# Euroopan unionin C 65/17.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 65 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta17. maaliskuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 65

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta17. maaliskuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Valmistavat säädökset |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | 14.–15. joulukuuta 2005 pidetty 422. täysistunto |
| 2006/C 065/1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Valtiontuen toimintasuunnitelma Valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005–2009KOM(2005) 107 lopullinen – SEC(2005) 795 | 1 |
| 2006/C 065/2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) ja Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011)KOM(2005) 119 lopullinen/2 – 2005/0043 COD – 2005/0044 CNS | 9 |
| 2006/C 065/3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisestaKOM(2005) 121 lopullinen — 2005/0050 COD | 22 |
| 2006/C 065/4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus jäsenvaltioiden ajoneuvorekisteriviranomaisten pääsystä Schengenin toisen sukupolven tietojärjestelmään (SIS II)KOM(2005) 237 lopullinen — 2005/0104 COD | 27 |
| 2006/C 065/5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi direktiivin 69/169/ETY muuttamisesta Suomeen tuotavaan olueen väliaikaisesti sovellettavien määrällisten rajoitusten osaltaKOM(2005) 427 lopullinen — 2005/0175 CNS | 29 |
| 2006/C 065/6 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kuljetusmuotojen turvallisuus | 30 |
| 2006/C 065/7 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevista yhteisön rahoitustoimenpiteistäKOM(2005) 117 lopullinen — 2005/0045 CNS | 38 |
| 2006/C 065/8 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Yhteisön pelastuspalvelumekanismin kehittäminenKOM(2005) 137 lopullinen | 41 |
| 2006/C 065/9 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kalastusalan yhteisyritykset — nykyinen tilanne ja tulevaisuudennäkymät | 46 |
| 2006/C 065/0 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Neuvoston asetus yhteisön täysikasvuisten nautaeläinten ruhojen luokitteluasteikostaKOM(2005) 402 lopullinen — 2005/0171 CNS | 50 |
| 2006/C 065/1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Teknologiapuistojen rooli Euroopan unionin uusien jäsenvaltioiden teollisessa muutoksessa | 51 |
| 2006/C 065/2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Rakenneuudistukset ja työllisyys — Rakenneuudistusten ennakointi ja tukeminen työllisyyden kehittämiseksi: Euroopan unionin tehtävätKOM(2005) 120 lopullinen | 58 |
| 2006/C 065/3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston päätös terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 Turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskeva yleisohjelmaKOM(2005) 124 lopullinen — 2005/0034 CNS | 63 |
| 2006/C 065/4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös — Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskuntaKOM(2005) 225 lopullinen — 2005/0107 COD | 70 |
| 2006/C 065/5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sosiaalisten näkökohtien sisällyttäminen talouskumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin | 73 |
| 2006/C 065/6 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Neuvotteluasiakirja innovaatiotuestaKOM(2005) 436 lopullinen | 86 |
| 2006/C 065/7 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan — K-suunnitelma: kansanvalta, kuunteleminen ja keskusteluKOM(2005) 494 lopullinen | 92 |
| 2006/C 065/8 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Eteneminen kohti eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa — Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos Lissabonin strategiaan | 94 |
| 2006/C 065/9 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta tiettyjen arvonlisäveron kantamisen yksinkertaistamiseen ja veropetosten ja veron kiertämisen estämiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta sekä tiettyjen poikkeuslupapäätösten kumoamisestaKOM(2005) 89 lopullinen — 2005/0019 (CNS) | 103 |
| 2006/C 065/0 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Uusiutuvat energialähteet | 105 |
| 2006/C 065/1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja — Asuntoluotot EU:ssaKOM(2005) 327 lopullinen | 113 |
| 2006/C 065/2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alallaKOM(2005) 184 lopullinen | 120 |
| 2006/C 065/3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoluonnos aiheista | 131 |
| 2006/C 065/4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja rahoituspalvelupolitiikasta (2005–2010)KOM(2005) 177 lopullinen | 134 |
| 2006/C 065/5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto lausunto aiheesta Hygieniasäännöt ja käsiteolliset elintarvikejalostusyritykset | 141 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

14.–15. joulukuuta 2005 pidetty 422. täysistunto

2006/C 065/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Valtiontuen toimintasuunnitelma Valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005–2009KOM(2005) 107 lopullinen – SEC(2005) 795

KOM(2005) 107 lopullinen – SEC(2005) 795

1

2006/C 065/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) ja Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011)KOM(2005) 119 lopullinen/2 – 2005/0043 COD – 2005/0044 CNS

KOM(2005) 119 lopullinen/2 – 2005/0043 COD – 2005/0044 CNS

9

2006/C 065/3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisestaKOM(2005) 121 lopullinen — 2005/0050 COD

KOM(2005) 121 lopullinen — 2005/0050 COD

22

2006/C 065/4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus jäsenvaltioiden ajoneuvorekisteriviranomaisten pääsystä Schengenin toisen sukupolven tietojärjestelmään (SIS II)KOM(2005) 237 lopullinen — 2005/0104 COD

KOM(2005) 237 lopullinen — 2005/0104 COD

27

2006/C 065/5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi direktiivin 69/169/ETY muuttamisesta Suomeen tuotavaan olueen väliaikaisesti sovellettavien määrällisten rajoitusten osaltaKOM(2005) 427 lopullinen — 2005/0175 CNS

KOM(2005) 427 lopullinen — 2005/0175 CNS

29

2006/C 065/6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kuljetusmuotojen turvallisuus

30

2006/C 065/7

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevista yhteisön rahoitustoimenpiteistäKOM(2005) 117 lopullinen — 2005/0045 CNS

KOM(2005) 117 lopullinen — 2005/0045 CNS

38

2006/C 065/8

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Yhteisön pelastuspalvelumekanismin kehittäminenKOM(2005) 137 lopullinen

KOM(2005) 137 lopullinen

41

2006/C 065/9

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kalastusalan yhteisyritykset — nykyinen tilanne ja tulevaisuudennäkymät

46

2006/C 065/0

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Neuvoston asetus yhteisön täysikasvuisten nautaeläinten ruhojen luokitteluasteikostaKOM(2005) 402 lopullinen — 2005/0171 CNS

KOM(2005) 402 lopullinen — 2005/0171 CNS

50

2006/C 065/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Teknologiapuistojen rooli Euroopan unionin uusien jäsenvaltioiden teollisessa muutoksessa

51

2006/C 065/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Rakenneuudistukset ja työllisyys — Rakenneuudistusten ennakointi ja tukeminen työllisyyden kehittämiseksi: Euroopan unionin tehtävätKOM(2005) 120 lopullinen

KOM(2005) 120 lopullinen

58

2006/C 065/3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston päätös terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 Turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskeva yleisohjelmaKOM(2005) 124 lopullinen — 2005/0034 CNS

KOM(2005) 124 lopullinen — 2005/0034 CNS

63

2006/C 065/4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös — Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskuntaKOM(2005) 225 lopullinen — 2005/0107 COD

KOM(2005) 225 lopullinen — 2005/0107 COD

70

2006/C 065/5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sosiaalisten näkökohtien sisällyttäminen talouskumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin

73

2006/C 065/6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Neuvotteluasiakirja innovaatiotuestaKOM(2005) 436 lopullinen

KOM(2005) 436 lopullinen

86

2006/C 065/7

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan — K-suunnitelma: kansanvalta, kuunteleminen ja keskusteluKOM(2005) 494 lopullinen

KOM(2005) 494 lopullinen

92

2006/C 065/8

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Eteneminen kohti eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa — Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos Lissabonin strategiaan

94

2006/C 065/9

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta tiettyjen arvonlisäveron kantamisen yksinkertaistamiseen ja veropetosten ja veron kiertämisen estämiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta sekä tiettyjen poikkeuslupapäätösten kumoamisestaKOM(2005) 89 lopullinen — 2005/0019 (CNS)

KOM(2005) 89 lopullinen — 2005/0019 (CNS)

103

2006/C 065/0

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Uusiutuvat energialähteet

105

2006/C 065/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja — Asuntoluotot EU:ssaKOM(2005) 327 lopullinen

KOM(2005) 327 lopullinen

113

2006/C 065/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alallaKOM(2005) 184 lopullinen

KOM(2005) 184 lopullinen

120

2006/C 065/3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoluonnos aiheista

131

2006/C 065/4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja rahoituspalvelupolitiikasta (2005–2010)KOM(2005) 177 lopullinen

KOM(2005) 177 lopullinen

134

2006/C 065/5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto lausunto aiheesta Hygieniasäännöt ja käsiteolliset elintarvikejalostusyritykset

141

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

14.–15. joulukuuta 2005 pidetty 422. täysistunto

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Valtiontuen toimintasuunnitelma Valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005–2009”

KOM(2005) 107 lopullinen – SEC(2005) 795

(2006/C 65/01)

Komissio päätti 8. kesäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Antonello Pezzini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 117 ääntä puolesta ja 2 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on useaan otteeseen korostanut valtiontuen valvonnan merkitystä. Se on olennaisen tärkeää seuraavien seikkojen kannalta:






  — | moitteeton kilpailupolitiikka, joka toimii myös välineenä jäsenvaltioiden talouksien lähentämisessä |
| --- | --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on useaan otteeseen korostanut valtiontuen valvonnan merkitystä. Se on olennaisen tärkeää seuraavien seikkojen kannalta:

—

moitteeton kilpailupolitiikka, joka toimii myös välineenä jäsenvaltioiden talouksien lähentämisessä

| — | innovoinnin ja unionin kilpailukyvyn parantaminen |
| --- | --- |

—

innovoinnin ja unionin kilpailukyvyn parantaminen

| — | yhteisön kaikkien alueiden yhteenkuuluvuus ja kestävä kasvu. |
| --- | --- |

—

yhteisön kaikkien alueiden yhteenkuuluvuus ja kestävä kasvu.

| 1.2 | Valtiontuen perusteet löytyvät yhteisön perusteksteistä eli EHTY:n perustamissopimuksen ja EY:n perustamissopimuksen määräyksistä. EY:n perustamissopimuksessa, toisin kuin EHTY:n perustamissopimuksessa, joka ei ole enää voimassa, ei valtiontukea kielletä ehdottomasti. Kiellon ohella annetaan poikkeusmääräyksiä (1) ja myönnetään poikkeuksia (2), jotka jättävät komissiolle – ja erikoistapauksissa myös neuvostolle – laajan harkintavallan tukien hyväksymisessä yleissäännöstä poiketen. |
| --- | --- |

1.2

Valtiontuen perusteet löytyvät yhteisön perusteksteistä eli EHTY:n perustamissopimuksen ja EY:n perustamissopimuksen määräyksistä. EY:n perustamissopimuksessa, toisin kuin EHTY:n perustamissopimuksessa, joka ei ole enää voimassa, ei valtiontukea kielletä ehdottomasti. Kiellon ohella annetaan poikkeusmääräyksiä (1) ja myönnetään poikkeuksia (2), jotka jättävät komissiolle – ja erikoistapauksissa myös neuvostolle – laajan harkintavallan tukien hyväksymisessä yleissäännöstä poiketen.

| 1.3 | Tätä mutkikasta asiaa koskevat artiklat (87, 88 ja 89 artikla) sisältyvät kilpailua, verotusta ja lainsäädännön lähentämistä koskevia yhteisiä sääntöjä käsittelevän VI osaston 2 jaksoon. Tämä tuo korostetusti esille sen, kuinka tärkeää on ottaa huomioon valtiontukiasiat niiden vaikutusten vuoksi, joita niillä voi olla kilpailulle avoimilla markkinoilla. |
| --- | --- |

1.3

Tätä mutkikasta asiaa koskevat artiklat (87, 88 ja 89 artikla) sisältyvät kilpailua, verotusta ja lainsäädännön lähentämistä koskevia yhteisiä sääntöjä käsittelevän VI osaston 2 jaksoon. Tämä tuo korostetusti esille sen, kuinka tärkeää on ottaa huomioon valtiontukiasiat niiden vaikutusten vuoksi, joita niillä voi olla kilpailulle avoimilla markkinoilla.

| 1.3.1 | Komitea on tähdentänyt jo aiemmin, että kaikkien uusien valtiontukia koskevien toimintasuunnitelmien tulee noudattaa EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa määriteltyjä puitteita, jotta voidaan varmistaa muun muassa yhteismarkkinoiden asianmukainen toiminta, syrjimättömien sääntöjen soveltaminen, taloudellisen toiminnan sopusointuinen, tasapainoinen ja kestävä kehitys, kestävä kasvu, joka ei lisää inflaatiota, korkea kilpailukyky- ja lähentymisaste, elämänlaadun parantaminen sekä taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja yhteisvastuu jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

1.3.1

Komitea on tähdentänyt jo aiemmin, että kaikkien uusien valtiontukia koskevien toimintasuunnitelmien tulee noudattaa EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa määriteltyjä puitteita, jotta voidaan varmistaa muun muassa yhteismarkkinoiden asianmukainen toiminta, syrjimättömien sääntöjen soveltaminen, taloudellisen toiminnan sopusointuinen, tasapainoinen ja kestävä kehitys, kestävä kasvu, joka ei lisää inflaatiota, korkea kilpailukyky- ja lähentymisaste, elämänlaadun parantaminen sekä taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja yhteisvastuu jäsenvaltioiden välillä.

| 1.4 | Valtiontuella tarkoitetaan, kuten komissio toteaa, valtion toimenpidettä tietyn taloudellisen toiminnan edistämiseksi. Tällaisen avun myöntäminen merkitsee, että tiettyä talouden alaa tai taloudellista toimintaa suositaan suhteessa muihin, jolloin kilpailua vääristetään kohtelemalla yrityksiä, jotka saavat tukea, eri tavoin kuin muita yrityksiä. (3) |
| --- | --- |

1.4

Valtiontuella tarkoitetaan, kuten komissio toteaa, valtion toimenpidettä tietyn taloudellisen toiminnan edistämiseksi. Tällaisen avun myöntäminen merkitsee, että tiettyä talouden alaa tai taloudellista toimintaa suositaan suhteessa muihin, jolloin kilpailua vääristetään kohtelemalla yrityksiä, jotka saavat tukea, eri tavoin kuin muita yrityksiä. (3)

| 1.4.1 | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti valtionavun käsite kattaa valtion myöntämien tai valtion varoista myönnettyjen tukien lisäksi myös toimenpiteet, joiden tavoitteena on keventää yrityksen budjettia yleensä rasittavia maksuja. |
| --- | --- |

1.4.1

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti valtionavun käsite kattaa valtion myöntämien tai valtion varoista myönnettyjen tukien lisäksi myös toimenpiteet, joiden tavoitteena on keventää yrityksen budjettia yleensä rasittavia maksuja.

| 1.5 | Maaliskuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita jatkamaan valtiontukien yleisen tason alentamista kuitenkin niin, että sallitaan poikkeuksia markkinoiden mahdollisten toimintapuutteiden huomioon ottamiseksi. Tämä näkemys on yhdenmukainen Lissabonin huippukokouksessa vuonna 2000 tehtyjen sekä Tukholman huippukokouksessa vuonna 2001 tehtyjen päätösten kanssa, ja se vastaa tarpeeseen suunnata tukia yhteisen edun mukaisiin horisontaalisiin tavoitteisiin, muun muassa koheesiotavoitteisiin. |
| --- | --- |

1.5

Maaliskuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita jatkamaan valtiontukien yleisen tason alentamista kuitenkin niin, että sallitaan poikkeuksia markkinoiden mahdollisten toimintapuutteiden huomioon ottamiseksi. Tämä näkemys on yhdenmukainen Lissabonin huippukokouksessa vuonna 2000 tehtyjen sekä Tukholman huippukokouksessa vuonna 2001 tehtyjen päätösten kanssa, ja se vastaa tarpeeseen suunnata tukia yhteisen edun mukaisiin horisontaalisiin tavoitteisiin, muun muassa koheesiotavoitteisiin.

| 1.5.1 | Komissio asetti lisäksi Lissabonin strategian väliarviointia koskevassa tuoreessa tiedonannossaan itselleen tämä saman tavoitteen: jäsenvaltioiden olisi vähennettävä valtiontukia ja kohdennettava ne markkinoiden toiminnan puutteiden paikkaamiseen erityisesti voimakkaan kasvupotentiaalin aloilla sekä innovaatioiden edistämiseen (4). |
| --- | --- |

1.5.1

Komissio asetti lisäksi Lissabonin strategian väliarviointia koskevassa tuoreessa tiedonannossaan itselleen tämä saman tavoitteen: jäsenvaltioiden olisi vähennettävä valtiontukia ja kohdennettava ne markkinoiden toiminnan puutteiden paikkaamiseen erityisesti voimakkaan kasvupotentiaalin aloilla sekä innovaatioiden edistämiseen (4).

| 1.6 | Myös Euroopan parlamentti otti hiljattain kantaa valtiontukiin (5) ja tähdensi, että valtiontukea tulisi käyttää entistä vastuullisemmin ja tehokkaammin, sillä






  — | valtiontuen määrä on yhteensä yli 50 prosenttia Euroopan unionin vuosibudjetista |
| --- | --- | --- |

1.6

Myös Euroopan parlamentti otti hiljattain kantaa valtiontukiin (5) ja tähdensi, että valtiontukea tulisi käyttää entistä vastuullisemmin ja tehokkaammin, sillä

—

valtiontuen määrä on yhteensä yli 50 prosenttia Euroopan unionin vuosibudjetista

| — | valtiontuki vaikuttaa julkiseen talouteen, kilpailuun ja yksityisyritysten kykyyn investoida globalisoituneeseen talousympäristöön |
| --- | --- |

—

valtiontuki vaikuttaa julkiseen talouteen, kilpailuun ja yksityisyritysten kykyyn investoida globalisoituneeseen talousympäristöön

| — | valtiontuen rahoittajina ovat eurooppalaiset veronmaksajat. |
| --- | --- |

—

valtiontuen rahoittajina ovat eurooppalaiset veronmaksajat.

| 1.6.1 | EP hyväksyi lisäksi 12. toukokuuta 2005 päätöslauselman aiheesta ”Euroopan kilpailukyvyn vahvistaminen: rakennemuutosten seuraukset pk-yrityksiä koskevaan politiikkaan ja niiden asemaan” (6). EP tukee muun muassa yrityksille annettavien tukien kokonaismäärän vähentämistavoitetta, mutta muistuttaa, että joistakin tuista, kuten tutkimus-, kehitys- ja koulutustuista sekä tuista neuvontapalveluille, on hyötyä markkinoilla esiintyvien tiettyjen puutteiden poistamisen kannalta. |
| --- | --- |

1.6.1

EP hyväksyi lisäksi 12. toukokuuta 2005 päätöslauselman aiheesta ”Euroopan kilpailukyvyn vahvistaminen: rakennemuutosten seuraukset pk-yrityksiä koskevaan politiikkaan ja niiden asemaan” (6). EP tukee muun muassa yrityksille annettavien tukien kokonaismäärän vähentämistavoitetta, mutta muistuttaa, että joistakin tuista, kuten tutkimus-, kehitys- ja koulutustuista sekä tuista neuvontapalveluille, on hyötyä markkinoilla esiintyvien tiettyjen puutteiden poistamisen kannalta.

| 1.6.2 | EP panee merkille pk-yrityksille myönnettävän valtiontuen merkityksen jäsenvaltioissa ja pyytää näin ollen komissiota säilyttämään rakennerahastojen yhteydessä kokonaisuudessaan tukivälineet, jotka on tarkoitettu teollisen toiminnan siirtymisestä muihin maihin kärsivien alueiden taloudelliseen ja sosiaalistaloudelliseen uudistamiseen. EP vaatii, että pienet ja mikroyritykset (7) otetaan paremmin huomioon mainituilla alueilla ja yleisemmin koheesiopolitiikassa. |
| --- | --- |

1.6.2

EP panee merkille pk-yrityksille myönnettävän valtiontuen merkityksen jäsenvaltioissa ja pyytää näin ollen komissiota säilyttämään rakennerahastojen yhteydessä kokonaisuudessaan tukivälineet, jotka on tarkoitettu teollisen toiminnan siirtymisestä muihin maihin kärsivien alueiden taloudelliseen ja sosiaalistaloudelliseen uudistamiseen. EP vaatii, että pienet ja mikroyritykset (7) otetaan paremmin huomioon mainituilla alueilla ja yleisemmin koheesiopolitiikassa.

| 1.6.3 | Valtiontukijärjestelmien uudistamista suunniteltaessa EP ehdottaa, että määritellään innovaatioita suosiva selkeä toimintalinja, jolla puututaan horisontaalisesti kaikkiin aloihin Lissabonin tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.6.3

Valtiontukijärjestelmien uudistamista suunniteltaessa EP ehdottaa, että määritellään innovaatioita suosiva selkeä toimintalinja, jolla puututaan horisontaalisesti kaikkiin aloihin Lissabonin tavoitteiden mukaisesti.

| 1.7 | Yhteisöjen tuomioistuin on myös ottanut vuosien kuluessa useaan otteeseen kantaa valtiontukiasioihin, luonut todellista tapauskohtaista oikeutta (case-by-case-law) ja määrittänyt oikeuskäytännön, jolle on ominaista johdonmukaiset, hyvin yksityiskohtaiset suuntaviivat. Viimeisimpinä voidaan mainita yleishyödyllisiä palveluja koskeva tuomio sekä 24. heinäkuuta 2003 annettu Altmark-tuomio (8). |
| --- | --- |

1.7

Yhteisöjen tuomioistuin on myös ottanut vuosien kuluessa useaan otteeseen kantaa valtiontukiasioihin, luonut todellista tapauskohtaista oikeutta (case-by-case-law) ja määrittänyt oikeuskäytännön, jolle on ominaista johdonmukaiset, hyvin yksityiskohtaiset suuntaviivat. Viimeisimpinä voidaan mainita yleishyödyllisiä palveluja koskeva tuomio sekä 24. heinäkuuta 2003 annettu Altmark-tuomio (8).

| 1.8 | Komissio antoi huhtikuussa 2005 julkaistussa valtiontukien tulostaulussa (9) myönteisen kuvan jäsenvaltioiden reaktioista Lissabonissa käynnistettyyn strategiaan. Tukitaso suhteessa BKT:hen on hieman laskenut, ja kehitys on ollut vielä myönteisempää tukien uudelleensuuntaamisessa Eurooppa-neuvostojen ehdottamalla tavalla. Vielä on kuitenkin paljon tehtävää. |
| --- | --- |

1.8

Komissio antoi huhtikuussa 2005 julkaistussa valtiontukien tulostaulussa (9) myönteisen kuvan jäsenvaltioiden reaktioista Lissabonissa käynnistettyyn strategiaan. Tukitaso suhteessa BKT:hen on hieman laskenut, ja kehitys on ollut vielä myönteisempää tukien uudelleensuuntaamisessa Eurooppa-neuvostojen ehdottamalla tavalla. Vielä on kuitenkin paljon tehtävää.

| 1.8.1 | Perustaksi keskustelulle strategiasta, jolla pyritään alentamaan valtiontukien yleistä tasoa ja suuntaamaan niitä horisontaalisiin tavoitteisiin, komissio laati vuonna 2001 valtiontukirekisterin ja siihen liittyvät arviointipuitteet, joita kehitettiin edelleen vuonna 2002. Komitea on jo ilmaissut suhtautuvansa myönteisesti komission sitoumukseen lisätä avoimuutta alalla. Tämä on erityisen tärkeää uusien jäsenvaltioiden kannalta. |
| --- | --- |

1.8.1

Perustaksi keskustelulle strategiasta, jolla pyritään alentamaan valtiontukien yleistä tasoa ja suuntaamaan niitä horisontaalisiin tavoitteisiin, komissio laati vuonna 2001 valtiontukirekisterin ja siihen liittyvät arviointipuitteet, joita kehitettiin edelleen vuonna 2002. Komitea on jo ilmaissut suhtautuvansa myönteisesti komission sitoumukseen lisätä avoimuutta alalla. Tämä on erityisen tärkeää uusien jäsenvaltioiden kannalta.

| 1.9 | Komitea toteaa tyytyväisenä, että vuonna 2003 valtiontuen kokonaismäärä pieneni 3,6 prosenttia vuoteen 1999 verrattuna ja lähes 30 prosenttia vuoteen 1996 verrattuna. Komitea huomauttaa kuitenkin, että valtiontuen yhteenlaskettu määrä oli edelleenkin suuri eli 53 miljardia (10) euroa. Tästä yli 60 prosenttia osoitettiin tuotantoteollisuudelle ja palvelualalle. Komitea toteaa myös olevansa huolissaan kilpailunvääristymistä, joita erot valtiontuissa eri jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä eri alueiden välillä saattavat aiheuttaa. |
| --- | --- |

1.9

Komitea toteaa tyytyväisenä, että vuonna 2003 valtiontuen kokonaismäärä pieneni 3,6 prosenttia vuoteen 1999 verrattuna ja lähes 30 prosenttia vuoteen 1996 verrattuna. Komitea huomauttaa kuitenkin, että valtiontuen yhteenlaskettu määrä oli edelleenkin suuri eli 53 miljardia (10) euroa. Tästä yli 60 prosenttia osoitettiin tuotantoteollisuudelle ja palvelualalle. Komitea toteaa myös olevansa huolissaan kilpailunvääristymistä, joita erot valtiontuissa eri jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä eri alueiden välillä saattavat aiheuttaa.

| 1.9.1 | Komitea suhtautui aikanaan myönteisesti (11) komissio tekemään systemaattiseen sääntöjen selkiyttämiseen ja tarkentamiseen kiinnittäen erityistä huomiota ryhmäpoikkeusasetukseen sekä työllisyystukiin, joiden avulla on tarkoitus helpottaa työpaikkojen luomista jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.9.1

Komitea suhtautui aikanaan myönteisesti (11) komissio tekemään systemaattiseen sääntöjen selkiyttämiseen ja tarkentamiseen kiinnittäen erityistä huomiota ryhmäpoikkeusasetukseen sekä työllisyystukiin, joiden avulla on tarkoitus helpottaa työpaikkojen luomista jäsenvaltioissa.

| 1.9.2 | Komitea on komission kanssa täysin samaa mieltä siitä, että valtiontukisääntöjä tulee mukauttaa ajan kuluessa, sillä niissä tulee ottaa huomioon politiikassa, taloudessa ja lainsäädännössä tapahtuneet muutokset. Tästä syytä valtiontukien arviointivälineitä tarkistetaan säännöllisesti, joten ne ovat usein kestoltaan rajallisia (12). |
| --- | --- |

1.9.2

Komitea on komission kanssa täysin samaa mieltä siitä, että valtiontukisääntöjä tulee mukauttaa ajan kuluessa, sillä niissä tulee ottaa huomioon politiikassa, taloudessa ja lainsäädännössä tapahtuneet muutokset. Tästä syytä valtiontukien arviointivälineitä tarkistetaan säännöllisesti, joten ne ovat usein kestoltaan rajallisia (12).

| 1.10 | Komitea on tyytyväinen, että komissio on esittänyt ehdotuksia alan yleisen uudistuksen hahmottelemiseksi (13). Uudistus perustuu integroituun lähestymistapaan, jossa otetaan tarkasti huomioon markkinahäiriöt. |
| --- | --- |

1.10

Komitea on tyytyväinen, että komissio on esittänyt ehdotuksia alan yleisen uudistuksen hahmottelemiseksi (13). Uudistus perustuu integroituun lähestymistapaan, jossa otetaan tarkasti huomioon markkinahäiriöt.

| 1.10.1 | Komitea katsoo, että kun hyväksytään uudet puitteet, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon tukipolitiikan ja kehitystarpeen välttämätön tasapaino, on varauduttava myös tarkistukseen, jonka tavoitteena on yksinkertaistaminen ja vaikutusten kattava arviointi. |
| --- | --- |

1.10.1

Komitea katsoo, että kun hyväksytään uudet puitteet, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon tukipolitiikan ja kehitystarpeen välttämätön tasapaino, on varauduttava myös tarkistukseen, jonka tavoitteena on yksinkertaistaminen ja vaikutusten kattava arviointi.

| 1.10.2 | Tarkistuksen tulee perustua selkeisiin tavoitteisiin, laajoihin kuulemisiin ja kattaviin tietoihin. Uusien puitteiden avulla tulee varmistaa selkeän valvontajärjestelmän lisäksi myös politiikkojen johdonmukaisuus, toimien keskittäminen sekä yksinkertaistamisen, avoimuuden ja oikeudellisen varmuuden lisääminen. |
| --- | --- |

1.10.2

Tarkistuksen tulee perustua selkeisiin tavoitteisiin, laajoihin kuulemisiin ja kattaviin tietoihin. Uusien puitteiden avulla tulee varmistaa selkeän valvontajärjestelmän lisäksi myös politiikkojen johdonmukaisuus, toimien keskittäminen sekä yksinkertaistamisen, avoimuuden ja oikeudellisen varmuuden lisääminen.

| 1.10.3 | Ehdotettujen puitteiden tulisi olla yhtenevät seuraavien seikkojen kanssa:






  — | kilpailukyvyn integroidun lähestymistavan vaatimukset, joista Eurooppa-neuvosto päätti marraskuussa 2004, Lissabonin strategian elvyttämiseksi talouskasvun, työllisyyden lisääntymisen ja yritysten vahvistamisen kannalta |
| --- | --- | --- |

1.10.3

Ehdotettujen puitteiden tulisi olla yhtenevät seuraavien seikkojen kanssa:

—

kilpailukyvyn integroidun lähestymistavan vaatimukset, joista Eurooppa-neuvosto päätti marraskuussa 2004, Lissabonin strategian elvyttämiseksi talouskasvun, työllisyyden lisääntymisen ja yritysten vahvistamisen kannalta

| — | vaatimukset yhteisön valtiontukipolitiikan yksinkertaistamiseksi, sillä jatkuvat lisäykset ovat tehneet siitä entistä monimutkaisemman ja lisänneet sekä jäsenvaltioiden että tuensaajien hallinnollista taakkaa |
| --- | --- |

—

vaatimukset yhteisön valtiontukipolitiikan yksinkertaistamiseksi, sillä jatkuvat lisäykset ovat tehneet siitä entistä monimutkaisemman ja lisänneet sekä jäsenvaltioiden että tuensaajien hallinnollista taakkaa

| — | tarve taata oikeusvarmuus ja hallinnon avoimuus siten, että säännöt ovat selkeitä, yksinkertaisia, ennalta määriteltyjä, helposti ymmärrettäviä ja helppokäyttöisiä yrityksille ja niiden neuvonantajille |
| --- | --- |

—

tarve taata oikeusvarmuus ja hallinnon avoimuus siten, että säännöt ovat selkeitä, yksinkertaisia, ennalta määriteltyjä, helposti ymmärrettäviä ja helppokäyttöisiä yrityksille ja niiden neuvonantajille

| — | tukien taloudellisen asianmukaisuuden periaate pyrittäessä korjaamaan markkinahäiriöitä vähentämällä epävarmuustekijöitä ja takaamalla toimijoille riittävä ennustettavuus |
| --- | --- |

—

tukien taloudellisen asianmukaisuuden periaate pyrittäessä korjaamaan markkinahäiriöitä vähentämällä epävarmuustekijöitä ja takaamalla toimijoille riittävä ennustettavuus

| — | 25 jäsenvaltion unionin sisämarkkinoille soveltumattomien toimenpiteiden erittelyyn ja ilmoittamiseen tarkoitetut mekanismit ja menettelyt, joiden avulla tulee voida varmistaa konkreettiset mahdollisuudet asianomaisten osapuolten, tuomioistuinten, akateemisten piirien, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan aktiiviseen osallistumiseen. |
| --- | --- |

—

25 jäsenvaltion unionin sisämarkkinoille soveltumattomien toimenpiteiden erittelyyn ja ilmoittamiseen tarkoitetut mekanismit ja menettelyt, joiden avulla tulee voida varmistaa konkreettiset mahdollisuudet asianomaisten osapuolten, tuomioistuinten, akateemisten piirien, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan aktiiviseen osallistumiseen.

| 1.10.4 | Muita vaatimuksia on pohdittava kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:






  — | tuensaajien koko ja sijainti sekä itse tuen määrä (ks. asetus vähämerkityksisestä tuesta) |
| --- | --- | --- |

1.10.4

Muita vaatimuksia on pohdittava kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:

—

tuensaajien koko ja sijainti sekä itse tuen määrä (ks. asetus vähämerkityksisestä tuesta)

| — | uusien puitteiden yhteensopivuus yhteisön ympäristöpolitiikan kanssa (päästökauppajärjestelmän uudet säännöt) |
| --- | --- |

—

uusien puitteiden yhteensopivuus yhteisön ympäristöpolitiikan kanssa (päästökauppajärjestelmän uudet säännöt)

| — | innovaatiopolitiikka (käsikirja marraskuussa 2004 ja uusi tiedonanto vuonna 2004), tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK-tuen uudet puitteet vuonna 2006) |
| --- | --- |

—

innovaatiopolitiikka (käsikirja marraskuussa 2004 ja uusi tiedonanto vuonna 2004), tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK-tuen uudet puitteet vuonna 2006)

| — | alakohtainen teollisuuspolitiikka |
| --- | --- |

—

alakohtainen teollisuuspolitiikka

| — | koheesiopolitiikka (aluetukea koskevien suuntaviivojen tarkistus 2006) |
| --- | --- |

—

koheesiopolitiikka (aluetukea koskevien suuntaviivojen tarkistus 2006)

| — | yrityspolitiikka (asetus vähämerkityksisestä tuesta ja riskipääoma-alan tarkistus) |
| --- | --- |

—

yrityspolitiikka (asetus vähämerkityksisestä tuesta ja riskipääoma-alan tarkistus)

| — | kuluttajien valveutuminen ja Euroopan kansalaisille koituvat edut. |
| --- | --- |

—

kuluttajien valveutuminen ja Euroopan kansalaisille koituvat edut.

| 1.11 | Komitean mukaan valtiontuen puitteiden määrittelyssä tärkein kysymys on kuitenkin sellaisen uudenaikaisen politiikan käynnistäminen, josta kaikki jäsenvaltiot ovat yksimielisiä, sillä maailmanlaajuistuminen edellyttää siirtymä- ja rakenneuudistusprosessien toteuttamista kaikissa unionin talouksissa. |
| --- | --- |

1.11

Komitean mukaan valtiontuen puitteiden määrittelyssä tärkein kysymys on kuitenkin sellaisen uudenaikaisen politiikan käynnistäminen, josta kaikki jäsenvaltiot ovat yksimielisiä, sillä maailmanlaajuistuminen edellyttää siirtymä- ja rakenneuudistusprosessien toteuttamista kaikissa unionin talouksissa.

| 1.12 | Parhaiten käytössä olevien välineiden tehoa pystyvät arvioimaan yhdessä julkisen sektorin kanssa yritykset, jotka kilpailevat keskenään ja ovat lopullisia tuensaajia. Ne voivat antaa konkreettisen panoksen yhteisön ajanmukaiseen valtiontukipolitiikkaan soveltuvien ratkaisujen seurantaan, ja ne voivat esittää ehdotuksia uusien suuntaviivojen jäsentelemiseksi. |
| --- | --- |

1.12

Parhaiten käytössä olevien välineiden tehoa pystyvät arvioimaan yhdessä julkisen sektorin kanssa yritykset, jotka kilpailevat keskenään ja ovat lopullisia tuensaajia. Ne voivat antaa konkreettisen panoksen yhteisön ajanmukaiseen valtiontukipolitiikkaan soveltuvien ratkaisujen seurantaan, ja ne voivat esittää ehdotuksia uusien suuntaviivojen jäsentelemiseksi.

| 1.12.1 | Lisäksi yritykset kärsivät ensimmäisinä oikeudellisesta epävarmuudesta, tukien hyväksymisen viivästyksistä sekä laittomiksi julistettujen tukien takaisinperinnän vakavista seurauksista. Ne ovat siis niiden osapuolten joukossa, joille olisi eniten etua siitä, että yhteisön säännöistä jaettaisiin yksiselitteistä tietoa ja että tulkinnan ja soveltamisen ongelmat ja poikkeavuudet saataisiin ratkaistua. |
| --- | --- |

1.12.1

Lisäksi yritykset kärsivät ensimmäisinä oikeudellisesta epävarmuudesta, tukien hyväksymisen viivästyksistä sekä laittomiksi julistettujen tukien takaisinperinnän vakavista seurauksista. Ne ovat siis niiden osapuolten joukossa, joille olisi eniten etua siitä, että yhteisön säännöistä jaettaisiin yksiselitteistä tietoa ja että tulkinnan ja soveltamisen ongelmat ja poikkeavuudet saataisiin ratkaistua.

2.   Kohti valtiontuen tasapainoista uudistusta

| 2.1 | Komitea on vakuuttunut, että komission esittämät uudistusehdotukset tarjoavat arvokkaan tilaisuuden yhdistää seuraavat seikat tasapainoiseksi kokonaisuudeksi:






  — | vaatimukset kaikille jäsenvaltioille kehittää sellainen kestävä talous, joka perustuu osaamiseen, entistä parempiin ja useampiin työpaikkoihin sekä korkeisiin elämänlaadun standardeihin |
| --- | --- | --- |

2.1

Komitea on vakuuttunut, että komission esittämät uudistusehdotukset tarjoavat arvokkaan tilaisuuden yhdistää seuraavat seikat tasapainoiseksi kokonaisuudeksi:

—

vaatimukset kaikille jäsenvaltioille kehittää sellainen kestävä talous, joka perustuu osaamiseen, entistä parempiin ja useampiin työpaikkoihin sekä korkeisiin elämänlaadun standardeihin

| — | maailmanlaajuistumisen asettamat velvoitteet, muun muassa WTO:n sääntöjen tarkka noudattaminen |
| --- | --- |

—

maailmanlaajuistumisen asettamat velvoitteet, muun muassa WTO:n sääntöjen tarkka noudattaminen

| — | yhdenvertaiset toimintaolot laajentuneen Euroopan markkinoilla yrityksille, kuluttajille, veronmaksajille ja kansalaisyhteiskunnalle kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

—

yhdenvertaiset toimintaolot laajentuneen Euroopan markkinoilla yrityksille, kuluttajille, veronmaksajille ja kansalaisyhteiskunnalle kokonaisuudessaan.

| 2.2 | Komitea kannattaa täysin uudistuksen taustalla olevaa periaatetta eli valtiontuen vähentämistä ja tarkempaa kohdentamista, sillä sen avulla on tarkoitus vahvistaa yritysten kilpailukykyä sisämarkkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla sekä luoda olosuhteet, joissa tehokkaimpia yrityksiä palkitaan. |
| --- | --- |

2.2

Komitea kannattaa täysin uudistuksen taustalla olevaa periaatetta eli valtiontuen vähentämistä ja tarkempaa kohdentamista, sillä sen avulla on tarkoitus vahvistaa yritysten kilpailukykyä sisämarkkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla sekä luoda olosuhteet, joissa tehokkaimpia yrityksiä palkitaan.

| 2.3 | Komitea on myös täysin samaa mieltä komission esittämästä sääntöjen yksinkertaistamista koskevasta linjauksesta, jonka tavoitteena on antaa lisää varmuutta toimijoille ja keventää valtioille aiheutuvaa hallintotaakkaa. Komitea on itse asiassa vakuuttunut, että epävarmuus siitä, mikä on laillinen ja mikä laiton valtiontuki, saattaa kyseenalaistaa komission toteuttaman valtiontukien valvonnan legitiimiyden. |
| --- | --- |

2.3

Komitea on myös täysin samaa mieltä komission esittämästä sääntöjen yksinkertaistamista koskevasta linjauksesta, jonka tavoitteena on antaa lisää varmuutta toimijoille ja keventää valtioille aiheutuvaa hallintotaakkaa. Komitea on itse asiassa vakuuttunut, että epävarmuus siitä, mikä on laillinen ja mikä laiton valtiontuki, saattaa kyseenalaistaa komission toteuttaman valtiontukien valvonnan legitiimiyden.

| 2.4 | Komitean mielestä yhteisön valtiontukipolitiikan suunnitellun uudistuksen tulisi johtaa pääasiassa seuraavaan:






  — | eri osapuolien, muun muassa yritysten, entistä tiiviimpi institutionaalinen osallistuminen päätöksentekoprosesseihin ja politiikkojen toteuttamiseen |
| --- | --- | --- |

2.4

Komitean mielestä yhteisön valtiontukipolitiikan suunnitellun uudistuksen tulisi johtaa pääasiassa seuraavaan:

—

eri osapuolien, muun muassa yritysten, entistä tiiviimpi institutionaalinen osallistuminen päätöksentekoprosesseihin ja politiikkojen toteuttamiseen

| — | nykyisten sääntöjen sopeuttaminen uusiin haasteisiin, jotta voidaan tukea Lissabonin strategian tavoitteita ja lisätä siitä kansalaisille tulevia etuja |
| --- | --- |

—

nykyisten sääntöjen sopeuttaminen uusiin haasteisiin, jotta voidaan tukea Lissabonin strategian tavoitteita ja lisätä siitä kansalaisille tulevia etuja

| — | erityisten välineiden luominen yritysten koon kasvun edistämiseen mahdollistamalla asianmukaiset kannustimet |
| --- | --- |

—

erityisten välineiden luominen yritysten koon kasvun edistämiseen mahdollistamalla asianmukaiset kannustimet

| — | uusien sääntöjen hyväksyminen innovaatioon sekä tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen tarkoitettuja valtiontukia varten |
| --- | --- |

—

uusien sääntöjen hyväksyminen innovaatioon sekä tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen tarkoitettuja valtiontukia varten

| — | entistä selkeämmät ehdot verotukien myöntämiselle ja siihen liittyen veroetuja koskevien tukipuitteiden tarkistaminen, jotta epäedullisessa asemassa oleville alueille voidaan varmistaa yhdenvertaiset mahdollisuudet houkuttelevalla ja yksinkertaisella välineellä, joka ei juuri vaikuta kilpailuun |
| --- | --- |

—

entistä selkeämmät ehdot verotukien myöntämiselle ja siihen liittyen veroetuja koskevien tukipuitteiden tarkistaminen, jotta epäedullisessa asemassa oleville alueille voidaan varmistaa yhdenvertaiset mahdollisuudet houkuttelevalla ja yksinkertaisella välineellä, joka ei juuri vaikuta kilpailuun

| — | toimenpiteiden taloudellista tehokkuutta koskevan jälkiarvioinnin ja seurannan mekanismit, joissa otetaan huomioon niiden asianmukaisuus suhteessa sisämarkkinoiden toimintaan |
| --- | --- |

—

toimenpiteiden taloudellista tehokkuutta koskevan jälkiarvioinnin ja seurannan mekanismit, joissa otetaan huomioon niiden asianmukaisuus suhteessa sisämarkkinoiden toimintaan

| — | kansainvälisen yhteistyön lisääminen yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden politiikkojen koordinoimiseksi erityisesti silloin, kun kyseessä ovat kolmannet maat, joiden järjestelmissä ei valtiontukia rajoiteta lainkaan. |
| --- | --- |

—

kansainvälisen yhteistyön lisääminen yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden politiikkojen koordinoimiseksi erityisesti silloin, kun kyseessä ovat kolmannet maat, joiden järjestelmissä ei valtiontukia rajoiteta lainkaan.

| 2.5 | Valtiontukipolitiikka on olennainen osa kilpailupolitiikkaa ja näin ollen se on yksi yhteisön politiikoista, joilla on eniten vaikutusta talouteen. Komitean mielestä onkin aiheellista käyttää valtiontukipolitiikkaa entistä konkreettisemmin pyrkien varmistamaan kehityksen laatu ja sen yhdenmukaisuus Lissabonin prosessin tavoitteiden kanssa siten, että omaksutaan kannustava rooli talouden ja työllisyyden kehityksen terveen dynamismin varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.5

Valtiontukipolitiikka on olennainen osa kilpailupolitiikkaa ja näin ollen se on yksi yhteisön politiikoista, joilla on eniten vaikutusta talouteen. Komitean mielestä onkin aiheellista käyttää valtiontukipolitiikkaa entistä konkreettisemmin pyrkien varmistamaan kehityksen laatu ja sen yhdenmukaisuus Lissabonin prosessin tavoitteiden kanssa siten, että omaksutaan kannustava rooli talouden ja työllisyyden kehityksen terveen dynamismin varmistamiseksi.

| 2.6 | Kilpailukyky mittaa markkinoiden kykyä tuottaa tehokkaasti arvokkaita tuotteita ja palveluita globaalistuneessa maailmassa. Tavoitteena on parantaa elintasoa yhteiskunnassa sekä varmistaa korkea työllisyysaste. On kuitenkin myönnettävä, että olemme epäonnistuneet yrityksessä edistää eurooppalaisten yritysten ja henkilöstöresurssien kehitystä kohti entistä korkeampaa teknologisen tutkimuksen, innovaation, koulutuksen ja kansainvälistymisen tasoa Lissabonin strategiassa oletetulla tavalla. |
| --- | --- |

2.6

Kilpailukyky mittaa markkinoiden kykyä tuottaa tehokkaasti arvokkaita tuotteita ja palveluita globaalistuneessa maailmassa. Tavoitteena on parantaa elintasoa yhteiskunnassa sekä varmistaa korkea työllisyysaste. On kuitenkin myönnettävä, että olemme epäonnistuneet yrityksessä edistää eurooppalaisten yritysten ja henkilöstöresurssien kehitystä kohti entistä korkeampaa teknologisen tutkimuksen, innovaation, koulutuksen ja kansainvälistymisen tasoa Lissabonin strategiassa oletetulla tavalla.

3.   Uudistus ja Lissabonin strategia (valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen)

| 3.1 | Komitea kannattaa yhteisön uusia yleisiä valtiontukipuitteita, joiden taustalla on tukipolitiikka,






  — | joka on entistä konkreettisempi ja selektiivisempi |
| --- | --- | --- |

3.1

Komitea kannattaa yhteisön uusia yleisiä valtiontukipuitteita, joiden taustalla on tukipolitiikka,

—

joka on entistä konkreettisempi ja selektiivisempi

| — | joka on johdonmukainen ja täysin integroitu Lissabonin strategian, yhtenäismarkkinoiden loppuun saattamisen ja yhteisön muiden politiikkojen kanssa |
| --- | --- |

—

joka on johdonmukainen ja täysin integroitu Lissabonin strategian, yhtenäismarkkinoiden loppuun saattamisen ja yhteisön muiden politiikkojen kanssa

| — | joka perustuu yksinkertaistamiseen, avoimuuteen sekä menettelyiden ja sääntöjen oikeudelliseen varmuuteen |
| --- | --- |

—

joka perustuu yksinkertaistamiseen, avoimuuteen sekä menettelyiden ja sääntöjen oikeudelliseen varmuuteen

| — | jolle on ominaista yritysten ja työelämän entistä tiiviimpi osallistuminen päätöksentekoprosesseihin ja toteuttamiseen sekä tehokkuuden arviointiin ja seurantaan |
| --- | --- |

—

jolle on ominaista yritysten ja työelämän entistä tiiviimpi osallistuminen päätöksentekoprosesseihin ja toteuttamiseen sekä tehokkuuden arviointiin ja seurantaan

| — | joka perustuu jaettuun vastuuseen kansallisen tason koordinoinnin käynnistämisen ansiosta |
| --- | --- |

—

joka perustuu jaettuun vastuuseen kansallisen tason koordinoinnin käynnistämisen ansiosta

| — | joka on yhteydessä kansainvälisten tahojen ja maailmanlaajuisilla markkinoilla toimivien tärkeimpien eurooppalaisten kumppanien politiikkoihin |
| --- | --- |

—

joka on yhteydessä kansainvälisten tahojen ja maailmanlaajuisilla markkinoilla toimivien tärkeimpien eurooppalaisten kumppanien politiikkoihin

| — | joka on sisämarkkinoiden sääntöjen mukaista |
| --- | --- |

—

joka on sisämarkkinoiden sääntöjen mukaista

| — | joka takaa EU:n julkisen tuen ja sisämarkkinoiden yhteensopivuuden |
| --- | --- |

—

joka takaa EU:n julkisen tuen ja sisämarkkinoiden yhteensopivuuden

| 3.2 | Komitean mukaan yhteisön valtiontukipolitiikan tulee siis antaa aktiivinen panoksensa siihen, että Eurooppaan voidaan houkutella entistä enemmän investointeja ja luoda uusia työpaikkoja. Sen tulee myös vahvistaa yritysten kilpailukykyä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, lisätä valmiuksia tutkimukseen ja innovointiin sekä edistää uusien taitojen kehittämistä ja levittämistä ja henkilöstön koulutusta. |
| --- | --- |

3.2

Komitean mukaan yhteisön valtiontukipolitiikan tulee siis antaa aktiivinen panoksensa siihen, että Eurooppaan voidaan houkutella entistä enemmän investointeja ja luoda uusia työpaikkoja. Sen tulee myös vahvistaa yritysten kilpailukykyä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, lisätä valmiuksia tutkimukseen ja innovointiin sekä edistää uusien taitojen kehittämistä ja levittämistä ja henkilöstön koulutusta.

| 3.3 | Yhteisön puitteita koulutus- ja työllisyystukea koskevia poikkeuksia varten tulisi ETSK:n mielestä laajentaa ja yksinkertaistaa yleisellä ryhmäpoikkeusasetuksella asettamalla etusijalle avoimet ja tarkkoihin tavoitteisiin kohdennetut tukitoimet, jotka eriteltäisiin tiiviissä yhteistyössä yritysten kanssa. Koska yritykset ovat tuensaajia, ne pystyvät parhaiten arvioimaan ehdotettujen välineiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

3.3

Yhteisön puitteita koulutus- ja työllisyystukea koskevia poikkeuksia varten tulisi ETSK:n mielestä laajentaa ja yksinkertaistaa yleisellä ryhmäpoikkeusasetuksella asettamalla etusijalle avoimet ja tarkkoihin tavoitteisiin kohdennetut tukitoimet, jotka eriteltäisiin tiiviissä yhteistyössä yritysten kanssa. Koska yritykset ovat tuensaajia, ne pystyvät parhaiten arvioimaan ehdotettujen välineiden tehokkuutta.

| 3.4 | Uuden ohjelmointikauden 2007–2013 alueellisten tukien osalta komitea kannattaa pyrkimystä edistää epäedullisessa asemassa olevien alueiden (tilastollisesta vaikutuksesta kärsivät NUTS II -alueet, NUTS II -alueet, joiden talous kasvaa, harvaan asutut NUTS III -alueet) sekä syrjäisten saarien ja vuoristoalueiden kehitystä siten, että pyritään eroon tukiriippuvuudesta, alennetaan tukitasojen ylärajoja, pidetään kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden väliset keskinäiset erot korkeintaan kymmenessä prosentissa ja pyritään ehkäisemään mahdollista yritystoiminnan siirtämistä, joka johtuu suhteettoman suurista tukitason eroista (ei yli 20 prosenttia NUTS III -alueilla) raja-alueiden välillä. |
| --- | --- |

3.4

Uuden ohjelmointikauden 2007–2013 alueellisten tukien osalta komitea kannattaa pyrkimystä edistää epäedullisessa asemassa olevien alueiden (tilastollisesta vaikutuksesta kärsivät NUTS II -alueet, NUTS II -alueet, joiden talous kasvaa, harvaan asutut NUTS III -alueet) sekä syrjäisten saarien ja vuoristoalueiden kehitystä siten, että pyritään eroon tukiriippuvuudesta, alennetaan tukitasojen ylärajoja, pidetään kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden väliset keskinäiset erot korkeintaan kymmenessä prosentissa ja pyritään ehkäisemään mahdollista yritystoiminnan siirtämistä, joka johtuu suhteettoman suurista tukitason eroista (ei yli 20 prosenttia NUTS III -alueilla) raja-alueiden välillä.

| 3.4.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti komission lähestymistapaan, joka koskee alueellisten tukien intensiteettiä erityyppisten yritysten kohdalla, mutta katsoo, että on vältettävä sitä vaaraa, että pienten yritysten kasvua jarrutettaisiin. Näin ollen on sovellettava samaa korotusta (20 prosenttia) sekä pieniin että keskisuuriin yrityksiin. Suurten yritysten investointituelle uusien poikkeusten piiriin kuuluvilla alueilla ehdotetuissa raja-arvoissa tulisi ottaa huomioon komission suosituksessa vuonna 2003 esitetty yritysten uusi luokittelu (14). |
| --- | --- |

3.4.1

Komitea suhtautuu myönteisesti komission lähestymistapaan, joka koskee alueellisten tukien intensiteettiä erityyppisten yritysten kohdalla, mutta katsoo, että on vältettävä sitä vaaraa, että pienten yritysten kasvua jarrutettaisiin. Näin ollen on sovellettava samaa korotusta (20 prosenttia) sekä pieniin että keskisuuriin yrityksiin. Suurten yritysten investointituelle uusien poikkeusten piiriin kuuluvilla alueilla ehdotetuissa raja-arvoissa tulisi ottaa huomioon komission suosituksessa vuonna 2003 esitetty yritysten uusi luokittelu (14).

| 3.5 | Komitea suhtautuu myönteisesti vähämerkityksisen tuen enimmäisrajan nostamiseen, jonka avulla pyritään myös yhteisön toiminnan keskittämiseen ja yksinkertaistamiseen. |
| --- | --- |

3.5

Komitea suhtautuu myönteisesti vähämerkityksisen tuen enimmäisrajan nostamiseen, jonka avulla pyritään myös yhteisön toiminnan keskittämiseen ja yksinkertaistamiseen.

| 3.6 | Komitean mukaan komission tulisi voida keskittyä sellaisten valtiontukien käsittelyyn, joilla on merkittävä vaikutus kauppavaihtoon, eikä hukata resurssejaan tutkimalla lukuisia tapauksia, joilla on pääasiassa paikallista merkitystä. Samalla tulisi selkiyttää, mikä on ”paikallinen merkitys” ja miten sitä tulkitaan. |
| --- | --- |

3.6

Komitean mukaan komission tulisi voida keskittyä sellaisten valtiontukien käsittelyyn, joilla on merkittävä vaikutus kauppavaihtoon, eikä hukata resurssejaan tutkimalla lukuisia tapauksia, joilla on pääasiassa paikallista merkitystä. Samalla tulisi selkiyttää, mikä on ”paikallinen merkitys” ja miten sitä tulkitaan.

| 3.7 | Komitea katsoo, että valtiontuen valvonnan tulisi olla oikeasuhteista ja tehokasta ja että on vältettävä monimutkaisia ilmoitusmenettelyitä tapauksissa, joissa taloudellinen merkitys on vähäpätöinen yhteisön kilpailun kannalta. |
| --- | --- |

3.7

Komitea katsoo, että valtiontuen valvonnan tulisi olla oikeasuhteista ja tehokasta ja että on vältettävä monimutkaisia ilmoitusmenettelyitä tapauksissa, joissa taloudellinen merkitys on vähäpätöinen yhteisön kilpailun kannalta.

| 3.8 | Komitea kannattaa vakaasti komission aikanaan tekemää (helmikuu 2004) ehdotusta vähämerkityksisistä valtiontuista. Tarkoituksena on lisätä jäsenvaltioiden liikkumavaraa, varmistaa menettelyjen yksinkertaistaminen sekä antaa riittävästi tilaa tukitoimille, joilla pyritään saavuttamaan Lissabonin strategian tavoitteet. Samalla kuitenkin säilytetään komission asianmukaiset valvontamahdollisuudet. |
| --- | --- |

3.8

Komitea kannattaa vakaasti komission aikanaan tekemää (helmikuu 2004) ehdotusta vähämerkityksisistä valtiontuista. Tarkoituksena on lisätä jäsenvaltioiden liikkumavaraa, varmistaa menettelyjen yksinkertaistaminen sekä antaa riittävästi tilaa tukitoimille, joilla pyritään saavuttamaan Lissabonin strategian tavoitteet. Samalla kuitenkin säilytetään komission asianmukaiset valvontamahdollisuudet.

| 3.9 | Alakohtaisten tukien kohdalla on aiheellista, samaan tapaan kuin komissio on tehnyt ryhmäpoikkeuksissa, varmistaa yhdenmukaisuus EU:n alakohtaisten politiikkojen sekä liikenne-, energia-, tiedotus- ja viestintäpolitiikan tukijärjestelmien välillä. Kulttuuri- ja audiovisuaalialalle sekä elokuvan ja urheilun alalle, joilla on paljon innovaatio-, kasvu- ja työllisyyspotentiaalia, on Lissabonin strategiassa annettu tarkat tavoitteet. |
| --- | --- |

3.9

Alakohtaisten tukien kohdalla on aiheellista, samaan tapaan kuin komissio on tehnyt ryhmäpoikkeuksissa, varmistaa yhdenmukaisuus EU:n alakohtaisten politiikkojen sekä liikenne-, energia-, tiedotus- ja viestintäpolitiikan tukijärjestelmien välillä. Kulttuuri- ja audiovisuaalialalle sekä elokuvan ja urheilun alalle, joilla on paljon innovaatio-, kasvu- ja työllisyyspotentiaalia, on Lissabonin strategiassa annettu tarkat tavoitteet.

| 3.10 | Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelualalla ovat voimassa vuoteen 2007 saakka. Myös tässä tapauksessa on tärkeää pyrkiä Lissabonin strategiassa asetettuihin tavoitteisiin edistämällä hiilidioksidipäästöoikeuksien kaupan järjestelmää (päästöoikeuksien kansalliset jakosuunnitelmat) Kioton pöytäkirjan tavoitteiden puitteissa. |
| --- | --- |

3.10

Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelualalla ovat voimassa vuoteen 2007 saakka. Myös tässä tapauksessa on tärkeää pyrkiä Lissabonin strategiassa asetettuihin tavoitteisiin edistämällä hiilidioksidipäästöoikeuksien kaupan järjestelmää (päästöoikeuksien kansalliset jakosuunnitelmat) Kioton pöytäkirjan tavoitteiden puitteissa.

| 3.11 | Komitean mielestä innovaatiotukien (innovaatio vihreässä kirjassa (15) määritellyssä merkityksessä) kohdalla nykyisiä puitteita tulisi laajentaa siten, että mukaan voitaisiin ottaa sellaiselle innovaatiotoiminnalle osoitetut tuet, jotka eivät kuulu nykyisiin suuntaviivoihin. Olisi myös eriteltävä yleiset ja selkeät soveltuvuuskriteerit, jotka antavat jäsenvaltioille entistä laajemmat toimintamahdollisuudet ilman ilmoitusvelvollisuutta. |
| --- | --- |

3.11

Komitean mielestä innovaatiotukien (innovaatio vihreässä kirjassa (15) määritellyssä merkityksessä) kohdalla nykyisiä puitteita tulisi laajentaa siten, että mukaan voitaisiin ottaa sellaiselle innovaatiotoiminnalle osoitetut tuet, jotka eivät kuulu nykyisiin suuntaviivoihin. Olisi myös eriteltävä yleiset ja selkeät soveltuvuuskriteerit, jotka antavat jäsenvaltioille entistä laajemmat toimintamahdollisuudet ilman ilmoitusvelvollisuutta.

| 3.11.1 | Jotta alalla voidaan tehdä parannuksia, komitea kehottaa komissiota tarkentamaan Eurostatin avustuksella paremmin sitä, mitkä tuotanto- ja palvelualat olisivat sisällytettävissä niihin, jotka voidaan nykyään määritellä innovatiivisiksi. Olisi itse asiassa erittäin hyödyllistä, jos tällä herkällä alalla olisi käytössä suuntaviivat. |
| --- | --- |

3.11.1

Jotta alalla voidaan tehdä parannuksia, komitea kehottaa komissiota tarkentamaan Eurostatin avustuksella paremmin sitä, mitkä tuotanto- ja palvelualat olisivat sisällytettävissä niihin, jotka voidaan nykyään määritellä innovatiivisiksi. Olisi itse asiassa erittäin hyödyllistä, jos tällä herkällä alalla olisi käytössä suuntaviivat.

| 3.11.2 | Komitea onkin tyytyväinen, että 21. syyskuuta 2005 annettiin innovaatiotoiminnan valtiontukea koskeva tiedonanto, jossa pyritään luomaan tälle ratkaisevan tärkeälle alalle yhteisönlaajuiset puitteet sekä erittelemään ilmeisimmät markkinahäiriöt ja toimet, jotka voidaan toteuttaa tapauksissa, joissa nämä häiriöt on mahdollista poistaa. |
| --- | --- |

3.11.2

Komitea onkin tyytyväinen, että 21. syyskuuta 2005 annettiin innovaatiotoiminnan valtiontukea koskeva tiedonanto, jossa pyritään luomaan tälle ratkaisevan tärkeälle alalle yhteisönlaajuiset puitteet sekä erittelemään ilmeisimmät markkinahäiriöt ja toimet, jotka voidaan toteuttaa tapauksissa, joissa nämä häiriöt on mahdollista poistaa.

| 3.12 | Lisäksi on aiheellista eritellä selkeästi ennalta määrätyt kriteerit, joiden avulla voidaan osoittaa, mitkä ovat niitä markkinoiden puutteita, jotka saattavat estää innovaatiotoimien ja -välineiden optimaalista käyttöä Lissabonin strategian toteuttamisessa. Samalla on kuitenkin jätettävä asianmukainen liikkumavara jäsenvaltioille ja niiden alueille, jotta ne voivat laatia oikeasuhteisia ja tehokkaita toimia, joiden avulla voidaan muuttaa kilpailua edeltävä tutkimus kaupallisiksi ja markkinoille soveltuviksi innovaatioiksi. |
| --- | --- |

3.12

Lisäksi on aiheellista eritellä selkeästi ennalta määrätyt kriteerit, joiden avulla voidaan osoittaa, mitkä ovat niitä markkinoiden puutteita, jotka saattavat estää innovaatiotoimien ja -välineiden optimaalista käyttöä Lissabonin strategian toteuttamisessa. Samalla on kuitenkin jätettävä asianmukainen liikkumavara jäsenvaltioille ja niiden alueille, jotta ne voivat laatia oikeasuhteisia ja tehokkaita toimia, joiden avulla voidaan muuttaa kilpailua edeltävä tutkimus kaupallisiksi ja markkinoille soveltuviksi innovaatioiksi.

| 3.13 | Pk-yritysten innovatiivisten hankkeiden kannustamiseen tarkoitettujen tukien tulisi edistää myös yritysten kasvua ja niissä tulisi ottaa huomioon erityisesti






  — | tuki alueellisille ja alueiden välisille innovaatioverkoille |
| --- | --- | --- |

3.13

Pk-yritysten innovatiivisten hankkeiden kannustamiseen tarkoitettujen tukien tulisi edistää myös yritysten kasvua ja niissä tulisi ottaa huomioon erityisesti

—

tuki alueellisille ja alueiden välisille innovaatioverkoille

| — | teollisuusalueiden sekä teknologia- ja teollisuuspuistojen edistäminen |
| --- | --- |

—

teollisuusalueiden sekä teknologia- ja teollisuuspuistojen edistäminen

| — | yksityisten pääomasijoittajien (bisnesenkeleiden) ja palvelunvälittäjien, esim. teknologiahankkijoiden (venture technologists), meklareiden (brokers) ja patenttikonsulttien, käyttäminen |
| --- | --- |

—

yksityisten pääomasijoittajien (bisnesenkeleiden) ja palvelunvälittäjien, esim. teknologiahankkijoiden (venture technologists), meklareiden (brokers) ja patenttikonsulttien, käyttäminen

| — | teknologiansiirtokeskusten ja riskipääoman luominen |
| --- | --- |

—

teknologiansiirtokeskusten ja riskipääoman luominen

| — | ammattitaitoisen teknisen henkilöstön koulutus ja palkkaaminen. |
| --- | --- |

—

ammattitaitoisen teknisen henkilöstön koulutus ja palkkaaminen.

| 3.14 | Komitean mukaan uusissa puitteissa tulisi ottaa huomioon myös innovaatioprosessiin vaikuttavat, yleiseen ympäristöön liittyvät tekijät, joista voidaan mainita seuraavat:






  — | innovaatioon suuntautunut yrityskulttuuri |
| --- | --- | --- |

3.14

Komitean mukaan uusissa puitteissa tulisi ottaa huomioon myös innovaatioprosessiin vaikuttavat, yleiseen ympäristöön liittyvät tekijät, joista voidaan mainita seuraavat:

—

innovaatioon suuntautunut yrityskulttuuri

| — | suhteet ja vuorovaikutus muiden yritysten, elinten ja viranomaisten kanssa, sillä ne ovat erittäin tärkeitä tietojen hankkimisen ja innovaatioiden luomisen sekä niiden levittämisen kannalta |
| --- | --- |

—

suhteet ja vuorovaikutus muiden yritysten, elinten ja viranomaisten kanssa, sillä ne ovat erittäin tärkeitä tietojen hankkimisen ja innovaatioiden luomisen sekä niiden levittämisen kannalta

| — | viitteelliset sääntö- ja sääntelypuitteet erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien alalla |
| --- | --- |

—

viitteelliset sääntö- ja sääntelypuitteet erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien alalla

| — | pääsy pääomamarkkinoille erityisesti, kun kyseessä on riskipääoma ja yritysten perustaminen (investointipääomaa koskevan tiedonannon tarkistus) |
| --- | --- |

—

pääsy pääomamarkkinoille erityisesti, kun kyseessä on riskipääoma ja yritysten perustaminen (investointipääomaa koskevan tiedonannon tarkistus)

| — | koulutus- ja ammattikoulutuspalvelut sekä suhteet akateemisten piirien, tiedemaailman ja yritysten välillä |
| --- | --- |

—

koulutus- ja ammattikoulutuspalvelut sekä suhteet akateemisten piirien, tiedemaailman ja yritysten välillä

| — | tukirakenteet (esim. yrityshautomot, alueelliset verkot, teollisuus- ja teknologiapuistot) sekä innovaatioiden välittämiseen tarkoitetut rakenteet. |
| --- | --- |

—

tukirakenteet (esim. yrityshautomot, alueelliset verkot, teollisuus- ja teknologiapuistot) sekä innovaatioiden välittämiseen tarkoitetut rakenteet.

| 3.14.1 | Yleisesti komitea katsoo, että tarkistettaessa horisontaalisia tukia, kuten tutkimus-, innovaatio- ja ympäristötukia sekä inhimilliseen pääomaan tarkoitettuja tukia, olisi aiheellista






  — | lisätä horisontaalisille aloille tarkoitettujen tukien intensiteettiä |
| --- | --- | --- |

3.14.1

Yleisesti komitea katsoo, että tarkistettaessa horisontaalisia tukia, kuten tutkimus-, innovaatio- ja ympäristötukia sekä inhimilliseen pääomaan tarkoitettuja tukia, olisi aiheellista

—

lisätä horisontaalisille aloille tarkoitettujen tukien intensiteettiä

| — | säilyttää alueelliset bonukset toimenpiteille, joita toteutetaan kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla |
| --- | --- |

—

säilyttää alueelliset bonukset toimenpiteille, joita toteutetaan kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla

| — | varata alueille, jotka eivät ole tukikelpoisia tai jotka menettävät tukikelpoisuutensa 83 artiklan c kohdan nojalla, ”koheesiobonus” sellaisia toimia varten, joihin saadaan rahoitusta rakennerahastoista. |
| --- | --- |

—

varata alueille, jotka eivät ole tukikelpoisia tai jotka menettävät tukikelpoisuutensa 83 artiklan c kohdan nojalla, ”koheesiobonus” sellaisia toimia varten, joihin saadaan rahoitusta rakennerahastoista.

| 3.15 | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tukijärjestelmän kohdalla on aiheellista korostaa, että kyseiset palvelut ovat olennainen osa sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Viittaus ”hyvin johdetun keskivertoyrityksen” käsittee- seen onkin tarpeen selkiyttää Altmark-tuomiossa (16) määriteltyjen kriteerien sekä komission 13. heinäkuuta 2005 antaman asiaan liittyvän päätöksen mukaisesti. Lisäksi tulee taata julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä maksettavien korvausten oikeusvarmuus, sillä ne ovat perustamissopimuksen kanssa yhteensopivia valtiontukia. |
| --- | --- |

3.15

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tukijärjestelmän kohdalla on aiheellista korostaa, että kyseiset palvelut ovat olennainen osa sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Viittaus ”hyvin johdetun keskivertoyrityksen” käsittee- seen onkin tarpeen selkiyttää Altmark-tuomiossa (16) määriteltyjen kriteerien sekä komission 13. heinäkuuta 2005 antaman asiaan liittyvän päätöksen mukaisesti. Lisäksi tulee taata julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä maksettavien korvausten oikeusvarmuus, sillä ne ovat perustamissopimuksen kanssa yhteensopivia valtiontukia.

| 3.16 | Komitean mukaan tulevissa säännöissä tulisi ottaa huomioon se, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittely kuuluu kansallisille, alueellisille ja paikallisille instituutioille, joilla on demokraattinen legitiimiys asiassa. (17) |
| --- | --- |

3.16

Komitean mukaan tulevissa säännöissä tulisi ottaa huomioon se, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittely kuuluu kansallisille, alueellisille ja paikallisille instituutioille, joilla on demokraattinen legitiimiys asiassa. (17)

4.   Menettelyjen yksinkertaistaminen ja avoimuus

| 4.1 | Komitea katsoo, että on mahdollista edistyä huomattavasti yksinkertaistamisessa ja avoimuuden lisäämisessä vahvistamalla komission jo käynnistämää toimintaa, jonka tavoitteena on keskittää yhteisön tukipolitiikka aiempaa paremmin tekijöihin, jotka voivat aiheuttaa merkittäviä kilpailunvääristymiä. |
| --- | --- |

4.1

Komitea katsoo, että on mahdollista edistyä huomattavasti yksinkertaistamisessa ja avoimuuden lisäämisessä vahvistamalla komission jo käynnistämää toimintaa, jonka tavoitteena on keskittää yhteisön tukipolitiikka aiempaa paremmin tekijöihin, jotka voivat aiheuttaa merkittäviä kilpailunvääristymiä.

| 4.2 | On myös aiheellista lyhentää käsittelyaikoja parantamalla ja tehostamalla hallintokäytäntöjä sekä vastuullistamalla jäsenvaltiot, jotta ne varmistaisivat avoimuuden ja tehokkuuden. |
| --- | --- |

4.2

On myös aiheellista lyhentää käsittelyaikoja parantamalla ja tehostamalla hallintokäytäntöjä sekä vastuullistamalla jäsenvaltiot, jotta ne varmistaisivat avoimuuden ja tehokkuuden.

| 4.3 | Komitean mielestä on myös erittäin toivottavaa, että laaditaan käytännesäännöt tiiviissä yhteistyössä kaikkien asianosaisten kanssa. Tämä koskee erityisesti yrityksiä, sillä ne ovat tuensaajia. |
| --- | --- |

4.3

Komitean mielestä on myös erittäin toivottavaa, että laaditaan käytännesäännöt tiiviissä yhteistyössä kaikkien asianosaisten kanssa. Tämä koskee erityisesti yrityksiä, sillä ne ovat tuensaajia.

5.   Uudistus ja 25 jäsenvaltion Euroopan unioni

| 5.1 | Uudet laajentumisnäkymät edellyttävät valtiontukipolitiikan mukauttamista, jotta Euroopan kaikki alueet voisivat olla yhtä houkuttelevia uusien yritysten sijoittautumisen ja uusien investointien kannalta ja jotta naapurialueiden välillä voitaisiin varmistaa terve kilpailu. |
| --- | --- |

5.1

Uudet laajentumisnäkymät edellyttävät valtiontukipolitiikan mukauttamista, jotta Euroopan kaikki alueet voisivat olla yhtä houkuttelevia uusien yritysten sijoittautumisen ja uusien investointien kannalta ja jotta naapurialueiden välillä voitaisiin varmistaa terve kilpailu.

| 5.2 | Unionin kymmenen uutta jäsenvaltioita myöntää nykyisin yrityksille huomattavasti enemmän valtiontukea – prosenttiosuutena BKT:stään – kuin unionin 15 vanhaa jäsenvaltioita, vaikka suuntaus onkin kulkemassa asteittain kohti tasapainoa. Kaudella 2000–2003 valtiontuet olivat uusissa jäsenvaltioissa keskimäärin 1,42 prosenttia BKT:stä, kun 15 jäsenvaltion EU:n keskiarvo oli 0,4 prosenttia. |
| --- | --- |

5.2

Unionin kymmenen uutta jäsenvaltioita myöntää nykyisin yrityksille huomattavasti enemmän valtiontukea – prosenttiosuutena BKT:stään – kuin unionin 15 vanhaa jäsenvaltioita, vaikka suuntaus onkin kulkemassa asteittain kohti tasapainoa. Kaudella 2000–2003 valtiontuet olivat uusissa jäsenvaltioissa keskimäärin 1,42 prosenttia BKT:stä, kun 15 jäsenvaltion EU:n keskiarvo oli 0,4 prosenttia.

| 5.3 | Lissabonin strategiaan sisällytettiin tukien käyttö horisontaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Vuonna 2002 näiden tukien osuus oli 73 prosenttia 15 jäsenvaltion EU:ssa ja 22 prosenttia uusissa jäsenvaltioissa (18). |
| --- | --- |

5.3

Lissabonin strategiaan sisällytettiin tukien käyttö horisontaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Vuonna 2002 näiden tukien osuus oli 73 prosenttia 15 jäsenvaltion EU:ssa ja 22 prosenttia uusissa jäsenvaltioissa (18).

| 5.4 | Toisaalta on myönnettävä, että uudet jäsenvaltiot ovat mukautuneet erittäin hyvin markkinatalouteen, vaikka laajentuneessa unionissa on vielä paljon tehtävää, jotta yleinen tukitaso saadaan laskemaan ja jotta voidaan edistää kilpailukykyä, kestävää ja yhtenäistä kehitystä sekä uutta eurooppalaista tietoon perustuvaa taloutta. |
| --- | --- |

5.4

Toisaalta on myönnettävä, että uudet jäsenvaltiot ovat mukautuneet erittäin hyvin markkinatalouteen, vaikka laajentuneessa unionissa on vielä paljon tehtävää, jotta yleinen tukitaso saadaan laskemaan ja jotta voidaan edistää kilpailukykyä, kestävää ja yhtenäistä kehitystä sekä uutta eurooppalaista tietoon perustuvaa taloutta.

6.   Asianomaisten osapuolten osallistuminen: yritykset ja kansalaisyhteiskunta

| 6.1 | Komitea katsoo, että valtiontukialan käytäntöjen ja menettelyjen hallinnointia on parannettava ottamalla asiaan suoraan liittyvät tahot entistä paremmin mukaan toimintaan. Näihin tahoihin kuuluvat etupäässä yritykset ja kansalaisyhteiskunta, joihin oikeudellinen epävarmuus, viivästykset tukien hyväksymisessä yhteisön taholta sekä vakavat seuraukset, jotka aiheutuvat perusteettomien tai laittomien tukien takaisinperinnästä, kohdistuvat suoraan. |
| --- | --- |

6.1

Komitea katsoo, että valtiontukialan käytäntöjen ja menettelyjen hallinnointia on parannettava ottamalla asiaan suoraan liittyvät tahot entistä paremmin mukaan toimintaan. Näihin tahoihin kuuluvat etupäässä yritykset ja kansalaisyhteiskunta, joihin oikeudellinen epävarmuus, viivästykset tukien hyväksymisessä yhteisön taholta sekä vakavat seuraukset, jotka aiheutuvat perusteettomien tai laittomien tukien takaisinperinnästä, kohdistuvat suoraan.

| 6.2 | Yritykset, jotka saavat tukea ja ovat samalla kilpailijoita, ovat erinomaisessa asemassa






  — | arvioimaan käyttöön otettujen välineiden tehokkuutta tietojensa ja suorien kokemustensa ansiosta, seuraamaan sovellettavia ratkaisuja ja määrittelemään mahdolliset parhaat käytänteet |
| --- | --- | --- |

6.2

Yritykset, jotka saavat tukea ja ovat samalla kilpailijoita, ovat erinomaisessa asemassa

—

arvioimaan käyttöön otettujen välineiden tehokkuutta tietojensa ja suorien kokemustensa ansiosta, seuraamaan sovellettavia ratkaisuja ja määrittelemään mahdolliset parhaat käytänteet

| — | edistämään yhteisön säännöstön levittämistä selkeässä, avoimessa ja helposti käyttäjien saatavilla olevassa muodossa oli sitten kyseessä tukien myöntäjät tai vastaanottajat |
| --- | --- |

—

edistämään yhteisön säännöstön levittämistä selkeässä, avoimessa ja helposti käyttäjien saatavilla olevassa muodossa oli sitten kyseessä tukien myöntäjät tai vastaanottajat

| — | vaikuttamaan osaltaan ongelmien ratkaisemiseen sekä tulkintaan ja soveltamiseen liittyvien epävarmuustekijöiden poistamiseen, sillä ne saattavat kyseenalaistaa valtiontukien valvonnan legitiimiyden |
| --- | --- |

—

vaikuttamaan osaltaan ongelmien ratkaisemiseen sekä tulkintaan ja soveltamiseen liittyvien epävarmuustekijöiden poistamiseen, sillä ne saattavat kyseenalaistaa valtiontukien valvonnan legitiimiyden

| — | toteuttamaan eri tavoin yksityistä valvontaa (private enforcement) edistäen yhteisön säännöstön noudattamista ja täysipainoista soveltamista. |
| --- | --- |

—

toteuttamaan eri tavoin yksityistä valvontaa (private enforcement) edistäen yhteisön säännöstön noudattamista ja täysipainoista soveltamista.

| 6.3 | Komitean mielestä on siis aiheellista






  — | lisätä yritysten institutionaalista osallistumista päätöksentekoprosesseihin ja politiikkojen toteuttamiseen |
| --- | --- | --- |

6.3

Komitean mielestä on siis aiheellista

—

lisätä yritysten institutionaalista osallistumista päätöksentekoprosesseihin ja politiikkojen toteuttamiseen

| — | ottaa käyttöön mekanismit toimenpiteiden taloudellisen tehokkuuden jälkikäteisarviointia ja seurantaa varten |
| --- | --- |

—

ottaa käyttöön mekanismit toimenpiteiden taloudellisen tehokkuuden jälkikäteisarviointia ja seurantaa varten

| — | tarjota täydet mahdollisuudet tutustua Internetin kautta komission päätöksiin kyseisen jäsenvaltion kielen lisäksi myös komission työkielillä |
| --- | --- |

—

tarjota täydet mahdollisuudet tutustua Internetin kautta komission päätöksiin kyseisen jäsenvaltion kielen lisäksi myös komission työkielillä

| — | antaa yrityksille säännöllisesti tietoa meneillään olevista ilmoitusmenettelyistä, jotta ne voisivat tarkistaa, ovatko kansallisella tai paikallisella tasolla hyväksytyt helpotukset yhdenmukaisia EU:n tukialan keskeisten sääntöjen ja menettelyjen kanssa, ja jotta ne voisivat olla yhteydessä viranomaisiin eri tasoilla EU:n tukipolitiikan soveltamisen parantamiseksi |
| --- | --- |

—

antaa yrityksille säännöllisesti tietoa meneillään olevista ilmoitusmenettelyistä, jotta ne voisivat tarkistaa, ovatko kansallisella tai paikallisella tasolla hyväksytyt helpotukset yhdenmukaisia EU:n tukialan keskeisten sääntöjen ja menettelyjen kanssa, ja jotta ne voisivat olla yhteydessä viranomaisiin eri tasoilla EU:n tukipolitiikan soveltamisen parantamiseksi

| — | valvoa ennakoiden säännöstön soveltamista ottamalla yritysmaailman ja kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan markkinahäiriöiden sekä eri toimialojen ja teollisuuden alojen suorituskyvyn puutteiden taloudelliseen analysointiin |
| --- | --- |

—

valvoa ennakoiden säännöstön soveltamista ottamalla yritysmaailman ja kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan markkinahäiriöiden sekä eri toimialojen ja teollisuuden alojen suorituskyvyn puutteiden taloudelliseen analysointiin

| — | ottaa käyttöön systemaattisia ja yhteisiä mekanismeja, jotka perustuvat määriteltyihin ja avoimiin kriteereihin, markkinoiden puutteiden erittelemiseksi – market failure watch – sekä tukitoimia, joilla ei ole merkittäviä vaikutuksia kilpailuun sisämarkkinoilla ja jotka ovat Lissabonin strategian mukaisia. |
| --- | --- |

—

ottaa käyttöön systemaattisia ja yhteisiä mekanismeja, jotka perustuvat määriteltyihin ja avoimiin kriteereihin, markkinoiden puutteiden erittelemiseksi – market failure watch – sekä tukitoimia, joilla ei ole merkittäviä vaikutuksia kilpailuun sisämarkkinoilla ja jotka ovat Lissabonin strategian mukaisia.

