati útmutató dokumentumok formájában tájékoztatást kapott a rotterdami egyezmény titkárságától. Az alaklór és az aldikarb a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) hatálya alá tartozik, így növényvédő szerként használható készítmények összetevőiként való forgalomba hozataluk nem engedélyezett. |
| --- | --- |

(4)

A részes felek konferenciájának ötödik ülésén hozott RC 5/3 és RC 5/4 határozattal az alaklór és az aldikarb peszticidként a PIC-eljárás hatálya alá került, s erről a Bizottság határozati útmutató dokumentumok formájában tájékoztatást kapott a rotterdami egyezmény titkárságától. Az alaklór és az aldikarb a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) hatálya alá tartozik, így növényvédő szerként használható készítmények összetevőiként való forgalomba hozataluk nem engedélyezett.

| (5) | A részes felek konferenciájának ötödik ülésén hozott RC 5/5 határozattal az endoszulfán peszticidként a PIC-eljárás hatálya alá került, s erről a Bizottság határozati útmutató dokumentum formájában tájékoztatást kapott a rotterdami egyezmény titkárságától. Az endoszulfán az 1107/2009/EK rendelet és a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) hatálya alá tartozik, s így növényvédő szerként, illetve biocidként használható készítmények összetevőiként való forgalomba hozatala nem engedélyezett. |
| --- | --- |

(5)

A részes felek konferenciájának ötödik ülésén hozott RC 5/5 határozattal az endoszulfán peszticidként a PIC-eljárás hatálya alá került, s erről a Bizottság határozati útmutató dokumentum formájában tájékoztatást kapott a rotterdami egyezmény titkárságától. Az endoszulfán az 1107/2009/EK rendelet és a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) hatálya alá tartozik, s így növényvédő szerként, illetve biocidként használható készítmények összetevőiként való forgalomba hozatala nem engedélyezett.

| (6) | Ennek megfelelően az alaklórral, az aldikarbbal és az endoszulfánnal kapcsolatban végső behozatali határozatot szükséges hozni, |
| --- | --- |

(6)

Ennek megfelelően az alaklórral, az aldikarbbal és az endoszulfánnal kapcsolatban végső behozatali határozatot szükséges hozni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Bizottság az alaklór, az aldikarb és az endoszulfán behozataláról szóló végső határozatot a mellékletben lévő behozatali válasz-formanyomtatványban megállapítottak szerint elfogadja.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 15-én.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 204., 2008.7.31., 1. o.

1

(2)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

2

(3)  HL L 299., 2006.10.28., 23. o.

3

(4)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

4

(5)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

5

---

MELLÉKLET

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Parlament

| 20.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/32

---

Pályázati felhívás IX-2013/01 – „Az európai szintű politikai pártoknak nyújtott támogatások”

2012/C 177/06

Az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az európai szintű politikai pártok hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításához. Ezenkívül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 224. cikke előírja, hogy az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (4) bekezdésében említett európai szintű politikai pártokra irányadó szabályokat, így különösen a finanszírozásukra vonatkozó előírásokat.

Tekintettel erre a Parlament pályázati felhívást tesz közzé az európai szintű politikai pártoknak nyújtott támogatásokra vonatkozóan.

1.   ALAP-JOGIAKTUS

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 4-i 2004/2003/EK rendelete az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól (a továbbiakban: a 2004/2003/EK rendelet) (1).

Az Európai Parlament Elnökségének 2004. március 29-i határozata a 2004/2003/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárásokról (a továbbiakban: az elnökségi határozat) (2).

A Tanács 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) (3).

A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (a továbbiakban: a költségvetési rendelet végrehajtási szabályai) (4).

2.   CÉLKITŰZÉS

Az elnökségi határozat 2. cikkének értelmében „az Európai Parlament minden év első félévében közzétesz egy pályázati felhívást a pártok és alapítványok finanszírozásának céljával adott támogatások odaítélésére. A közzétett dokumentum meghatározza a jogosultsági feltételeket, a közösségi finanszírozás biztosítására vonatkozó rendelkezéseket és a folyósítás javasolt ütemezését.”

Ez a pályázati felhívás a 2013-as költségvetési évre vonatkozó támogatási kérelmeket érinti, és a 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti tevékenységeket fedi le. A támogatás célja a kedvezményezett éves munkaprogramjának támogatása.

3.   ELFOGADHATÓSÁG

A kérelmek csak akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha azokat írásban, a fenti elnökségi határozat 1. mellékletében foglalt formanyomtatvány kitöltésével nyújtják be, és a megadott határidőig továbbítják az Európai Parlament elnökének.

4.   FELTÉTELEK ÉS IGAZOLÓ DOKUMENTUMOK

4.1.   Támogathatósági kritériumok

A támogathatóság feltétele, hogy az európai szintű politikai párt teljesítse a 2004/2003/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeket, azaz:

| a) | jogi személyiséggel rendelkezik azon tagállamban, amelyben a székhelye található; |
| --- | --- |

a)

jogi személyiséggel rendelkezik azon tagállamban, amelyben a székhelye található;

| b) | képviselteti magát európai parlamenti képviselői révén a tagállamok legalább egynegyedében, illetve a nemzeti vagy a regionális parlamentekben vagy a regionális gyűléseken, vagy a legutóbbi európai parlamenti választásokon a tagállamok legalább egynegyedében megkapta az adott tagállamokban leadott szavazatok legalább három százalékát; |
| --- | --- |

b)

képviselteti magát európai parlamenti képviselői révén a tagállamok legalább egynegyedében, illetve a nemzeti vagy a regionális parlamentekben vagy a regionális gyűléseken, vagy a legutóbbi európai parlamenti választásokon a tagállamok legalább egynegyedében megkapta az adott tagállamokban leadott szavazatok legalább három százalékát;

| c) | különösen programjában és tevékenysége során tiszteletben tartja azon elveket, amelyeken az Európai Unió alapul, azaz a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának, valamint a jogállamiság elvét; |
| --- | --- |

c)

különösen programjában és tevékenysége során tiszteletben tartja azon elveket, amelyeken az Európai Unió alapul, azaz a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának, valamint a jogállamiság elvét;

| d) | részt vett az európai parlamenti választásokon vagy kifejezte erre irányuló szándékát. |
| --- | --- |

d)

részt vett az európai parlamenti választásokon vagy kifejezte erre irányuló szándékát.