7.   Kasvun välineenä oleva valtiontukipolitiikka, joka on osa 25–27 jäsenvaltiolle yhteistä integroidun ja yhtenäisen talouskehityksen visiota ja joka luo uusia työpaikkoja ja yrityksiä

| 7.1 | Komitean mielestä on annettava selkeä kuva valtiontukien lisäarvosta Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta, kun otetaan huomioon kilpailukykyisen, kestävän ja yhdenmukaisen kasvun tavoitteet, jotka jäsenvaltiot hyväksyivät Lissabonissa ja joita on korostettu useaan otteeseen – vuodesta 2000 tähän päivään – eri huippukokouksissa. |
| --- | --- |

7.1

Komitean mielestä on annettava selkeä kuva valtiontukien lisäarvosta Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta, kun otetaan huomioon kilpailukykyisen, kestävän ja yhdenmukaisen kasvun tavoitteet, jotka jäsenvaltiot hyväksyivät Lissabonissa ja joita on korostettu useaan otteeseen – vuodesta 2000 tähän päivään – eri huippukokouksissa.

| 7.1.1 | Strategiassa eritellyt avainalat edellyttävät huomattavia ja kohdennettuja rahoitustoimia, jotka on voitava toteuttaa täysipainoisesti jäsenvaltioiden budjetti- ja rakennepolitiikkojen yhteydessä. Tämän kokonaisuuden tulee olla osa ennalta määriteltyjä, politiikkojen johdonmukaisuutta ja yhteensopivuutta koskevia puitteita, joihin kaikkien osatekijöiden, myös yhteisön kilpailupolitiikan, tulee liittyä ja mukautua. |
| --- | --- |

7.1.1

Strategiassa eritellyt avainalat edellyttävät huomattavia ja kohdennettuja rahoitustoimia, jotka on voitava toteuttaa täysipainoisesti jäsenvaltioiden budjetti- ja rakennepolitiikkojen yhteydessä. Tämän kokonaisuuden tulee olla osa ennalta määriteltyjä, politiikkojen johdonmukaisuutta ja yhteensopivuutta koskevia puitteita, joihin kaikkien osatekijöiden, myös yhteisön kilpailupolitiikan, tulee liittyä ja mukautua.

| 7.2 | Sellaiset Euroopan yhtenäismarkkinat, jotka mahdollistavat yhdenvertaisen kilpailun maailmanmarkkinoiden muiden toimijoiden kanssa, edellyttävät komitean mielestä eurooppalaisten politiikkojen toteuttamisen ja suunnittelun voimakasta ajanmukaistamista talouden ja erityisesti valtiontukien alalla. Tämä on tarpeen myös siksi, että voitaisiin mahdollistaa tehokkaiden, teknologisesti edistyneiden ja kilpailukykyisten markkinoiden vaatimien suurten perusrakenteiden ja huomattavien aineettomien investointien toteuttaminen. |
| --- | --- |

7.2

Sellaiset Euroopan yhtenäismarkkinat, jotka mahdollistavat yhdenvertaisen kilpailun maailmanmarkkinoiden muiden toimijoiden kanssa, edellyttävät komitean mielestä eurooppalaisten politiikkojen toteuttamisen ja suunnittelun voimakasta ajanmukaistamista talouden ja erityisesti valtiontukien alalla. Tämä on tarpeen myös siksi, että voitaisiin mahdollistaa tehokkaiden, teknologisesti edistyneiden ja kilpailukykyisten markkinoiden vaatimien suurten perusrakenteiden ja huomattavien aineettomien investointien toteuttaminen.

| 7.3 | Komitea katsoo, että on aiheellista ajaa jäsenvaltiot ja alueet toteuttamaan tukipolitiikkoja, joilla pyritään kilpailukykyiseen ja vapaan kilpailun sääntöjä noudattavaan talouteen, siten että määritellään yleiset yhteensopivuuskriteerit. |
| --- | --- |

7.3

Komitea katsoo, että on aiheellista ajaa jäsenvaltiot ja alueet toteuttamaan tukipolitiikkoja, joilla pyritään kilpailukykyiseen ja vapaan kilpailun sääntöjä noudattavaan talouteen, siten että määritellään yleiset yhteensopivuuskriteerit.

| 7.4 | Jos markkinat eivät onnistu tekemään eurooppalaisista yrityksistä kilpailukykyisiä ja jos ne eivät pysty vahvistamaan yritysten edellytyksiä teknologisiin innovaatioihin, koulutukseen ja kansainvälistymiseen, unionin valtiontukipolitiikan tulee helpottaa eikä suinkaan vaikeuttaa politiikkoja ja toimia, joilla on tarkoitus edistää yritysten kasvua ja lisätä niiden kykyä houkutella Eurooppaan uusia investointeja, uutta osaamista ja uutta pääomaa. |
| --- | --- |

7.4

Jos markkinat eivät onnistu tekemään eurooppalaisista yrityksistä kilpailukykyisiä ja jos ne eivät pysty vahvistamaan yritysten edellytyksiä teknologisiin innovaatioihin, koulutukseen ja kansainvälistymiseen, unionin valtiontukipolitiikan tulee helpottaa eikä suinkaan vaikeuttaa politiikkoja ja toimia, joilla on tarkoitus edistää yritysten kasvua ja lisätä niiden kykyä houkutella Eurooppaan uusia investointeja, uutta osaamista ja uutta pääomaa.

8.   Loppusuositukset

| 8.1 | Komitea kannattaa yhteisön valtiontukipolitiikan ajanmukaistamista uuden ennakoivan lähestymistavan ja yhteisön uusien yleisten puitteiden pohjalta. Komitea suosittaa erityisesti






  — | politiikkaa, joka antaa asianmukaiset vastaukset ja korjaa tai poistaa markkinahäiriöt |
| --- | --- | --- |

8.1

Komitea kannattaa yhteisön valtiontukipolitiikan ajanmukaistamista uuden ennakoivan lähestymistavan ja yhteisön uusien yleisten puitteiden pohjalta. Komitea suosittaa erityisesti

—

politiikkaa, joka antaa asianmukaiset vastaukset ja korjaa tai poistaa markkinahäiriöt

| — | politiikkaa, joka antaa voimakkaan panoksen sisämarkkinoiden täydelliseen toteuttamiseen aiheuttamatta kilpailunvääristymiä |
| --- | --- |

—

politiikkaa, joka antaa voimakkaan panoksen sisämarkkinoiden täydelliseen toteuttamiseen aiheuttamatta kilpailunvääristymiä

| — | entistä johdonmukaisempaa ja paremmin integroitua politiikkaa, joka kannustaa toteuttamaan Lissabonin strategian eri osa-alueet, jotta voitaisiin parantaa yritysten maailmanlaajuista kilpailukykyä ja kehitystä sekä työn laatua ja kansalaisten elämänlaatua |
| --- | --- |

—

entistä johdonmukaisempaa ja paremmin integroitua politiikkaa, joka kannustaa toteuttamaan Lissabonin strategian eri osa-alueet, jotta voitaisiin parantaa yritysten maailmanlaajuista kilpailukykyä ja kehitystä sekä työn laatua ja kansalaisten elämänlaatua

| — | teollisuuden ja palvelujen rakenteen vahvistamista kasvattamalla yrityksiä ja mukauttamalla teollisuus ja työelämä teollisuuspolitiikan uusiin tavoitteisiin ja maailmanlaajuistumisen aiheuttamiin uusiin vaatimuksiin |
| --- | --- |

—

teollisuuden ja palvelujen rakenteen vahvistamista kasvattamalla yrityksiä ja mukauttamalla teollisuus ja työelämä teollisuuspolitiikan uusiin tavoitteisiin ja maailmanlaajuistumisen aiheuttamiin uusiin vaatimuksiin

| — | vahvaa tukea tuotteita ja prosesseja koskevalle innovaatiolle kaikissa muodoissaan (19) |
| --- | --- |

—

vahvaa tukea tuotteita ja prosesseja koskevalle innovaatiolle kaikissa muodoissaan (19)

| — | ennakoivia suuntaviivoja, jotta voitaisiin houkutella Eurooppaan entistä enemmän investointeja, luoda uusia työpaikkoja, vahvistaa yritysten kilpailukykyä, lisätä valmiuksia tutkimukseen ja innovointiin sekä edistää uusien taitojen kehittämistä ja levittämistä sekä henkilöstön koulutusta |
| --- | --- |

—

ennakoivia suuntaviivoja, jotta voitaisiin houkutella Eurooppaan entistä enemmän investointeja, luoda uusia työpaikkoja, vahvistaa yritysten kilpailukykyä, lisätä valmiuksia tutkimukseen ja innovointiin sekä edistää uusien taitojen kehittämistä ja levittämistä sekä henkilöstön koulutusta

| — | entistä tiiviimpää keskittymistä tekijöihin, jotka todella vääristävät kilpailua sisämarkkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla, niin ettei jäädä kiinni tarpeettomiin ja kalliisiin byrokraattisiin menettelyihin, jotka koskevat rajoitettuja, paikallisia ilmiöitä, joilla ei ole merkittävää vääristävää vaikutusta |
| --- | --- |

—

entistä tiiviimpää keskittymistä tekijöihin, jotka todella vääristävät kilpailua sisämarkkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla, niin ettei jäädä kiinni tarpeettomiin ja kalliisiin byrokraattisiin menettelyihin, jotka koskevat rajoitettuja, paikallisia ilmiöitä, joilla ei ole merkittävää vääristävää vaikutusta

| — | menettelyjen ja sääntöjen yksinkertaistamiseen, avoimuuteen sekä varmuuteen perustuvaa lähestymistapaa sekä samanaikaisesti toimintaa, joka pohjautuu varmoihin ja ei-harkinnanvaltaisiin sekä Lissabonin ohjelman kanssa yhdenmukaisiin kriteereihin tasapainoisen, yhdenmukaisen ja kansainvälisesti kilpailukykyisen kehityksen kannalta |
| --- | --- |

—

menettelyjen ja sääntöjen yksinkertaistamiseen, avoimuuteen sekä varmuuteen perustuvaa lähestymistapaa sekä samanaikaisesti toimintaa, joka pohjautuu varmoihin ja ei-harkinnanvaltaisiin sekä Lissabonin ohjelman kanssa yhdenmukaisiin kriteereihin tasapainoisen, yhdenmukaisen ja kansainvälisesti kilpailukykyisen kehityksen kannalta

| — | yritysten entistä tiiviimpää institutionaalista osallistumista päätöksenteko- ja toimeenpanoprosesseihin sekä tehokkuuden ja soveltamisen arviointiin ja seurantaan |
| --- | --- |

—

yritysten entistä tiiviimpää institutionaalista osallistumista päätöksenteko- ja toimeenpanoprosesseihin sekä tehokkuuden ja soveltamisen arviointiin ja seurantaan

| — | entistä tiiviimpää yhteyttä unionin sekä WTO:n kansainvälisten tahojen ja maailmanlaajuisilla markkinoilla toimivien tärkeimpien eurooppalaisten kumppanien säännöstöjen ja sääntöjen välille |
| --- | --- |

—

entistä tiiviimpää yhteyttä unionin sekä WTO:n kansainvälisten tahojen ja maailmanlaajuisilla markkinoilla toimivien tärkeimpien eurooppalaisten kumppanien säännöstöjen ja sääntöjen välille

| — | yhteisen vision määrittelyä toteuttamalla osallistavia ennakointitoimia, joihin voivat osallistua kaikki poliittisia päätöksiä tekevät, taloudelliset ja sosiaaliset tasot ja toimijat, jotta todellinen soveltuvuus kehityksen ja toimien kannalta voitaisiin varmistaa etukäteen. |
| --- | --- |

—

yhteisen vision määrittelyä toteuttamalla osallistavia ennakointitoimia, joihin voivat osallistua kaikki poliittisia päätöksiä tekevät, taloudelliset ja sosiaaliset tasot ja toimijat, jotta todellinen soveltuvuus kehityksen ja toimien kannalta voitaisiin varmistaa etukäteen.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  87 artiklan 2 kohta.

1

(2)  87 artiklan 3 kohta.

2

(3)  COM(2005) 147 final, 20.4.2005, s. 11.

3

(4)  Osaamisyhteiskunta ei ole välttämättä helposti ymmärrettävä käsite. Osaamisyhteiskunnassa tuotteet edellyttävät huippuunsa vietyä ajattelukykyä. Kykyä tuottaa entistä innovatiivisempia ja älykkäämpiä tuotteita ja palveluja tulee edistää ja tukea myös valtion myöntämien tukien avulla.

4

(5)  EP:n päätöslauselma P6_TA(2005)0033, 22.2.2005.

5

(6)  EP:n päätöslauselma A6-0148/2005, 12.5.2005.

6

(7)  Ks. suositus 2003/361/EY (EUVL L 124, 20.5.2003).

7

(8)  Asia C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vastaan Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, oikeustapauskokoelma 2003 sivu I-07747.

8

(9)  Ks. alaviite 3.

9

(10)  EU:n tasolla.

10

(11)  EUVL C 108, 30.4.2004.

11

(12)  SEC(2005) 795, 7.6.2005.

12

(13)  KOM(2004) 293 lopullinen, 20.4.2004.

13

(14)  EUVL L 124, 20.5.2003.

14

(15)  COM(1995) 688 final.

15

(16)  Asia C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vastaan Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, oikeustapauskokoelma 2003 sivu I-07747.

16

(17)  Julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä maksettavia korvauksia koskevan poikkeuksen tulisi olla määrältään riittävän korkea, jotta se voisi mahdollistaa riittävän joustavuuden, asianmukaiset vaikutukset ja mahdollisimman alhaiset hallinnolliset kulut.

17

(18)  EU:n tasolla noin 73 prosenttia vuoden 2002 kokonaistuista (lukuun ottamatta maatalous-, kalastus- ja liikennetukea) suunnattiin horisontaalisiin tavoitteisiin eli tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen, pk-yrityksille, ympäristöön ja alueelliseen talouskehitykseen. Loput 27 prosenttia suunnattiin erityisaloille (erityisesti tuotantoteollisuuteen, hiilialalle ja rahoituspalveluihin). Tähän sisältyivät pelastus- ja rakenneuudistustuet. Horisontaalisiin tavoitteisiin tarkoitettujen tukien osuus kasvoi 7 prosenttiyksikköä kausien 1998–2000 ja 2000–2002 välillä. Tämä johti pääasiassa ympäristötukien (+7 prosenttia) sekä tutkimus- ja kehittämistukien (+4 prosenttia) huomattavasta kasvusta. Tämä myönteinen kehitys oli havaittavissa eri asteisena suurimmassa osassa jäsenvaltioita. Tietyissä jäsenvaltioissa – Belgiassa, Tanskassa, Kreikassa, Italiassa, Alankomaissa, Itävallassa ja Suomessa – lähes kaikki tuki myönnettiin vuonna 2002 horisontaalisiin tavoitteisiin. (KOM(2004) 256 lopullinen)

18

(19)  Kuten innovaatiota koskevassa vihreässä kirjassa (1995) todetaan.

19

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/9

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013)” ja ”Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011)”

KOM(2005) 119 lopullinen/2 – 2005/0043 COD – 2005/0044 CNS

(2006/C 65/02)

Neuvosto päätti 25. huhtikuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainituista aiheista.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Gerd Wolf ja apulaisesittelijä Antonello Pezzini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 123 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

Sisältö

| 1. | Tiivistelmä ja suositukset |
| --- | --- |

1.

| 2. | Johdanto |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komission asiakirjan sisältö |
| --- | --- |

3.

| 4. | Yleistä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Erityistä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euratom-ohjelma |
| --- | --- |

6.

1.   Tiivistelmä ja suositukset

| 1.1 | Lissabonin tavoitteet (1) liittyvät unionin asemaan maailmanlaajuisessa kilpailussa. Siihen sisältyy keskeisenä piirteenä maailmanlaajuinen kilpailu tutkimus- ja kehittämistoimintaan suunnattujen investointien kasvattamisessa niin perinteisten teollisuusmaiden (kuten Yhdysvaltojen, Japanin ja EU:n) kesken kuin nopeasti vahvistuvien ja työvoimakustannuksiltaan huomattavasti edullisempien talousmahtien (kuten Kiinan, Intian, Brasilian ja Korean) kanssa. |
| --- | --- |

1.1

Lissabonin tavoitteet (1) liittyvät unionin asemaan maailmanlaajuisessa kilpailussa. Siihen sisältyy keskeisenä piirteenä maailmanlaajuinen kilpailu tutkimus- ja kehittämistoimintaan suunnattujen investointien kasvattamisessa niin perinteisten teollisuusmaiden (kuten Yhdysvaltojen, Japanin ja EU:n) kesken kuin nopeasti vahvistuvien ja työvoimakustannuksiltaan huomattavasti edullisempien talousmahtien (kuten Kiinan, Intian, Brasilian ja Korean) kanssa.

| 1.2 | Riittävästi tuettu, tehokas ja korkeatasoinen tutkimus- ja kehittämistoiminta on innovoinnin, kilpailukyvyn ja hyvinvoinnin ja siten myös kulttuurielämän ja sosiaalipalvelujen ratkaiseva perusta ja edellytys. Investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen edistävät ja vahvistavat huomattavasti taloudellista suorituskykyä. Tämä vastaa myös Barcelonassa vuonna 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemää kolmen prosentin tavoitetta (2), joka maailmanlaajuista investointikilpailua ajatellen on kuitenkin ”liikkuva tavoite”. |
| --- | --- |

1.2

Riittävästi tuettu, tehokas ja korkeatasoinen tutkimus- ja kehittämistoiminta on innovoinnin, kilpailukyvyn ja hyvinvoinnin ja siten myös kulttuurielämän ja sosiaalipalvelujen ratkaiseva perusta ja edellytys. Investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen edistävät ja vahvistavat huomattavasti taloudellista suorituskykyä. Tämä vastaa myös Barcelonassa vuonna 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemää kolmen prosentin tavoitetta (2), joka maailmanlaajuista investointikilpailua ajatellen on kuitenkin ”liikkuva tavoite”.

| 1.3 | Euroopan yhteisön edistämä tutkimus- ja kehittämistoiminta tuottaa huomattavaa eurooppalaista lisäarvoa. Se avaa mahdollisuuksia, jotka ylittävät selkeästi yksittäisten jäsenvaltioiden kyvyt, ja on jo mahdollistanut maailmanlaajuisesti merkittäviä eurooppalaisia suorituksia. Sillä on ratkaisevan tärkeä ja kannustava vipu- ja integraatiovaikutus tarvittaviin ja entistä laajempiin jäsenvaltioiden tutkimusohjelmiin, mikä edistää myös resurssien yhdistämistä. Lisäksi yhteisön edistämä tutkimus- ja kehittämistoiminta kytkee toisiinsa eurooppalaisia huippututkijoita, eurooppalaista teollisuutta ja eurooppalaisia päätöksentekijöitä. Se helpottaa eurooppalaista integraatiota, koheesiota ja identiteetinmuodostusta ja on eurooppalaisen tutkimusalueen keskeinen osatekijä. |
| --- | --- |

1.3

Euroopan yhteisön edistämä tutkimus- ja kehittämistoiminta tuottaa huomattavaa eurooppalaista lisäarvoa. Se avaa mahdollisuuksia, jotka ylittävät selkeästi yksittäisten jäsenvaltioiden kyvyt, ja on jo mahdollistanut maailmanlaajuisesti merkittäviä eurooppalaisia suorituksia. Sillä on ratkaisevan tärkeä ja kannustava vipu- ja integraatiovaikutus tarvittaviin ja entistä laajempiin jäsenvaltioiden tutkimusohjelmiin, mikä edistää myös resurssien yhdistämistä. Lisäksi yhteisön edistämä tutkimus- ja kehittämistoiminta kytkee toisiinsa eurooppalaisia huippututkijoita, eurooppalaista teollisuutta ja eurooppalaisia päätöksentekijöitä. Se helpottaa eurooppalaista integraatiota, koheesiota ja identiteetinmuodostusta ja on eurooppalaisen tutkimusalueen keskeinen osatekijä.

| 1.4 | Komission ehdotus nostaa tähänastisia määrärahoja ja suunnata lähes kahdeksan prosenttia EU:n kokonaisbudjetista kyseisten tavoitteiden saavuttamiseen on toivottava ja ehdottoman välttämätön ensiaskel oikeaan suuntaan. Kyseessä on vähimmäisrahoitus, jota on pitkällä aikavälillä vielä nostettava, jotta säilytetään ja vahvistetaan – eikä vaaranneta – Euroopan, modernin tieteen ja tekniikan syntysijan, asemaa. Ilman tätä rahoitusta Lissabonin tavoitteita ei voida pitkällä aikavälillä saavuttaa. |
| --- | --- |

1.4

Komission ehdotus nostaa tähänastisia määrärahoja ja suunnata lähes kahdeksan prosenttia EU:n kokonaisbudjetista kyseisten tavoitteiden saavuttamiseen on toivottava ja ehdottoman välttämätön ensiaskel oikeaan suuntaan. Kyseessä on vähimmäisrahoitus, jota on pitkällä aikavälillä vielä nostettava, jotta säilytetään ja vahvistetaan – eikä vaaranneta – Euroopan, modernin tieteen ja tekniikan syntysijan, asemaa. Ilman tätä rahoitusta Lissabonin tavoitteita ei voida pitkällä aikavälillä saavuttaa.

| 1.5 | Tieteellis-teknisestä suorituskyvystä ei kuitenkaan riipu pelkästään kansantaloudellinen kilpailukyky vaan myös EU:n kulttuurinen ja poliittinen arvo- ja vaikutusvalta sekä siten unionin kiinnostavuus sijoittajien, tutkijoiden ja insinöörien kannalta (brain-drain!). EU:n on säilyttävä merkittävänä ja haluttuna yhteistyökumppanina. Se ei saa menettää maailmanpoliittista merkitystään maailmanlaajuisessa verkostossa. |
| --- | --- |

1.5

Tieteellis-teknisestä suorituskyvystä ei kuitenkaan riipu pelkästään kansantaloudellinen kilpailukyky vaan myös EU:n kulttuurinen ja poliittinen arvo- ja vaikutusvalta sekä siten unionin kiinnostavuus sijoittajien, tutkijoiden ja insinöörien kannalta (brain-drain!). EU:n on säilyttävä merkittävänä ja haluttuna yhteistyökumppanina. Se ei saa menettää maailmanpoliittista merkitystään maailmanlaajuisessa verkostossa.

| 1.6 | Komitea vetoaa Euroopan parlamenttiin, Eurooppa-neuvostoon ja etenkin jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehiin, jotta ne asettaisivat viipymättä komission ehdottamat, välttämättä tarvittavat investoinnit täysimittaisesti tutkimuksen ja kehittämisen käyttöön eivätkä tekisi niistä EU:n tulevaa talousarviota koskevien neuvottelujen pelinappulaa tai uhria. Kyseinen päätös on merkittävä koetinkivi, jonka avulla mitataan unionin poliittista kykyä määrittää oikea suunta tulevaisuutta varten. |
| --- | --- |

1.6

Komitea vetoaa Euroopan parlamenttiin, Eurooppa-neuvostoon ja etenkin jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehiin, jotta ne asettaisivat viipymättä komission ehdottamat, välttämättä tarvittavat investoinnit täysimittaisesti tutkimuksen ja kehittämisen käyttöön eivätkä tekisi niistä EU:n tulevaa talousarviota koskevien neuvottelujen pelinappulaa tai uhria. Kyseinen päätös on merkittävä koetinkivi, jonka avulla mitataan unionin poliittista kykyä määrittää oikea suunta tulevaisuutta varten.

| 1.7 | Komitea vetoaa jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehiin sekä eurooppalaiseen teollisuuteen, jotta myös jäsenvaltioiden tutkimusohjelmissa ja teollisuuden tutkimustoimissa vaikutettaisiin osaltaan siihen, että kolmen prosentin tavoite saavutetaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

1.7

Komitea vetoaa jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehiin sekä eurooppalaiseen teollisuuteen, jotta myös jäsenvaltioiden tutkimusohjelmissa ja teollisuuden tutkimustoimissa vaikutettaisiin osaltaan siihen, että kolmen prosentin tavoite saavutetaan mahdollisimman pian.

| 1.8 | Komitea on tyytyväinen molempien komission ehdottamien puiteohjelmien (seitsemäs puiteohjelma ja Euratomin seitsemäs puiteohjelma) yleiseen suuntaukseen. Tämä koskee sekä puiteohjelmien temaattista sisältöä ja rakenteellista jakoa että useimmiten myös yksittäisten ohjelmien tavoitteiden ja osatekijöiden tasapainoa. |
| --- | --- |

1.8

Komitea on tyytyväinen molempien komission ehdottamien puiteohjelmien (seitsemäs puiteohjelma ja Euratomin seitsemäs puiteohjelma) yleiseen suuntaukseen. Tämä koskee sekä puiteohjelmien temaattista sisältöä ja rakenteellista jakoa että useimmiten myös yksittäisten ohjelmien tavoitteiden ja osatekijöiden tasapainoa.

| 1.9 | Komissio on tyytyväinen siihen, että puiteohjelmaan on jälleen otettu mukaan osaohjelmat ”Energia”, ”Turvallisuus” ja ”Avaruus”. Yksi keskeisimmistä kysymyksistä EU:ssa on riittävän, edullisen ja kestävän energiahuollon varmistaminen kestävän kehityksen, ympäristöystävällisyyden ja kilpailukyvyn välisessä jännitekentässä, ja ratkaisu on riittävässä tutkimus- ja kehittämistoiminnassa. Aiheen ”Turvallisuus” merkitys on tullut erityisen selkeästi esiin äskettäisten tuomittavien terrori-iskujen vuoksi. |
| --- | --- |

1.9

Komissio on tyytyväinen siihen, että puiteohjelmaan on jälleen otettu mukaan osaohjelmat ”Energia”, ”Turvallisuus” ja ”Avaruus”. Yksi keskeisimmistä kysymyksistä EU:ssa on riittävän, edullisen ja kestävän energiahuollon varmistaminen kestävän kehityksen, ympäristöystävällisyyden ja kilpailukyvyn välisessä jännitekentässä, ja ratkaisu on riittävässä tutkimus- ja kehittämistoiminnassa. Aiheen ”Turvallisuus” merkitys on tullut erityisen selkeästi esiin äskettäisten tuomittavien terrori-iskujen vuoksi.

| 1.10 | Monet ratkaistavista ongelmista edellyttävät horisontaalisia toimia, joiden piiriin kuuluu useita osaohjelmia, humanistiset tieteet ja taloustieteet mukaan luettuina. Komitea suosittaa tällaisissa tapauksissa, että kulloinkin huolehditaan yleisestä koordinoinnista ja tarvittavista poikittaisyhteyksistä. Näin nykyiseen, yksittäisten osaohjelmien väliseen budjetin jakoon voitaisiin vielä vaikuttaa. Tämä koskee myös taloustieteellisille tutkimuksille varattua, mahdollisesti liian niukkaa budjettiosuutta. |
| --- | --- |

1.10

Monet ratkaistavista ongelmista edellyttävät horisontaalisia toimia, joiden piiriin kuuluu useita osaohjelmia, humanistiset tieteet ja taloustieteet mukaan luettuina. Komitea suosittaa tällaisissa tapauksissa, että kulloinkin huolehditaan yleisestä koordinoinnista ja tarvittavista poikittaisyhteyksistä. Näin nykyiseen, yksittäisten osaohjelmien väliseen budjetin jakoon voitaisiin vielä vaikuttaa. Tämä koskee myös taloustieteellisille tutkimuksille varattua, mahdollisesti liian niukkaa budjettiosuutta.

| 1.11 | Komitea on tyytyväinen komission aikomukseen yksinkertaistaa hallintomenettelyjä, vähentää niihin liittyvää taakkaa ja tehostaa näin eurooppalaisia tutkimusohjelmia. Nykyiset haku- ja lupamenettelyt edellyttävät liian paljon työtä ja kustannuksia, mistä aiheutuu ongelmia tieteen ja teollisuuden toimijoille. Eurooppalaiseen tutkimusohjelmaan osallistumisen sekä hakuprosessin vaatiman riskinoton on oltava osallistujille kannattavaa. Tämä koskee etenkin pieniä toimijoita, kuten pk-yrityksiä tai korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten pieniä tutkimusryhmiä. |
| --- | --- |

1.11

Komitea on tyytyväinen komission aikomukseen yksinkertaistaa hallintomenettelyjä, vähentää niihin liittyvää taakkaa ja tehostaa näin eurooppalaisia tutkimusohjelmia. Nykyiset haku- ja lupamenettelyt edellyttävät liian paljon työtä ja kustannuksia, mistä aiheutuu ongelmia tieteen ja teollisuuden toimijoille. Eurooppalaiseen tutkimusohjelmaan osallistumisen sekä hakuprosessin vaatiman riskinoton on oltava osallistujille kannattavaa. Tämä koskee etenkin pieniä toimijoita, kuten pk-yrityksiä tai korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten pieniä tutkimusryhmiä.

| 1.12 | Merkittävä näkökohta tässä yhteydessä on haku- ja tukimenettelyjen sekä yhteistyörakenteiden ja organisaatiomuotojen (välineiden) riittävä jatkuvuus. Uusia välineitä, kuten yhteisiä teknologia-aloitteita, tulisi ottaa käyttöön hyvin varovasti ja alussa vain kokeeksi. |
| --- | --- |

1.12

Merkittävä näkökohta tässä yhteydessä on haku- ja tukimenettelyjen sekä yhteistyörakenteiden ja organisaatiomuotojen (välineiden) riittävä jatkuvuus. Uusia välineitä, kuten yhteisiä teknologia-aloitteita, tulisi ottaa käyttöön hyvin varovasti ja alussa vain kokeeksi.

| 1.13 | Kun ajatellaan pienten ja keskisuurten yritysten merkittävää roolia Lissabonin prosessissa, komitea on tyytyväinen komission aikomukseen nivoa pk-yritykset aiempaa tiiviimmin tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimiin. Komitea suosittaakin, että tätä varten kaavailtuja varoja lisätään, jos kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmalle (2007–2013) varattu rahoitus ei riitä tähän tarkoitukseen. Kyseistä puiteohjelmaa ei tarkastella käsillä olevassa lausunnossa, mutta sillä on merkittävä tuki- ja välittäjärooli. |
| --- | --- |

1.13

Kun ajatellaan pienten ja keskisuurten yritysten merkittävää roolia Lissabonin prosessissa, komitea on tyytyväinen komission aikomukseen nivoa pk-yritykset aiempaa tiiviimmin tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimiin. Komitea suosittaakin, että tätä varten kaavailtuja varoja lisätään, jos kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmalle (2007–2013) varattu rahoitus ei riitä tähän tarkoitukseen. Kyseistä puiteohjelmaa ei tarkastella käsillä olevassa lausunnossa, mutta sillä on merkittävä tuki- ja välittäjärooli.

| 1.14 | Uudenlaisten huipputeknologiatuotteiden kehittämiseen ja markkinointiin toimintansa perustavien pk-yritysten menestyminen edellyttää ennen kaikkea riittävää aloitus- ja riskipääomaa, jotta ne pystyvät toimimaan menestyksellisesti ensimmäiset 5–10 vuotta. |
| --- | --- |

1.14

Uudenlaisten huipputeknologiatuotteiden kehittämiseen ja markkinointiin toimintansa perustavien pk-yritysten menestyminen edellyttää ennen kaikkea riittävää aloitus- ja riskipääomaa, jotta ne pystyvät toimimaan menestyksellisesti ensimmäiset 5–10 vuotta.

| 1.15 | Komitea kannattaa Yhteisen tutkimuskeskuksen roolia ja sen tärkeitä tehtäviä monilla aloilla, tulevien tieteellis-teknisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten suuntausten analysointi mukaan luettuna, sekä sen merkitystä poliittisessa konsultoinnissa. |
| --- | --- |

1.15

Komitea kannattaa Yhteisen tutkimuskeskuksen roolia ja sen tärkeitä tehtäviä monilla aloilla, tulevien tieteellis-teknisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten suuntausten analysointi mukaan luettuna, sekä sen merkitystä poliittisessa konsultoinnissa.

| 1.16 | Komitea viittaa monien yksityiskohtaisten huomioiden ja suositusten osalta käsillä olevan lausunnon kohtiin 2, 4 ja 5. |
| --- | --- |

1.16

Komitea viittaa monien yksityiskohtaisten huomioiden ja suositusten osalta käsillä olevan lausunnon kohtiin 2, 4 ja 5.

2.   Johdanto

| 2.1 | EU:n taloudellinen, sosiaalinen ja kulttuurinen tulevaisuus. EU:n tulevan kehityksen ja sen aseman maailmanlaajuisessa valtarakenteessa määrää ennen kaikkea kilpailu maailmanmarkkinoilla, joiden teollisuus- ja talousrakenne sekä työmarkkina- ja raaka-ainetilanne muuttuvat jatkuvasti. Kasvu, menestys ja taloudellinen voima – ja näihin pohjautuva kyky tarjota sosiaalipalveluja ja kehittyä kulttuurin alalla – ovat ratkaisevan riippuvaisia saatavilla olevista tiedoista ja näin tutkimukseen ja teknologiseen kehitykseen tehdyistä investoinneista. Investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen edistävät ja vahvistavat huomattavasti taloudellista suorituskykyä. |
| --- | --- |

2.1

EU:n taloudellinen, sosiaalinen ja kulttuurinen tulevaisuus. EU:n tulevan kehityksen ja sen aseman maailmanlaajuisessa valtarakenteessa määrää ennen kaikkea kilpailu maailmanmarkkinoilla, joiden teollisuus- ja talousrakenne sekä työmarkkina- ja raaka-ainetilanne muuttuvat jatkuvasti. Kasvu, menestys ja taloudellinen voima – ja näihin pohjautuva kyky tarjota sosiaalipalveluja ja kehittyä kulttuurin alalla – ovat ratkaisevan riippuvaisia saatavilla olevista tiedoista ja näin tutkimukseen ja teknologiseen kehitykseen tehdyistä investoinneista. Investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen edistävät ja vahvistavat huomattavasti taloudellista suorituskykyä.

| 2.2 | Maailmanlaajuinen kilpailutilanne. EU kilpailee tässä perinteisten teollisuusmaiden kuten Yhdysvaltojen, Japanin ja Venäjän kanssa. Erityisesti Yhdysvaltojen investoinnit kaikilla tutkimuksen ja kehityksen kannalta tärkeillä aloilla (3) ylittävät selvästi EU:n investoinnit, mikä kasvattaa jatkuvasti Yhdysvalloilla jo nyt olevaa etumatkaa. Toisaalta EU kilpailee nopeasti vahvistuvien talousmahtien Kiinan, Intian, Brasilian, Korean jne. kanssa. |
| --- | --- |

2.2

Maailmanlaajuinen kilpailutilanne. EU kilpailee tässä perinteisten teollisuusmaiden kuten Yhdysvaltojen, Japanin ja Venäjän kanssa. Erityisesti Yhdysvaltojen investoinnit kaikilla tutkimuksen ja kehityksen kannalta tärkeillä aloilla (3) ylittävät selvästi EU:n investoinnit, mikä kasvattaa jatkuvasti Yhdysvalloilla jo nyt olevaa etumatkaa. Toisaalta EU kilpailee nopeasti vahvistuvien talousmahtien Kiinan, Intian, Brasilian, Korean jne. kanssa.

| 2.3 | Maailmanlaajuinen tutkimuskilpailu. Viimeksi mainituilla mailla on kuitenkin käytettävissään EU:hun verrattuna huomattavasti halvempaa työvoimaa, ja lisäksi niille on nyttemmin leimallista myös nopeasti kasvava, korkea tieteellis-tekninen taso sekä merkittävät investoinnit koulutukseen, tutkimukseen ja kehitykseen. Näin EU:lle käy aina vain vaikeammaksi varmistaa niihin verraten huomattavasti korkeammat palkkansa sekä tiukemmat sosiaali- ja ympäristöstandardinsa lisäämällä edelleen tieteellis-teknistä etumatkaansa, jonka ansiosta sen tuotteet ja menetelmät olisivat vastaavasti parempia. Euroopan unionin on siis tehtävä kaikkensa, ettei se häviä tulevaisuutensa kannalta ratkaisevan tärkeää maailmanlaajuista kilpailua tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattujen investointien kasvattamisessa. |
| --- | --- |

2.3

Maailmanlaajuinen tutkimuskilpailu. Viimeksi mainituilla mailla on kuitenkin käytettävissään EU:hun verrattuna huomattavasti halvempaa työvoimaa, ja lisäksi niille on nyttemmin leimallista myös nopeasti kasvava, korkea tieteellis-tekninen taso sekä merkittävät investoinnit koulutukseen, tutkimukseen ja kehitykseen. Näin EU:lle käy aina vain vaikeammaksi varmistaa niihin verraten huomattavasti korkeammat palkkansa sekä tiukemmat sosiaali- ja ympäristöstandardinsa lisäämällä edelleen tieteellis-teknistä etumatkaansa, jonka ansiosta sen tuotteet ja menetelmät olisivat vastaavasti parempia. Euroopan unionin on siis tehtävä kaikkensa, ettei se häviä tulevaisuutensa kannalta ratkaisevan tärkeää maailmanlaajuista kilpailua tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattujen investointien kasvattamisessa.

| 2.4 | Yleinen arvostus ja houkuttelevuus – Kansainvälinen yhteistyö. Tieteellis-teknisestä suorituskyvystä ei kuitenkaan riipu pelkästään kansantaloudellinen kilpailukyky ja siten EU:n kiinnostavuus sijoittajien, tutkijoiden ja insinöörien kannalta (”brain-drain”!), vaan myös sen kulttuurinen ja poliittinen arvo- ja vaikutusvalta. EU:n on säilyttävä merkittävänä, haluttuna yhteistyökumppanina. Se ei saa menettää maailmanpoliittista merkitystään maailmanlaajuisessa verkostossa. |
| --- | --- |

2.4

Yleinen arvostus ja houkuttelevuus – Kansainvälinen yhteistyö. Tieteellis-teknisestä suorituskyvystä ei kuitenkaan riipu pelkästään kansantaloudellinen kilpailukyky ja siten EU:n kiinnostavuus sijoittajien, tutkijoiden ja insinöörien kannalta (”brain-drain”!), vaan myös sen kulttuurinen ja poliittinen arvo- ja vaikutusvalta. EU:n on säilyttävä merkittävänä, haluttuna yhteistyökumppanina. Se ei saa menettää maailmanpoliittista merkitystään maailmanlaajuisessa verkostossa.

| 2.5 | Lissabonin strategia. Tästä syystä vuoden 2000 maaliskuussa Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti tehdä unionista maailman kilpailukykyisimmän ja dynaamisimman tietoon perustuvan talouden (4). Sittemmin Lissabonin strategian ja siihen sisältyvän vahvan eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisesta on tullut keskeinen osa Euroopan unionin politiikkaa. Barcelonassa keväällä 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli lisäksi tutkimuksen tukemiselle määrälliset tavoitteet: unionin T&K-toimintaan osoitettavaa kokonaisrahoitusta olisi lisättävä siten, että se olisi kolme prosenttia BKT:stä vuoteen 2010 mennessä; yksityissektorin osuuden tästä on määrä olla kaksi kolmasosaa. (Kolmen prosentin tavoite). Komitea huomauttaa kuitenkin, että maailmanlaajuista investointikilpailua ajatellen kyseessä on ”liikkuva tavoite”; se, joka saavuttaa sen liian myöhään, jää yhä enemmän jälkeen. |
| --- | --- |

2.5

Lissabonin strategia. Tästä syystä vuoden 2000 maaliskuussa Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti tehdä unionista maailman kilpailukykyisimmän ja dynaamisimman tietoon perustuvan talouden (4). Sittemmin Lissabonin strategian ja siihen sisältyvän vahvan eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisesta on tullut keskeinen osa Euroopan unionin politiikkaa. Barcelonassa keväällä 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli lisäksi tutkimuksen tukemiselle määrälliset tavoitteet: unionin T&K-toimintaan osoitettavaa kokonaisrahoitusta olisi lisättävä siten, että se olisi kolme prosenttia BKT:stä vuoteen 2010 mennessä; yksityissektorin osuuden tästä on määrä olla kaksi kolmasosaa. (Kolmen prosentin tavoite). Komitea huomauttaa kuitenkin, että maailmanlaajuista investointikilpailua ajatellen kyseessä on ”liikkuva tavoite”; se, joka saavuttaa sen liian myöhään, jää yhä enemmän jälkeen.

| 2.6 | Vahva yhteisön tutkimuspuiteohjelma on välttämätön. Sen lisäksi, että Euroopan yhteisön tukema tutkimus ja kehittäminen täydentää jäsenvaltioiden tutkimusohjelmia, se tuottaa myös merkittävää eurooppalaista lisäarvoa. Se avaa mahdollisuuksia, jotka selkeästi ylittävät yksittäisten jäsenvaltioiden kyvyt, ja on jo mahdollistanut maailmanlaajuisesti merkittäviä eurooppalaisia suorituksia (5). Sillä on ratkaisevan tärkeä ja stimuloiva vipu- ja integraatiovaikutus tarvittaviin ja entistä laajempiin jäsenvaltioiden tutkimusohjelmiin. Se on tieteen, tutkimuksen ja tuotannon kansainvälisen luonteen ja tämän vaatimien kansainvälisten työmarkkinoiden mukaista. |
| --- | --- |

2.6

Vahva yhteisön tutkimuspuiteohjelma on välttämätön. Sen lisäksi, että Euroopan yhteisön tukema tutkimus ja kehittäminen täydentää jäsenvaltioiden tutkimusohjelmia, se tuottaa myös merkittävää eurooppalaista lisäarvoa. Se avaa mahdollisuuksia, jotka selkeästi ylittävät yksittäisten jäsenvaltioiden kyvyt, ja on jo mahdollistanut maailmanlaajuisesti merkittäviä eurooppalaisia suorituksia (5). Sillä on ratkaisevan tärkeä ja stimuloiva vipu- ja integraatiovaikutus tarvittaviin ja entistä laajempiin jäsenvaltioiden tutkimusohjelmiin. Se on tieteen, tutkimuksen ja tuotannon kansainvälisen luonteen ja tämän vaatimien kansainvälisten työmarkkinoiden mukaista.

| 2.7 | Eurooppalaisen integraation ja koheesion katalysaattori. Lisäksi yhteisön tukema tutkimus ja kehittäminen kytkee toisiinsa eurooppalaisia huippututkijoita, eurooppalaista teollisuutta ja eurooppalaisia päätöksentekijöitä. Se on tärkeä eurooppalaisen integraation, koheesion ja identiteetinmuodostuksen helpottaja. |
| --- | --- |

2.7

Eurooppalaisen integraation ja koheesion katalysaattori. Lisäksi yhteisön tukema tutkimus ja kehittäminen kytkee toisiinsa eurooppalaisia huippututkijoita, eurooppalaista teollisuutta ja eurooppalaisia päätöksentekijöitä. Se on tärkeä eurooppalaisen integraation, koheesion ja identiteetinmuodostuksen helpottaja.

| 2.8 | Komission ehdotukset. Komission ehdotukset koskevat sisällöllisiä ja rahoitustoimia, joita yhteisön taholta välttämättä tarvitaan tutkimuksen ja kehityksen ja siten myös Lissabonin strategian tavoitteiden tukemiseksi. Ne muodostavat kasvusta huolimatta vielä suhteellisen pienen osan – nykyisin vain vajaat 8 prosenttia – ajanjaksolle 2007–2013 ehdotetusta EU:n kokonaisbudjetista. |
| --- | --- |

2.8

Komission ehdotukset. Komission ehdotukset koskevat sisällöllisiä ja rahoitustoimia, joita yhteisön taholta välttämättä tarvitaan tutkimuksen ja kehityksen ja siten myös Lissabonin strategian tavoitteiden tukemiseksi. Ne muodostavat kasvusta huolimatta vielä suhteellisen pienen osan – nykyisin vain vajaat 8 prosenttia – ajanjaksolle 2007–2013 ehdotetusta EU:n kokonaisbudjetista.

| 2.9 | Komission ehdotukset ovat yhteydessä myös kilpailukykyä ja innovointia koskevaan puiteohjelmaan (2007–2013), jota ei käsitellä tässä. Tämä voisi toimia erityisesti välittäjän roolissa nyt käsiteltävänä olevan puiteohjelman ja monien pk-yritysten tarvitsemien innovaatioprosessien välillä. |
| --- | --- |

2.9

Komission ehdotukset ovat yhteydessä myös kilpailukykyä ja innovointia koskevaan puiteohjelmaan (2007–2013), jota ei käsitellä tässä. Tämä voisi toimia erityisesti välittäjän roolissa nyt käsiteltävänä olevan puiteohjelman ja monien pk-yritysten tarvitsemien innovaatioprosessien välillä.

| 2.10 | Priorisoinnin haaste. Euroopan unionin politiikan uskottavuuden ja suorituskyvyn ratkaisevana koetinkivenä on näin ollen se, hyväksyvätkö parlamentti, neuvosto ja – rahoitusnäkymien osalta – erityisesti jäsenvaltiot ehdotetut toimet ja antavatko ne niille niiden vaatiman etusijan (ks. myös kohdat 4.2 – 4.6). |
| --- | --- |

2.10

Priorisoinnin haaste. Euroopan unionin politiikan uskottavuuden ja suorituskyvyn ratkaisevana koetinkivenä on näin ollen se, hyväksyvätkö parlamentti, neuvosto ja – rahoitusnäkymien osalta – erityisesti jäsenvaltiot ehdotetut toimet ja antavatko ne niille niiden vaatiman etusijan (ks. myös kohdat 4.2 – 4.6).

3.   Komission asiakirjan sisältö

| 3.1 | Euroopan yhteisön seitsemättä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmaa (2007–2013) – josta seuraavassa käytetään nimitystä seitsemäs puiteohjelma – voidaan edeltäjäänsä verrattuna luonnehtia seuraavien ominaispiirteiden avulla:






  — | Puiteohjelma kattaa alusta lähtien unionin 25 jäsenvaltiota. |
| --- | --- | --- |

3.1

Euroopan yhteisön seitsemättä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmaa (2007–2013) – josta seuraavassa käytetään nimitystä seitsemäs puiteohjelma – voidaan edeltäjäänsä verrattuna luonnehtia seuraavien ominaispiirteiden avulla:

—

Puiteohjelma kattaa alusta lähtien unionin 25 jäsenvaltiota.

| — | Puiteohjelma käsittää kahdella vuodella pidennetyn aikajakson. |
| --- | --- |

—

Puiteohjelma käsittää kahdella vuodella pidennetyn aikajakson.

| — | Puiteohjelman yleisbudjettia sekä vuosibudjetteja on korotettu merkittävästi. |
| --- | --- |

—

Puiteohjelman yleisbudjettia sekä vuosibudjetteja on korotettu merkittävästi.

| — | Ehdotetut ohjelmat ja osaohjelmat on jaoteltu selkeästi ja ymmärrettävästi. |
| --- | --- |

—

Ehdotetut ohjelmat ja osaohjelmat on jaoteltu selkeästi ja ymmärrettävästi.

| — | Mukaan on otettu uusina osaohjelmina energiatutkimukseen, turvallisuustutkimukseen ja avaruusalaan liittyvät kysymykset. |
| --- | --- |

—

Mukaan on otettu uusina osaohjelmina energiatutkimukseen, turvallisuustutkimukseen ja avaruusalaan liittyvät kysymykset.

| 3.2 | Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemättä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaa (2007–2011) – josta seuraavassa käytetään nimitystä Euratomin seitsemäs puiteohjelma – koskeva ohjelmakausi pysyy sitä vastoin entisellään. Puiteohjelma kattaa kuitenkin luonnollisesti samalla tavoin unionin 25 jäsenvaltiota. |
| --- | --- |

3.2

Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemättä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaa (2007–2011) – josta seuraavassa käytetään nimitystä Euratomin seitsemäs puiteohjelma – koskeva ohjelmakausi pysyy sitä vastoin entisellään. Puiteohjelma kattaa kuitenkin luonnollisesti samalla tavoin unionin 25 jäsenvaltiota.

| 3.3 | Seitsemäs puiteohjelma muodostuu neljästä erityisohjelmasta, jotka vastaavat eurooppalaisen tutkimuspolitiikan neljää päätavoitetta:






  — | Yhteistyö

  Kyseinen osaohjelma muodostaa noin 61 prosentin määrärahaosuudellaan seitsemännen puiteohjelman merkittävimmän osan. Ohjelmalla pyritään tukemaan tutkimustoimintaa, joka toteutetaan valtioiden rajat ylittävänä yhteistyönä, EU:n ja kolmansien maiden välinen yhteistyö mukaan luettuna. |
| --- | --- | --- |

3.3

Seitsemäs puiteohjelma muodostuu neljästä erityisohjelmasta, jotka vastaavat eurooppalaisen tutkimuspolitiikan neljää päätavoitetta:

—

Yhteistyö

Kyseinen osaohjelma muodostaa noin 61 prosentin määrärahaosuudellaan seitsemännen puiteohjelman merkittävimmän osan. Ohjelmalla pyritään tukemaan tutkimustoimintaa, joka toteutetaan valtioiden rajat ylittävänä yhteistyönä, EU:n ja kolmansien maiden välinen yhteistyö mukaan luettuna.

| — | Ideat

  Ohjelmalla tuetaan itsenäisesti toimivan Euroopan tutkimusneuvoston ohjaamaa ”pioneeritutkimusta”(”frontier research”), johon liittyvää kilpailua käydään Euroopan tasolla ja joka voi koskea kaikkia tieteen (humanistiset tieteet mukaan luettuna) ja teknologian aloja. |
| --- | --- |

—

Ideat

Ohjelmalla tuetaan itsenäisesti toimivan Euroopan tutkimusneuvoston ohjaamaa ”pioneeritutkimusta”(”frontier research”), johon liittyvää kilpailua käydään Euroopan tasolla ja joka voi koskea kaikkia tieteen (humanistiset tieteet mukaan luettuna) ja teknologian aloja.

| — | Ihmiset

  Ohjelmalla tehostetaan ja edistetään tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä eli ”Marie Curie -toimia” sekä tiivistetään yhteyksiä kansallisiin järjestelmiin. |
| --- | --- |

—

Ihmiset

Ohjelmalla tehostetaan ja edistetään tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä eli ”Marie Curie -toimia” sekä tiivistetään yhteyksiä kansallisiin järjestelmiin.

| — | Valmiudet

  Tarkoituksena on tukea eurooppalaisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien kannalta keskeisiä osatekijöitä: tutkimusinfrastruktuurien rakentamista ja uudistamista, pk-yrityksiä hyödyttävää tutkimusta, alueellisia tutkimuslähtöisiä klustereita, EU:n ”lähentymisalueiden” täyden tutkimuspotentiaalin vapauttamista, tieteen ja yhteiskunnan suhteisiin liittyvien kysymysten tarkastelua sekä kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä ”horisontaalisia” toimia. |
| --- | --- |

—

Valmiudet

Tarkoituksena on tukea eurooppalaisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien kannalta keskeisiä osatekijöitä: tutkimusinfrastruktuurien rakentamista ja uudistamista, pk-yrityksiä hyödyttävää tutkimusta, alueellisia tutkimuslähtöisiä klustereita, EU:n ”lähentymisalueiden” täyden tutkimuspotentiaalin vapauttamista, tieteen ja yhteiskunnan suhteisiin liittyvien kysymysten tarkastelua sekä kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä ”horisontaalisia” toimia.

| — | Yhteinen tutkimuskeskus

  Lisäksi Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) muuta kuin ydinvoimaa koskevia toimia varten on oma erityisohjelmansa. |
| --- | --- |

—

Yhteinen tutkimuskeskus

Lisäksi Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) muuta kuin ydinvoimaa koskevia toimia varten on oma erityisohjelmansa.

| 3.4 | Seitsemättä puiteohjelmaa varten osoitettavan yhteisön kokonaisrahoituksen ehdotettu määrä on 72 726 miljoonaa euroa. Määrä jaetaan prosentuaalisesti 2 artiklan 2–6 kohdassa mainittujen toiminnan osa-alueiden ja toimien kesken seuraavasti:






  Yhteistyö | 61,1 % |
| --- | --- | --- |
| Ideat | 16,3 % |
| Ihmiset | 9,8 % |
| Valmiudet | 10,3 % |
| Yhteisen tutkimuskeskuksen muuhun kuin ydinalaan liittyvät toimet | 2,5 % |

3.4

Seitsemättä puiteohjelmaa varten osoitettavan yhteisön kokonaisrahoituksen ehdotettu määrä on 72 726 miljoonaa euroa. Määrä jaetaan prosentuaalisesti 2 artiklan 2–6 kohdassa mainittujen toiminnan osa-alueiden ja toimien kesken seuraavasti:

Yhteistyö

61,1 %

Ideat

16,3 %

Ihmiset

9,8 %

Valmiudet

10,3 %

Yhteisen tutkimuskeskuksen muuhun kuin ydinalaan liittyvät toimet

2,5 %

| 3.5 | ”Yhteistyö”-ohjelmaa varten ehdotetaan 44 432 miljoonan euron kokonaisbudjettia, joka jaetaan edelleen teemakohtaisiin ensisijaisiin alaohjelmiin. Näiden osalta on varmistettava keskinäinen yhdenmukaisuus sekä mahdollistettava se, että tutkimusaiheita voidaan tarkastella useiden eri aihealueiden näkökulmista. Ohjelma käsittää seuraavat yhdeksän aihealuetta, joita on määrä toteuttaa valtioiden rajat ylittävänä yhteistyönä EU:n sisällä, ja ehdotettu budjetin prosentuaalinen jako on seuraava:












  — | Terveys |
| --- | --- | --- |

3.5

”Yhteistyö”-ohjelmaa varten ehdotetaan 44 432 miljoonan euron kokonaisbudjettia, joka jaetaan edelleen teemakohtaisiin ensisijaisiin alaohjelmiin. Näiden osalta on varmistettava keskinäinen yhdenmukaisuus sekä mahdollistettava se, että tutkimusaiheita voidaan tarkastella useiden eri aihealueiden näkökulmista. Ohjelma käsittää seuraavat yhdeksän aihealuetta, joita on määrä toteuttaa valtioiden rajat ylittävänä yhteistyönä EU:n sisällä, ja ehdotettu budjetin prosentuaalinen jako on seuraava:

—

Terveys

18,7 %

| — | Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia |
| --- | --- |

—

Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia

5,5 %

| — | Tieto- ja viestintätekniikka |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikka

28,5 %

| — | Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat |
| --- | --- |

—

Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

10,9 %

| — | Energia |
| --- | --- |

—

Energia

6,6 %

| — | Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) |
| --- | --- |

—

Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)

5,7 %

| — | Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) |
| --- | --- |

—

Liikenne (mukaan luettuna ilmailu)

13,3 %

| — | Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet |
| --- | --- |

—

Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet

1,8 %

| — | Turvallisuus ja avaruus |
| --- | --- |

—

Turvallisuus ja avaruus

8,9 %

| 3.6 | Euratomin seitsemäs puiteohjelma käsittää kaksi erityisohjelmaa. |
| --- | --- |

3.6

Euratomin seitsemäs puiteohjelma käsittää kaksi erityisohjelmaa.

| 3.6.1 | Toiseen niistä kuuluu kaksi osa-aluetta:






  — | Fuusioenergiatutkimus: tarkoituksena on kehittää teknologiaa turvallista, kestävää, ympäristöä kunnioittavaa ja taloudellisesti elinkelpoista energialähdettä varten. |
| --- | --- | --- |

3.6.1

Toiseen niistä kuuluu kaksi osa-aluetta:

—

Fuusioenergiatutkimus: tarkoituksena on kehittää teknologiaa turvallista, kestävää, ympäristöä kunnioittavaa ja taloudellisesti elinkelpoista energialähdettä varten.

| — | Ydinfissio ja säteilysuojelu: tarkoituksena on edistää ydinfission turvallista käyttöä ja hyödyntämistä sekä muuta radioaktiivisen säteilyn käyttöä teollisuudessa ja lääketieteessä. |
| --- | --- |

—

Ydinfissio ja säteilysuojelu: tarkoituksena on edistää ydinfission turvallista käyttöä ja hyödyntämistä sekä muuta radioaktiivisen säteilyn käyttöä teollisuudessa ja lääketieteessä.

| 3.6.2 | Toinen erityisohjelma käsittää Yhteisen tutkimuskeskuksen toimet ydinenergian alalla. |
| --- | --- |

3.6.2

Toinen erityisohjelma käsittää Yhteisen tutkimuskeskuksen toimet ydinenergian alalla.

| 3.6.3 | Rahoituksen kokonaismäärä Euratomin seitsemännen puiteohjelman toteuttamiseksi vuosina 2007–2011 on 3 092 miljoonaa euroa. Prosentuaalisesti summa jakautuu seuraavasti:












  a) | Fuusioenergiatutkimus |
| --- | --- | --- |

3.6.3

Rahoituksen kokonaismäärä Euratomin seitsemännen puiteohjelman toteuttamiseksi vuosina 2007–2011 on 3 092 miljoonaa euroa. Prosentuaalisesti summa jakautuu seuraavasti:

a)

Fuusioenergiatutkimus

69,8 %

| b) | Ydinfissio ja säteilysuojelu |
| --- | --- |

b)

Ydinfissio ja säteilysuojelu

12,8 %

| c) | Yhteisen tutkimuskeskuksen toimet ydinalalla |
| --- | --- |

c)

Yhteisen tutkimuskeskuksen toimet ydinalalla

17,4 %

| 3.7 | Lisäksi komission asiakirjaan sisältyy yksityiskohtainen esitys ja selvitys tukiperiaatteista ja -välineistä. Niitä käsiteltiin jo komission aiemmin laatimassa tiedonannossa (6), jota komitea on omalta osaltaan tarkastellut seikkaperäisesti lausunnossaan (7). |
| --- | --- |

3.7

Lisäksi komission asiakirjaan sisältyy yksityiskohtainen esitys ja selvitys tukiperiaatteista ja -välineistä. Niitä käsiteltiin jo komission aiemmin laatimassa tiedonannossa (6), jota komitea on omalta osaltaan tarkastellut seikkaperäisesti lausunnossaan (7).

4.   Yleistä

| 4.1 | Komission ehdotus on erittäin laaja asiakirja, jossa käsitellään merkittävää tutkimus- ja kehittämispuiteohjelmaa sen monine yksityiskohtineen, näkökohtineen ja yhteyksineen. Siksi tässä lausunnossa ei voida esitellä tai kommentoida kaikkia ohjelmiin liittyviä näkökohtia ja menettelyitä yksityiskohtaisesti. Yksityiskohtaiset huomiot rajoittuvat siksi niihin näkökohtiin, joita komitea pitää erityisen tärkeinä. Komitea viittaa asianomaisia erityisaiheita koskeviin aiempiin suosituksiinsa (8) ja korostaa niiden pätevän myös seitsemänteen puiteohjelmaan. Yksityiskohtaisempia kommentteja esitetään komitean myöhemmin seuraavissa lausunnoissa, joissa käsitellään erityisohjelmia (9) ja ohjelmiin pääsyä koskevia sääntöjä (10). |
| --- | --- |

4.1

Komission ehdotus on erittäin laaja asiakirja, jossa käsitellään merkittävää tutkimus- ja kehittämispuiteohjelmaa sen monine yksityiskohtineen, näkökohtineen ja yhteyksineen. Siksi tässä lausunnossa ei voida esitellä tai kommentoida kaikkia ohjelmiin liittyviä näkökohtia ja menettelyitä yksityiskohtaisesti. Yksityiskohtaiset huomiot rajoittuvat siksi niihin näkökohtiin, joita komitea pitää erityisen tärkeinä. Komitea viittaa asianomaisia erityisaiheita koskeviin aiempiin suosituksiinsa (8) ja korostaa niiden pätevän myös seitsemänteen puiteohjelmaan. Yksityiskohtaisempia kommentteja esitetään komitean myöhemmin seuraavissa lausunnoissa, joissa käsitellään erityisohjelmia (9) ja ohjelmiin pääsyä koskevia sääntöjä (10).

| 4.2 | Komitea pitää molempia ehdotettuja budjetteja vähimmäisrahoituksena, jota on pitkällä aikavälillä vielä lisättävä, jotta säilytetään ja vahvistetaan – eikä vaaranneta – Euroopan, modernin tieteen ja tekniikan syntysijan, asemaa. Komitea näkee tämän toivottavana ja ehdottoman välttämättömänä ensiaskeleena, jonka avulla ainakin yhteisö pyrkii pääsemään lähemmäs valtioiden ja hallitusten päämiesten Barcelonan huippukokouksessa asettamaa poliittista kolmen prosentin tavoitetta (11). |
| --- | --- |

4.2

Komitea pitää molempia ehdotettuja budjetteja vähimmäisrahoituksena, jota on pitkällä aikavälillä vielä lisättävä, jotta säilytetään ja vahvistetaan – eikä vaaranneta – Euroopan, modernin tieteen ja tekniikan syntysijan, asemaa. Komitea näkee tämän toivottavana ja ehdottoman välttämättömänä ensiaskeleena, jonka avulla ainakin yhteisö pyrkii pääsemään lähemmäs valtioiden ja hallitusten päämiesten Barcelonan huippukokouksessa asettamaa poliittista kolmen prosentin tavoitetta (11).

| 4.3 | Ilman asianmukaisia määrärahoja seitsemäs puiteohjelma ja Euratomin seitsemäs puiteohjelma eivät voi edistää Lissabonin strategian toteutumista. On jopa olemassa vaara, että Eurooppa jää edelleen jälkeen maailmanlaajuisessa kilpailussa. Tutkimus ja kehittäminen ovat lähtökohta ja moottori innovaatioprosesseille kilpailukykyisten tuotteiden ja tekniikoiden kehittämiseksi. Niiden avulla voidaan laukaista lumivyöryefekti, joka puolestaan vaikuttaa myös taloudelliseen dynamiikkaan ja työllisyystilanteeseen. |
| --- | --- |

4.3

Ilman asianmukaisia määrärahoja seitsemäs puiteohjelma ja Euratomin seitsemäs puiteohjelma eivät voi edistää Lissabonin strategian toteutumista. On jopa olemassa vaara, että Eurooppa jää edelleen jälkeen maailmanlaajuisessa kilpailussa. Tutkimus ja kehittäminen ovat lähtökohta ja moottori innovaatioprosesseille kilpailukykyisten tuotteiden ja tekniikoiden kehittämiseksi. Niiden avulla voidaan laukaista lumivyöryefekti, joka puolestaan vaikuttaa myös taloudelliseen dynamiikkaan ja työllisyystilanteeseen.

| 4.4 | Komission ehdotus on lisäksi selkeä merkki jäsenvaltioille noudattaa tätä esimerkkiä ja tehdä kaikkensa, jotta myös jäsenvaltioiden tutkimusbudjeteissa saavutettaisiin mahdollisimman pian kolmen prosentin tavoite. |
| --- | --- |

4.4

Komission ehdotus on lisäksi selkeä merkki jäsenvaltioille noudattaa tätä esimerkkiä ja tehdä kaikkensa, jotta myös jäsenvaltioiden tutkimusbudjeteissa saavutettaisiin mahdollisimman pian kolmen prosentin tavoite.

| 4.5 | Näin ollen komitea pitää molempiin ohjelmiin myönnettävää kokonaisrahoitusta koskevaa päätöstä EU:n politiikan uskottavuuden ja toimintakyvyn ratkaisevan tärkeänä koetinkivenä. Juuri tämä tulee osoittamaan, asettaako EU oikein välttämättömät poliittiset prioriteettinsa ja pystyykö se ottamaan oikean suunnan estääkseen jälkeen jäämisen maailmanlaajuisessa kilpailussa ja lunastaakseen Lissabonin tavoitteita koskevat lupauksensa. |
| --- | --- |

4.5

Näin ollen komitea pitää molempiin ohjelmiin myönnettävää kokonaisrahoitusta koskevaa päätöstä EU:n politiikan uskottavuuden ja toimintakyvyn ratkaisevan tärkeänä koetinkivenä. Juuri tämä tulee osoittamaan, asettaako EU oikein välttämättömät poliittiset prioriteettinsa ja pystyykö se ottamaan oikean suunnan estääkseen jälkeen jäämisen maailmanlaajuisessa kilpailussa ja lunastaakseen Lissabonin tavoitteita koskevat lupauksensa.

| 4.6 | Vetoomus. Komitea vetoaa Euroopan parlamenttiin, Eurooppa-neuvostoon ja erityisesti jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehiin, jotta ne asettaisivat viipymättä komission ehdottamat, välttämättä tarvittavat investoinnit tutkimuksen ja kehittämisen käyttöön eivätkä tekisi niistä EU:n tulevaa talousarviota koskevien neuvottelujen pelinappulaa tai uhria. Tämä johtaisi suuriin vaikeuksiin, estäisi saavuttamasta Lissabonin strategian tavoitteita ja vahingoittaisi EU:n politiikan arvostusta ja uskottavuutta. |
| --- | --- |

4.6

Vetoomus. Komitea vetoaa Euroopan parlamenttiin, Eurooppa-neuvostoon ja erityisesti jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehiin, jotta ne asettaisivat viipymättä komission ehdottamat, välttämättä tarvittavat investoinnit tutkimuksen ja kehittämisen käyttöön eivätkä tekisi niistä EU:n tulevaa talousarviota koskevien neuvottelujen pelinappulaa tai uhria. Tämä johtaisi suuriin vaikeuksiin, estäisi saavuttamasta Lissabonin strategian tavoitteita ja vahingoittaisi EU:n politiikan arvostusta ja uskottavuutta.

| 4.7 | Komitea vetoaa myös jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehiin sekä eurooppalaiseen teollisuuteen, jotta myös laajuudeltaan merkittävimmissä kansallisissa tutkimusohjelmissa ja teollisuuden tutkimustoimissa vaikutettaisiin osaltaan siihen, että kolmen prosentin tavoite saavutetaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

4.7

Komitea vetoaa myös jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehiin sekä eurooppalaiseen teollisuuteen, jotta myös laajuudeltaan merkittävimmissä kansallisissa tutkimusohjelmissa ja teollisuuden tutkimustoimissa vaikutettaisiin osaltaan siihen, että kolmen prosentin tavoite saavutetaan mahdollisimman pian.

| 4.8 | Komitea on tyytyväinen molempien komission ehdottamien puiteohjelmien (seitsemäs puiteohjelma ja Euratomin seitsemäs puiteohjelma) yleiseen suuntaukseen. Tämä koskee sekä puiteohjelmien temaattista sisältöä ja rakenteellista jakoa että useimmiten myös yksittäisten ohjelmien tavoitteiden ja osatekijöiden tasapainoa. |
| --- | --- |

4.8

Komitea on tyytyväinen molempien komission ehdottamien puiteohjelmien (seitsemäs puiteohjelma ja Euratomin seitsemäs puiteohjelma) yleiseen suuntaukseen. Tämä koskee sekä puiteohjelmien temaattista sisältöä ja rakenteellista jakoa että useimmiten myös yksittäisten ohjelmien tavoitteiden ja osatekijöiden tasapainoa.

| 4.9 | Komitea panee tyytyväisenä merkille, että komissio on ehdotuksessaan ottanut huomioon monet sen antamista suosituksista tai antanut niille erityistä painoarvoa. ”Yhteistyö”-erityisohjelmaan sisältyvien tutkimusteemojen osalta tämä pätee esimerkiksi komitean antamiin lausuntoihin, joissa käsitellään nanoteknologiaa (12), bioteknologiaa (13), terveyteen liittyvää tutkimusta (14), tietotekniikkaa (15), energiatutkimusta (16) (mukaan luettuna fuusioenergiatutkimus (17)), avaruusalaa (18) sekä turvallisuustutkimusta (19). Toistettakoon tässä yhteydessä komitean pitävän kaikkia näitä teemoja erittäin tärkeinä ja kannattavan sitä, että niitä käsitellään sen mukaisesti niiden ansaitsemalla tavalla. Komitean toteamia puutteita ja erityisnäkökohtia käsitellään myöhemmin. |
| --- | --- |

4.9

Komitea panee tyytyväisenä merkille, että komissio on ehdotuksessaan ottanut huomioon monet sen antamista suosituksista tai antanut niille erityistä painoarvoa. ”Yhteistyö”-erityisohjelmaan sisältyvien tutkimusteemojen osalta tämä pätee esimerkiksi komitean antamiin lausuntoihin, joissa käsitellään nanoteknologiaa (12), bioteknologiaa (13), terveyteen liittyvää tutkimusta (14), tietotekniikkaa (15), energiatutkimusta (16) (mukaan luettuna fuusioenergiatutkimus (17)), avaruusalaa (18) sekä turvallisuustutkimusta (19). Toistettakoon tässä yhteydessä komitean pitävän kaikkia näitä teemoja erittäin tärkeinä ja kannattavan sitä, että niitä käsitellään sen mukaisesti niiden ansaitsemalla tavalla. Komitean toteamia puutteita ja erityisnäkökohtia käsitellään myöhemmin.

| 4.10 | Avaruusalan ja turvallisuustutkimuksen osalta komitea on aiemmin perustellusti suosittanut, että niitä koskevia toimia tuettaisiin ja toteutettaisiin erillään seitsemännestä puiteohjelmasta. Komitea myöntää kuitenkin, että niiden sisällyttämisessä seitsemänteen puiteohjelmaan on myös etuja: esimerkiksi yksinkertaisempi hallinto sekä parempi johdonmukaisuus ja synergia muiden ohjelmaosien kanssa. Tästä syystä komitean mielestä voidaan nyt kokeilla näiden ohjelmaosien sisällyttämistä seitsemänteen puiteohjelmaan ja tehdä kokemuksista tarvittavat johtopäätökset esimerkiksi välivaiheen tarkastelun tai kahdeksannen puiteohjelman yhteydessä. |
| --- | --- |

4.10

Avaruusalan ja turvallisuustutkimuksen osalta komitea on aiemmin perustellusti suosittanut, että niitä koskevia toimia tuettaisiin ja toteutettaisiin erillään seitsemännestä puiteohjelmasta. Komitea myöntää kuitenkin, että niiden sisällyttämisessä seitsemänteen puiteohjelmaan on myös etuja: esimerkiksi yksinkertaisempi hallinto sekä parempi johdonmukaisuus ja synergia muiden ohjelmaosien kanssa. Tästä syystä komitean mielestä voidaan nyt kokeilla näiden ohjelmaosien sisällyttämistä seitsemänteen puiteohjelmaan ja tehdä kokemuksista tarvittavat johtopäätökset esimerkiksi välivaiheen tarkastelun tai kahdeksannen puiteohjelman yhteydessä.

| 4.10.1 | Osaohjelmaan ”Avaruusala” sisältyvää aihealuetta ”Avaruussovellukset eurooppalaisen yhteiskunnan palveluksessa” koordinoidaan tyypillisenä horisontaalisena aihepiirinä (ks. luku 5) turvallisuuden, ympäristön ja tietotekniikan aihealueiden kanssa. |
| --- | --- |

4.10.1

Osaohjelmaan ”Avaruusala” sisältyvää aihealuetta ”Avaruussovellukset eurooppalaisen yhteiskunnan palveluksessa” koordinoidaan tyypillisenä horisontaalisena aihepiirinä (ks. luku 5) turvallisuuden, ympäristön ja tietotekniikan aihealueiden kanssa.

| 4.10.2 | Tällä hetkellä valitettavan ajankohtaiset turvallisuustutkimukseen liittyvät aihealueet, kuten ”terrorismin ja rikollisuuden torjunta”, ”infrastruktuurien ja yleishyödyllisten laitosten turvallisuus”, ”rajaturvallisuus” tai ”turvallisuus ja yhteiskunta” ovat horisontaalisia aihepiirejä, ja niitä tulisi täydentää humanististen ja yhteiskuntatieteen alojen tutkimuksella sellaisista aiheista kuin ”rauhan- ja konfliktintutkimus” ja ”kulttuurintutkimus”, jotta voitaisiin oppia enemmän konfliktien taustoista ja mahdollisuuksista konfliktien välttämiseen ja estämiseen. Erityisen tärkeinä tulisi pitää terrorismin torjuntaa sekä uhkaavien joukkotuhoaseiden valvontaa (ks. myös kohta 6.4.3). |
| --- | --- |

4.10.2

Tällä hetkellä valitettavan ajankohtaiset turvallisuustutkimukseen liittyvät aihealueet, kuten ”terrorismin ja rikollisuuden torjunta”, ”infrastruktuurien ja yleishyödyllisten laitosten turvallisuus”, ”rajaturvallisuus” tai ”turvallisuus ja yhteiskunta” ovat horisontaalisia aihepiirejä, ja niitä tulisi täydentää humanististen ja yhteiskuntatieteen alojen tutkimuksella sellaisista aiheista kuin ”rauhan- ja konfliktintutkimus” ja ”kulttuurintutkimus”, jotta voitaisiin oppia enemmän konfliktien taustoista ja mahdollisuuksista konfliktien välttämiseen ja estämiseen. Erityisen tärkeinä tulisi pitää terrorismin torjuntaa sekä uhkaavien joukkotuhoaseiden valvontaa (ks. myös kohta 6.4.3).

| 4.11 | Komitea on tyytyväinen siihen, että sen suositukset (20) on otettu huomioon myös ”Ideat”-ohjelmassa. Suositukset koskevat ennen kaikkea sitä, että tätä ohjelmaa ohjaisi autonomisesti eurooppalainen tutkimusneuvosto, jonka on määrä koostua kansainvälisesti tunnustetuista huippututkijoista. Komitea toistaa suosituksensa, että neuvostoon osallistuisi myös huippututkijoita teollisuudessa tehtävästä tutkimuksesta. Komitea suosittaakin voimakkaasti parlamentille ja neuvostolle, että nämä antaisivat hyväksyntänsä tälle uudenlaiselle tutkimusta tukevalle elimelle, joka tulisi organisoida esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan Medical Research Councilin tai Saksassa toimivan Deutsche Forschungsgemeinschaftin mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

4.11

Komitea on tyytyväinen siihen, että sen suositukset (20) on otettu huomioon myös ”Ideat”-ohjelmassa. Suositukset koskevat ennen kaikkea sitä, että tätä ohjelmaa ohjaisi autonomisesti eurooppalainen tutkimusneuvosto, jonka on määrä koostua kansainvälisesti tunnustetuista huippututkijoista. Komitea toistaa suosituksensa, että neuvostoon osallistuisi myös huippututkijoita teollisuudessa tehtävästä tutkimuksesta. Komitea suosittaakin voimakkaasti parlamentille ja neuvostolle, että nämä antaisivat hyväksyntänsä tälle uudenlaiselle tutkimusta tukevalle elimelle, joka tulisi organisoida esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan Medical Research Councilin tai Saksassa toimivan Deutsche Forschungsgemeinschaftin mallin mukaisesti.

| 4.11.1 | Tämä ohjelma – jonka on määrä edistää huippuosaamista kaikilla tieteen ja teknologian aloilla – tulee tuottamaan eurooppalaista lisäarvoa ja parantamaan EU:n kilpailukykyä maailmanlaajuisesti. Komitea muistuttaa erityisesti, että ainoastaan vapaa ja riippumaton, kahlitsematon perustutkimus – vaikkei toki täysin ilman rajoja – pystyy tuottamaan tulevalle hyvinvoinnille sen tärkeintä raaka-ainetta: uutta tietämystä
   (21)
  . Myös teollisuus myöntää perustutkimuksen merkityksen ja kannattaa sen tukemista (22). |
| --- | --- |

4.11.1

Tämä ohjelma – jonka on määrä edistää huippuosaamista kaikilla tieteen ja teknologian aloilla – tulee tuottamaan eurooppalaista lisäarvoa ja parantamaan EU:n kilpailukykyä maailmanlaajuisesti. Komitea muistuttaa erityisesti, että ainoastaan vapaa ja riippumaton, kahlitsematon perustutkimus – vaikkei toki täysin ilman rajoja – pystyy tuottamaan tulevalle hyvinvoinnille sen tärkeintä raaka-ainetta: uutta tietämystä
   (21)
  . Myös teollisuus myöntää perustutkimuksen merkityksen ja kannattaa sen tukemista (22).

| 4.11.2 | Tämä vastaa myös komitean useaan otteeseen esittämää suositusta siitä, että innovaatiokolmiossa ”perustutkimus, soveltava tutkimus ja kehittäminen” (tuote- ja prosessikehitys) kaikille kolmelle osatekijälle on annettava niille kuuluva painoarvonsa ja siten luotava parhaat mahdolliset onnistumisen edellytykset. Tätä tarvitaan myös komission suosittaman monitieteisyyden edistämiseksi. Lisäksi komitea muistuttaa jälleen, että rajat perustutkimuksen, soveltavan tutkimuksen ja kehittämisen välillä ovat aina olleet häilyviä ja mielivaltaisia, eikä niitä näin ollen pidä korostaa keinotekoisesti hallinnollisin toimenpitein. |
| --- | --- |

4.11.2

Tämä vastaa myös komitean useaan otteeseen esittämää suositusta siitä, että innovaatiokolmiossa ”perustutkimus, soveltava tutkimus ja kehittäminen” (tuote- ja prosessikehitys) kaikille kolmelle osatekijälle on annettava niille kuuluva painoarvonsa ja siten luotava parhaat mahdolliset onnistumisen edellytykset. Tätä tarvitaan myös komission suosittaman monitieteisyyden edistämiseksi. Lisäksi komitea muistuttaa jälleen, että rajat perustutkimuksen, soveltavan tutkimuksen ja kehittämisen välillä ovat aina olleet häilyviä ja mielivaltaisia, eikä niitä näin ollen pidä korostaa keinotekoisesti hallinnollisin toimenpitein.

| 4.12 | Komitea pitää tervetulleena myös ”Ihmiset”-aihealueen ja siihen sisältyvän Marie Curie -ohjelman toimien vahvistamista. Tämä ohjelma on jo nyt osoittautunut poikkeuksellisen menestyksekkääksi ja tärkeäksi välineeksi eurooppalaisten tutkijoiden kouluttamisessa ja tukemisessa. Samalla sillä on parannettu eurooppalaisen tutkimusalueen houkuttelevuutta tutkijoille kaikkialta maailmasta. Komitea korostaa jälleen, että tutkijat ovat paitsi uuden tiedon tuottajia, myös tärkeimpiä tiedon välittäjiä eri maiden ja maanosien välillä sekä tutkimuslaitosten ja teollisuuden – toisin sanoen tutkimuksen ja soveltamisen – välillä. |
| --- | --- |

4.12

Komitea pitää tervetulleena myös ”Ihmiset”-aihealueen ja siihen sisältyvän Marie Curie -ohjelman toimien vahvistamista. Tämä ohjelma on jo nyt osoittautunut poikkeuksellisen menestyksekkääksi ja tärkeäksi välineeksi eurooppalaisten tutkijoiden kouluttamisessa ja tukemisessa. Samalla sillä on parannettu eurooppalaisen tutkimusalueen houkuttelevuutta tutkijoille kaikkialta maailmasta. Komitea korostaa jälleen, että tutkijat ovat paitsi uuden tiedon tuottajia, myös tärkeimpiä tiedon välittäjiä eri maiden ja maanosien välillä sekä tutkimuslaitosten ja teollisuuden – toisin sanoen tutkimuksen ja soveltamisen – välillä.

| 4.12.1 | Tärkeitä osatekijöitä ohjelmassa ovat myös elinikäisen oppimisen ja urakehityksen sekä yritysten ja korkeakoulujen yhteisten toimintamuotojen ja kumppanuuden tavoitteet. Ensimmäisen tavoitteen avulla pyritään kohentamaan nuorten tutkijoiden pätevyyttä ja erityisesti heidän ammatillista kehitystään sekä myös kokeneiden tutkijoiden kehittymistä edelleen (ks. myös seuraava kohta). Toisen tavoitteen tärkeänä tarkoituksena on käynnistää ja tukea korkeakoulujen ja yritysten (erityisesti pk-yritysten) välisiä pitemmän aikavälin yhteistyöohjelmia, myös edellä mainitun innovaatiokolmion tukemiseksi. Tästä syystä tulisi tukea erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin välistä liikkuvuutta. Tähän tulisi sisältyä myös liikkuvuus- ja kumppanuustoimet, joihin osallistuvat esimerkiksi maatalousala tai poliittiset instituutiot. |
| --- | --- |

4.12.1

Tärkeitä osatekijöitä ohjelmassa ovat myös elinikäisen oppimisen ja urakehityksen sekä yritysten ja korkeakoulujen yhteisten toimintamuotojen ja kumppanuuden tavoitteet. Ensimmäisen tavoitteen avulla pyritään kohentamaan nuorten tutkijoiden pätevyyttä ja erityisesti heidän ammatillista kehitystään sekä myös kokeneiden tutkijoiden kehittymistä edelleen (ks. myös seuraava kohta). Toisen tavoitteen tärkeänä tarkoituksena on käynnistää ja tukea korkeakoulujen ja yritysten (erityisesti pk-yritysten) välisiä pitemmän aikavälin yhteistyöohjelmia, myös edellä mainitun innovaatiokolmion tukemiseksi. Tästä syystä tulisi tukea erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin välistä liikkuvuutta. Tähän tulisi sisältyä myös liikkuvuus- ja kumppanuustoimet, joihin osallistuvat esimerkiksi maatalousala tai poliittiset instituutiot.

| 4.12.2 | Tässä komitea viittaa samalla yliopistojen avaintehtävään tutkimus- ja koulutuslaitoksina. Jotta yliopistot voivat suoriutua tehtävästään, niiden materiaalisen laitteiston, henkilöstöbudjetin ja organisaatiorakenteen on kuitenkin oltava tämän mukainen (ks. myös kohta 4.12.4). Tässä on kuitenkin – erityisesti Yhdysvaltojen huippuyliopistoihin verrattuna – suuria puutteita. Komitea pitääkin tervetulleena sitä, että komissio on laatimassa tästä tärkeästä aiheesta erillistä tiedonantoa, josta komitea aikanaan tulee antamaan oman lausuntonsa. Tässä yhteydessä mainittakoon ainoastaan yhtenä seitsemännen puiteohjelman kannalta tärkeänä seikkana se, että on oltava käytettävissä tukivälineitä, jotka sopivat yliopistojen tutkimusryhmien toteuttamien tutkimusprojektien tavanomaisiin mittasuhteisiin. |
| --- | --- |

4.12.2

Tässä komitea viittaa samalla yliopistojen avaintehtävään tutkimus- ja koulutuslaitoksina. Jotta yliopistot voivat suoriutua tehtävästään, niiden materiaalisen laitteiston, henkilöstöbudjetin ja organisaatiorakenteen on kuitenkin oltava tämän mukainen (ks. myös kohta 4.12.4). Tässä on kuitenkin – erityisesti Yhdysvaltojen huippuyliopistoihin verrattuna – suuria puutteita. Komitea pitääkin tervetulleena sitä, että komissio on laatimassa tästä tärkeästä aiheesta erillistä tiedonantoa, josta komitea aikanaan tulee antamaan oman lausuntonsa. Tässä yhteydessä mainittakoon ainoastaan yhtenä seitsemännen puiteohjelman kannalta tärkeänä seikkana se, että on oltava käytettävissä tukivälineitä, jotka sopivat yliopistojen tutkimusryhmien toteuttamien tutkimusprojektien tavanomaisiin mittasuhteisiin.

| 4.13 | Lisäksi komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on nähnyt vaivaa johdonmukaisen ammatinkuvan ja luotettavien etenemismahdollisuuksien luomiseksi ”eurooppalaisille tutkijoille” sekä sisämarkkinasääntöjen mukauttamiseksi tutkijoille sopiviksi. Komitea on jo aikaisemmin todennut (23), että inhimilliset voimavarat ovat tutkimuksen ja kehittämisen herkin ja arvokkain resurssi ja että komitea tukee komission pyrkimyksiä inhimillisten voimavarojen lisäämiseksi ja ylläpitämiseksi. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että parannustarve koskee sekä tutkijoiden henkilökohtaisia sopimuksia sekä kaiken liikkuvuuden kannalta tärkeää sosiaali- ja eläketurvan kaikkien muotojen mukauttamista ja siirrettävyyttä. |
| --- | --- |

4.13

Lisäksi komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on nähnyt vaivaa johdonmukaisen ammatinkuvan ja luotettavien etenemismahdollisuuksien luomiseksi ”eurooppalaisille tutkijoille” sekä sisämarkkinasääntöjen mukauttamiseksi tutkijoille sopiviksi. Komitea on jo aikaisemmin todennut (23), että inhimilliset voimavarat ovat tutkimuksen ja kehittämisen herkin ja arvokkain resurssi ja että komitea tukee komission pyrkimyksiä inhimillisten voimavarojen lisäämiseksi ja ylläpitämiseksi. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että parannustarve koskee sekä tutkijoiden henkilökohtaisia sopimuksia sekä kaiken liikkuvuuden kannalta tärkeää sosiaali- ja eläketurvan kaikkien muotojen mukauttamista ja siirrettävyyttä.

| 4.13.1 | Ellei nuorille ja päteville tutkijoille pystytä tarjoamaan houkuttelevia ja suunnittelun mahdollistavia uravaihtoehtoja (USA:
  tenure-track
  ), he ryhtyvät tutkijan työhön muualla kuin Euroopassa tai hakeutuvat muihin tehtäviin. Tutkijoiden tulee voida ja on toivottavaa liikkua paitsi EU-maiden välillä myös EU-maiden ja monien muiden maiden välillä, mutta se ei saa johtaa lahjakkaimpien tutkijoiden menettämiseen (aivovientiin). Tässä yhteydessä erityisenä näkökohtana, joka edistää tärkeää perheiden koossa pysymistä, on pariskunnan molempien osapuolten mahdollisuus luoda ura. |
| --- | --- |

4.13.1

Ellei nuorille ja päteville tutkijoille pystytä tarjoamaan houkuttelevia ja suunnittelun mahdollistavia uravaihtoehtoja (USA:
  tenure-track
  ), he ryhtyvät tutkijan työhön muualla kuin Euroopassa tai hakeutuvat muihin tehtäviin. Tutkijoiden tulee voida ja on toivottavaa liikkua paitsi EU-maiden välillä myös EU-maiden ja monien muiden maiden välillä, mutta se ei saa johtaa lahjakkaimpien tutkijoiden menettämiseen (aivovientiin). Tässä yhteydessä erityisenä näkökohtana, joka edistää tärkeää perheiden koossa pysymistä, on pariskunnan molempien osapuolten mahdollisuus luoda ura.

| 4.13.2 | Komitea viittaa tässä yhteydessä myös komission 11. maaliskuuta 2005 antamaan suositukseen eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta
   (24) ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä, joiden on määrä edistää edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamista. Komitea puoltaa erittäin voimakkaasti suosituksessa esitettyä tavoitetta ja useita sitä palvelevia yksityiskohtia. Tästä syystä komitea pahoittelee sitä, että suositettu sääntökokonaisuus menee eräiltä kohdin liian pitkälle, mikä vaikeuttaa sääntöjen ja niiden periaatteessa asianmukaisen tavoitteen hyväksymistä tiedemaailmassa. Jotkin ilmaisut ja suositukset ovat komitean mielestä epäselviä tai tulkinnanvaraisia ja jopa harhaanjohtavia (25), mikä voi mm. vaikeuttaa menettelyjen yksinkertaistamista (ks. seuraava kohta) tai johtaa virheellisiin ratkaisuihin. Sen vuoksi komitea suosittaa, että kyseessä olevaa tärkeää sääntökokonaisuutta tarkistetaan sopivan tilaisuuden tullen. |
| --- | --- |

4.13.2

Komitea viittaa tässä yhteydessä myös komission 11. maaliskuuta 2005 antamaan suositukseen eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta
   (24) ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä, joiden on määrä edistää edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamista. Komitea puoltaa erittäin voimakkaasti suosituksessa esitettyä tavoitetta ja useita sitä palvelevia yksityiskohtia. Tästä syystä komitea pahoittelee sitä, että suositettu sääntökokonaisuus menee eräiltä kohdin liian pitkälle, mikä vaikeuttaa sääntöjen ja niiden periaatteessa asianmukaisen tavoitteen hyväksymistä tiedemaailmassa. Jotkin ilmaisut ja suositukset ovat komitean mielestä epäselviä tai tulkinnanvaraisia ja jopa harhaanjohtavia (25), mikä voi mm. vaikeuttaa menettelyjen yksinkertaistamista (ks. seuraava kohta) tai johtaa virheellisiin ratkaisuihin. Sen vuoksi komitea suosittaa, että kyseessä olevaa tärkeää sääntökokonaisuutta tarkistetaan sopivan tilaisuuden tullen.

| 4.14 | Komitea ilmaisee tässäkin yhteydessä tyytyväisyytensä komission asettamaan yksinkertaistamistavoitteeseen, jonka mukaan useita haku- ja päätöksentekoprosesseihin liittyviä toimenpiteitä ja määräyksiä pyritään yksinkertaistamaan ja siis tekemään hakijoille huomattavasti helpommiksi. Nykyisin haku- ja lupamenettelyt aiheuttavat paljon työtä ja kustannuksia, mikä on merkittävimpiä tieteen ja teollisuuden piiristä tulevia hakijoita haittaavia tekijöitä. Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä suurine innovointipotentiaaleineen sekä yliopistojen pienehköjä tutkijaryhmiä. Menettelyjen muuttaminen nykyistä suotuisammiksi tutkimukselle tehostaisi huomattavasti tutkimuksen tukemista koskevia EU:n toimia ja parantaisi omalta osaltaan unionin kansalaisten käsitystä ”Brysselistä”, johon nykyisin yhdistetään lähinnä byrokraattisuus ja liiallinen sääntely. Komitea muistuttaa mieliin aiemmat asiaa koskevat suosituksensa ja Marimónin raportille (26) antamansa tuen. Euroopan tutkimusohjelmaan osallistumisen sekä hakuprosessin vaatiman työn ja riskinoton on oltava osallistujille kannattavaa. |
| --- | --- |

4.14

Komitea ilmaisee tässäkin yhteydessä tyytyväisyytensä komission asettamaan yksinkertaistamistavoitteeseen, jonka mukaan useita haku- ja päätöksentekoprosesseihin liittyviä toimenpiteitä ja määräyksiä pyritään yksinkertaistamaan ja siis tekemään hakijoille huomattavasti helpommiksi. Nykyisin haku- ja lupamenettelyt aiheuttavat paljon työtä ja kustannuksia, mikä on merkittävimpiä tieteen ja teollisuuden piiristä tulevia hakijoita haittaavia tekijöitä. Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä suurine innovointipotentiaaleineen sekä yliopistojen pienehköjä tutkijaryhmiä. Menettelyjen muuttaminen nykyistä suotuisammiksi tutkimukselle tehostaisi huomattavasti tutkimuksen tukemista koskevia EU:n toimia ja parantaisi omalta osaltaan unionin kansalaisten käsitystä ”Brysselistä”, johon nykyisin yhdistetään lähinnä byrokraattisuus ja liiallinen sääntely. Komitea muistuttaa mieliin aiemmat asiaa koskevat suosituksensa ja Marimónin raportille (26) antamansa tuen. Euroopan tutkimusohjelmaan osallistumisen sekä hakuprosessin vaatiman työn ja riskinoton on oltava osallistujille kannattavaa.

| 4.14.1 | Komitea on tietoinen siitä, että tämä vaikuttaa jännitteisiin avoimuusvaatimusten, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen määräysten ja kaikkien päättäjien alakohtaisen harkintavallan välillä. Tuloksena voi ja tulee olla se, että asiaan osallistuvien komission toimijoiden tai komission valtuuttamien virastojen toimijoiden vastuu lisääntyy. (Tässä yhteydessä tulee kuitenkin pohtia myös toimijoiden henkilökohtaiseen vastuuseen liittyvää riskiä.) Asianomaisilla toimijoilla tulee siis olla erittäin korkeatasoinen erityisasiantuntemus, minkä johdosta komitea toistaa suosituksensa siitä, että asiantuntijoilla tulee olla alaltaan monivuotinen kokemus. Komitea muistuttaa mieliin asiasta aiemmin esittämänsä suositukset (27). |
| --- | --- |

4.14.1

Komitea on tietoinen siitä, että tämä vaikuttaa jännitteisiin avoimuusvaatimusten, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen määräysten ja kaikkien päättäjien alakohtaisen harkintavallan välillä. Tuloksena voi ja tulee olla se, että asiaan osallistuvien komission toimijoiden tai komission valtuuttamien virastojen toimijoiden vastuu lisääntyy. (Tässä yhteydessä tulee kuitenkin pohtia myös toimijoiden henkilökohtaiseen vastuuseen liittyvää riskiä.) Asianomaisilla toimijoilla tulee siis olla erittäin korkeatasoinen erityisasiantuntemus, minkä johdosta komitea toistaa suosituksensa siitä, että asiantuntijoilla tulee olla alaltaan monivuotinen kokemus. Komitea muistuttaa mieliin asiasta aiemmin esittämänsä suositukset (27).

| 4.14.2 | Erityisen tärkeää innovaatioiden aikaansaamiseksi ja keskivertotason ylittämiseksi on valmius hyväksyä epävarmuus ja epäonnistumisen riski. Uusilla tieteellis-teknisillä aloilla tehtäviä edistysaskelia ja tuntemattomien asioiden tavoittelua ei voi suunnitella tai esittää niin, että onnistuminen olisi varmaa. Asia on päinvastoin: jos kaikki on etukäteen tiedossa, ei tulokseksi saada uutta tietoa. ”Epäonnistumista” ei siis saa pitää vastoinkäymisenä vaan yritykseen ja erehdykseen perustuvaan prosessiin liittyvänä hyödyllisenä tuloksena. Onnistumisen mahdollisuus ja epäonnistumisen riski liittyvät erottamattomasti toisiinsa. |
| --- | --- |

4.14.2

Erityisen tärkeää innovaatioiden aikaansaamiseksi ja keskivertotason ylittämiseksi on valmius hyväksyä epävarmuus ja epäonnistumisen riski. Uusilla tieteellis-teknisillä aloilla tehtäviä edistysaskelia ja tuntemattomien asioiden tavoittelua ei voi suunnitella tai esittää niin, että onnistuminen olisi varmaa. Asia on päinvastoin: jos kaikki on etukäteen tiedossa, ei tulokseksi saada uutta tietoa. ”Epäonnistumista” ei siis saa pitää vastoinkäymisenä vaan yritykseen ja erehdykseen perustuvaan prosessiin liittyvänä hyödyllisenä tuloksena. Onnistumisen mahdollisuus ja epäonnistumisen riski liittyvät erottamattomasti toisiinsa.

| 4.14.3 | Ulkopuolisten toimistojen perustaminen on kannatettavaa vain, jos sen avulla voidaan selvästi parantaa hallintomenettelyjä ja saavuttaa selkeitä kustannussäästöjä. Varsinaiseen tutkimukseen käytettävissä olevat määrärahat eivät missään tapauksessa saa supistua mahdollisten ylimääräisten tai ulkoisten hallinnointikustannusten takia. |
| --- | --- |

4.14.3

Ulkopuolisten toimistojen perustaminen on kannatettavaa vain, jos sen avulla voidaan selvästi parantaa hallintomenettelyjä ja saavuttaa selkeitä kustannussäästöjä. Varsinaiseen tutkimukseen käytettävissä olevat määrärahat eivät missään tapauksessa saa supistua mahdollisten ylimääräisten tai ulkoisten hallinnointikustannusten takia.

| 4.15 | Komitea on erityisen tyytyväinen ”Valmiudet”-erityisohjelmaan sisältyviin tärkeisiin osioihin, joita ovat tutkimusinfrastruktuuri, pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus, ”tietämyksen alueet”, tutkimuspotentiaali, tieteen ja yhteiskunnan suhteet sekä kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät toimet. |
| --- | --- |

4.15

Komitea on erityisen tyytyväinen ”Valmiudet”-erityisohjelmaan sisältyviin tärkeisiin osioihin, joita ovat tutkimusinfrastruktuuri, pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus, ”tietämyksen alueet”, tutkimuspotentiaali, tieteen ja yhteiskunnan suhteet sekä kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät toimet.

| 4.15.1 | Tässä yhteydessä on korostettava tärkeää tavoitetta, joka koskee pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) nivomista yhä tiiviimmin tutkimus- ja innovointiprosessiin sekä kyseistä tarkoitusta palvelevien puitteiden ja välineiden luomista. |
| --- | --- |

4.15.1

Tässä yhteydessä on korostettava tärkeää tavoitetta, joka koskee pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) nivomista yhä tiiviimmin tutkimus- ja innovointiprosessiin sekä kyseistä tarkoitusta palvelevien puitteiden ja välineiden luomista.

| 4.15.2 | Innovointiohjelman välityksellä saatavasta tuesta voi niin ikään tulla uusi hyvä keino edistää pk-yritysten toimintaa
   (28), mutta tässäkin yhteydessä menettelyjen tulee olla laajuudeltaan toteuttamiskelpoisia ja pk-yrityksille sopivia. Komitea katsoo, että innovointiohjelman avulla saavutettavien tulosten perusteella tulisi harkita nimenomaan pk-yrityksille varatun tuen, jonka osuus on nykyisin 15 prosenttia, lisäämistä edelleen etenkin uusien jäsenvaltioiden tarpeita ajatellen. Komitea palauttaa tässä yhteydessä mieliin aiemmat kannanottonsa siitä, että uudenlaisten huipputeknologiatuotteiden kehittämiseen ja markkinointiin toimintansa perustavien pk-yritysten menestyminen edellyttää ennen muuta riittävää aloitus- ja riskipääomaa, jotta ne pystyvät toimimaan menestyksellisesti ensimmäiset 5–10 vuotta. Taloustutkimuksella ja -politiikalla voi olla tässä mielessä merkittävä rooli. |
| --- | --- |

4.15.2

Innovointiohjelman välityksellä saatavasta tuesta voi niin ikään tulla uusi hyvä keino edistää pk-yritysten toimintaa
   (28), mutta tässäkin yhteydessä menettelyjen tulee olla laajuudeltaan toteuttamiskelpoisia ja pk-yrityksille sopivia. Komitea katsoo, että innovointiohjelman avulla saavutettavien tulosten perusteella tulisi harkita nimenomaan pk-yrityksille varatun tuen, jonka osuus on nykyisin 15 prosenttia, lisäämistä edelleen etenkin uusien jäsenvaltioiden tarpeita ajatellen. Komitea palauttaa tässä yhteydessä mieliin aiemmat kannanottonsa siitä, että uudenlaisten huipputeknologiatuotteiden kehittämiseen ja markkinointiin toimintansa perustavien pk-yritysten menestyminen edellyttää ennen muuta riittävää aloitus- ja riskipääomaa, jotta ne pystyvät toimimaan menestyksellisesti ensimmäiset 5–10 vuotta. Taloustutkimuksella ja -politiikalla voi olla tässä mielessä merkittävä rooli.

| 4.15.3 | Yhtä lailla tärkeitä ovat tutkimusinfrastruktuurin optimointi ja kehittäminen, alueellisten”tutkimuslähtöisten klusterien” kehittäminen sekä EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisten alueiden tutkimuspotentiaalin kehittäminen ja vapauttaminen. Tutkimusinfrastruktuurin laajentaminen ja uuden luominen edistää ja vauhdittaa alueellisten ”tutkimuslähtöisten klusterien” perustamista, mutta tässäkin yhteydessä menestymisen kannalta ratkaisevan tärkeää on se, että käytettävissä on riittävästi riskipääomaa. |
| --- | --- |

4.15.3

Yhtä lailla tärkeitä ovat tutkimusinfrastruktuurin optimointi ja kehittäminen, alueellisten”tutkimuslähtöisten klusterien” kehittäminen sekä EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisten alueiden tutkimuspotentiaalin kehittäminen ja vapauttaminen. Tutkimusinfrastruktuurin laajentaminen ja uuden luominen edistää ja vauhdittaa alueellisten ”tutkimuslähtöisten klusterien” perustamista, mutta tässäkin yhteydessä menestymisen kannalta ratkaisevan tärkeää on se, että käytettävissä on riittävästi riskipääomaa.

| 4.15.4 | Komitea korostaa ennen muuta sen merkitystä, että yliopistojen suorituskyvyn lisäämiseksi toteutetaan riittävästi infrastruktuuritoimia (ks. kohta 4.12.2). Tässä yhteydessä komitea huomauttaa, että useissa paikoissa EU:n alueella on jo menestyksekkäitä huipputeknologiayritysten klustereita, jotka toimivat tiettyjen yliopistojen ja/tai tutkimuskeskusten ympärillä ja saavat aikaan kasvua ja innovaatioita myös lähellään olevilla talousalueilla (poles of economic growth) (ks. myös kohta 4.16.2). |
| --- | --- |

4.15.4

Komitea korostaa ennen muuta sen merkitystä, että yliopistojen suorituskyvyn lisäämiseksi toteutetaan riittävästi infrastruktuuritoimia (ks. kohta 4.12.2). Tässä yhteydessä komitea huomauttaa, että useissa paikoissa EU:n alueella on jo menestyksekkäitä huipputeknologiayritysten klustereita, jotka toimivat tiettyjen yliopistojen ja/tai tutkimuskeskusten ympärillä ja saavat aikaan kasvua ja innovaatioita myös lähellään olevilla talousalueilla (poles of economic growth) (ks. myös kohta 4.16.2).

| 4.15.5 | Eurooppalaisten suurtehotietokoneiden merkitystä erittäin tärkeinä infrastruktuurihankkeina käsitellään vielä jäljempänä tässä asiakirjassa (ks. kohta 5.8). |
| --- | --- |

4.15.5

Eurooppalaisten suurtehotietokoneiden merkitystä erittäin tärkeinä infrastruktuurihankkeina käsitellään vielä jäljempänä tässä asiakirjassa (ks. kohta 5.8).

| 4.15.6 | Toisaalta komitea suosittaa ”Valmiudet”-osioon sisällytetyn aihekokonaisuuden ”Tiede ja yhteiskunta” siirtämistä (29) – ellei sitä liitetä ”Ideat”-ohjelmaan – ”Yhteistyö”-ohjelman ensisijaiseen osaohjelmaan ”Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet”. Näin edistettäisiin mahdollisen synergian hyödyntämistä kyseisissä aihekokonaisuuksissa ja luotaisiin tarvittavia poikittaisyhteyksiä. Lisäksi olisi selkeämmin nähtävissä, että kyseisten toisensa leikkaavien aihealueiden budjetti on yhteensä 3 prosenttia teemakohtaisten ensisijaisten ohjelmien budjetista. |
| --- | --- |

4.15.6

Toisaalta komitea suosittaa ”Valmiudet”-osioon sisällytetyn aihekokonaisuuden ”Tiede ja yhteiskunta” siirtämistä (29) – ellei sitä liitetä ”Ideat”-ohjelmaan – ”Yhteistyö”-ohjelman ensisijaiseen osaohjelmaan ”Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet”. Näin edistettäisiin mahdollisen synergian hyödyntämistä kyseisissä aihekokonaisuuksissa ja luotaisiin tarvittavia poikittaisyhteyksiä. Lisäksi olisi selkeämmin nähtävissä, että kyseisten toisensa leikkaavien aihealueiden budjetti on yhteensä 3 prosenttia teemakohtaisten ensisijaisten ohjelmien budjetista.

| 4.15.7 | Hyvä ja tuloksekas kansainvälinen tutkimus- ja koulutusyhteistyö on olennainen osa maailmanlaajuista kumppanuutta ja sopii tieteellisen tutkimuksen ja kehittämisen perusluonteeseen. ”Valmiudet”-osaohjelmaan sisältyvät kansainvälistä yhteistyötä koskevat toimet (30) palvelevat tärkeää tavoitetta, joka koskee yhteistyötä (ks. myös kohta 4.13.1) EU:n ehdokas- ja naapurimaiden sekä kehitysmaiden ja taloudeltaan nopeasti kehittyvien maiden kanssa. Komitea on tyytyväinen siihen, että yhteistyö USA:n tai Japanin kaltaisten tieteellis-teknisesti erittäin pitkälle kehittyneiden maiden kanssa on mahdollista ”Yhteistyö”- tai ”Ihmiset”-osaohjelmassa ja vahvistetaan joissakin tapauksissa erityisin kahdenvälisin sopimuksin. Tällainen yhteistyö on vähintään yhtä tärkeää kuin muu yhteistyö. Komitea toteaa, että tällaisen yhteistyön lähtökohtana tulee olla kunkin alan erityistarpeet, mutta suosittaa, että kyseiset tärkeät tiedot tuodaan entistä selvemmin esille ja että niitä korostetaan. |
| --- | --- |

4.15.7

Hyvä ja tuloksekas kansainvälinen tutkimus- ja koulutusyhteistyö on olennainen osa maailmanlaajuista kumppanuutta ja sopii tieteellisen tutkimuksen ja kehittämisen perusluonteeseen. ”Valmiudet”-osaohjelmaan sisältyvät kansainvälistä yhteistyötä koskevat toimet (30) palvelevat tärkeää tavoitetta, joka koskee yhteistyötä (ks. myös kohta 4.13.1) EU:n ehdokas- ja naapurimaiden sekä kehitysmaiden ja taloudeltaan nopeasti kehittyvien maiden kanssa. Komitea on tyytyväinen siihen, että yhteistyö USA:n tai Japanin kaltaisten tieteellis-teknisesti erittäin pitkälle kehittyneiden maiden kanssa on mahdollista ”Yhteistyö”- tai ”Ihmiset”-osaohjelmassa ja vahvistetaan joissakin tapauksissa erityisin kahdenvälisin sopimuksin. Tällainen yhteistyö on vähintään yhtä tärkeää kuin muu yhteistyö. Komitea toteaa, että tällaisen yhteistyön lähtökohtana tulee olla kunkin alan erityistarpeet, mutta suosittaa, että kyseiset tärkeät tiedot tuodaan entistä selvemmin esille ja että niitä korostetaan.

| 4.16 | Tutkimuksen tukemisen jatkuvuus ja välineet (tukimuodot). Komitea on esittänyt molemmista näkökohdista suosituksia jo aiemmissa lausunnoissaan ja toistaa ne painokkaasti tässäkin yhteydessä. Jatkuvuutta tulee kiireesti vahvistaa, ja komitea toteaakin jälleen, että hyvien välineiden säilyttäminen edistää jatkuvuutta merkittävästi ja että hakijoiden tulisi voida valita välineet joustavasti. Hyväksymismenettelyssä ei saa kuitenkaan rangaista (muun kuin komission suosiman) välineen valinnasta eikä asettaa välineitä arvojärjestykseen. Jatkuvuutta voidaan komitean näkemyksen mukaan edistää myös pidentämällä seitsemännen puiteohjelman soveltamisaikaa, mutta vain jos käytettävissä on asianmukaiset määrärahat. |
| --- | --- |

4.16

Tutkimuksen tukemisen jatkuvuus ja välineet (tukimuodot). Komitea on esittänyt molemmista näkökohdista suosituksia jo aiemmissa lausunnoissaan ja toistaa ne painokkaasti tässäkin yhteydessä. Jatkuvuutta tulee kiireesti vahvistaa, ja komitea toteaakin jälleen, että hyvien välineiden säilyttäminen edistää jatkuvuutta merkittävästi ja että hakijoiden tulisi voida valita välineet joustavasti. Hyväksymismenettelyssä ei saa kuitenkaan rangaista (muun kuin komission suosiman) välineen valinnasta eikä asettaa välineitä arvojärjestykseen. Jatkuvuutta voidaan komitean näkemyksen mukaan edistää myös pidentämällä seitsemännen puiteohjelman soveltamisaikaa, mutta vain jos käytettävissä on asianmukaiset määrärahat.

| 4.16.1 | Joillakin välineillä on uusi nimi, tai ne ovat täysin uusia. Komitea toistaa tässäkin yhteydessä yleissuosituksensa siitä, että uusien välineiden käyttöönotossa ja myös niiden uudelleennimeämisessä tulee olla jatkuvuussyistä varovainen ja että kun uusia välineitä tarvitaan, tulee tehdä selväksi, että väline saattaa olla ensin testikäytössä. |
| --- | --- |

4.16.1

Joillakin välineillä on uusi nimi, tai ne ovat täysin uusia. Komitea toistaa tässäkin yhteydessä yleissuosituksensa siitä, että uusien välineiden käyttöönotossa ja myös niiden uudelleennimeämisessä tulee olla jatkuvuussyistä varovainen ja että kun uusia välineitä tarvitaan, tulee tehdä selväksi, että väline saattaa olla ensin testikäytössä.

| 4.16.2 | Edellä mainittujen teknologiayhteisöjen rinnalla yhteiset teknologia-aloitteet ovat uusi keino edistää julkisen ja yksityisen sektorin pitkäaikaisia yhteistyökumppanuuksia. Vaikka komitea vielä kaipaa komissiolta selkeämpiä näkemyksiä mm. siitä, miten aloitteet eroavat teknologiayhteisöistä, ne ovat herättäneet teollisuudessa ja erityisesti myös pk-yrityksissä suuria toiveita. Aloitteilla voitaisiin saada aikaan mm. myös suuryritysten ja pk-yritysten sekä yliopistojen ja tutkimuskeskusten yhteistyöverkostoja ja yleisesti lisätä yksityisen sektorin tutkimus- ja kehitysinvestointeja (ks. myös kohta 4.152.4). Yhteisten teknologia-aloitteiden puitteet ja toimintamuodot tulisikin tuoda vielä selvemmin esille, ja kohtuullisen ajan kuluttua tulisi myös tarkistaa, ovatko aloitteisiin liitetyt odotukset täyttyneet. |
| --- | --- |

4.16.2

Edellä mainittujen teknologiayhteisöjen rinnalla yhteiset teknologia-aloitteet ovat uusi keino edistää julkisen ja yksityisen sektorin pitkäaikaisia yhteistyökumppanuuksia. Vaikka komitea vielä kaipaa komissiolta selkeämpiä näkemyksiä mm. siitä, miten aloitteet eroavat teknologiayhteisöistä, ne ovat herättäneet teollisuudessa ja erityisesti myös pk-yrityksissä suuria toiveita. Aloitteilla voitaisiin saada aikaan mm. myös suuryritysten ja pk-yritysten sekä yliopistojen ja tutkimuskeskusten yhteistyöverkostoja ja yleisesti lisätä yksityisen sektorin tutkimus- ja kehitysinvestointeja (ks. myös kohta 4.152.4). Yhteisten teknologia-aloitteiden puitteet ja toimintamuodot tulisikin tuoda vielä selvemmin esille, ja kohtuullisen ajan kuluttua tulisi myös tarkistaa, ovatko aloitteisiin liitetyt odotukset täyttyneet.

| 4.16.3 | Komission tulisi huolehtia siitä, että otettaessa käyttöön uusia välineitä ei toisteta (kuudennen puiteohjelman) huippuosaamisen verkostojen yhteydessä tehtyjä virheitä. Epäonnistunut tiedotuspolitiikka johti tuolloin sekaannukseen ja siihen, että jopa komissiossa kaikki asianomaiset tulkitsivat sääntöjä eri tavoin. Komitea olettaa, että se saa tilaisuuden käsitellä asiaan liittyviä yksityiskohtia myöhemmässä lausunnossa. Se on tyytyväinen komission ehdotukseen, jonka mukaan myös EY:n perustamissopimuksen 169 ja 171 artikla kuuluisivat tukijärjestelyjen piiriin. |
| --- | --- |

4.16.3

Komission tulisi huolehtia siitä, että otettaessa käyttöön uusia välineitä ei toisteta (kuudennen puiteohjelman) huippuosaamisen verkostojen yhteydessä tehtyjä virheitä. Epäonnistunut tiedotuspolitiikka johti tuolloin sekaannukseen ja siihen, että jopa komissiossa kaikki asianomaiset tulkitsivat sääntöjä eri tavoin. Komitea olettaa, että se saa tilaisuuden käsitellä asiaan liittyviä yksityiskohtia myöhemmässä lausunnossa. Se on tyytyväinen komission ehdotukseen, jonka mukaan myös EY:n perustamissopimuksen 169 ja 171 artikla kuuluisivat tukijärjestelyjen piiriin.

5.   Erityistä

| 5.1 | Komitean erityishuomiot koskevat pääasiassa ”Yhteistyö”-ohjelman teemakohtaisia osaohjelmia, jotka ovat puiteohjelman ydin. Komitea toistaa tässä yhteydessä kannattavansa kaiken kaikkiaan komission ehdotuksia ja suosittelee niiden toteuttamista. |
| --- | --- |

5.1

Komitean erityishuomiot koskevat pääasiassa ”Yhteistyö”-ohjelman teemakohtaisia osaohjelmia, jotka ovat puiteohjelman ydin. Komitea toistaa tässä yhteydessä kannattavansa kaiken kaikkiaan komission ehdotuksia ja suosittelee niiden toteuttamista.

| 5.2 | Komitea tarkastelee aluksi monialaisten horisontaalisten aihepiirien merkittävää näkökohtaa. Kyseiset aihepiirit edellyttävät luonteensa mukaisesti yleistä koordinointia tai ohjausta, ja niihin sisältyy usein myös osaohjelma ”Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet” (ks. myös kohta 5.8). Vaikka yksittäisillä ohjelmilla onkin hallinnollisista syistä välttämättä alakohtainen rakenteensa, tulisi kuitenkin huolehtia siitä, että monien ratkaistavien ongelmien yhteys tunnistetaan ja että sitä käsitellään ja hyödynnetään. Tämän vuoksi komitea suosittaa, että kulloinkin huolehditaan yleisestä koordinoinnista ja tarvittavista poikittaisyhteyksistä. |
| --- | --- |

5.2

Komitea tarkastelee aluksi monialaisten horisontaalisten aihepiirien merkittävää näkökohtaa. Kyseiset aihepiirit edellyttävät luonteensa mukaisesti yleistä koordinointia tai ohjausta, ja niihin sisältyy usein myös osaohjelma ”Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet” (ks. myös kohta 5.8). Vaikka yksittäisillä ohjelmilla onkin hallinnollisista syistä välttämättä alakohtainen rakenteensa, tulisi kuitenkin huolehtia siitä, että monien ratkaistavien ongelmien yhteys tunnistetaan ja että sitä käsitellään ja hyödynnetään. Tämän vuoksi komitea suosittaa, että kulloinkin huolehditaan yleisestä koordinoinnista ja tarvittavista poikittaisyhteyksistä.

| 5.2.1 | Tähän yhteyteen kuuluvaa turvallisuustutkimusta ja terrorismin torjuntaa tarkasteltiin jo kohdassa 4. |
| --- | --- |

5.2.1

Tähän yhteyteen kuuluvaa turvallisuustutkimusta ja terrorismin torjuntaa tarkasteltiin jo kohdassa 4.

| 5.2.2 | Lisäesimerkkinä mainittakoon väestönkehitys
   (31). Alalla vaadittava tutkimus ulottuu väestönkehitystä koskevien tietojen, syiden ja suuntausten kartoittamisesta monien jäsenvaltioiden huolestuttavan alhaiseen syntyvyyteen sekä keskimääräisen elinajanodotteen yhä jatkuvan nousun seurauksiin. Elinajanodotteen nousu edellyttää myös geriatrista tai lääketieteellistä tutkimusta sekä hoitotekniikan kehittämistä (32). Erityisen merkittävä näkökohta tässä yhteydessä ovat kyseiseen monitahoiseen ongelmakenttään liittyvät sosioekonomiset kysymykset. |
| --- | --- |

5.2.2

Lisäesimerkkinä mainittakoon väestönkehitys
   (31). Alalla vaadittava tutkimus ulottuu väestönkehitystä koskevien tietojen, syiden ja suuntausten kartoittamisesta monien jäsenvaltioiden huolestuttavan alhaiseen syntyvyyteen sekä keskimääräisen elinajanodotteen yhä jatkuvan nousun seurauksiin. Elinajanodotteen nousu edellyttää myös geriatrista tai lääketieteellistä tutkimusta sekä hoitotekniikan kehittämistä (32). Erityisen merkittävä näkökohta tässä yhteydessä ovat kyseiseen monitahoiseen ongelmakenttään liittyvät sosioekonomiset kysymykset.

| 5.2.3 | Myös terveys (ks. kohta 5.9) on loppujen lopuksi horisontaalinen aihepiiri, sillä siihen vaikuttavat esimerkiksi elintavat, työolot, ympäristövaikutukset, ravinto, rokotukset sekä erilaiset riippuvuudet. |
| --- | --- |

5.2.3

Myös terveys (ks. kohta 5.9) on loppujen lopuksi horisontaalinen aihepiiri, sillä siihen vaikuttavat esimerkiksi elintavat, työolot, ympäristövaikutukset, ravinto, rokotukset sekä erilaiset riippuvuudet.

| 5.3 | Eräät osaohjelmat ovat luonnostaan ennen kaikkea horisontaalisia ohjelmia. Niiden tulokset hyödyttävät nimittäin välittömästi sekä Euroopan teollisuuden suorituskykyä että muita osaohjelmia temaattisen verkottumisen ansiosta (katso myös kohta 5.2). |
| --- | --- |

5.3

Eräät osaohjelmat ovat luonnostaan ennen kaikkea horisontaalisia ohjelmia. Niiden tulokset hyödyttävät nimittäin välittömästi sekä Euroopan teollisuuden suorituskykyä että muita osaohjelmia temaattisen verkottumisen ansiosta (katso myös kohta 5.2).

| 5.4 | Tämä koskee etenkin seuraavia osaohjelmia: ”Tieto- ja viestintätekniikka”, ”Bioteknologia” sekä ”Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat”. Myös osaohjelma ”Energia” on tiiviisti sidoksissa osaohjelmiin ”Ympäristö” ja ”Liikenne”. Tämän vuoksi yksittäisten osaohjelmien välistä tasapainoa voidaan parhaassakin tapauksessa arvioida vain laadullisesti. Seuraavissa huomioissa onkin otettava huomioon tämä rajoitus. |
| --- | --- |

5.4

Tämä koskee etenkin seuraavia osaohjelmia: ”Tieto- ja viestintätekniikka”, ”Bioteknologia” sekä ”Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat”. Myös osaohjelma ”Energia” on tiiviisti sidoksissa osaohjelmiin ”Ympäristö” ja ”Liikenne”. Tämän vuoksi yksittäisten osaohjelmien välistä tasapainoa voidaan parhaassakin tapauksessa arvioida vain laadullisesti. Seuraavissa huomioissa onkin otettava huomioon tämä rajoitus.

| 5.5 | Tieto- ja viestintätekniikka edustaa avainteknologiaa kaikilla teollisuuden, talouden, palvelujen, tieteen ja tekniikan aloilla sekä turvallisuus- ja puolustusaloilla. Tieto- ja viestintätekniikka on maailmanlaajuisen kilpailun merkittävä osatekijä. Euroopan on selkeästi kehityttävä etenkin Japaniin ja Yhdysvaltoihin nähden, kun ajatellaan suurtehotietokoneiden merkitystä monissa tärkeissä kysymyksissä – ilmaston-, turvallisuuden- ja materiaalitutkimuksesta esimerkiksi uusien vaikuttavien aineiden synteesiin lääketieteessä. Tämä koskee sekä eurooppalaisten suurtehotietokoneita hyödyntävien laskentakeskusten perustamista – joka on pikemminkin ohjelmien ”Valmiudet” tai ”Infrastruktuurit” tehtävä – että asianomaisten laitteistojen ja ohjelmien itsenäistä kehittämistä Euroopassa. |
| --- | --- |

5.5

Tieto- ja viestintätekniikka edustaa avainteknologiaa kaikilla teollisuuden, talouden, palvelujen, tieteen ja tekniikan aloilla sekä turvallisuus- ja puolustusaloilla. Tieto- ja viestintätekniikka on maailmanlaajuisen kilpailun merkittävä osatekijä. Euroopan on selkeästi kehityttävä etenkin Japaniin ja Yhdysvaltoihin nähden, kun ajatellaan suurtehotietokoneiden merkitystä monissa tärkeissä kysymyksissä – ilmaston-, turvallisuuden- ja materiaalitutkimuksesta esimerkiksi uusien vaikuttavien aineiden synteesiin lääketieteessä. Tämä koskee sekä eurooppalaisten suurtehotietokoneita hyödyntävien laskentakeskusten perustamista – joka on pikemminkin ohjelmien ”Valmiudet” tai ”Infrastruktuurit” tehtävä – että asianomaisten laitteistojen ja ohjelmien itsenäistä kehittämistä Euroopassa.

| 5.5.1 | On kuitenkin huomiota herättävää, että – kuten jo kuudennessa puiteohjelmassa – tieto- ja viestintätekniikkaan on nytkin määrä kohdentaa selkeästi suurimmat varat. Kun ajatellaan muiden alojen, etenkin energian tai terveyden, kansantaloudellista merkitystä, on kysyttävä, tulisiko tässä yhteydessä osaohjelmien yhdenmukaisuuden vuoksi vielä jättää tilaa painopisteiden siirrolle. Kysymyksen vastaus riippuu muun muassa siitä, missä määrin ”Tieto- ja viestintätekniikka” -ohjelmasta on hyötyä muille ohjelmille, esimerkiksi turvallisuus- tai avaruustutkimukselle. |
| --- | --- |

5.5.1

On kuitenkin huomiota herättävää, että – kuten jo kuudennessa puiteohjelmassa – tieto- ja viestintätekniikkaan on nytkin määrä kohdentaa selkeästi suurimmat varat. Kun ajatellaan muiden alojen, etenkin energian tai terveyden, kansantaloudellista merkitystä, on kysyttävä, tulisiko tässä yhteydessä osaohjelmien yhdenmukaisuuden vuoksi vielä jättää tilaa painopisteiden siirrolle. Kysymyksen vastaus riippuu muun muassa siitä, missä määrin ”Tieto- ja viestintätekniikka” -ohjelmasta on hyötyä muille ohjelmille, esimerkiksi turvallisuus- tai avaruustutkimukselle.

| 5.5.2 | Komitea suosittelee kyseisen esimerkin perusteella yleisesti, että seitsemättä puiteohjelmaa toteutettaessa budjetti jaettaisiin yksittäisten osaohjelmien välillä riittävän joustavasti tai että suunniteltua yhdenmukaisuutta hyödynnettäisiin esimerkiksi osaohjelmien yhteisten tarjouskilpailujen avulla. Tieto- ja viestintätekniikkaa koskevat komitean huomiot koskevat yhtä lailla myös liikenne- ja avaruusalan ohjelmia (esimerkiksi ”Ilmailua”). |
| --- | --- |

5.5.2

Komitea suosittelee kyseisen esimerkin perusteella yleisesti, että seitsemättä puiteohjelmaa toteutettaessa budjetti jaettaisiin yksittäisten osaohjelmien välillä riittävän joustavasti tai että suunniteltua yhdenmukaisuutta hyödynnettäisiin esimerkiksi osaohjelmien yhteisten tarjouskilpailujen avulla. Tieto- ja viestintätekniikkaa koskevat komitean huomiot koskevat yhtä lailla myös liikenne- ja avaruusalan ohjelmia (esimerkiksi ”Ilmailua”).

| 5.5.3 | Komitea ilmaisee jälleen kerran tyytyväisyytensä Galileo-hankkeen käynnistämisestä. Galileo on malliesimerkki läheisyysperiaatteen soveltamisesta. Komitea katsoo, että hankkeen teknologia ja etenkin sen soveltaminen tekee siitä monialaisen ja horisontaalisen hankkeen, jolla on huomattavaa teknistä innovaatioarvoa. |
| --- | --- |

5.5.3

Komitea ilmaisee jälleen kerran tyytyväisyytensä Galileo-hankkeen käynnistämisestä. Galileo on malliesimerkki läheisyysperiaatteen soveltamisesta. Komitea katsoo, että hankkeen teknologia ja etenkin sen soveltaminen tekee siitä monialaisen ja horisontaalisen hankkeen, jolla on huomattavaa teknistä innovaatioarvoa.

| 5.6 | Komitea toistaa olevansa hyvin tyytyväinen seitsemännen puiteohjelman merkittävän osaohjelman ”Energia” perustamiseen, sillä se vastaa komitean useaan otteeseen esittämää suositusta. Vaikka otetaan huomioon, että myös Euratomin seitsemäs puiteohjelma keskittyy voimakkaasti energiatutkimukseen, komitea on sitä mieltä, että kyseistä merkittävää ja erittäin ajankohtaista aihetta tulisi painottaa nykyistä enemmän. Energia on kilpailukykyisen kansantalouden perushyödyke, ja EU on tällä hetkellä huolestuttavassa määrin riippuvainen sen tuonnista. Lisäksi energiavarat niukkenevat maailmanlaajuisesti keskipitkällä aikavälillä. Energiaongelma voidaan ratkaista tutkimus- ja kehittämistoiminnalla. |
| --- | --- |

5.6

Komitea toistaa olevansa hyvin tyytyväinen seitsemännen puiteohjelman merkittävän osaohjelman ”Energia” perustamiseen, sillä se vastaa komitean useaan otteeseen esittämää suositusta. Vaikka otetaan huomioon, että myös Euratomin seitsemäs puiteohjelma keskittyy voimakkaasti energiatutkimukseen, komitea on sitä mieltä, että kyseistä merkittävää ja erittäin ajankohtaista aihetta tulisi painottaa nykyistä enemmän. Energia on kilpailukykyisen kansantalouden perushyödyke, ja EU on tällä hetkellä huolestuttavassa määrin riippuvainen sen tuonnista. Lisäksi energiavarat niukkenevat maailmanlaajuisesti keskipitkällä aikavälillä. Energiaongelma voidaan ratkaista tutkimus- ja kehittämistoiminnalla.

| 5.6.1 | Näin ollen komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että uusiutuvien energialähteiden kehittämistä painotetaan selkeästi. Uusiutuvilla energialähteillä on keskeinen rooli ratkaistaessa energia- ja ympäristöongelmia (maapallon lämpeneminen). Komitea viittaa tässä yhteydessä moniin lausuntoihinsa (33), joissa tarkastellaan uusiutuvia energialähteitä koskevan tutkimuksen tarvetta kokonaisuudessaan – maalämmöstä biomassaan, aurinko- ja tuulienergiaan sekä varastointitekniikoihin. Seitsemännessä puiteohjelmassa tuetaan merkittävästi uusiutuvia energialähteitä. Näin täydennetään erilaisia markkinoille saattamisen kannustimia (esimerkiksi uusiutuvia energiamuotoja suosiva lainsäädäntö), joilla puolestaan on määrä edistää markkinointikelpoisten tuotteiden kehittämistä. Komitea suosittelee tässä yhteydessä myös tehtäväksi tutkimuksia, joissa tarkastellaan yksityiskohtaisesti uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien järjestelmien energiatasetta, sillä äskettäin on esitetty epäilyjä esimerkiksi eräiden biopolttoaineiden energiansaannon tehokkuudesta (34). |
| --- | --- |

5.6.1

Näin ollen komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että uusiutuvien energialähteiden kehittämistä painotetaan selkeästi. Uusiutuvilla energialähteillä on keskeinen rooli ratkaistaessa energia- ja ympäristöongelmia (maapallon lämpeneminen). Komitea viittaa tässä yhteydessä moniin lausuntoihinsa (33), joissa tarkastellaan uusiutuvia energialähteitä koskevan tutkimuksen tarvetta kokonaisuudessaan – maalämmöstä biomassaan, aurinko- ja tuulienergiaan sekä varastointitekniikoihin. Seitsemännessä puiteohjelmassa tuetaan merkittävästi uusiutuvia energialähteitä. Näin täydennetään erilaisia markkinoille saattamisen kannustimia (esimerkiksi uusiutuvia energiamuotoja suosiva lainsäädäntö), joilla puolestaan on määrä edistää markkinointikelpoisten tuotteiden kehittämistä. Komitea suosittelee tässä yhteydessä myös tehtäväksi tutkimuksia, joissa tarkastellaan yksityiskohtaisesti uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien järjestelmien energiatasetta, sillä äskettäin on esitetty epäilyjä esimerkiksi eräiden biopolttoaineiden energiansaannon tehokkuudesta (34).

| 5.6.2 | Komitea muistuttaa etenkin siitä, että perinteisten fossiilisten energialähteiden hiilen, öljyn ja maakaasun käyttö (35) on edelleen vielä muutaman vuosikymmenen ajan energiahuollon perusta Euroopassa ja koko maailmassa. Tämän vuoksi kaikki tutkimus- ja kehittämistoimet, joilla osaltaan tehostetaan kyseisten energialähteiden saantia, kuljetusta ja hyödyntämistä ja siten suoraan tai epäsuorasti myös vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä, ovat kansantaloudellisesti ja ympäristöpoliittisesti erittäin tärkeitä. Kyseiset seikat sisältyvät tosin osaohjelmaan ”Energia” hiilidioksidin vähentämisen (ja talteenoton ja varastoinnin) sekä tehokkuuden parantamisen yhteydessä. Tulisi kuitenkin varmistaa, että kyseisiä toimia varten varataan riittävä rahoitus. Mainittakoon myös osaohjelmien ”Materiaalit” ja ”Liikenne” synergiaa luova horisontaalinen yhteys. Komitea on myös tyytyväinen aiheeseen liittyvään hiilen ja teräksen tutkimusohjelmaan (36). |
| --- | --- |

5.6.2

Komitea muistuttaa etenkin siitä, että perinteisten fossiilisten energialähteiden hiilen, öljyn ja maakaasun käyttö (35) on edelleen vielä muutaman vuosikymmenen ajan energiahuollon perusta Euroopassa ja koko maailmassa. Tämän vuoksi kaikki tutkimus- ja kehittämistoimet, joilla osaltaan tehostetaan kyseisten energialähteiden saantia, kuljetusta ja hyödyntämistä ja siten suoraan tai epäsuorasti myös vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä, ovat kansantaloudellisesti ja ympäristöpoliittisesti erittäin tärkeitä. Kyseiset seikat sisältyvät tosin osaohjelmaan ”Energia” hiilidioksidin vähentämisen (ja talteenoton ja varastoinnin) sekä tehokkuuden parantamisen yhteydessä. Tulisi kuitenkin varmistaa, että kyseisiä toimia varten varataan riittävä rahoitus. Mainittakoon myös osaohjelmien ”Materiaalit” ja ”Liikenne” synergiaa luova horisontaalinen yhteys. Komitea on myös tyytyväinen aiheeseen liittyvään hiilen ja teräksen tutkimusohjelmaan (36).

| 5.6.3 | Komitea suositteleekin, että uusiutuvia energialähteitä koskevien tutkimus- ja kehittämistoimien ohella myös fossiilisia energialähteitä hyödyntäviä energiatekniikoita painotettaisiin niiden merkityksen mukaisesti. Asiaan on panostettava senkin vuoksi, että seuraavina kahtena vuosikymmenenä suurin osa tähänastisista, fossiilisia energialähteitä hyödyntävistä voimalaitoksista on korvattava uusilla voimalaitoksilla (EU:ssa useita satoja!). Taloudellisesti ja ympäristöpoliittisesti on erittäin tärkeää varustaa korvaavat laitokset ajanmukaisimmalla tekniikalla. Lopuksi on öljyn korkean hinnan vuoksi kysyttävä, milloin hiilen käyttöön perustuvat polttoainetekniikat voivat tarjota taloudellisesti kilpailukykyisen vaihtoehdon. |
| --- | --- |

5.6.3

Komitea suositteleekin, että uusiutuvia energialähteitä koskevien tutkimus- ja kehittämistoimien ohella myös fossiilisia energialähteitä hyödyntäviä energiatekniikoita painotettaisiin niiden merkityksen mukaisesti. Asiaan on panostettava senkin vuoksi, että seuraavina kahtena vuosikymmenenä suurin osa tähänastisista, fossiilisia energialähteitä hyödyntävistä voimalaitoksista on korvattava uusilla voimalaitoksilla (EU:ssa useita satoja!). Taloudellisesti ja ympäristöpoliittisesti on erittäin tärkeää varustaa korvaavat laitokset ajanmukaisimmalla tekniikalla. Lopuksi on öljyn korkean hinnan vuoksi kysyttävä, milloin hiilen käyttöön perustuvat polttoainetekniikat voivat tarjota taloudellisesti kilpailukykyisen vaihtoehdon.

| 5.6.4 | Muiden yksityiskohtien osalta komitea viittaa energiatutkimuksesta ja energia-asioista sekä aiemmin antamiinsa että parhaillaan laadittaviin lausuntoihin (37). |
| --- | --- |

5.6.4

Muiden yksityiskohtien osalta komitea viittaa energiatutkimuksesta ja energia-asioista sekä aiemmin antamiinsa että parhaillaan laadittaviin lausuntoihin (37).

| 5.7 | Energiatekniikoiden parantaminen on loppujen lopuksi merkittävimpiä toimia ilmastonmuutoksen ja muiden ei-toivottujen ympäristövaikutusten torjumiseksi (38). |
| --- | --- |

5.7

Energiatekniikoiden parantaminen on loppujen lopuksi merkittävimpiä toimia ilmastonmuutoksen ja muiden ei-toivottujen ympäristövaikutusten torjumiseksi (38).

| 5.7.1 | Kyseisten osaohjelmien sisällöllistä yhteyttä tulisi hyödyntää molempien osaohjelmien tehokkuuden optimoimiseksi. Osaohjelman ”Ympäristö” (ilmastonmuutos mukaan luettuna) tutkimustoimilla on tarkoitus arvioida tilannetta, kun taas osaohjelmalla ”Energia” on määrä hoitaa sitä. |
| --- | --- |

5.7.1

Kyseisten osaohjelmien sisällöllistä yhteyttä tulisi hyödyntää molempien osaohjelmien tehokkuuden optimoimiseksi. Osaohjelman ”Ympäristö” (ilmastonmuutos mukaan luettuna) tutkimustoimilla on tarkoitus arvioida tilannetta, kun taas osaohjelmalla ”Energia” on määrä hoitaa sitä.

| 5.7.2 | Osaohjelman ”Ympäristö” sisälläkin tulisi selvittää arvioinnin (esimerkiksi merenpohjan geologia) ja tilanteen mahdollisen hoitamisen (esimerkiksi merenpohjan suojelu) merkittäviä poikittaisyhteyksiä ja yhteisvaikutuksia sekä hyödyntää niitä. |
| --- | --- |

5.7.2

Osaohjelman ”Ympäristö” sisälläkin tulisi selvittää arvioinnin (esimerkiksi merenpohjan geologia) ja tilanteen mahdollisen hoitamisen (esimerkiksi merenpohjan suojelu) merkittäviä poikittaisyhteyksiä ja yhteisvaikutuksia sekä hyödyntää niitä.

| 5.8 | Myös osaohjelmaa ”Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet”, täydennettynä kohdan 4.15.5 suosituksen mukaisesti ohjelmalla ”Tiede ja yhteiskunta”, tulisi pitää horisontaalisena ohjelmana. Komitea muistuttaa myös aiemmista suosituksistaan, joiden mukaan luonnontieteet ja humanistiset tieteet (yhteiskuntatieteet mukaan luettuina), kyseisten alojen toimijat sekä aloilla sovelletut menettelytavat ja kriteerit tulisi nivoa aiempaa tiiviimmin yhteen (39). Yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tulisi osallistua myös turvallisuustutkimuksen keskeisten kysymysten tarkasteluun. |
| --- | --- |

5.8

Myös osaohjelmaa ”Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet”, täydennettynä kohdan 4.15.5 suosituksen mukaisesti ohjelmalla ”Tiede ja yhteiskunta”, tulisi pitää horisontaalisena ohjelmana. Komitea muistuttaa myös aiemmista suosituksistaan, joiden mukaan luonnontieteet ja humanistiset tieteet (yhteiskuntatieteet mukaan luettuina), kyseisten alojen toimijat sekä aloilla sovelletut menettelytavat ja kriteerit tulisi nivoa aiempaa tiiviimmin yhteen (39). Yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tulisi osallistua myös turvallisuustutkimuksen keskeisten kysymysten tarkasteluun.

| 5.8.1 | Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen siihen, että kansantaloudellisten tutkimusten merkitystä on korostettu. Kyseisten tutkimusten avulla voidaan maailmanlaajuista kilpailua ja muita maailmanlaajuistumisen vaikutuksia ajatellen kehittää parhaat menetelmät yhtenäismarkkinoiden ja Lissabonin strategian toteuttamiseksi. Komitea painottaa, että tarvitaan välttämättä tutkimuksia ja poliittista konsultointia (ks. myös Yhteisen tutkimuskeskuksen ohjelma, kohta 5.10.1) työttömyyden syistä, erilaisten talousjärjestelmien vahvuuksista ja heikkouksista sekä väestönkehityksen syistä, vaikutuksista ja mahdollista suunnanmuutoksista. Lopuksi komitea painottaa, että tarvitaan syventäviä tutkimuksia, joissa tarkastellaan tutkimuksen, innovoinnin ja hyvinvoinnin välisiä syy-yhteyksiä. |
| --- | --- |

5.8.1

Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen siihen, että kansantaloudellisten tutkimusten merkitystä on korostettu. Kyseisten tutkimusten avulla voidaan maailmanlaajuista kilpailua ja muita maailmanlaajuistumisen vaikutuksia ajatellen kehittää parhaat menetelmät yhtenäismarkkinoiden ja Lissabonin strategian toteuttamiseksi. Komitea painottaa, että tarvitaan välttämättä tutkimuksia ja poliittista konsultointia (ks. myös Yhteisen tutkimuskeskuksen ohjelma, kohta 5.10.1) työttömyyden syistä, erilaisten talousjärjestelmien vahvuuksista ja heikkouksista sekä väestönkehityksen syistä, vaikutuksista ja mahdollista suunnanmuutoksista. Lopuksi komitea painottaa, että tarvitaan syventäviä tutkimuksia, joissa tarkastellaan tutkimuksen, innovoinnin ja hyvinvoinnin välisiä syy-yhteyksiä.

| 5.8.2 | Oikeustieteiden ohella kyse on loppujen lopuksi kaikkien EU:n politiikanalojen tieteellisistä perusteista esimerkiksi sosiaalipolitiikan, sääntelypolitiikan, talouspolitiikan (valuutta- ja rahapolitiikan, veropolitiikan, innovaatiopolitiikan jne.) ja turvallisuuspolitiikan aloilla. Erityisen merkittäviä ovat poliittis-taloudellis-oikeudelliset kysymykset EU:n sisäisen kehittämisen yhteydessä, yhtenäismarkkinat, koheesio, integraatio ja hallintotapa mukaan luettuina. |
| --- | --- |

5.8.2

Oikeustieteiden ohella kyse on loppujen lopuksi kaikkien EU:n politiikanalojen tieteellisistä perusteista esimerkiksi sosiaalipolitiikan, sääntelypolitiikan, talouspolitiikan (valuutta- ja rahapolitiikan, veropolitiikan, innovaatiopolitiikan jne.) ja turvallisuuspolitiikan aloilla. Erityisen merkittäviä ovat poliittis-taloudellis-oikeudelliset kysymykset EU:n sisäisen kehittämisen yhteydessä, yhtenäismarkkinat, koheesio, integraatio ja hallintotapa mukaan luettuina.

| 5.8.3 | Komitea painottaa myös erityisen ajankohtaista kysymystä Euroopan unionin ja sen rajojen poliittisesta ja kulttuurisesta identiteetistä. Kysymyksen tarkastelua varten tulisi tutkia eurooppalaisen kulttuurin yhteisiä piirteitä taiteen, tieteen, arkkitehtuurin, tekniikan ja muodin aloilta. Lisäksi tulisi ottaa huomioon aatehistoria, oikeuslaitos, arvot ja valtion hallinto. Moderni valtioaate on syntynyt Euroopassa (ja toteutettu ensimmäisen kerran Yhdysvalloissa). Näin ollen on syvennettävä myös tutkimuksia, joissa tarkastellaan kulttuurin käsitettä sekä kulttuurin eri puolia, epätarkkuuksia ja arvohierarkioita sekä kulttuurin aiheuttamia väärinkäsityksiä. |
| --- | --- |

5.8.3

Komitea painottaa myös erityisen ajankohtaista kysymystä Euroopan unionin ja sen rajojen poliittisesta ja kulttuurisesta identiteetistä. Kysymyksen tarkastelua varten tulisi tutkia eurooppalaisen kulttuurin yhteisiä piirteitä taiteen, tieteen, arkkitehtuurin, tekniikan ja muodin aloilta. Lisäksi tulisi ottaa huomioon aatehistoria, oikeuslaitos, arvot ja valtion hallinto. Moderni valtioaate on syntynyt Euroopassa (ja toteutettu ensimmäisen kerran Yhdysvalloissa). Näin ollen on syvennettävä myös tutkimuksia, joissa tarkastellaan kulttuurin käsitettä sekä kulttuurin eri puolia, epätarkkuuksia ja arvohierarkioita sekä kulttuurin aiheuttamia väärinkäsityksiä.

| 5.8.4 | Tärkeiden kysymysten monitahoisuuden vuoksi saattaa osaohjelmalle ”Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet” varattu rahoitus olla liian niukka huolimatta siitä, että osion ”Tiede ja yhteiskunta” rahoitus on ehdotettu liitettäväksi siihen. Asian lopullinen arviointi edellyttää, että otetaan huomioon muihin osaohjelmiin, esimerkiksi osaohjelmaan ”Energia”, sisältyvät humanististen tieteiden osiot. |
| --- | --- |

5.8.4

Tärkeiden kysymysten monitahoisuuden vuoksi saattaa osaohjelmalle ”Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet” varattu rahoitus olla liian niukka huolimatta siitä, että osion ”Tiede ja yhteiskunta” rahoitus on ehdotettu liitettäväksi siihen. Asian lopullinen arviointi edellyttää, että otetaan huomioon muihin osaohjelmiin, esimerkiksi osaohjelmaan ”Energia”, sisältyvät humanististen tieteiden osiot.

| 5.8.5 | Lopuksi komitea painottaa kaikkia eettisiä kysymyksiä tieteen, tutkimuksen ja soveltamisen sekä riskien ja mahdollisuuksien välisessä jännitekentässä. Merkittävä kysymys myös Lissabonin strategiaa ajatellen liittyy ideologisten tai dogmaattisten käsitysten sekä riskinottovalmiuden ja kehityksen välisiin yhteyksiin ja vastakohtaisuuksiin. |
| --- | --- |

5.8.5

Lopuksi komitea painottaa kaikkia eettisiä kysymyksiä tieteen, tutkimuksen ja soveltamisen sekä riskien ja mahdollisuuksien välisessä jännitekentässä. Merkittävä kysymys myös Lissabonin strategiaa ajatellen liittyy ideologisten tai dogmaattisten käsitysten sekä riskinottovalmiuden ja kehityksen välisiin yhteyksiin ja vastakohtaisuuksiin.

| 5.8.6 | Näin tullaan takaisin aiheeseen ”Tiede ja yhteiskunta”. Komitea on jo laatinut aiheesta hyvin laaja-alaisen lausunnon (40). Myös aiemmin antamaansa lausuntoa ajatellen komitea on tyytyväinen komission ehdottamaan aihevalikoimaan, joka kuvastaa pyrkimystä tuoda tieteellistä tutkimusta ja tietoa lähemmäs kansalaisia, vahvistaa keskinäistä ymmärtämystä sekä kannustaa etenkin nuoria tieteen pariin. Tarvittaisiin myös foorumia, jossa kansalaiset ja kuluttajat olisivat kosketuksissa tieteen ja tutkimuksen kanssa ja jossa he voisivat ilmaista näkökantojaan. |
| --- | --- |

5.8.6

Näin tullaan takaisin aiheeseen ”Tiede ja yhteiskunta”. Komitea on jo laatinut aiheesta hyvin laaja-alaisen lausunnon (40). Myös aiemmin antamaansa lausuntoa ajatellen komitea on tyytyväinen komission ehdottamaan aihevalikoimaan, joka kuvastaa pyrkimystä tuoda tieteellistä tutkimusta ja tietoa lähemmäs kansalaisia, vahvistaa keskinäistä ymmärtämystä sekä kannustaa etenkin nuoria tieteen pariin. Tarvittaisiin myös foorumia, jossa kansalaiset ja kuluttajat olisivat kosketuksissa tieteen ja tutkimuksen kanssa ja jossa he voisivat ilmaista näkökantojaan.

| 5.8.6.1 | Komitean mielestä tässä yhteydessä ovat erityisen tärkeitä toimet, jotka mahdollistavat välittömät yhteydet tai jopa ”mukana tekemisen”: esimerkkeinä mainittakoon hyvät tekniikkamuseot, erityislaboratoriot ja tyypillisen työpäivän seuraaminen. Ennen kaikkea ylemmän asteen koulujen opetussuunnitelmissa on kuitenkin painotettava riittävästi hyvää ja havainnollista luonnontieteiden opetusta! Näin on määrä edistää luonnontieteitä ja tekniikkaa kohtaan tunnettua kiinnostusta ja ymmärrystä. Vasta riittävät tiedot mahdollistavat arvostelukyvyn. |
| --- | --- |

5.8.6.1

Komitean mielestä tässä yhteydessä ovat erityisen tärkeitä toimet, jotka mahdollistavat välittömät yhteydet tai jopa ”mukana tekemisen”: esimerkkeinä mainittakoon hyvät tekniikkamuseot, erityislaboratoriot ja tyypillisen työpäivän seuraaminen. Ennen kaikkea ylemmän asteen koulujen opetussuunnitelmissa on kuitenkin painotettava riittävästi hyvää ja havainnollista luonnontieteiden opetusta! Näin on määrä edistää luonnontieteitä ja tekniikkaa kohtaan tunnettua kiinnostusta ja ymmärrystä. Vasta riittävät tiedot mahdollistavat arvostelukyvyn.

| 5.8.6.2 | Luonnontieteellistä tietoa tarvitaan myös ajattelun kehittämiseksi sekä selkeän maailmankuvan luomiseksi. |
| --- | --- |

5.8.6.2

Luonnontieteellistä tietoa tarvitaan myös ajattelun kehittämiseksi sekä selkeän maailmankuvan luomiseksi.

| 5.8.6.3 | Yhtä tärkeää kuitenkin on, että tutkijat itse ja heidän näkökantansa otetaan nykyistä enemmän huomioon kyseistä ohjelmaa koskevassa keskustelussa ja päätöksentekoprosessissa. |
| --- | --- |

5.8.6.3

Yhtä tärkeää kuitenkin on, että tutkijat itse ja heidän näkökantansa otetaan nykyistä enemmän huomioon kyseistä ohjelmaa koskevassa keskustelussa ja päätöksentekoprosessissa.

| 5.9 | Erityisen merkittävä osaohjelma koskee hyvin laajaa ja komitean useaan otteeseen käsittelemää aihetta ”Terveys”. Osaohjelman piiriin kuuluvat kaikki tutkimus- ja kehittämistoimet, jotka koskevat sairauksien diagnosointia, hoitoa, lieventämistä ja ehkäisyä. |
| --- | --- |

5.9

Erityisen merkittävä osaohjelma koskee hyvin laajaa ja komitean useaan otteeseen käsittelemää aihetta ”Terveys”. Osaohjelman piiriin kuuluvat kaikki tutkimus- ja kehittämistoimet, jotka koskevat sairauksien diagnosointia, hoitoa, lieventämistä ja ehkäisyä.

| 5.9.1 | Etusijalla tulisi olla sellaisten sairauksien hoito tai ehkäisy, jotka aiheuttavat – tai aiheuttaisivat, jos epidemiaa ei kontrolloitaisi – erityisen paljon kuolleisuutta ja sairastumisia lasten, aikuisten ja vanhusten keskuudessa. |
| --- | --- |

5.9.1

Etusijalla tulisi olla sellaisten sairauksien hoito tai ehkäisy, jotka aiheuttavat – tai aiheuttaisivat, jos epidemiaa ei kontrolloitaisi – erityisen paljon kuolleisuutta ja sairastumisia lasten, aikuisten ja vanhusten keskuudessa.

| 5.9.2 | Keskimääräisen elinajanodotteen jatkuva nousu johtuu sekä lääketieteen kehityksestä että yhä paremmasta ja terveellisemmästä ravinnosta. Yhä useammin esiintyy kuitenkin elintapasairauksia (esimerkiksi lihavuuden (41) ja tupakoinnin vuoksi) sekä ammattitauteja ja iästä johtuvia sairauksia ja vaivoja. Viimeksi mainitun aiheen merkitystä on jo käsitelty useaan otteeseen (42), ja siihen liittyy kuuluu lääketieteellisten ja inhimillisten näkökohtien ohella – työkykyä tai hoidon tarvetta ajatellen – myös kansantaloudellisesti merkittäviä näkökohtia. Sama koskee koko terveydenhuoltojärjestelmän organisaatiota ja rahoitusta sekä lääketieteen kehityksen hyödyntämistä. Samaa voi sanoa myös vammojen lieventämiseksi tehtävästä tutkimuksesta, jonka avulla pyritään parantamaan vammaisten elämänlaatua ja työllistymismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

5.9.2

Keskimääräisen elinajanodotteen jatkuva nousu johtuu sekä lääketieteen kehityksestä että yhä paremmasta ja terveellisemmästä ravinnosta. Yhä useammin esiintyy kuitenkin elintapasairauksia (esimerkiksi lihavuuden (41) ja tupakoinnin vuoksi) sekä ammattitauteja ja iästä johtuvia sairauksia ja vaivoja. Viimeksi mainitun aiheen merkitystä on jo käsitelty useaan otteeseen (42), ja siihen liittyy kuuluu lääketieteellisten ja inhimillisten näkökohtien ohella – työkykyä tai hoidon tarvetta ajatellen – myös kansantaloudellisesti merkittäviä näkökohtia. Sama koskee koko terveydenhuoltojärjestelmän organisaatiota ja rahoitusta sekä lääketieteen kehityksen hyödyntämistä. Samaa voi sanoa myös vammojen lieventämiseksi tehtävästä tutkimuksesta, jonka avulla pyritään parantamaan vammaisten elämänlaatua ja työllistymismahdollisuuksia.

| 5.9.3 | Vammaisuutta ja terveyttä koskevat ongelmat eivät kuitenkaan ole yhtäläisiä. Näin ollen vammaisuus tulisi ottaa huomioon kaikilla ohjelman keskeisillä osa-aloilla. |
| --- | --- |

5.9.3

Vammaisuutta ja terveyttä koskevat ongelmat eivät kuitenkaan ole yhtäläisiä. Näin ollen vammaisuus tulisi ottaa huomioon kaikilla ohjelman keskeisillä osa-aloilla.

| 5.9.4 | Komitea muistuttaa myös aiheen ”Terveys”kansainvälisestä ulottuvuudesta: yhtäältä on tehtävä yhteistyötä tiivistä ja menestyksekästä tutkimustoimintaa harjoittavien maiden kanssa, toisaalta on otettava huomioon terveysalalla annettava kehitysapu. Tämän vuoksi yhteistyö Maailman terveysjärjestön (WHO) kanssa on erityisen tärkeää. |
| --- | --- |

5.9.4

Komitea muistuttaa myös aiheen ”Terveys”kansainvälisestä ulottuvuudesta: yhtäältä on tehtävä yhteistyötä tiivistä ja menestyksekästä tutkimustoimintaa harjoittavien maiden kanssa, toisaalta on otettava huomioon terveysalalla annettava kehitysapu. Tämän vuoksi yhteistyö Maailman terveysjärjestön (WHO) kanssa on erityisen tärkeää.

| 5.9.5 | Uusien taudinaiheuttajien maailmanlaajuinen leviäminen on kansainvälisesti merkittävä asia, jonka yhteydessä yhteistyö WHO:n kanssa on myös erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

5.9.5

Uusien taudinaiheuttajien maailmanlaajuinen leviäminen on kansainvälisesti merkittävä asia, jonka yhteydessä yhteistyö WHO:n kanssa on myös erittäin tärkeää.

| 5.9.6 | Kansainvälinen yhteistyö tarjoaa niinikään tilaisuuden syventää kliinisiä tutkimuksia paitsi yleensä väestön myös eri ikäryhmien osalta siten, että tutkimuksissa otetaan huomioon lapset, aikuiset ja vanhukset. |
| --- | --- |

5.9.6

Kansainvälinen yhteistyö tarjoaa niinikään tilaisuuden syventää kliinisiä tutkimuksia paitsi yleensä väestön myös eri ikäryhmien osalta siten, että tutkimuksissa otetaan huomioon lapset, aikuiset ja vanhukset.

| 5.9.7 | Yksityissektorin (lääketeollisuus ja laitteistojen valmistajat) huomattava tutkimus- ja kehittämistyö terveysalalla on hyvä esimerkki 169 artiklan soveltamisesta yksityissektorin ja julkisen (myös jäsenvaltioiden tukeman) tutkimuksen väliseen kumppanuuteen. |
| --- | --- |

5.9.7

Yksityissektorin (lääketeollisuus ja laitteistojen valmistajat) huomattava tutkimus- ja kehittämistyö terveysalalla on hyvä esimerkki 169 artiklan soveltamisesta yksityissektorin ja julkisen (myös jäsenvaltioiden tukeman) tutkimuksen väliseen kumppanuuteen.

| 5.10 | Yhteinen tutkimuskeskus (muuhun kuin ydinalaan liittyvät toimet) |
| --- | --- |

5.10

Yhteinen tutkimuskeskus (muuhun kuin ydinalaan liittyvät toimet)

| 5.10.1 | Yhteinen tutkimuskeskus toimii kaikilla aloilla, joilla se voi antaa EU:n poliittiselle päätöksenteolle tieteellistä ja teknisestä tukea. Kyseisiä aloja ovat esimerkiksi kestävä kehitys, ilmastonmuutos, elintarvikkeet, energia, liikenne, kemikaalit, eläinkokeille vaihtoehtoiset menetelmät, tutkimuspolitiikka, tietotekniikka, vertailumenetelmät ja -materiaalit sekä bioteknologian riskit, vaarat ja sosioekonomiset vaikutukset ja ekonometriset mallinnus- ja analyysitekniikat. Lisäksi Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on kehittää tieteellis-teknologisia viitetietoja ympäristö- ja elintarvikevalvonnan eri alojen käyttöön. Se antaa myös arvokkaan panoksen yhteisön lainsäädännön kehittämiseen. |
| --- | --- |

5.10.1

Yhteinen tutkimuskeskus toimii kaikilla aloilla, joilla se voi antaa EU:n poliittiselle päätöksenteolle tieteellistä ja teknisestä tukea. Kyseisiä aloja ovat esimerkiksi kestävä kehitys, ilmastonmuutos, elintarvikkeet, energia, liikenne, kemikaalit, eläinkokeille vaihtoehtoiset menetelmät, tutkimuspolitiikka, tietotekniikka, vertailumenetelmät ja -materiaalit sekä bioteknologian riskit, vaarat ja sosioekonomiset vaikutukset ja ekonometriset mallinnus- ja analyysitekniikat. Lisäksi Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on kehittää tieteellis-teknologisia viitetietoja ympäristö- ja elintarvikevalvonnan eri alojen käyttöön. Se antaa myös arvokkaan panoksen yhteisön lainsäädännön kehittämiseen.

| 5.10.2 | Komitea katsoo, että EU:n tehtävänä on myös koordinoida jäsenvaltioiden mittatekniikan keskusten ja standardisointikeskusten työnjakoa ja osallistua samalla niiden ohjelmiin. Yhtenäismarkkinoita ja yleensä Euroopan integraatiota ajatellen tulisi pohtia, olisiko nykyisten jäsenvaltioiden vastaavien keskusten, asianomaisen teollisuuden ja Yhteisen tutkimuskeskuksen myötävaikutuksella perustettava Euroopan standardisointikeskus. Tähän asti vallinnut moninaisuus tarjoaisi tilaisuuden soveltaa rinnakkaisia menetelmiä, verrata erilaisia lähestymistapoja sekä edistää uutta kehitystä erityisen luotettavassa ja hyvin koordinoidussa toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

5.10.2

Komitea katsoo, että EU:n tehtävänä on myös koordinoida jäsenvaltioiden mittatekniikan keskusten ja standardisointikeskusten työnjakoa ja osallistua samalla niiden ohjelmiin. Yhtenäismarkkinoita ja yleensä Euroopan integraatiota ajatellen tulisi pohtia, olisiko nykyisten jäsenvaltioiden vastaavien keskusten, asianomaisen teollisuuden ja Yhteisen tutkimuskeskuksen myötävaikutuksella perustettava Euroopan standardisointikeskus. Tähän asti vallinnut moninaisuus tarjoaisi tilaisuuden soveltaa rinnakkaisia menetelmiä, verrata erilaisia lähestymistapoja sekä edistää uutta kehitystä erityisen luotettavassa ja hyvin koordinoidussa toimintaympäristössä.

| 5.10.3 | Komitea panee tyytyväisenä merkille, että Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta nivoutuu kansainväliseen tiedeyhteisöön. Komitean mielestä tällainen yhteys olisi erityisen merkittävä myös kohdassa 5.8 mainittujen yhteiskunta- ja taloustieteiden sekä humanististen tieteiden alalla. |
| --- | --- |

5.10.3

Komitea panee tyytyväisenä merkille, että Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta nivoutuu kansainväliseen tiedeyhteisöön. Komitean mielestä tällainen yhteys olisi erityisen merkittävä myös kohdassa 5.8 mainittujen yhteiskunta- ja taloustieteiden sekä humanististen tieteiden alalla.