A 2004/2003/EK rendelet rendelkezéseinek alkalmazásában az Európai Parlament egy képviselője csak egyetlen európai szintű politikai párt tagja lehet (a 2004/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdése).

A fent említettekre tekintettel tájékoztatják a politikai pártokat arról, hogya 2013-as pénzügyi évtől az Európai Parlament oly módon alkalmazza a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontját, hogy az Európai Parlament egy képviselője kizárólag azon európai szintű politikai párt tagja lehet, amelynek nemzeti politikai pártja is tagja.

4.2.   Kizárási kritériumok

A pályázóknak tanúsítaniuk kell továbbá, hogy nincsenek a költségvetési rendelet 93. cikkének (1) bekezdésében és 94. cikkében felsorolt helyzetek egyikében sem.

4.3.   Kiválasztási szempontok

A pályázóknak bizonyítaniuk kell, hogy jogi és pénzügyi értelemben is képesek a támogatási kérelemben meghatározott munkaprogram végrehajtására, és rendelkeznek a munkaprogram sikeres végrehajtásához szükséges technikai lehetőségekkel és igazgatási képességekkel.

4.4.   A támogatás odaítélésének szempontjai

A 2004/2003/EK rendelet 10. cikke értelmében a 2013-as pénzügyi év tekintetében rendelkezésre álló előirányzatokat a következőképpen osztják el azon európai szintű politikai pártok között, amelyek támogatási kérelmét az odaítélési, a kizárási és a kiválasztási szempontok alapján elfogadták:

| a) | 15 %-ot egyenlő részekben osztanak el; |
| --- | --- |

a)

15 %-ot egyenlő részekben osztanak el;

| b) | 85 %-ot azok között osztanak el, amelyek az Európai Parlamentben megválasztott képviselőkkel rendelkeznek, az elosztás aránya megegyezik a megválasztott képviselőkével. |
| --- | --- |

b)

85 %-ot azok között osztanak el, amelyek az Európai Parlamentben megválasztott képviselőkkel rendelkeznek, az elosztás aránya megegyezik a megválasztott képviselőkével.

4.5.   Igazoló dokumentumok

A fenti feltételek értékeléséhez a pályázóknak a következő igazoló dokumentumokat kell rendelkezésre bocsátaniuk:

| a) | eredeti kísérőlevél a kért összeg megjelölésével; |
| --- | --- |

a)

eredeti kísérőlevél a kért összeg megjelölésével;

| b) | az elnökségi határozat 1. mellékletében foglalt formanyomtatvány, megfelelően kitöltve és aláírva (az adatok valódiságáról szóló írásbeli nyilatkozattal együtt); |
| --- | --- |

b)

az elnökségi határozat 1. mellékletében foglalt formanyomtatvány, megfelelően kitöltve és aláírva (az adatok valódiságáról szóló írásbeli nyilatkozattal együtt);

| c) | a politikai párt alapokmányai; |
| --- | --- |

c)

a politikai párt alapokmányai;

| d) | igazolás a hivatalos bejegyzésről; |
| --- | --- |

d)

igazolás a hivatalos bejegyzésről;

| e) | friss igazolás a politikai párt létezéséről; |
| --- | --- |

e)

friss igazolás a politikai párt létezéséről;

| f) | az igazgatók/igazgatótanácsi tagok névsora (vezeték- és keresztnév, állampolgárság, tisztség és beosztás a pályázó párt szervezetén belül); |
| --- | --- |

f)

az igazgatók/igazgatótanácsi tagok névsora (vezeték- és keresztnév, állampolgárság, tisztség és beosztás a pályázó párt szervezetén belül);

| g) | dokumentumok, amelyek igazolják, hogy a pályázó megfelel a 2004/2003/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételeknek (5); |
| --- | --- |

g)

dokumentumok, amelyek igazolják, hogy a pályázó megfelel a 2004/2003/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételeknek (5);

| h) | dokumentumok, amelyek igazolják, hogy a pályázó megfelel a 2004/2003/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdése d) pontjában meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

h)

dokumentumok, amelyek igazolják, hogy a pályázó megfelel a 2004/2003/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdése d) pontjában meghatározott feltételeknek;

| i) | a politikai párt programja; |
| --- | --- |

i)

a politikai párt programja;

| j) | külső könyvvizsgáló által hitelesített átfogó pénzügyi kimutatás a 2011. évről (6); |
| --- | --- |

j)

külső könyvvizsgáló által hitelesített átfogó pénzügyi kimutatás a 2011. évről (6);

| k) | az Unió költségvetéséből finanszírozásra jogosult költségeket feltüntető ideiglenes működési költségvetés az érintett időszakra vonatkozóan (2013. január 1-jétől2013. december 31-ig). |
| --- | --- |

k)

az Unió költségvetéséből finanszírozásra jogosult költségeket feltüntető ideiglenes működési költségvetés az érintett időszakra vonatkozóan (2013. január 1-jétől2013. december 31-ig).