6.   Euratomin seitsemäs puiteohjelma

| 6.1 | Hallittu ydinfuusio. Komitea toistaa fuusioenergiasta äskettäin antamassaan lausunnossa (43) esitetyn näkemyksen, että fuusioenergian rauhanomainen hyödyntäminen tarjoaa mahdollisuuden saavuttaa energiahuoltoon pitkän aikavälin merkittävä osaratkaisu, kun otetaan huomioon sekä kestävyys, ympäristöystävällisyys että kilpailukyky. Kuten fissio, ei ydinfuusiokaan aiheuta kasvihuonekaasupäästöjä, ja sillä olisi lisäksi muita merkittäviä etuja. |
| --- | --- |

6.1

Hallittu ydinfuusio. Komitea toistaa fuusioenergiasta äskettäin antamassaan lausunnossa (43) esitetyn näkemyksen, että fuusioenergian rauhanomainen hyödyntäminen tarjoaa mahdollisuuden saavuttaa energiahuoltoon pitkän aikavälin merkittävä osaratkaisu, kun otetaan huomioon sekä kestävyys, ympäristöystävällisyys että kilpailukyky. Kuten fissio, ei ydinfuusiokaan aiheuta kasvihuonekaasupäästöjä, ja sillä olisi lisäksi muita merkittäviä etuja.

| 6.1.1 | Komitea onnittelee komissiota ja muita asianosaisia toimijoita niiden, myös komitean suosittelemien, neuvottelujen onnistumisesta, joilla tärkeä kansainvälinen ITER-hanke saatiin Eurooppaan. ITERin
   (44) avulla otetaan ratkaiseva askel myöhemmän esittelyreaktorin DEMOn suuntaan. Siihen liittyy myös velvoite ITERin ja siihen vaadittavien valmistelevien ja liitännäisohjelmien sekä DEMOn valmistelevien ohjelmien sopimuksenmukaisesta rahoituksesta. |
| --- | --- |

6.1.1

Komitea onnittelee komissiota ja muita asianosaisia toimijoita niiden, myös komitean suosittelemien, neuvottelujen onnistumisesta, joilla tärkeä kansainvälinen ITER-hanke saatiin Eurooppaan. ITERin
   (44) avulla otetaan ratkaiseva askel myöhemmän esittelyreaktorin DEMOn suuntaan. Siihen liittyy myös velvoite ITERin ja siihen vaadittavien valmistelevien ja liitännäisohjelmien sekä DEMOn valmistelevien ohjelmien sopimuksenmukaisesta rahoituksesta.

| 6.1.2 | Edelliseen liittyen komitea kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan osaltaan eurooppalaiseen fuusio-ohjelmaan sekä tukemaan vastaavasti ohjelmaan liittyneitä laboratorioitaan. Komitea tietää, että fuusio-ohjelma on siirtynyt vaiheeseen, jonka toteuttaminen vaatii huomattavaa ja aikaisempaa suurempaa rahoitusta. Komitea pitää tätä kuitenkin energialähteen mahdollisuuksien ja energiaongelman vakavuuden takia välttämättömänä ja perusteltuna. |
| --- | --- |

6.1.2

Edelliseen liittyen komitea kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan osaltaan eurooppalaiseen fuusio-ohjelmaan sekä tukemaan vastaavasti ohjelmaan liittyneitä laboratorioitaan. Komitea tietää, että fuusio-ohjelma on siirtynyt vaiheeseen, jonka toteuttaminen vaatii huomattavaa ja aikaisempaa suurempaa rahoitusta. Komitea pitää tätä kuitenkin energialähteen mahdollisuuksien ja energiaongelman vakavuuden takia välttämättömänä ja perusteltuna.

| 6.1.3 | Muiden yksityiskohtien osalta komitea viittaa aiheesta antamaansa lausuntoon (45). Komitea korostaa DEMOn valmisteluun liittyvää kehittämistyötä (materiaalien kehittäminen, vaipan kehittäminen, järjestelmäsuunnitelma jne.) sekä plasman koossapitoa koskevaa tutkimusta. |
| --- | --- |

6.1.3

Muiden yksityiskohtien osalta komitea viittaa aiheesta antamaansa lausuntoon (45). Komitea korostaa DEMOn valmisteluun liittyvää kehittämistyötä (materiaalien kehittäminen, vaipan kehittäminen, järjestelmäsuunnitelma jne.) sekä plasman koossapitoa koskevaa tutkimusta.

| 6.2 | Ydinfissio ja säteilysuojelu. Ydinenergia on tärkein tällä hetkellä käytettävissä oleva hiiletön perussähkön lähde. Osa väestöstä on kuitenkin huolissaan toimintaan liittyvistä riskeistä ja radioaktiivisen jätteen loppusijoittamisesta. Komitea muistuttaa ydinenergiasta (fissio) (46) ja ydinenergiaa koskevasta toimenpidekokonaisuudesta (47) antamistaan lausunnoista. Komitea on jo todennut kannattavansa sitä, ”että komissio aikoo myös tulevaisuudessa tukea ydinlaitosten turvallisuutta ja radioaktiivisten jätteiden käsittelyä koskevaa tutkimusta ja koordinoida sitä yhteisön laajuisesti”. Komitea katsoo, että komission ehdottamat toimet vastaavat tavoitetta ja pitää niiden sisältöä myönteisenä. |
| --- | --- |

6.2

Ydinfissio ja säteilysuojelu. Ydinenergia on tärkein tällä hetkellä käytettävissä oleva hiiletön perussähkön lähde. Osa väestöstä on kuitenkin huolissaan toimintaan liittyvistä riskeistä ja radioaktiivisen jätteen loppusijoittamisesta. Komitea muistuttaa ydinenergiasta (fissio) (46) ja ydinenergiaa koskevasta toimenpidekokonaisuudesta (47) antamistaan lausunnoista. Komitea on jo todennut kannattavansa sitä, ”että komissio aikoo myös tulevaisuudessa tukea ydinlaitosten turvallisuutta ja radioaktiivisten jätteiden käsittelyä koskevaa tutkimusta ja koordinoida sitä yhteisön laajuisesti”. Komitea katsoo, että komission ehdottamat toimet vastaavat tavoitetta ja pitää niiden sisältöä myönteisenä.

| 6.2.1 | Reaktorijärjestelmät. Kyseessä ovat tutkimukset nykyisten reaktorijärjestelmien turvallisesta käytöstä (mukaan luettuna polttoainekiertoon liittyvät laitokset) sekä tulevia reaktoreita koskevien suunnitelmien mahdollisuuksien sekä turvallisuusnäkökohtien arviointi. |
| --- | --- |

6.2.1

Reaktorijärjestelmät. Kyseessä ovat tutkimukset nykyisten reaktorijärjestelmien turvallisesta käytöstä (mukaan luettuna polttoainekiertoon liittyvät laitokset) sekä tulevia reaktoreita koskevien suunnitelmien mahdollisuuksien sekä turvallisuusnäkökohtien arviointi.

| 6.2.1.1 | Komitea pitää jälkimmäistä erityisen tärkeänä. Sen tulisi johtaa innovatiivisten reaktorijärjestelmien kehittämiseen. Tekniikan historia on osoittanut, että suurin edistys voidaan saavuttaa järjestelmien ja ideoiden innovatiivisen kehittämisen tai sukupolvien ketjun avulla. Ydinenergian energiapoliittisen merkityksen vuoksi olisi hyödynnettävä vielä nykyisiä mahdollisuuksia: parannettava turvallisuutta, vähennettävä (erityisesti pitkäikäistä) radioaktiivista jätettä, lisättävä resursseja ja etsittävä uusia resursseja. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Komitea pitää jälkimmäistä erityisen tärkeänä. Sen tulisi johtaa innovatiivisten reaktorijärjestelmien kehittämiseen. Tekniikan historia on osoittanut, että suurin edistys voidaan saavuttaa järjestelmien ja ideoiden innovatiivisen kehittämisen tai sukupolvien ketjun avulla. Ydinenergian energiapoliittisen merkityksen vuoksi olisi hyödynnettävä vielä nykyisiä mahdollisuuksia: parannettava turvallisuutta, vähennettävä (erityisesti pitkäikäistä) radioaktiivista jätettä, lisättävä resursseja ja etsittävä uusia resursseja.

| 6.2.2 | Säteilysuojelu. Tavoitteena on syventää tieteellistä perustaa ihmisten suojelemiseksi ionisoivalta säteilyltä, jota syntyy radioaktiivisuuden tai muiden säteilylähteiden käytössä lääketieteessä, tutkimuksessa ja teollisuudessa (mukaan luettuna ydinenergian tuottaminen). Erityisen tärkeä tutkimuskohde tässä yhteydessä on erittäin pienten säteilyannosten vaikutus, jota on tilastollisesti vaikea tutkia ja josta vallitsee siksi edelleen ristiriitaisia näkemyksiä. |
| --- | --- |

6.2.2

Säteilysuojelu. Tavoitteena on syventää tieteellistä perustaa ihmisten suojelemiseksi ionisoivalta säteilyltä, jota syntyy radioaktiivisuuden tai muiden säteilylähteiden käytössä lääketieteessä, tutkimuksessa ja teollisuudessa (mukaan luettuna ydinenergian tuottaminen). Erityisen tärkeä tutkimuskohde tässä yhteydessä on erittäin pienten säteilyannosten vaikutus, jota on tilastollisesti vaikea tutkia ja josta vallitsee siksi edelleen ristiriitaisia näkemyksiä.

| 6.2.3 | Erityisen tärkeää on myös kehittää kaikkien ydinasemateriaalien ja -tekniikoiden leviämisen estämisen teknistä valvontaa. |
| --- | --- |

6.2.3

Erityisen tärkeää on myös kehittää kaikkien ydinasemateriaalien ja -tekniikoiden leviämisen estämisen teknistä valvontaa.

| 6.3 | Sekä fuusiovoimaloiden kehittämisen että fissiovoimaloiden turvallisen käytön ja kehittämisen kannalta on välttämätöntä kouluttaa riittävästi nuoria huippuammattilaisia ja antaa heidän harjoitella vastaavissa koevoimaloissa. Se onnistuu vain, jos ydintekniikan merkitys Euroopassa jälleen kasvaa, mikä lisää nuorten tutkijoiden kiinnostusta. Tutkimuksen ja koulutuksen on tässäkin yhteydessä oltava kiinteässä suhteessa toisiinsa. |
| --- | --- |

6.3

Sekä fuusiovoimaloiden kehittämisen että fissiovoimaloiden turvallisen käytön ja kehittämisen kannalta on välttämätöntä kouluttaa riittävästi nuoria huippuammattilaisia ja antaa heidän harjoitella vastaavissa koevoimaloissa. Se onnistuu vain, jos ydintekniikan merkitys Euroopassa jälleen kasvaa, mikä lisää nuorten tutkijoiden kiinnostusta. Tutkimuksen ja koulutuksen on tässäkin yhteydessä oltava kiinteässä suhteessa toisiinsa.

| 6.3.1 | Muiden yksityiskohtien osalta komitea viittaa aiheesta äskettäin antamiinsa lausuntoihin (48). |
| --- | --- |

6.3.1

Muiden yksityiskohtien osalta komitea viittaa aiheesta äskettäin antamiinsa lausuntoihin (48).

6.4   Yhteinen tutkimuskeskus – Euratom-ohjelma

| 6.4.1 | Komitea pitää myönteisenä sitä, että Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) tukee ydinalan poliittista päätöksentekoa, mukaan luettuna sen olemassa olevien strategioiden täytäntöönpano ja valvonta sekä reagointi uusiin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

6.4.1

Komitea pitää myönteisenä sitä, että Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) tukee ydinalan poliittista päätöksentekoa, mukaan luettuna sen olemassa olevien strategioiden täytäntöönpano ja valvonta sekä reagointi uusiin vaatimuksiin.

| 6.4.2 | Komitea pitää johdonmukaisena ydinalan YTK-ohjelman painopisteiden asettamista pääaiheisiin: jätehuoltoon, turvallisuuteen ja valvontaan. Juuri nämä ovat kansalaisten huolenaiheita, ja niihin tarvitaan luotettavia ratkaisuja. Komitea katsoo, että myös näitä tehtäviä on verkotettava ja koordinoitava jäsenvaltioiden tehtävien kanssa. |
| --- | --- |

6.4.2

Komitea pitää johdonmukaisena ydinalan YTK-ohjelman painopisteiden asettamista pääaiheisiin: jätehuoltoon, turvallisuuteen ja valvontaan. Juuri nämä ovat kansalaisten huolenaiheita, ja niihin tarvitaan luotettavia ratkaisuja. Komitea katsoo, että myös näitä tehtäviä on verkotettava ja koordinoitava jäsenvaltioiden tehtävien kanssa.

| 6.4.3 | Komitea katsoo, että on tärkeää myös kehittää (edelleen) menetelmiä, joilla voidaan paremmin valvoa ydinasemateriaalin tai -tekniikan leviämisen estämistä (katso myös kohta 4.9.2). |
| --- | --- |

6.4.3

Komitea katsoo, että on tärkeää myös kehittää (edelleen) menetelmiä, joilla voidaan paremmin valvoa ydinasemateriaalin tai -tekniikan leviämisen estämistä (katso myös kohta 4.9.2).

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Tämä koskee myös uudelleen elvytetyn Lissabonin strategian tavoitteita (Eurooppa-neuvosto, 23. maaliskuuta 2005).

1

(2)  Tutkimus- ja kehittämistoimintaan suunnattavaa unionin kokonaisrahoitusta on tarkoitus lisätä siten, että se olisi kolme prosenttia BKT:stä vuoteen 2010 mennessä; yksityissektorin osuuden tästä on määrä olla kaksi kolmasosaa. Ks. myös EUVL C 95, 23.4.2003.

2

(3)  Erityisen tärkeä osatekijä tässä ovat USA:n puolustusbudjetista (Department of Defense DoD) maksettavat merkittävät tutkimus- ja kehitysmäärärahat, jotka palvelevat myös muuta kuin sotilaallista tutkimusta.

3

Department of Defense DoD)

(4)  Eurooppa-neuvosto vahvisti tavoitteen ja tarkensi sitä maaliskuussa 2005 Brysselissä pitämässään huippukokouksessa, jossa käsiteltiin Lissabonin strategian elvyttämistä.

4

(5)  Esimerkkejä onnistuneesta eurooppalaisesta yhteistyöstä: ARIANE, AIRBUS, CERN, ESO, GALILEO; JET/ITER.

5

(6)  ”Tiede ja teknologia Euroopan tulevaisuuden avaintekijöinä – suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle” (KOM(2004) 353 lopullinen).

6

(7)  EUVL C 157, 28.6.2005.

7

(8)  Ks. alaviitteet 14–21.

8

(9)  KOM(2005) 440 – 445 lopullinen.

9

(10)  Lausunto on määrä laatia piakkoin.

10

(11)  EUVL C 95, 23.4.2003.

11

(12)  EUVL C 157, 28.6.2005.

12

(13)  EUVL C 234, 30.9.2003; EUVL C 61, 14.3.2003; EYVL C 94, 18.4.2002.

13

(14)  EUVL C 74, 23.3.2005; EUVL C 133, 6.6.2003.

14

(15)  EUVL C 302, 7.12.2004.

15

(16)  EYVL C 241, 7.10.2002.

16

(17)  EUVL C 302, 7.12.2004.

17

(18)  EUVL C 220, 16.9.2003; EUVL C 112, 30.4.2004.

18

(19)  EUVL C 157, 28.6.2005.

19

(20)  EUVL C 110, 30.4.2004.

20

(21)  Sitaatti silloisen liittokanslerin Gerhard Schröderin puheesta, jonka hän piti vuonna 2005 vietetyn Einsteinin vuoden avajaisissa. Puheessaan Schröder huomautti lisäksi, että ”samaan aikaan perustutkimus tarvitsee kuitenkin myös varmuutta siitä, että sillä on olemassaolon oikeutus ilman painetta välittömiin sovellutuksiin ja pakkoa jatkuvasti todistaa hyödyllisyyttään”.

21

(22)  Ks. The Economic Returns to Basic Research and the Benefits of University-Industry Relationships. A literature review and update of findings. Report for the UK Office of Science and Technology*. SPRU - Science and Technology Policy Research. Alister Scott, Grové Steyn, Aldo Geuna*, Stefano Brusoni, Ed Steinmueller, 2002.

22

The Economic Returns to Basic Research and the Benefits of University-Industry Relationships. A literature review and update of findings. Report for the UK Office of Science and Technology

(23)  Ks. myös EUVL C 110, 30.4.2004.

23

(24)  EUVL L 75, 22.3.2005, s. 67.

24

(25)  Tämä koskee esimerkiksi (a) sen aliarvioimista, että tutkimuksen päätehtävä on luoda uutta tietoa, kun taas kysymys siitä, mikä on ihmiskunnalle hyödyllistä tai yhteiskunnallisesti merkityksellistä, ei ole yksittäistapauksiin soveltuva kriteeri (ks. EYVL C 221, 7.8.2001, kohdat 4 ja 6 [esim. kohta 6.7.1] sekä alaviite 14). Lisäksi komitean näkemys koskee (b) päällekkäistutkimuksen suurta merkitystä niin uuden tiedon varmistamisessa kuin sen lisäämisessä, laajentamisessa ja syventämisessäkin (ks. esim. EYVL C 221, 7.8.2001, kohdat 4.7.5 ja 4.7.6). Hyvää tutkimusta ei voida pakottaa liian tiukkoihin raameihin, vaan se edellyttää liikkumatilaa.

25

Jotta tutkimuksessa voidaan ylittää rajoja ja päästä hyviin tuloksiin, tehokkainta on nimetä johtotehtäviin menestyneimpiä ja kokeneimpia tutkijoita ja saada käytettäviin ja tukea parhaita tieteenharjoittajia sekä tarkoituksenmukaiset ja luotettavat laitteet ja tutkimusvälineet (kriittinen massa). Ks. myös EYVL C 204, 18.7.2000, ja EUVL C 110, 30.4.2004. Tutkijan ominaisuuksia ei voida kvantifioida eikä esittää objektiivisesti, vaan arviointi jää väistämättä kokeneiden tutkijakollegoiden harkintavaltaan.

(26)  Ramon Marimónin johtaman asiantuntijaryhmän raportti kuudennesta puiteohjelmasta, 21.6.2004.

26

(27)  EYVL C 204, 18.7.2000 (CES 595/2000, kohta 9.8.4).

27

(28)  KOM(2005) 121 lopullinen – 2005/0050 COD.

28

(29)  Suositus koskee vain pääasiassa sosiologisia tutkimuksia aiheesta ”Tiede ja yhteiskunta”. Sitä vastoin se osa määrärahoista, joka on tarkoitettu tieteen välittämistä edistäviin toimiin (näyttelyt, museot, tapaamiset) (Communicating Science), tulisi edelleen käyttää erityisohjelmassa ”Valmiudet”.

29

Communicating Science

(30)  Ks. myös komission RTD Info -lehden INCO-erityisnumero, heinäkuu 2005.

30

(31)  CESE 818/2005 fin.

31

(32)  EUVL C 74, 23.3.2005.

32

(33)  Esimerkiksi EYVL C 241, 7.10.2002; EUVL C 221, 8.9.2005 ja EUVL C 286, 17.11.2005.

33

(34)  David Pimentel ja Ted. W. Patzek, Natural Resources Research, Vol. 14, N:o 1, 2005.

34

Natural Resources Research

(35)  EUVL C 120, 20.5.2005.

35

(36)  EUVL C 294, 25.11.2005.

36

(37)  EYVL C 241, 7.10.2002, EUVL C 133, 6.6.2003; EUVL C 108, 30.4.2004; EUVL C 110, 30.4.2004; EUVL C 302, 7.12.2004; EUVL C 286, 17.11.2005; EUVL C 120, 20.5.2005.

37

(38)  Ks. myös Klimaschutz und Energieversorgung in Deutschland 1990–2020 (Ilmastonsuojelu ja energiahuolto Saksassa 1990–2020), Deutsche Physikalische Gesellschaft (Saksan fysiikan seura), syyskuu 2005.

38

Klimaschutz und Energieversorgung in Deutschland 1990–2020

(39)  Kyse on monimutkaisesta kysymyksestä, jota on tarkasteltu osittain EYVL:ssä C 221, 7.8.2001, kohdissa 3.9 ja 6.

39

(40)  EYVL C 221, 7.8.2001.

40

(41)  EUVL C 24, 31.1.2006.

41

(42)  Katso kohdan 5.2.2 alaviitteet.

42

(43)  EUVL C 302, 7.12.2004.

43

(44)  ITER tuottaa 500 MW fuusioenergiaa. Se on askel nykyisten plasmafysiikan kokeiden, kuten JET, sekä sähköä tuottavan DEMO-voimalan välillä. Se on kansainvälinen hanke, jossa kumppaneina ovat Kiina, EU ja Sveitsi, Japani, Korea, Venäjä sekä Yhdysvallat ja jonka asemapaikkana on Cadarache (Ranska).

44

(45)  Katso alaviite 44.

45

(46)  EUVL C 110, 30.4.2004.

46

(47)  EUVL C 133, 6.6.2003.

47

(48)  Katso edeltävät alaviitteet.

48

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/22

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta”

KOM(2005) 121 lopullinen — 2005/0050 COD

(2006/C 65/03)

Neuvosto päätti 25. huhtikuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 156 artiklan, 157 artiklan 3 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. lokakuuta 2005. Esittelijä oli Bernhard Welschke ja apulaisesittelijä oli Lucia Fusco.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 125 ääntä puolesta ja 2 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Monet kasvun, työllisyyden ja innovoinnin osoittimet viittaavat siihen, että Euroopan unioni on viime vuosina jäänyt kansainvälisessä kilpailussa muista jälkeen ja että tämä suunta jatkuu. EU:n tätä nykyä suurimpana taloudellisena ja sosiaalisena haasteena on torjua työttömyyttä, luoda uusia työpaikkoja sekä edistää mainittujen seikkojen kannalta välttämätöntä talouskasvua kestävästi. |
| --- | --- |

1.1

Monet kasvun, työllisyyden ja innovoinnin osoittimet viittaavat siihen, että Euroopan unioni on viime vuosina jäänyt kansainvälisessä kilpailussa muista jälkeen ja että tämä suunta jatkuu. EU:n tätä nykyä suurimpana taloudellisena ja sosiaalisena haasteena on torjua työttömyyttä, luoda uusia työpaikkoja sekä edistää mainittujen seikkojen kannalta välttämätöntä talouskasvua kestävästi.

| 1.2 | Kyseisiin haasteisiin vastattaessa yritykset ovat keskeisellä sijalla. Eurooppalaisista yrityksistä 98 prosenttia on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Yksityissektorin työpaikoista 55 prosenttia on pk-yrityksissä. Pk-yrityksillä on lisäksi huomattavat mahdollisuudet tuotantoprosesseihin sekä tuotteisiin ja palveluihin liittyviin innovaatioihin. |
| --- | --- |

1.2

Kyseisiin haasteisiin vastattaessa yritykset ovat keskeisellä sijalla. Eurooppalaisista yrityksistä 98 prosenttia on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Yksityissektorin työpaikoista 55 prosenttia on pk-yrityksissä. Pk-yrityksillä on lisäksi huomattavat mahdollisuudet tuotantoprosesseihin sekä tuotteisiin ja palveluihin liittyviin innovaatioihin.

| 1.3 | Monet yritykset hyödyntävät yhtenäismarkkinoiden tarjoamia etuja. Ne eivät kuitenkaan usein voi käyttää täysimittaisesti yhtenäismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia vielä olemassa olevien rajoitusten, niukan henkilöstö- ja rahoituskapasiteetin sekä tiedon puutteen vuoksi. Tilanne voi parantua, jos sovelletaan järjestelmällisesti Lissabonin strategiaa, saatetaan yhtenäismarkkinat valmiiksi ja jatketaan liberalisointia, parannetaan sääntelyä sekä otetaan käyttöön eurooppalaista lisäarvoa luovia tukiohjelmia. |
| --- | --- |

1.3

Monet yritykset hyödyntävät yhtenäismarkkinoiden tarjoamia etuja. Ne eivät kuitenkaan usein voi käyttää täysimittaisesti yhtenäismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia vielä olemassa olevien rajoitusten, niukan henkilöstö- ja rahoituskapasiteetin sekä tiedon puutteen vuoksi. Tilanne voi parantua, jos sovelletaan järjestelmällisesti Lissabonin strategiaa, saatetaan yhtenäismarkkinat valmiiksi ja jatketaan liberalisointia, parannetaan sääntelyä sekä otetaan käyttöön eurooppalaista lisäarvoa luovia tukiohjelmia.

| 1.4 | Myös ajanmukaiset hallintorakenteet ja tehokkaasti toimivat julkiset palvelut voivat osaltaan edistää merkittävästi kilpailukykyä ja innovointia unionissa. Kaikilla tasoilla toteutettavilla viranomaisten rajatylittävillä kumppanuuksilla voidaan edistää yhä useammin tarpeellista hallintojen yhteistyötä, helpottaa kokemusten vaihtoa ja tarjota kaikkien hyödynnettäväksi esimerkkejä parhaista käytänteistä. |
| --- | --- |

1.4

Myös ajanmukaiset hallintorakenteet ja tehokkaasti toimivat julkiset palvelut voivat osaltaan edistää merkittävästi kilpailukykyä ja innovointia unionissa. Kaikilla tasoilla toteutettavilla viranomaisten rajatylittävillä kumppanuuksilla voidaan edistää yhä useammin tarpeellista hallintojen yhteistyötä, helpottaa kokemusten vaihtoa ja tarjota kaikkien hyödynnettäväksi esimerkkejä parhaista käytänteistä.

2.   Komission ehdotuksen pääkohdat

| 2.1 | ”Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman” (jäljempänä puiteohjelman) on määrä auttaa toteuttamaan uudistettua Lissabonin strategiaa sekä yhteisön kestävää kehitystä koskevaa strategiaa vuosina 2007–2013. |
| --- | --- |

2.1

”Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman” (jäljempänä puiteohjelman) on määrä auttaa toteuttamaan uudistettua Lissabonin strategiaa sekä yhteisön kestävää kehitystä koskevaa strategiaa vuosina 2007–2013.

| 2.2 | Puiteohjelmalla jatketaan yhteisön nykyisiä eri politiikanalojen tukiohjelmia ja kootaan ne yhtenäiselle oikeusperustalle. Komissio ehdottaa puiteohjelmaa varten 4 212,6 miljoonan euron rahoitusta. |
| --- | --- |

2.2

Puiteohjelmalla jatketaan yhteisön nykyisiä eri politiikanalojen tukiohjelmia ja kootaan ne yhtenäiselle oikeusperustalle. Komissio ehdottaa puiteohjelmaa varten 4 212,6 miljoonan euron rahoitusta.

| 2.3 | Puiteohjelma on osoitettu kaikille EU:n jäsenvaltioille, liittymisneuvotteluja käyville valtioille, Euroopan talousalueen (ETA:n) valtioille sekä Länsi-Balkanin maille. Muut EU:n ulkopuoliset valtiot voivat osallistua, mikäli siitä on sovittu kahdenvälisissä sopimuksissa. |
| --- | --- |

2.3

Puiteohjelma on osoitettu kaikille EU:n jäsenvaltioille, liittymisneuvotteluja käyville valtioille, Euroopan talousalueen (ETA:n) valtioille sekä Länsi-Balkanin maille. Muut EU:n ulkopuoliset valtiot voivat osallistua, mikäli siitä on sovittu kahdenvälisissä sopimuksissa.

| 2.4 | Puiteohjelman tavoitteena on edistää etenkin pk-yritysten kilpailukykyä, kehittää innovointia ja saattaa näin syntyneitä tuotteita markkinoille, nopeuttaa tietoyhteiskunnan kehittymistä, parantaa energiatehokkuutta sekä lisätä uusien ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä. |
| --- | --- |

2.4

Puiteohjelman tavoitteena on edistää etenkin pk-yritysten kilpailukykyä, kehittää innovointia ja saattaa näin syntyneitä tuotteita markkinoille, nopeuttaa tietoyhteiskunnan kehittymistä, parantaa energiatehokkuutta sekä lisätä uusien ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä.

| 2.5 | Perustamissopimuksen 156 artiklan, 157 artiklan 3 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan nojalla luodaan kattava ja yhtenäinen oikeusperusta yhteisön erityisille tukiohjelmille sekä muiden yhteisöohjelmien keskeisille osille aloilla, jotka ovat tärkeitä tuottavuuden, innovoinnin ja kestävän kasvun edistämiselle unionissa. Samalla käsitellään täydentäviä ympäristönäkökohtia. Puiteohjelma koostuu kolmesta erityisohjelmasta. |
| --- | --- |

2.5

Perustamissopimuksen 156 artiklan, 157 artiklan 3 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan nojalla luodaan kattava ja yhtenäinen oikeusperusta yhteisön erityisille tukiohjelmille sekä muiden yhteisöohjelmien keskeisille osille aloilla, jotka ovat tärkeitä tuottavuuden, innovoinnin ja kestävän kasvun edistämiselle unionissa. Samalla käsitellään täydentäviä ympäristönäkökohtia. Puiteohjelma koostuu kolmesta erityisohjelmasta.

| 2.6 | Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmalla luodaan puitteet yrittämistä, innovointia ja kilpailukykyä koskeville toimille. Se on suunnattu kaikilla aloilla — niin teknisesti kehittyneillä kuin perinteisilläkin toimiville pk-yrityksille. Pk-yritysten rahoitusta käynnistys- ja kasvuvaiheessa parannetaan. Muita painopisteitä ovat yritysten välinen yhteistyö sekä innovoinnin ja ympäristötekniikoiden edistäminen. Ohjelmaan varattu rahoitus on 2 631 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

2.6

Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmalla luodaan puitteet yrittämistä, innovointia ja kilpailukykyä koskeville toimille. Se on suunnattu kaikilla aloilla — niin teknisesti kehittyneillä kuin perinteisilläkin toimiville pk-yrityksille. Pk-yritysten rahoitusta käynnistys- ja kasvuvaiheessa parannetaan. Muita painopisteitä ovat yritysten välinen yhteistyö sekä innovoinnin ja ympäristötekniikoiden edistäminen. Ohjelmaan varattu rahoitus on 2 631 miljoonaa euroa.

| 2.7 | Tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmalla edistetään tieto- ja viestintätekniikan käyttöönottoa yrityksissä, hallinnossa sekä julkisten palvelujen alalla. Ehdotetut toimet konkretisoivat ja tukevat EU:n uutta i2010-aloitetta, joka tarjoaa tulevina vuosina kehyksen yhtenäisen eurooppalaisen tietoalueen perustamiselle sekä tietotuotteiden ja palvelujen yhtenäismarkkinoiden vahvistamiselle. Ohjelmaan varattu rahoitus on 801,6 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

2.7

Tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmalla edistetään tieto- ja viestintätekniikan käyttöönottoa yrityksissä, hallinnossa sekä julkisten palvelujen alalla. Ehdotetut toimet konkretisoivat ja tukevat EU:n uutta i2010-aloitetta, joka tarjoaa tulevina vuosina kehyksen yhtenäisen eurooppalaisen tietoalueen perustamiselle sekä tietotuotteiden ja palvelujen yhtenäismarkkinoiden vahvistamiselle. Ohjelmaan varattu rahoitus on 801,6 miljoonaa euroa.

| 2.8 | Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelmalla tuetaan energia-alan kestävää kehitystä, toimitusvarmuuden ja energiatehokkuuden parantamista, tuontienergiasta riippuvuuden vähentämistä sekä uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämistä energiankulutuksesta (kahteentoista prosenttiin). Painopisteitä ovat hankkeet kestävien energiatekniikoiden edistämiseksi ja levittämiseksi, paremmat hallintorakenteet ja tiiviimpi verkottaminen sekä kestävää energiankulutusta koskevan tietoisuuden lisääminen. Komission perustama älykkään energian toimeenpanoviranomainen säilytetään. Ohjelmaan varattu rahoitus on 780 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

2.8

Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelmalla tuetaan energia-alan kestävää kehitystä, toimitusvarmuuden ja energiatehokkuuden parantamista, tuontienergiasta riippuvuuden vähentämistä sekä uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämistä energiankulutuksesta (kahteentoista prosenttiin). Painopisteitä ovat hankkeet kestävien energiatekniikoiden edistämiseksi ja levittämiseksi, paremmat hallintorakenteet ja tiiviimpi verkottaminen sekä kestävää energiankulutusta koskevan tietoisuuden lisääminen. Komission perustama älykkään energian toimeenpanoviranomainen säilytetään. Ohjelmaan varattu rahoitus on 780 miljoonaa euroa.

| 2.9 | Puiteohjelma toteutetaan vuosittaisilla työohjelmilla, joiden toteutuksesta huolehtii komissio. Hallintokomiteat vastaavat jäsenvaltioiden tasolla toimien seurannasta sekä kansallisten toimien yhtenäisyydestä. |
| --- | --- |

2.9

Puiteohjelma toteutetaan vuosittaisilla työohjelmilla, joiden toteutuksesta huolehtii komissio. Hallintokomiteat vastaavat jäsenvaltioiden tasolla toimien seurannasta sekä kansallisten toimien yhtenäisyydestä.

3.   Yleistä

| 3.1 | Puiteohjelmaa koskeva ehdotus on laaja-alainen, ja sen piiriin kuuluu useita politiikanaloja ja ohjelmia. Huomiot rajoittuvat seikkoihin, joita komitea pitää erityisen merkittävinä tai joiden yhteydessä komitea haluaa kiinnittää huomiota lisänäkökohtiin. |
| --- | --- |

3.1

Puiteohjelmaa koskeva ehdotus on laaja-alainen, ja sen piiriin kuuluu useita politiikanaloja ja ohjelmia. Huomiot rajoittuvat seikkoihin, joita komitea pitää erityisen merkittävinä tai joiden yhteydessä komitea haluaa kiinnittää huomiota lisänäkökohtiin.

| 3.2 | Komitea on tyytyväinen puiteohjelmaan, jonka avulla luodaan merkittävää yhteisvaikutusta edistettäessä yritysten kilpailukykyä ja innovointia sekä kestävää kehitystä. Ehdotetut toimet ja välineet voivat osaltaan vahvistaa huomattavasti sosiaalista koheesiota sekä edistää talouden kestävää kehitystä ja Lissabonin strategian kasvu- ja työllisyystavoitteiden saavuttamista. Komissio korostaakin johdonmukaisesti puiteohjelmaa yhteisön politiikan merkittävänä osana myös ehdottamassaan toimintasuunnitelmassa Lissabonin strategian elvyttämiseksi unionitasolla (KOM(2005) 330 lopullinen). |
| --- | --- |

3.2

Komitea on tyytyväinen puiteohjelmaan, jonka avulla luodaan merkittävää yhteisvaikutusta edistettäessä yritysten kilpailukykyä ja innovointia sekä kestävää kehitystä. Ehdotetut toimet ja välineet voivat osaltaan vahvistaa huomattavasti sosiaalista koheesiota sekä edistää talouden kestävää kehitystä ja Lissabonin strategian kasvu- ja työllisyystavoitteiden saavuttamista. Komissio korostaakin johdonmukaisesti puiteohjelmaa yhteisön politiikan merkittävänä osana myös ehdottamassaan toimintasuunnitelmassa Lissabonin strategian elvyttämiseksi unionitasolla (KOM(2005) 330 lopullinen).

| 3.3 | Vuonna 2004 julkaistussa Wim Kokin työryhmän raportissa mainitaan keskeiset edellytykset, jotka ovat olennaisia Euroopan unionin talouden kilpailukyvylle. Raportissa suositellaan oikeutetusti osaamisyhteiskunnan kehittämistä, yhtenäismarkkinoiden valmiiksisaattamista, taloudellisen ilmapiirin parantamista, työmarkkinoiden ajanmukaistamista mm. elinikäisen oppimisen ja aktiivisen ikääntymisen strategioiden avulla sekä ekologisen kestävyyden edistämistä. Komitea katsoo, että etenkin jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkensa, jotta yritysten kilpailukykyä parannetaan soveltuvin perusedellytyksin. Komitean mielestä EU:n tukiohjelmat täydentävät kyseisiä toimia merkittävästi ja tehokkaasti. Puiteohjelman ohella on mainittava erityisen merkittävinä tutkimuksen puiteohjelma, elinikäisen oppimisen strategia sekä rakennerahastot. |
| --- | --- |

3.3

Vuonna 2004 julkaistussa Wim Kokin työryhmän raportissa mainitaan keskeiset edellytykset, jotka ovat olennaisia Euroopan unionin talouden kilpailukyvylle. Raportissa suositellaan oikeutetusti osaamisyhteiskunnan kehittämistä, yhtenäismarkkinoiden valmiiksisaattamista, taloudellisen ilmapiirin parantamista, työmarkkinoiden ajanmukaistamista mm. elinikäisen oppimisen ja aktiivisen ikääntymisen strategioiden avulla sekä ekologisen kestävyyden edistämistä. Komitea katsoo, että etenkin jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkensa, jotta yritysten kilpailukykyä parannetaan soveltuvin perusedellytyksin. Komitean mielestä EU:n tukiohjelmat täydentävät kyseisiä toimia merkittävästi ja tehokkaasti. Puiteohjelman ohella on mainittava erityisen merkittävinä tutkimuksen puiteohjelma, elinikäisen oppimisen strategia sekä rakennerahastot.

| 3.4 | Yritykset vahvistavat innovointikykyään hyödyntämällä teknologista kehitystä. Lisäksi innovointiin vaikuttavat yrittäjyyden juurruttaminen kunkin maan yhteiskuntaan ja kulttuuriin, liikkeenjohdon kehittäminen, vastuullinen yrityksen johtaminen sekä rajatylittävät toimet. Puiteohjelman tavoitteita ajatellen innovoinnin käsitettä ei tulisi määritellä liian ahtaasti, sillä silloin voidaan menettää mahdollisuuksia parantaa kasvua, työllisyyttä ja sosiaalista koheesiota. Yritykset ovat keskeisiä toimijoita innovointiprosessissa, jonka toteuttamiseen työmarkkinaosapuolet on asianmukaisesti nivottava mukaan. |
| --- | --- |

3.4

Yritykset vahvistavat innovointikykyään hyödyntämällä teknologista kehitystä. Lisäksi innovointiin vaikuttavat yrittäjyyden juurruttaminen kunkin maan yhteiskuntaan ja kulttuuriin, liikkeenjohdon kehittäminen, vastuullinen yrityksen johtaminen sekä rajatylittävät toimet. Puiteohjelman tavoitteita ajatellen innovoinnin käsitettä ei tulisi määritellä liian ahtaasti, sillä silloin voidaan menettää mahdollisuuksia parantaa kasvua, työllisyyttä ja sosiaalista koheesiota. Yritykset ovat keskeisiä toimijoita innovointiprosessissa, jonka toteuttamiseen työmarkkinaosapuolet on asianmukaisesti nivottava mukaan.

| 3.5 | Innovointi syntyy ihmisaivoissa. Korkeatasoinen koulutus on innovointikyvyn kestävän kehittämisen edellytys Euroopan unionissa. Työnantajat, työntekijät, valtiovalta, korkeakoulut ja oppilaitokset sekä kaikki muut merkittävät instituutiot ovat yhtä lailla velvollisia parantamaan yhteiskuntiemme innovointimahdollisuuksia. Rajatylittävillä hankkeilla voidaan täydentää jäsenvaltioiden toimia osaamisyhteiskunnan edistämiseksi. Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan unioni edistää kohdennetusti koulutusta muun muassa seuraavilla yhteisöohjelmilla: Sokrates (peruskoulutus), Tempus (korkeakoulutus) ja Leonardo da Vinci (ammattikoulutus). Koulutuksen sekä elinikäisen oppimisen integroitu toimintaohjelma vuosiksi 2007–2013 voi myös osaltaan merkittävästi vahvistaa yritysten innovointikykyä sekä edistää puiteohjelman onnistumista. |
| --- | --- |

3.5

Innovointi syntyy ihmisaivoissa. Korkeatasoinen koulutus on innovointikyvyn kestävän kehittämisen edellytys Euroopan unionissa. Työnantajat, työntekijät, valtiovalta, korkeakoulut ja oppilaitokset sekä kaikki muut merkittävät instituutiot ovat yhtä lailla velvollisia parantamaan yhteiskuntiemme innovointimahdollisuuksia. Rajatylittävillä hankkeilla voidaan täydentää jäsenvaltioiden toimia osaamisyhteiskunnan edistämiseksi. Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan unioni edistää kohdennetusti koulutusta muun muassa seuraavilla yhteisöohjelmilla: Sokrates (peruskoulutus), Tempus (korkeakoulutus) ja Leonardo da Vinci (ammattikoulutus). Koulutuksen sekä elinikäisen oppimisen integroitu toimintaohjelma vuosiksi 2007–2013 voi myös osaltaan merkittävästi vahvistaa yritysten innovointikykyä sekä edistää puiteohjelman onnistumista.

| 3.6 | Komitea on tyytyväinen komission aikomukseen vahvistaa yritysten innovointi- ja kilpailukykyä parantamalla lainsäädäntöä sekä tarkistamalla järjestelmällisesti, aiheuttaako nykyinen lainsäädäntö kohtuutonta taakkaa. Erityisen tärkeää on uuden lainsäädännön vaikutusten tehokas arviointi. Komission tulisi vaikutustenarviointia laatiessaan tehdä tiivistä yhteistyötä kilpailukykyneuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa. |
| --- | --- |

3.6

Komitea on tyytyväinen komission aikomukseen vahvistaa yritysten innovointi- ja kilpailukykyä parantamalla lainsäädäntöä sekä tarkistamalla järjestelmällisesti, aiheuttaako nykyinen lainsäädäntö kohtuutonta taakkaa. Erityisen tärkeää on uuden lainsäädännön vaikutusten tehokas arviointi. Komission tulisi vaikutustenarviointia laatiessaan tehdä tiivistä yhteistyötä kilpailukykyneuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa.

| 3.7 | Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että EU:n toteuttamat horisontaaliset ja koordinoivat toimet voivat luoda huomattavaa lisäarvoa. On erityisen tärkeää asettaa yritysten käyttöön mahdollisimman käytännönläheistä tietoa sekä helpottaa yritysten osallisuutta puiteohjelman toimenpiteisiin ja välineisiin. |
| --- | --- |

3.7

Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että EU:n toteuttamat horisontaaliset ja koordinoivat toimet voivat luoda huomattavaa lisäarvoa. On erityisen tärkeää asettaa yritysten käyttöön mahdollisimman käytännönläheistä tietoa sekä helpottaa yritysten osallisuutta puiteohjelman toimenpiteisiin ja välineisiin.

| 3.8 | Komitea kannattaa komission tavoitetta, jonka mukaan puiteohjelmassa tuetaan teknologisesti erityisen pitkälle kehittyneiden yritysten lisäksi perinteisiä elinkeinoaloja. Juuri kyseisillä aloilla voidaan nykyistä enemmän edistää työllisyyttä ja vahvistaa sosiaalista koheesiota, jos niitä autetaan parantamaan kilpailu- ja innovointikykyään. Myös palvelu- ja logistiikka-aloilla on huomattavia innovointimahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.8

Komitea kannattaa komission tavoitetta, jonka mukaan puiteohjelmassa tuetaan teknologisesti erityisen pitkälle kehittyneiden yritysten lisäksi perinteisiä elinkeinoaloja. Juuri kyseisillä aloilla voidaan nykyistä enemmän edistää työllisyyttä ja vahvistaa sosiaalista koheesiota, jos niitä autetaan parantamaan kilpailu- ja innovointikykyään. Myös palvelu- ja logistiikka-aloilla on huomattavia innovointimahdollisuuksia.

| 3.9 | Komitea kehottaa komissiota määrittelemään puiteohjelman kohderyhmät riittävän väljästi, jotta lisäarvoa luodaan mahdollisimman paljon ja jotta se leviää niin alueellisesti kuin alakohtaisesti mahdollisimman laajasti. Myös osuuskunnat, osakkuusyhtiöt ja keskinäiset yhtiöt (mutuals) sekä innovatiiviset uudet yritykset ja mikroyritykset voivat osaltaan vahvistaa kilpailu- ja innovointikykyä EU:ssa. Esimerkiksi osuuskunnissa voidaan hyödyntää mittakaavaetuja, joiden ansiosta voidaan parantaa markkinoille pääsyä (sekä osallistumista suurimittaisiin julkisiin hankintoihin), markkina-asemaa, johdon valmiuksien kehittämistä, täydennyskoulutusta sekä tutkimusmahdollisuuksia. Puiteohjelman hankkeisiin osallistumisen tulisi edellyttää kohderyhmiltä kykyä laatia toteutuskelpoisia suunnitelmia, jotka edistävät kilpailukykyä ja innovointia ja joilla tuen saantia voidaan perustella. Puiteohjelman levittämisessä säätiöillä, järjestöillä sekä kauppa- ja teollisuuskamareilla on merkittävä rooli. |
| --- | --- |

3.9

Komitea kehottaa komissiota määrittelemään puiteohjelman kohderyhmät riittävän väljästi, jotta lisäarvoa luodaan mahdollisimman paljon ja jotta se leviää niin alueellisesti kuin alakohtaisesti mahdollisimman laajasti. Myös osuuskunnat, osakkuusyhtiöt ja keskinäiset yhtiöt (mutuals) sekä innovatiiviset uudet yritykset ja mikroyritykset voivat osaltaan vahvistaa kilpailu- ja innovointikykyä EU:ssa. Esimerkiksi osuuskunnissa voidaan hyödyntää mittakaavaetuja, joiden ansiosta voidaan parantaa markkinoille pääsyä (sekä osallistumista suurimittaisiin julkisiin hankintoihin), markkina-asemaa, johdon valmiuksien kehittämistä, täydennyskoulutusta sekä tutkimusmahdollisuuksia. Puiteohjelman hankkeisiin osallistumisen tulisi edellyttää kohderyhmiltä kykyä laatia toteutuskelpoisia suunnitelmia, jotka edistävät kilpailukykyä ja innovointia ja joilla tuen saantia voidaan perustella. Puiteohjelman levittämisessä säätiöillä, järjestöillä sekä kauppa- ja teollisuuskamareilla on merkittävä rooli.

| 3.10 | Jäsenvaltioiden ja unionin budjettikurin vuoksi puiteohjelman rahoitus on rajallinen. Komitea olettaa, että tulevia rahoitusnäkymiä koskevan, vielä avoimen päätöksenteon yhteydessä ohjelman käyttöön asetetaan riittävät määrärahat. Samalla on varmistettava, että varat käytetään kohderyhmien hyväksi kohdennetusti, tehokkaasti ja tulostavoitteellisesti. Komission tulisi tarkistaa, missä määrin ohjelman hallinnointiin varattuja varoja voitaisiin asettaa hankkeiden käyttöön. |
| --- | --- |

3.10

Jäsenvaltioiden ja unionin budjettikurin vuoksi puiteohjelman rahoitus on rajallinen. Komitea olettaa, että tulevia rahoitusnäkymiä koskevan, vielä avoimen päätöksenteon yhteydessä ohjelman käyttöön asetetaan riittävät määrärahat. Samalla on varmistettava, että varat käytetään kohderyhmien hyväksi kohdennetusti, tehokkaasti ja tulostavoitteellisesti. Komission tulisi tarkistaa, missä määrin ohjelman hallinnointiin varattuja varoja voitaisiin asettaa hankkeiden käyttöön.

| 3.11 | Komitea on tyytyväinen komission aikomukseen arvioida nykyisistä ohjelmista saatuja kokemuksia, korjata mahdollisia heikkouksia ja painottaa puiteohjelman toteutuksessa hyviksi osoittautuneita käytänteitä. Kaikkien osapuolten ymmärrettävissä oleva vertailuanalyysi ja seuranta edistää puiteohjelman onnistumista. Puiteohjelmaa tehostavat seikat tulisi ottaa ajoissa huomioon vuosittaisen työsuunnittelun yhteydessä. Komission ja ohjelman toteutuksesta vastaavien yksiköiden tulisi tutkia kriittisesti, onko ohjelmaa väliarvioinnin perusteella tarpeen mukauttaa. Tässä yhteydessä tulisi ottaa huomioon yritysten ja muiden kohderyhmien saamat kokemukset. Hankkeiden osanottajien suunnitteluvarmuutta ei kuitenkaan saa missään vaiheessa vaarantaa. |
| --- | --- |

3.11

Komitea on tyytyväinen komission aikomukseen arvioida nykyisistä ohjelmista saatuja kokemuksia, korjata mahdollisia heikkouksia ja painottaa puiteohjelman toteutuksessa hyviksi osoittautuneita käytänteitä. Kaikkien osapuolten ymmärrettävissä oleva vertailuanalyysi ja seuranta edistää puiteohjelman onnistumista. Puiteohjelmaa tehostavat seikat tulisi ottaa ajoissa huomioon vuosittaisen työsuunnittelun yhteydessä. Komission ja ohjelman toteutuksesta vastaavien yksiköiden tulisi tutkia kriittisesti, onko ohjelmaa väliarvioinnin perusteella tarpeen mukauttaa. Tässä yhteydessä tulisi ottaa huomioon yritysten ja muiden kohderyhmien saamat kokemukset. Hankkeiden osanottajien suunnitteluvarmuutta ei kuitenkaan saa missään vaiheessa vaarantaa.

| 3.12 | Komitean mielestä on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot ottavat huomioon täydentävyysperiaatteen. Jäsenvaltioita kehotetaan painokkaasti ylläpitämään kansallinen tukensa suunnitellulla tasolla EU:n rahoituksesta huolimatta. Komitea katsoo jäsenvaltioiden myös sitoutuneen noudattamaan sovittua tavoitetta, jonka mukaan tutkimus- ja kehittämistoimintaan tulisi käyttää kolme prosenttia bruttokansantuotteesta. Puiteohjelman toteuttaminen ei saa missään tapauksessa johtaa siihen, että jäsenvaltiot heikentävät ponnistelujaan kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.12

Komitean mielestä on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot ottavat huomioon täydentävyysperiaatteen. Jäsenvaltioita kehotetaan painokkaasti ylläpitämään kansallinen tukensa suunnitellulla tasolla EU:n rahoituksesta huolimatta. Komitea katsoo jäsenvaltioiden myös sitoutuneen noudattamaan sovittua tavoitetta, jonka mukaan tutkimus- ja kehittämistoimintaan tulisi käyttää kolme prosenttia bruttokansantuotteesta. Puiteohjelman toteuttaminen ei saa missään tapauksessa johtaa siihen, että jäsenvaltiot heikentävät ponnistelujaan kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| 3.13 | Komissio muistuttaa oikeutetusti siitä, että puiteohjelman välineet ja toimet on nivottava tiiviisti EU:n muihin ohjelmiin ja aloitteisiin. Erityisen merkittäviä yhtymäkohtia on tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan, elinikäisen oppimisen strategiaan ja rakennepoliittisiin ohjelmiin nähden. Komission tulisi kiinnittää huomiota siihen, että kaikkien toimintaan osallistuvien pääosastojen tavoitteet ovat yhdenmukaisia. On myös varmistettava, että kaikkien asianomaisten elinten toimenpiteet ja päätökset ovat avoimia. EU:n ja jäsenvaltioiden väliset sekä talous- ja tiedemaailman sekä hallinnon väliset horisontaaliset ja vertikaaliset yhteisvaikutukset saavutetaan täysimittaisesti vain, jos kyseisten ohjelmien sisällölliset ja organisatoriset painopisteet on mukautettu asianmukaisesti toisiinsa. |
| --- | --- |

3.13

Komissio muistuttaa oikeutetusti siitä, että puiteohjelman välineet ja toimet on nivottava tiiviisti EU:n muihin ohjelmiin ja aloitteisiin. Erityisen merkittäviä yhtymäkohtia on tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan, elinikäisen oppimisen strategiaan ja rakennepoliittisiin ohjelmiin nähden. Komission tulisi kiinnittää huomiota siihen, että kaikkien toimintaan osallistuvien pääosastojen tavoitteet ovat yhdenmukaisia. On myös varmistettava, että kaikkien asianomaisten elinten toimenpiteet ja päätökset ovat avoimia. EU:n ja jäsenvaltioiden väliset sekä talous- ja tiedemaailman sekä hallinnon väliset horisontaaliset ja vertikaaliset yhteisvaikutukset saavutetaan täysimittaisesti vain, jos kyseisten ohjelmien sisällölliset ja organisatoriset painopisteet on mukautettu asianmukaisesti toisiinsa.

4.   Erityistä

| 4.1 | Puiteohjelmaa toteutettaessa kohderyhmien on voitava osallistua suunniteltuihin ohjelmiin vaivattomasti. Aiemmin tämä ei aina ole ollut täysin varmaa. Rahoitus on kohdennettava tehokkaasti ja käytännön tarpeiden perusteella sekä mahdollisimman vähäisellä byrokratialla (muun muassa raportointi ja dokumentointi). |
| --- | --- |

4.1

Puiteohjelmaa toteutettaessa kohderyhmien on voitava osallistua suunniteltuihin ohjelmiin vaivattomasti. Aiemmin tämä ei aina ole ollut täysin varmaa. Rahoitus on kohdennettava tehokkaasti ja käytännön tarpeiden perusteella sekä mahdollisimman vähäisellä byrokratialla (muun muassa raportointi ja dokumentointi).

| 4.2 | Komission tulisi hallinnoida puiteohjelmaa yhtenäisesti, tehokkaasti ja käyttäjäystävällisesti. Kaikki puiteohjelman toteuttamiseen osallistuvat toimijat tarvitsevat suunnitteluvarmuutta ja avoimuutta. Ohjelmien hallinnoinnista vastaavan ulkopuolisen toimiston käyttö on järkevää, jos hallinnointia voidaan näin huomattavasti yksinkertaistaa ja alentaa siitä aiheutuvia kuluja. |
| --- | --- |

4.2

Komission tulisi hallinnoida puiteohjelmaa yhtenäisesti, tehokkaasti ja käyttäjäystävällisesti. Kaikki puiteohjelman toteuttamiseen osallistuvat toimijat tarvitsevat suunnitteluvarmuutta ja avoimuutta. Ohjelmien hallinnoinnista vastaavan ulkopuolisen toimiston käyttö on järkevää, jos hallinnointia voidaan näin huomattavasti yksinkertaistaa ja alentaa siitä aiheutuvia kuluja.

| 4.3 | Komissiossa toimivan pk-yritysten seurantaelimen tulisi seurata entistä tiiviimmin puiteohjelman toteuttamista. Näin voitaisiin parantaa tiedon ja kokemusten vaihtoa niin jäsenvaltioiden kesken ja yritysten välillä kuin talous- ja tiedemaailman sekä hallinnon parissakin. Tulisi varmistaa, että seurantaelinten kertomukset ovat käytännönläheisiä sekä kohderyhmiä ajatellen tärkeitä. Olisi hyödyllistä määritellä seurantaelimen tehtävät siten, että jokaisen kohderyhmän panos olisi selkeä (kohdassa 3.9 esitetyn mukaisesti). |
| --- | --- |

4.3

Komissiossa toimivan pk-yritysten seurantaelimen tulisi seurata entistä tiiviimmin puiteohjelman toteuttamista. Näin voitaisiin parantaa tiedon ja kokemusten vaihtoa niin jäsenvaltioiden kesken ja yritysten välillä kuin talous- ja tiedemaailman sekä hallinnon parissakin. Tulisi varmistaa, että seurantaelinten kertomukset ovat käytännönläheisiä sekä kohderyhmiä ajatellen tärkeitä. Olisi hyödyllistä määritellä seurantaelimen tehtävät siten, että jokaisen kohderyhmän panos olisi selkeä (kohdassa 3.9 esitetyn mukaisesti).

4.4   Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma

| 4.4.1 | Vaikka ongelma on ollut tiedossa jo vuosia, pk-yritysten ja innovatiivisten mikroyritysten on edelleen vaikea saada lainarahoitusta. Asiassa onkin toimittava viipymättä. Kyseisen ohjelman rahoitusvälineet ovat unionin yrityspolitiikan menestymiselle ratkaisevan tärkeitä. Komitea katsoo, että ne saattavat olla huomattava liikkeellepaneva- ja vipuvoima. |
| --- | --- |

4.4.1

Vaikka ongelma on ollut tiedossa jo vuosia, pk-yritysten ja innovatiivisten mikroyritysten on edelleen vaikea saada lainarahoitusta. Asiassa onkin toimittava viipymättä. Kyseisen ohjelman rahoitusvälineet ovat unionin yrityspolitiikan menestymiselle ratkaisevan tärkeitä. Komitea katsoo, että ne saattavat olla huomattava liikkeellepaneva- ja vipuvoima.

| 4.4.2 | Komitea kannattaa varojen suuntaamista soveltuville rahoituksen välittäjille rahoituskustannusten (henkilöstö- ja hallintokulut mukaan luettuina) sekä rahoitusriskien alentamiseksi. Kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuen (High Growth and Innovative SME Facility, GIF), pk-yritysten takausjärjestelmän (SME Guarantee Facility, SMEG) ja valmiuksien kehittämisjärjestelmän (Capacity Building Scheme, CBS) on osaltaan määrä helpottaa lainarahoituksen sekä riskipääoman hankkimista yrityksissä. Luottojen myöntäminen innovatiivisille pk-yrityksille ja mikroyrityksille etenkin perustamis- ja kasvuvaiheessa parantaa niiden kasvu- ja työllistämismahdollisuuksia. Soveltuvien hankkeiden käyttöön tulisi asettaa myös pien- ja mikroluottoja. |
| --- | --- |

4.4.2

Komitea kannattaa varojen suuntaamista soveltuville rahoituksen välittäjille rahoituskustannusten (henkilöstö- ja hallintokulut mukaan luettuina) sekä rahoitusriskien alentamiseksi. Kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuen (High Growth and Innovative SME Facility, GIF), pk-yritysten takausjärjestelmän (SME Guarantee Facility, SMEG) ja valmiuksien kehittämisjärjestelmän (Capacity Building Scheme, CBS) on osaltaan määrä helpottaa lainarahoituksen sekä riskipääoman hankkimista yrityksissä. Luottojen myöntäminen innovatiivisille pk-yrityksille ja mikroyrityksille etenkin perustamis- ja kasvuvaiheessa parantaa niiden kasvu- ja työllistämismahdollisuuksia. Soveltuvien hankkeiden käyttöön tulisi asettaa myös pien- ja mikroluottoja.

| 4.4.3 | Komitea suosittelee, että rajatylittävän toiminnan aloittaminen ja laajentaminen ymmärrettäisiin kiinteäksi osaksi unionin politiikkaa sekä merkittäväksi strategiaksi parantaa pk-yritysten kilpailukykyä ja lisätä innovointia. Kaikkien ohjelmassa suunniteltujen toimien ja välineiden yhteydessä tulisi ottaa huomioon tämä tavoite. Komission tulisi aktiivisesti tukea yrityksiä kumppanuustapahtumien, käytännönläheisen tiedon sekä muiden soveltuvien toimien avulla. |
| --- | --- |

4.4.3

Komitea suosittelee, että rajatylittävän toiminnan aloittaminen ja laajentaminen ymmärrettäisiin kiinteäksi osaksi unionin politiikkaa sekä merkittäväksi strategiaksi parantaa pk-yritysten kilpailukykyä ja lisätä innovointia. Kaikkien ohjelmassa suunniteltujen toimien ja välineiden yhteydessä tulisi ottaa huomioon tämä tavoite. Komission tulisi aktiivisesti tukea yrityksiä kumppanuustapahtumien, käytännönläheisen tiedon sekä muiden soveltuvien toimien avulla.

| 4.4.4 | EU:n tukien ja oikeudellisen kehyksen monitahoisuuden vuoksi tarvitaan yrityksille ja muille kohderyhmille suunnattua tiedotusta ja neuvontaa. Kyseiset toimet toteutetaan parhaiten Euroopan laajuisen ja tehokkaasti yhteistyötä tekevän tietolähteiden verkon avulla. Näin kansalaisille ja yrityksille voidaan antaa entistä paremmin tietoa unionin ohjelmien ja hankkeiden lisäarvosta EU:n uuden tiedotusstrategian mukaisesti. |
| --- | --- |

4.4.4

EU:n tukien ja oikeudellisen kehyksen monitahoisuuden vuoksi tarvitaan yrityksille ja muille kohderyhmille suunnattua tiedotusta ja neuvontaa. Kyseiset toimet toteutetaan parhaiten Euroopan laajuisen ja tehokkaasti yhteistyötä tekevän tietolähteiden verkon avulla. Näin kansalaisille ja yrityksille voidaan antaa entistä paremmin tietoa unionin ohjelmien ja hankkeiden lisäarvosta EU:n uuden tiedotusstrategian mukaisesti.

| 4.4.5 | Komitean mielestä on tärkeää, että suunniteltu tarjouskilpailu ”yrityksiä ja innovointia tukeva verkko” toteutetaan avoimesti ja että siihen voivat osallistua kaikki alueelliset ja alakohtaiset organisaatiot, jotka rakenteensa ja palvelutarjontansa perusteella voivat välittömästi vastata yritysten tarpeisiin. Komission tulisi tässä yhteydessä tarkastella nykyisten euroneuvontakeskusten, innovaatiokeskusten (Innovation Relay Centre, IRC) sekä yritys- ja innovaatiokeskusten (Business and Innovation Centres, BIC) ansioita tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

4.4.5

Komitean mielestä on tärkeää, että suunniteltu tarjouskilpailu ”yrityksiä ja innovointia tukeva verkko” toteutetaan avoimesti ja että siihen voivat osallistua kaikki alueelliset ja alakohtaiset organisaatiot, jotka rakenteensa ja palvelutarjontansa perusteella voivat välittömästi vastata yritysten tarpeisiin. Komission tulisi tässä yhteydessä tarkastella nykyisten euroneuvontakeskusten, innovaatiokeskusten (Innovation Relay Centre, IRC) sekä yritys- ja innovaatiokeskusten (Business and Innovation Centres, BIC) ansioita tapauskohtaisesti.

4.5   Tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelma

| 4.5.1 | Komitea on tyytyväinen tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelman toteuttamiseen. Tieto- ja viestintätekniikka edistää välttämätöntä tuottavuuden parantamista kaikilla talouden aloilla. Ehdotettujen toimien voidaan odottaa luovan huomattavaa eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

4.5.1

Komitea on tyytyväinen tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelman toteuttamiseen. Tieto- ja viestintätekniikka edistää välttämätöntä tuottavuuden parantamista kaikilla talouden aloilla. Ehdotettujen toimien voidaan odottaa luovan huomattavaa eurooppalaista lisäarvoa.

| 4.5.2 | Eurooppalaisen tietoyhteiskunnan edistäminen tukee osaltaan talouden kestävää kehitystä, vahvistaa Euroopan yhteiskunnallista ja sosiaalista koheesiota sekä parantaa kansalaisten elämänlaatua. Ohjelmaa toteutettaessa on erityisesti kiinnitettävä huomiota siihen, että kaikki, myös perinteisillä talouden aloilla toimivat yritykset voivat osallistua ohjelmaan. |
| --- | --- |

4.5.2

Eurooppalaisen tietoyhteiskunnan edistäminen tukee osaltaan talouden kestävää kehitystä, vahvistaa Euroopan yhteiskunnallista ja sosiaalista koheesiota sekä parantaa kansalaisten elämänlaatua. Ohjelmaa toteutettaessa on erityisesti kiinnitettävä huomiota siihen, että kaikki, myös perinteisillä talouden aloilla toimivat yritykset voivat osallistua ohjelmaan.

| 4.5.3 | Kohdennetut hankkeet, yhteiset toimet sekä rajatylittävien verkostojen ja klusterien perustaminen ja laajentaminen voivat edistää teknologian siirtoa sekä innovatiivisten ja markkinoiden mukaisten tieto- ja viestintäteknisten sovellutusten käyttöä. Komitea on tyytyväinen siihen, että alalla tehtävien julkisten hankintojen helpottamiseksi on määrä laatia yhteisiä teknisiä erittelyjä ja toimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

4.5.3

Kohdennetut hankkeet, yhteiset toimet sekä rajatylittävien verkostojen ja klusterien perustaminen ja laajentaminen voivat edistää teknologian siirtoa sekä innovatiivisten ja markkinoiden mukaisten tieto- ja viestintäteknisten sovellutusten käyttöä. Komitea on tyytyväinen siihen, että alalla tehtävien julkisten hankintojen helpottamiseksi on määrä laatia yhteisiä teknisiä erittelyjä ja toimintasuunnitelmia.

| 4.5.4 | Tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelma tulisi mukauttaa rakenteellisesti ja sisällöllisesti mahdollisimman pitkälle aloitteeseen ”i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (KOM(2005) 229 lopullinen). Komitea laatii kyseisestä aiheesta erillisen lausunnon. |
| --- | --- |

4.5.4

Tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelma tulisi mukauttaa rakenteellisesti ja sisällöllisesti mahdollisimman pitkälle aloitteeseen ”i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (KOM(2005) 229 lopullinen). Komitea laatii kyseisestä aiheesta erillisen lausunnon.

4.6   Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma

| 4.6.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti suunnitellun ohjelman tavoitteeseen. Talouden kestävää kehitystä ja ympäristönsuojelua ajatellen energiatehokkuus, uusiutuvien energioiden edistäminen sekä energiahuollon monipuolistaminen ovat EU:ssa keskeisiä seikkoja. Ohjelman avulla on tarkoitus hyödyntää kaikkia energia-alan innovointimahdollisuuksia, joita tulee etsiä myös järjestelmätekniikasta ja energian muuntamisesta. |
| --- | --- |

4.6.1

Komitea suhtautuu myönteisesti suunnitellun ohjelman tavoitteeseen. Talouden kestävää kehitystä ja ympäristönsuojelua ajatellen energiatehokkuus, uusiutuvien energioiden edistäminen sekä energiahuollon monipuolistaminen ovat EU:ssa keskeisiä seikkoja. Ohjelman avulla on tarkoitus hyödyntää kaikkia energia-alan innovointimahdollisuuksia, joita tulee etsiä myös järjestelmätekniikasta ja energian muuntamisesta.

| 4.6.2 | Markkinoiden tarpeisiin vastaavat teknologiat ja kilpailukykyiset tuotteet ovat ratkaisevassa asemassa pyrittäessä ohjelman tavoitteisiin. Komitea onkin tyytyväinen siihen, että ohjelmassa on määrä tukea hankkeita, jotka helpottavat innovoinnin muuntamista markkinoitaviksi tuotteiksi. Asianomaiset toimet voivat kuitenkin olla järkeviä vain innovointiprosessin varhaisessa vaiheessa. Parasta teknologiaa sekä kilpailukykyisiä tuotteita tai palveluja voidaan nimittäin kehittää vain kilpailun avulla. |
| --- | --- |

4.6.2

Markkinoiden tarpeisiin vastaavat teknologiat ja kilpailukykyiset tuotteet ovat ratkaisevassa asemassa pyrittäessä ohjelman tavoitteisiin. Komitea onkin tyytyväinen siihen, että ohjelmassa on määrä tukea hankkeita, jotka helpottavat innovoinnin muuntamista markkinoitaviksi tuotteiksi. Asianomaiset toimet voivat kuitenkin olla järkeviä vain innovointiprosessin varhaisessa vaiheessa. Parasta teknologiaa sekä kilpailukykyisiä tuotteita tai palveluja voidaan nimittäin kehittää vain kilpailun avulla.

| 4.6.3 | Komitea on tyytyväinen komission aikomukseen edistää resursseja säästävää energialähteiden hyödyntämistä sekä tiedottaa siitä. Kyseisiä toimia ei tulisi kohdentaa vain ammattilaisille vaan myös suurelle yleisölle. Meneillään oleva ”kestävä energiahuolto Eurooppaan” -kampanja on tässä yhteydessä merkittävä. Sen avulla tulisi levittää hyviksi havaittuja käytänteitä sekä valistaa kansalaisia aiempaa enemmän energiatehokkuuteen ja ympäristösuojeluun liittyvissä asioissa. Komitea katsoo, että kyseinen kampanja ja ”älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelma täydentävät hyödyllisellä tavalla toisiaan. |
| --- | --- |

4.6.3

Komitea on tyytyväinen komission aikomukseen edistää resursseja säästävää energialähteiden hyödyntämistä sekä tiedottaa siitä. Kyseisiä toimia ei tulisi kohdentaa vain ammattilaisille vaan myös suurelle yleisölle. Meneillään oleva ”kestävä energiahuolto Eurooppaan” -kampanja on tässä yhteydessä merkittävä. Sen avulla tulisi levittää hyviksi havaittuja käytänteitä sekä valistaa kansalaisia aiempaa enemmän energiatehokkuuteen ja ympäristösuojeluun liittyvissä asioissa. Komitea katsoo, että kyseinen kampanja ja ”älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelma täydentävät hyödyllisellä tavalla toisiaan.

5.   Loppusuositukset

| 5.1 | Komitea kehottaa komissiota esittämään puiteohjelman tavoitteet ja rakenteen nykyistä vieläkin selkeämmin. Tässä mielessä puiteohjelman 6 artiklassa suunniteltujen täytäntöönpanotapojen luettelo on esimerkillinen. Yksittäiset ohjelmat ja välineet voitaisiin esittää yhtä järjestelmällisesti. Näin kohderyhmien olisi nykyistä helpompi perehtyä puiteohjelmaan. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tulisi tässä yhteydessä nivoa mukaan. |
| --- | --- |

5.1

Komitea kehottaa komissiota esittämään puiteohjelman tavoitteet ja rakenteen nykyistä vieläkin selkeämmin. Tässä mielessä puiteohjelman 6 artiklassa suunniteltujen täytäntöönpanotapojen luettelo on esimerkillinen. Yksittäiset ohjelmat ja välineet voitaisiin esittää yhtä järjestelmällisesti. Näin kohderyhmien olisi nykyistä helpompi perehtyä puiteohjelmaan. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tulisi tässä yhteydessä nivoa mukaan.

| 5.2 | Komitea katsoo, että ohjelmien ja yksittäisten toimenpiteiden kytkeminen yhteen luo lisäarvoa. Tässä onnistuminen edellyttää mahdollisimman hyvää koordinointia, yksittäisten toimenpiteiden yhtenäisyyttä sekä ohjelmien mukauttamista EU:n muihin keskeisiin ohjelmiin. Tämä on etenkin komission ja hallintoelinten velvollisuus. |
| --- | --- |

5.2

Komitea katsoo, että ohjelmien ja yksittäisten toimenpiteiden kytkeminen yhteen luo lisäarvoa. Tässä onnistuminen edellyttää mahdollisimman hyvää koordinointia, yksittäisten toimenpiteiden yhtenäisyyttä sekä ohjelmien mukauttamista EU:n muihin keskeisiin ohjelmiin. Tämä on etenkin komission ja hallintoelinten velvollisuus.

| 5.3 | Komitea on tyytyväinen siihen, että puiteohjelma on EU:n keskeisten talous-, sosiaali-, ympäristö- ja energiapoliittisten tavoitteiden mukainen. Puiteohjelmaa toteutettaessa on tärkeää, että vuosittaiset työohjelmat laaditaan käytännönläheisiksi ja että ne ovat selkeästi merkittäviä kohderyhmille ja etenkin innovatiivisille yrityksille. Tämä edellyttää, että kohderyhmät ovat asianmukaisesti mukana jo työohjelmien suunnittelussa. |
| --- | --- |

5.3

Komitea on tyytyväinen siihen, että puiteohjelma on EU:n keskeisten talous-, sosiaali-, ympäristö- ja energiapoliittisten tavoitteiden mukainen. Puiteohjelmaa toteutettaessa on tärkeää, että vuosittaiset työohjelmat laaditaan käytännönläheisiksi ja että ne ovat selkeästi merkittäviä kohderyhmille ja etenkin innovatiivisille yrityksille. Tämä edellyttää, että kohderyhmät ovat asianmukaisesti mukana jo työohjelmien suunnittelussa.

| 5.4 | Ohjelman täytäntöönpanon tehostamiseksi ja politiikan johdonmukaisuuden varmistamiseksi ETSK kehottaa komissiota selventämään kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman yhteydet muihin asiaa koskeviin nykyisiin ja tuleviin aloitteisiin. Tällaisia aloitteita ovat etenkin vuonna 2000 hyväksytty pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja, vuonna 2003 hyväksytty yrittäjyyttä Euroopassa koskeva toimintasuunnitelma sekä tulevaisuuden pk-yrityspolitiikkaa käsittelevä tiedonanto. Asialla on suuri merkitys liike-elämän edustajille ja poliittisille päättäjille jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

5.4

Ohjelman täytäntöönpanon tehostamiseksi ja politiikan johdonmukaisuuden varmistamiseksi ETSK kehottaa komissiota selventämään kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman yhteydet muihin asiaa koskeviin nykyisiin ja tuleviin aloitteisiin. Tällaisia aloitteita ovat etenkin vuonna 2000 hyväksytty pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja, vuonna 2003 hyväksytty yrittäjyyttä Euroopassa koskeva toimintasuunnitelma sekä tulevaisuuden pk-yrityspolitiikkaa käsittelevä tiedonanto. Asialla on suuri merkitys liike-elämän edustajille ja poliittisille päättäjille jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla.

| 5.5 | Komitea seuraa huolellisesti puiteohjelman toteuttamista. Komitea pidättää itsellään oikeuden esittää uusia suosituksia saatujen kokemusten tai puiteohjelman väliarvioinnin johdosta. |
| --- | --- |

5.5

Komitea seuraa huolellisesti puiteohjelman toteuttamista. Komitea pidättää itsellään oikeuden esittää uusia suosituksia saatujen kokemusten tai puiteohjelman väliarvioinnin johdosta.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/27

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus jäsenvaltioiden ajoneuvorekisteriviranomaisten pääsystä Schengenin toisen sukupolven tietojärjestelmään (SIS II)”

KOM(2005) 237 lopullinen — 2005/0104 COD

(2006/C 65/04)

Neuvosto päätti 16. syyskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. lokakuuta 2005. Esittelijä oli Virgilio Ranocchiari.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 123 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Schengenin sopimus, jossa yleisellä tasolla määrätään henkilöiden ja tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta, allekirjoitettiin vuonna 1990, ja se tuli voimaan vuonna 1995. Schengenin sopimuksessa määritetään viranomaiset, joilla on pääsy Schengenin tietojärjestelmään (Schengen Information System, SIS), sekä se mihin tietoja on lupa käyttää. Sopimuksen alkuperäisen tekstin mukaan ajoneuvojen rekisteröintijärjestelmistä vastaavilla viranomaisilla ei ole pääsyä SIS-järjestelmään. |
| --- | --- |

1.1

Schengenin sopimus, jossa yleisellä tasolla määrätään henkilöiden ja tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta, allekirjoitettiin vuonna 1990, ja se tuli voimaan vuonna 1995. Schengenin sopimuksessa määritetään viranomaiset, joilla on pääsy Schengenin tietojärjestelmään (Schengen Information System, SIS), sekä se mihin tietoja on lupa käyttää. Sopimuksen alkuperäisen tekstin mukaan ajoneuvojen rekisteröintijärjestelmistä vastaavilla viranomaisilla ei ole pääsyä SIS-järjestelmään.

| 1.2 | Komissio teki 21. elokuuta 2003 ehdotuksen asetukseksi Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen tarkistamisesta siltä osin, mikä koskee ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten pääsyä Schengenin tietojärjestelmään (1). Komission tarkoituksena oli mahdollistaa pääsy SIS-tietojärjestelmän tietoihin, jotka koskevat varastettuja ajoneuvoja ja perävaunuja sekä blankoasiakirjoja ja annettuja henkilöllisyysasiakirjoja (passeja, henkilötodistuksia ja ajokortteja), jotta voidaan tarkistaa, ovatko uudelleen rekisteröitäväksi esitetyt ajoneuvot varastettuja, kavallettuja tai muutoin kadonneita ja käyttävätkö rekisteröintitodistusta hakevat henkilöt tähän tarkoitukseen varastettuja henkilöasiakirjoja tai ajoneuvon rekisteröintiasiakirjoja. |
| --- | --- |

1.2

Komissio teki 21. elokuuta 2003 ehdotuksen asetukseksi Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen tarkistamisesta siltä osin, mikä koskee ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten pääsyä Schengenin tietojärjestelmään (1). Komission tarkoituksena oli mahdollistaa pääsy SIS-tietojärjestelmän tietoihin, jotka koskevat varastettuja ajoneuvoja ja perävaunuja sekä blankoasiakirjoja ja annettuja henkilöllisyysasiakirjoja (passeja, henkilötodistuksia ja ajokortteja), jotta voidaan tarkistaa, ovatko uudelleen rekisteröitäväksi esitetyt ajoneuvot varastettuja, kavallettuja tai muutoin kadonneita ja käyttävätkö rekisteröintitodistusta hakevat henkilöt tähän tarkoitukseen varastettuja henkilöasiakirjoja tai ajoneuvon rekisteröintiasiakirjoja.

| 1.3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi ehdotuksesta lausunnon 25. helmikuuta 2004 (2). ETSK yhtyi komission käsitykseen siitä, että pääsy SIS-tietojärjestelmän tietoihin tulisi ulottaa ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä ja valvonnasta vastaaviin kansallisiin viranomaisiin. ETSK oli myös tyytyväinen ehdotuksen esitykseen, jonka mukaan yksityiset tahot, jotka useissa jäsenvaltioissa vastaavat ajoneuvojen rekisteröinnistä voisivat kääntymällä sellaisen julkisen viranomaisen puoleen, jolla on pääsy SIS-tietojärjestelmään, hankkia epäsuorasti toiminnassaan tarvitsemansa välttämättömät tiedot — edellyttäen, että tietosuoja taataan. |
| --- | --- |

1.3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi ehdotuksesta lausunnon 25. helmikuuta 2004 (2). ETSK yhtyi komission käsitykseen siitä, että pääsy SIS-tietojärjestelmän tietoihin tulisi ulottaa ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä ja valvonnasta vastaaviin kansallisiin viranomaisiin. ETSK oli myös tyytyväinen ehdotuksen esitykseen, jonka mukaan yksityiset tahot, jotka useissa jäsenvaltioissa vastaavat ajoneuvojen rekisteröinnistä voisivat kääntymällä sellaisen julkisen viranomaisen puoleen, jolla on pääsy SIS-tietojärjestelmään, hankkia epäsuorasti toiminnassaan tarvitsemansa välttämättömät tiedot — edellyttäen, että tietosuoja taataan.

| 1.4 | Myöhemmin — laajentumisen jälkeen — kävi selväksi, että on kehitettävä toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II), jotta uudet jäsenvaltiot voivat liittyä järjestelmään ja Schengen-alue voidaan laajentaa kyseisten jäsenvaltioiden alueelle. |
| --- | --- |

1.4

Myöhemmin — laajentumisen jälkeen — kävi selväksi, että on kehitettävä toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II), jotta uudet jäsenvaltiot voivat liittyä järjestelmään ja Schengen-alue voidaan laajentaa kyseisten jäsenvaltioiden alueelle.

| 1.5 | Koska SIS II edellyttää asianmukaisia oikeudellisia puitteita ja se liittyy useampaan eri politiikan alaan, komission oli esitettävä kolme ehdotusta: ensimmäinen koskee henkilöiden vapaata liikkumista, toisessa käsitellään rikosasioissa tehtävää poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä kun taas kolmas täydentää kahta muuta ehdotusta, ja sillä pyritään myös antamaan ajoneuvojen rekisteröintijärjestelmistä vastaaville viranomaisille mahdollisuus käyttää SIS II-järjestelmää. |
| --- | --- |

1.5

Koska SIS II edellyttää asianmukaisia oikeudellisia puitteita ja se liittyy useampaan eri politiikan alaan, komission oli esitettävä kolme ehdotusta: ensimmäinen koskee henkilöiden vapaata liikkumista, toisessa käsitellään rikosasioissa tehtävää poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä kun taas kolmas täydentää kahta muuta ehdotusta, ja sillä pyritään myös antamaan ajoneuvojen rekisteröintijärjestelmistä vastaaville viranomaisille mahdollisuus käyttää SIS II-järjestelmää.

| 1.6 | ETSK:ta kuullaan nyt kyseisestä kolmannesta ehdotuksesta, joka on tarpeellinen seurantatoimi edellä mainitulle neuvoston 6. heinäkuuta 2005 hyväksymälle asetukselle (3). |
| --- | --- |

1.6

ETSK:ta kuullaan nyt kyseisestä kolmannesta ehdotuksesta, joka on tarpeellinen seurantatoimi edellä mainitulle neuvoston 6. heinäkuuta 2005 hyväksymälle asetukselle (3).