A c), d), f), h) és i) pontokra vonatkozóan a pályázó eskü alatt tett nyilatkozatot nyújthat be arról, hogy a korábbi szakaszban szolgáltatott információk továbbra is helytállóak.

5.   AZ EU KÖLTSÉGVETÉSÉBŐL NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

A 2013-as pénzügyi évre vonatkozó finanszírozás az EU költségvetésének 402. jogcímcsoportja – „Európai politikai pártoknak nyújtott támogatások” – tekintetében összesen körülbelül 21 794 200 EUR összeget tesznek ki. Ezeket a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia.

A kedvezményezett részére az Európai Parlament által folyósított maximális összeg semmilyen körülmények között sem haladhatja meg az európai szintű politikai pártok elszámolható működési költségének 85 %-át. A bizonyítási teher az érintett politikai pártra hárul.

A támogatást működési támogatás formájában nyújtják, a költségvetési rendeletben és a költségvetési rendelet végrehajtási szabályaiban meghatározottakkal összhangban. A támogatás kifizetésére és a felhasználásához kapcsolódó kötelezettségekre vonatkozó szabályokat a támogatás odaítéléséről szóló határozat tartalmazza, amelynek modellje az elnökségi határozat 2a. mellékletében található.

6.   A PÁLYÁZATOK BENYÚJTÁSÁNAK ELJÁRÁSA ÉS HATÁRIDEJE

6.1.   A pályázatok benyújtásának határideje és a pályázatok benyújtása

A pályázatok benyújtásának határideje: 2012. szeptember 30. A határidő után beérkező pályázatokat nem veszik figyelembe.

A pályázatokat:

| a) | a támogatáshoz kapcsolódó pályázati formanyomtatvány felhasználásával kell benyújtani (az elnökségi határozat 1. melléklete); |
| --- | --- |

a)

a támogatáshoz kapcsolódó pályázati formanyomtatvány felhasználásával kell benyújtani (az elnökségi határozat 1. melléklete);

| b) | a pályázónak vagy szabályszerűen felhatalmazott képviselőjének feltétlenül alá kell írnia; |
| --- | --- |

b)

a pályázónak vagy szabályszerűen felhatalmazott képviselőjének feltétlenül alá kell írnia;

| c) | kettős borítékban lezárva kell megküldeni; mindkét borítékot le kell zárni. A címzett osztály címe mellett – amelyet a pályázati felhívás tartalmaz – a belső borítékon a következőt is fel kell tüntetni:
  „APPEL À PROPOSITIONS —
  SUBVENTIONS 2013 AUX PARTIS POLITIQUES AU NIVEAU EUROPÉEN



  À NE PAS OUVRIR PAR LE SERVICE DU COURRIER NI PAR AUCUNE PERSONNE NON HABILITÉE”
  Öntapadós borítékok használata esetén ragasztószalaggal le kell zárni azokat, és a feladónak úgy kell aláírnia, hogy aláírása érintse a ragasztószalagot és a borítékot is. A feladó aláírása akkor teljes, ha a kézzel írott név mellett az általa képviselt szervezet bélyegzője is szerepel.
  A külső borítékon fel kell tüntetni a feladó címét és a következő címet:





  European Parliament |
| --- | --- |
| Mail Service |
| KAD 00D008 |
| 2929 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

c)

kettős borítékban lezárva kell megküldeni; mindkét borítékot le kell zárni. A címzett osztály címe mellett – amelyet a pályázati felhívás tartalmaz – a belső borítékon a következőt is fel kell tüntetni:

„APPEL À PROPOSITIONS —
  SUBVENTIONS 2013 AUX PARTIS POLITIQUES AU NIVEAU EUROPÉEN

À NE PAS OUVRIR PAR LE SERVICE DU COURRIER NI PAR AUCUNE PERSONNE NON HABILITÉE”

Öntapadós borítékok használata esetén ragasztószalaggal le kell zárni azokat, és a feladónak úgy kell aláírnia, hogy aláírása érintse a ragasztószalagot és a borítékot is. A feladó aláírása akkor teljes, ha a kézzel írott név mellett az általa képviselt szervezet bélyegzője is szerepel.

A külső borítékon fel kell tüntetni a feladó címét és a következő címet:

European Parliament

Mail Service

KAD 00D008

2929 Luxembourg

LUXEMBOURG

A belső borítékot a következőképpen kell megcímezni:

| President of the European Parliament |
| --- |
| Attn. Mr Roger VANHAEREN, Director-General of Finance |
| SCH 05B031 |
| 2929 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

President of the European Parliament

Attn. Mr Roger VANHAEREN, Director-General of Finance

SCH 05B031

2929 Luxembourg

LUXEMBOURG

| d) | legkésőbb a pályázati felhívásban meghatározott határidő napján kell továbbítani ajánlott levélként vagy futárszolgálat által (előbbi esetében igazolásul a postai bélyegző, utóbbi esetben a feladóvevény kelte szolgál). |
| --- | --- |

d)

legkésőbb a pályázati felhívásban meghatározott határidő napján kell továbbítani ajánlott levélként vagy futárszolgálat által (előbbi esetében igazolásul a postai bélyegző, utóbbi esetben a feladóvevény kelte szolgál).