2   Yleistä

| 2.1 | Komission uudella ehdotuksella on tarkoitus varmistaa johdonmukaisuus toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (jäljempänä ’SIS II’) perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien uusien säädösten kanssa. Komission mukaan tässä käsiteltävällä sekä aikoinaan elokuussa 2003 esitetyllä ehdotuksella on sama tavoite: lujittaa tehokkaaseen tietojenvaihtoon perustuvaa jäsenvaltioiden keskinäistä yhteistyötä petosten ja varastettujen ajoneuvojen laittoman kaupan torjumiseksi. Komission tarkoituksena on varmistaa, että SIS II:ta koskevasta uudesta oikeuskehyksestä huolimatta ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoista vastaavilla tahoilla on pääsy samoihin SIS-tietoihin kuin niillä on ollut kesäkuusta 2005 lähtien, jolloin vuonna 2003 ehdotettu asetus tuli voimaan. |
| --- | --- |

2.1

Komission uudella ehdotuksella on tarkoitus varmistaa johdonmukaisuus toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (jäljempänä ’SIS II’) perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien uusien säädösten kanssa. Komission mukaan tässä käsiteltävällä sekä aikoinaan elokuussa 2003 esitetyllä ehdotuksella on sama tavoite: lujittaa tehokkaaseen tietojenvaihtoon perustuvaa jäsenvaltioiden keskinäistä yhteistyötä petosten ja varastettujen ajoneuvojen laittoman kaupan torjumiseksi. Komission tarkoituksena on varmistaa, että SIS II:ta koskevasta uudesta oikeuskehyksestä huolimatta ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoista vastaavilla tahoilla on pääsy samoihin SIS-tietoihin kuin niillä on ollut kesäkuusta 2005 lähtien, jolloin vuonna 2003 ehdotettu asetus tuli voimaan.

| 2.2 | Asia on edelleen tärkeä, sillä Euroopan unionissa varastetaan vuosittain noin 1,3 miljoonaa ajoneuvoa, joista noin 500 000 jää pysyvästi kadoksiin. (4) Ajoneuvorikokset liittyvät myös muihin rikoksiin, kuten laittomaan kauppaan, salakuljetukseen ja terrorismiin (autopommit). |
| --- | --- |

2.2

Asia on edelleen tärkeä, sillä Euroopan unionissa varastetaan vuosittain noin 1,3 miljoonaa ajoneuvoa, joista noin 500 000 jää pysyvästi kadoksiin. (4) Ajoneuvorikokset liittyvät myös muihin rikoksiin, kuten laittomaan kauppaan, salakuljetukseen ja terrorismiin (autopommit).

| 2.3 | ETSK vahvistaa yhtyvänsä komission käsitykseen siitä, että pääsy SIS II -tietojärjestelmän tietoihin tulisi ulottaa edellä mainittujen asiakirjojen myöntämisestä ja valvonnasta vastaaviin kansallisiin viranomaisiin (ks. kohta 1.2). Lisäksi ajoneuvojen rekisteröinnistä vastaavien yksityisten tahojen tulisi saada tietoa välillisesti viranomaiselta, jolla on pääsy SIS II:een, edellyttäen, että tietosuoja taataan. On erityisen tärkeää luoda mekanismeja, joilla estetään pääsy järjestelmän sisältämiin muihin tietoihin, jotka on varattu Schengenin yleissopimuksen 101 artiklassa määrittelyille viranomaisille. |
| --- | --- |

2.3

ETSK vahvistaa yhtyvänsä komission käsitykseen siitä, että pääsy SIS II -tietojärjestelmän tietoihin tulisi ulottaa edellä mainittujen asiakirjojen myöntämisestä ja valvonnasta vastaaviin kansallisiin viranomaisiin (ks. kohta 1.2). Lisäksi ajoneuvojen rekisteröinnistä vastaavien yksityisten tahojen tulisi saada tietoa välillisesti viranomaiselta, jolla on pääsy SIS II:een, edellyttäen, että tietosuoja taataan. On erityisen tärkeää luoda mekanismeja, joilla estetään pääsy järjestelmän sisältämiin muihin tietoihin, jotka on varattu Schengenin yleissopimuksen 101 artiklassa määrittelyille viranomaisille.

| 2.4 | Lisäksi tulisi ottaa huomioon kommentit, jotka ETSK esitti 25. helmikuuta 2004 antamassaan lausunnossa. Osa niistä on aiheellista toistaa. ETSK katsoo esimerkiksi, että ehdotus edistäisi turvallisuutta ja nopeuttaisi oikeustoimia. Näin kannustetaan myös jäsenvaltioita lisäämään ajoneuvojen vapaata liikkuvuutta unionissa. On kuitenkin tärkeää, että ehdotus ja jäsenvaltioiden säännökset ja sisäiset määräykset ovat keskenään yhteensopivia. Lisäksi on oleellista myöntää pääsy järjestelmän tietoihin myös niille jäsenvaltioille, jotka eivät ole allekirjoittaneet Schengenin sopimusta, ja vahvistaa yhteistyötä Interpolin ja Europolin kanssa, jotta voidaan torjua varastettujen tai kavallettujen ajoneuvojen kauppaa maissa, joilla ei ole pääsyä SIS II -tietojärjestelmään. ETSK pitää myös tärkeänä kerätä, käsitellä ja levittää kyseisenlaiseen rikollisuuteen liittyviä tilastotietoja, jotta rikosten torjuminen voidaan organisoida entistä paremmin. |
| --- | --- |

2.4

Lisäksi tulisi ottaa huomioon kommentit, jotka ETSK esitti 25. helmikuuta 2004 antamassaan lausunnossa. Osa niistä on aiheellista toistaa. ETSK katsoo esimerkiksi, että ehdotus edistäisi turvallisuutta ja nopeuttaisi oikeustoimia. Näin kannustetaan myös jäsenvaltioita lisäämään ajoneuvojen vapaata liikkuvuutta unionissa. On kuitenkin tärkeää, että ehdotus ja jäsenvaltioiden säännökset ja sisäiset määräykset ovat keskenään yhteensopivia. Lisäksi on oleellista myöntää pääsy järjestelmän tietoihin myös niille jäsenvaltioille, jotka eivät ole allekirjoittaneet Schengenin sopimusta, ja vahvistaa yhteistyötä Interpolin ja Europolin kanssa, jotta voidaan torjua varastettujen tai kavallettujen ajoneuvojen kauppaa maissa, joilla ei ole pääsyä SIS II -tietojärjestelmään. ETSK pitää myös tärkeänä kerätä, käsitellä ja levittää kyseisenlaiseen rikollisuuteen liittyviä tilastotietoja, jotta rikosten torjuminen voidaan organisoida entistä paremmin.

3   Erityistä

| 3.1 | Komission ehdotus vastaa hyvin neuvoston 22. joulukuuta 2004 tekemää päätöstä rajatylittävän ajoneuvorikollisuuden torjunnasta (2004/919/EY) (5). Päätöksessä todetaan, että ”erityisen tärkeää on lainvalvonta- ja ajoneuvorekisteriviranomaisten välinen yhteistyö sekä tietojen toimittaminen asiaankuuluville osapuolille”. Päätöksen 7 artiklan mukaan ”lainvalvontaviranomaiset ilmoittavat kansallisille ajoneuvorekisteriviranomaisille, onko tiedossa, että rekisteröitävänä oleva ajoneuvo on varastettu. Tietokantoihin pääsyssä tätä varten on noudatettava asianmukaisesti yhteisön lainsäädännön säännöksiä”. ETSK pitää myönteisenä, että neuvoston päätöksen sisältämä ajatus on sisällytetty komission ehdotukseen. |
| --- | --- |

3.1

Komission ehdotus vastaa hyvin neuvoston 22. joulukuuta 2004 tekemää päätöstä rajatylittävän ajoneuvorikollisuuden torjunnasta (2004/919/EY) (5). Päätöksessä todetaan, että ”erityisen tärkeää on lainvalvonta- ja ajoneuvorekisteriviranomaisten välinen yhteistyö sekä tietojen toimittaminen asiaankuuluville osapuolille”. Päätöksen 7 artiklan mukaan ”lainvalvontaviranomaiset ilmoittavat kansallisille ajoneuvorekisteriviranomaisille, onko tiedossa, että rekisteröitävänä oleva ajoneuvo on varastettu. Tietokantoihin pääsyssä tätä varten on noudatettava asianmukaisesti yhteisön lainsäädännön säännöksiä”. ETSK pitää myönteisenä, että neuvoston päätöksen sisältämä ajatus on sisällytetty komission ehdotukseen.

| 3.2 | Vaikka komission ehdotus koskee pelkästään ajoneuvojen rekisteröinnistä vastaavien viranomaisten pääsyä tiettyihin SIS-tietojärjestelmän tietoihin, ETSK pitää tärkeänä, että yhteistyötä ajoneuvorikosten torjumiseksi tiivistetään. Neuvoston päätöksen 4 artiklassa todetaan, että ”jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joiden myötä toimivaltaiset kansalliset viranomaiset käyvät tarvittaessa neuvotteluja määräajoin kansallisen lainsäädännön mukaisesti, ja ne voivat ottaa neuvotteluihin mukaan yksityissektorin edustajia (kuten kadonneista ajoneuvoista yksityistä rekisteriä pitäviä tahoja sekä vakuutusalan ja autokaupan edustajia) tietojen koordinoimiseksi ja alan eri tahojen toiminnan yhteensovittamiseksi”. Komitea katsoo, että komission tulisi ottaa nämä ajatukset huomioon ajoneuvorikosten torjumista koskevassa tulevassa työssään. |
| --- | --- |

3.2

Vaikka komission ehdotus koskee pelkästään ajoneuvojen rekisteröinnistä vastaavien viranomaisten pääsyä tiettyihin SIS-tietojärjestelmän tietoihin, ETSK pitää tärkeänä, että yhteistyötä ajoneuvorikosten torjumiseksi tiivistetään. Neuvoston päätöksen 4 artiklassa todetaan, että ”jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joiden myötä toimivaltaiset kansalliset viranomaiset käyvät tarvittaessa neuvotteluja määräajoin kansallisen lainsäädännön mukaisesti, ja ne voivat ottaa neuvotteluihin mukaan yksityissektorin edustajia (kuten kadonneista ajoneuvoista yksityistä rekisteriä pitäviä tahoja sekä vakuutusalan ja autokaupan edustajia) tietojen koordinoimiseksi ja alan eri tahojen toiminnan yhteensovittamiseksi”. Komitea katsoo, että komission tulisi ottaa nämä ajatukset huomioon ajoneuvorikosten torjumista koskevassa tulevassa työssään.

| 3.3 | Esimerkkinä tällaisista ideoista on mainittava Interpolin aikaisempi hanke Stop Register Stolen Cars (Store-Stocar, myöhemmin Vehicle Identification, Research and Analysis, VIRA 17), jolla pyrittiin estämään varastettujen ajoneuvojen rekisteröinti. Hankkeen tavoitteena oli koota ajoneuvon tunnusnumeron (Vehicle Information Number, VIN) avulla kaikki ajoneuvoja koskevat tiedot yhteen tietokantaan, mikäli kyseinen ajoneuvo ilmoitetaan varastetuksi, rekisteröidään, viedään maasta tai tuodaan maahan, valmistetaan tai romutetaan. Tällainen tietokanta toimii lainvalvontaviranomaisten, ajoneuvojen rekisteröinnistä vastaavien viranomaisten, tulliviranomaisten, autonvalmistajien ja vakuutusyhtiöiden yhteistyön perustana. |
| --- | --- |

3.3

Esimerkkinä tällaisista ideoista on mainittava Interpolin aikaisempi hanke Stop Register Stolen Cars (Store-Stocar, myöhemmin Vehicle Identification, Research and Analysis, VIRA 17), jolla pyrittiin estämään varastettujen ajoneuvojen rekisteröinti. Hankkeen tavoitteena oli koota ajoneuvon tunnusnumeron (Vehicle Information Number, VIN) avulla kaikki ajoneuvoja koskevat tiedot yhteen tietokantaan, mikäli kyseinen ajoneuvo ilmoitetaan varastetuksi, rekisteröidään, viedään maasta tai tuodaan maahan, valmistetaan tai romutetaan. Tällainen tietokanta toimii lainvalvontaviranomaisten, ajoneuvojen rekisteröinnistä vastaavien viranomaisten, tulliviranomaisten, autonvalmistajien ja vakuutusyhtiöiden yhteistyön perustana.

| 3.4 | Käsillä olevaan ehdotukseen liittyen ETSK haluaa huomauttaa, ettei ajoneuvon fyysinen tarkastaminen sen tunnistamiseksi ja sen varmentamiseksi, onko kyseinen ajoneuvo ilmoitettu varastetuksi, ole monesti mahdollista. Monissa maissa ajoneuvon rekisteröintiin liittyy katsastus. Ajoneuvoa rekisteröidessä tarjoutuu siis tilaisuus tarkistaa, onko se varastettu. Näin ollen rekisteröinnistä vastaaville viranomaisille on tarjottava kyseinen väline varastettujen, kavallettujen tai muutoin kadonneiden ajoneuvojen tunnistamiseksi. |
| --- | --- |

3.4

Käsillä olevaan ehdotukseen liittyen ETSK haluaa huomauttaa, ettei ajoneuvon fyysinen tarkastaminen sen tunnistamiseksi ja sen varmentamiseksi, onko kyseinen ajoneuvo ilmoitettu varastetuksi, ole monesti mahdollista. Monissa maissa ajoneuvon rekisteröintiin liittyy katsastus. Ajoneuvoa rekisteröidessä tarjoutuu siis tilaisuus tarkistaa, onko se varastettu. Näin ollen rekisteröinnistä vastaaville viranomaisille on tarjottava kyseinen väline varastettujen, kavallettujen tai muutoin kadonneiden ajoneuvojen tunnistamiseksi.

| 3.5 | Kuten aiemmin kohdassa 3.2 todettiin, ajoneuvorikosten torjuminen edellyttää entistä laajempaa yhteistyötä. Toinen tilaisuus tunnistaa ajoneuvo tarjoutuu sen maastaviennin tai maahantuonnin yhteydessä. ETSK suosittelee, että tulliviranomaisten tulisi syöttää ajoneuvon maahantuonnin että maastaviennin yhteydessä SIS II -järjestelmään samat tiedot kuin rekisteröinnistä vastaavien viranomaisten. |
| --- | --- |

3.5

Kuten aiemmin kohdassa 3.2 todettiin, ajoneuvorikosten torjuminen edellyttää entistä laajempaa yhteistyötä. Toinen tilaisuus tunnistaa ajoneuvo tarjoutuu sen maastaviennin tai maahantuonnin yhteydessä. ETSK suosittelee, että tulliviranomaisten tulisi syöttää ajoneuvon maahantuonnin että maastaviennin yhteydessä SIS II -järjestelmään samat tiedot kuin rekisteröinnistä vastaavien viranomaisten.

| 3.6 | Kun tarkastetaan, onko ajoneuvo ilmoitettu varastetuksi, se on myös oltava mahdollista tunnistaa. Ajoneuvo tunnistetaan usein sen tunnusnumeron (VIN) avulla. Ei ole epätavallista, että varastetun ajoneuvon identiteetti on väärennetty tai kloonattu. ETSK pitää tärkeänä lisätä tulevaisuudessa mahdollisuuksia ajoneuvon tunnistamiseksi. On tutkittava ja arvioitava ehdotuksia esimerkiksi sähköisten ajoneuvotunnisteiden (Electronic Vehicle Identification, EVI) käyttöön ottamiseksi tai varaosien merkinnän parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.6

Kun tarkastetaan, onko ajoneuvo ilmoitettu varastetuksi, se on myös oltava mahdollista tunnistaa. Ajoneuvo tunnistetaan usein sen tunnusnumeron (VIN) avulla. Ei ole epätavallista, että varastetun ajoneuvon identiteetti on väärennetty tai kloonattu. ETSK pitää tärkeänä lisätä tulevaisuudessa mahdollisuuksia ajoneuvon tunnistamiseksi. On tutkittava ja arvioitava ehdotuksia esimerkiksi sähköisten ajoneuvotunnisteiden (Electronic Vehicle Identification, EVI) käyttöön ottamiseksi tai varaosien merkinnän parantamiseksi.

| 3.7 | Lopuksi ETSK ehdottaa lähitulevaisuuden lisätoimia säädöksen soveltamisalan laajentamiseksi. Komitean mielestä käsillä olevaan komission ehdotukseen, joka koskee ajoneuvon tarkastamista sen varalta, onko se varastettu, kavallettu tai muutoin kadonnut, tulisi liittää mahdollisuus palauttaa ajoneuvo. Mahdollisuus vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain ja riippuu maiden erilaisista vilpittömän mielen (bona fide) suojaa koskevista säännöksistä. Joissain maissa varastettu ajoneuvo on mahdollista omistaa laillisesti, jos se on hankittu hyvässä uskossa, toisissa maissa taas ei. Lisäksi tulevaisuudessa on tutkittava ja arvioitava mahdollisuuksia varastetuiksi todettujen ajoneuvojen palauttamiseksi. |
| --- | --- |

3.7

Lopuksi ETSK ehdottaa lähitulevaisuuden lisätoimia säädöksen soveltamisalan laajentamiseksi. Komitean mielestä käsillä olevaan komission ehdotukseen, joka koskee ajoneuvon tarkastamista sen varalta, onko se varastettu, kavallettu tai muutoin kadonnut, tulisi liittää mahdollisuus palauttaa ajoneuvo. Mahdollisuus vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain ja riippuu maiden erilaisista vilpittömän mielen (bona fide) suojaa koskevista säännöksistä. Joissain maissa varastettu ajoneuvo on mahdollista omistaa laillisesti, jos se on hankittu hyvässä uskossa, toisissa maissa taas ei. Lisäksi tulevaisuudessa on tutkittava ja arvioitava mahdollisuuksia varastetuiksi todettujen ajoneuvojen palauttamiseksi.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2003) 510 lopullinen – 2003/0198 COD.

1

(2)  EUVL C 110, 30.04.2004.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Lähde: Europolin tilastot, Haag, 27. kesäkuuta 2005.

4

(5)  EUVL L 389, 30.12.2004.

5

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/29

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston direktiivi direktiivin 69/169/ETY muuttamisesta Suomeen tuotavaan olueen väliaikaisesti sovellettavien määrällisten rajoitusten osalta”

KOM(2005) 427 lopullinen — 2005/0175 CNS

(2006/C 65/05)

Neuvosto päätti 30. syyskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Harry Byrne.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 115 puolesta, 3 vastaan 14:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

| 1.1 | Suomi on pyytänyt, että yhteisöön kuulumattomista maista tuleviin matkustajiin nykyisin sovellettavia oluen tuontimäärän rajoituksia jatkettaisiin 1. tammikuuta 2006 jälkeen. Pyynnön perusteena ovat verotukselliset, taloudelliset, sosiaaliset, terveydelliset ja yleiseen järjestykseen liittyvät ongelmat. |
| --- | --- |

1.1

Suomi on pyytänyt, että yhteisöön kuulumattomista maista tuleviin matkustajiin nykyisin sovellettavia oluen tuontimäärän rajoituksia jatkettaisiin 1. tammikuuta 2006 jälkeen. Pyynnön perusteena ovat verotukselliset, taloudelliset, sosiaaliset, terveydelliset ja yleiseen järjestykseen liittyvät ongelmat.

| 1.2 | Ehdotettu muutos antaisi Suomelle luvan jatkaa rajoitusta 31. joulukuuta 2006 asti. Yhteisöön kuulumattomista maista tuotavan oluen enimmäismäärä nostettaisiin kuitenkin kuudesta kuuteentoista litraan eli Suomen nykyään soveltamaan enimmäismäärään. |
| --- | --- |

1.2

Ehdotettu muutos antaisi Suomelle luvan jatkaa rajoitusta 31. joulukuuta 2006 asti. Yhteisöön kuulumattomista maista tuotavan oluen enimmäismäärä nostettaisiin kuitenkin kuudesta kuuteentoista litraan eli Suomen nykyään soveltamaan enimmäismäärään.

| 1.3 | ETSK kannattaa ehdotettua muutosta. |
| --- | --- |

1.3

ETSK kannattaa ehdotettua muutosta.

2.   Taustaa

| 2.1 | Suomelle myönnettiin vuonna 2000 poikkeus, jonka mukaan se saa 31. joulukuuta 2005 asti rajoittaa yhteisöön kuulumattomista maista tulevien yksityishenkilöiden henkilökohtaiseen käyttöön tuoman oluen tuontimäärän enintään kuuteen litraan. Syynä tähän on erityisesti se, että Suomella on yhteinen raja Venäjän kanssa, jossa alkoholi on paljon halvempaa. Jos alkoholin tuontiin sovellettaisiin tavanomaisia hintaan perustuvia rajoituksia, yksityishenkilöt voisivat tuoda maahan noin 200 litraa olutta. |
| --- | --- |

2.1

Suomelle myönnettiin vuonna 2000 poikkeus, jonka mukaan se saa 31. joulukuuta 2005 asti rajoittaa yhteisöön kuulumattomista maista tulevien yksityishenkilöiden henkilökohtaiseen käyttöön tuoman oluen tuontimäärän enintään kuuteen litraan. Syynä tähän on erityisesti se, että Suomella on yhteinen raja Venäjän kanssa, jossa alkoholi on paljon halvempaa. Jos alkoholin tuontiin sovellettaisiin tavanomaisia hintaan perustuvia rajoituksia, yksityishenkilöt voisivat tuoda maahan noin 200 litraa olutta.

| 2.2 | Suuren hintaeron vuoksi rajoittamattomalla tuonnilla olisi vakavia vaikutuksia Suomessa tapahtuvaan vähittäismyyntiin ja valtion verotuloihin, ja se saattaisi aiheuttaa pahoja sosiaalisia ja terveydellisiä ongelmia. |
| --- | --- |

2.2

Suuren hintaeron vuoksi rajoittamattomalla tuonnilla olisi vakavia vaikutuksia Suomessa tapahtuvaan vähittäismyyntiin ja valtion verotuloihin, ja se saattaisi aiheuttaa pahoja sosiaalisia ja terveydellisiä ongelmia.

| 2.3 | Suomi on kuitenkin jo vuonna 2004 alentanut alkoholiverojaan merkittävästi, minkä lisäksi se on kuuden litran sijasta soveltanut suurempaa, kuudentoista litran suuruista enimmäismäärää. Näin ollen Suomi on pyrkinyt löytämään ongelmaan pitkän aikavälin ratkaisun. |
| --- | --- |

2.3

Suomi on kuitenkin jo vuonna 2004 alentanut alkoholiverojaan merkittävästi, minkä lisäksi se on kuuden litran sijasta soveltanut suurempaa, kuudentoista litran suuruista enimmäismäärää. Näin ollen Suomi on pyrkinyt löytämään ongelmaan pitkän aikavälin ratkaisun.

3.   Yleistä

| 3.1 | Komitea panee merkille Suomen jo toteuttamat toimenpiteet ongelman ratkaisemiseksi ja katsoo siten, että poikkeusta voidaan jatkaa 31. joulukuuta 2006 asti. |
| --- | --- |

3.1

Komitea panee merkille Suomen jo toteuttamat toimenpiteet ongelman ratkaisemiseksi ja katsoo siten, että poikkeusta voidaan jatkaa 31. joulukuuta 2006 asti.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/30

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kuljetusmuotojen turvallisuus”

(2006/C 65/06)

Komissio pyysi 2. kesäkuuta 2005 päivätyssä kirjeessään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan lausunnon aiheesta Kuljetusmuotojen turvallisuus.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 24. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Jan Simons.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 124 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Turvallisuuskysymyksiin on alettu kiinnittää tuntuvasti enemmän huomiota New Yorkissa 11. syyskuuta 2001, Istanbulissa marraskuussa 2003, Madridissa 11. maaliskuuta 2004, Lontoossa 7. heinäkuuta 2005 sekä muualla tehtyjen terrori-iskujen jälkeen. Kaikkialla on ryhdytty toimiin, joilla pyritään suojelemaan ihmisiä, kuljetusvälineitä ja rahtia mahdollisimman hyvin sekä ennalta ehkäisevästi että varsinaiseen toimintaan liittyen. Turvallisuudesta on tullut tärkeä poliittinen kysymys. |
| --- | --- |

1.1

Turvallisuuskysymyksiin on alettu kiinnittää tuntuvasti enemmän huomiota New Yorkissa 11. syyskuuta 2001, Istanbulissa marraskuussa 2003, Madridissa 11. maaliskuuta 2004, Lontoossa 7. heinäkuuta 2005 sekä muualla tehtyjen terrori-iskujen jälkeen. Kaikkialla on ryhdytty toimiin, joilla pyritään suojelemaan ihmisiä, kuljetusvälineitä ja rahtia mahdollisimman hyvin sekä ennalta ehkäisevästi että varsinaiseen toimintaan liittyen. Turvallisuudesta on tullut tärkeä poliittinen kysymys.

| 1.2 | Tässä yhteydessä käsitteellä ”turvallisuus” tarkoitetaan toimenpiteitä terrori-iskujen estämiseksi, sekä myös toimia rikollisuuden — ennen kaikkea varkauksien — estämiseksi. |
| --- | --- |

1.2

Tässä yhteydessä käsitteellä ”turvallisuus” tarkoitetaan toimenpiteitä terrori-iskujen estämiseksi, sekä myös toimia rikollisuuden — ennen kaikkea varkauksien — estämiseksi.

| 1.3 | Myös komitea on tuonut oman panoksensa asian käsittelyyn. Komitea on jo antanut aiheesta joitakin lausuntoja. Erityisen tärkeänä mainittakoon 24. lokakuuta 2002 hyväksytty valmisteleva lausunto (1), jonka esittelijä oli Anna Bredima-Savoupoulou. Siinä laivaliikenteen ja siviili-ilmailun turvallisuutta käsitellään hyvin seikkaperäisesti. |
| --- | --- |

1.3

Myös komitea on tuonut oman panoksensa asian käsittelyyn. Komitea on jo antanut aiheesta joitakin lausuntoja. Erityisen tärkeänä mainittakoon 24. lokakuuta 2002 hyväksytty valmisteleva lausunto (1), jonka esittelijä oli Anna Bredima-Savoupoulou. Siinä laivaliikenteen ja siviili-ilmailun turvallisuutta käsitellään hyvin seikkaperäisesti.

| 1.4 | Komissio julkaisi 23. joulukuuta 2003 rahtikuljetusten turvallisuutta koskevan neuvotteluasiakirjan, jossa se pyytää asianomaisia osapuolia esittämään näkemyksiään turvallisuuskysymyksistä. Tiedonannossaan neuvostolle (2) komissio on lisäksi ehdottanut turvallisuusalan puiteohjelmaa ja 12. elokuuta 2005 julkaistussa Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3) se esitti turvallisuutta koskevan työohjelman terrorismin torjumiseksi. Monet näissä julkaisuissa esitetyt näkökohdat ovat olleet arvokkaita tämän valmistelevan lausunnon laatimisessa. |
| --- | --- |

1.4

Komissio julkaisi 23. joulukuuta 2003 rahtikuljetusten turvallisuutta koskevan neuvotteluasiakirjan, jossa se pyytää asianomaisia osapuolia esittämään näkemyksiään turvallisuuskysymyksistä. Tiedonannossaan neuvostolle (2) komissio on lisäksi ehdottanut turvallisuusalan puiteohjelmaa ja 12. elokuuta 2005 julkaistussa Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3) se esitti turvallisuutta koskevan työohjelman terrorismin torjumiseksi. Monet näissä julkaisuissa esitetyt näkökohdat ovat olleet arvokkaita tämän valmistelevan lausunnon laatimisessa.

| 1.5 | Tässä valmistelevassa lausunnossa pyritään erityisesti selkeyttämään sekä kansallisten että kansainvälisten toimijoiden roolia ja vastuuta seuraavien alojen turvallisuuden valvonnassa:






  — | henkilöt (matkustajat ja liikenneverkostossa työskentelevä henkilöstö) |
| --- | --- | --- |

1.5

Tässä valmistelevassa lausunnossa pyritään erityisesti selkeyttämään sekä kansallisten että kansainvälisten toimijoiden roolia ja vastuuta seuraavien alojen turvallisuuden valvonnassa:

—

henkilöt (matkustajat ja liikenneverkostossa työskentelevä henkilöstö)

| — | käytettävät liikennevälineet, rahti ja käytettävä infrastruktuuri, lopullisena tavoitteena henkilöiden, tavaroiden, liikennevälineiden ja infrastruktuurin turvallisuuden parantaminen. |
| --- | --- |

—

käytettävät liikennevälineet, rahti ja käytettävä infrastruktuuri, lopullisena tavoitteena henkilöiden, tavaroiden, liikennevälineiden ja infrastruktuurin turvallisuuden parantaminen.

| 1.6 | Tässä lausunnossa keskitytään yksinomaan kuljetusmuotojen turvakysymyksiin (engl. security), ei kuljetusmuotojen liikenneturvaseikkoihin (engl. safety). Asiaa mutkistaa se, että monissa EU:n jäsenvaltioissa ei tehdä kielellistä eroa näiden kahden käsitteen välillä. |
| --- | --- |

1.6

Tässä lausunnossa keskitytään yksinomaan kuljetusmuotojen turvakysymyksiin (engl. security), ei kuljetusmuotojen liikenneturvaseikkoihin (engl. safety). Asiaa mutkistaa se, että monissa EU:n jäsenvaltioissa ei tehdä kielellistä eroa näiden kahden käsitteen välillä.

| 1.7 | Maaliikenteen infrastruktuurin turvallisuuden osalta on syytä tehdä ero yhtäältä TEN-liikennekäytävien ja niihin kuuluvien ylityspaikkojen ja toisaalta jäsenvaltioiden infrastruktuurin välillä. Aina ei kuitenkaan ole selvää, milloin maaliikenteen subsidiariteetti alkaa ja milloin se loppuu.
  Maaliikenteen turvallisuustoimien osalta on huomattava, että logistisessa ketjussa kaikki kuljetusmuodot ovat suuressa määrin riippuvaisia toisistaan — eivät siis pelkästään muusta maaliikenteestä. Tämä edellyttää huolellista koordinointia turvallisuustoimia suunniteltaessa. Turvallisuustoimissa tarvitaan intermodaalista lähestymistapaa myös eri kuljetusmuotojen välisen kilpailun vääristymisen välttämiseksi. Tässä on kuitenkin huomattava, että eri kuljetusmuotojen turvallisuuskustannukset voivat olla hyvin erilaiset.
  On myös kiinnitettävä erityistä huomiota näkökohtiin, jotka ovat suoraan yhteydessä turvallisuustoimien lisääntymiseen. Tällaisia kysymyksiä ovat esimerkiksi seuraavat:






  — | Kuinka turvallisuustoimet vaikuttavat työntekijöihin? |
| --- | --- | --- |

1.7

Maaliikenteen infrastruktuurin turvallisuuden osalta on syytä tehdä ero yhtäältä TEN-liikennekäytävien ja niihin kuuluvien ylityspaikkojen ja toisaalta jäsenvaltioiden infrastruktuurin välillä. Aina ei kuitenkaan ole selvää, milloin maaliikenteen subsidiariteetti alkaa ja milloin se loppuu.

Maaliikenteen turvallisuustoimien osalta on huomattava, että logistisessa ketjussa kaikki kuljetusmuodot ovat suuressa määrin riippuvaisia toisistaan — eivät siis pelkästään muusta maaliikenteestä. Tämä edellyttää huolellista koordinointia turvallisuustoimia suunniteltaessa. Turvallisuustoimissa tarvitaan intermodaalista lähestymistapaa myös eri kuljetusmuotojen välisen kilpailun vääristymisen välttämiseksi. Tässä on kuitenkin huomattava, että eri kuljetusmuotojen turvallisuuskustannukset voivat olla hyvin erilaiset.

On myös kiinnitettävä erityistä huomiota näkökohtiin, jotka ovat suoraan yhteydessä turvallisuustoimien lisääntymiseen. Tällaisia kysymyksiä ovat esimerkiksi seuraavat:

—

Kuinka turvallisuustoimet vaikuttavat työntekijöihin?

| — | Tulisiko johtamiskoulutukseen sisällyttää kriisinhallintaa koskeva osio? |
| --- | --- |

—

Tulisiko johtamiskoulutukseen sisällyttää kriisinhallintaa koskeva osio?

| — | Kenen tulisi maksaa turvallisuudesta aiheutuvat kustannukset? |
| --- | --- |

—

Kenen tulisi maksaa turvallisuudesta aiheutuvat kustannukset?

| — | Mikä on vakuutusyhtiöiden rooli? |
| --- | --- |

—

Mikä on vakuutusyhtiöiden rooli?

Koska kyseessä on varsin monitahoinen asiakokonaisuus, on syytä jäsentää hieman sitä, kuinka tämä valmisteleva lausunto rakentuu. Luvussa 2, ”Yleishuomioita”, käsitellään turvallisuuteen liittyviä yleisiä kysymyksiä. Näitä ovat esimerkiksi Euroopan unionin, jäsenvaltioiden viranomaisten, itse kuljetusmuotojen, matkustajien, henkilöstön ja johtoportaan välisen vastuun ja toimivallan jako. Lisäksi luvussa käsitellään asian lainsäädännöllistä puolta. Luvussa 3, ”Erityistä”, esitellään aluksi aloitteita, joihin eri tasoilla on ryhdytty turvallisuuden parantamiseksi. Tämän jälkeen käsitellään tarkemmin itse kysymystä kuljetusmuotojen turvallisuudesta. Luvussa 4 käsitellään turvallisuuden kustannuskysymyksiä ja sitä, kenen nämä kustannukset tulisi maksaa. Tässä yhteydessä käsitellään myös vakuutusyhtiöiden roolia. Luvussa 5 esitetään tiivistelmä ja loppupäätelmät.

2.   Yleishuomioita

2.1   Turvallisuus: yleistä

| 2.1.1 | Ihmisten ja rahdin turvaamisesta kaikissa kuljetusmuodoissa on tullut tärkeä kysymys poliitikoille, päätöksentekijöille ja liikemaailmalle. Turvallisuuden käsitteellä viitataan terrorismin ja rikollisuuden torjuntaan tähtäävien turvallisuustoimien käyttöönottoon. Ei kuitenkaan voi välttyä siltä vaikutelmalta, että koordinoituun toimintatapaan on vielä matkaa. Sitä kuitenkin ehdottomasti tarvitaan, sillä ketjussa heikoin lenkki määrää koko ketjun vahvuuden. |
| --- | --- |

2.1.1

Ihmisten ja rahdin turvaamisesta kaikissa kuljetusmuodoissa on tullut tärkeä kysymys poliitikoille, päätöksentekijöille ja liikemaailmalle. Turvallisuuden käsitteellä viitataan terrorismin ja rikollisuuden torjuntaan tähtäävien turvallisuustoimien käyttöönottoon. Ei kuitenkaan voi välttyä siltä vaikutelmalta, että koordinoituun toimintatapaan on vielä matkaa. Sitä kuitenkin ehdottomasti tarvitaan, sillä ketjussa heikoin lenkki määrää koko ketjun vahvuuden.

| 2.1.2 | On myös todettava, että käsiteltävä aihe on monitahoisuutensa vuoksi vaikeasti määriteltävissä yksiselitteisesti. Subsidiariteetin kysymys koskee mitä suurimmassa määrin juuri kuljetusmuotojen turvallisuutta. Tämä pätee sekä unionin ja jäsenvaltioiden viranomaisten väliseen toimivallan jakoon toimenpiteiden käynnistämisessä että näiden toimien rahoitukseen. Aivan yhtä lailla se pätee kuitenkin myös kuljetusmuotojen omaan vastuuseen ja toimivaltaan: matkustajiin, työntekijöihin ja johtoportaaseen. |
| --- | --- |

2.1.2

On myös todettava, että käsiteltävä aihe on monitahoisuutensa vuoksi vaikeasti määriteltävissä yksiselitteisesti. Subsidiariteetin kysymys koskee mitä suurimmassa määrin juuri kuljetusmuotojen turvallisuutta. Tämä pätee sekä unionin ja jäsenvaltioiden viranomaisten väliseen toimivallan jakoon toimenpiteiden käynnistämisessä että näiden toimien rahoitukseen. Aivan yhtä lailla se pätee kuitenkin myös kuljetusmuotojen omaan vastuuseen ja toimivaltaan: matkustajiin, työntekijöihin ja johtoportaaseen.

2.2   Meri- ja lentoliikenteen turvallisuus

| 2.2.1 | Meri- ja lentoliikenteessä on vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen saatu jossain määrin edistystä aikaan turvallisuuden alalla. Osaltaan ETSK:n 24. lokakuuta 2002 antaman, meri- ja lentoliikenteen turvallisuutta koskevia ehdotuksia käsitelleen lausunnon pohjalta neuvosto on ryhtynyt toimenpiteisiin. Esimerkkeinä voidaan mainita Euroopan parla- mentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2320/2002 yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä, asetus (EY) N:o 725/2004 alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta sekä ehdotus direktiiviksi satamien turvatoimien parantamisesta (KOM(2004) 76 lopullinen). Kaikkiin näihin järjestelyihin kuuluu säännöksiä EU-valvonnasta. Nämä koskevat laatutestejä kyseisillä sektoreilla. Merenkulkua koskevia säännöksiä sisältyy myös 10. toukokuuta 2005 annettuun direktiiviin. |
| --- | --- |

2.2.1

Meri- ja lentoliikenteessä on vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen saatu jossain määrin edistystä aikaan turvallisuuden alalla. Osaltaan ETSK:n 24. lokakuuta 2002 antaman, meri- ja lentoliikenteen turvallisuutta koskevia ehdotuksia käsitelleen lausunnon pohjalta neuvosto on ryhtynyt toimenpiteisiin. Esimerkkeinä voidaan mainita Euroopan parla- mentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2320/2002 yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä, asetus (EY) N:o 725/2004 alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta sekä ehdotus direktiiviksi satamien turvatoimien parantamisesta (KOM(2004) 76 lopullinen). Kaikkiin näihin järjestelyihin kuuluu säännöksiä EU-valvonnasta. Nämä koskevat laatutestejä kyseisillä sektoreilla. Merenkulkua koskevia säännöksiä sisältyy myös 10. toukokuuta 2005 annettuun direktiiviin.

2.3   Turvallisuus maakuljetuksissa

| 2.3.1 | Maakuljetusten osalta tilanne on eri EU-maissa varsin erilainen. Suurkaupungeissa, kuten Madridissa ja Lontoossa ja myös Pariisissa, on otettu käyttöön turvallisuustoimia osaksi julkisiin liikennevälineisiin kohdistuneiden terrori-iskujen seurauksena. Muissa kaupungeissa ja maissa ei olla vielä näin pitkällä, mutta myös niissä on viimeaikaisten iskujen johdosta alettu tiedostaa entistä paremmin turvallisuustoimien merkitys (4). |
| --- | --- |

2.3.1

Maakuljetusten osalta tilanne on eri EU-maissa varsin erilainen. Suurkaupungeissa, kuten Madridissa ja Lontoossa ja myös Pariisissa, on otettu käyttöön turvallisuustoimia osaksi julkisiin liikennevälineisiin kohdistuneiden terrori-iskujen seurauksena. Muissa kaupungeissa ja maissa ei olla vielä näin pitkällä, mutta myös niissä on viimeaikaisten iskujen johdosta alettu tiedostaa entistä paremmin turvallisuustoimien merkitys (4).

| 2.3.2 | Ensimmäisenä esiin nouseva kysymys on, kenen toimivaltaan kuuluvat turvallisuustoimet, jotka koskevat enempää kuin yhtä maakuljetusmuotoa. Onko tämä taho Euroopan unioni vai ovatko vastuussa jäsenvaltioiden viranomaiset? Ja jos kyseessä ovat jälkimmäiset, mikä siinä tapauksessa on unionin rooli? |
| --- | --- |

2.3.2

Ensimmäisenä esiin nouseva kysymys on, kenen toimivaltaan kuuluvat turvallisuustoimet, jotka koskevat enempää kuin yhtä maakuljetusmuotoa. Onko tämä taho Euroopan unioni vai ovatko vastuussa jäsenvaltioiden viranomaiset? Ja jos kyseessä ovat jälkimmäiset, mikä siinä tapauksessa on unionin rooli?

| 2.3.3 | Komitea katsoo, että turvallisuus kuuluu jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin jaettuun toimivaltaan ja että jäsenvaltiot itse vastaavat siitä, että eri maakuljetusmuodot toteuttavat turvallisuustoimet. Tätä varten niiden on luotava puitteet, joihin sisältyy tietty määrä minimistandardeja, jotka maakuljetusmuotojen on otettava vähimmäisrajana huomioon toteuttamissaan toimenpiteissä. Ei siis sallita soveltamisen vapautta. Eri maakuljetusmuodoissa toteutettavien toimien yhdenmukaistamista varten jäsenvaltioiden viranomaisten tulee perustaa erityinen elin, jonka tehtävänä on koordinoida niitä toimenpiteitä, joita eri liikennemuodot ja paikallisviranomaiset haluavat ottaa käyttöön. Lisäksi tämän elimen tulee varmistaa toimenpiteiden toteuttaminen. |
| --- | --- |

2.3.3

Komitea katsoo, että turvallisuus kuuluu jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin jaettuun toimivaltaan ja että jäsenvaltiot itse vastaavat siitä, että eri maakuljetusmuodot toteuttavat turvallisuustoimet. Tätä varten niiden on luotava puitteet, joihin sisältyy tietty määrä minimistandardeja, jotka maakuljetusmuotojen on otettava vähimmäisrajana huomioon toteuttamissaan toimenpiteissä. Ei siis sallita soveltamisen vapautta. Eri maakuljetusmuodoissa toteutettavien toimien yhdenmukaistamista varten jäsenvaltioiden viranomaisten tulee perustaa erityinen elin, jonka tehtävänä on koordinoida niitä toimenpiteitä, joita eri liikennemuodot ja paikallisviranomaiset haluavat ottaa käyttöön. Lisäksi tämän elimen tulee varmistaa toimenpiteiden toteuttaminen.

| 2.3.4 | Euroopan unionin rooli liittyy komitean mielestä ennen kaikkea toimenpiteiden koordinointiin yhteisön ja kansainvälisellä tasolla. Lisäksi unionin tulisi kannustaa jäsenvaltioita omaksumaan yhtenäinen lähestymistapa. Jäsenvaltioiden viranomaisten ja Euroopan unionin välinen tiivis yhteistyö on välttämätöntä, kun otetaan huomioon henkilö- ja rahtikuljetusten rajatylittävä luonne ja tarve koordinoida kansallisia turvallisuustoimia. |
| --- | --- |

2.3.4

Euroopan unionin rooli liittyy komitean mielestä ennen kaikkea toimenpiteiden koordinointiin yhteisön ja kansainvälisellä tasolla. Lisäksi unionin tulisi kannustaa jäsenvaltioita omaksumaan yhtenäinen lähestymistapa. Jäsenvaltioiden viranomaisten ja Euroopan unionin välinen tiivis yhteistyö on välttämätöntä, kun otetaan huomioon henkilö- ja rahtikuljetusten rajatylittävä luonne ja tarve koordinoida kansallisia turvallisuustoimia.

| 2.3.5 | Jäsenvaltioiden viranomaisten on ymmärrettävä, että maakuljetusmuotojen saralla on vielä paljon tehtävää. On ymmärrettävä asian olevan kiireellinen. Jäsenvaltioiden viranomaisten on kannustettava eri kuljetusmuotoja pohtimaan tarvittavia turvallisuustoimiaan. Ensimmäinen askel tähän suuntaan voisi olla se, että EU:n tasolla asetettaisiin turvallisuuden vähimmäisstandardit, joiden pohjalta maakuljetusmuodot voisivat laatia omat sääntönsä. Eri kuljetusmuotojen piirissä on ymmärrettävä, että ilman turvallisuustoimia ne ovat erittäin haavoittuvaisia. |
| --- | --- |

2.3.5

Jäsenvaltioiden viranomaisten on ymmärrettävä, että maakuljetusmuotojen saralla on vielä paljon tehtävää. On ymmärrettävä asian olevan kiireellinen. Jäsenvaltioiden viranomaisten on kannustettava eri kuljetusmuotoja pohtimaan tarvittavia turvallisuustoimiaan. Ensimmäinen askel tähän suuntaan voisi olla se, että EU:n tasolla asetettaisiin turvallisuuden vähimmäisstandardit, joiden pohjalta maakuljetusmuodot voisivat laatia omat sääntönsä. Eri kuljetusmuotojen piirissä on ymmärrettävä, että ilman turvallisuustoimia ne ovat erittäin haavoittuvaisia.

| 2.3.6 | Lisäksi on myönnettävä eri kuljetusmuotojen välisen yhteistyön olevan välttämätöntä. Esimerkiksi juna-, metro- ja bussiyhtiöiden on koordinoitava toimenpiteitään. On koordinoitava informaatiokampanjoita, joissa matkustajille ja henkilöstölle kerrotaan, kuinka käyttäytyä hätätilanteissa. |
| --- | --- |

2.3.6

Lisäksi on myönnettävä eri kuljetusmuotojen välisen yhteistyön olevan välttämätöntä. Esimerkiksi juna-, metro- ja bussiyhtiöiden on koordinoitava toimenpiteitään. On koordinoitava informaatiokampanjoita, joissa matkustajille ja henkilöstölle kerrotaan, kuinka käyttäytyä hätätilanteissa.

| 2.3.7 | Rahtikuljetuksissa on otettava huomioon kriittiset solmukohdat, kuten terminaalit ja järjestelyratapihat. Kansallisten ja paikallisten viranomaisten, eri kuljetusmuotojen sekä uudelleenlastauspaikkojen ja terminaalien hallinnon välistä yhteistyötä on käytävä rakentamaan. |
| --- | --- |

2.3.7

Rahtikuljetuksissa on otettava huomioon kriittiset solmukohdat, kuten terminaalit ja järjestelyratapihat. Kansallisten ja paikallisten viranomaisten, eri kuljetusmuotojen sekä uudelleenlastauspaikkojen ja terminaalien hallinnon välistä yhteistyötä on käytävä rakentamaan.

2.4   Eri toimijoiden rooli

| 2.4.1 | Fyysisen infrastruktuurin suojelun on komitean mielestä oltava valtakunnallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten tehtävä. |
| --- | --- |

2.4.1

Fyysisen infrastruktuurin suojelun on komitean mielestä oltava valtakunnallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten tehtävä.

| 2.4.2 | Kohdassa 2.3.3 mainitun erityiselimen tulee toimia koordinoivana tahona. Näin vältetään kokonaisuuden hajautuminen kansallisella tasolla ja edistetään toimintatapoja kansainvälisesti niin, että EU-tason koordinointi helpottuu. |
| --- | --- |

2.4.2

Kohdassa 2.3.3 mainitun erityiselimen tulee toimia koordinoivana tahona. Näin vältetään kokonaisuuden hajautuminen kansallisella tasolla ja edistetään toimintatapoja kansainvälisesti niin, että EU-tason koordinointi helpottuu.

| 2.4.3 | EU:n koordinointitehtävän lisäksi komitea on pannut tyytyväisenä merkille, että kuudennen puiteohjelman yhteyteen on varattu 3,5 miljoonaa euroa henkilökuljetus-, tavarakuljetus- ja energia-alan turvallisuustoimiin. |
| --- | --- |

2.4.3

EU:n koordinointitehtävän lisäksi komitea on pannut tyytyväisenä merkille, että kuudennen puiteohjelman yhteyteen on varattu 3,5 miljoonaa euroa henkilökuljetus-, tavarakuljetus- ja energia-alan turvallisuustoimiin.

| 2.4.4 | Koska ”kuljetusmuodot” on abstrakti käsite, joka voi toimia vain eri kuljetusmuotojen käyttäjien (matkustajat, asiakkaat) ja niiden parissa työskentelevien (työntekijät) tuella, näille ryhmille suunnatut toimet ovat välttämättömiä. Matkustajille ja asiakkaille on tiedotettava aiheesta jatkuvasti. Heidän asenteensa on muututtava passiivisesta kuljetusmuotojen käyttämisestä valppaaksi ja tiedostavaksi suhtautumiseksi. Kuljetusmuotojen työntekijät ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa turvallisuustoimien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa. Jotta nämä voisivat suorittaa tehtävänsä mahdollisimman hyvin, komitea katsoo olevan tärkeää, että heille tarjotaan erityiskoulutusta, joka on räätälöity vastaamaan heidän rooliaan turvallisuustoimissa. |
| --- | --- |

2.4.4

Koska ”kuljetusmuodot” on abstrakti käsite, joka voi toimia vain eri kuljetusmuotojen käyttäjien (matkustajat, asiakkaat) ja niiden parissa työskentelevien (työntekijät) tuella, näille ryhmille suunnatut toimet ovat välttämättömiä. Matkustajille ja asiakkaille on tiedotettava aiheesta jatkuvasti. Heidän asenteensa on muututtava passiivisesta kuljetusmuotojen käyttämisestä valppaaksi ja tiedostavaksi suhtautumiseksi. Kuljetusmuotojen työntekijät ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa turvallisuustoimien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa. Jotta nämä voisivat suorittaa tehtävänsä mahdollisimman hyvin, komitea katsoo olevan tärkeää, että heille tarjotaan erityiskoulutusta, joka on räätälöity vastaamaan heidän rooliaan turvallisuustoimissa.

| 2.4.5 | Yritysjohdon tehtävänä on integroida turvallisuusajattelu yrityksen filosofiaan ja toimintakulttuuriin. Lisäksi johdon on annettava työntekijöille mahdollisuus osallistua alan erityiskoulutukseen. Yritysjohdon itsensä osalta komitea katsoo, että johtamiskoulutukseen tulisi sisällyttää kriisinhallintaa koskeva erityisosio, jotta yritysjohto olisi kriisitilanteessa tehtäviensä tasalla. |
| --- | --- |

2.4.5

Yritysjohdon tehtävänä on integroida turvallisuusajattelu yrityksen filosofiaan ja toimintakulttuuriin. Lisäksi johdon on annettava työntekijöille mahdollisuus osallistua alan erityiskoulutukseen. Yritysjohdon itsensä osalta komitea katsoo, että johtamiskoulutukseen tulisi sisällyttää kriisinhallintaa koskeva erityisosio, jotta yritysjohto olisi kriisitilanteessa tehtäviensä tasalla.

2.5   Turvallisuuden toteuttamistavat

| 2.5.1 | Kysymykseen siitä, missä määrin maakuljetusten turvallisuustoimet tulisi toteuttaa epäsitovalla tavalla — kuten sertifioinnin tai laatumerkkien muodossa — tai velvoittavammin — kuten lainsäädännön kautta — komitean vastauksena on, että asia on aivan liian tärkeä, jotta siihen voitaisiin soveltaa ei-sitovaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

2.5.1

Kysymykseen siitä, missä määrin maakuljetusten turvallisuustoimet tulisi toteuttaa epäsitovalla tavalla — kuten sertifioinnin tai laatumerkkien muodossa — tai velvoittavammin — kuten lainsäädännön kautta — komitean vastauksena on, että asia on aivan liian tärkeä, jotta siihen voitaisiin soveltaa ei-sitovaa lähestymistapaa.

| 2.5.2 | Komitea katsoo, että turvallisuustoimien minimivaatimukset on joka tapauksessa määriteltävä kansallisesti, ja suosittaa menemään tätäkin pidemmälle. Myös toteutettuja tai suunniteltuja turvallisuustoimia koskevasta tietojen vaihdosta tulisi tehdä pakollista. Kansainvälisellä tasolla maat tulisi velvoittaa koordinoimaan toimenpiteitään ja vaihtamaan tietoa kansainvälisten koordinointielinten kanssa. |
| --- | --- |

2.5.2

Komitea katsoo, että turvallisuustoimien minimivaatimukset on joka tapauksessa määriteltävä kansallisesti, ja suosittaa menemään tätäkin pidemmälle. Myös toteutettuja tai suunniteltuja turvallisuustoimia koskevasta tietojen vaihdosta tulisi tehdä pakollista. Kansainvälisellä tasolla maat tulisi velvoittaa koordinoimaan toimenpiteitään ja vaihtamaan tietoa kansainvälisten koordinointielinten kanssa.

3.   Erityistä

| 3.1 | Ennen kuin tarkastellaan sitä, millaisia turvallisuustoimia eri maakuljetusmuodoissa on toteutettu tai millaisiin toimiin niiden piirissä tulisi ryhtyä, on hyvä luoda katsaus koordinoivien organisaatioiden tähänastisiin kansainvälisiin toimiin. |
| --- | --- |

3.1

Ennen kuin tarkastellaan sitä, millaisia turvallisuustoimia eri maakuljetusmuodoissa on toteutettu tai millaisiin toimiin niiden piirissä tulisi ryhtyä, on hyvä luoda katsaus koordinoivien organisaatioiden tähänastisiin kansainvälisiin toimiin.

| 3.1.1 | Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO)
  IMO mainitaan tässä yhteydessä siitä syystä, että meriliikennealalla on jo toteutettu monia toimia, jotka voisivat toimia esimerkkinä eri maakuljetusmuodoille.






  a) | Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO) on hyväksynyt alusten ja satamien kansainvälisen turvasäännöstön (ISPS-säännöstön — International Ship and Port Facility Security). Säännöstössä määritellään kansainväliset puitteet valtiollisten viranomaisten, paikallisviranomaisten, varustamoiden ja satamaviranomaisten väliselle yhteistyölle. Tavoitteena on tunnistaa turvallisuusriskit ja käynnistää toimenpiteitä niihin vastaamiseksi. Säännöstö koskee alusten ja satamien turvallisuuteen liittyviä vaatimuksia. Se tuli voimaan 1. heinäkuuta 2004. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO)

IMO mainitaan tässä yhteydessä siitä syystä, että meriliikennealalla on jo toteutettu monia toimia, jotka voisivat toimia esimerkkinä eri maakuljetusmuodoille.

a)

Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO) on hyväksynyt alusten ja satamien kansainvälisen turvasäännöstön (ISPS-säännöstön — International Ship and Port Facility Security). Säännöstössä määritellään kansainväliset puitteet valtiollisten viranomaisten, paikallisviranomaisten, varustamoiden ja satamaviranomaisten väliselle yhteistyölle. Tavoitteena on tunnistaa turvallisuusriskit ja käynnistää toimenpiteitä niihin vastaamiseksi. Säännöstö koskee alusten ja satamien turvallisuuteen liittyviä vaatimuksia. Se tuli voimaan 1. heinäkuuta 2004.

| b) | IMO on myös tehnyt muutoksia ihmishengen turvallisuutta merellä koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen (SOLAS-yleissopimukseen — Safety of Life at Sea). Muutosten seurauksena muutettiin mm. myös vaarallisten aineiden kansainvälistä merenkulkualan kuljetussäännöstöä (IMDG-koodia — International Maritime Dangerous Goods [IMDG] Code). IMDG-koodissa annetaan yksityiskohtaisia suosituksia vaarallisten aineiden pakkaamisesta, merkitsemisestä ja varastoinnista. |
| --- | --- |

b)

IMO on myös tehnyt muutoksia ihmishengen turvallisuutta merellä koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen (SOLAS-yleissopimukseen — Safety of Life at Sea). Muutosten seurauksena muutettiin mm. myös vaarallisten aineiden kansainvälistä merenkulkualan kuljetussäännöstöä (IMDG-koodia — International Maritime Dangerous Goods [IMDG] Code). IMDG-koodissa annetaan yksityiskohtaisia suosituksia vaarallisten aineiden pakkaamisesta, merkitsemisestä ja varastoinnista.

Muutokset tulivat voimaan 1. tammikuuta 2004.

| 3.1.2 | Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO)
  Ilmailualalla on jo vuodesta 1971 tehty sitovia kansainvälisiä sopimuksia rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi. 1960-luvun lopulla tapahtuneiden lentokonekaappausten seurauksena ICAO päätti laatia perussopimuksen ilmailualan sääntelemiseksi. Chicagon yleissopimuksen liitteessä 17 määritellään näin ollen, että kaikkien kaupallisten lentojen matkustajat on tutkittava järjestelmällisesti. Määräys on ollut voimasta vuodesta 1972 lähtien, ja nyt on jo vaikea kuvitella asioiden olleen joskus toisin. New Yorkin World Trade Centerin kaksoistorneihin vuonna 2001 kohdistuneen hyökkäyksen jälkeen liitettä 17 muutettiin perusteellisesti. Käyttöön otettiin uusia velvoittavia standardeja, kuten ohjaamon ovien vahvistaminen ja lukitseminen sekä lentorahtia koskevat määräykset. Myös koulutusta ja valvonnan laatuvaatimuksia koskevia määräyksiä tiukennettiin. |
| --- | --- |

3.1.2

Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO)

Ilmailualalla on jo vuodesta 1971 tehty sitovia kansainvälisiä sopimuksia rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi. 1960-luvun lopulla tapahtuneiden lentokonekaappausten seurauksena ICAO päätti laatia perussopimuksen ilmailualan sääntelemiseksi. Chicagon yleissopimuksen liitteessä 17 määritellään näin ollen, että kaikkien kaupallisten lentojen matkustajat on tutkittava järjestelmällisesti. Määräys on ollut voimasta vuodesta 1972 lähtien, ja nyt on jo vaikea kuvitella asioiden olleen joskus toisin. New Yorkin World Trade Centerin kaksoistorneihin vuonna 2001 kohdistuneen hyökkäyksen jälkeen liitettä 17 muutettiin perusteellisesti. Käyttöön otettiin uusia velvoittavia standardeja, kuten ohjaamon ovien vahvistaminen ja lukitseminen sekä lentorahtia koskevat määräykset. Myös koulutusta ja valvonnan laatuvaatimuksia koskevia määräyksiä tiukennettiin.

| 3.1.3 | Euroopan siviili-ilmailukonferenssi (ECAC)
  Myös eurooppalaisittain on Euroopan siviili-ilmailukonferenssi ECAC (European Civil Aviation Conference) kehittänyt ilmaliikenteen turvallisuuspolitiikkaa mm. ICAO:n määrittämien kansainvälisten normien pohjalta. Näin on laadittu Euroopan ilmaturvallisuuskäsikirja, niin kutsuttu ”asiakirja 30”, jonka sisältämät ohjeet ovat auktoritatiivisia, mutta eivät valitettavasti sitovia ECAC:n aseman vuoksi. Tästä syystä Eurooppa-neuvosto päätti 14. syyskuuta 2001, kolme päivää syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen, että EU:lle on annettava toimivaltaa ilmaliikenteen turvallisuuden valvonnassa. Päätöksen seurauksena laadittiin asetus (EY) N:o 2320/2002 yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä. Asetus tuli voimaan 19. tammikuuta 2003. Samassa 14. syyskuuta 2001 pidetyssä ministerineuvoston kokouksessa päätettiin antaa komissiolle mahdollisuus suorittaa suoria laaduntarkastuksia jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.1.3

Euroopan siviili-ilmailukonferenssi (ECAC)

Myös eurooppalaisittain on Euroopan siviili-ilmailukonferenssi ECAC (European Civil Aviation Conference) kehittänyt ilmaliikenteen turvallisuuspolitiikkaa mm. ICAO:n määrittämien kansainvälisten normien pohjalta. Näin on laadittu Euroopan ilmaturvallisuuskäsikirja, niin kutsuttu ”asiakirja 30”, jonka sisältämät ohjeet ovat auktoritatiivisia, mutta eivät valitettavasti sitovia ECAC:n aseman vuoksi. Tästä syystä Eurooppa-neuvosto päätti 14. syyskuuta 2001, kolme päivää syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen, että EU:lle on annettava toimivaltaa ilmaliikenteen turvallisuuden valvonnassa. Päätöksen seurauksena laadittiin asetus (EY) N:o 2320/2002 yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä. Asetus tuli voimaan 19. tammikuuta 2003. Samassa 14. syyskuuta 2001 pidetyssä ministerineuvoston kokouksessa päätettiin antaa komissiolle mahdollisuus suorittaa suoria laaduntarkastuksia jäsenvaltioissa.

| 3.1.4 | Kansainvälinen työjärjestö (ILO)
  Merenkulkijoiden henkilötodistuksia koskevaa yleissopimusta on tarkistettu. Yleissopimuksen tarkistamisen tavoitteena on parantaa merenkulkijoiden identifiointia matkustajien, henkilökunnan ja alusten turvallisuuden kohentamiseksi. Merenkulkijoiden liikkumisvapautta ei kuitenkaan rajoiteta, joten he voivat esteettä nousta maihin. Tarkistettu yleissopimus koskee erityisesti merenkulkijoiden henkilöllisyystodistusten rakennetta ja myöntämistä. ILO ja yleissopimus mainitaan tässä sen vuoksi, että ne voivat toimia esimerkkeinä maakuljetusmuodoille. |
| --- | --- |

3.1.4

Kansainvälinen työjärjestö (ILO)

Merenkulkijoiden henkilötodistuksia koskevaa yleissopimusta on tarkistettu. Yleissopimuksen tarkistamisen tavoitteena on parantaa merenkulkijoiden identifiointia matkustajien, henkilökunnan ja alusten turvallisuuden kohentamiseksi. Merenkulkijoiden liikkumisvapautta ei kuitenkaan rajoiteta, joten he voivat esteettä nousta maihin. Tarkistettu yleissopimus koskee erityisesti merenkulkijoiden henkilöllisyystodistusten rakennetta ja myöntämistä. ILO ja yleissopimus mainitaan tässä sen vuoksi, että ne voivat toimia esimerkkeinä maakuljetusmuodoille.

| 3.1.5 | Maailman tullijärjestö (World Customs Organisation, WCO)






  a) | Tarkistettu WCO:n Kioton sopimus
  Kesäkuussa 1999 WCO:n neuvosto hyväksyi tarkistukset vuodelta 1974 peräisin olevaan WCO-sopimukseen, joka tunnetaan Kioton sopimuksena. Sopimus koskee tullimenettelyjen yksinkertaistamista ja harmonisointia. Tärkeä näkökohta sopimuksen tarkistamisessa on avoimuuden ja ennustettavuuden parantaminen ko. ketjussa. Tärkeitä osatekijöitä tarkistetussa sopimuksessa ovat mm:






  — | ennen saapumista annettavien ennakkoilmoitusten käyttö valintaperusteena |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.5

Maailman tullijärjestö (World Customs Organisation, WCO)

a)

Tarkistettu WCO:n Kioton sopimus

Kesäkuussa 1999 WCO:n neuvosto hyväksyi tarkistukset vuodelta 1974 peräisin olevaan WCO-sopimukseen, joka tunnetaan Kioton sopimuksena. Sopimus koskee tullimenettelyjen yksinkertaistamista ja harmonisointia. Tärkeä näkökohta sopimuksen tarkistamisessa on avoimuuden ja ennustettavuuden parantaminen ko. ketjussa. Tärkeitä osatekijöitä tarkistetussa sopimuksessa ovat mm:

—

ennen saapumista annettavien ennakkoilmoitusten käyttö valintaperusteena

| — | riskinhallintatekniikat |
| --- | --- |

—

riskinhallintatekniikat

| — | mahdollisimman laaja automaattisten järjestelmien käyttö |
| --- | --- |

—

mahdollisimman laaja automaattisten järjestelmien käyttö

| — | muiden laitosten kanssa koordinoitujen toimien hyödyntäminen |
| --- | --- |

—

muiden laitosten kanssa koordinoitujen toimien hyödyntäminen

| — | tullivaatimuksia, lakeja jne. koskevan tiedon jatkuva valvonta ja sen saatavilla olo |
| --- | --- |

—

tullivaatimuksia, lakeja jne. koskevan tiedon jatkuva valvonta ja sen saatavilla olo

| — | ohjesäännöt. |
| --- | --- |

—

ohjesäännöt.

| b) | WCO:n tullaustietomalli
  Malli kuvaa standardoitua kansainvälistä tietoa, jota viranomaiset vaativat kansainväliseltä liikenteeltä. Malli merkitsee askelta kohti harmonisoitua tullaustietoa, jota voidaan hyödyntää myös turvallisuustarkoituksiin. Malli on suunniteltu toimivaksi täysin automaattisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

b)

WCO:n tullaustietomalli

Malli kuvaa standardoitua kansainvälistä tietoa, jota viranomaiset vaativat kansainväliseltä liikenteeltä. Malli merkitsee askelta kohti harmonisoitua tullaustietoa, jota voidaan hyödyntää myös turvallisuustarkoituksiin. Malli on suunniteltu toimivaksi täysin automaattisessa ympäristössä.

| c) | WCO:n uniikki lähetyksen tunnistus
  Etuna on, että kukin lähetys varustetaan uniikilla numerolla, jolloin lähetyksen tunnistaminen ja lähetystä koskevan tiedon kokoaminen yksinkertaistuu. |
| --- | --- |

c)

WCO:n uniikki lähetyksen tunnistus

Etuna on, että kukin lähetys varustetaan uniikilla numerolla, jolloin lähetyksen tunnistaminen ja lähetystä koskevan tiedon kokoaminen yksinkertaistuu.

| d) | ”Advanced Cargo Information” -suuntaviivat (seikkaperäiset rahtitiedot) on tarkoitettu tarkistetun Kioto-sopimuksen mukaisesti turvallisuuteen liittyvien tietojen kokoamiseen ja ne tarjoavat tulliviranomaisille ohjeita nopeaan käsittelyyn. |
| --- | --- |

d)

”Advanced Cargo Information” -suuntaviivat (seikkaperäiset rahtitiedot) on tarkoitettu tarkistetun Kioto-sopimuksen mukaisesti turvallisuuteen liittyvien tietojen kokoamiseen ja ne tarjoavat tulliviranomaisille ohjeita nopeaan käsittelyyn.

| e) | ”Customs Convention on Containers” (kontteja koskeva tulliyleissopimus) sisältää tekniset eritelmät kansainvälisessä liikenteessä käytettäviä, tullimerkinnällä varustettuja kontteja varten. Lisäksi siihen sisältyvät tällaisten konttien hyväksyntämenettelyt. Vuodelta 1972 peräisin olevaa yleissopimusta tarkistetaan parhaillaan turvallisuuskysymysten nyttemmin saaman entistä suuremman merkityksen valossa. |
| --- | --- |

e)

”Customs Convention on Containers” (kontteja koskeva tulliyleissopimus) sisältää tekniset eritelmät kansainvälisessä liikenteessä käytettäviä, tullimerkinnällä varustettuja kontteja varten. Lisäksi siihen sisältyvät tällaisten konttien hyväksyntämenettelyt. Vuodelta 1972 peräisin olevaa yleissopimusta tarkistetaan parhaillaan turvallisuuskysymysten nyttemmin saaman entistä suuremman merkityksen valossa.

Maakuljetusmuodot voisivat hyödyntää tässä yhteydessä esitettyä aineistoa Maailman tullijärjestöstä. Tärkeää on seuloa siitä tietoaines, jota voidaan soveltaa maaliikenteeseen.

| 3.1.6 | Kansainvälinen standardointijärjestö (ISO)
  Kyseinen järjestö hyväksyi vuonna 2003 suuntaviivat, joissa määritellään tavaraliikenteeseen tarkoitettujen konttien mekaanista sulkemista koskevat vaatimukset.
  Lisäksi järjestö on kehittänyt standardin radiotaajuuksia hyödyntävien tavaraliikennekonttien tunnistusmerkkien käytölle, sekä yhteisen viestintäprotokollan digitaalista sinetöintiä varten. |
| --- | --- |

3.1.6

Kansainvälinen standardointijärjestö (ISO)

Kyseinen järjestö hyväksyi vuonna 2003 suuntaviivat, joissa määritellään tavaraliikenteeseen tarkoitettujen konttien mekaanista sulkemista koskevat vaatimukset.

Lisäksi järjestö on kehittänyt standardin radiotaajuuksia hyödyntävien tavaraliikennekonttien tunnistusmerkkien käytölle, sekä yhteisen viestintäprotokollan digitaalista sinetöintiä varten.

| 3.1.7 | Euroopan unioni






  a) | EU on ryhtynyt toimiin erityisesti meriliikenteen, satamien ja ilmailun turvaamiseksi. Kohdassa 2.3 mainitaan joitakin esimerkkejä.
  Intermodaalisia kuljetuksia ajatellen komissio julkaisi joulukuussa 2003 rahtikuljetusten turvallisuutta koskevan neuvotteluasiakirjan. Asiakirjassa kuvaillaan mahdollisia uhkia ja toimenpiteitä, joihin voidaan ryhtyä kuljetusketjun suojaamiseksi.
  Komission asiakirjan mukaan kaikkia ehdotettuja toimia varten tulisi laatia uhkaprofiili sekä eri kuljetusmuotoja että koko kuljetusketjua varten.
  Neuvotteluasiakirjassa ehdotetut toimet ovat seuraavat:






  — | Jäsenvaltiot turvaavat Euroopan etua palvelevan infrastruktuurin tiettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti (vuosittain päivitettävä turvallisuussuunnitelma, riskien kartoittaminen, yhteystahon ja infrastruktuurin turvallisuudesta vastaavien henkilöiden nimeäminen sekä kokonaisuuden valvonnasta vastaavan julkisen elimen nimeäminen). |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.7

Euroopan unioni

a)

EU on ryhtynyt toimiin erityisesti meriliikenteen, satamien ja ilmailun turvaamiseksi. Kohdassa 2.3 mainitaan joitakin esimerkkejä.

Intermodaalisia kuljetuksia ajatellen komissio julkaisi joulukuussa 2003 rahtikuljetusten turvallisuutta koskevan neuvotteluasiakirjan. Asiakirjassa kuvaillaan mahdollisia uhkia ja toimenpiteitä, joihin voidaan ryhtyä kuljetusketjun suojaamiseksi.

Komission asiakirjan mukaan kaikkia ehdotettuja toimia varten tulisi laatia uhkaprofiili sekä eri kuljetusmuotoja että koko kuljetusketjua varten.

Neuvotteluasiakirjassa ehdotetut toimet ovat seuraavat:

—

Jäsenvaltiot turvaavat Euroopan etua palvelevan infrastruktuurin tiettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti (vuosittain päivitettävä turvallisuussuunnitelma, riskien kartoittaminen, yhteystahon ja infrastruktuurin turvallisuudesta vastaavien henkilöiden nimeäminen sekä kokonaisuuden valvonnasta vastaavan julkisen elimen nimeäminen).

| — | Kehitetään turvallisuusstandardit palveluntarjoajia varten (vähimmäisturvallisuusvaatimusten kehittäminen yhteisön tasolla kansainvälisiä palveluntarjoajia varten, ”regulated agent”- ja ”known shipper” -käsitteiden käyttöönotto maaliikenteen kuljetusketjussa). |
| --- | --- |

—

Kehitetään turvallisuusstandardit palveluntarjoajia varten (vähimmäisturvallisuusvaatimusten kehittäminen yhteisön tasolla kansainvälisiä palveluntarjoajia varten, ”regulated agent”- ja ”known shipper” -käsitteiden käyttöönotto maaliikenteen kuljetusketjussa).

| — | ”Advanced information” -käsitettä sovelletaan elektronisessa muodossa; riskianalyysista riippuen tämä voitaisiin tehdä pakollisiksi tietyille reiteille tai lähetyksille. |
| --- | --- |

—

”Advanced information” -käsitettä sovelletaan elektronisessa muodossa; riskianalyysista riippuen tämä voitaisiin tehdä pakollisiksi tietyille reiteille tai lähetyksille.

| — | Käytetään erityisiä sinettejä ja sulkemismenetelmiä vaarallisissa ja turvallisuuden kannalta vaativissa kuljetuksissa. |
| --- | --- |

—

Käytetään erityisiä sinettejä ja sulkemismenetelmiä vaarallisissa ja turvallisuuden kannalta vaativissa kuljetuksissa.

| — | Huolehditaan, etteivät jäsenvaltiot ota käyttöön erilaisia standardeja, jotka vaikeuttaisivat markkinoiden tehokasta toimintaa. Komissio tekee asiakirjassaan useita ehdotuksia tähän tähtääviksi toimenpiteiksi. |
| --- | --- |

—

Huolehditaan, etteivät jäsenvaltiot ota käyttöön erilaisia standardeja, jotka vaikeuttaisivat markkinoiden tehokasta toimintaa. Komissio tekee asiakirjassaan useita ehdotuksia tähän tähtääviksi toimenpiteiksi.

| b) | Komission 24. heinäkuuta 2003 julkaisema tiedonanto ja samana päivänä tehty asetusehdotus, jossa komissio ehdottaa yhteisön tullikoodeksin muuttamista. Ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa EU:n ulkorajoilla työskentelevien tulliviranomaisten roolia niin, että pystyttäisiin vastaamaan tiukempiin turvallisuusvaatimuksiin tavaroiden tuonnissa ja viennissä. |
| --- | --- |

b)

Komission 24. heinäkuuta 2003 julkaisema tiedonanto ja samana päivänä tehty asetusehdotus, jossa komissio ehdottaa yhteisön tullikoodeksin muuttamista. Ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa EU:n ulkorajoilla työskentelevien tulliviranomaisten roolia niin, että pystyttäisiin vastaamaan tiukempiin turvallisuusvaatimuksiin tavaroiden tuonnissa ja viennissä.

| 3.1.8 | YK:n Euroopan talouskomissio
  Työryhmä 30 ”liikenteeseen vaikuttavat tullikysymykset” sekä TIR:n (Transports Internationaux Routiers) hallinnollinen komitea sopivat helmikuussa 2003 tällä hetkellä vielä pitkälle paperityöhön perustuvan TIR-menettelyn tietokoneistamisesta asteittain. TIR-carnet'n ansiosta tavaroita voidaan viedä EU:n ulkopuolisiin maihin käyttäen mahdollisimman vähän aikaa raja-asemilla, sillä TIR-carnet-asiakirja on kansainvälisesti hyväksytty tulliasiakirja.
  Tämä pätee maantieliikenteen tavarakuljetusten turvaamiseen. Komitea suosittaa, että tutkittaisiin sitä, missä määrin tämänkaltaisia toimenpiteitä voitaisiin hyödyntää myös muissa kuljetusmuodoissa. |
| --- | --- |

3.1.8

YK:n Euroopan talouskomissio

Työryhmä 30 ”liikenteeseen vaikuttavat tullikysymykset” sekä TIR:n (Transports Internationaux Routiers) hallinnollinen komitea sopivat helmikuussa 2003 tällä hetkellä vielä pitkälle paperityöhön perustuvan TIR-menettelyn tietokoneistamisesta asteittain. TIR-carnet'n ansiosta tavaroita voidaan viedä EU:n ulkopuolisiin maihin käyttäen mahdollisimman vähän aikaa raja-asemilla, sillä TIR-carnet-asiakirja on kansainvälisesti hyväksytty tulliasiakirja.