6.2.   További eljárás és menetrend

Az európai szintű politikai pártoknak nyújtandó támogatások odaítélése tekintetébena következő eljárást és menetrendet alkalmazzák:

| a) | A pályázatok továbbítása az Európai Parlamenthez (legkésőbb 2012. szeptember 30-án). |
| --- | --- |

a)

A pályázatok továbbítása az Európai Parlamenthez (legkésőbb 2012. szeptember 30-án).

| b) | Az Európai Parlament osztályai megvizsgálják és kiválasztják a pályázatokat. Csak az elfogadhatónak nyilvánított pályázatokat vizsgálják meg a pályázati felhívásban meghatározott támogathatósági, kizárási és kiválasztási szempontok alapján. |
| --- | --- |

b)

Az Európai Parlament osztályai megvizsgálják és kiválasztják a pályázatokat. Csak az elfogadhatónak nyilvánított pályázatokat vizsgálják meg a pályázati felhívásban meghatározott támogathatósági, kizárási és kiválasztási szempontok alapján.

| c) | Az Európai Parlament Elnöksége elfogadja a támogatás odaítéléséről szóló határozatot (elvileg legkésőbb 2013. január 1-jén, az elnökségi határozat 4. cikkében meghatározottak szerint) és erről értesítik a pályázókat. |
| --- | --- |

c)

Az Európai Parlament Elnöksége elfogadja a támogatás odaítéléséről szóló határozatot (elvileg legkésőbb 2013. január 1-jén, az elnökségi határozat 4. cikkében meghatározottak szerint) és erről értesítik a pályázókat.

| d) | A támogatási összeg 80 %-át kitevő előleg kifizetése (a támogatás odaítéléséről szóló határozatot követő 15 napon belül). |
| --- | --- |

d)

A támogatási összeg 80 %-át kitevő előleg kifizetése (a támogatás odaítéléséről szóló határozatot követő 15 napon belül).

6.3.   További információk

A következő szövegek elérhetők az Európai Parlament internetes oldalán, az alábbi címen: http://www.europarl.europa.eu/tenders/invitations.htm

| a) | 2004/2003/EK rendelet; |
| --- | --- |

a)

2004/2003/EK rendelet;

| b) | az elnökségi határozat; |
| --- | --- |

b)

az elnökségi határozat;

| c) | pályázati formanyomtatvány támogatáshoz (az elnökségi határozat 1. melléklete). |
| --- | --- |

c)

pályázati formanyomtatvány támogatáshoz (az elnökségi határozat 1. melléklete).

A pályázati felhívással – ezen belül a támogatások odaítélésével – kapcsolatos kérdéseiket a következő e-mail címre küldhetik, feltüntetve a dokumentum hivatkozási számát: fin.part.fond.pol@europarl.europa.eu

6.4.   A személyes adatok feldolgozása

Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (7) értelmében a támogatási kérelemben és mellékleteiben szereplő személyes adatokat a tisztesség, a jogszerűség és az arányosság elveinek megfelelően, e projekt kifejezett és törvényes célja érdekében kezelik. Az Európai Parlament illetékes osztályai és szervei a kérelem feldolgozásához és a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges mértékben kezelhetik a személyes adatokat, és továbbíthatják azokat a belső ellenőrzési szolgálatokhoz, az Európai Számvevőszékhez, a pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testülethez vagy az Európai Csalás Elleni Hivatalhoz (OLAF).

A 2004/2003/EK rendelet 3b. cikkében foglalt, képviseletre vonatkozó kritériumnak való megfelelés érdekében az európai szintű politikai párt tagjainak és képviselőinek nevét a támogatás iránti kérelemmel együtt továbbítják, és e neveket az Európai Parlament az Európai Parlament dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet (8) alkalmazásában közzéteheti és nyilvánosságra hozhatja. A politikai pártokat arra kérik, hogy kérelmükhöz csatolják a párt érintett tagjai vagy képviselői által aláírt nyilatkozatot, amelyben kijelentik, hogy tájékoztatást kaptak, és hozzájárulnak nevük nyilvánosságra hozatalához.

Az érintett személyek az európai adatvédelmi biztoshoz (edps@edps.europa.eu) fordulhatnak jogorvoslatért.

---

(1)  HL L 297., 2003.11.15., 1. o.

(2)  HL C 155., 2004.6.12., 1. o.

(3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(4)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

(5)  Beleértve a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 10. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett megválasztott személyek listáját is.

(6)  Kivéve, ha az európai szintű politikai pártot a folyó évben hozták létre.

(7)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.)

---

| 20.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/37

---

IX-2013/02. pályázati felhívás – „Támogatások az európai szintű politikai alapítványok részére”

2012/C 177/07

Az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az európai szintű politikai pártok hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításához. Ezenkívül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 224. cikke előírja, hogy az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (4) bekezdésében említett európai szintű politikai pártokra irányadó szabályokat, így különösen a finanszírozásukra vonatkozó előírásokat.

A rendelet módosítása elismerte az európai szintű politikai alapítványok szerepét, amelyek – mint az európai szintű politikai pártokhoz kapcsolódó szervezetek – „tevékenységeiken keresztül támogathatják és megerősíthetik ez utóbbiak célkitűzéseit, különösen azáltal, hogy hozzájárulnak a közérdekű európai politikai kérdésekről és az európai integrációról szóló vitákhoz, és katalizátorként szolgálhatnak új gondolatok, elemzések és politikai lehetőségek megvalósításához”. E rendelet előirányozza az Európai Parlament által nyújtott éves működési támogatást mindazon politikai alapítványok részére, amelyek erre vonatkozó kérvényt nyújtanak be, és eleget tesznek a rendeletben foglalt feltételeknek.

E vonatkozásban a Parlament pályázati felhívást tesz közzé az európai szintű politikai alapítványok támogatására.

1.   ALAP-JOGIAKTUS

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 4-i 2004/2003/EK rendelete az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól (a továbbiakban: a 2004/2003/EK rendelet) (1).

Az Európai Parlament Elnökségének 2004. március 29-i határozata a 2004/2003/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárásokról (a továbbiakban: elnökségi határozat) (2).

A Tanács 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) (3).

A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (a továbbiakban: a költségvetési rendelet végrehajtási szabályai) (4).

2.   CÉLKITŰZÉS

Az elnökségi határozat 2. cikke értelmében „az Európai Parlament minden év első félévében közzétesz egy pályázati felhívást a pártok és alapítványok finanszírozásának céljával adott támogatások odaítélésére. A közzétett dokumentum meghatározza a jogosultsági feltételeket, a közösségi finanszírozás biztosítására vonatkozó rendelkezéseket és a folyósítás javasolt ütemezését.”

Ez a pályázati felhívás a 2013-as költségvetési évre vonatkozó támogatási kérelmeket érinti, és a 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti tevékenységeket fedi le. A támogatás célja a kedvezményezett éves munkaprogramjának támogatása.

3.   ELFOGADHATÓSÁG

A kérelmek csak akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha azokat írásban, a fenti elnökségi határozat 1. mellékletében foglalt formanyomtatvány kitöltésével nyújtják be, és a megadott határidőig továbbítják az Európai Parlament elnökének.

4.   FELTÉTELEK ÉS IGAZOLÓ DOKUMENTUMOK

4.1.   Támogathatósági szempontok

Ahhoz, hogy az európai szintű politikai alapítvány jogot formálhasson támogatásra, eleget kell tennie a 2004/2003/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételeknek, azaz az európai szintű politikai alapítvány:

| a) | kapcsolódik az e rendelet értelmében elismert egyik európai szintű politikai párthoz, és e kapcsolatot az érintett párt igazolja; |
| --- | --- |

a)

kapcsolódik az e rendelet értelmében elismert egyik európai szintű politikai párthoz, és e kapcsolatot az érintett párt igazolja;

| b) | jogi személyiséggel rendelkezik azon tagállamban, amelyben a székhelye található. E jogi személyiség elkülönül attól az európai szintű politikai párttól, amelyhez az alapítvány kapcsolódik; |
| --- | --- |

b)

jogi személyiséggel rendelkezik azon tagállamban, amelyben a székhelye található. E jogi személyiség elkülönül attól az európai szintű politikai párttól, amelyhez az alapítvány kapcsolódik;

| c) | különösen programjában és tevékenysége során tiszteletben tartja azon elveket, amelyeken az Európai Unió alapul, azaz a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának elvét, valamint a jogállamiság elvét; |
| --- | --- |

c)

különösen programjában és tevékenysége során tiszteletben tartja azon elveket, amelyeken az Európai Unió alapul, azaz a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának elvét, valamint a jogállamiság elvét;

| d) | nem profitorientált; |
| --- | --- |

d)

nem profitorientált;

| e) | irányító testületének összetétele földrajzi szempontból kiegyenlített. |
| --- | --- |

e)

irányító testületének összetétele földrajzi szempontból kiegyenlített.

Ezen túlmenően az alapítványnak a 2004/2003/EK rendelet 3. cikke (3) bekezdésében meghatározott alábbi feltételeket is teljesítenie kell: „E rendelet keretein belül az európai szintű politikai pártok és alapítványok a nemzeti jogszabályokkal összhangban maguk határozzák meg kapcsolatuk részletes szabályait, beleértve a napi irányítás és a vezetési struktúra megfelelő mértékű szétválasztását egyrészt az európai szintű politikai alapítvány, másrészt az azon európai szintű politikai párt között, amelyhez az alapítvány kapcsolódik.”

4.2.   Kizárási szempontok

A pályázóknak igazolniuk kell továbbá, hogy a költségvetési rendelet 93. cikkének (1) bekezdésében és 94. cikkében meghatározott helyzetek egyike sem áll fenn esetükben.

4.3.   Kiválasztási szempontok

A pályázóknak bizonyítaniuk kell, hogy jogi és pénzügyi értelemben is képesek a támogatási kérelemben meghatározott munkaprogram végrehajtására, és rendelkeznek a munkaprogram sikeres megvalósításához szükséges technikai lehetőségekkel és igazgatási képességekkel.

4.4.   A támogatás odaítélésének szempontjai

A 2004/2003/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése értelmében a 2013-as pénzügyi évre rendelkezésre álló előirányzatokat azon politikai alapítványok között osztják fel, amelyek finanszírozás iránti pályázatai az elfogadhatóság, a támogathatóság, a kizárás és a kiválasztás tekintetében pozitív elbírálásban részesültek az alábbiak szerint:

| a) | 15 %-ot egyenlő részekben osztanak el; |
| --- | --- |

a)

15 %-ot egyenlő részekben osztanak el;

| b) | 85 %-ot azok között osztanak el, amelyek olyan európai szintű politikai párttal állnak kapcsolatban, amelyek az Európai Parlamentben megválasztott képviselőkkel rendelkeznek; az elosztás aránya megegyezik a megválasztott képviselőkével. |
| --- | --- |

b)

85 %-ot azok között osztanak el, amelyek olyan európai szintű politikai párttal állnak kapcsolatban, amelyek az Európai Parlamentben megválasztott képviselőkkel rendelkeznek; az elosztás aránya megegyezik a megválasztott képviselőkével.