Tämä pätee maantieliikenteen tavarakuljetusten turvaamiseen. Komitea suosittaa, että tutkittaisiin sitä, missä määrin tämänkaltaisia toimenpiteitä voitaisiin hyödyntää myös muissa kuljetusmuodoissa.

| 3.1.9 | USA:ssa käyttöönotetut toimenpiteet
  On sanomattakin selvää, että vuoden 2001 syyskuun 11. päivän iskun jälkeen Yhdysvallat on ottanut edelläkävijän aseman turvallisuustoimissa. Esimerkkinä mainittakoon ”bioterrorismilaki”, joka tuli voimaan vuonna 2002. Laissa edellytetään tiettyjen tietojen ilmoittamista ennalta ennen elintarvikkeiden tuomista Yhdysvaltoihin. Lisäksi elintarvikkeiden valmistajien ja varastoijien on rekisteröidyttävä liittovaltion elintarvike- ja lääkevirastoon (Federal Food and Drug Administration, FDA) ja niiden on nimettävä paikallinen edustajansa Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

3.1.9

USA:ssa käyttöönotetut toimenpiteet

On sanomattakin selvää, että vuoden 2001 syyskuun 11. päivän iskun jälkeen Yhdysvallat on ottanut edelläkävijän aseman turvallisuustoimissa. Esimerkkinä mainittakoon ”bioterrorismilaki”, joka tuli voimaan vuonna 2002. Laissa edellytetään tiettyjen tietojen ilmoittamista ennalta ennen elintarvikkeiden tuomista Yhdysvaltoihin. Lisäksi elintarvikkeiden valmistajien ja varastoijien on rekisteröidyttävä liittovaltion elintarvike- ja lääkevirastoon (Federal Food and Drug Administration, FDA) ja niiden on nimettävä paikallinen edustajansa Yhdysvalloissa.

| 3.1.10 | Tämän valmistelevan lausunnon luettavuuden säilyttämiseksi seuraavassa pelkästään mainitaan joukko toimenpiteitä käsittelemättä niitä sen tarkemmin.
  Ennen kuin Euroopassa ryhdytään toteuttamaan toimenpiteitä on luonnollisestikin suositeltavaa tutustua jo saatuihin kokemuksiin ja ottaa ne huomioon. Mainittakoon tässä seuraavat:






  a) | Container Security Initiative (CSI) |
| --- | --- | --- |

3.1.10

Tämän valmistelevan lausunnon luettavuuden säilyttämiseksi seuraavassa pelkästään mainitaan joukko toimenpiteitä käsittelemättä niitä sen tarkemmin.

Ennen kuin Euroopassa ryhdytään toteuttamaan toimenpiteitä on luonnollisestikin suositeltavaa tutustua jo saatuihin kokemuksiin ja ottaa ne huomioon. Mainittakoon tässä seuraavat:

a)

Container Security Initiative (CSI)

| b) | Customs-Trade Partnership against Terrorism (C-TPAT) |
| --- | --- |

b)

Customs-Trade Partnership against Terrorism (C-TPAT)

| c) | 24 Hour Advance Manifest |
| --- | --- |

c)

24 Hour Advance Manifest

| d) | Bio-Terrorism Act. |
| --- | --- |

d)

Bio-Terrorism Act.

| 3.2 | Aloitteet, joita liike-elämä on toteuttanut yksinään tai yhdessä viranomaisten kanssa






  a) | Business Anti-Smuggling Coalition Programme |
| --- | --- | --- |

3.2

a)

Business Anti-Smuggling Coalition Programme

| b) | Memorandum of Understanding on Electronic Business |
| --- | --- |

b)

Memorandum of Understanding on Electronic Business

| c) | International Road Transport Unionin (IRU:n) päätöslauselma maantiekuljetusten turvallisuudesta |
| --- | --- |

c)

International Road Transport Unionin (IRU:n) päätöslauselma maantiekuljetusten turvallisuudesta

| d) | IRU:n kehittämät maantiekuljetusten turvaohjeet (”Guidelines for Road Transport Security”) |
| --- | --- |

d)

IRU:n kehittämät maantiekuljetusten turvaohjeet (”Guidelines for Road Transport Security”)

| e) | IRU:n parhaillaan kehittämä ”Standard Security Plan” |
| --- | --- |

e)

IRU:n parhaillaan kehittämä ”Standard Security Plan”

| f) | ”Operation Safe Commerce” -ohjelma (OSC) |
| --- | --- |

f)

”Operation Safe Commerce” -ohjelma (OSC)

| g) | ”Smart and Secure Tradelanes” -aloite. |
| --- | --- |

g)

”Smart and Secure Tradelanes” -aloite.

| 3.3 | Useimmat edellisissä kohdissa mainituista aloitteista koskevat tavaraliikenteen turvatoimia yleensä ja erityisesti konttikuljetuksia. Eräitä näistä toimista voitaisiin komitean mielestä soveltaa myös matkustajakuljetuksiin. |
| --- | --- |

3.3

Useimmat edellisissä kohdissa mainituista aloitteista koskevat tavaraliikenteen turvatoimia yleensä ja erityisesti konttikuljetuksia. Eräitä näistä toimista voitaisiin komitean mielestä soveltaa myös matkustajakuljetuksiin.

| 3.4 | Vielä erikseen on mainittava eri kuljetusmuotoja koskevat turvallisuustoimet. Kuten jo edellä mainittiin, meriliikenne ja satamat sekä lentoliikenne ovat toimenpiteiden täytäntöönpanossa kaikkein pisimmällä. Tämä käy erinomaisesti ilmi komitean 24. lokakuuta 2002 antamasta lausunnosta (5), jonka esittelijänä oli Anna Bredima-Savopoulou. Tämän vuoksi tässä valmistelevassa lausunnossa ei enää käsitellä kyseisiä liikennemuotoja erikseen. |
| --- | --- |

3.4

Vielä erikseen on mainittava eri kuljetusmuotoja koskevat turvallisuustoimet. Kuten jo edellä mainittiin, meriliikenne ja satamat sekä lentoliikenne ovat toimenpiteiden täytäntöönpanossa kaikkein pisimmällä. Tämä käy erinomaisesti ilmi komitean 24. lokakuuta 2002 antamasta lausunnosta (5), jonka esittelijänä oli Anna Bredima-Savopoulou. Tämän vuoksi tässä valmistelevassa lausunnossa ei enää käsitellä kyseisiä liikennemuotoja erikseen.

| 3.5 | Eräs huomionarvoinen näkökohta on haavoittuvien maaliikenne-terminaalien sekä lastaus- ja uudelleenlastauspaikkojen asema. Putkistot voidaan tässä yhteydessä mainita erillisenä kuljetusmuotona. Terminaalien omistajat käyttävät toki paljon tarmoa kyseisten kenttäalueidensa turvaamiseen, mutta komitean mielestä ei vielä riittävästi ymmärretä sitä, että juuri lastaus- ja uudelleenlastauspaikat ovat erittäin haavoittuvia ja että lastauspaikkoja käyttävien kuljetusmuotojen yhteistyö on aivan välttämätöntä. |
| --- | --- |

3.5

Eräs huomionarvoinen näkökohta on haavoittuvien maaliikenne-terminaalien sekä lastaus- ja uudelleenlastauspaikkojen asema. Putkistot voidaan tässä yhteydessä mainita erillisenä kuljetusmuotona. Terminaalien omistajat käyttävät toki paljon tarmoa kyseisten kenttäalueidensa turvaamiseen, mutta komitean mielestä ei vielä riittävästi ymmärretä sitä, että juuri lastaus- ja uudelleenlastauspaikat ovat erittäin haavoittuvia ja että lastauspaikkoja käyttävien kuljetusmuotojen yhteistyö on aivan välttämätöntä.

| 3.6 | Komitean mielestä ei myöskään riittävästi ymmärretä niitä vaaroja, jotka liittyvät putkistojen kautta tapahtuviin kuljetuksiin ja lastauksiin. Komitea katsoo, että tätä koskevaa tietoisuutta on parannettava pikaisesti ja viranomaisten on käynnistettävä sekä henkilökuntaa että infrastruktuuria koskevia turvallisuustoimia. |
| --- | --- |

3.6

Komitean mielestä ei myöskään riittävästi ymmärretä niitä vaaroja, jotka liittyvät putkistojen kautta tapahtuviin kuljetuksiin ja lastauksiin. Komitea katsoo, että tätä koskevaa tietoisuutta on parannettava pikaisesti ja viranomaisten on käynnistettävä sekä henkilökuntaa että infrastruktuuria koskevia turvallisuustoimia.

| 3.7 | Rautatieliikenteessä sekä henkilöstön, matkustajien että laitteiston turvallisuutta on aina pidetty tärkeänä. On syytä toivoa, että sama korkea taso saavutetaan myös turvaamiskysymyksissä. Erityishuomiota tulee kiinnittää haavoittuviin paikkoihin, kuten asemiin ja järjestelyratapihoihin. Tarvittavan kansainvälisen koordinaation vuoksi kansainvälisen rautatieliiton UIC:n tulisi antaa asiasta suosituksia.
  Kansallisten rautatieyhtiöiden tulisi laatia tiedotusmateriaalia matkustajien ja henkilöstön informoimiseksi siitä, kuinka toimia hätätilanteessa. Tämä tulisi myös sisällyttää normaaliin henkilöstökoulutusohjelmaan. |
| --- | --- |

3.7

Rautatieliikenteessä sekä henkilöstön, matkustajien että laitteiston turvallisuutta on aina pidetty tärkeänä. On syytä toivoa, että sama korkea taso saavutetaan myös turvaamiskysymyksissä. Erityishuomiota tulee kiinnittää haavoittuviin paikkoihin, kuten asemiin ja järjestelyratapihoihin. Tarvittavan kansainvälisen koordinaation vuoksi kansainvälisen rautatieliiton UIC:n tulisi antaa asiasta suosituksia.

Kansallisten rautatieyhtiöiden tulisi laatia tiedotusmateriaalia matkustajien ja henkilöstön informoimiseksi siitä, kuinka toimia hätätilanteessa. Tämä tulisi myös sisällyttää normaaliin henkilöstökoulutusohjelmaan.

| 3.8 | Sisävesiliikenne hyödyntää usein merisatamia lastauksessa ja lastin purkamisessa. Tällöin myös sisävesiliikenteeseen sovelletaan ISPS-säännöstöä (International Ship and Port Facility Security Code). Komitean mielestä säännöstön tiukka soveltaminen ei saa johtaa logistiikkaketjun toiminnan häiriintymiseen. Satamien, varustamoiden ja valvontaviranomaisten tehtävänä on huolehtia siitä, että ISPS-säännöstöä noudatetaan. Komitea katsoo, että turvallisuuden tulisi olla olennainen osa myös sisävesiliikenteen työntekijöiden koulutusta. |
| --- | --- |

3.8

Sisävesiliikenne hyödyntää usein merisatamia lastauksessa ja lastin purkamisessa. Tällöin myös sisävesiliikenteeseen sovelletaan ISPS-säännöstöä (International Ship and Port Facility Security Code). Komitean mielestä säännöstön tiukka soveltaminen ei saa johtaa logistiikkaketjun toiminnan häiriintymiseen. Satamien, varustamoiden ja valvontaviranomaisten tehtävänä on huolehtia siitä, että ISPS-säännöstöä noudatetaan. Komitea katsoo, että turvallisuuden tulisi olla olennainen osa myös sisävesiliikenteen työntekijöiden koulutusta.

| 3.9 | Julkinen liikenne on Madridin ja Lontoon terrori-iskujen jälkeen tietoinen omasta haavoittuvaisuudestaan. Valvonta- ja tarkastustoimia on lisätty turvallisuustason ja siten matkustajien ja henkilöstön turvallisuudentunteen parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.9

Julkinen liikenne on Madridin ja Lontoon terrori-iskujen jälkeen tietoinen omasta haavoittuvaisuudestaan. Valvonta- ja tarkastustoimia on lisätty turvallisuustason ja siten matkustajien ja henkilöstön turvallisuudentunteen parantamiseksi.

| 3.10 | Ammattimainen maantiekuljetussektori on erittäin haavoittuvainen, kun otetaan huomioon linja-autoliikennettä ja tavarankuljetusta harjoittavien yritysten valtava määrä. Kyse on sadoistatuhansista liikennealan yrityksistä. Ala on jo pitkän aikaa kärsinyt rikollisuudesta. Lastattuihin tai lastaamattomiin kuljetusajoneuvoihin kohdistuvat varkaudet ovat arkipäivää. Usein kuljettajat kärsivät tästä johtuvista psyykkisistä seurauksista. Kansainvälinen maantiekuljetusliitto IRU (International Road Transport Union) on tehnyt kaikkensa taivuttaakseen viranomaiset ja markkinoiden osapuolet ryhtymään turvallisuustoimiin. Yksi esimerkki on pyyntö lisätä vartioitujen pysäköintipaikkojen määrää. Alan riskialttiuden vuoksi Kansainvälinen maantiekuljetusliitto on, kuten kohdassa 3.2 mainittiin, laatinut niin kutsutut turvaohjeet, joissa annetaan suosituksia sekä yritysjohtajille, kuljettajille että rahtaajille. Lisäksi on laadittu sopimuspuitteet tulliviranomaisten kanssa tehtävälle vapaaehtoiselle yhteistyölle. |
| --- | --- |

3.10

Ammattimainen maantiekuljetussektori on erittäin haavoittuvainen, kun otetaan huomioon linja-autoliikennettä ja tavarankuljetusta harjoittavien yritysten valtava määrä. Kyse on sadoistatuhansista liikennealan yrityksistä. Ala on jo pitkän aikaa kärsinyt rikollisuudesta. Lastattuihin tai lastaamattomiin kuljetusajoneuvoihin kohdistuvat varkaudet ovat arkipäivää. Usein kuljettajat kärsivät tästä johtuvista psyykkisistä seurauksista. Kansainvälinen maantiekuljetusliitto IRU (International Road Transport Union) on tehnyt kaikkensa taivuttaakseen viranomaiset ja markkinoiden osapuolet ryhtymään turvallisuustoimiin. Yksi esimerkki on pyyntö lisätä vartioitujen pysäköintipaikkojen määrää. Alan riskialttiuden vuoksi Kansainvälinen maantiekuljetusliitto on, kuten kohdassa 3.2 mainittiin, laatinut niin kutsutut turvaohjeet, joissa annetaan suosituksia sekä yritysjohtajille, kuljettajille että rahtaajille. Lisäksi on laadittu sopimuspuitteet tulliviranomaisten kanssa tehtävälle vapaaehtoiselle yhteistyölle.

| 3.11 | Kohdassa 3.10 mainittujen turvaohjeiden (Security Guidelines) perusajatukset ovat seuraavat:






  — | Turvallisuustoimien ei pidä olla niin tiukkoja, että normaali yritystoiminta käy mahdottomaksi. |
| --- | --- | --- |

3.11

Kohdassa 3.10 mainittujen turvaohjeiden (Security Guidelines) perusajatukset ovat seuraavat:

—

Turvallisuustoimien ei pidä olla niin tiukkoja, että normaali yritystoiminta käy mahdottomaksi.

| — | Uusien turvallisuustoimenpiteiden on oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, kustannuksiin ja liikenteelle aiheutuviin seurauksiin. |
| --- | --- |

—

Uusien turvallisuustoimenpiteiden on oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, kustannuksiin ja liikenteelle aiheutuviin seurauksiin.

| — | Valtioiden yksipuoliset toimet eivät ole hyväksyttävissä. |
| --- | --- |

—

Valtioiden yksipuoliset toimet eivät ole hyväksyttävissä.

| — | Turvallisuustoimien on oltava ymmärrettäviä ja hyväksyttäviä. |
| --- | --- |

—

Turvallisuustoimien on oltava ymmärrettäviä ja hyväksyttäviä.

| — | Kun otetaan huomioon kuljetusalan kansainvälinen luonne, toimenpiteitä on sovellettava yhdenmukaisesti, oikeasuhtaisesti ja syrjimättömästi niin, että ne haittaavat mahdollisimman vähän tehokasta kaupankäyntiä. |
| --- | --- |

—

Kun otetaan huomioon kuljetusalan kansainvälinen luonne, toimenpiteitä on sovellettava yhdenmukaisesti, oikeasuhtaisesti ja syrjimättömästi niin, että ne haittaavat mahdollisimman vähän tehokasta kaupankäyntiä.

Yleisesti voidaan todeta, että ennen toimenpiteisiin ryhtymistä on varmistettava, että kohderyhmä on tietoinen turvallisuustoimien tarpeellisuudesta. Turvallisuustoimia ei siis pidä alkaa soveltaa, ennen kuin kohderyhmä on tietoinen käyttöön otettavista toimista. Komitea kehottaa painokkaasti jakamaan tietoa tarpeeksi ajoissa.

| 3.12 | Omaehtoisen kuljetusliikenteen osalta komitea suosittaa, että käytettävästä kuljetusmuodosta riippumatta yrityksen toiminnasta vastaavien on laadittava asianmukaiset turvallisuustoimet henkilökuntaa, kuljetusvälineitä ja infrastruktuuria varten. |
| --- | --- |

3.12

Omaehtoisen kuljetusliikenteen osalta komitea suosittaa, että käytettävästä kuljetusmuodosta riippumatta yrityksen toiminnasta vastaavien on laadittava asianmukaiset turvallisuustoimet henkilökuntaa, kuljetusvälineitä ja infrastruktuuria varten.

| 3.13 | Komitea toteaa viranomaisten ja eri maakuljetusmuotojen tiedostavan entistä paremmin, että turvallisuustoimet on integroitava päivittäiseen toimintaan. Johdonmukaisuuteen on kuitenkin vielä pitkä matka. Eri kuljetusmuodoista erityisesti meri- ja lentoliikenteessä on niiden maailmanlaajuisen luonteen vuoksi tehty jo paljon. Julkisessa liikenteessä uhkia on alettu tiedostaa entistä paremmin, mutta rahtikuljetuksissa aloitteet ovat useimmiten rajoittuneet alan sisäisiin toimiin. Vielä ei ole nähty toimenpiteitä, jotka koskisivat koko logistista ketjua, kun haavoittuvia paikkoja ovat nimenomaan sellaiset, joissa siirrytään kuljetusmuodosta toiseen. Komitea kehottaa julkista valtaa nimeämään kansallisen tason koordinointielimen, joka kattaa koko kuljetusketjun. |
| --- | --- |

3.13

Komitea toteaa viranomaisten ja eri maakuljetusmuotojen tiedostavan entistä paremmin, että turvallisuustoimet on integroitava päivittäiseen toimintaan. Johdonmukaisuuteen on kuitenkin vielä pitkä matka. Eri kuljetusmuodoista erityisesti meri- ja lentoliikenteessä on niiden maailmanlaajuisen luonteen vuoksi tehty jo paljon. Julkisessa liikenteessä uhkia on alettu tiedostaa entistä paremmin, mutta rahtikuljetuksissa aloitteet ovat useimmiten rajoittuneet alan sisäisiin toimiin. Vielä ei ole nähty toimenpiteitä, jotka koskisivat koko logistista ketjua, kun haavoittuvia paikkoja ovat nimenomaan sellaiset, joissa siirrytään kuljetusmuodosta toiseen. Komitea kehottaa julkista valtaa nimeämään kansallisen tason koordinointielimen, joka kattaa koko kuljetusketjun.

4.   Turvallisuustoimien kustannukset

| 4.1 | Lisääntyneen rikollisuuden ja terrorismin vuoksi on selvää, että on ryhdyttävä toimenpiteisiin matkustajien, henkilöstön, kuljetusvälineiden ja rahdin turvaamiseksi. Vähemmän selvää on kuitenkin se, kenen tulisi maksaa turvallisuustoimista aiheutuvat kustannukset. Turvallisuuskustannusten tiedetään hyvin olevan korkeat. On arvioitu, että meriteitse tapahtuvan kuljetuksen turvallisuuskustannukset ovat noin 30–40 USA:n dollaria konttia kohden. |
| --- | --- |

4.1

Lisääntyneen rikollisuuden ja terrorismin vuoksi on selvää, että on ryhdyttävä toimenpiteisiin matkustajien, henkilöstön, kuljetusvälineiden ja rahdin turvaamiseksi. Vähemmän selvää on kuitenkin se, kenen tulisi maksaa turvallisuustoimista aiheutuvat kustannukset. Turvallisuuskustannusten tiedetään hyvin olevan korkeat. On arvioitu, että meriteitse tapahtuvan kuljetuksen turvallisuuskustannukset ovat noin 30–40 USA:n dollaria konttia kohden.

| 4.2 | Ymmärtääksemme paremmin, kenen maksettavaksi kustannukset kuuluvat, on meidän tarpeen tarkastella sitä, millaisista kustannuskategorioista on kyse. Kustannukset näyttäisi olevan järkevää jaotella seuraavasti:






  a) | kustannukset, jotka liittyvät säännösten laatimiseen ja niiden noudattamisen valvontaan |
| --- | --- | --- |

4.2

Ymmärtääksemme paremmin, kenen maksettavaksi kustannukset kuuluvat, on meidän tarpeen tarkastella sitä, millaisista kustannuskategorioista on kyse. Kustannukset näyttäisi olevan järkevää jaotella seuraavasti:

a)

kustannukset, jotka liittyvät säännösten laatimiseen ja niiden noudattamisen valvontaan

| b) | kustannukset, jotka liittyvät turvallisuusuhkien kartoittamiseen ja analysointiin, sekä Euroopan unionin ulkopuolisille maille annettava apu, jolla niiden turvallisuustaso pyritään saattamaan samalle tasolle Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa |
| --- | --- |

b)

kustannukset, jotka liittyvät turvallisuusuhkien kartoittamiseen ja analysointiin, sekä Euroopan unionin ulkopuolisille maille annettava apu, jolla niiden turvallisuustaso pyritään saattamaan samalle tasolle Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa

| c) | investointikustannusten kaltaiset kustannukset, kuten turvallisuushenkilöstön valinnasta ja koulutuksesta aiheutuvat kustannukset sekä turvallisuuden valvontaan tarvittavan materiaalin hankinta |
| --- | --- |

c)

investointikustannusten kaltaiset kustannukset, kuten turvallisuushenkilöstön valinnasta ja koulutuksesta aiheutuvat kustannukset sekä turvallisuuden valvontaan tarvittavan materiaalin hankinta

| d) | turvallisuuteen liittyvät juoksevat menot, kuten turvallisuushenkilökunnan henkilöstökustannukset, turvallisuuslaitteiston kunnossapitokustannukset, turvallisuuskysymyksiin liittyvät tiedotuskustannukset, vakuutuskustannukset sekä sellaisten yleiseen järjestykseen liittyvien toimenpiteiden kustannukset, joiden tarkoituksena on saavuttaa tilanne, jossa lainsäädäntöä noudatetaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

d)

turvallisuuteen liittyvät juoksevat menot, kuten turvallisuushenkilökunnan henkilöstökustannukset, turvallisuuslaitteiston kunnossapitokustannukset, turvallisuuskysymyksiin liittyvät tiedotuskustannukset, vakuutuskustannukset sekä sellaisten yleiseen järjestykseen liittyvien toimenpiteiden kustannukset, joiden tarkoituksena on saavuttaa tilanne, jossa lainsäädäntöä noudatetaan asianmukaisesti.

Lisäksi tulevat kustannukset, jotka liittyvät epätavanomaisten tapahtumien, kuten terrori-iskujen, ennakointiin tai jälkitoimiin. Näiden kustannusten jakamiseen on löydettävä erillinen ratkaisu. Komitea katsoo, että julkisen vallan tulisi ensisijaisesti vastata näistä kustannuksista.

| 4.3 | Loogiselta vastaukselta kysymykseen siitä, mikä taho ensisijaisesti tulee kysymykseen kustannuksia jaettaessa, näyttäisi ensimmäisten kahden kategorian osalta olevan jäsenvaltion valtakunnalliset tai niitä alemman hallintotason viranomaiset, kun taas kategorioiden c ja d osalta kyseeseen tulisivat pikemminkin yritykset. |
| --- | --- |

4.3

Loogiselta vastaukselta kysymykseen siitä, mikä taho ensisijaisesti tulee kysymykseen kustannuksia jaettaessa, näyttäisi ensimmäisten kahden kategorian osalta olevan jäsenvaltion valtakunnalliset tai niitä alemman hallintotason viranomaiset, kun taas kategorioiden c ja d osalta kyseeseen tulisivat pikemminkin yritykset.

| 4.4 | Taloudelliselta kannalta katsottuna kustannukset tulisi ottaa kantaakseen sen tason, jonka toiminta kustannukset aiheuttaa. Näin kustannukset siirtyisivät hintoihin (julkisen liikenteen lipun hinta tai tavarakuljetuksen rahtimaksu). Tavaroiden ja palveluiden hintojenhan tulisi aina mahdollisimman pitkälle kattaa marginaaliset sosiaaliset kustannukset, myös turvallisuuskustannukset. Käyttöön otettavat toimet voivat kuitenkin joskus olla siinä määrin yleisen edun mukaisia, että niihin liittyviin kustannuksiin tulisi koko yhteiskunnan osallistua. |
| --- | --- |

4.4

Taloudelliselta kannalta katsottuna kustannukset tulisi ottaa kantaakseen sen tason, jonka toiminta kustannukset aiheuttaa. Näin kustannukset siirtyisivät hintoihin (julkisen liikenteen lipun hinta tai tavarakuljetuksen rahtimaksu). Tavaroiden ja palveluiden hintojenhan tulisi aina mahdollisimman pitkälle kattaa marginaaliset sosiaaliset kustannukset, myös turvallisuuskustannukset. Käyttöön otettavat toimet voivat kuitenkin joskus olla siinä määrin yleisen edun mukaisia, että niihin liittyviin kustannuksiin tulisi koko yhteiskunnan osallistua.

| 4.5 | Kun tämä erittely otetaan huomioon, tarkoittaa se sitä, että viime kädessä turvallisuuskustannukset kantaa kuluttaja, joka maksaa ne lopputuotteen korkeamman hinnan muodossa, tai kansalainen julkisten menojen ja niistä veronmaksajille koituvien kustannusten muodossa silloin kun julkinen valta rahoittaa yleisen edun kannalta tärkeitä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.5

Kun tämä erittely otetaan huomioon, tarkoittaa se sitä, että viime kädessä turvallisuuskustannukset kantaa kuluttaja, joka maksaa ne lopputuotteen korkeamman hinnan muodossa, tai kansalainen julkisten menojen ja niistä veronmaksajille koituvien kustannusten muodossa silloin kun julkinen valta rahoittaa yleisen edun kannalta tärkeitä toimenpiteitä.

| 4.6 | Vakuutusyhtiöt ovat komitean mielestä toissijaisessa asemassa. Ellei terrorismia nimenomaisesti ole suljettu pois vakuutusehdoissa, mahdolliset korvaukset siirtyvät aina vakuutetun maksettaviksi korkeampina vakuutusmaksuina. On toki luonnollista, että turvallisuusasteen ja maksettavan vakuutusmaksun suuruuden välillä on kausaalinen suhde. Sitä mukaa kuin turvallisuustoimia kohennetaan, tulisi vakuutusmaksujen laskea. |
| --- | --- |

4.6

Vakuutusyhtiöt ovat komitean mielestä toissijaisessa asemassa. Ellei terrorismia nimenomaisesti ole suljettu pois vakuutusehdoissa, mahdolliset korvaukset siirtyvät aina vakuutetun maksettaviksi korkeampina vakuutusmaksuina. On toki luonnollista, että turvallisuusasteen ja maksettavan vakuutusmaksun suuruuden välillä on kausaalinen suhde. Sitä mukaa kuin turvallisuustoimia kohennetaan, tulisi vakuutusmaksujen laskea.

| 4.7 | Euroopan unioni voi tehtäviensä ja toimivaltansa kannalta katsottuna olla ainoastaan koordinoivassa ja valvovassa roolissa. Taloudellista tukea voidaan myöntää korkeintaan tiedotuskampanjoihin ja informointiin. Näin esimerkiksi kuudenteen puiteohjelmaan on varattu 3,5 miljoonan euron suuruinen määräraha käytettäväksi turvallisuuteen liittyviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

4.7

Euroopan unioni voi tehtäviensä ja toimivaltansa kannalta katsottuna olla ainoastaan koordinoivassa ja valvovassa roolissa. Taloudellista tukea voidaan myöntää korkeintaan tiedotuskampanjoihin ja informointiin. Näin esimerkiksi kuudenteen puiteohjelmaan on varattu 3,5 miljoonan euron suuruinen määräraha käytettäväksi turvallisuuteen liittyviin kysymyksiin.

5.   Tiivistelmä ja suositukset

| 5.1 | Komitea toteaa, että viime vuosien terrori-iskujen seurauksena turvallisuuskysymyksiin on alettu kaikilla tasoilla kiinnittää tuntuvasti enemmän huomiota. |
| --- | --- |

5.1

Komitea toteaa, että viime vuosien terrori-iskujen seurauksena turvallisuuskysymyksiin on alettu kaikilla tasoilla kiinnittää tuntuvasti enemmän huomiota.

| 5.2 | Erityisesti meri- ja lentoliikenteen aloilla on tehty tarvittavat sopimukset, jotka on sisällytetty kansainvälisiin säännöksiin. Soveltaminen tapahtuu EU:n suorittamien tarkastusten kautta. |
| --- | --- |

5.2

Erityisesti meri- ja lentoliikenteen aloilla on tehty tarvittavat sopimukset, jotka on sisällytetty kansainvälisiin säännöksiin. Soveltaminen tapahtuu EU:n suorittamien tarkastusten kautta.

| 5.3 | Maakuljetusmuotojen turvallisuuden alalla on komitean mielestä vielä tehtävä tarvittava työ, erityisesti, kun otetaan huomioon eri kuljetusmuotojen välinen suuri riippuvuus ja intermodaalisten lastaus- ja uudelleenlastauspaikkojen haavoittuvuus. Koordinoitua toimintamallia tarvitaan ehdottomasti, sillä ketjussa heikoin lenkki määrää koko ketjun vahvuuden. |
| --- | --- |

5.3

Maakuljetusmuotojen turvallisuuden alalla on komitean mielestä vielä tehtävä tarvittava työ, erityisesti, kun otetaan huomioon eri kuljetusmuotojen välinen suuri riippuvuus ja intermodaalisten lastaus- ja uudelleenlastauspaikkojen haavoittuvuus. Koordinoitua toimintamallia tarvitaan ehdottomasti, sillä ketjussa heikoin lenkki määrää koko ketjun vahvuuden.

| 5.4 | Komitea huomauttaa, ettei monissa EU-valtioiden kielissä tehdä eroa käsitteiden ”turvaaminen” ja ”turvallisuus” välillä. Tämä on omiaan aiheuttamaan hämmennystä. Siksi komitea suosittaa yksiselitteisen terminologian kehittämistä. |
| --- | --- |

5.4

Komitea huomauttaa, ettei monissa EU-valtioiden kielissä tehdä eroa käsitteiden ”turvaaminen” ja ”turvallisuus” välillä. Tämä on omiaan aiheuttamaan hämmennystä. Siksi komitea suosittaa yksiselitteisen terminologian kehittämistä.

| 5.5 | Komitea katsoo jäsenvaltioiden olevan vastuussa turvallisuustoimista. Tätä varten niiden on luotava puitteet, joihin sisältyy tietty määrä minimistandardeja, jotka kuljetusmuotojen on asetettava vähimmäisrajaksi. Toimenpiteiden yhdenmukaistamista varten jäsenvaltioiden viranomaisten tulee perustaa erityinen elin, joka varmistaa myös noudattamisen valvonnan. |
| --- | --- |

5.5

Komitea katsoo jäsenvaltioiden olevan vastuussa turvallisuustoimista. Tätä varten niiden on luotava puitteet, joihin sisältyy tietty määrä minimistandardeja, jotka kuljetusmuotojen on asetettava vähimmäisrajaksi. Toimenpiteiden yhdenmukaistamista varten jäsenvaltioiden viranomaisten tulee perustaa erityinen elin, joka varmistaa myös noudattamisen valvonnan.

| 5.6 | Euroopan unionin roolina on komitean mielestä ennen kaikkea toimien koordinointi yhteisön ja kansainvälisellä tasolla. Valtiollisten ja paikallisten viranomaisten tehtävänä sen sijaan on toimenpiteiden konkreettinen toteuttaminen, soveltamisen valvonta ja tiedottaminen terrorismiin ja rikollisuuteen liittyvän tietoisuuden lisäämiseksi kaikilla tasoilla. Lisäksi valtakunnallisten ja paikallisten viranomaisten tulisi edistää eri kuljetusmuotojen välistä yhteistyötä. Niiden tehtävänä tulisi komitean mielestä myös olla fyysisen infrastruktuurin suojelu. |
| --- | --- |

5.6

Euroopan unionin roolina on komitean mielestä ennen kaikkea toimien koordinointi yhteisön ja kansainvälisellä tasolla. Valtiollisten ja paikallisten viranomaisten tehtävänä sen sijaan on toimenpiteiden konkreettinen toteuttaminen, soveltamisen valvonta ja tiedottaminen terrorismiin ja rikollisuuteen liittyvän tietoisuuden lisäämiseksi kaikilla tasoilla. Lisäksi valtakunnallisten ja paikallisten viranomaisten tulisi edistää eri kuljetusmuotojen välistä yhteistyötä. Niiden tehtävänä tulisi komitean mielestä myös olla fyysisen infrastruktuurin suojelu.

| 5.7 | Liikennemuotojen käyttäjät ovat ratkaisevan tärkeässä roolissa turvallisuuden kannalta. Matkustajat ja asiakkaat tulisi tiedotuksen avulla saada omaksumaan entistä valppaampi ja aktiivisempi asenne. Maaliikennealan työntekijöille tulisi tarjota erityiskoulutusta, joka on räätälöity vastaamaan heidän rooliaan alan turvallisuustoimissa. Yritysjohdon tehtävänä on komitean mielestä integroida turvallisuusajattelu yrityksen filosofiaan ja toimintakulttuuriin. Lisäksi heidän tulisi antaa työntekijöille mahdollisuus osallistua alan koulutukseen ja huolehtia siitä, että johtamiskoulutukseen sisällytetään kriisinhallintaa koskeva erityisosio. |
| --- | --- |

5.7

Liikennemuotojen käyttäjät ovat ratkaisevan tärkeässä roolissa turvallisuuden kannalta. Matkustajat ja asiakkaat tulisi tiedotuksen avulla saada omaksumaan entistä valppaampi ja aktiivisempi asenne. Maaliikennealan työntekijöille tulisi tarjota erityiskoulutusta, joka on räätälöity vastaamaan heidän rooliaan alan turvallisuustoimissa. Yritysjohdon tehtävänä on komitean mielestä integroida turvallisuusajattelu yrityksen filosofiaan ja toimintakulttuuriin. Lisäksi heidän tulisi antaa työntekijöille mahdollisuus osallistua alan koulutukseen ja huolehtia siitä, että johtamiskoulutukseen sisällytetään kriisinhallintaa koskeva erityisosio.

| 5.8 | Komitea katsoo tilanteen vielä olevan hyvin epäyhtenäinen eri maakuljetusmuotojen osalta. Viranomaisten ja eri maakuljetusmuotojen piirissä tiedostetaan kyllä entistä paremmin, että turvallisuustoimet on integroitava päivittäiseen toimintaan. Komitean on kuitenkin pakko todeta johdonmukaisuuteen olevan vielä pitkä matka. Julkisen liikenteen alalla tilanne on parempi kuin tavarankuljetusliikenteessä. Tavaraliikenteessä aloitteet ovat useimmiten rajoittuneet alan sisäisiin toimiin. Komitea kehottaa julkista valtaa nimeämään koordinointielimen, joka kattaa koko kuljetusketjun. |
| --- | --- |

5.8

Komitea katsoo tilanteen vielä olevan hyvin epäyhtenäinen eri maakuljetusmuotojen osalta. Viranomaisten ja eri maakuljetusmuotojen piirissä tiedostetaan kyllä entistä paremmin, että turvallisuustoimet on integroitava päivittäiseen toimintaan. Komitean on kuitenkin pakko todeta johdonmukaisuuteen olevan vielä pitkä matka. Julkisen liikenteen alalla tilanne on parempi kuin tavarankuljetusliikenteessä. Tavaraliikenteessä aloitteet ovat useimmiten rajoittuneet alan sisäisiin toimiin. Komitea kehottaa julkista valtaa nimeämään koordinointielimen, joka kattaa koko kuljetusketjun.

| 5.9 | Omaan laskuun tapahtuvan kuljetusliikenteen osalta komitea suosittaa, että käytettävästä kuljetusmuodosta riippumatta yrityksen toiminnasta vastaavien on laadittava tarvittavat turvallisuustoimet henkilökuntaa, kuljetusvälineitä ja infrastruktuuria varten. |
| --- | --- |

5.9

Omaan laskuun tapahtuvan kuljetusliikenteen osalta komitea suosittaa, että käytettävästä kuljetusmuodosta riippumatta yrityksen toiminnasta vastaavien on laadittava tarvittavat turvallisuustoimet henkilökuntaa, kuljetusvälineitä ja infrastruktuuria varten.

| 5.10 | Komitea katsoo, että turvallisuuskustannukset kantaa kuluttaja, joka maksaa ne lopputuotteen korkeamman hinnan muodossa, tai julkisten varojen kautta lopulta kansalainen verojen muodossa silloin, kun toimenpiteiden toteuttajana on julkinen valta. |
| --- | --- |

5.10

Komitea katsoo, että turvallisuuskustannukset kantaa kuluttaja, joka maksaa ne lopputuotteen korkeamman hinnan muodossa, tai julkisten varojen kautta lopulta kansalainen verojen muodossa silloin, kun toimenpiteiden toteuttajana on julkinen valta.

| 5.11 | Vakuutusyhtiöt ovat komitean mielestä toissijaisessa asemassa. Mahdolliset korvaukset siirtyvät aina vakuutetun maksettaviksi korkeampien vakuutusmaksujen muodossa. Sitä mukaa kuin turvallisuustoimia kohennetaan, tulisi vakuutusmaksujen laskea. On huomioitava, että vakuutusmaksujen suuruus heijastaa markkinariskejä. |
| --- | --- |

5.11

Vakuutusyhtiöt ovat komitean mielestä toissijaisessa asemassa. Mahdolliset korvaukset siirtyvät aina vakuutetun maksettaviksi korkeampien vakuutusmaksujen muodossa. Sitä mukaa kuin turvallisuustoimia kohennetaan, tulisi vakuutusmaksujen laskea. On huomioitava, että vakuutusmaksujen suuruus heijastaa markkinariskejä.

| 5.12 | Euroopan unionin rooliin rahoittajana kuulunee lähinnä tutkimus-, tiedotus- ja valistusohjelmien rahoittaminen kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

5.12

Euroopan unionin rooliin rahoittajana kuulunee lähinnä tutkimus-, tiedotus- ja valistusohjelmien rahoittaminen kyseisellä alalla.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUVL C 61, 14.3.2003, s. 174.

1

(2)  KOM(2005) 124 lopullinen, 6.4.2005.

2

(3)  EUVL C 198, 12.8.2005, s. 1.

3

(4)  Suurkaupunkien julkisen liikenteen turvallisuutta käsitellään laajemmin alueiden komitean suuntaa-antavassa lausunnossa aiheesta ”Kaikkien liikennemuotojen turvallisuus, mukaan luettuna rahoituskysymys” (CdR 209/2005), jonka esittelijä on Suur-Lontoon yleishallintoviranomaisen edustajiston jäsen Robert Neill.

4

(5)  EUVL C 61, 14.3.2003, s. 174.

5

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/38

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevista yhteisön rahoitustoimenpiteistä”

KOM(2005) 117 lopullinen — 2005/0045 CNS

(2006/C 65/07)

Neuvosto päätti 19. toukokuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Gabriel Sarró Iparraguirre.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 122 ääntä puolesta ja ei yhtään vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Euroopan komissio on pyytänyt ETSK:lta lausuntoa ehdotetusta asetuksesta, jossa vahvistetaan puitteet yhteisen kalastuspolitiikan (YKP:n) täytäntöönpanoa koskevalle rahoitustuelle ja jolla täydennetään Euroopan kalatalousrahastosta annettavaa neuvoston asetusta koskevaa ehdotusta (1). Rahoitustuen suuruus on 2 583 miljoonaa euroa ja kalatalousrahaston budjetti 4 963 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan komissio on pyytänyt ETSK:lta lausuntoa ehdotetusta asetuksesta, jossa vahvistetaan puitteet yhteisen kalastuspolitiikan (YKP:n) täytäntöönpanoa koskevalle rahoitustuelle ja jolla täydennetään Euroopan kalatalousrahastosta annettavaa neuvoston asetusta koskevaa ehdotusta (1). Rahoitustuen suuruus on 2 583 miljoonaa euroa ja kalatalousrahaston budjetti 4 963 miljoonaa euroa.

| 1.2 | Yksi YKP:n tavoitteista on rahoitustuen tehostaminen. Ehdotetulla asetuksella pyritään parantamaan rahoitustuen täytäntöönpanoedellytyksiä konkreettisilla aloilla asettamalla kullekin alalle erityistavoitteet. |
| --- | --- |

1.2

Yksi YKP:n tavoitteista on rahoitustuen tehostaminen. Ehdotetulla asetuksella pyritään parantamaan rahoitustuen täytäntöönpanoedellytyksiä konkreettisilla aloilla asettamalla kullekin alalle erityistavoitteet.

| 1.3 | Komitea ilmaisee olevansa erittäin huolestunut siitä, ettei vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymistä ole tehty päätöstä. Komitea katsoo, että Euroopan unioni on nyt hyvin vakavassa tilanteessa, jonka ratkaiseminen edellyttää mahdollisimman suurta poliittista ponnistusta. YKP:n rahoitusta ei voida turvata, ellei nyt tehdyssä asetusehdotuksessa ja Euroopan kalatalousrahastoa koskevassa ehdotuksessa mainittuja määrärahaosuuksia säilytetä ennallaan. Komitea kehottaa neuvostoa tekemään sellaisia poliittisia päätöksiä, jotka eivät vaikuta YKP:n rahoitukseen ja joilla siis taataan elollisten vesiluonnonvarojen kestävä hyödyntäminen siten, että edistetään kestäviä taloudellisia, ympäristöllisiä ja sosiaalisia oloja. ETSK pahoitteleekin sitä, ettei neuvosto ole vielä tehnyt päätöstä Euroopan kalatalousrahastoa koskevasta asetusehdotuksesta. |
| --- | --- |

1.3

Komitea ilmaisee olevansa erittäin huolestunut siitä, ettei vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymistä ole tehty päätöstä. Komitea katsoo, että Euroopan unioni on nyt hyvin vakavassa tilanteessa, jonka ratkaiseminen edellyttää mahdollisimman suurta poliittista ponnistusta. YKP:n rahoitusta ei voida turvata, ellei nyt tehdyssä asetusehdotuksessa ja Euroopan kalatalousrahastoa koskevassa ehdotuksessa mainittuja määrärahaosuuksia säilytetä ennallaan. Komitea kehottaa neuvostoa tekemään sellaisia poliittisia päätöksiä, jotka eivät vaikuta YKP:n rahoitukseen ja joilla siis taataan elollisten vesiluonnonvarojen kestävä hyödyntäminen siten, että edistetään kestäviä taloudellisia, ympäristöllisiä ja sosiaalisia oloja. ETSK pahoitteleekin sitä, ettei neuvosto ole vielä tehnyt päätöstä Euroopan kalatalousrahastoa koskevasta asetusehdotuksesta.

| 1.4 | Ehdotettu asetus kattaa neljä yhteisön rahoitustoimenpiteiden kohteena olevaa toimintalohkoa:






  — | YKP:n sääntöjen valvonta ja täytäntöönpano |
| --- | --- | --- |

1.4

Ehdotettu asetus kattaa neljä yhteisön rahoitustoimenpiteiden kohteena olevaa toimintalohkoa:

—

YKP:n sääntöjen valvonta ja täytäntöönpano

| — | säilyttämistoimenpiteet, YKP:n soveltamisalaan kuuluvien kalavarojen kestävää hallinnointia koskevien tietojen keruu ja tieteellisten lausuntojen parantaminen |
| --- | --- |

—

säilyttämistoimenpiteet, YKP:n soveltamisalaan kuuluvien kalavarojen kestävää hallinnointia koskevien tietojen keruu ja tieteellisten lausuntojen parantaminen

| — | YKP:n hallinto |
| --- | --- |

—

YKP:n hallinto

| — | YKP:n ja kansainvälisen merioikeuden väliset suhteet. |
| --- | --- |

—

YKP:n ja kansainvälisen merioikeuden väliset suhteet.

| 1.5 | Komitea katsoo, että ehdotus on tarpeellinen, ja suhtautuu myönteisesti ehdotuksessa tarkoitettuihin soveltamisaloihin. |
| --- | --- |

1.5

Komitea katsoo, että ehdotus on tarpeellinen, ja suhtautuu myönteisesti ehdotuksessa tarkoitettuihin soveltamisaloihin.

2.   Kutakin neljää asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa osa-aluetta koskevat yhteisön rahoitustoimenpiteet

2.1   YKP:n sääntöjen valvonta ja täytäntöönpano

| 2.1.1 | YKP:n valvontaan ja täytäntöönpanoon kohdennettavien rahoitustoimenpiteiden tarkoituksena on tehostaa jäsenvaltioiden toteuttamien kalastustoimenpiteiden valvontaa ja komission yksiköiden suorittamaa arviointia ja valvontaa. Yhteisön rahoitustoimenpitein voidaan rahoittaa sellaisia jäsenvaltioiden menoja, jotka liittyvät uuteen valvontateknologiaan, koulutusohjelmiin, tarkastusjärjestelmiä ja tarkkailijoita koskeviin kokeiluhankkeisiin, tarkastuksiin ja seminaarimuotoisiin tiedotustapahtumiin. |
| --- | --- |

2.1.1

YKP:n valvontaan ja täytäntöönpanoon kohdennettavien rahoitustoimenpiteiden tarkoituksena on tehostaa jäsenvaltioiden toteuttamien kalastustoimenpiteiden valvontaa ja komission yksiköiden suorittamaa arviointia ja valvontaa. Yhteisön rahoitustoimenpitein voidaan rahoittaa sellaisia jäsenvaltioiden menoja, jotka liittyvät uuteen valvontateknologiaan, koulutusohjelmiin, tarkastusjärjestelmiä ja tarkkailijoita koskeviin kokeiluhankkeisiin, tarkastuksiin ja seminaarimuotoisiin tiedotustapahtumiin.

| 2.1.2 | Rahoitusta myönnetään niin ikään komissiolle aiheutuviin kuluihin, jotka liittyvät yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa tehtyihin hallinnollisiin järjestelyihin, komission suorittaman tarkastuksen kustannuksiin ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimintakustannuksiin. |
| --- | --- |

2.1.2

Rahoitusta myönnetään niin ikään komissiolle aiheutuviin kuluihin, jotka liittyvät yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa tehtyihin hallinnollisiin järjestelyihin, komission suorittaman tarkastuksen kustannuksiin ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimintakustannuksiin.

| 2.1.3 | Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotettuihin valvontaa ja täytäntöönpanoa koskeviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

2.1.3

Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotettuihin valvontaa ja täytäntöönpanoa koskeviin toimenpiteisiin.

2.2   Säilyttämistoimenpiteet, YKP:n soveltamisalaan kuuluvien kalavarojen kestävää hallinnointia koskevien tietojen keruu ja tieteellisten lausuntojen parantaminen

| 2.2.1 | Toinen ehdotetun asetuksen soveltamisalaan kuuluva osa-alue kattaa jäsenvaltioille myönnettävän rahoitustuen, jotta ne voivat koota yhdistettyjä ja tutkimukseen perustuvia monivuotisia tietokokonaisuuksia, jotka sisältävät biologisia, teknisiä, taloudellisia ja ympäristöä koskevia tietoja. Näillä rahoitustoimenpiteillä pyritään sellaisten tietojen keruun ja hallinnoinnin sekä sellaisten tieteellisten lausuntojen parantamiseen, joita tarvitaan kalavarojen tilan, kalastuksen määrän ja kalastuksen kalavaroihin ja meren ekosysteemiin aiheuttamien vaikutusten sekä kalatalousalan suorituskyvyn arvioimiseksi yhteisön vesialueilla ja niiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

2.2.1

Toinen ehdotetun asetuksen soveltamisalaan kuuluva osa-alue kattaa jäsenvaltioille myönnettävän rahoitustuen, jotta ne voivat koota yhdistettyjä ja tutkimukseen perustuvia monivuotisia tietokokonaisuuksia, jotka sisältävät biologisia, teknisiä, taloudellisia ja ympäristöä koskevia tietoja. Näillä rahoitustoimenpiteillä pyritään sellaisten tietojen keruun ja hallinnoinnin sekä sellaisten tieteellisten lausuntojen parantamiseen, joita tarvitaan kalavarojen tilan, kalastuksen määrän ja kalastuksen kalavaroihin ja meren ekosysteemiin aiheuttamien vaikutusten sekä kalatalousalan suorituskyvyn arvioimiseksi yhteisön vesialueilla ja niiden ulkopuolella.

| 2.2.2 | Edellä mainitut tiedot saadaan siten, että jäsenvaltiot keräävät perustiedot ja komissio lisätiedot. |
| --- | --- |

2.2.2

Edellä mainitut tiedot saadaan siten, että jäsenvaltiot keräävät perustiedot ja komissio lisätiedot.

| 2.2.3 | Koska kalastuksen hallinnointi on riippuvainen kalakantojen biologista tilaa ja kalastuslaivastojen toimintaa koskevien tietojen saatavuudesta, ETSK kannattaa jäsenvaltioiden suorittamaa perustietojen keruuta varten ehdotettuja rahoitustoimenpiteitä. Komitea kannattaa myös komission suorittamaan lisätietojen keruuseen tarkoitettuja rahoitustoimenpiteitä, sillä komission huolehtiessa lisätietojen keruusta jäsenvaltiot voivat kerätä omat perustietonsa mahdollisimman tehokkaasti ja järjestelmällisesti. Komitea katsoo kuitenkin, että kalastuksen hallinnoinnin tehostamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää rahoitusta myös kalastustoiminnan ympäristövaikutusten ja alan sosioekonomisen tilan arviointitutkimuksista yhteisön kalastusalalle aiheutuviin menoihin. |
| --- | --- |

2.2.3

Koska kalastuksen hallinnointi on riippuvainen kalakantojen biologista tilaa ja kalastuslaivastojen toimintaa koskevien tietojen saatavuudesta, ETSK kannattaa jäsenvaltioiden suorittamaa perustietojen keruuta varten ehdotettuja rahoitustoimenpiteitä. Komitea kannattaa myös komission suorittamaan lisätietojen keruuseen tarkoitettuja rahoitustoimenpiteitä, sillä komission huolehtiessa lisätietojen keruusta jäsenvaltiot voivat kerätä omat perustietonsa mahdollisimman tehokkaasti ja järjestelmällisesti. Komitea katsoo kuitenkin, että kalastuksen hallinnoinnin tehostamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää rahoitusta myös kalastustoiminnan ympäristövaikutusten ja alan sosioekonomisen tilan arviointitutkimuksista yhteisön kalastusalalle aiheutuviin menoihin.

| 2.2.4 | YKP:n uudistus on lisännyt tieteellisten lausuntojen kysyntää erityisesti omaksuttaessa ekosysteemiä koskeva lähestymistapa ja hallinnoitaessa monilajikalastuksia. Komitea pitää siten asianmukaisina menoja, jotka voidaan kattaa tieteellisiin lausuntoihin tarkoitetuin yhteisön rahoitustoimenpitein. |
| --- | --- |

2.2.4

YKP:n uudistus on lisännyt tieteellisten lausuntojen kysyntää erityisesti omaksuttaessa ekosysteemiä koskeva lähestymistapa ja hallinnoitaessa monilajikalastuksia. Komitea pitää siten asianmukaisina menoja, jotka voidaan kattaa tieteellisiin lausuntoihin tarkoitetuin yhteisön rahoitustoimenpitein.

| 2.2.5 | Komitea toistaa kuitenkin Euroopan kalatalousrahastosta antamassaan lausunnossa (2) esittämänsä kehotuksen, että rahoitustuen olisi katettava myös kalastusalaa varten annettavat tieteelliset lausunnot. On ensiarvoisen tärkeää tukea taloudellisesti tätä osa-aluetta, jotta YKP:n sääntöjä noudatetaan oikein. |
| --- | --- |

2.2.5

Komitea toistaa kuitenkin Euroopan kalatalousrahastosta antamassaan lausunnossa (2) esittämänsä kehotuksen, että rahoitustuen olisi katettava myös kalastusalaa varten annettavat tieteelliset lausunnot. On ensiarvoisen tärkeää tukea taloudellisesti tätä osa-aluetta, jotta YKP:n sääntöjä noudatetaan oikein.

2.3   YKP:n hallinto

| 2.3.1 | Kolmatta asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa osa-aluetta koskevilla rahoitustoimenpiteillä pyritään siihen, että asianomaiset tahot osallistuvat YKP:n kaikkien vaiheiden hallintoon ja että niille annetaan ajantasaista tietoa YKP:n tavoitteista ja niihin läheisesti liittyvistä toimenpiteistä. Tämän rahoitustuen tiedotuskanavina toimivat EU:n neuvoa-antava kalatalous- ja vesiviljelykomitea, alueelliset neuvoa-antavat toimikunnat sekä Euroopan komission järjestämät seminaarimuotoiset tiedotus- ja koulutustapahtumat. |
| --- | --- |

2.3.1

Kolmatta asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa osa-aluetta koskevilla rahoitustoimenpiteillä pyritään siihen, että asianomaiset tahot osallistuvat YKP:n kaikkien vaiheiden hallintoon ja että niille annetaan ajantasaista tietoa YKP:n tavoitteista ja niihin läheisesti liittyvistä toimenpiteistä. Tämän rahoitustuen tiedotuskanavina toimivat EU:n neuvoa-antava kalatalous- ja vesiviljelykomitea, alueelliset neuvoa-antavat toimikunnat sekä Euroopan komission järjestämät seminaarimuotoiset tiedotus- ja koulutustapahtumat.

| 2.3.2 | Komitea suhtautuu ehdotettuihin toimenpiteisiin myönteisesti. Komitea katsoo, että komission olisi harkittava mahdollisuutta jatkaa alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien toiminnasta aiheutuvien kulujen rahoitusta koko niiden olemassaolon ajan ehdotetun asetuksen liitteenä olevan rahoitusselvityksen 5.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.3.2

Komitea suhtautuu ehdotettuihin toimenpiteisiin myönteisesti. Komitea katsoo, että komission olisi harkittava mahdollisuutta jatkaa alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien toiminnasta aiheutuvien kulujen rahoitusta koko niiden olemassaolon ajan ehdotetun asetuksen liitteenä olevan rahoitusselvityksen 5.3 kohdan mukaisesti.

2.4   YKP:n ja kansainvälisen merioikeuden väliset suhteet

| 2.4.1 | Kansainväliseen toimintaan tarkoitetut rahoitustoimenpiteet kattavat kalastussopimusten ja kalastuskumppanuussopimusten neuvottelemisesta ja sopimusten tekemisestä aiheutuvat kulut sekä Euroopan yhteisön osallistumisen kansainvälisten organisaatioiden toimintaan. ETSK katsoo, että kansainvälisen toiminnan ensisijaisia tavoitteita on etenkin edistää kalavarojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä unionin ulkopuolisten maiden vesillä ja kansainvälisillä vesillä sekä säilyttää työpaikat kalastuksesta riippuvaisilla alueilla. |
| --- | --- |

2.4.1

Kansainväliseen toimintaan tarkoitetut rahoitustoimenpiteet kattavat kalastussopimusten ja kalastuskumppanuussopimusten neuvottelemisesta ja sopimusten tekemisestä aiheutuvat kulut sekä Euroopan yhteisön osallistumisen kansainvälisten organisaatioiden toimintaan. ETSK katsoo, että kansainvälisen toiminnan ensisijaisia tavoitteita on etenkin edistää kalavarojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä unionin ulkopuolisten maiden vesillä ja kansainvälisillä vesillä sekä säilyttää työpaikat kalastuksesta riippuvaisilla alueilla.

| 2.4.2 | Komitea katsoo, että Euroopan unionin on kaikkien yhteisön politiikkojen kannalta ensiarvoisen tärkeää olla jäsenenä kaikissa laivastojen kalastustoimintaan ja merioikeuteen liittyvissä kansainvälisissä järjestöissä, sillä maailman kalavarojen tulevaisuus riippuu ennen kaikkea kansainvälisten järjestöjen vastuullisesta hallinnoinnista. Siksi komitea kannattaa ehdotettuja kansainvälisiin suhteisiin kohdennettavia yhteisön rahoitustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.4.2

Komitea katsoo, että Euroopan unionin on kaikkien yhteisön politiikkojen kannalta ensiarvoisen tärkeää olla jäsenenä kaikissa laivastojen kalastustoimintaan ja merioikeuteen liittyvissä kansainvälisissä järjestöissä, sillä maailman kalavarojen tulevaisuus riippuu ennen kaikkea kansainvälisten järjestöjen vastuullisesta hallinnoinnista. Siksi komitea kannattaa ehdotettuja kansainvälisiin suhteisiin kohdennettavia yhteisön rahoitustoimenpiteitä.

| 2.4.3 | ETSK katsoo, että kansainvälisiin suhteisiin varattavien rahoitustoimenpiteiden olisi katettava myös kalastusalan edustajien osallistuminen kansainvälisten järjestöjen kokouksiin jäsenvaltioiden tai komission pyynnöstä. |
| --- | --- |

2.4.3

ETSK katsoo, että kansainvälisiin suhteisiin varattavien rahoitustoimenpiteiden olisi katettava myös kalastusalan edustajien osallistuminen kansainvälisten järjestöjen kokouksiin jäsenvaltioiden tai komission pyynnöstä.

2.5   Tekninen apu

| 2.5.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti yhteisön rahoitustoimenpiteisiin, joilla katetaan ehdotetun asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi välttämättömät valmistelu-, valvonta-, seuranta-, tarkastus- ja arviointimenot. |
| --- | --- |

2.5.1

Komitea suhtautuu myönteisesti yhteisön rahoitustoimenpiteisiin, joilla katetaan ehdotetun asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi välttämättömät valmistelu-, valvonta-, seuranta-, tarkastus- ja arviointimenot.

3.   Yhteisrahoitusosuus, rahoitusmenettelyt, varojen jakaminen sekä valvonta ja arviointi

| 3.1 | Ehdotetussa asetuksessa säädetään eri alojen menoihin tarkoitettujen rahoitustoimenpiteiden rahoitusosuuden jakautumisesta yhteisön ja jäsenvaltioiden kesken. ETSK ei vastusta ehdotettuja osuuksia. |
| --- | --- |

3.1

Ehdotetussa asetuksessa säädetään eri alojen menoihin tarkoitettujen rahoitustoimenpiteiden rahoitusosuuden jakautumisesta yhteisön ja jäsenvaltioiden kesken. ETSK ei vastusta ehdotettuja osuuksia.

| 3.2 | Ehdotetussa asetuksessa kielletään yhteisön tukien päällekkäisyys ja säädetään, että asetuksen nojalla rahoitettuihin toimiin ei voida myöntää tukea yhteisön muista rahoitusvälineistä. Komitea katsoo, että muiden yhteisön politiikkojen rahoitusvälineet, kuten kehitysyhteistyö-, tutkimus-, ulkomaankauppa- ja ympäristöpolitiikkojen rahoitusvälineet, olisi myös valjastettava tukemaan ehdotetun asetuksen mukaisia kansainvälisiin suhteisiin liittyviä toimia. Euroopan komissio on itse selkeästi todennut tiedonannossaan yhdennetystä toimintakehyksestä kolmansien maiden kanssa tehtäviä kalastuskumppanuussopimuksia varten, että Euroopan unionin tärkeimpänä päämääränä on edistää kestävää kalastusta YKP:n ja muiden yhteisön politiikkojen tavoitteiden avulla, esimerkiksi yhteisön kehitysyhteistyö-, tutkimus-, ulkomaankauppa- ja ympäristöpolitiikoille asetettujen tavoitteiden avulla. |
| --- | --- |

3.2

Ehdotetussa asetuksessa kielletään yhteisön tukien päällekkäisyys ja säädetään, että asetuksen nojalla rahoitettuihin toimiin ei voida myöntää tukea yhteisön muista rahoitusvälineistä. Komitea katsoo, että muiden yhteisön politiikkojen rahoitusvälineet, kuten kehitysyhteistyö-, tutkimus-, ulkomaankauppa- ja ympäristöpolitiikkojen rahoitusvälineet, olisi myös valjastettava tukemaan ehdotetun asetuksen mukaisia kansainvälisiin suhteisiin liittyviä toimia. Euroopan komissio on itse selkeästi todennut tiedonannossaan yhdennetystä toimintakehyksestä kolmansien maiden kanssa tehtäviä kalastuskumppanuussopimuksia varten, että Euroopan unionin tärkeimpänä päämääränä on edistää kestävää kalastusta YKP:n ja muiden yhteisön politiikkojen tavoitteiden avulla, esimerkiksi yhteisön kehitysyhteistyö-, tutkimus-, ulkomaankauppa- ja ympäristöpolitiikoille asetettujen tavoitteiden avulla.

| 3.3 | Ehdotetussa asetuksessa säädetään myös kuhunkin osa-alueeseen sovellettavista rahoitusmenettelyistä. Siinä säädetään yksityiskohtaisesti, miten ja milloin jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle yhteisön rahoitustoimenpiteitä koskevat hakemukset. Komission on tehtävä hakemuspäätökset, joista ilmenee rahoitustoimenpiteen kokonaismäärä, yhteisön ja jäsenvaltion rahoitusosuus sekä kaikki rahoitusosuuteen sovellettavat ehdot. Komitea katsoo, että ehdotettu rahoitusjärjestelmä ja valvonta ovat asianmukaisia, koska asetuksessa säädetään myös yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä sekä tarkastamalla ja valvomalla myönnettyä rahoitustukea. |
| --- | --- |

3.3

Ehdotetussa asetuksessa säädetään myös kuhunkin osa-alueeseen sovellettavista rahoitusmenettelyistä. Siinä säädetään yksityiskohtaisesti, miten ja milloin jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle yhteisön rahoitustoimenpiteitä koskevat hakemukset. Komission on tehtävä hakemuspäätökset, joista ilmenee rahoitustoimenpiteen kokonaismäärä, yhteisön ja jäsenvaltion rahoitusosuus sekä kaikki rahoitusosuuteen sovellettavat ehdot. Komitea katsoo, että ehdotettu rahoitusjärjestelmä ja valvonta ovat asianmukaisia, koska asetuksessa säädetään myös yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä sekä tarkastamalla ja valvomalla myönnettyä rahoitustukea.

4.   Päätelmät

| 4.1 | ETSK kannattaa ehdotusta neuvoston asetukseksi yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevista yhteisön rahoitustoimenpiteistä ja kehottaa komissiota huomioimaan seuraavat seikat. |
| --- | --- |

4.1

ETSK kannattaa ehdotusta neuvoston asetukseksi yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevista yhteisön rahoitustoimenpiteistä ja kehottaa komissiota huomioimaan seuraavat seikat.

| 4.2 | Komitea pitää tarpeellisena ehdotettua asetusta, jossa säädetään YKP:n täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevista yhteisön rahoitustoimenpiteistä, sillä se täydentää ehdotusta neuvoston asetukseksi Euroopan kalatalousrahastosta. |
| --- | --- |

4.2

Komitea pitää tarpeellisena ehdotettua asetusta, jossa säädetään YKP:n täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevista yhteisön rahoitustoimenpiteistä, sillä se täydentää ehdotusta neuvoston asetukseksi Euroopan kalatalousrahastosta.

| 4.3 | Komitea pahoittelee syvästi sitä, että tätä lausuntoa laadittaessa vuoden 2007–2013 rahoitusnäkymiä ei vielä ole päätetty hyväksyä, sillä lausunnossa tarkasteltuja rahoitustoimenpiteitä on tarkoitus soveltaa juuri tuona ajanjaksona. Komitea pahoittelee myös sitä, ettei neuvosto ole tehnyt päätöstä Euroopan kalatalousrahastoa koskevasta asetusehdotuksesta. |
| --- | --- |

4.3

Komitea pahoittelee syvästi sitä, että tätä lausuntoa laadittaessa vuoden 2007–2013 rahoitusnäkymiä ei vielä ole päätetty hyväksyä, sillä lausunnossa tarkasteltuja rahoitustoimenpiteitä on tarkoitus soveltaa juuri tuona ajanjaksona. Komitea pahoittelee myös sitä, ettei neuvosto ole tehnyt päätöstä Euroopan kalatalousrahastoa koskevasta asetusehdotuksesta.

| 4.4 | ETSK kehottaa komissiota olemaan muuttamatta YKP:n talousarvion osuutta rahoitusnäkymiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista huolimatta, sillä muutoin YKP:n uudistuksessa alalle asetettuja tavoitteita on mahdoton saavuttaa. |
| --- | --- |

4.4

ETSK kehottaa komissiota olemaan muuttamatta YKP:n talousarvion osuutta rahoitusnäkymiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista huolimatta, sillä muutoin YKP:n uudistuksessa alalle asetettuja tavoitteita on mahdoton saavuttaa.

| 4.5 | Asetuksen soveltamisalaan kuuluvien toimintalohkojen kannalta on tarpeen, että jäsenvaltiot ja komissio saavat säädöksen nojalla asianmukaiset välineet YKP:n rahoitustuen tehostamiseksi. |
| --- | --- |

4.5

Asetuksen soveltamisalaan kuuluvien toimintalohkojen kannalta on tarpeen, että jäsenvaltiot ja komissio saavat säädöksen nojalla asianmukaiset välineet YKP:n rahoitustuen tehostamiseksi.

| 4.6 | ETSK korostaa, että on ensisijaisen tärkeää parantaa asetuksen soveltamisalaan kuluvia tieteellisiä lausuntoja. Kalavarojen kestävä kehitys ja sen myötä YKP:n onnistuminen edellyttää sitä, että eri kalalajien tilasta on saatavilla perusteellista, todenmukaista ja ajantasaista tieteellistä tietoa. Sekä yhteisön että jäsenvaltioiden kalastushallinnon ja kalastusalan valtavat ponnistelut velvoittavat Euroopan unionin antamaan mahdollisimman laadukkaita tieteellisiä lausuntoja unionin ja kansainvälisten vesien kalavaroista. |
| --- | --- |

4.6

ETSK korostaa, että on ensisijaisen tärkeää parantaa asetuksen soveltamisalaan kuluvia tieteellisiä lausuntoja. Kalavarojen kestävä kehitys ja sen myötä YKP:n onnistuminen edellyttää sitä, että eri kalalajien tilasta on saatavilla perusteellista, todenmukaista ja ajantasaista tieteellistä tietoa. Sekä yhteisön että jäsenvaltioiden kalastushallinnon ja kalastusalan valtavat ponnistelut velvoittavat Euroopan unionin antamaan mahdollisimman laadukkaita tieteellisiä lausuntoja unionin ja kansainvälisten vesien kalavaroista.

| 4.7 | Komitea katsoo, että tieteellisten lausuntojen parantamiseksi rahoitusta olisi voitava myöntää jäsenvaltioiden välityksellä myös kalastustoiminnan ympäristövaikutusten ja alan sosioekonomisen tilan arviointitutkimuksista yhteisön kalastusalalle aiheutuviin kustannuksiin. Komitea katsoo niin ikään, että rahoitustuen olisi katettava myös kalastusalan tieteellinen neuvonta. |
| --- | --- |

4.7

Komitea katsoo, että tieteellisten lausuntojen parantamiseksi rahoitusta olisi voitava myöntää jäsenvaltioiden välityksellä myös kalastustoiminnan ympäristövaikutusten ja alan sosioekonomisen tilan arviointitutkimuksista yhteisön kalastusalalle aiheutuviin kustannuksiin. Komitea katsoo niin ikään, että rahoitustuen olisi katettava myös kalastusalan tieteellinen neuvonta.

| 4.8 | Komitea suhtautuu myönteisesti YKP:n hallintoon liittyviin rahoitustoimenpiteisiin, koska niiden avulla asianomaiset tahot voivat osallistua tavoitteen mukaisesti aiempaa tehokkaammin kaikkiin hallinnointivaiheisiin ja ne saavat tietoa tavoitteidensa saavuttamisesta. |
| --- | --- |

4.8

Komitea suhtautuu myönteisesti YKP:n hallintoon liittyviin rahoitustoimenpiteisiin, koska niiden avulla asianomaiset tahot voivat osallistua tavoitteen mukaisesti aiempaa tehokkaammin kaikkiin hallinnointivaiheisiin ja ne saavat tietoa tavoitteidensa saavuttamisesta.

| 4.9 | Komitea katsoo, että alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien toimintamenoihin myönnettävän rahoituksen määräaikaa olisi pidennettävä. |
| --- | --- |

4.9

Komitea katsoo, että alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien toimintamenoihin myönnettävän rahoituksen määräaikaa olisi pidennettävä.

| 4.10 | ETSK pitää erittäin tärkeänä Euroopan unionin osallistumista laivastojen kalastustoiminnan ja kansainvälisen merioikeuden alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen toimintaan. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä tähän tarkoitukseen sekä unionin ulkopuolisten maiden kanssa tehtäviin kalastussopimuksiin ja kalastuskumppanuussopimuksiin varatusta rahoitustuesta. Sopimukset ovat ensisijaisen tärkeitä, sillä ne auttavat säilyttämään kalavarat ja hyödyntämään niitä kestävästi unionin ulkopuolisten maiden vesillä ja kansainvälisillä vesillä sekä säilyttämään työpaikat kalastuksesta riippuvaisilla alueilla. |
| --- | --- |

4.10

ETSK pitää erittäin tärkeänä Euroopan unionin osallistumista laivastojen kalastustoiminnan ja kansainvälisen merioikeuden alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen toimintaan. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä tähän tarkoitukseen sekä unionin ulkopuolisten maiden kanssa tehtäviin kalastussopimuksiin ja kalastuskumppanuussopimuksiin varatusta rahoitustuesta. Sopimukset ovat ensisijaisen tärkeitä, sillä ne auttavat säilyttämään kalavarat ja hyödyntämään niitä kestävästi unionin ulkopuolisten maiden vesillä ja kansainvälisillä vesillä sekä säilyttämään työpaikat kalastuksesta riippuvaisilla alueilla.

| 4.11 | Komitea katsoo kuitenkin, että kansainvälisiin suhteisiin varattavien rahoitustoimenpiteiden olisi katettava myös kalastusalan edustajien osallistuminen kansainvälisten järjestöjen kokouksiin jäsenvaltioiden tai komission pyynnöstä. |
| --- | --- |

4.11

Komitea katsoo kuitenkin, että kansainvälisiin suhteisiin varattavien rahoitustoimenpiteiden olisi katettava myös kalastusalan edustajien osallistuminen kansainvälisten järjestöjen kokouksiin jäsenvaltioiden tai komission pyynnöstä.

| 4.12 | ETSK katsoo, että muiden yhteisön politiikkojen rahoitusvälineet, kuten kehitysyhteistyö-, tutkimus-, ulkomaankauppa- ja ympäristöpolitiikkojen, olisi myös valjastettava tukemaan ehdotetun asetuksen mukaisia YKP:n kansainvälisiin suhteisiin liittyviä toimia. |
| --- | --- |

4.12

ETSK katsoo, että muiden yhteisön politiikkojen rahoitusvälineet, kuten kehitysyhteistyö-, tutkimus-, ulkomaankauppa- ja ympäristöpolitiikkojen, olisi myös valjastettava tukemaan ehdotetun asetuksen mukaisia YKP:n kansainvälisiin suhteisiin liittyviä toimia.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUVL C 267, 27.10.2005.

1

(2)  Ks. edellisessä alaviitteessä mainitun lausunnon kohta 3.5.3.6.

2

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/41

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Yhteisön pelastuspalvelumekanismin kehittäminen”

KOM(2005) 137 lopullinen

(2006/C 65/08)

Komissio päätti 3. kesäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. marraskuuta 2005. Esittelijä oli María Candelas Sánchez Miguel.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 133 ääntä puolesta ja 1 vastaan.

1.   Johdanto

| 1.1 | Katastrofeja tapahtuu EU:n alueella ja yleisemmin ottaen koko maailmassa yhä tiheämmin. Osa niistä johtuu luonnonilmiöistä, kuten tulvista, maanjäristyksistä, tulipaloista, kuivuudesta ja pyörremyrskyistä, osa terroriteoista, jotka kylvävät kauhua viattomien kansalaisten keskuuteen. Kaikissa tapauksissa ihmisen toiminta on jossain määrin niiden aiheuttajana, vaikka toiminnan tarkoituksellisuus ei ole verrattavissa tapauksesta toiseen. EU on sitoutunut toteuttamaan ilmastonmuutosta ehkäiseviä toimia Kioton pöytäkirjaan sisältyvien sitoumusten lisäksi monien sellaisten säännösten nojalla, jotka vaikuttavat maan, veden ja ilman suojeluun liittyviin toimenpiteisiin. Sitoumuksella on ennalta ehkäiseviä vaikutuksia, ja se saattaa auttaa säilyttämään ennallaan ja kohentamaan maaperän, merien ja ilmakehän tilaa EU:n alueella. Lisäksi sillä edistetään tämänkaltaista toimintaa kaikkialla maailmassa. Terroritekojen vastaisten toimien pohjalta on niin ikään luotu useita sekä lainvalvonta- että oikeusviranomaisten koordinointivälineitä (1), joiden avulla jäsenvaltioiden yhteistyötä on voitu tehostaa. |
| --- | --- |

1.1

Katastrofeja tapahtuu EU:n alueella ja yleisemmin ottaen koko maailmassa yhä tiheämmin. Osa niistä johtuu luonnonilmiöistä, kuten tulvista, maanjäristyksistä, tulipaloista, kuivuudesta ja pyörremyrskyistä, osa terroriteoista, jotka kylvävät kauhua viattomien kansalaisten keskuuteen. Kaikissa tapauksissa ihmisen toiminta on jossain määrin niiden aiheuttajana, vaikka toiminnan tarkoituksellisuus ei ole verrattavissa tapauksesta toiseen. EU on sitoutunut toteuttamaan ilmastonmuutosta ehkäiseviä toimia Kioton pöytäkirjaan sisältyvien sitoumusten lisäksi monien sellaisten säännösten nojalla, jotka vaikuttavat maan, veden ja ilman suojeluun liittyviin toimenpiteisiin. Sitoumuksella on ennalta ehkäiseviä vaikutuksia, ja se saattaa auttaa säilyttämään ennallaan ja kohentamaan maaperän, merien ja ilmakehän tilaa EU:n alueella. Lisäksi sillä edistetään tämänkaltaista toimintaa kaikkialla maailmassa. Terroritekojen vastaisten toimien pohjalta on niin ikään luotu useita sekä lainvalvonta- että oikeusviranomaisten koordinointivälineitä (1), joiden avulla jäsenvaltioiden yhteistyötä on voitu tehostaa.

| 1.2 | Edellä mainitusta huolimatta EU on joutunut luomaan yhteisön avunantojärjestelmän alueellaan tapahtuvia katastrofitilanteita varten. Tällä pelastuspalvelumekanismilla tuetaan ja edistetään elintärkeän avun mobilisointia katastrofialueiden välittömien tarpeiden tyydyttämiseksi myös unionin ulkopuolisilla alueilla. Tarkasteltavana olevan tiedonannon tavoitteena on kehittää vuonna 2001 luotua pelastuspalvelumekanismia (2) ja täydentää pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa (3) ehdotuksella neuvoston asetukseksi valmiustoimien ja nopeiden avustustoimien rahoitusvälineestä katastrofitilanteita varten (4). |
| --- | --- |

1.2

Edellä mainitusta huolimatta EU on joutunut luomaan yhteisön avunantojärjestelmän alueellaan tapahtuvia katastrofitilanteita varten. Tällä pelastuspalvelumekanismilla tuetaan ja edistetään elintärkeän avun mobilisointia katastrofialueiden välittömien tarpeiden tyydyttämiseksi myös unionin ulkopuolisilla alueilla. Tarkasteltavana olevan tiedonannon tavoitteena on kehittää vuonna 2001 luotua pelastuspalvelumekanismia (2) ja täydentää pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa (3) ehdotuksella neuvoston asetukseksi valmiustoimien ja nopeiden avustustoimien rahoitusvälineestä katastrofitilanteita varten (4).

| 1.3 | Tässä yhteydessä on aiheellista määritellä, mitä pelastuspalvelulla tarkoitetaan, sillä se limittyy usein humanitaarisen avun kanssa. Komissio tekee selkeän eron kyseisten käsitteiden välillä, sillä myös pelastuspalvelun tarkoituksena on ”ihmishenkien pelastaminen ja katastrofin vaikutusten lieventäminen ensimmäisten päivien aikana”. Tässä tarkoituksessa komissio määrittelee käsitteiden väliset eroavuudet: ensinnäkin pelastuspalvelutoimilla voidaan lieventää katastrofien ympäristövaikutuksia eikä yksinomaan väestöön kohdistuneita vaikutuksia; toiseksi pelastuspalvelutoimet toteutetaan jäsenvaltioiden tarjoaminen resurssien ja yksiköiden avulla eikä humanitaarisen avun järjestöjen tai kansalaisjärjestöjen välityksellä, ja kolmanneksi kyseisiä toimia voidaan toteuttaa sekä unionissa että sen ulkopuolella, vaikka menettelytavat ovatkin erilaiset toimittaessa unionin ulkopuolisissa maissa (5). |
| --- | --- |

1.3

Tässä yhteydessä on aiheellista määritellä, mitä pelastuspalvelulla tarkoitetaan, sillä se limittyy usein humanitaarisen avun kanssa. Komissio tekee selkeän eron kyseisten käsitteiden välillä, sillä myös pelastuspalvelun tarkoituksena on ”ihmishenkien pelastaminen ja katastrofin vaikutusten lieventäminen ensimmäisten päivien aikana”. Tässä tarkoituksessa komissio määrittelee käsitteiden väliset eroavuudet: ensinnäkin pelastuspalvelutoimilla voidaan lieventää katastrofien ympäristövaikutuksia eikä yksinomaan väestöön kohdistuneita vaikutuksia; toiseksi pelastuspalvelutoimet toteutetaan jäsenvaltioiden tarjoaminen resurssien ja yksiköiden avulla eikä humanitaarisen avun järjestöjen tai kansalaisjärjestöjen välityksellä, ja kolmanneksi kyseisiä toimia voidaan toteuttaa sekä unionissa että sen ulkopuolella, vaikka menettelytavat ovatkin erilaiset toimittaessa unionin ulkopuolisissa maissa (5).

| 1.4 | Mekanismin erityistehtävänä on toimia unionin alueella. Toiminta perustuu aina sen jäsenvaltion pyyntöön, jossa katastrofi on tapahtunut. On kuitenkin syytä mainita, että mekanismi toimii myös kansainvälisellä tasolla yhteistyössä muiden kansainvälisten järjestöjen ja etenkin Yhdistyneiden Kansakuntien humanitaarisen avun koordinointitoimiston (OCHA) kanssa — jonka kanssa on sovittu toimintaohjeista –, ja tukeutuu Punaiseen ristiin sekä alueella toimiviin kansalaisjärjestöihin. |
| --- | --- |

1.4

Mekanismin erityistehtävänä on toimia unionin alueella. Toiminta perustuu aina sen jäsenvaltion pyyntöön, jossa katastrofi on tapahtunut. On kuitenkin syytä mainita, että mekanismi toimii myös kansainvälisellä tasolla yhteistyössä muiden kansainvälisten järjestöjen ja etenkin Yhdistyneiden Kansakuntien humanitaarisen avun koordinointitoimiston (OCHA) kanssa — jonka kanssa on sovittu toimintaohjeista –, ja tukeutuu Punaiseen ristiin sekä alueella toimiviin kansalaisjärjestöihin.

| 1.5 | EU:n omaksuma kanta tapahtuneisiin katastrofeihin — joilla ei valitettavasti näytä olevan loppua — on johtanut siihen, että yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto ehdotti 7. tammikuuta 2005 pitämässään ylimääräisessä kokouksessa, että yhteisön mekanismia ja nopeiden avustustoimien valmiuksia kehitettäisiin. Muutamaa päivää myöhemmin, 13. tammikuuta 2005, Euroopan parlamentti hyväksyi päätöslauselman Intian valtameren äskettäisestä hyökyaaltokatastrofista, jossa se kehottaa luomaan sekä inhimilliset, aineelliset että koulutukselliset valmiudet, jotka olisivat käytettävissä suuronnettomuuksien tapahtuessa. |
| --- | --- |

1.5

EU:n omaksuma kanta tapahtuneisiin katastrofeihin — joilla ei valitettavasti näytä olevan loppua — on johtanut siihen, että yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto ehdotti 7. tammikuuta 2005 pitämässään ylimääräisessä kokouksessa, että yhteisön mekanismia ja nopeiden avustustoimien valmiuksia kehitettäisiin. Muutamaa päivää myöhemmin, 13. tammikuuta 2005, Euroopan parlamentti hyväksyi päätöslauselman Intian valtameren äskettäisestä hyökyaaltokatastrofista, jossa se kehottaa luomaan sekä inhimilliset, aineelliset että koulutukselliset valmiudet, jotka olisivat käytettävissä suuronnettomuuksien tapahtuessa.

| 1.6 | Tällä hetkellä pelastuspalvelualan toimintaa koskevat lainsäädäntöpuitteet muodostuvat kahdesta edellä mainituista välineestä: yhteisön pelastuspalvelumekanismista ja pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta. Tarkasteltavana olevassa tiedonannossa käsitellään ensiksi mainittua välinettä. Sen toiminnallinen ydin on Euroopan komission tiloissa toimiva seuranta- ja tiedotuskeskus, joka on toimintavalmiudessa 24 tuntia vuorokaudessa. Sillä on käytettävissään tietokanta kunkin jäsenvaltion pelastuspalveluvalmiuksista sekä sotilastietokantaan sisältyvät tiedot. |
| --- | --- |

1.6

Tällä hetkellä pelastuspalvelualan toimintaa koskevat lainsäädäntöpuitteet muodostuvat kahdesta edellä mainituista välineestä: yhteisön pelastuspalvelumekanismista ja pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta. Tarkasteltavana olevassa tiedonannossa käsitellään ensiksi mainittua välinettä. Sen toiminnallinen ydin on Euroopan komission tiloissa toimiva seuranta- ja tiedotuskeskus, joka on toimintavalmiudessa 24 tuntia vuorokaudessa. Sillä on käytettävissään tietokanta kunkin jäsenvaltion pelastuspalveluvalmiuksista sekä sotilastietokantaan sisältyvät tiedot.