4.5.   Igazoló dokumentumok

A fenti feltételek értékeléséhez a pályázóknak a következő igazoló dokumentumokat kell rendelkezésre bocsátaniuk:

| a) | az eredeti kísérőlevél, a kért támogatás összegének megnevezésével; |
| --- | --- |

a)

az eredeti kísérőlevél, a kért támogatás összegének megnevezésével;

| b) | a 2004. március 29-i európai parlamenti elnökségi határozat 1. mellékletében található, megfelelően kitöltött és aláírt pályázati formanyomtatvány (az adatok valódiságáról szóló írásbeli nyilatkozattal együtt); |
| --- | --- |

b)

a 2004. március 29-i európai parlamenti elnökségi határozat 1. mellékletében található, megfelelően kitöltött és aláírt pályázati formanyomtatvány (az adatok valódiságáról szóló írásbeli nyilatkozattal együtt);

| c) | a pályázó alapokmányai; |
| --- | --- |

c)

a pályázó alapokmányai;

| d) | a hivatalos bejegyzési igazolás; |
| --- | --- |

d)

a hivatalos bejegyzési igazolás;

| e) | friss igazolás a pályázó létezéséről; |
| --- | --- |

e)

friss igazolás a pályázó létezéséről;

| f) | az igazgatótanács igazgatóinak/tagjainak listája (vezeték- és keresztnév, állampolgárság, tisztségek vagy beosztások a pályázó szervezeten belül); |
| --- | --- |

f)

az igazgatótanács igazgatóinak/tagjainak listája (vezeték- és keresztnév, állampolgárság, tisztségek vagy beosztások a pályázó szervezeten belül);

| g) | a pályázó programja; |
| --- | --- |

g)

a pályázó programja;

| h) | külső könyvvizsgáló által hitelesített átfogó pénzügyi kimutatás a 2011. évről (5); |
| --- | --- |

h)

külső könyvvizsgáló által hitelesített átfogó pénzügyi kimutatás a 2011. évről (5);

| i) | az uniós költségvetésből finanszírozásra jogosult költségeket feltüntető ideiglenes működési költségvetés az érintett jogosultsági időszakra vonatkozóan (2013. január 1-jétől2013. december 31-ig); |
| --- | --- |

i)

az uniós költségvetésből finanszírozásra jogosult költségeket feltüntető ideiglenes működési költségvetés az érintett jogosultsági időszakra vonatkozóan (2013. január 1-jétől2013. december 31-ig);

| j) | azon dokumentumok, amelyek igazolják, hogy a pályázó megfelel a 2004/2003/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

j)

azon dokumentumok, amelyek igazolják, hogy a pályázó megfelel a 2004/2003/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

A c), d), f) és g) pontokra vonatkozóan a pályázó eskü alatt tett nyilatkozatot nyújthat be arról, hogy a korábbi szakaszban benyújtott információk továbbra is helytállóak.

5.   AZ EU KÖLTSÉGVETÉSÉBŐL NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

A 2013-as pénzügyi évre vonatkozó finanszírozás az Európai Unió költségvetésének 403. jogcímcsoportja – „Európai politikai alapítványoknak nyújtott támogatások” – tekintetében összesen mintegy 12 400 000 EUR összeget tesz ki. Ezt a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia.

A kedvezményezett részére az Európai Parlament által folyósított maximális összeg semmilyen körülmények között sem haladhatja meg az európai szintű politikai alapítványok elszámolható működési költségének 85 %-át. A bizonyítási teher az érintett politikai alapítványra hárul.

A támogatást működési támogatás formájában nyújtják, a költségvetési rendeletben és a költségvetési rendelet végrehajtási szabályaiban meghatározottakkal összhangban. A támogatás kifizetésére és a felhasználásához kapcsolódó kötelezettségekre vonatkozó szabályokat a támogatás odaítéléséről szóló határozat tartalmazza, amelynek modellje az elnökségi határozat 2b. mellékletében található.

6.   A PÁLYÁZATOK BENYÚJTÁSÁNAK ELJÁRÁSA ÉS HATÁRIDEJE

6.1.   A pályázatok benyújtásának határideje és a pályázatok benyújtása

A pályázatok benyújtásának határideje: 2012. szeptember 30. A határidő után beérkező pályázatokat nem veszik figyelembe.

A pályázatokat:

| a) | a támogatáshoz kapcsolódó pályázati formanyomtatvány felhasználásával kell benyújtani (az elnökségi határozat 1. melléklete); |
| --- | --- |

a)

a támogatáshoz kapcsolódó pályázati formanyomtatvány felhasználásával kell benyújtani (az elnökségi határozat 1. melléklete);

| b) | a pályázónak vagy szabályszerűen felhatalmazott képviselőjének feltétlenül alá kell írnia; |
| --- | --- |

b)

a pályázónak vagy szabályszerűen felhatalmazott képviselőjének feltétlenül alá kell írnia;

| c) | kettős borítékban lezárva kell megküldeni; mindkét borítékot le kell zárni. A címzett osztály címe mellett – amelyet a pályázati felhívás tartalmaz – a belső borítékon a következőt is fel kell tüntetni:
  Öntapadós borítékok alkalmazása esetén azokat ragasztószalaggal le kell zárni, és a feladónak úgy kell aláírnia, hogy aláírása érintse a ragasztószalagot és a borítékot is. A feladó aláírása akkor teljes, ha a kézzel írott név mellett az általa képviselt szervezet bélyegzője is szerepel.
  A külső borítékon fel kell tüntetni a feladó címét és a következő címet:





  European Parliament |
| --- | --- |
| Mail Service |
| KAD 00D008 |
| 2929 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

c)

kettős borítékban lezárva kell megküldeni; mindkét borítékot le kell zárni. A címzett osztály címe mellett – amelyet a pályázati felhívás tartalmaz – a belső borítékon a következőt is fel kell tüntetni:

Öntapadós borítékok alkalmazása esetén azokat ragasztószalaggal le kell zárni, és a feladónak úgy kell aláírnia, hogy aláírása érintse a ragasztószalagot és a borítékot is. A feladó aláírása akkor teljes, ha a kézzel írott név mellett az általa képviselt szervezet bélyegzője is szerepel.

A külső borítékon fel kell tüntetni a feladó címét és a következő címet:

European Parliament

Mail Service

KAD 00D008

2929 Luxembourg

LUXEMBOURG

A belső borítékot a következőképpen kell megcímezni:

| President of the European Parliament |
| --- |
| Attn. Mr Roger VANHAEREN, Director-General of Finance |
| SCH 05B031 |
| 2929 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

President of the European Parliament

Attn. Mr Roger VANHAEREN, Director-General of Finance

SCH 05B031

2929 Luxembourg

LUXEMBOURG

| d) | legkésőbb a pályázati felhívásban meghatározott határidő napján kell továbbítani ajánlott levélként vagy futárszolgálat által (előbbi esetében igazolásul a postai bélyegző, utóbbi esetben a feladóvevény kelte szolgál). |
| --- | --- |

d)

legkésőbb a pályázati felhívásban meghatározott határidő napján kell továbbítani ajánlott levélként vagy futárszolgálat által (előbbi esetében igazolásul a postai bélyegző, utóbbi esetben a feladóvevény kelte szolgál).

6.2.   További eljárás és menetrend

Az európai szintű politikai pártoknak nyújtandó támogatások odaítélése tekintetében a következő eljárást és menetrendet alkalmazzák:

| a) | a pályázatok továbbítása az Európai Parlamenthez (legkésőbb 2012. szeptember 30-án); |
| --- | --- |

a)

a pályázatok továbbítása az Európai Parlamenthez (legkésőbb 2012. szeptember 30-án);

| b) | az Európai Parlament osztályai megvizsgálják és kiválasztják a pályázatokat. Csak a pályázati felhívásban rögzített jogosultsági, kizárási és kiválasztási feltételeknek eleget tevő pályázatokat vizsgálják meg; |
| --- | --- |

b)

az Európai Parlament osztályai megvizsgálják és kiválasztják a pályázatokat. Csak a pályázati felhívásban rögzített jogosultsági, kizárási és kiválasztási feltételeknek eleget tevő pályázatokat vizsgálják meg;

| c) | az Európai Parlament Elnöksége elfogadja a támogatás odaítéléséről szóló végleges határozatot (elvileg legkésőbb 2013. január 1-jén, az elnökségi határozat 4. cikkében meghatározottak szerint) és az eredményről értesíti a pályázókat; |
| --- | --- |

c)

az Európai Parlament Elnöksége elfogadja a támogatás odaítéléséről szóló végleges határozatot (elvileg legkésőbb 2013. január 1-jén, az elnökségi határozat 4. cikkében meghatározottak szerint) és az eredményről értesíti a pályázókat;

| d) | a támogatási összeg 80 %-át kitevő előleg kifizetése (a támogatás odaítéléséről szóló határozatot követő 15 napon belül). |
| --- | --- |

d)

a támogatási összeg 80 %-át kitevő előleg kifizetése (a támogatás odaítéléséről szóló határozatot követő 15 napon belül).

6.3.   További információk

A következő szövegek megtalálhatók az Európai Parlament internetes oldalán, az alábbi címen: http://www.europarl.europa.eu/tenders/invitations.htm

| a) | 2004/2003/EK rendelet; |
| --- | --- |

a)

2004/2003/EK rendelet;

| b) | az elnökségi határozat; |
| --- | --- |

b)

az elnökségi határozat;

| c) | pályázati formanyomtatvány támogatáshoz (az elnökségi határozat 1. melléklete). |
| --- | --- |

c)

pályázati formanyomtatvány támogatáshoz (az elnökségi határozat 1. melléklete).

A pályázati felhívással – ezen belül a támogatások odaítélésével – kapcsolatos kérdéseiket a következő e-mail címre küldhetik, feltüntetve a dokumentum hivatkozási számát: fin.part.fond.pol@europarl.europa.eu

6.4.   A személyes adatok feldolgozása

Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (6) értelmében a támogatási kérelemben és mellékleteiben szereplő személyes adatokat a tisztesség, a jogszerűség és az arányosság elveinek megfelelően, e projekt kifejezett és törvényes célja érdekében kezelik. Az Európai Parlament illetékes osztályai és szervei a kérelem feldolgozásához és a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges mértékben kezelhetik a személyes adatokat, és továbbíthatják azokat a belső ellenőrzési szolgálatokhoz, az Európai Számvevőszékhez, a pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testülethez vagy az Európai Csalás Elleni Hivatalhoz (OLAF).

---

(1)  HL L 297., 2003.11.15., 1. o.

(2)  HL C 155., 2004.6.12., 1. o.

(3)  HL L 248., 2002.9.16, 1. o.

(4)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

(5)  Kivéve, ha a pályázó szervezetet a folyó évben hozták létre.

(6)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

Tanács

| 20.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/42

---

NYILVÁNOS AJÁNLATKÉRÉS

Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST)

2012/C 177/08

A COST összekapcsolja a különböző országokban, meghatározott témákon dolgozó kutatókat és szakértőket. A COST magát a kutatást NEM finanszírozza, ellenben támogatja a hálózatépítési tevékenységeket, például értekezleteket, konferenciákat, rövid távú tudományos csereprogramokat és tájékoztató tevékenységeket. Jelenleg közel 250 tudományos hálózat (tevékenység) részesül támogatásban.