2.   Komission ehdotuksen sisältö

| 2.1 | Yhteisön pelastuspalvelumekanismin kehittäminen — Viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet, että pelastuspalvelumekanismia on kehitettävä ja koordinointia parannettava sekä jäsenvaltioiden kesken että muiden toimintaan osallistuvien elinten kanssa. Tiedonannossa ehdotetaan seuraavia neljää toimintamuotoa mekanismin kehittämiseksi: |
| --- | --- |

2.1

Yhteisön pelastuspalvelumekanismin kehittäminen — Viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet, että pelastuspalvelumekanismia on kehitettävä ja koordinointia parannettava sekä jäsenvaltioiden kesken että muiden toimintaan osallistuvien elinten kanssa. Tiedonannossa ehdotetaan seuraavia neljää toimintamuotoa mekanismin kehittämiseksi:

| 2.1.1 | Valmiuksien kehittäminen kouluttamalla yksiköitä ja järjestämällä valmiusharjoituksia — Ensinnäkin on arvioitava nykyiset voimavarat ja toiseksi laadittava yksiköihin perustuva toimintamalli, jossa määritellään nopeasti toimintavalmiuteen saatavat yksiköt. Lisäksi on järjestettävä kurssimuotoista koulutusta ja yhteisharjoituksia, joilla parannetaan yksiköiden toimintakykyä ja luodaan yhteistä toimintahenkeä. |
| --- | --- |

2.1.1

Valmiuksien kehittäminen kouluttamalla yksiköitä ja järjestämällä valmiusharjoituksia — Ensinnäkin on arvioitava nykyiset voimavarat ja toiseksi laadittava yksiköihin perustuva toimintamalli, jossa määritellään nopeasti toimintavalmiuteen saatavat yksiköt. Lisäksi on järjestettävä kurssimuotoista koulutusta ja yhteisharjoituksia, joilla parannetaan yksiköiden toimintakykyä ja luodaan yhteistä toimintahenkeä.

| 2.1.2 | Analysointi ja tarpeiden arviointi sellaisen hälytysjärjestelmän avulla, jossa hyödynnetään seuranta- ja tiedotuskeskuksen resursseja ja johon keskitetään kaikki tiedot, jotta järjestelmä voi toimia koordinoidusti muiden elinten ja etenkin YK:n kanssa. Kehittämällä katastrofialueiden tarpeiden arviointia tarpeet voidaan määrittää tapauskohtaisesti toiminnan tehostamiseksi. Komitea ehdottaa, että seurantakeskuksen henkilöstöä lisätään ja että arviointivaatimuksia ja -menetelmiä tarkistetaan. |
| --- | --- |

2.1.2

Analysointi ja tarpeiden arviointi sellaisen hälytysjärjestelmän avulla, jossa hyödynnetään seuranta- ja tiedotuskeskuksen resursseja ja johon keskitetään kaikki tiedot, jotta järjestelmä voi toimia koordinoidusti muiden elinten ja etenkin YK:n kanssa. Kehittämällä katastrofialueiden tarpeiden arviointia tarpeet voidaan määrittää tapauskohtaisesti toiminnan tehostamiseksi. Komitea ehdottaa, että seurantakeskuksen henkilöstöä lisätään ja että arviointivaatimuksia ja -menetelmiä tarkistetaan.

| 2.1.3 | Koordinoinnin tehostaminen on yksi laaja-alaisimmista parannuksista. Tarkoitus on tehostaa jäsenvaltioiden toimien koordinointia, mikä mahdollistaa unionin koordinoidun avustustoiminnan sekä toimien aiempaa paremman täydentävyyden ja koordinoinnin YK:n, humanitaariseen apuun osallistuvien muiden organisaatioiden sekä sotilashenkilöstön kanssa. Koordinointi tehostaa operatiivista suunnitteluvalmiutta kohdealueella, komission eri yksiköt mukaan luettuina. |
| --- | --- |

2.1.3

Koordinoinnin tehostaminen on yksi laaja-alaisimmista parannuksista. Tarkoitus on tehostaa jäsenvaltioiden toimien koordinointia, mikä mahdollistaa unionin koordinoidun avustustoiminnan sekä toimien aiempaa paremman täydentävyyden ja koordinoinnin YK:n, humanitaariseen apuun osallistuvien muiden organisaatioiden sekä sotilashenkilöstön kanssa. Koordinointi tehostaa operatiivista suunnitteluvalmiutta kohdealueella, komission eri yksiköt mukaan luettuina.

| 2.1.4 | Kansalaisille annettavan avun parantaminen — Kuten tsunamin yhteydessä kävi ilmi, unionin kansalaisten suojelu on mahdollista pelastuspalvelun ja asianomaisten maiden edustustoissa toimivien viranomaisten välisen yhteistyön avulla. Yhteistyötä katastrofin kohteeksi joutuneiden maiden ja jäsenvaltioiden välillä on tehostettava. |
| --- | --- |

2.1.4

Kansalaisille annettavan avun parantaminen — Kuten tsunamin yhteydessä kävi ilmi, unionin kansalaisten suojelu on mahdollista pelastuspalvelun ja asianomaisten maiden edustustoissa toimivien viranomaisten välisen yhteistyön avulla. Yhteistyötä katastrofin kohteeksi joutuneiden maiden ja jäsenvaltioiden välillä on tehostettava.

| 2.2 | Edellä mainittuja komission esittämiä parannuskeinoja on täydennettävä lisäämällä pelastuspalvelun käytettävissä olevia resursseja. Neuvosto onkin pyytänyt tekemään ehdotuksia nykyisten resurssien vahvistamiseksi. EU:n toimintasuunnitelmassa, joka hyväksyttiin 31. tammikuuta 2005, luetellaan jo merkittävimmät toimia edellyttävät näkökohdat. |
| --- | --- |

2.2

Edellä mainittuja komission esittämiä parannuskeinoja on täydennettävä lisäämällä pelastuspalvelun käytettävissä olevia resursseja. Neuvosto onkin pyytänyt tekemään ehdotuksia nykyisten resurssien vahvistamiseksi. EU:n toimintasuunnitelmassa, joka hyväksyttiin 31. tammikuuta 2005, luetellaan jo merkittävimmät toimia edellyttävät näkökohdat.

| 2.2.1 | Toimintasuunnitelmassa ehdotetaan pelastuspalveluresurssien yhdistämistä, jotta tilanteissa, joissa kansalliset resurssit ja valmiudet eivät ole tarpeisiin nähden riittävät, voitaisiin ryhtyä Euroopan laajuisiin toimenpiteisiin toiminnan tehostamiseksi. |
| --- | --- |

2.2.1

Toimintasuunnitelmassa ehdotetaan pelastuspalveluresurssien yhdistämistä, jotta tilanteissa, joissa kansalliset resurssit ja valmiudet eivät ole tarpeisiin nähden riittävät, voitaisiin ryhtyä Euroopan laajuisiin toimenpiteisiin toiminnan tehostamiseksi.

| 2.2.2 | Lisäämällä seurantakeskuksen analyysivalmiuksia voidaan edistää sen dynaamisuutta etenkin toimitettaessa tietoja unionin ulkopuolisille maille. Yhteyksien on oltava joustavia, jotta käytettävissä olevia resursseja voidaan hyödyntää nopeasti katastrofin kohteeksi joutuneen maan esitettyä avunpyyntönsä. |
| --- | --- |

2.2.2

Lisäämällä seurantakeskuksen analyysivalmiuksia voidaan edistää sen dynaamisuutta etenkin toimitettaessa tietoja unionin ulkopuolisille maille. Yhteyksien on oltava joustavia, jotta käytettävissä olevia resursseja voidaan hyödyntää nopeasti katastrofin kohteeksi joutuneen maan esitettyä avunpyyntönsä.

| 2.2.3 | Valmiusyksiköillä on tärkeä tehtävä. Ne osallistuvat avustustoimiin suurkatastrofien sattuessa tai jäsenvaltion tai unionin ulkopuolisen maan esittäessä avustuspyynnön. Siksi on tärkeää panna täytäntöön tarkasteltavana olevassa tiedonannossa ehdotettu järjestelmä, sillä kussakin maassa olisi tällöin jatkuvassa valmiudessa avainyksiköitä unionissa tai muissa maissa toteutettavia operaatioita varten. |
| --- | --- |

2.2.3

Valmiusyksiköillä on tärkeä tehtävä. Ne osallistuvat avustustoimiin suurkatastrofien sattuessa tai jäsenvaltion tai unionin ulkopuolisen maan esittäessä avustuspyynnön. Siksi on tärkeää panna täytäntöön tarkasteltavana olevassa tiedonannossa ehdotettu järjestelmä, sillä kussakin maassa olisi tällöin jatkuvassa valmiudessa avainyksiköitä unionissa tai muissa maissa toteutettavia operaatioita varten.

| 2.2.4 | Logistisen perustan vahvistaminen ja riittävät resurssit mahdollistavat seurantakeskuksen nopean ja tehokkaan toiminnan. Avustustoimintalaitteiden ja -tarvikkeiden vuokrauskustannusten rahoittamiseen on tarkoitus käyttää unionin varoja, (6) mutta kun toimitaan unionin ulkopuolisissa maissa, on tutkittava yhteisvaikutuksia YK:n kanssa. |
| --- | --- |

2.2.4

Logistisen perustan vahvistaminen ja riittävät resurssit mahdollistavat seurantakeskuksen nopean ja tehokkaan toiminnan. Avustustoimintalaitteiden ja -tarvikkeiden vuokrauskustannusten rahoittamiseen on tarkoitus käyttää unionin varoja, (6) mutta kun toimitaan unionin ulkopuolisissa maissa, on tutkittava yhteisvaikutuksia YK:n kanssa.

| 2.2.5 | Lisäksi kansainvälinen koordinaatio on yksi keskeisistä osatekijöistä, jotta katastrofeihin voidaan reagoida nopeasti. Yhteisön mekanismilla on käytössään resursseja, joilla saadaan aikaan parempia tuloksia, kun ne yhdistetään muiden elinten resursseihin. Sekä Yhdistyneiden Kansakuntien eri elimet että monet humanitaarista apua antavat organisaatiot ovat huomionarvoisia. |
| --- | --- |

2.2.5

Lisäksi kansainvälinen koordinaatio on yksi keskeisistä osatekijöistä, jotta katastrofeihin voidaan reagoida nopeasti. Yhteisön mekanismilla on käytössään resursseja, joilla saadaan aikaan parempia tuloksia, kun ne yhdistetään muiden elinten resursseihin. Sekä Yhdistyneiden Kansakuntien eri elimet että monet humanitaarista apua antavat organisaatiot ovat huomionarvoisia.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti yhteisön pelastuspalvelumekanismin kehittämistä koskevaan ehdotukseen, sillä kaikkia käytettävissä olevia välineitä on vahvistettava ja kehitettävä, jotta voidaan toimia onnettomuustilanteessa EU:ssa ja sen ulkopuolella. Viime vuonna saadut kokemukset osoittavat, että pelastuspalvelun toimintaa yhteisön tasolla voitaisiin tehostaa monilta osin. Komitea katsoo tarpeelliseksi esittää muutamia huomioita siitä, miten ehdotetut toimenpiteet yhteisön mekanismin kehittämiseksi toimisivat tehokkaasti. |
| --- | --- |

3.1

ETSK suhtautuu myönteisesti yhteisön pelastuspalvelumekanismin kehittämistä koskevaan ehdotukseen, sillä kaikkia käytettävissä olevia välineitä on vahvistettava ja kehitettävä, jotta voidaan toimia onnettomuustilanteessa EU:ssa ja sen ulkopuolella. Viime vuonna saadut kokemukset osoittavat, että pelastuspalvelun toimintaa yhteisön tasolla voitaisiin tehostaa monilta osin. Komitea katsoo tarpeelliseksi esittää muutamia huomioita siitä, miten ehdotetut toimenpiteet yhteisön mekanismin kehittämiseksi toimisivat tehokkaasti.

| 3.2 | EU:n toimintavalmiuksia on tehostettava monilta osin tukeutumalla kansallisiin pelastuspalvelujärjestelmiin. |
| --- | --- |

3.2

EU:n toimintavalmiuksia on tehostettava monilta osin tukeutumalla kansallisiin pelastuspalvelujärjestelmiin.

3.2.1   Alueelliset tiedotus- ja viestintäjärjestelmät

| 3.2.1.1 | Yhteistä hätäviestintä- ja tietojärjestelmää (CECIS) (7) tulisi tehostaa niin, että siitä tehtäisiin satelliittiyhteyksiin perustuva järjestelmä, jolla on valmiudet videokuvan, äänen ja datan siirtoon ja joka on toimintavarma ja yhdistetty seuranta- ja tiedotuskeskuksen (MIC) (8) kautta erityistietojärjestelmiin tai -keskuksiin. Näin se tarjoaisi erityisiin hätätilanteisiin soveltuvia tietoja, asiantuntijoita ja malleja (esimerkiksi ennustettavista seurauksista). Muutamia perusesimerkkejä ovat Euroopan avaruusjärjestö sekä yhteinen tutkimuskeskus laadittaessa päivitettyjä karttoja EU:n ulkopuolisista maista ja arvioitaessa vahinkoja tai ajantasaistettaessa karttoja sellaisten katastrofien (esimerkiksi maanjäristysten ja tulvien) jälkeen, jotka voivat tehdä infrastruktuuriverkostosta käyttökelvottoman avun toimittamiseksi perille. Kyseisen verkoston perustana olisivat kunkin jäsenvaltion yhteyspisteet, jotka voisivat antaa oman panoksensa hätätilanteen selvittämiseksi. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Yhteistä hätäviestintä- ja tietojärjestelmää (CECIS) (7) tulisi tehostaa niin, että siitä tehtäisiin satelliittiyhteyksiin perustuva järjestelmä, jolla on valmiudet videokuvan, äänen ja datan siirtoon ja joka on toimintavarma ja yhdistetty seuranta- ja tiedotuskeskuksen (MIC) (8) kautta erityistietojärjestelmiin tai -keskuksiin. Näin se tarjoaisi erityisiin hätätilanteisiin soveltuvia tietoja, asiantuntijoita ja malleja (esimerkiksi ennustettavista seurauksista). Muutamia perusesimerkkejä ovat Euroopan avaruusjärjestö sekä yhteinen tutkimuskeskus laadittaessa päivitettyjä karttoja EU:n ulkopuolisista maista ja arvioitaessa vahinkoja tai ajantasaistettaessa karttoja sellaisten katastrofien (esimerkiksi maanjäristysten ja tulvien) jälkeen, jotka voivat tehdä infrastruktuuriverkostosta käyttökelvottoman avun toimittamiseksi perille. Kyseisen verkoston perustana olisivat kunkin jäsenvaltion yhteyspisteet, jotka voisivat antaa oman panoksensa hätätilanteen selvittämiseksi.

| 3.2.1.2 | EU:n avustusyksiköiden sekä seuranta- ja tiedotuskeskuksen välisen tiedonvaihdon tulee olla jatkuvaa, luotettavaa ja häiriötöntä seuraavista syistä:






  — | Viestintäyhteydet katastrofeista kärsiville alueille ovat yleensä erittäin puutteellisia joko infrastruktuurin tuhoutumisen tai sen kuormittumisen johdosta (tavanomaiset ja matkaviestinverkot). |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2

EU:n avustusyksiköiden sekä seuranta- ja tiedotuskeskuksen välisen tiedonvaihdon tulee olla jatkuvaa, luotettavaa ja häiriötöntä seuraavista syistä:

—

Viestintäyhteydet katastrofeista kärsiville alueille ovat yleensä erittäin puutteellisia joko infrastruktuurin tuhoutumisen tai sen kuormittumisen johdosta (tavanomaiset ja matkaviestinverkot).

| — | Tietyt hallitukset pyrkivät valvomaan alueellaan tapahtuneesta katastrofista annettavia tietoja ja valvomaan avustusyksiköiden liikkeitä. |
| --- | --- |

—

Tietyt hallitukset pyrkivät valvomaan alueellaan tapahtuneesta katastrofista annettavia tietoja ja valvomaan avustusyksiköiden liikkeitä.

| 3.2.1.3 | Mitä ilmeisin ratkaisu tähän on hyödyntää satelliittiviestintää. Kokemus onkin osoittanut, että






  — | ympäristön tuhoutuminen ei juuri vaikuta satelliittiviestintään (lähettämiseen tarvitaan ainoastaan salkku ja erillinen sähkögeneraattori) |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3

Mitä ilmeisin ratkaisu tähän on hyödyntää satelliittiviestintää. Kokemus onkin osoittanut, että

—

ympäristön tuhoutuminen ei juuri vaikuta satelliittiviestintään (lähettämiseen tarvitaan ainoastaan salkku ja erillinen sähkögeneraattori)

| — | se on turvallinen ulkopuolisten harjoittamaa tietojen valvontaa ja seurantaa ajatellen. |
| --- | --- |

—

se on turvallinen ulkopuolisten harjoittamaa tietojen valvontaa ja seurantaa ajatellen.

| 3.2.1.4 | Myös satelliittiviestinnässä tietojen lähetyskapasiteetti on kuitenkin rajallinen, ja tietyissä tilanteissa muut tarpeet ja käyttäjät (kuten tiedotusvälineet) kuormittavat yhteyksiä. Siksi on tarkoituksenmukaista varmistaa, että satelliittilähetyksille varataan tietyt pysyvät taajuudet, jotka mahdollistavat tyydyttävän viestinnän katastrofista kärsivien alueiden ja seuranta- ja tiedotuskeskuksen välillä sekä eri toimipisteiden välillä. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Myös satelliittiviestinnässä tietojen lähetyskapasiteetti on kuitenkin rajallinen, ja tietyissä tilanteissa muut tarpeet ja käyttäjät (kuten tiedotusvälineet) kuormittavat yhteyksiä. Siksi on tarkoituksenmukaista varmistaa, että satelliittilähetyksille varataan tietyt pysyvät taajuudet, jotka mahdollistavat tyydyttävän viestinnän katastrofista kärsivien alueiden ja seuranta- ja tiedotuskeskuksen välillä sekä eri toimipisteiden välillä.

| 3.2.1.5 | Tuntuisi riittävän, että järjestelmä rajataan kattamaan pienehkö maantieteellinen alue (EU ja sen lähialueet), mutta itse asiassa olisi tavoiteltava maailmanlaajuista kattavuutta. Äskettäinen tsunamikatastrofi osoitti selkeästi, että ensiksi mainittu ratkaisu on riittämätön, sillä seuranta- ja tiedotuskeskuksen kanssa käydyn viestinnän lisäksi oli katettava viestintä Malediivien, Sri Lankan, Thaimaan ja Indonesian kaltaisten, toisistaan etäällä sijaitsevien toiminta-alueiden välillä. |
| --- | --- |

3.2.1.5

Tuntuisi riittävän, että järjestelmä rajataan kattamaan pienehkö maantieteellinen alue (EU ja sen lähialueet), mutta itse asiassa olisi tavoiteltava maailmanlaajuista kattavuutta. Äskettäinen tsunamikatastrofi osoitti selkeästi, että ensiksi mainittu ratkaisu on riittämätön, sillä seuranta- ja tiedotuskeskuksen kanssa käydyn viestinnän lisäksi oli katettava viestintä Malediivien, Sri Lankan, Thaimaan ja Indonesian kaltaisten, toisistaan etäällä sijaitsevien toiminta-alueiden välillä.

| 3.2.1.6 | Tehokas viestintä edellyttää, että EU:lla on nimenomaisesti (toisin sanoen yksinomaisesti) pelastuspalvelukäyttöön varattu satelliittiviestintäjärjestelmä, joka on toimintavarma (häiriöiltä suojattu), luotettava ja kattavuudeltaan maailmanlaajuinen. Järjestelmän on sovelluttava puhe- ja dataliikenteeseen (faksit, viestit ja teräväpiirtokuvat) sekä videokonferenssien järjestämiseen. |
| --- | --- |

3.2.1.6

Tehokas viestintä edellyttää, että EU:lla on nimenomaisesti (toisin sanoen yksinomaisesti) pelastuspalvelukäyttöön varattu satelliittiviestintäjärjestelmä, joka on toimintavarma (häiriöiltä suojattu), luotettava ja kattavuudeltaan maailmanlaajuinen. Järjestelmän on sovelluttava puhe- ja dataliikenteeseen (faksit, viestit ja teräväpiirtokuvat) sekä videokonferenssien järjestämiseen.

| 3.2.1.7 | Yhteisellä tutkimuskeskuksella, Euroopan avaruusjärjestöllä ja komissiolla (tietoyhteiskunnan pääosasto) on riittävät valmiudet huolehtia pelastuspalvelusta vastaavan pääosaston (ympäristöasioiden PO) alaisena toimivan toimintasuunnitelman ja mekanismin hallintokomitean tarpeista. |
| --- | --- |

3.2.1.7

Yhteisellä tutkimuskeskuksella, Euroopan avaruusjärjestöllä ja komissiolla (tietoyhteiskunnan pääosasto) on riittävät valmiudet huolehtia pelastuspalvelusta vastaavan pääosaston (ympäristöasioiden PO) alaisena toimivan toimintasuunnitelman ja mekanismin hallintokomitean tarpeista.

3.2.2   Toimintaresursseja koskeva vähimmäisvaatimus

| 3.2.2.1 | Avustusyksiköiden toiminnassa on otettava huomioon seuraavat seikat:






  — | Jäsenvaltiot antavat toimintayksiköiden käyttöön sellaiset resurssit, että ne voivat toimia riittävän itsenäisesti, sekä tarkoituksenmukaiset järjestelmät kohdealueella tapahtuvaa viestintää varten. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1

Avustusyksiköiden toiminnassa on otettava huomioon seuraavat seikat:

—

Jäsenvaltiot antavat toimintayksiköiden käyttöön sellaiset resurssit, että ne voivat toimia riittävän itsenäisesti, sekä tarkoituksenmukaiset järjestelmät kohdealueella tapahtuvaa viestintää varten.

| — | Yksiköitä koordinoi Euroopan unionin koordinaattori, jolle kuuluvat muun muassa seuraavat tehtävät: jäsenvaltioiden lähettämien yksiköiden koordinointi, yhteydenpito katastrofista kärsivän maan viranomaisiin, koordinointi Yhdistyneiden Kansakuntien humanitaarisen avun koordinointitoimiston kanssa jne. |
| --- | --- |

—

Yksiköitä koordinoi Euroopan unionin koordinaattori, jolle kuuluvat muun muassa seuraavat tehtävät: jäsenvaltioiden lähettämien yksiköiden koordinointi, yhteydenpito katastrofista kärsivän maan viranomaisiin, koordinointi Yhdistyneiden Kansakuntien humanitaarisen avun koordinointitoimiston kanssa jne.

| — | Unioni ei ole toistaiseksi osoittanut koordinaattorille resursseja, vaan sillä on käytettävissään ainoastaan joitakin viestintälaitteita. EU:n on tarjottava asianmukaiset resurssit ja varusteet viestintälaitteista telttoihin helpottaakseen koordinaattorin ja sitä tukevan yksikön tehtäviä koordinoitaessa toimintaa muiden yksiköiden ja katastrofista kärsivien maiden viranomaisten kanssa sekä varmistaakseen koordinaattorin tehokkaan työskentelyn toisinaan vaikeissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Unioni ei ole toistaiseksi osoittanut koordinaattorille resursseja, vaan sillä on käytettävissään ainoastaan joitakin viestintälaitteita. EU:n on tarjottava asianmukaiset resurssit ja varusteet viestintälaitteista telttoihin helpottaakseen koordinaattorin ja sitä tukevan yksikön tehtäviä koordinoitaessa toimintaa muiden yksiköiden ja katastrofista kärsivien maiden viranomaisten kanssa sekä varmistaakseen koordinaattorin tehokkaan työskentelyn toisinaan vaikeissa olosuhteissa.

| — | Varusteet ja tarvikkeet, jotka on merkittävä selkeästi EU:n tunnuksin, ovat selkeä osoitus EU:n läsnäolosta ja sitoutumisesta auttamaan katastrofista kärsivää väestöä. Unionin alueella tästä välittyy viesti alueiden välisestä yhteisvastuusta, ja unionin alueen ulkopuolella se vahvistaa EU:n kansainvälistä asemaa. |
| --- | --- |

—

Varusteet ja tarvikkeet, jotka on merkittävä selkeästi EU:n tunnuksin, ovat selkeä osoitus EU:n läsnäolosta ja sitoutumisesta auttamaan katastrofista kärsivää väestöä. Unionin alueella tästä välittyy viesti alueiden välisestä yhteisvastuusta, ja unionin alueen ulkopuolella se vahvistaa EU:n kansainvälistä asemaa.

| 3.2.2.2 | Myönnettäessä jäsenvaltioille tukea hätätilanteen sattuessa on otettava huomioon seuraavat seikat:






  — | Tietyissä tapauksissa jäsenvaltiot eivät kykene tarjoamaan tarvittavaa tukea joko siitä syystä, että tahot, joiden hallussa tarvittavat resurssit tai laitteet ovat, tarvitsevat niitä itse ennustettavissa olevaa tai ilmoitettua hätätilannetta varten, tai siitä syystä, että resursseja käytetään vain tietyissä poikkeuksellisissa tilanteissa, joita varten niitä ei ole kannattanut hankkia. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2

Myönnettäessä jäsenvaltioille tukea hätätilanteen sattuessa on otettava huomioon seuraavat seikat:

—

Tietyissä tapauksissa jäsenvaltiot eivät kykene tarjoamaan tarvittavaa tukea joko siitä syystä, että tahot, joiden hallussa tarvittavat resurssit tai laitteet ovat, tarvitsevat niitä itse ennustettavissa olevaa tai ilmoitettua hätätilannetta varten, tai siitä syystä, että resursseja käytetään vain tietyissä poikkeuksellisissa tilanteissa, joita varten niitä ei ole kannattanut hankkia.

| — | Maastopalot ovat tyypillinen esimerkki ensiksi mainitusta tilanteesta, sillä jäsenvaltiot, jotka ovat hankkineet lentokalustoa, ovat samanaikaisesti samassa tilanteessa. Omalla alueella vallitsevien vaarallisten olosuhteiden johdosta on tavallisesti vaikea lähettää resursseja toiseen maahan. Yhteisvastuu Välimeren alueella sijaitsevien unionimaiden välillä on erittäin vahva, ja resursseja on tapana siirtää alueelta toiselle erityisen vakavissa tilanteissa. |
| --- | --- |

—

Maastopalot ovat tyypillinen esimerkki ensiksi mainitusta tilanteesta, sillä jäsenvaltiot, jotka ovat hankkineet lentokalustoa, ovat samanaikaisesti samassa tilanteessa. Omalla alueella vallitsevien vaarallisten olosuhteiden johdosta on tavallisesti vaikea lähettää resursseja toiseen maahan. Yhteisvastuu Välimeren alueella sijaitsevien unionimaiden välillä on erittäin vahva, ja resursseja on tapana siirtää alueelta toiselle erityisen vakavissa tilanteissa.

| — | Vakavat tulvat, joita varten tarvitaan suuritehoisia pumppuja, ovat esimerkki jälkimmäisestä tilanteesta, sillä suurimmassa osassa unionin jäsenvaltioita kyseisenlaiset pumput eivät tavallisesti kuulu toimintayksiköiden varustukseen. |
| --- | --- |

—

Vakavat tulvat, joita varten tarvitaan suuritehoisia pumppuja, ovat esimerkki jälkimmäisestä tilanteesta, sillä suurimmassa osassa unionin jäsenvaltioita kyseisenlaiset pumput eivät tavallisesti kuulu toimintayksiköiden varustukseen.

| — | Toisenlaisiin, uudenlaisesta terrorismista aiheutuviin tilanteisiin saatetaan myös pyytää resursseja ja laitteita toiminnan mahdollistamiseksi tietyissä tapauksissa, jotka poikkeuksellisuudestaan huolimatta voivat olla vakavia. |
| --- | --- |

—

Toisenlaisiin, uudenlaisesta terrorismista aiheutuviin tilanteisiin saatetaan myös pyytää resursseja ja laitteita toiminnan mahdollistamiseksi tietyissä tapauksissa, jotka poikkeuksellisuudestaan huolimatta voivat olla vakavia.

| — | Unionin on siis kyettävä hankkimaan itselleen ostamalla tai vuokraamalla resursseja ja laitteita, joiden avulla se voi tukea jäsenvaltioiden pelastuspalveluvalmiuksia. |
| --- | --- |

—

Unionin on siis kyettävä hankkimaan itselleen ostamalla tai vuokraamalla resursseja ja laitteita, joiden avulla se voi tukea jäsenvaltioiden pelastuspalveluvalmiuksia.

3.2.3   Operatiivisten keskusten keskittäminen

| 3.2.3.1 | Mekanismin nykyiset rakenteet perustuvat siihen, että tietyt toimintayksiköt, arviointiresurssit ja -laitteet on annettu koko unionin käyttöön. Vaikka tämä merkitsee parannusta verrattuna aiemmin vallinneeseen tyhjiöön, se ei tarkoita, että tilanne olisi kaikilta osin tyydyttävä. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Mekanismin nykyiset rakenteet perustuvat siihen, että tietyt toimintayksiköt, arviointiresurssit ja -laitteet on annettu koko unionin käyttöön. Vaikka tämä merkitsee parannusta verrattuna aiemmin vallinneeseen tyhjiöön, se ei tarkoita, että tilanne olisi kaikilta osin tyydyttävä.

| 3.2.3.2 | Koska unioni on maantieteellisesti laaja ja sen alueeseen kohdistuu moninaisia vaaratekijöitä, olisi syytä harkita mekanismiin kuuluvien alueellisten tukirakenteiden perustamista. Tiettyjä yksiköitä ja resursseja pidettäisiin niissä valmiudessa, ja näin ne olisivat aiempaa nopeammin käytettävissä. Ne myös mukautuisivat paremmin unionin alueellisten vaaratekijöiden erityispiirteisiin. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Koska unioni on maantieteellisesti laaja ja sen alueeseen kohdistuu moninaisia vaaratekijöitä, olisi syytä harkita mekanismiin kuuluvien alueellisten tukirakenteiden perustamista. Tiettyjä yksiköitä ja resursseja pidettäisiin niissä valmiudessa, ja näin ne olisivat aiempaa nopeammin käytettävissä. Ne myös mukautuisivat paremmin unionin alueellisten vaaratekijöiden erityispiirteisiin.

| 3.2.3.3 | Edellä mainitut resurssit voisivat olla vuodenaikoihin sidottuja (maastopalojen torjuntaan käytettävät lentokoneet) tai pysyviä. |
| --- | --- |

3.2.3.3

Edellä mainitut resurssit voisivat olla vuodenaikoihin sidottuja (maastopalojen torjuntaan käytettävät lentokoneet) tai pysyviä.

| 3.2.3.4 | Toinen mahdollinen parannus olisi se, että resurssien hankintaa koskevat tehtävät jaettaisiin naapurimaiden kesken; resurssit asetettaisiin sitten alueen kaikkien maiden käyttöön. Eräs vaihtoehto olisi, että unioni kannustaisi hankkimaan resursseja, jotka jaettaisiin keskikokoisten tai sellaisten maiden kesken, joilla on yhteisiä vaaratekijöitä (tietyn valuma-alueen tulvat, maanjäristykset jne.). |
| --- | --- |

3.2.3.4

Toinen mahdollinen parannus olisi se, että resurssien hankintaa koskevat tehtävät jaettaisiin naapurimaiden kesken; resurssit asetettaisiin sitten alueen kaikkien maiden käyttöön. Eräs vaihtoehto olisi, että unioni kannustaisi hankkimaan resursseja, jotka jaettaisiin keskikokoisten tai sellaisten maiden kesken, joilla on yhteisiä vaaratekijöitä (tietyn valuma-alueen tulvat, maanjäristykset jne.).

3.2.4   Ympärivuorokautisessa toimintavalmiudessa olevan keskitetyn teknisen toimintaryhmän varustaminen

| 3.2.4.1 | Vaikka seuranta- ja tiedotuskeskus on toimintavalmiudessa 24 tuntia vuorokaudessa, siltä puuttuvat tällä hetkellä riittävät henkilöstö- ja tekniset resurssit, jotka ovat hätäkeskusten käytettävissä suurimmassa osassa jäsenvaltioita. Komission on sitouduttava korjaamaan tämä puute. |
| --- | --- |

3.2.4.1

Vaikka seuranta- ja tiedotuskeskus on toimintavalmiudessa 24 tuntia vuorokaudessa, siltä puuttuvat tällä hetkellä riittävät henkilöstö- ja tekniset resurssit, jotka ovat hätäkeskusten käytettävissä suurimmassa osassa jäsenvaltioita. Komission on sitouduttava korjaamaan tämä puute.

| 3.2.4.2 | Komission nykyisessä lähestymistavassa rajoitutaan kuitenkin hankkimaan resursseja vain kulloisenkin hätätilanteen mukaan. On aihetta kysyä, onko tällainen lähestymistapa tilanteen vaatimalla tavalla riittävän kunnianhimoinen. |
| --- | --- |

3.2.4.2

Komission nykyisessä lähestymistavassa rajoitutaan kuitenkin hankkimaan resursseja vain kulloisenkin hätätilanteen mukaan. On aihetta kysyä, onko tällainen lähestymistapa tilanteen vaatimalla tavalla riittävän kunnianhimoinen.

| 3.2.4.3 | Seuranta- ja tiedotuskeskuksen ei suinkaan ole määrä toimia hätätilanteessa päätöksentekokeskuksena eikä operatiivisen koordinoinnin keskuksena. Tuettaessa tiettyjen päätösten tekemistä tai avun suunnittelua on kuitenkin vältettävä improvisointia ja noudatettava tiettyä toimintatapaa, joka vaihtelee hätätilanteeseen liittyvien olosuhteiden mukaan. Toiminta eroaa sen mukaan, onko kyseessä tulva, maanvyörymä, maanjäristys tai tulivuorenpurkaus. Myös resurssit ovat erilaisia. |
| --- | --- |

3.2.4.3

Seuranta- ja tiedotuskeskuksen ei suinkaan ole määrä toimia hätätilanteessa päätöksentekokeskuksena eikä operatiivisen koordinoinnin keskuksena. Tuettaessa tiettyjen päätösten tekemistä tai avun suunnittelua on kuitenkin vältettävä improvisointia ja noudatettava tiettyä toimintatapaa, joka vaihtelee hätätilanteeseen liittyvien olosuhteiden mukaan. Toiminta eroaa sen mukaan, onko kyseessä tulva, maanvyörymä, maanjäristys tai tulivuorenpurkaus. Myös resurssit ovat erilaisia.

| 3.2.4.4 | Tästä syystä seuranta- ja tiedotuskeskuksella on oltava ennalta laaditut avustussuunnitelmat, joiden pohjalta apua pyritään antamaan tehokkaasti ja nopeasti ottamalla huomioon muun muassa hätätilanteen luonne, vakavuus ja kohdemaa. Keskuksella on oltava myös luotettavat tiedot hätätilanteen sattuessa. Komissio aikookin ottaa asiassa yhteyttä EU:ssa ja sen ulkopuolella toimiviin erityisjärjestöihin. Kumppaneihin olisi luonnollisesti sisällytettävä myös kussakin maassa käytettävissä olevat toimintavalmiit yksiköt. |
| --- | --- |

3.2.4.4

Tästä syystä seuranta- ja tiedotuskeskuksella on oltava ennalta laaditut avustussuunnitelmat, joiden pohjalta apua pyritään antamaan tehokkaasti ja nopeasti ottamalla huomioon muun muassa hätätilanteen luonne, vakavuus ja kohdemaa. Keskuksella on oltava myös luotettavat tiedot hätätilanteen sattuessa. Komissio aikookin ottaa asiassa yhteyttä EU:ssa ja sen ulkopuolella toimiviin erityisjärjestöihin. Kumppaneihin olisi luonnollisesti sisällytettävä myös kussakin maassa käytettävissä olevat toimintavalmiit yksiköt.

| 3.2.4.5 | Olisi myös aiheellista pohtia, voisiko MIC ryhtyä koordinoimaan kansallisten elinten, humanitaariseen apuun erikoistuneiden järjestöjen sekä erityisesti katastrofeissa avustavien vapaaehtoisten toimintaa. Koordinointi on välttämätön tehtävä, joka kuuluu sellaisten elinten vastuulle, joilla on toiminnan edellyttämät tiedot ja resurssit. |
| --- | --- |

3.2.4.5

Olisi myös aiheellista pohtia, voisiko MIC ryhtyä koordinoimaan kansallisten elinten, humanitaariseen apuun erikoistuneiden järjestöjen sekä erityisesti katastrofeissa avustavien vapaaehtoisten toimintaa. Koordinointi on välttämätön tehtävä, joka kuuluu sellaisten elinten vastuulle, joilla on toiminnan edellyttämät tiedot ja resurssit.

3.2.5   Toimintayksiköiden koulutus

| 3.2.5.1 | Jäsenvaltioiden etukäteen valitsemat toimintayksiköt tietävät epäilemättä, miten hätätilanteessa on toimittava. Nykyinen koulutusohjelma on tuottanut tuloksia yhteistoimintaa koskevien valmiuksien osalta. Kurssien määrää on lisättävä ja kurssit on pyrittävä järjestämään muulla kuin englannin kielellä, sillä toiminta voi tapahtua esimerkiksi maissa, joilla on kulttuurisesti läheiset siteet muihin kieliin, kuten ranskaan tai espanjaan. |
| --- | --- |

3.2.5.1

Jäsenvaltioiden etukäteen valitsemat toimintayksiköt tietävät epäilemättä, miten hätätilanteessa on toimittava. Nykyinen koulutusohjelma on tuottanut tuloksia yhteistoimintaa koskevien valmiuksien osalta. Kurssien määrää on lisättävä ja kurssit on pyrittävä järjestämään muulla kuin englannin kielellä, sillä toiminta voi tapahtua esimerkiksi maissa, joilla on kulttuurisesti läheiset siteet muihin kieliin, kuten ranskaan tai espanjaan.

| 3.2.5.2 | Kun ennalta laadittavat avustussuunnitelmat on määritelty, ne on saatettava toimintayksiköiden tietoon. Yksiköt olisikin sisällytettävä koulutusohjelmiin. |
| --- | --- |

3.2.5.2

Kun ennalta laadittavat avustussuunnitelmat on määritelty, ne on saatettava toimintayksiköiden tietoon. Yksiköt olisikin sisällytettävä koulutusohjelmiin.

| 3.2.5.3 | On harkittava mahdollisuutta hyödyntää uusia etäopetustekniikoita uusia kursseja järjestettäessä. |
| --- | --- |

3.2.5.3

On harkittava mahdollisuutta hyödyntää uusia etäopetustekniikoita uusia kursseja järjestettäessä.

4.   Komission ehdotusta koskevia erityishuomioita

| 4.1 | Tarkasteltavana oleva ehdotus on epäilemättä myönteinen, vaikka sitä voidaan parannella. On pidettävä mielessä, että mekanismia käytetään ennen kaikkea EU:n alueella, ja se on siis nykyään yksi EU:n alueiden välisistä yhteisvastuuvälineistä (ellei jopa ainoa tämänkaltainen väline). |
| --- | --- |

4.1

Tarkasteltavana oleva ehdotus on epäilemättä myönteinen, vaikka sitä voidaan parannella. On pidettävä mielessä, että mekanismia käytetään ennen kaikkea EU:n alueella, ja se on siis nykyään yksi EU:n alueiden välisistä yhteisvastuuvälineistä (ellei jopa ainoa tämänkaltainen väline).

| 4.2 | Siksi unionin ei pidä säästellä resursseja varmistaakseen mahdollisimman nopean ja tehokkaan toiminnan erilaisissa hätätilanteissa. Keskeisellä sijalla ovat ennalta määritellyt toimintamenettelyt tai avustussuunnitelmat, joita on testattava harjoituksissa sekä muutettava harjoituksista tai todellisesta toiminnasta saatujen kokemusten pohjalta. |
| --- | --- |

4.2

Siksi unionin ei pidä säästellä resursseja varmistaakseen mahdollisimman nopean ja tehokkaan toiminnan erilaisissa hätätilanteissa. Keskeisellä sijalla ovat ennalta määritellyt toimintamenettelyt tai avustussuunnitelmat, joita on testattava harjoituksissa sekä muutettava harjoituksista tai todellisesta toiminnasta saatujen kokemusten pohjalta.

| 4.3 | Suunnitelmissa on huolehdittava viestinnästä, ajantasaisista kartoista sekä asianmukaisista resursseista, jotta päästäisiin tyydyttävään koordinointitulokseen. Resurssien tulee olla unionin omaisuutta. Unionin toimintasuunnitelmien on oltava kansainvälisesti huipputasoa ja vahvistettava unionista välittyvää kuvaa ja unionin kansainvälistä painoarvoa. |
| --- | --- |

4.3

Suunnitelmissa on huolehdittava viestinnästä, ajantasaisista kartoista sekä asianmukaisista resursseista, jotta päästäisiin tyydyttävään koordinointitulokseen. Resurssien tulee olla unionin omaisuutta. Unionin toimintasuunnitelmien on oltava kansainvälisesti huipputasoa ja vahvistettava unionista välittyvää kuvaa ja unionin kansainvälistä painoarvoa.

| 4.4 | Unionin arviointiyksiköitä ja koordinaattoreita on kuultava katastrofialueen jälleenrakentamisessa sekä laadittaessa mahdollisia myöhempiä toimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

4.4

Unionin arviointiyksiköitä ja koordinaattoreita on kuultava katastrofialueen jälleenrakentamisessa sekä laadittaessa mahdollisia myöhempiä toimintasuunnitelmia.

| 4.5 | ETSK katsoo, että kaikkiin yhteisön mekanismin puitteissa toteutettaviin toimiin on osoitettava talousarviossa riittävät varat, joilla varmistetaan teknisen henkilöstön ja omien resurssien saatavuus unionin toiminnan ja sen näkyvyyden parantamiseksi etenkin unionin ulkopuolella tapahtuvissa katastrofeissa. Omista resursseista tulisi erityisesti painottaa kuljetusvälineitä, sillä käytettävissä olevan kuljetuskaluston avulla toiminta voitaisiin käynnistää nopeasti, mikä minimoisi katastrofin seuraukset. |
| --- | --- |

4.5

ETSK katsoo, että kaikkiin yhteisön mekanismin puitteissa toteutettaviin toimiin on osoitettava talousarviossa riittävät varat, joilla varmistetaan teknisen henkilöstön ja omien resurssien saatavuus unionin toiminnan ja sen näkyvyyden parantamiseksi etenkin unionin ulkopuolella tapahtuvissa katastrofeissa. Omista resursseista tulisi erityisesti painottaa kuljetusvälineitä, sillä käytettävissä olevan kuljetuskaluston avulla toiminta voitaisiin käynnistää nopeasti, mikä minimoisi katastrofin seuraukset.

| 4.6 | EU:n ulkopuolisissa maissa toimittaessa on välttämätöntä, että mekanismiin liittyviä toimia tarkastellaan erottamattomana osana unionin ulkopolitiikkaa ja että toimille annetaan niiden ansaitsema painoarvo osoituksena unionin välittömästä yhteisvastuusta onnettomuuksista kärsineitä maita kohtaan. |
| --- | --- |

4.6

EU:n ulkopuolisissa maissa toimittaessa on välttämätöntä, että mekanismiin liittyviä toimia tarkastellaan erottamattomana osana unionin ulkopolitiikkaa ja että toimille annetaan niiden ansaitsema painoarvo osoituksena unionin välittömästä yhteisvastuusta onnettomuuksista kärsineitä maita kohtaan.

5.   Päätelmät

| 5.1 | ETSK kannattaa yhteisön pelastuspalvelumekanismin kehittämistä koskevaa tiedonantoa. Komitean mielestä tiedonantoa voidaan kuitenkin parannella eräiden konkreettisten näkökohtien osalta. Erityisesti eräät komitean tekemistä huomioista ovat komiteaan kuuluvan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kannanottoja. |
| --- | --- |

5.1

ETSK kannattaa yhteisön pelastuspalvelumekanismin kehittämistä koskevaa tiedonantoa. Komitean mielestä tiedonantoa voidaan kuitenkin parannella eräiden konkreettisten näkökohtien osalta. Erityisesti eräät komitean tekemistä huomioista ovat komiteaan kuuluvan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kannanottoja.

| 5.2 | Koska ehdotettujen toimenpiteiden toteuttamisen tulee olla pakollista, olisi lähtökohtaisesti valittava asianmukainen oikeudellinen väline. Komitea katsoo, että asetus (9) toimii yhdenmukaistavasti ja velvoittavasti EU:n kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

5.2

Koska ehdotettujen toimenpiteiden toteuttamisen tulee olla pakollista, olisi lähtökohtaisesti valittava asianmukainen oikeudellinen väline. Komitea katsoo, että asetus (9) toimii yhdenmukaistavasti ja velvoittavasti EU:n kaikissa jäsenvaltioissa.

| 5.3 | Toinen seikka, jota on syytä korostaa, koskee mekanismiin varattavaa rahoitusta. Mekanismiin tulee myöntää riittävät varat, jotka kattavat henkilöstön lisäämisen sekä omien resurssien hankinnan. Vaikka tiedonannossa ei yksilöidä jäsenvaltioille myönnettävää rahoitustukea, uutta solidaarisuusrahastoa koskevassa ehdotuksessa (10) olisi lisäksi otettava huomioon kaikki luonnonkatastrofit, myös kuivuus. |
| --- | --- |

5.3

Toinen seikka, jota on syytä korostaa, koskee mekanismiin varattavaa rahoitusta. Mekanismiin tulee myöntää riittävät varat, jotka kattavat henkilöstön lisäämisen sekä omien resurssien hankinnan. Vaikka tiedonannossa ei yksilöidä jäsenvaltioille myönnettävää rahoitustukea, uutta solidaarisuusrahastoa koskevassa ehdotuksessa (10) olisi lisäksi otettava huomioon kaikki luonnonkatastrofit, myös kuivuus.

| 5.4 | ETSK:n ehdottamista parannuksista, joilla mekanismia voitaisiin kehittää ja jotka esitetään käsillä olevan lausunnon huomioissa, painotettakoon erityisesti seuraavia:






  — | satelliittiviestintäjärjestelmän luominen |
| --- | --- | --- |

5.4

ETSK:n ehdottamista parannuksista, joilla mekanismia voitaisiin kehittää ja jotka esitetään käsillä olevan lausunnon huomioissa, painotettakoon erityisesti seuraavia:

—

satelliittiviestintäjärjestelmän luominen

| — | mekanismin varustaminen omilla avustusyksiköillä |
| --- | --- |

—

mekanismin varustaminen omilla avustusyksiköillä

| — | EU:n henkilöstön ja tarvikkeiden varustaminen EU:n tunnuksin, etenkin toimittaessa unionin ulkopuolella |
| --- | --- |

—

EU:n henkilöstön ja tarvikkeiden varustaminen EU:n tunnuksin, etenkin toimittaessa unionin ulkopuolella

| — | operatiivisten keskusten alueellistaminen ja niiden välinen koordinointi |
| --- | --- |

—

operatiivisten keskusten alueellistaminen ja niiden välinen koordinointi

| — | yksiköille annettava tekninen koulutus ja kielikoulutus. |
| --- | --- |

—

yksiköille annettava tekninen koulutus ja kielikoulutus.

| 5.5 | Kansalaisyhteiskunnan edustajana ETSK antaa tukensa katastrofeissa avustaville vapaaehtoisille sekä heidän tekemälleen palkattomalle ja usein keskeytymättömälle työlle. Se ei ole ainoastaan osoitus yhteisvastuusta, vaan välttämätöntä toimintaa lievitettäessä aktiivisesti katastrofialueiden ihmisten ja heidän omaisuutensa kärsimiä vahinkoja. |
| --- | --- |

5.5

Kansalaisyhteiskunnan edustajana ETSK antaa tukensa katastrofeissa avustaville vapaaehtoisille sekä heidän tekemälleen palkattomalle ja usein keskeytymättömälle työlle. Se ei ole ainoastaan osoitus yhteisvastuusta, vaan välttämätöntä toimintaa lievitettäessä aktiivisesti katastrofialueiden ihmisten ja heidän omaisuutensa kärsimiä vahinkoja.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Komissio on tehnyt ehdotuksen seuraavista välineistä (KOM(2005) 124 lopullinen, 6.4.2005): tiedonanto turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskevan puiteohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013; neuvoston päätös terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013; neuvoston päätös – turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskevasta yleisohjelmasta (SEC(2005) 436).

1

(2)  Neuvoston päätös 2001/792/EY, Euratom.

2

(3)  Neuvoston 9. joulukuuta 1999 tekemä päätös 1999/847/EY.

3

(4)  KOM(2005) 113 lopullinen – 2005/0052 CNS, 6.4.2005

4

(5)  Edellä mainitun päätöksen 2001/792/EY 6 artikla.

5

(6)  Edellä mainittu ehdotus neuvoston asetukseksi, 6.4.2005.

6

(7)  Mekanismin viestintäjärjestelmä.

7

(8)  Mekanismin seurantakeskus.

8

(9)  On tehty esimerkiksi asetusehdotus valmiustoimien ja nopeiden avustustoimien rahoitusvälineen perustamisesta vakavia hätätilanteita varten, KOM(2005) 113 lopullinen, 6. huhtikuuta 2005.

9

(10)  Ehdotus hyväksyttiin 6. huhtikuuta 2005 (KOM(2005) 108 lopullinen).

10

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/46

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kalastusalan yhteisyritykset — nykyinen tilanne ja tulevaisuudennäkymät”

(2006/C 65/09)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 14. heinäkuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta Kalastusalan yhteisyritykset — nykyinen tilanne ja tulevaisuudennäkymät.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen ja ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Gabriel Sarró Iparraguirre.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 122 ääntä puolesta ja ei yhtään vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Yhteisessä kalastuspolitiikassa, YKP:ssä, yhteisyritykset katsottiin ensimmäistä kertaa rakennepoliittisiksi välineiksi asetuksessa N:o EY 3944/90, jossa ne määriteltiin seuraavasti: ”’Joint enterprise’ means a company incorporated under private law comprising one or more Community shipowners and one or more partners from a third country with which the Community maintains relations, associated under a joint enterprise agreement set up for the purpose of exploiting and, where appropriate, using the fishery resources of waters falling within the sovereignty and/or jurisdiction of such third country, primary consideration being given to the supply of the Community market”. (1) YKP kehittyi edelliseen kauteen verrattuna huomattavasti 1990-luvulla, jolloin syntyi termi ”sininen Eurooppa”. Se on tullut jälleen ajankohtaiseksi, ja sen merkitys on jopa laajentunut, kun on ryhdytty keskustelemaan yhteisen meripolitiikan käynnistämisestä. |
| --- | --- |

1.1

Yhteisessä kalastuspolitiikassa, YKP:ssä, yhteisyritykset katsottiin ensimmäistä kertaa rakennepoliittisiksi välineiksi asetuksessa N:o EY 3944/90, jossa ne määriteltiin seuraavasti: ”’Joint enterprise’ means a company incorporated under private law comprising one or more Community shipowners and one or more partners from a third country with which the Community maintains relations, associated under a joint enterprise agreement set up for the purpose of exploiting and, where appropriate, using the fishery resources of waters falling within the sovereignty and/or jurisdiction of such third country, primary consideration being given to the supply of the Community market”. (1) YKP kehittyi edelliseen kauteen verrattuna huomattavasti 1990-luvulla, jolloin syntyi termi ”sininen Eurooppa”. Se on tullut jälleen ajankohtaiseksi, ja sen merkitys on jopa laajentunut, kun on ryhdytty keskustelemaan yhteisen meripolitiikan käynnistämisestä.

| 1.2 | YKP:n kehittyessä edellä mainittua yhteisyritysten käsitettä ei ole tarkistettu, joten ne ovat jääneet yksinomaan kalatalousalan rakennepoliittiseksi välineeksi ja ovat vaihtoehto aluksen romuttamiselle tai sen lopulliselle siirtämiselle yhteisön ulkopuoliseen maahan, kuten jäljempänä tämän lausunnon kohdassa 2.1.2 mainittujen asetusten keskeisimmistä artikloista voi havaita. Yhteisyrityksiin sovellettavalla säännöstöllä on siis valvottu pelkästään rahoitusta. |
| --- | --- |

1.2

YKP:n kehittyessä edellä mainittua yhteisyritysten käsitettä ei ole tarkistettu, joten ne ovat jääneet yksinomaan kalatalousalan rakennepoliittiseksi välineeksi ja ovat vaihtoehto aluksen romuttamiselle tai sen lopulliselle siirtämiselle yhteisön ulkopuoliseen maahan, kuten jäljempänä tämän lausunnon kohdassa 2.1.2 mainittujen asetusten keskeisimmistä artikloista voi havaita. Yhteisyrityksiin sovellettavalla säännöstöllä on siis valvottu pelkästään rahoitusta.

| 1.3 | Mutta kalastusalan yhteisyritykset eivät suinkaan ole pelkkä kalatalousalan rakennepoliittinen väline vaan pikemminkin keino saavuttaa tietyt Euroopan unionin lukuisissa asiakirjoissa ja säädöksissä selvästi ilmaistut tavoitteet. Ne liittyvät muun muassa seuraaviin toimintalinjoihin: tuotteiden toimittaminen markkinoille ja yhteistoiminta, työllisyys ja aluekehitys, vastuullisen kalastuksen edistäminen, Euroopan unionin toiminta erilaisissa alueellisissa kalastusjärjestöissä sekä ylipäätään jäsenvaltioiden pääoman ja ammattitaitoisen työvoiman läsnäolo eri maissa ja markkina-alueilla toteutettavissa kestäväpohjaisissa investointihankkeissa. |
| --- | --- |

1.3

Mutta kalastusalan yhteisyritykset eivät suinkaan ole pelkkä kalatalousalan rakennepoliittinen väline vaan pikemminkin keino saavuttaa tietyt Euroopan unionin lukuisissa asiakirjoissa ja säädöksissä selvästi ilmaistut tavoitteet. Ne liittyvät muun muassa seuraaviin toimintalinjoihin: tuotteiden toimittaminen markkinoille ja yhteistoiminta, työllisyys ja aluekehitys, vastuullisen kalastuksen edistäminen, Euroopan unionin toiminta erilaisissa alueellisissa kalastusjärjestöissä sekä ylipäätään jäsenvaltioiden pääoman ja ammattitaitoisen työvoiman läsnäolo eri maissa ja markkina-alueilla toteutettavissa kestäväpohjaisissa investointihankkeissa.

| 1.4 | On totta, että YKP:n uudistuksen myötä kalastusalan yhteisyrityksiä ei enää mielletä rakennepoliittiseksi välineeksi, mutta kuten jäljempänä todetaan, uudistus on johtanut siihen, että yhteisyritykset jäävät käytännössä täysin vaille erityistä sääntelykehystä ja yhtymäkohtia Euroopan unionin toimivaltaan ja toimintalinjoihin. |
| --- | --- |

1.4

On totta, että YKP:n uudistuksen myötä kalastusalan yhteisyrityksiä ei enää mielletä rakennepoliittiseksi välineeksi, mutta kuten jäljempänä todetaan, uudistus on johtanut siihen, että yhteisyritykset jäävät käytännössä täysin vaille erityistä sääntelykehystä ja yhtymäkohtia Euroopan unionin toimivaltaan ja toimintalinjoihin.

| 1.5 | Vastatessaan komission lausuntopyyntöihin komitea on aina todennut, että kalastusalan yhteisyritykset on mukautettava uuteen yhteiseen kalastuspolitiikkaan. ETSK ilmaisi tämänsuuntaisen kantansa myös lausunnossa, jonka komitea antoi ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisesta. (2) Kannanotto toistettiin Euroopan kalatalousrahastosta annetussa komitean lausunnossa (3), joka liittyi ehdotukseen neuvoston asetukseksi rahaston perustamisesta, (4) ja se välitettiin kalastuksesta vastaavalle komission jäsenelle julkisesti tämän vieraillessa komitean NAT-erityisjaoston kokouksessa 16. kesäkuuta 2005. Komissaari lupautui huomioimaan kannan. |
| --- | --- |

1.5

Vastatessaan komission lausuntopyyntöihin komitea on aina todennut, että kalastusalan yhteisyritykset on mukautettava uuteen yhteiseen kalastuspolitiikkaan. ETSK ilmaisi tämänsuuntaisen kantansa myös lausunnossa, jonka komitea antoi ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisesta. (2) Kannanotto toistettiin Euroopan kalatalousrahastosta annetussa komitean lausunnossa (3), joka liittyi ehdotukseen neuvoston asetukseksi rahaston perustamisesta, (4) ja se välitettiin kalastuksesta vastaavalle komission jäsenelle julkisesti tämän vieraillessa komitean NAT-erityisjaoston kokouksessa 16. kesäkuuta 2005. Komissaari lupautui huomioimaan kannan.

| 1.6 | Tarkasteltavana olevassa lausunnossa pyritään pohtimaan tarkemmin Euroopan talous- ja sosiaalikomitean linjaa ja tuomaan esiin näkökohtia, jotka auttavat muuttamaan kalastusalan yhteisyrityksistä vallitsevaa käsitystä eli yrityksiä sääntelevien säännösten sisältöä virallisista asiakirjoista ja niissä esitetyistä tosiseikoista käsin. |
| --- | --- |

1.6

Tarkasteltavana olevassa lausunnossa pyritään pohtimaan tarkemmin Euroopan talous- ja sosiaalikomitean linjaa ja tuomaan esiin näkökohtia, jotka auttavat muuttamaan kalastusalan yhteisyrityksistä vallitsevaa käsitystä eli yrityksiä sääntelevien säännösten sisältöä virallisista asiakirjoista ja niissä esitetyistä tosiseikoista käsin.

| 1.7 | On toivottavaa, että mahdollisesti hyväksyttävän, tässä ehdotetun käsitteellisen muutoksen ansiosta yhteisyritykset mielletään väljästi omaksi yritysmuodokseen ja niiden myönnetään edustavan kansainvälisessä kauppavaihdossa omaperäistä, ainutlaatuista todellisuutta sekä avaavan Euroopan unionille kansainvälisten suhteiden saralla erityisen toimintakentän. |
| --- | --- |

1.7

On toivottavaa, että mahdollisesti hyväksyttävän, tässä ehdotetun käsitteellisen muutoksen ansiosta yhteisyritykset mielletään väljästi omaksi yritysmuodokseen ja niiden myönnetään edustavan kansainvälisessä kauppavaihdossa omaperäistä, ainutlaatuista todellisuutta sekä avaavan Euroopan unionille kansainvälisten suhteiden saralla erityisen toimintakentän.

2.   Yleisiä huomioita

2.1   Yhteisyritykset Euroopan unionin säädösteksteissä

| 2.1.1 | Kalastusalan yhteisyrityksistä säädettiin ensimmäisen kerran yhteisön oikeudessa neuvoston asetuksella 3944/90, jolla muutettiin neuvoston asetusta 4028/86. Yhteisyritykset ovat asetuksen mukaan väline, jolla supistetaan yhteisön laivaston kalastuskapasiteettia ja täytetään samalla sitoumus tuotteiden toimittamisesta yhteisön markkinoille, koska yhteisön vesillä on niukasti kalavaroja ja yhteisön kalastajilta on kielletty pääsy kolmansien maiden yksinomaisille talousvyöhykkeille. Logiikka perustuu neljään seikkaan: ylikapasiteetin poistamiseen, toimitusvarmuuteen, työpaikkojen osittaiseen säilyttämiseen sekä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtyjen poliittisten ja kauppasopimusten toteuttamiseen. (5) Edellä mainittujen asetusten mukaisten toimenpiteiden panemiseksi täytäntöön annettiin komission asetus 1956/91 (6). |
| --- | --- |

2.1.1

Kalastusalan yhteisyrityksistä säädettiin ensimmäisen kerran yhteisön oikeudessa neuvoston asetuksella 3944/90, jolla muutettiin neuvoston asetusta 4028/86. Yhteisyritykset ovat asetuksen mukaan väline, jolla supistetaan yhteisön laivaston kalastuskapasiteettia ja täytetään samalla sitoumus tuotteiden toimittamisesta yhteisön markkinoille, koska yhteisön vesillä on niukasti kalavaroja ja yhteisön kalastajilta on kielletty pääsy kolmansien maiden yksinomaisille talousvyöhykkeille. Logiikka perustuu neljään seikkaan: ylikapasiteetin poistamiseen, toimitusvarmuuteen, työpaikkojen osittaiseen säilyttämiseen sekä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtyjen poliittisten ja kauppasopimusten toteuttamiseen. (5) Edellä mainittujen asetusten mukaisten toimenpiteiden panemiseksi täytäntöön annettiin komission asetus 1956/91 (6).

| 2.1.2 | Neuvoston asetuksilla (ETY) N:o 2080/93 (7) ja 3699/93 (8) kalastusalan yhteisyritysten hallinto ja rahoitus liitettiin kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineeseen (KOR). Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot ovat vastanneet hankkeiden valinnasta, niiden hallinnoinnista ja valvonnasta sekä tukien maksatuksesta. Tuet olivat aluksi samansuuruisia kuin alusten romuttamisesta tai siirtämisestä yhteisön ulkopuoliseen maahan maksettu palkkio ja sittemmin 80 prosenttia aluksen romuttamispalkkiosta. Yhteisöstä kotoisin oleva aluksen omistaja voi siis oikeutetusti katsoa, että aluksen romuttamisesta maksettavan palkkion ja aluksen siirtämisestä yhteisyrityksiin maksettavan tuen välinen ero johtuu siitä, että Euroopan unioni suosii suhteita uuteen yhteisyritykseen, johon hänen aiemmin omistamansa alus tai alukset siirretään. Nämä periaatteet säilytettiin 3. marraskuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa 2468/98 (9), jolla kumottiin asetus 3699/93, sekä 17. joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa 2792/1999 (10). On kuitenkin pantava merkille, että viimeksi mainitussa asetuksessa yksinkertaistettiin yhteisyrityksen käsitettä, ja yhteisyritys määriteltiin siten, että sillä tarkoitetaan ”– — yhden tai useamman kumppanin, jotka ovat aluksen rekisteröintipaikkana olevan kolmannen maan kansalaisia, muodostamaa kaupallista yritystä” (11). |
| --- | --- |

2.1.2

Neuvoston asetuksilla (ETY) N:o 2080/93 (7) ja 3699/93 (8) kalastusalan yhteisyritysten hallinto ja rahoitus liitettiin kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineeseen (KOR). Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot ovat vastanneet hankkeiden valinnasta, niiden hallinnoinnista ja valvonnasta sekä tukien maksatuksesta. Tuet olivat aluksi samansuuruisia kuin alusten romuttamisesta tai siirtämisestä yhteisön ulkopuoliseen maahan maksettu palkkio ja sittemmin 80 prosenttia aluksen romuttamispalkkiosta. Yhteisöstä kotoisin oleva aluksen omistaja voi siis oikeutetusti katsoa, että aluksen romuttamisesta maksettavan palkkion ja aluksen siirtämisestä yhteisyrityksiin maksettavan tuen välinen ero johtuu siitä, että Euroopan unioni suosii suhteita uuteen yhteisyritykseen, johon hänen aiemmin omistamansa alus tai alukset siirretään. Nämä periaatteet säilytettiin 3. marraskuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa 2468/98 (9), jolla kumottiin asetus 3699/93, sekä 17. joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa 2792/1999 (10). On kuitenkin pantava merkille, että viimeksi mainitussa asetuksessa yksinkertaistettiin yhteisyrityksen käsitettä, ja yhteisyritys määriteltiin siten, että sillä tarkoitetaan ”– — yhden tai useamman kumppanin, jotka ovat aluksen rekisteröintipaikkana olevan kolmannen maan kansalaisia, muodostamaa kaupallista yritystä” (11).

2.2   Viimeaikaista taustaa

| 2.2.1 | Vihreässä kirjassa yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuudesta (12) todetaan, että Euroopan unionin kalastuslaivastolla on ylikapasiteettia, kalastusala maailmanlaajuistuu ja monet kehitysmaat pyrkivät oikeutetusti laajentamaan omaa kalastusteollisuuttaan. Näiden kolmen seikan sekä niin ikään vihreässä kirjassa mainitun kalastusalan investointien voimakkaan pääomatarpeen (laivaston, satamien, kylmälaitteiden, tehtaiden jne. tarvitseman pääoman) olisi pitänyt saada aikaan keskustelua erityisesti kalastusalan yhteisyritysten merkityksestä, sillä ne ovat tärkeämpiä kuin kyseisen ajanjakson virallisista asiakirjoista (13) ilmenee. |
| --- | --- |

2.2.1

Vihreässä kirjassa yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuudesta (12) todetaan, että Euroopan unionin kalastuslaivastolla on ylikapasiteettia, kalastusala maailmanlaajuistuu ja monet kehitysmaat pyrkivät oikeutetusti laajentamaan omaa kalastusteollisuuttaan. Näiden kolmen seikan sekä niin ikään vihreässä kirjassa mainitun kalastusalan investointien voimakkaan pääomatarpeen (laivaston, satamien, kylmälaitteiden, tehtaiden jne. tarvitseman pääoman) olisi pitänyt saada aikaan keskustelua erityisesti kalastusalan yhteisyritysten merkityksestä, sillä ne ovat tärkeämpiä kuin kyseisen ajanjakson virallisista asiakirjoista (13) ilmenee.

| 2.2.1.1 | Kalastusalan yhteisyritykset ovat Euroopan unionin keino olla läsnä kehitysmaiden kalastussektorilla, investoida alaan ja kehittää sitä, minkä ansiosta alasta voidaan kehittää täysimittainen elinkeino tai edistää sen kasvua. Kalastusalusten siirtäminen yhteisyrityksille liittyy kalastustoiminnan pyyntinäkökohtaan, mutta samalla edistetään useita aloja, kuten satama-alaa, erinäisiä palveluita (huoltoa, tekniikkaa, elintarvikehuoltoa, huolintaa, saaliiden siirtämistä, lastaamista ja purkamista, miehistölle tarjottavia palveluita, matkustusta jne.), kylmäketjujen todellista ylläpitoa (jota Euroopan unionin asettamat elintarvikkeiden turvallisuusmääräykset edellyttävät kylmälaitteisiin tehtävien korkeiden kustannusten muodossa), elintarvikkeiden terveysmääräysten noudattamista sekä jalostusteollisuuden käynnistämistä. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Kalastusalan yhteisyritykset ovat Euroopan unionin keino olla läsnä kehitysmaiden kalastussektorilla, investoida alaan ja kehittää sitä, minkä ansiosta alasta voidaan kehittää täysimittainen elinkeino tai edistää sen kasvua. Kalastusalusten siirtäminen yhteisyrityksille liittyy kalastustoiminnan pyyntinäkökohtaan, mutta samalla edistetään useita aloja, kuten satama-alaa, erinäisiä palveluita (huoltoa, tekniikkaa, elintarvikehuoltoa, huolintaa, saaliiden siirtämistä, lastaamista ja purkamista, miehistölle tarjottavia palveluita, matkustusta jne.), kylmäketjujen todellista ylläpitoa (jota Euroopan unionin asettamat elintarvikkeiden turvallisuusmääräykset edellyttävät kylmälaitteisiin tehtävien korkeiden kustannusten muodossa), elintarvikkeiden terveysmääräysten noudattamista sekä jalostusteollisuuden käynnistämistä.

| 2.2.1.1.1 | Yhteisyritykset mahdollistavat korkeatasoisten eurooppalaisten työpaikkojen säilymisen monilla aluksilla päällystö- ja keskijohdon tehtävien muodossa sekä lukuisten uusien työpaikkojen luomisen aluksille ja niiden ympärille syntyviin palveluyrityksiin. Nämä työpaikat tarjoavat paikallisille kalastajille ihmisarvoisen ratkaisun työoloihin ja tuloihin, sillä muussa tapauksessa heidän ainoa perinteinen työnsaantimahdollisuutensa on pienimuotoinen rannikkokalastus. Se on usein valvonta-, säilyttämis- markkinointi- ym. mekanismien puutteessa tai niiden niukkuuden vuoksi tehotonta ja kalavarojen kannalta haitallista. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1

Yhteisyritykset mahdollistavat korkeatasoisten eurooppalaisten työpaikkojen säilymisen monilla aluksilla päällystö- ja keskijohdon tehtävien muodossa sekä lukuisten uusien työpaikkojen luomisen aluksille ja niiden ympärille syntyviin palveluyrityksiin. Nämä työpaikat tarjoavat paikallisille kalastajille ihmisarvoisen ratkaisun työoloihin ja tuloihin, sillä muussa tapauksessa heidän ainoa perinteinen työnsaantimahdollisuutensa on pienimuotoinen rannikkokalastus. Se on usein valvonta-, säilyttämis- markkinointi- ym. mekanismien puutteessa tai niiden niukkuuden vuoksi tehotonta ja kalavarojen kannalta haitallista.

| 2.2.1.2 | Luomalla paikallista vaurautta ja viemällä saalis joko jalostettuina tai jalostamatta niitä paikallisesti saadaan puolestaan aikaan kansainvälisiä arvoketjuja, joissa lisäarvo jakautuu aiempaa oikeudenmukaisemmin, ja kasvatetaan eksponentiaalisesti kyseisen maan kalastusalan tuottamaa bruttokansantuotetta ja asukaskohtaista tuloa sekä teollistetaan kalatalousalaa asteittain siellä, missä aiemmin on ollut vain rannikkokalastusta ilman terveyssääntöjä tai riittäviä kaupallisia edellytyksiä. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Luomalla paikallista vaurautta ja viemällä saalis joko jalostettuina tai jalostamatta niitä paikallisesti saadaan puolestaan aikaan kansainvälisiä arvoketjuja, joissa lisäarvo jakautuu aiempaa oikeudenmukaisemmin, ja kasvatetaan eksponentiaalisesti kyseisen maan kalastusalan tuottamaa bruttokansantuotetta ja asukaskohtaista tuloa sekä teollistetaan kalatalousalaa asteittain siellä, missä aiemmin on ollut vain rannikkokalastusta ilman terveyssääntöjä tai riittäviä kaupallisia edellytyksiä.

| 2.2.1.3 | Kalastusalan yhteisyritysten on pitänyt sitoutua turvaamaan ensisijaisesti toimitukset yhteisön markkinoille, mikä takaa alusten omistajien ja kalastusteollisuuden, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin (tukiensa välityksellä) tekemät investoinnit ja niiden jatkuvuuden. Näin kalastustuotteita on saatavilla yhteisön alijäämäisillä markkinoilla, joilla kalan kulutus lisääntyy kuluttajien noudattaessa terveellistä ja monipuolista ruokavaliota koskevia suosituksia, joita sekä tiedeyhteisö että julkishallinto antavat tuon tuosta Euroopan väestölle. Tuotetoimituksissa on lisäksi noudatettava tarkoin Euroopan unionin elintarvikemääräyksiä. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Kalastusalan yhteisyritysten on pitänyt sitoutua turvaamaan ensisijaisesti toimitukset yhteisön markkinoille, mikä takaa alusten omistajien ja kalastusteollisuuden, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin (tukiensa välityksellä) tekemät investoinnit ja niiden jatkuvuuden. Näin kalastustuotteita on saatavilla yhteisön alijäämäisillä markkinoilla, joilla kalan kulutus lisääntyy kuluttajien noudattaessa terveellistä ja monipuolista ruokavaliota koskevia suosituksia, joita sekä tiedeyhteisö että julkishallinto antavat tuon tuosta Euroopan väestölle. Tuotetoimituksissa on lisäksi noudatettava tarkoin Euroopan unionin elintarvikemääräyksiä.

| 2.2.1.4 | Yhteisyritysten toiminta kalastuksesta riippuvaisilla Euroopan unionin alueilla mahdollistaa kalastusteollisuuden työllisyysasteen säilymisen ennallaan, koska Euroopassa toimivien yritysten keskustoimistot sekä tekniset ja kaupalliset yksiköt jatkavat toimintaansa ja oheisteollisuuden joko välittömästi tai välillisesti luomat työpaikat säilyvät, kun suuret alukset palaavat eurooppalaisiin tukisatamiinsa korjattaviksi joka neljäs vuosi tai kun luodaan taitotietoon perustuvia palveluketjuja edellä mainittujen paikallisten palveluteollisuuden yritysten kanssa. |
| --- | --- |

2.2.1.4

Yhteisyritysten toiminta kalastuksesta riippuvaisilla Euroopan unionin alueilla mahdollistaa kalastusteollisuuden työllisyysasteen säilymisen ennallaan, koska Euroopassa toimivien yritysten keskustoimistot sekä tekniset ja kaupalliset yksiköt jatkavat toimintaansa ja oheisteollisuuden joko välittömästi tai välillisesti luomat työpaikat säilyvät, kun suuret alukset palaavat eurooppalaisiin tukisatamiinsa korjattaviksi joka neljäs vuosi tai kun luodaan taitotietoon perustuvia palveluketjuja edellä mainittujen paikallisten palveluteollisuuden yritysten kanssa.

| 2.2.1.5 | Kalastusalan yhteisyritysten ansiosta Euroopan unioni saa tehokkaita seuranta- ja valvontatietoja yhteisön ulkopuolisten maiden vesiltä ja kansainvälisiltä vesiltä pyydetyistä saaliista, koska unionilla on oikeudelliset suhteet saaliiden alkuperäalueilla sijaitseviin kalastusyrityksiin. Näin Euroopan unioni voi toimia todella johtoasemassa YK:n alaisen FAO:n toimivaltaan kuuluvissa alueellisissa kalastusjärjestöissä. (14) Yhteisyritysten on näet toimitettava jäsenvaltioille puolivuosittain tiedot saaliistaan komission, jäsenvaltioiden ja tilintarkastustuomioistuimen suorittaman rahoitusvalvonnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.2.1.5

Kalastusalan yhteisyritysten ansiosta Euroopan unioni saa tehokkaita seuranta- ja valvontatietoja yhteisön ulkopuolisten maiden vesiltä ja kansainvälisiltä vesiltä pyydetyistä saaliista, koska unionilla on oikeudelliset suhteet saaliiden alkuperäalueilla sijaitseviin kalastusyrityksiin. Näin Euroopan unioni voi toimia todella johtoasemassa YK:n alaisen FAO:n toimivaltaan kuuluvissa alueellisissa kalastusjärjestöissä. (14) Yhteisyritysten on näet toimitettava jäsenvaltioille puolivuosittain tiedot saaliistaan komission, jäsenvaltioiden ja tilintarkastustuomioistuimen suorittaman rahoitusvalvonnan varmistamiseksi.

| 2.2.1.6 | Yhteisyritysten ansiosta Euroopan unionin kalastusalan etuja voidaan valvoa kansainvälisillä vesillä ja pyyntipaikoissa, ja niiden laatu taataan vastuullista kalastusta, kalavarojen suojelua ja hoitoa, alusturvallisuutta, valvontaa, elintarvikeketjun turvallisuutta jne. koskevilla yhteisön asetuksilla. Näin vältettäneen tai minimoitaneen sellaisten unionin ulkopuolisten kalastuslaivastojen haitallinen vaikutus, jotka eivät edistä kolmansien maiden kalastuksen eivätkä teollisuuden kehitystä eivätkä takaa sellaisten kalastustuotteiden laatua, jotka päätyisivät lopulta Euroopan unioniin, eivätkä myöskään salli kalavarojen asianmukaista, vastuullista valvontaa. |
| --- | --- |

2.2.1.6

Yhteisyritysten ansiosta Euroopan unionin kalastusalan etuja voidaan valvoa kansainvälisillä vesillä ja pyyntipaikoissa, ja niiden laatu taataan vastuullista kalastusta, kalavarojen suojelua ja hoitoa, alusturvallisuutta, valvontaa, elintarvikeketjun turvallisuutta jne. koskevilla yhteisön asetuksilla. Näin vältettäneen tai minimoitaneen sellaisten unionin ulkopuolisten kalastuslaivastojen haitallinen vaikutus, jotka eivät edistä kolmansien maiden kalastuksen eivätkä teollisuuden kehitystä eivätkä takaa sellaisten kalastustuotteiden laatua, jotka päätyisivät lopulta Euroopan unioniin, eivätkä myöskään salli kalavarojen asianmukaista, vastuullista valvontaa.

| 2.2.1.7 | Euroopan unioni voi yhteisyritysten avulla vaikuttaa tehokkaasti ja kestävästi sellaisten maiden paikallisen kalastusteollisuuden kehittämiseen, joiden kanssa unioni on tehnyt kalastussopimuksia ja joissa toimii kalastusalan yhteisyrityksiä tai sellaisten kolmansien maiden yrityksiä, joissa eurooppalaiset yrittäjät valvovat alaa. Tällainen kalastusteollisuus hyödyttää sekä kolmansia maita että ylipäätään Euroopan unionia, koska näin meren antimia on jatkuvasti saatavilla. |
| --- | --- |

2.2.1.7

Euroopan unioni voi yhteisyritysten avulla vaikuttaa tehokkaasti ja kestävästi sellaisten maiden paikallisen kalastusteollisuuden kehittämiseen, joiden kanssa unioni on tehnyt kalastussopimuksia ja joissa toimii kalastusalan yhteisyrityksiä tai sellaisten kolmansien maiden yrityksiä, joissa eurooppalaiset yrittäjät valvovat alaa. Tällainen kalastusteollisuus hyödyttää sekä kolmansia maita että ylipäätään Euroopan unionia, koska näin meren antimia on jatkuvasti saatavilla.

| 2.2.2 | Yhtäkään näistä seikoista ei käsitellä edes epäsuorasti edellä mainitun vihreän kirjan kohdassa 3.9 ”YKP:n kansainvälinen ulottuvuus” (15) eikä kohdassa 5.8 ”Ulkosuhteet” (16). Kalastusalan yhteisyrityksiä ei mainita kertaakaan käyttökelpoisena välineenä, kun toimitaan niiden kalastuspoliittisten periaatteiden mukaisesti, joita itse vihreässä kirjassa ajetaan. Sen sijaan ennen vuotta 2002 annetuissa monissa yhteisön kalatalousalaa koskevissa säädöksissä yhteisyritysten asemaa puolustettiin, mikä käy myös tästä lausunnosta selvästi ilmi. |
| --- | --- |

2.2.2

Yhtäkään näistä seikoista ei käsitellä edes epäsuorasti edellä mainitun vihreän kirjan kohdassa 3.9 ”YKP:n kansainvälinen ulottuvuus” (15) eikä kohdassa 5.8 ”Ulkosuhteet” (16). Kalastusalan yhteisyrityksiä ei mainita kertaakaan käyttökelpoisena välineenä, kun toimitaan niiden kalastuspoliittisten periaatteiden mukaisesti, joita itse vihreässä kirjassa ajetaan. Sen sijaan ennen vuotta 2002 annetuissa monissa yhteisön kalatalousalaa koskevissa säädöksissä yhteisyritysten asemaa puolustettiin, mikä käy myös tästä lausunnosta selvästi ilmi.

| 2.2.3 | Uuden YKP:n mukainen kalastusalan yhteisyritysten lakkauttaminen käytännössä lähes tyystin on havaittavissa siitä tosiseikasta, että viimeisin komission teettämä selvitys, jossa annetaan yksityiskohtaista tietoa kyseisistä yrityksistä, on peräisin vuodelta 2001. (17)Selvityksessä ei mainita erikseen yhteisyrityksille kuuluvia aluksia. Ennen tätä raporttia julkaistiin 16. kesäkuuta 2000 erityisselvitys otsikolla Etude de bilan des sociétés mixtes dans le contexte des interventions structurelles dans le domaine de la pêche. Kummassakin asiakirjassa annetaan ymmärtää, että yhteisyrityksiä on nykyisin kolmisensataa ja niillä on yhteensä yli 600 alusta. Yhteisyritykset ovat jääneet yhteisön kalastuslainsäädännön ulkopuolelle lainsäädännölliseen tyhjiöön. Niistä on tullut yksinomaan yhteisön ulkopuolisia yrityksiä, joissa yhteisö on osakkaana. Niillä on velvollisuus toimittaa tuotteita ensisijaisesti Euroopan unioniin ja antaa säännöllisesti tietoja toiminnastaan. Ne turvataan ainoastaan alkuperäjäsenvaltion ja yhteisön ulkopuolisen kohdemaan kahdenvälisin vastavuoroisin investointien suojelua koskevin sopimuksin. |
| --- | --- |

2.2.3

Uuden YKP:n mukainen kalastusalan yhteisyritysten lakkauttaminen käytännössä lähes tyystin on havaittavissa siitä tosiseikasta, että viimeisin komission teettämä selvitys, jossa annetaan yksityiskohtaista tietoa kyseisistä yrityksistä, on peräisin vuodelta 2001. (17)Selvityksessä ei mainita erikseen yhteisyrityksille kuuluvia aluksia. Ennen tätä raporttia julkaistiin 16. kesäkuuta 2000 erityisselvitys otsikolla Etude de bilan des sociétés mixtes dans le contexte des interventions structurelles dans le domaine de la pêche. Kummassakin asiakirjassa annetaan ymmärtää, että yhteisyrityksiä on nykyisin kolmisensataa ja niillä on yhteensä yli 600 alusta. Yhteisyritykset ovat jääneet yhteisön kalastuslainsäädännön ulkopuolelle lainsäädännölliseen tyhjiöön. Niistä on tullut yksinomaan yhteisön ulkopuolisia yrityksiä, joissa yhteisö on osakkaana. Niillä on velvollisuus toimittaa tuotteita ensisijaisesti Euroopan unioniin ja antaa säännöllisesti tietoja toiminnastaan. Ne turvataan ainoastaan alkuperäjäsenvaltion ja yhteisön ulkopuolisen kohdemaan kahdenvälisin vastavuoroisin investointien suojelua koskevin sopimuksin.