A COST Európa tudományos, technológiai, gazdasági, kulturális vagy társadalmi fejlődéséhez hozzájáruló tevékenységekre irányuló ajánlatokat vár. Különösen várják a más európai programokat előrejelző, illetve a kezdő kutatók által kezdeményezett ajánlatokat.

Az európai kutatók közötti szorosabb kapcsolatok kialakítása alapvető jelentőségű az Európai Kutatási Térség (EKT) kiépítése tekintetében. A COST az új, innovatív, interdiszciplináris és széles körű európai kutatási hálózatok kiépítését ösztönzi. A COST-tevékenységeket kutatócsoportok végzik az európai tudományos kiválóság kiépítéséhez szükséges alapok erősítése érdekében.

A COST kilenc átfogó területen szerveződik (biomedicina és molekuláris biotudományok; kémiai és molekuláris tudományok és technológiák; Földrendszer-tudományok és környezetgazdálkodás; élelmezés és mezőgazdaság; erdészet, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások; az egyének, a társadalmak, a kultúrák és az egészség; információs és kommunikációs technológiák; anyagok, fizika és nanotudományok; közlekedés és városfejlesztés). Az egyes területek tervezett tartalmának leírása a http://www.cost.eu oldalon elérhető.

Az ajánlattevőknek témájukat valamely területhez kell kötniük. A COST a nem kizárólag egyetlen területhez illeszkedő, interdiszciplináris ajánlatokat különösen szívesen fogadja, és ezek elbírálására külön kerül sor.

Az ajánlatoknak legalább öt COST-ország kutatóit kell magukban foglalniuk. A 19 ország részvételével megvalósuló tevékenységekre nyújtott pénzügyi támogatás összege évente mintegy 130 000 EUR-ig terjed, a rendelkezésre álló költségvetéstől függően, általában 4 éven keresztül.

Az ajánlatok elbírálása két szakaszban történik. A http://www.cost.eu/opencall weboldalon rendelkezésre álló online űrlap felhasználásával benyújtandó előzetes ajánlatoknak (legfeljebb 1 500 szó/3 oldal) rövid áttekintést kell adniuk az ajánlatról és annak tervezett hatásáról. A COST támogathatósági feltételeinek nem megfelelő (pl. kutatásfinanszírozást igénylő) ajánlatokat kizárják. A támogatható ajánlatokat a http://www.cost.eu oldalon közétett szempontok alapján a megfelelő terület szerinti bizottság értékeli. A kiválasztott előzetes ajánlatok tevői felkérést kapnak a teljes körű ajánlat benyújtására. A teljes körű ajánlatokat a http://www.cost.eu/opencall weboldalon található értékelési kritériumok alapján szakértői értékelésnek vetik alá. Döntéshozatalra általában a benyújtási határidőtől számított hat hónapon belül kerül sor, és a cselekvések várhatóan az ezt követő három hónapon belül kezdődhetnek meg.

Az előzetes ajánlatok benyújtási határideje 2012. szeptember 28., brüsszeli idő szerint 17 óra. Körülbelül az ajánlattevők 20 %-át kérik majd fel teljes körű ajánlat benyújtására, amelyből a rendelkezésre álló költségvetéstől függően hozzávetőlegesen 40 új tevékenység kerül végső kiválasztásra. A teljes körű ajánlatok benyújtására vonatkozó felkérésre 2012. november 23-ig, 2013. január 25-i benyújtási határidővel kerül sor, míg a döntések meghozatala 2013 májusában várható. A következő benyújtási határidő várhatóan 2013. március 29., ami egyben a multidiszciplináris ajánlatok egyedi benyújtási határideje is az ezen ajánlatokra vonatkozó kísérleti eljárásnak megfelelően (az eljárásról 2012 szeptemberétől részletes információk találhatók a http://www.cost.eu/domains_actions/TDP webhelyen).

Az ajánlattevők tájékoztatás és útmutatás céljából kapcsolatba léphetnek nemzeti COST-koordinátorukkal (CNC) – lásd a http://www.cost.eu/cnc weboldalt.

Az ajánlatokat online kell benyújtani a COST Hivatal weboldalán.

A COST koordinációs tevékenységéért az EU KTF keretprogramjából pénzügyi támogatásban részesül. Az Európai Tudományos Alapítvány (ESF) által létrehozott, és a COST végrehajtásáért felelős COST Hivatal biztosítja és irányítja a COST adminisztrációs, tudományos és műszaki titkárságát, terület szerinti bizottságait, valamint tevékenységeit.

---

Európai Bizottság

| 20.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/44

---

Ajánlattételi felhívás a második Marco Polo program keretében forgalomátterelési, katalizáló hatású, tengeri gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos, forgalmat kiküszöbölő és közös tanulási intézkedésekre

(Az 1692/2006/EK tanácsi és parlamenti rendelet – HL L 328., 2006.11.24., 1. o.)

2012/C 177/09

Az Európai Bizottság a második Marco Polo program keretében ajánlattételi felhívást tesz közzé a 2012-es kiválasztási folyamatra. Az ajánlatok beadási határideje 2012. szeptember 21.

A felhívással kapcsolatos információk, valamint az iránymutató ajánlattevők számára a projektek benyújtásához az alábbi internetes címen található:

http://ec.europa.eu/transport/marcopolo/getting-funds/call-for-proposals/2012/index_en.htm

A Marco Polo program segítőszolgálata a eaci-marco-polo-helpdesk@ec.europa.eu e-mail címen, illetve a +32 22979506 faxszámon érhető el.

---