2.3   Nykyinen tilanne

| 2.3.1 | Edellä mainitun vihreän kirjan lopulliseen versioon johtaneen valmistelutyön yhteydessä annettiin kaksi asetusta: neuvoston asetus (EY) N:o 1263/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (18) sekä neuvoston asetus (EY) N:o 2792/1999, annettu 17 päivänä joulukuuta 1999, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä (19). Näiden asetusten ansiosta kalastusalan yhteisyrityksiä on edelleen säännelty KOR:n kautta, kunnes välineen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2006. |
| --- | --- |

2.3.1

Edellä mainitun vihreän kirjan lopulliseen versioon johtaneen valmistelutyön yhteydessä annettiin kaksi asetusta: neuvoston asetus (EY) N:o 1263/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (18) sekä neuvoston asetus (EY) N:o 2792/1999, annettu 17 päivänä joulukuuta 1999, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä (19). Näiden asetusten ansiosta kalastusalan yhteisyrityksiä on edelleen säännelty KOR:n kautta, kunnes välineen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2006.

| 2.3.2 | Neuvoston asetus (EY) N:o 2369/2002, annettu 20 päivänä joulukuuta 2002, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 muuttamisesta (20) on kuitenkin käytännössä jättänyt yhteisyritykset Euroopan unionin kalatalousalan rakennepolitiikan ulkopuolelle 31. päivästä joulukuuta 2004 lähtien. Yhteisyritykset kuuluvat edelleen yhteisön säännöstön piiriin, sillä niiden on noudatettava perustamishetkellään voimassa olevia säädöksiä, mutta niistä ei ole annettu keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä erityissäännöksiä. |
| --- | --- |

2.3.2

Neuvoston asetus (EY) N:o 2369/2002, annettu 20 päivänä joulukuuta 2002, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 muuttamisesta (20) on kuitenkin käytännössä jättänyt yhteisyritykset Euroopan unionin kalatalousalan rakennepolitiikan ulkopuolelle 31. päivästä joulukuuta 2004 lähtien. Yhteisyritykset kuuluvat edelleen yhteisön säännöstön piiriin, sillä niiden on noudatettava perustamishetkellään voimassa olevia säädöksiä, mutta niistä ei ole annettu keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä erityissäännöksiä.

| 2.3.3 | Kalastusalan yhteisyrityksille myönnetty tuki lakkautettiin ja säädöksistä poistettiin lähes kaikki viittaukset kyseisiin yrityksiin edellä mainitun asetuksen 2369/2002 johdanto-osan 5 kappaleessa mainittua periaatetta noudattaen. Tämän periaatteen mukaan kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineessä olisi keskityttävä kapasiteetin pienentämiseen romuttamalla kalastusaluksia. Kuten edellä on selvitetty, kalastuskapasiteetin pienentäminen on vain yksi yhteisön politiikkojen monista tavoitteista. Yhteisyritykset ovat olleet ja voivat olla myös vastaisuudessa tarkoituksenmukainen väline, jonka avulla tavoitteet saavutetaan. |
| --- | --- |

2.3.3

Kalastusalan yhteisyrityksille myönnetty tuki lakkautettiin ja säädöksistä poistettiin lähes kaikki viittaukset kyseisiin yrityksiin edellä mainitun asetuksen 2369/2002 johdanto-osan 5 kappaleessa mainittua periaatetta noudattaen. Tämän periaatteen mukaan kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineessä olisi keskityttävä kapasiteetin pienentämiseen romuttamalla kalastusaluksia. Kuten edellä on selvitetty, kalastuskapasiteetin pienentäminen on vain yksi yhteisön politiikkojen monista tavoitteista. Yhteisyritykset ovat olleet ja voivat olla myös vastaisuudessa tarkoituksenmukainen väline, jonka avulla tavoitteet saavutetaan.

3.   Erityishuomioita

| 3.1 | YKP:hen sisällytettävä edelleen erityisiä kalastusalan yhteisyrityksille suunnattavia toimia |
| --- | --- |

3.1

YKP:hen sisällytettävä edelleen erityisiä kalastusalan yhteisyrityksille suunnattavia toimia

| 3.1.1 | Kalastusalan yhteisyritysten poistaminen voimassa olevasta lainsäädännöstä on talouden logiikan vastaista. Ne sopivat erityisen hyvin globaaliin talouteen, sillä yritysten kohdemaassa kustannukset ovat tavallisesti alhaisemmat kuin jäsenvaltiossa, johon alus oli alun perin rekisteröity. Samalla siirretään teknologiaa, luodaan ja jaetaan lisäarvoa, saavutetaan kalavarat ja toimitetaan tuotteita markkinoille. |
| --- | --- |

3.1.1

Kalastusalan yhteisyritysten poistaminen voimassa olevasta lainsäädännöstä on talouden logiikan vastaista. Ne sopivat erityisen hyvin globaaliin talouteen, sillä yritysten kohdemaassa kustannukset ovat tavallisesti alhaisemmat kuin jäsenvaltiossa, johon alus oli alun perin rekisteröity. Samalla siirretään teknologiaa, luodaan ja jaetaan lisäarvoa, saavutetaan kalavarat ja toimitetaan tuotteita markkinoille.

| 3.1.2 | Kalastusalan yhteisyritysten ansiosta voidaan osittain säilyttää työpaikat kalastuksesta riippuvaisilla Euroopan unionin alueilla niin merellä kuin maissa ja luoda uusia, parempaa ammattitaitoa vaativia työpaikkoja sellaisiin yhteisön ulkopuolisiin maihin, joihin kyseiset yritykset sijoittuvat, sekä kouluttaa työntekijöitä ja antaa heille ammattipätevyys kohdemaassa. |
| --- | --- |

3.1.2

Kalastusalan yhteisyritysten ansiosta voidaan osittain säilyttää työpaikat kalastuksesta riippuvaisilla Euroopan unionin alueilla niin merellä kuin maissa ja luoda uusia, parempaa ammattitaitoa vaativia työpaikkoja sellaisiin yhteisön ulkopuolisiin maihin, joihin kyseiset yritykset sijoittuvat, sekä kouluttaa työntekijöitä ja antaa heille ammattipätevyys kohdemaassa.

| 3.1.3 | Kalastusalan yhteisyritykset sisällytettiin yhteisön lainsäädäntöön kalatalouden rakennepolitiikan myötä vuonna 1990 eli viisitoista vuotta sitten. Ne ovat olleet hyödyllinen väline koko kyseisen ajanjakson ajan. Yhteisyritysten epätarkoituksenmukainen poistaminen komission ajamasta uudesta YKP:stä ja niiden katoaminen voimassa olevasta lainsäädännöstä 1. päivästä tammikuuta 2005 lähtien merkitsevät sitä, ettei yhteisö enää tue käyttökelpoista välinettä, jonka turvin Euroopan unioni on tehnyt taloudellista yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten, tavallisesti kehitysmaiden kanssa. Se saattaa lisäksi merkitä unionin toimijoiden ja toimielinten suhteiden kannalta ensiarvoisen tärkeän legitiimin luottamuksen periaatteen rikkoutumista. |
| --- | --- |

3.1.3

Kalastusalan yhteisyritykset sisällytettiin yhteisön lainsäädäntöön kalatalouden rakennepolitiikan myötä vuonna 1990 eli viisitoista vuotta sitten. Ne ovat olleet hyödyllinen väline koko kyseisen ajanjakson ajan. Yhteisyritysten epätarkoituksenmukainen poistaminen komission ajamasta uudesta YKP:stä ja niiden katoaminen voimassa olevasta lainsäädännöstä 1. päivästä tammikuuta 2005 lähtien merkitsevät sitä, ettei yhteisö enää tue käyttökelpoista välinettä, jonka turvin Euroopan unioni on tehnyt taloudellista yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten, tavallisesti kehitysmaiden kanssa. Se saattaa lisäksi merkitä unionin toimijoiden ja toimielinten suhteiden kannalta ensiarvoisen tärkeän legitiimin luottamuksen periaatteen rikkoutumista.

| 3.1.4 | Kalastusalan yhteisyrityksiä voidaan ja niitä on tarkasteltava omana lukunaan yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävissä monen- tai kahdenvälisissä yhteistyösopimuksissa. Niistä on annettava konkreettisia määräyksiä, joissa huomioidaan yhteisyritysten erityispiirteet siltä osin kuin ne liittyvät sekä itse kalastusalaan että eurooppalaisten investointien edistämiseen ja suojelemiseen yhteisön ulkopuolella sekä tulli-, työllisyys-, verotus- ym. näkökohtiin. |
| --- | --- |

3.1.4

Kalastusalan yhteisyrityksiä voidaan ja niitä on tarkasteltava omana lukunaan yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävissä monen- tai kahdenvälisissä yhteistyösopimuksissa. Niistä on annettava konkreettisia määräyksiä, joissa huomioidaan yhteisyritysten erityispiirteet siltä osin kuin ne liittyvät sekä itse kalastusalaan että eurooppalaisten investointien edistämiseen ja suojelemiseen yhteisön ulkopuolella sekä tulli-, työllisyys-, verotus- ym. näkökohtiin.

| 3.1.5 | On tosin totta, että kalastusalan yhteisyrityksillä on nykyisessä säännöstössä sijansa niin kutsuttujen kumppanuussopimusten yhteydessä, mutta tämä ei käytännössä ole toistaiseksi tuottanut merkittäviä tuloksia. Siksi on annettava säädös, jolla koordinoidaan komissiossa (kehitysyhteistyön ja kalastuksen pääosastoissa) hajallaan olevaa toimivaltaa ja selvitetään yrittäjille ja muille alan toimijoille, miten niiden on toimittava kumppanuussopimusten ja muiden nykyisten välineiden puitteissa kyseisten käytännön tulosten saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.5

On tosin totta, että kalastusalan yhteisyrityksillä on nykyisessä säännöstössä sijansa niin kutsuttujen kumppanuussopimusten yhteydessä, mutta tämä ei käytännössä ole toistaiseksi tuottanut merkittäviä tuloksia. Siksi on annettava säädös, jolla koordinoidaan komissiossa (kehitysyhteistyön ja kalastuksen pääosastoissa) hajallaan olevaa toimivaltaa ja selvitetään yrittäjille ja muille alan toimijoille, miten niiden on toimittava kumppanuussopimusten ja muiden nykyisten välineiden puitteissa kyseisten käytännön tulosten saavuttamiseksi.

4.   Päätelmät

| 4.1 | Komitea pitää suositeltavana, että yhteistä kalastuspolitiikkaa uudistettaessa otetaan huomioon 19. heinäkuuta 2004 kokoontuneen neuvoston päätelmien (21) mukaisesti se, että kalastusalan yhteisyritykset — jotka eivät enää ole kalastusalusten romuttamisen korvaava, kalastuslaivaston kapasiteettia säätelevä rakenteellinen toimi — määritellään tuotteiden toimittamista markkinoille ja kokonaisvaltaisten alakohtaisten toimien toteuttamista tukevaksi välineeksi, jota Euroopan unioni voi hyödyntää omassa toiminnassaan, kansainvälisissä ja alueellisissa sitoumuksissaan sekä kahdenvälisissä sopimuksissaan pannakseen kalastuspolitiikan täytäntöön asianmukaisesti FAO:n ja WTO:n periaatteiden pohjalta. Samalla on aina kiinnitettävä tarpeellista huomiota siihen, ettei pyyntikapasiteettia lisätä siinä määrin, että se johtaisi kalavarojen liikakalastukseen. |
| --- | --- |

4.1

Komitea pitää suositeltavana, että yhteistä kalastuspolitiikkaa uudistettaessa otetaan huomioon 19. heinäkuuta 2004 kokoontuneen neuvoston päätelmien (21) mukaisesti se, että kalastusalan yhteisyritykset — jotka eivät enää ole kalastusalusten romuttamisen korvaava, kalastuslaivaston kapasiteettia säätelevä rakenteellinen toimi — määritellään tuotteiden toimittamista markkinoille ja kokonaisvaltaisten alakohtaisten toimien toteuttamista tukevaksi välineeksi, jota Euroopan unioni voi hyödyntää omassa toiminnassaan, kansainvälisissä ja alueellisissa sitoumuksissaan sekä kahdenvälisissä sopimuksissaan pannakseen kalastuspolitiikan täytäntöön asianmukaisesti FAO:n ja WTO:n periaatteiden pohjalta. Samalla on aina kiinnitettävä tarpeellista huomiota siihen, ettei pyyntikapasiteettia lisätä siinä määrin, että se johtaisi kalavarojen liikakalastukseen.

| 4.2 | Komitea pitää välttämättömänä seuraavaa: |
| --- | --- |

4.2

Komitea pitää välttämättömänä seuraavaa:

| 4.2.1 | Komission on laadittava yksityiskohtainen ja ajantasainen selvitys kalastusalan yhteisyritysten nykytilasta ja potentiaalista sekä toimitettava päätelmänsä unionin muille toimielimille ja asianomaisille elinkeinoelämän aloille. |
| --- | --- |

4.2.1

Komission on laadittava yksityiskohtainen ja ajantasainen selvitys kalastusalan yhteisyritysten nykytilasta ja potentiaalista sekä toimitettava päätelmänsä unionin muille toimielimille ja asianomaisille elinkeinoelämän aloille.

| 4.2.2 | Voimassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön on kirjattava tarpeelliset säännökset ja mekanismit, joilla kalastusalan yhteisyrityksille luodaan oikeusturva ja pitkän aikavälin vakaat ja asianmukaiset toimintapuitteet. Yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävissä kahden- ja monenvälisissä sopimuksissa on otettava huomioon kyseisen toiminnan erityispiirteet ja myönteiset vaikutukset kalavarojen hoitoon, tuotteiden toimittamiseen markkinoille, työpaikkojen luomiseen kalastuksesta riippuvaisilla alueilla, lisäarvon tuottamiseen sekä kansainväliseen yhteistoimintaan. |
| --- | --- |

4.2.2

Voimassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön on kirjattava tarpeelliset säännökset ja mekanismit, joilla kalastusalan yhteisyrityksille luodaan oikeusturva ja pitkän aikavälin vakaat ja asianmukaiset toimintapuitteet. Yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävissä kahden- ja monenvälisissä sopimuksissa on otettava huomioon kyseisen toiminnan erityispiirteet ja myönteiset vaikutukset kalavarojen hoitoon, tuotteiden toimittamiseen markkinoille, työpaikkojen luomiseen kalastuksesta riippuvaisilla alueilla, lisäarvon tuottamiseen sekä kansainväliseen yhteistoimintaan.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Asetuksen N:o 3944/90 21 artikla (suomenkielistä toisintoa ei saatavilla).

1

(2)  EYVL C 85, 8.4.2003.

2

(3)  EYVL C 267, 27.10.2005 (kohta 3.5.1.1.2.1 ja kohdan 5.5 toinen luetelmakohta).

3

(4)  KOM(2004) 497 lopullinen – 2004/0169 CNS.

4

(5)  Etude de bilan des sociétés mixtes dans le contexte des interventions structurelles dans le domaine de la pêche, Cofrepeche 16. kesäkuuta 2000 (http://europa.eu.int/comm/fisheries/doc_et_publ/liste_publi/bilansm.pdf, suomenkielistä toisintoa ei saatavilla).

5

Etude de bilan des sociétés mixtes dans le contexte des interventions structurelles dans le domaine de la pêche

(6)  Commission Regulation (EEC) No 1956/91 of 21 June 1991 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 4028/86 as regards measures to encourage the creation of joint enterprises, EYVL L 181, 8.7.1991, ss. 1–28 (suomenkielistä toisintoa ei saatavilla).

6

Commission Regulation (EEC) No 1956/91 of 21 June 1991 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 4028/86 as regards measures to encourage the creation of joint enterprises

(7)  EYVL L 193, 31.07.1993, s. 1.

7

(8)  EYVL L 346, 31.12.1993, s. 1.

8

(9)  EYVL L 312, 20.11.1998, s. 19.

9

(10)  EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10.

10

(11)  17. joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2792/1999 8 artiklan 1 kohdan toinen kappale.

11

(12)  KOM(2001)135 lopullinen, 20. maaliskuuta 2001.

12

(13)  Vrt. Komission tiedonanto yhdennetystä toimintakehyksestä kolmansien maiden kanssa tehtäviä kalastuskumppanuussopimuksia varten, KOM(2002) 637 lopullinen, 23. joulukuuta 2002, s. 7 ja alaviite 15.

13

(14)  http://www.fao.org/fi/inicio.asp.

14

(15)  s. 19.

15

(16)  ss. 38–42.

16

(17)  European Distant Water Fishing Fleet – Some Principles and some Data, huhtikuu 2001. Asiakirja on saatavilla ranskaksi ja englanniksi komission alaisen kalastuksen pääosaston Internet-sivuilla.

17

European Distant Water Fishing Fleet – Some Principles and some Data

(18)  EYVL L 161, 26.06.1999.

18

(19)  EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10.

19

(20)  EYVL L 258, 31.12.2002, s. 49.

20

(21)  Ks. asiakirja 11234/2/04 rev 2 (lehdistötiedote 221), luettavissa Internet-osoitteessa www.consilium.eu.int.

21

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/50

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Neuvoston asetus yhteisön täysikasvuisten nautaeläinten ruhojen luokitteluasteikosta”

KOM(2005) 402 lopullinen — 2005/0171 CNS

(2006/C 65/10)

Neuvosto päätti 7. lokakuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Frank Allen.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 127 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Komission ehdotuksella on tarkoitus kodifioida yhteisön täysikasvuisten nautaeläinten ruhojen luokitteluasteikosta 28 päivänä huhtikuuta 1981 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1208/81 (1). Uudella asetuksella korvataan siihen sisällytetyt säädökset (2). Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole tässä ehdotuksessa muutettu, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset. |
| --- | --- |

1.1

Komission ehdotuksella on tarkoitus kodifioida yhteisön täysikasvuisten nautaeläinten ruhojen luokitteluasteikosta 28 päivänä huhtikuuta 1981 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1208/81 (1). Uudella asetuksella korvataan siihen sisällytetyt säädökset (2). Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole tässä ehdotuksessa muutettu, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset.

2   Yleistä

| 2.1 | Komitean mielestä on hyödyllistä koota kaikki säädöstekstit yhteen asetukseen. Komitea pitää komission tavoin Kansalaisten Eurooppa -hankkeen kannalta erittäin tärkeänä, että yhteisön lainsäädäntöä yksinkertaistetaan ja selkeytetään, jotta se olisi yksiselitteisempää ja helppolukuisempaa tavallisille kansalaisille. Kansalaiset saavat näin uusia mahdollisuuksia ja tilaisuuksia käyttää lainsäädännön heille tarjoamia erityisiä oikeuksia. |
| --- | --- |

2.1

Komitean mielestä on hyödyllistä koota kaikki säädöstekstit yhteen asetukseen. Komitea pitää komission tavoin Kansalaisten Eurooppa -hankkeen kannalta erittäin tärkeänä, että yhteisön lainsäädäntöä yksinkertaistetaan ja selkeytetään, jotta se olisi yksiselitteisempää ja helppolukuisempaa tavallisille kansalaisille. Kansalaiset saavat näin uusia mahdollisuuksia ja tilaisuuksia käyttää lainsäädännön heille tarjoamia erityisiä oikeuksia.

| 2.2 | On vahvistettu, ettei kodifioinnilla muuteta säädösten asiasisältöä millään tavoin vaan sillä pyritään ainoastaan yksinkertaistamaan ja selkeyttämään yhteisön lainsäädäntöä. Komitea kannattaa kyseistä tavoitetta täysin ja suhtautuu — edellä mainitun vahvistuksen huomioon ottaen — myönteisesti komission ehdotukseen. |
| --- | --- |

2.2

On vahvistettu, ettei kodifioinnilla muuteta säädösten asiasisältöä millään tavoin vaan sillä pyritään ainoastaan yksinkertaistamaan ja selkeyttämään yhteisön lainsäädäntöä. Komitea kannattaa kyseistä tavoitetta täysin ja suhtautuu — edellä mainitun vahvistuksen huomioon ottaen — myönteisesti komission ehdotukseen.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Toteutettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun komission tiedonannon – Yhteisön säännöstön kodifiointi, KOM(2001) 645 lopullinen – mukaisesti.

1

(2)  Katso komission ehdotuksen liite III.

2

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/51

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Teknologiapuistojen rooli Euroopan unionin uusien jäsenvaltioiden teollisessa muutoksessa”

(2006/C 65/11)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 10. helmikuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta Teknologiapuistojen rooli Euroopan unionin uusien jäsenvaltioiden teollisessa muutoksessa.

Lausunnon valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 23. marraskuuta 2005. Esittelijä oli János Tóth ja apulaisesittelijä Jiři Kubíček.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 127 ääntä puolesta ja ei yhtään vastaan 6:n pidättäytyessä äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Maaliskuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti käynnistää Lissabonin strategian uudelleen ja suunnata sen talouskasvuun ja työllisyyteen. |
| --- | --- |

1.1

Maaliskuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti käynnistää Lissabonin strategian uudelleen ja suunnata sen talouskasvuun ja työllisyyteen.

| 1.2 | Euroopan unionin neuvosto esitti kesäkuussa 2005 antamassaan yhdennettyjä suuntaviivoja koskevassa suosituksessaan N:o 10667/05 ehdotuksia talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi kaudeksi 2005–2008. |
| --- | --- |

1.2

Euroopan unionin neuvosto esitti kesäkuussa 2005 antamassaan yhdennettyjä suuntaviivoja koskevassa suosituksessaan N:o 10667/05 ehdotuksia talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi kaudeksi 2005–2008.

| 1.3 | Talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista kahdeksas koskee tarvetta helpottaa kaikentyyppistä innovointia jäsenvaltioissa. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea osoittaa teknologiapuistoja käsittelevässä lausunnossaan, että ne täyttävät kaikki neuvoston asettamat edellytykset ja että niitä voidaan pitää ”innovaatiokeskuksina”, jotka ovat toinen innovaation edistämiseksi ehdotettu keino. Teknologiapuistot näyttävät todella muodostavan yhdyssiteen yliopistojen ja muiden tutkimuslaitosten sekä yritysten välille, toimivan myös alueellisella ja paikallisella tasolla ja näin ollen edistävän alueiden välisten teknologiaerojen poistamista. |
| --- | --- |

1.3

Talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista kahdeksas koskee tarvetta helpottaa kaikentyyppistä innovointia jäsenvaltioissa. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea osoittaa teknologiapuistoja käsittelevässä lausunnossaan, että ne täyttävät kaikki neuvoston asettamat edellytykset ja että niitä voidaan pitää ”innovaatiokeskuksina”, jotka ovat toinen innovaation edistämiseksi ehdotettu keino. Teknologiapuistot näyttävät todella muodostavan yhdyssiteen yliopistojen ja muiden tutkimuslaitosten sekä yritysten välille, toimivan myös alueellisella ja paikallisella tasolla ja näin ollen edistävän alueiden välisten teknologiaerojen poistamista.

| 1.4 | Talous- ja sosiaalikomitea korostaa lisäksi, että teknologiapuistot edistävät jo nyt suuressa määrin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista kymmenennen tavoitteiden toteuttamista. Ne muodostavatkin perustan teollisuusrakenteelle, jota neuvosto pitää Euroopan unionin alueella välttämättömänä, ja vahvistavat poikkeuksellisen kilpailukykynsä avulla unionin teollisuuspohjaa. |
| --- | --- |

1.4

Talous- ja sosiaalikomitea korostaa lisäksi, että teknologiapuistot edistävät jo nyt suuressa määrin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista kymmenennen tavoitteiden toteuttamista. Ne muodostavatkin perustan teollisuusrakenteelle, jota neuvosto pitää Euroopan unionin alueella välttämättömänä, ja vahvistavat poikkeuksellisen kilpailukykynsä avulla unionin teollisuuspohjaa.

| 1.5 | Euroopan unionin uusissa jäsenvaltioissa sijaitsevat teknologiapuistot on jäsennelty samojen periaatteiden mukaisesti kuin vanhoissa jäsenvaltioissa tai muualla maailmassa. Puistojen nimitykset vaihtelevat: ”teollisuuspuisto”, ”tiedepuisto”, ”teknologiapuisto”, ”teknopolis”, ”tutkimuspuisto”, ”yrityspuisto”, ”innovaatiokeskus” ja ”teknologiahautomo” ovat useimmiten käytettyjä termejä. Niiden päämäärä on kuitenkin kaikkialla sama. Teknologiapuistot ovat yhtäältä tieteen ja tekniikan maailman ja toisaalta talouskehityksen kohtaamispaikkoja. Ne kokoavat synergiaa, joka syntyy tutkimuslaitosten ja yritysten yhteistyöstä ja jonka tavoitteena on helpottaa markkinoille pääsyä. Teknologiapuistoihin keskitetään myös tämän synergian hyödyntämistä helpottavat korkeatasoiset erityispalvelut kiinnittämällä erityistä huomiota yrityshautomoiden toimintaan, tutkimuksen oheistuotteiden levitykseen ja suhdeverkostojen luomiseen. |
| --- | --- |

1.5

Euroopan unionin uusissa jäsenvaltioissa sijaitsevat teknologiapuistot on jäsennelty samojen periaatteiden mukaisesti kuin vanhoissa jäsenvaltioissa tai muualla maailmassa. Puistojen nimitykset vaihtelevat: ”teollisuuspuisto”, ”tiedepuisto”, ”teknologiapuisto”, ”teknopolis”, ”tutkimuspuisto”, ”yrityspuisto”, ”innovaatiokeskus” ja ”teknologiahautomo” ovat useimmiten käytettyjä termejä. Niiden päämäärä on kuitenkin kaikkialla sama. Teknologiapuistot ovat yhtäältä tieteen ja tekniikan maailman ja toisaalta talouskehityksen kohtaamispaikkoja. Ne kokoavat synergiaa, joka syntyy tutkimuslaitosten ja yritysten yhteistyöstä ja jonka tavoitteena on helpottaa markkinoille pääsyä. Teknologiapuistoihin keskitetään myös tämän synergian hyödyntämistä helpottavat korkeatasoiset erityispalvelut kiinnittämällä erityistä huomiota yrityshautomoiden toimintaan, tutkimuksen oheistuotteiden levitykseen ja suhdeverkostojen luomiseen.

| 1.6 | Tulevat jäsenvaltiot Bulgaria ja Romania, jotka ovat aloittaneet jäsenyysneuvottelut Euroopan unionin kanssa, ovat antaneet teollisuus- ja teknologiapuistoja koskevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

1.6

Tulevat jäsenvaltiot Bulgaria ja Romania, jotka ovat aloittaneet jäsenyysneuvottelut Euroopan unionin kanssa, ovat antaneet teollisuus- ja teknologiapuistoja koskevaa lainsäädäntöä.

| 1.7 | Nämä puistot tarjoavat puitteet ja välineet innovoinnin helpottamiselle ja edistävät alueellista kehitystä. Niiden toimintaan kuuluvat yleensä yrityshautomot, teknologian siirron edistäminen sekä ohjelmat yksityisten pääomasijoittajien (”bisnesenkeleiden”) houkuttelemiseksi. Puistot tarjoavat lisäksi ainutlaatuisen mahdollisuuden valmistella riskipääomasijoituksia ja toimeenpanna niitä. Puistot edesauttavat huomattavasti samanlaisten tai vastaaviin päämääriin pyrkivien yhteisöohjelmien luomista, käynnistämistä ja täytäntöönpanoa. Ne ovat tehokkaita kumppaneita, jotka kykenevät verkostotoimintaan. |
| --- | --- |

1.7

Nämä puistot tarjoavat puitteet ja välineet innovoinnin helpottamiselle ja edistävät alueellista kehitystä. Niiden toimintaan kuuluvat yleensä yrityshautomot, teknologian siirron edistäminen sekä ohjelmat yksityisten pääomasijoittajien (”bisnesenkeleiden”) houkuttelemiseksi. Puistot tarjoavat lisäksi ainutlaatuisen mahdollisuuden valmistella riskipääomasijoituksia ja toimeenpanna niitä. Puistot edesauttavat huomattavasti samanlaisten tai vastaaviin päämääriin pyrkivien yhteisöohjelmien luomista, käynnistämistä ja täytäntöönpanoa. Ne ovat tehokkaita kumppaneita, jotka kykenevät verkostotoimintaan.

| 1.8 | Kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa teknologiapuistojen perustaminen ja kehittäminen on yleensä johtanut myös siihen, että ympäristönsuojelun periaatteita on ryhdytty noudattamaan myös käytännössä. Uusien laitosten osalta alusta lähtien on ryhdytty soveltamaan tiukkoja yhdenmukaisia ympäristönormeja; niiden noudattaminen oli unionin jäsenyyden ennakkoedellytys. Kun puistoja perustetaan teollisuuden uudelleenjärjestelyjen tai muutosten yhteydessä, puistohankkeen käynnistäminen on yleensä ensimmäinen askel kohti ympäristöä säästävien ratkaisujen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

1.8

Kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa teknologiapuistojen perustaminen ja kehittäminen on yleensä johtanut myös siihen, että ympäristönsuojelun periaatteita on ryhdytty noudattamaan myös käytännössä. Uusien laitosten osalta alusta lähtien on ryhdytty soveltamaan tiukkoja yhdenmukaisia ympäristönormeja; niiden noudattaminen oli unionin jäsenyyden ennakkoedellytys. Kun puistoja perustetaan teollisuuden uudelleenjärjestelyjen tai muutosten yhteydessä, puistohankkeen käynnistäminen on yleensä ensimmäinen askel kohti ympäristöä säästävien ratkaisujen käyttöönottoa.

| 1.9 | Teknologiapuistot syntyvät useiden kehityssuuntausten yhteisvaikutuksesta. Ne ovat alueellisen (paikallisen) tason vastaus globalisaatioon, tuovat tarpeellisen ratkaisun useisiin kulttuurisiin, kansallisiin ja etnisiin ongelmiin ja tasoittavat talouskehityksessä esiintyviä suuria eroja. |
| --- | --- |

1.9

Teknologiapuistot syntyvät useiden kehityssuuntausten yhteisvaikutuksesta. Ne ovat alueellisen (paikallisen) tason vastaus globalisaatioon, tuovat tarpeellisen ratkaisun useisiin kulttuurisiin, kansallisiin ja etnisiin ongelmiin ja tasoittavat talouskehityksessä esiintyviä suuria eroja.

| 1.10 | Puistojen myötä syntyneillä ratkaisuilla on ollut selvästi myönteinen vaikutus työllisyyteen, ja niiden myötä on luotu paljon uusia työpaikkoja (esimerkiksi Unkarissa on vuoden 1997 jälkeen syntynyt yli 140 000 uutta työpaikkaa). Puistojen kehittäminen on niin ikään edistänyt yritysten perustamista asianomaisille alueille ja antanut mahdollisuuden estää teollisuuden kuihtumista (Unkarissa teollisuuspuistoihin on vuoden 1997 jälkeen sijoittunut yli 2 500 yritystä). Näin syntyneet uudet työpaikat liittyvät yleensä huipputeknologiaan ja edellyttävät korkeatasoista erityisosaamista teollisuuden muutoksista johtuviin haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

1.10

Puistojen myötä syntyneillä ratkaisuilla on ollut selvästi myönteinen vaikutus työllisyyteen, ja niiden myötä on luotu paljon uusia työpaikkoja (esimerkiksi Unkarissa on vuoden 1997 jälkeen syntynyt yli 140 000 uutta työpaikkaa). Puistojen kehittäminen on niin ikään edistänyt yritysten perustamista asianomaisille alueille ja antanut mahdollisuuden estää teollisuuden kuihtumista (Unkarissa teollisuuspuistoihin on vuoden 1997 jälkeen sijoittunut yli 2 500 yritystä). Näin syntyneet uudet työpaikat liittyvät yleensä huipputeknologiaan ja edellyttävät korkeatasoista erityisosaamista teollisuuden muutoksista johtuviin haasteisiin vastaamiseksi.

| 1.11 | Kehittyneimmissä Euroopan maissa ja erityisesti 15 jäsenvaltion Euroopan unionissa on vuosikymmenten saatossa kehitetty alueellistamista edistävä toimielin-, oikeus- ja rahoitusjärjestelmä. Vastaavasti teollisen kehittämisen alalla on luotu rakenteita ja käsitteitä, jotka vastaavat parhaiten talouskasvun sekä kansallisen ja yhteisön tason tukijärjestelmien muutoksia. Uusissa, v. 2004 liittyneissä jäsenvaltioissa on pyritty tekemään lisäponnistuksia jälkeenjääneisyyden vähentämiseksi ja unionin muiden jäsenvaltioiden etumatkan kiinni kuromiseksi näillä aloilla. Näissä ponnisteluissa on kiinnitetty ja kiinnitetään vastakin erityistä huomiota teollisuuspuistoihin. Puistojen avulla voidaan parantaa kilpailukykyä, pienentää alueellisia kehityseroja ja löytää ratkaisuja työllisyysongelmiin. Tilanteelle ominaista on se, että uusissa jäsenvaltioissa Euroopan unioniin liittymisen yhteydessä vallinneet taloudelliset ja sosiaaliset suhteet ovat edelleenkin jossakin määrin kaksitahoiset: perinteiset institutionaaliset, hallinnolliset ja rahoitukselliset tekijät ovat yhä vallalla — joskin suurelta osin taantumassa — ja esiintyvät rinnakkain hiljattain kehittyneiden mutta yhä keskeisempien hallinta- ja hallintojärjestelmien kanssa.
  Liittymiseen valmistautuvissa maissa teollisuuspuistot ilmentävät uusia talous- ja teollisuuspoliittisia sekä aluekehityspoliittisia tavoitteita. |
| --- | --- |

1.11

Kehittyneimmissä Euroopan maissa ja erityisesti 15 jäsenvaltion Euroopan unionissa on vuosikymmenten saatossa kehitetty alueellistamista edistävä toimielin-, oikeus- ja rahoitusjärjestelmä. Vastaavasti teollisen kehittämisen alalla on luotu rakenteita ja käsitteitä, jotka vastaavat parhaiten talouskasvun sekä kansallisen ja yhteisön tason tukijärjestelmien muutoksia. Uusissa, v. 2004 liittyneissä jäsenvaltioissa on pyritty tekemään lisäponnistuksia jälkeenjääneisyyden vähentämiseksi ja unionin muiden jäsenvaltioiden etumatkan kiinni kuromiseksi näillä aloilla. Näissä ponnisteluissa on kiinnitetty ja kiinnitetään vastakin erityistä huomiota teollisuuspuistoihin. Puistojen avulla voidaan parantaa kilpailukykyä, pienentää alueellisia kehityseroja ja löytää ratkaisuja työllisyysongelmiin. Tilanteelle ominaista on se, että uusissa jäsenvaltioissa Euroopan unioniin liittymisen yhteydessä vallinneet taloudelliset ja sosiaaliset suhteet ovat edelleenkin jossakin määrin kaksitahoiset: perinteiset institutionaaliset, hallinnolliset ja rahoitukselliset tekijät ovat yhä vallalla — joskin suurelta osin taantumassa — ja esiintyvät rinnakkain hiljattain kehittyneiden mutta yhä keskeisempien hallinta- ja hallintojärjestelmien kanssa.

Liittymiseen valmistautuvissa maissa teollisuuspuistot ilmentävät uusia talous- ja teollisuuspoliittisia sekä aluekehityspoliittisia tavoitteita.

| 1.12 | Tässä oma-aloitteisessa lausunnossa pyritään tuomaan esille teollisuuspuistojen tarjoamat mahdollisuudet ja niitä yhdistävät tekijät Euroopan unionin tehtävien näkökulmasta. Teollisuuden muutosten yhteydessä ja liittymisen jälkeisessä tilanteessa on syytä kiinnittää erityistä huomiota taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistäviin perusrakenteisiin. On korostettava, että juuri unionin sisäisen sääntelyn luominen on vahvistanut teollisuuspuistojen roolia jäsenvaltioissa. Lisäksi tietyt uudet jäsenvaltiot ja jäsenyysneuvotteluja käyvät maat ovat jo useiden vuosien ajan reagoineet tähän kehityssuuntaan. Kaikkialla ei kuitenkaan ole laadittu tällaisia monimuotoisia talouspoliittisia strategioita, joissa otetaan huomioon teollisuuspuistojen tarjoamat mahdollisuudet ja näytetään suuntaa kansainvälisen yhdentymisen vaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

1.12

Tässä oma-aloitteisessa lausunnossa pyritään tuomaan esille teollisuuspuistojen tarjoamat mahdollisuudet ja niitä yhdistävät tekijät Euroopan unionin tehtävien näkökulmasta. Teollisuuden muutosten yhteydessä ja liittymisen jälkeisessä tilanteessa on syytä kiinnittää erityistä huomiota taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistäviin perusrakenteisiin. On korostettava, että juuri unionin sisäisen sääntelyn luominen on vahvistanut teollisuuspuistojen roolia jäsenvaltioissa. Lisäksi tietyt uudet jäsenvaltiot ja jäsenyysneuvotteluja käyvät maat ovat jo useiden vuosien ajan reagoineet tähän kehityssuuntaan. Kaikkialla ei kuitenkaan ole laadittu tällaisia monimuotoisia talouspoliittisia strategioita, joissa otetaan huomioon teollisuuspuistojen tarjoamat mahdollisuudet ja näytetään suuntaa kansainvälisen yhdentymisen vaatimusten täyttämiseksi.

| 1.13 | Komission asiakirjassa IP/05/1252 yritys- ja teollisuustoiminnasta sekä tieteestä ja tutkimuksesta vastaavat komission jäsenet toteavat, että innovaatio ja tutkimus ovat yritystoiminnan ytimessä. Tässä yhteydessä innovaatiokeskusten sekä tutkimus- ja yritysryppäiden merkitys on tärkeä. Asiakirjaan liittyvän toimintasuunnitelman kohdassa 3.2 kannustetaan panostamaan mainittujen keskusten ja ryppäiden kehitykseen ja kehotetaan jäsenvaltioita hyödyntämään rakennerahastojen tarjoamat mahdollisuudet kokonaisuudessaan (MEMO/05/366). |
| --- | --- |

1.13

Komission asiakirjassa IP/05/1252 yritys- ja teollisuustoiminnasta sekä tieteestä ja tutkimuksesta vastaavat komission jäsenet toteavat, että innovaatio ja tutkimus ovat yritystoiminnan ytimessä. Tässä yhteydessä innovaatiokeskusten sekä tutkimus- ja yritysryppäiden merkitys on tärkeä. Asiakirjaan liittyvän toimintasuunnitelman kohdassa 3.2 kannustetaan panostamaan mainittujen keskusten ja ryppäiden kehitykseen ja kehotetaan jäsenvaltioita hyödyntämään rakennerahastojen tarjoamat mahdollisuudet kokonaisuudessaan (MEMO/05/366).

| 1.14 | Teollisuus-, teknologia- ja tiedepuistot ja muut vastaavat rakenteet toimivat innovaatiokeskuksina ja edistävät vuosien 2005–2008 talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen sekä Lissabonin strategian nykyvaiheelle ominaisten keskeisten tavoitteiden toteuttamista. Tämän oma-aloitteisen lausunnon myötä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pyrkii edistämään yhtäältä 15:ssä vanhassa jäsenvaltiossa ja toisaalta kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa toimivien vastaavien rakenteiden yhteistyötä sekä edesauttamaan niiden kehittämistä. Lisäksi komitea pyrkii parantamaan Euroopan komission myöntämien tukien saatavuutta ja rahoitusmenettelyjä, joita unionin muut toimielimet tarjoavat teollisuus-, teknologia- ja tiedepuistoille ja muille vastaaville rakenteille kaikissa unionin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.14

Teollisuus-, teknologia- ja tiedepuistot ja muut vastaavat rakenteet toimivat innovaatiokeskuksina ja edistävät vuosien 2005–2008 talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen sekä Lissabonin strategian nykyvaiheelle ominaisten keskeisten tavoitteiden toteuttamista. Tämän oma-aloitteisen lausunnon myötä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pyrkii edistämään yhtäältä 15:ssä vanhassa jäsenvaltiossa ja toisaalta kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa toimivien vastaavien rakenteiden yhteistyötä sekä edesauttamaan niiden kehittämistä. Lisäksi komitea pyrkii parantamaan Euroopan komission myöntämien tukien saatavuutta ja rahoitusmenettelyjä, joita unionin muut toimielimet tarjoavat teollisuus-, teknologia- ja tiedepuistoille ja muille vastaaville rakenteille kaikissa unionin jäsenvaltioissa.

2   Teollisuuspuistot innovaatiokeskuksena: puistotyypit ja niiden maailmanlaajuinen kehitys

2.1   Puistotyypit

Kansainvälinen kokemus ja edellä mainitut lähteet osoittavat, että kaikki teollisuuspuistot ovat itse asiassa erilaisia. Lisäksi on luonnollista, että yksittäiset puistot ovat jatkuvassa muutostilassa. Verkostojen kehittyminen on hyvä osoitus tästä monimuotoisuudesta sekä puistojen kyvystä mukautua muuttuviin tarpeisiin. Tämän vuoksi seuraavassa analyysissä tulkitaan käsitettä ”innovaatiokeskus” sen kokonaisvaltaisessa merkityksessä, joka on laajempi kuin teolliseen, teknologiseen, tieteelliseen ja muuhun innovointiin sidoksissa oleva puistojen toimintakenttä. Näin voidaan kattaa lisäarvoa tuottavan innovatiivisen toiminnan koko kirjo.

Tämä lähestymistapa on yhtenevä komission käsitteen ”kilpailukyky- ja innovaatiokeskus” kanssa. Komission määritelmän mukaan keskukset ovat rajattuja maantieteellisiä alueita, joilla yritykset, koulutuskeskukset ja julkiset tai yksityiset tutkimuslaitokset tekevät läheistä yhteistyötä. Keskukset toteuttavat yhteisiä innovatiivisia hankkeita ja luovat paikallisten toimijoiden välistä synergiaa. Tällainen yhteistyö keskittyy määrätyille teknologisille ja tieteellisille aloille, ja sen on tuotettava riittävä kriittinen massa kansainvälisen kilpailukyvyn ja avoimuuden varmistamiseksi.

| 2.2 | Puistot voidaan luokitella tehtäviensä mukaan seuraaviin tyyppeihin:






  — | tiedepuistot |
| --- | --- | --- |

2.2

Puistot voidaan luokitella tehtäviensä mukaan seuraaviin tyyppeihin:

—

tiedepuistot

| — | teknologiapuistot |
| --- | --- |

—

teknologiapuistot

| — | innovaatiokeskukset ja |
| --- | --- |

—

innovaatiokeskukset ja

| — | yrityspuistot. |
| --- | --- |

—

yrityspuistot.

Kokonaisvaltainen organisaatiorakenne on tyypillistä seuraaville rakenteille:

| — | teknopolis |
| --- | --- |

—

teknopolis

| — | teknologiakeskus |
| --- | --- |

—

teknologiakeskus

| — | teknologia-alue |
| --- | --- |

—

teknologia-alue

| — | yritysalue ja meta-alue. |
| --- | --- |

—

yritysalue ja meta-alue.

Rakentamiseen liittyvien ominaispiirteiden perusteella puistot voidaan pohjimmiltaan jakaa kahteen selkeästi erottuvaan luokkaan:

| — | greenfield-tyyppisiin teollisuuspuistoihin ja |
| --- | --- |

—

greenfield-tyyppisiin teollisuuspuistoihin ja

| — | kunnostettaviin kohteisiin sijoitettaviin puistoihin. |
| --- | --- |

—

kunnostettaviin kohteisiin sijoitettaviin puistoihin.

| 2.3 | Puistot kehittyvät jatkuvasti vaiheittain. Valtavat teollisuusinfrastruktuurit ovat katoamassa, ja niiden tilalle ovat tulossa valikoituneempaa ja merkittävämpää lisäarvoa tuottavat laitokset, joiden toiminnassa puiston ylläpitäjien puistoon sijoittautuville yrityksille tarjoama tieto- ja viestintätekniikka ja innovaatiota edistävien palvelujen valikoima on entistä merkittävämmässä roolissa. |
| --- | --- |

2.3

Puistot kehittyvät jatkuvasti vaiheittain. Valtavat teollisuusinfrastruktuurit ovat katoamassa, ja niiden tilalle ovat tulossa valikoituneempaa ja merkittävämpää lisäarvoa tuottavat laitokset, joiden toiminnassa puiston ylläpitäjien puistoon sijoittautuville yrityksille tarjoama tieto- ja viestintätekniikka ja innovaatiota edistävien palvelujen valikoima on entistä merkittävämmässä roolissa.

3.   Tilanne Euroopan unionin uusissa jäsenvaltioissa

| 3.1 | Yleisesti ottaen voidaan sanoa, että Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneissä uusissa jäsenvaltioissa on teollisuuspuistoja, jotka vastaavat tiettyjä 2.1. kohdassa yksityiskohtaisesti kuvailtuja rakenteita. Kyproksessa on useita ”yrityshautomoita”. Nämä yksityiset yksiköt, jotka saavat osan rahoituksestaan keskushallinnolta, hallinnoivat useita konkreettisia hankkeita. |
| --- | --- |

3.1

Yleisesti ottaen voidaan sanoa, että Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneissä uusissa jäsenvaltioissa on teollisuuspuistoja, jotka vastaavat tiettyjä 2.1. kohdassa yksityiskohtaisesti kuvailtuja rakenteita. Kyproksessa on useita ”yrityshautomoita”. Nämä yksityiset yksiköt, jotka saavat osan rahoituksestaan keskushallinnolta, hallinnoivat useita konkreettisia hankkeita.

| 3.2 | Tšekissä on keskushallinnon alaisen, investointeihin ja yritysten kehittämiseen keskittyvän CzechInvest-viraston toimesta perustettu 82 teollisuusaluetta osana keskushallinnon toteuttamaa teollisuusalueiden kehittämisohjelmaa. Vuonna 2001 ohjelmaa täydennettiin uusilla alaohjelmilla, joista tärkeimmät ovat teollisuusalueiden uudistamista edistävä ohjelma, leasing-kiinteistöjen rakentamista ja uudistamista edistävä ohjelma sekä teollisuusalueiden akkreditointia edistävä ohjelma. |
| --- | --- |

3.2

Tšekissä on keskushallinnon alaisen, investointeihin ja yritysten kehittämiseen keskittyvän CzechInvest-viraston toimesta perustettu 82 teollisuusaluetta osana keskushallinnon toteuttamaa teollisuusalueiden kehittämisohjelmaa. Vuonna 2001 ohjelmaa täydennettiin uusilla alaohjelmilla, joista tärkeimmät ovat teollisuusalueiden uudistamista edistävä ohjelma, leasing-kiinteistöjen rakentamista ja uudistamista edistävä ohjelma sekä teollisuusalueiden akkreditointia edistävä ohjelma.

| 3.3 | Virossa on monentyyppisiä teollisuuspuistoja, joiden ominaispiirteet ja nimitykset vaihtelevat. Osa niistä on syntynyt paikallisyhteisöjen ja muiden organisaatioiden tuen turvin. Ne keskittyvät pääasiassa tutkimus- ja kehitystoimintaan ja tekevät yhteistyötä tärkeimpien yliopistojen kanssa. Virossa on tällä hetkellä kaksi tämäntyyppistä puistoa, yksi Tartossa ja yksi Tallinnassa. Yksityisestä aloitteesta syntyneet teollisuuspuistot muodostuvat voittoa tavoittelevista yrityksistä, jotka toimivat pääasiassa logistiikan, kaupan, teollisuuden ja palvelun aloilla. |
| --- | --- |

3.3

Virossa on monentyyppisiä teollisuuspuistoja, joiden ominaispiirteet ja nimitykset vaihtelevat. Osa niistä on syntynyt paikallisyhteisöjen ja muiden organisaatioiden tuen turvin. Ne keskittyvät pääasiassa tutkimus- ja kehitystoimintaan ja tekevät yhteistyötä tärkeimpien yliopistojen kanssa. Virossa on tällä hetkellä kaksi tämäntyyppistä puistoa, yksi Tartossa ja yksi Tallinnassa. Yksityisestä aloitteesta syntyneet teollisuuspuistot muodostuvat voittoa tavoittelevista yrityksistä, jotka toimivat pääasiassa logistiikan, kaupan, teollisuuden ja palvelun aloilla.

| 3.4 | Puolassa valtaosa teollisuuspuistoista on perustettu aivan viime vuosina. Niiden taloudellinen merkitys on nykyisin vaatimaton, mikä johtuu pääasiassa siitä, että tällä hetkellä sijoittajia ja erityisesti ulkomaisia sijoittajia vetävät puoleensa ensisijaisesti maan 14 erityistalousaluetta. Nämä alueet perustettiin vuosien 1995 ja 1997 välillä 20:ksi vuodeksi lainsäädäntöön perustuvilla hallituksen asetuksilla. Alueellisen kehityksen edistämiseksi ne perustettiin heikosti teollistuneille tai teollisuuden rakenneuudistusta kaipaaville alueille. Alun perin sijoittajat vapautettiin kokonaan yritysverosta kymmeneksi ensimmäiseksi vuodeksi ja heille myönnettiin 50 prosentin helpotus kymmenen seuraavan vuoden ajaksi sekä täysi vapautus kiinteistöverosta. Suosituimmuusjärjestelmä saatettiin yhdenmukaiseksi yhteisön normien kanssa 1. tammikuuta 2001. Koska erityistalousalueiden erityisasema päättyy viimeistään joulukuussa 2017, on oletettavissa, että teollisuuspuistojen merkitys, määrä ja pinta-ala lisääntyvät tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.4

Puolassa valtaosa teollisuuspuistoista on perustettu aivan viime vuosina. Niiden taloudellinen merkitys on nykyisin vaatimaton, mikä johtuu pääasiassa siitä, että tällä hetkellä sijoittajia ja erityisesti ulkomaisia sijoittajia vetävät puoleensa ensisijaisesti maan 14 erityistalousaluetta. Nämä alueet perustettiin vuosien 1995 ja 1997 välillä 20:ksi vuodeksi lainsäädäntöön perustuvilla hallituksen asetuksilla. Alueellisen kehityksen edistämiseksi ne perustettiin heikosti teollistuneille tai teollisuuden rakenneuudistusta kaipaaville alueille. Alun perin sijoittajat vapautettiin kokonaan yritysverosta kymmeneksi ensimmäiseksi vuodeksi ja heille myönnettiin 50 prosentin helpotus kymmenen seuraavan vuoden ajaksi sekä täysi vapautus kiinteistöverosta. Suosituimmuusjärjestelmä saatettiin yhdenmukaiseksi yhteisön normien kanssa 1. tammikuuta 2001. Koska erityistalousalueiden erityisasema päättyy viimeistään joulukuussa 2017, on oletettavissa, että teollisuuspuistojen merkitys, määrä ja pinta-ala lisääntyvät tulevaisuudessa.

| 3.5 | Latviassa puistoista käytetään nimitystä ”yrityspuisto”. Yritykset sijoittautuvat tällaiseen puistoon sen tarjoamien infrastruktuurietujen ja suotuisien hallinnollisten olosuhteiden vuoksi. Latviassa kansallisesta tutkimus- ja kehitysohjelmasta säädetään innovaatiolaissa. |
| --- | --- |

3.5

Latviassa puistoista käytetään nimitystä ”yrityspuisto”. Yritykset sijoittautuvat tällaiseen puistoon sen tarjoamien infrastruktuurietujen ja suotuisien hallinnollisten olosuhteiden vuoksi. Latviassa kansallisesta tutkimus- ja kehitysohjelmasta säädetään innovaatiolaissa.

| 3.6 | Liettuassa hallituksen määrätietoiset toimenpiteet, joilla on pyritty kehittämään työvoimaintensiivisiä ja suhteellisen suurta lisäarvoa tuottavia teollisuudenaloja, kuten elektroniikka- ja autoteollisuutta, tai suurta aineetonta pääomaa vaativia teollisuudenaloja ja palveluita, kuten biotekniikkaa, tietotekniikkaa ja lasertekniikkaa, ovat auttaneet maan teollisuusrakenteen kehittämistä. Yksi Liettuan talouskehityksen välineistä on 1990-luvun puolivälin jälkeen perustettu teollisuuspuistojen kehitysohjelma, jossa keskitytään suurten kaupunkien lähialueisiin ja jossa puistoille tarjotaan järjestäytynyt infrastruktuuri. Teollisuuden kehittämiseen tähtäävät toimenpiteet keskittyvät suurten kaupunkien välittömään läheisyyteen, sillä kaupungeissa on saatavissa pätevää työvoimaa. |
| --- | --- |

3.6

Liettuassa hallituksen määrätietoiset toimenpiteet, joilla on pyritty kehittämään työvoimaintensiivisiä ja suhteellisen suurta lisäarvoa tuottavia teollisuudenaloja, kuten elektroniikka- ja autoteollisuutta, tai suurta aineetonta pääomaa vaativia teollisuudenaloja ja palveluita, kuten biotekniikkaa, tietotekniikkaa ja lasertekniikkaa, ovat auttaneet maan teollisuusrakenteen kehittämistä. Yksi Liettuan talouskehityksen välineistä on 1990-luvun puolivälin jälkeen perustettu teollisuuspuistojen kehitysohjelma, jossa keskitytään suurten kaupunkien lähialueisiin ja jossa puistoille tarjotaan järjestäytynyt infrastruktuuri. Teollisuuden kehittämiseen tähtäävät toimenpiteet keskittyvät suurten kaupunkien välittömään läheisyyteen, sillä kaupungeissa on saatavissa pätevää työvoimaa.

| 3.7 | Unkarissa hallitus otti vuonna 1997 käyttöön järjestelmän teollisuuspuistojen kehittämiseksi. Kutakin teollisuuspuistohanketta koskevat pitkän aikavälin kehityssuunnitelmat ja niiden laatu on toimitettava talousministeriön arvioitavaksi. Jos hanke on riittävän tasokas, annetaan lupa käyttää siitä nimitystä teollisuuspuisto. Teollisuuspuistojen avulla pyritään lisäämään kilpailukykyä, luomaan työpaikkoja sekä tarjoamaan teollisuus-, logistiikka- ja palvelutoiminnalle yhteisön normien mukaiset edellytykset ja ympäristöä säästävät olosuhteet. Unkarin teollisuuspuistoissa toimii noin 2 500 ulkomaista monikansallista yritystä ja unkarilaista pk-yritystä, ja niissä työskentelee yli 140 000 ihmistä. |
| --- | --- |

3.7

Unkarissa hallitus otti vuonna 1997 käyttöön järjestelmän teollisuuspuistojen kehittämiseksi. Kutakin teollisuuspuistohanketta koskevat pitkän aikavälin kehityssuunnitelmat ja niiden laatu on toimitettava talousministeriön arvioitavaksi. Jos hanke on riittävän tasokas, annetaan lupa käyttää siitä nimitystä teollisuuspuisto. Teollisuuspuistojen avulla pyritään lisäämään kilpailukykyä, luomaan työpaikkoja sekä tarjoamaan teollisuus-, logistiikka- ja palvelutoiminnalle yhteisön normien mukaiset edellytykset ja ympäristöä säästävät olosuhteet. Unkarin teollisuuspuistoissa toimii noin 2 500 ulkomaista monikansallista yritystä ja unkarilaista pk-yritystä, ja niissä työskentelee yli 140 000 ihmistä.

| 3.8 | Maltan osalta viime vuoden tilastot paljastavat, että teollisen tuotannon merkitys maan taloudelle on suhteellisen suuri. Investointeja edistävä virasto Malta Enterprise on perustanut yrityshautomon, jonka tehtävänä on edistää innovatiivisten hankkeiden kehittämistä erityisesti tietotekniikka- ja televiestintäalalla, mekaniikan ja sähkötekniikan tuotekehittelyssä, teollisessa suunnittelussa sekä uusiutuvien energialähteiden ja biotekniikan aloilla. Yrityshautomo tarjoaa mainituilla aloilla toimiville yrityksille investointi- ja rahoitusmahdollisuuksia sekä niiden toiminnan kannalta tarpeelliset infrastruktuurit. |
| --- | --- |

3.8

Maltan osalta viime vuoden tilastot paljastavat, että teollisen tuotannon merkitys maan taloudelle on suhteellisen suuri. Investointeja edistävä virasto Malta Enterprise on perustanut yrityshautomon, jonka tehtävänä on edistää innovatiivisten hankkeiden kehittämistä erityisesti tietotekniikka- ja televiestintäalalla, mekaniikan ja sähkötekniikan tuotekehittelyssä, teollisessa suunnittelussa sekä uusiutuvien energialähteiden ja biotekniikan aloilla. Yrityshautomo tarjoaa mainituilla aloilla toimiville yrityksille investointi- ja rahoitusmahdollisuuksia sekä niiden toiminnan kannalta tarpeelliset infrastruktuurit.

| 3.9 | Slovakiassa teollisuuspuistoille myönnettävästä tuesta säädetään teollisuuspuistoista annetussa laissa (193/2001), jota on muutettu vuosina 2003 ja 2004. Tämän lain nojalla teollisuuspuistoiksi katsotaan kaavoitussuunnitelmassa rajatut alueet, joilla yksi tai useampi yritys kehittää teollista tuotantoa. Paikallis- ja alueyhteisöt voivat perustaa teollisuuspuiston omistamalleen alueelle. Lisäksi kahden tai useamman kunnan ryhmä voi lain nojalla sopia yhdessä teollisuuspuiston perustamisesta. |
| --- | --- |

3.9

Slovakiassa teollisuuspuistoille myönnettävästä tuesta säädetään teollisuuspuistoista annetussa laissa (193/2001), jota on muutettu vuosina 2003 ja 2004. Tämän lain nojalla teollisuuspuistoiksi katsotaan kaavoitussuunnitelmassa rajatut alueet, joilla yksi tai useampi yritys kehittää teollista tuotantoa. Paikallis- ja alueyhteisöt voivat perustaa teollisuuspuiston omistamalleen alueelle. Lisäksi kahden tai useamman kunnan ryhmä voi lain nojalla sopia yhdessä teollisuuspuiston perustamisesta.

| 3.10 | Sloveniassa teollisuuspuistoja kutsutaan teknologiapuistoiksi. Niiden tavoitteena on edistää sellaisten yrityshankkeiden perustamista ja kehittämistä, jotka edellyttävät huipputekniikan käyttöä ja huomattavaa tieteellistä valmistelutyötä. Teknologiapuistot tuottavat lisäksi tällaisten hankkeiden toteuttamiseksi tarvittavat aineelliset ja aineettomat infrastruktuurit ja kiinnittävät tässä yhteydessä erityistä huomiota pk-yritysten tarpeisiin. Ne toimivat niin ikään linkkinä yritysten ja korkeakoulujen välillä. Talousministeriön toimittamista asiakirjoista käy ilmi, että teknologiapuisto on oikeushenkilö, joka osallistuu myös hankkeiden toteuttamiseen, kun taas hautomo, joka sekin on oikeushenkilö, tuottaa vain hankkeiden käynnistämiseen tarvittavat olosuhteet. |
| --- | --- |

3.10

Sloveniassa teollisuuspuistoja kutsutaan teknologiapuistoiksi. Niiden tavoitteena on edistää sellaisten yrityshankkeiden perustamista ja kehittämistä, jotka edellyttävät huipputekniikan käyttöä ja huomattavaa tieteellistä valmistelutyötä. Teknologiapuistot tuottavat lisäksi tällaisten hankkeiden toteuttamiseksi tarvittavat aineelliset ja aineettomat infrastruktuurit ja kiinnittävät tässä yhteydessä erityistä huomiota pk-yritysten tarpeisiin. Ne toimivat niin ikään linkkinä yritysten ja korkeakoulujen välillä. Talousministeriön toimittamista asiakirjoista käy ilmi, että teknologiapuisto on oikeushenkilö, joka osallistuu myös hankkeiden toteuttamiseen, kun taas hautomo, joka sekin on oikeushenkilö, tuottaa vain hankkeiden käynnistämiseen tarvittavat olosuhteet.

4.   Strategiset tavoitteet ja mallit

| 4.1 | Puistot muodostavat keskinäisistä eroistaan huolimatta asteittain verkoston, joka liittyy kunkin maan talous-, teollisuus- ja innovaatiopolitiikkaan ja osallistuu sen julkisten tavoitteiden toteuttamiseen. Julkisen vallan ensisijaisia tavoitteita tarkastelemalla huomataan, että osa toimenpiteistä keskittyy jonkin tehtävän toteuttamiseen (temaattiset toimet ja julkisten resurssien painottaminen), osa osaamisen levittämiseen (ensisijalla vaikutukset ja synergia) ja osassa nämä kaksi tavoitetta yhdistyvät. |
| --- | --- |

4.1

Puistot muodostavat keskinäisistä eroistaan huolimatta asteittain verkoston, joka liittyy kunkin maan talous-, teollisuus- ja innovaatiopolitiikkaan ja osallistuu sen julkisten tavoitteiden toteuttamiseen. Julkisen vallan ensisijaisia tavoitteita tarkastelemalla huomataan, että osa toimenpiteistä keskittyy jonkin tehtävän toteuttamiseen (temaattiset toimet ja julkisten resurssien painottaminen), osa osaamisen levittämiseen (ensisijalla vaikutukset ja synergia) ja osassa nämä kaksi tavoitetta yhdistyvät.

| 4.2 | Nämä kaksi kokonaistavoitteen perusteella määriteltyä mallia eivät ole tiukasti toisistaan erillisiä, sillä kanavoitaessa esimerkiksi teollisuuspuistojen avulla rahoitustukea huipputeknologian kehittämiseen jollakin alueella ei paranneta yksinomaan kyseisen alueen tilannetta vaan edistetään innovointia yleisemmälläkin tasolla. Kyse on vain ensisijaisten tavoitteiden määrittelystä. |
| --- | --- |

4.2

Nämä kaksi kokonaistavoitteen perusteella määriteltyä mallia eivät ole tiukasti toisistaan erillisiä, sillä kanavoitaessa esimerkiksi teollisuuspuistojen avulla rahoitustukea huipputeknologian kehittämiseen jollakin alueella ei paranneta yksinomaan kyseisen alueen tilannetta vaan edistetään innovointia yleisemmälläkin tasolla. Kyse on vain ensisijaisten tavoitteiden määrittelystä.

5.   Lissabonin prosessi ja teollisuuspuistot

| 5.1 | Lissabonin prosessissa erityisen tärkeitä tavoitteita ovat innovoinnin kehittäminen keinona edistää talouskasvua, työllisyyttä ja kestävää kehitystä, teknologian levittämisen edistäminen sekä tutkimus- ja kehitystoiminnan tulosten käyttöönotto ja kaupallinen hyödyntäminen. Teollisuuspuistoilla sekä niihin liittyvillä rakenteilla on erityisen merkittävä rooli prosessin organisatoristen, rahoituksellisten ja oikeudellisten edellytysten joukossa. |
| --- | --- |

5.1

Lissabonin prosessissa erityisen tärkeitä tavoitteita ovat innovoinnin kehittäminen keinona edistää talouskasvua, työllisyyttä ja kestävää kehitystä, teknologian levittämisen edistäminen sekä tutkimus- ja kehitystoiminnan tulosten käyttöönotto ja kaupallinen hyödyntäminen. Teollisuuspuistoilla sekä niihin liittyvillä rakenteilla on erityisen merkittävä rooli prosessin organisatoristen, rahoituksellisten ja oikeudellisten edellytysten joukossa.

| 5.2 | Teollisuuspuistoilla on aivan erityinen rooli innovoinnin edistäjinä. Tämän vuoksi teollisuuspuistojen verkostoa luotaessa ei riitäkään, että otetaan huomioon tiukasti teollisuuteen ja maatalouteen liittyvät näkökohdat. Yliopistojen ja akateemisen maailman tarjoamat henkiset voimavarat käyvät niin ikään entistä välttämättömämmiksi pyrittäessä vastaamaan taloudellisiin haasteisiin. Kilpailukyvyn parantaminen, talouden joustokyvyn lisääminen ja henkisten voimavarojen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen ovat tavoitteita, jotka voidaan saavuttaa ainoastaan tukeutumalla henkisiin voimavaroihin ja korostamalla taloudellista innovatiivisuutta. |
| --- | --- |

5.2

Teollisuuspuistoilla on aivan erityinen rooli innovoinnin edistäjinä. Tämän vuoksi teollisuuspuistojen verkostoa luotaessa ei riitäkään, että otetaan huomioon tiukasti teollisuuteen ja maatalouteen liittyvät näkökohdat. Yliopistojen ja akateemisen maailman tarjoamat henkiset voimavarat käyvät niin ikään entistä välttämättömämmiksi pyrittäessä vastaamaan taloudellisiin haasteisiin. Kilpailukyvyn parantaminen, talouden joustokyvyn lisääminen ja henkisten voimavarojen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen ovat tavoitteita, jotka voidaan saavuttaa ainoastaan tukeutumalla henkisiin voimavaroihin ja korostamalla taloudellista innovatiivisuutta.

6.   Osaamisen siirto ja innovaatio

6.1   Innovaatiokeskukset ja siirtovirastot

| 6.1.1 | Näiden laitosten toimintakenttä ei rajoitu yhteen tarkasti määriteltyyn alaan. Ne muodostavat tietyllä alueella tai tietyssä maassa toimiville yrityksille (voittoa tavoittelematta tai kaupalliselta pohjalta) tuottamiensa palvelujen myötä sillan tieteen ja talouden välille. Pääasiallinen ero kytkeytyy siihen, miten kyseiset laitokset sijoittuvat palveluorganisaation (tuen antaja) ja tukea saavan yrityksen välimaastoon. Innovaatiokeskukset ja siirtovirastot toimivat prosessissa lähes välittäjinä pyrkimällä edistämään yritysten toimintaa ja auttamaan niitä hyödyntämään tutkimuksen saavutuksia. Sitä vastoin tutkimus- ja kehitystoimintaan liittyviä palveluja tuottaviin organisaatioihin kuuluu tutkimuslaitoksia, ja eräissä tapauksissa nämä tutkimuslaitokset sijoittuvat jopa samaan yksikköön kohdeyritysten kanssa. |
| --- | --- |

6.1.1

Näiden laitosten toimintakenttä ei rajoitu yhteen tarkasti määriteltyyn alaan. Ne muodostavat tietyllä alueella tai tietyssä maassa toimiville yrityksille (voittoa tavoittelematta tai kaupalliselta pohjalta) tuottamiensa palvelujen myötä sillan tieteen ja talouden välille. Pääasiallinen ero kytkeytyy siihen, miten kyseiset laitokset sijoittuvat palveluorganisaation (tuen antaja) ja tukea saavan yrityksen välimaastoon. Innovaatiokeskukset ja siirtovirastot toimivat prosessissa lähes välittäjinä pyrkimällä edistämään yritysten toimintaa ja auttamaan niitä hyödyntämään tutkimuksen saavutuksia. Sitä vastoin tutkimus- ja kehitystoimintaan liittyviä palveluja tuottaviin organisaatioihin kuuluu tutkimuslaitoksia, ja eräissä tapauksissa nämä tutkimuslaitokset sijoittuvat jopa samaan yksikköön kohdeyritysten kanssa.

| 6.1.2 | Innovaatiokeskusten ja siirtovirastojen pääasialliset palvelut ovat neuvonta, tekninen välitystyö, kaupallisen tietokannan hallinta, liiketapaamisten ja messujen järjestäminen, avustaminen yhteyksien luomisessa asiantuntijoihin, kokeiden toteuttamisessa tarvittavan infrastruktuurin tarjoaminen, tutkimuksen oheistuotteiden kaupallistamisen tukeminen, yhteyksien luominen ”bisnesenkeleihin” sekä verkostoitumisen edistäminen. |
| --- | --- |

6.1.2

Innovaatiokeskusten ja siirtovirastojen pääasialliset palvelut ovat neuvonta, tekninen välitystyö, kaupallisen tietokannan hallinta, liiketapaamisten ja messujen järjestäminen, avustaminen yhteyksien luomisessa asiantuntijoihin, kokeiden toteuttamisessa tarvittavan infrastruktuurin tarjoaminen, tutkimuksen oheistuotteiden kaupallistamisen tukeminen, yhteyksien luominen ”bisnesenkeleihin” sekä verkostoitumisen edistäminen.

| 6.1.3 | Nämä organisaatiot harjoittavat erityisesti yritysneuvontaa. Esimerkiksi Alankomaiden innovaatiokeskukset ja Norjan tutkimus- ja kehitystoiminnan verkosto toimivat välittäjinä. Yritysneuvontatoiminnassaan ne pääasiassa tiedottavatkin tutkimustuloksista ja edistävät niiden hyödyntämistä. Saksassa siirtokeskukset ja -virastot harjoittavat suoraa teknologian siirtoa tuottamalla tämäntyyppisiä palveluja samaan tapaan kuin Yhdysvalloissa toimivat jalostusteollisuuden palvelut. Niiden palveluihin kuuluvat julkisista ohjelmista rahoitettavat tutkimusluotot, joilla yrityksille annetaan rahoitustukea akateemisesti koulutetun työvoiman palkkaamiseksi. Tuesta voidaan maksaa myös osa näiden työntekijöiden palkasta. |
| --- | --- |

6.1.3

Nämä organisaatiot harjoittavat erityisesti yritysneuvontaa. Esimerkiksi Alankomaiden innovaatiokeskukset ja Norjan tutkimus- ja kehitystoiminnan verkosto toimivat välittäjinä. Yritysneuvontatoiminnassaan ne pääasiassa tiedottavatkin tutkimustuloksista ja edistävät niiden hyödyntämistä. Saksassa siirtokeskukset ja -virastot harjoittavat suoraa teknologian siirtoa tuottamalla tämäntyyppisiä palveluja samaan tapaan kuin Yhdysvalloissa toimivat jalostusteollisuuden palvelut. Niiden palveluihin kuuluvat julkisista ohjelmista rahoitettavat tutkimusluotot, joilla yrityksille annetaan rahoitustukea akateemisesti koulutetun työvoiman palkkaamiseksi. Tuesta voidaan maksaa myös osa näiden työntekijöiden palkasta.

| 6.1.4 | Tämäntyyppisiä virastoja perustetaan yleensä viranomaisten aloitteesta (tai mahdollisesti kauppakamarien välityksellä, kuten Saksassa), kun on oivallettu, että teknologian kehittäminen voidaan saada tehokkaaksi tukiohjelmien tuensaajien kannalta vain ulkopuolisen (yleensä julkisen) tuen avulla ja että tällaisten ohjelmien tehostaminen on pitkän aikavälin taloudellisten etujen mukaista. Rahoituksessa esiintyy jo suurempia eroja. Esimerkiksi Alankomaissa innovaatiokeskukset saavat rahoituksensa maan talousministeriöstä, ja niiden palvelut ovat osittain ilmaisia (neuvontapalvelun ensimmäiset 16 tuntia). Myös Norjassa tutkimus- ja kehitystoiminnan verkostoa rahoitetaan julkisin varoin. Sitä vastoin muun muassa Saksassa ja Yhdysvalloissa innovaatiokeskukset saavat rahoitustukea erityisestä rahastosta, ja ajan mittaan tuen määrä pienenee (Saksassa tukea annetaan kolmen vuoden ajan; Yhdysvalloissa tukea maksetaan aluksi 50 prosenttia ja sitä annetaan kuuden vuoden ajan). Keskukset tuottavat palveluitaan osittain voittoa tavoittelematta ja osittain kaupalliselta pohjalta. |
| --- | --- |

6.1.4

Tämäntyyppisiä virastoja perustetaan yleensä viranomaisten aloitteesta (tai mahdollisesti kauppakamarien välityksellä, kuten Saksassa), kun on oivallettu, että teknologian kehittäminen voidaan saada tehokkaaksi tukiohjelmien tuensaajien kannalta vain ulkopuolisen (yleensä julkisen) tuen avulla ja että tällaisten ohjelmien tehostaminen on pitkän aikavälin taloudellisten etujen mukaista. Rahoituksessa esiintyy jo suurempia eroja. Esimerkiksi Alankomaissa innovaatiokeskukset saavat rahoituksensa maan talousministeriöstä, ja niiden palvelut ovat osittain ilmaisia (neuvontapalvelun ensimmäiset 16 tuntia). Myös Norjassa tutkimus- ja kehitystoiminnan verkostoa rahoitetaan julkisin varoin. Sitä vastoin muun muassa Saksassa ja Yhdysvalloissa innovaatiokeskukset saavat rahoitustukea erityisestä rahastosta, ja ajan mittaan tuen määrä pienenee (Saksassa tukea annetaan kolmen vuoden ajan; Yhdysvalloissa tukea maksetaan aluksi 50 prosenttia ja sitä annetaan kuuden vuoden ajan). Keskukset tuottavat palveluitaan osittain voittoa tavoittelematta ja osittain kaupalliselta pohjalta.

6.2   Tutkimus- ja kehittämispalveluja tuottavat organisaatiot

| 6.2.1 | Tyypillistä hyvin järjestäytyneille keskuksille, jotka auttavat tieteen ja teollisuuden välisen yhteyden tiivistämisessä, on se, että ne luovat tutkimuksen ja eritoten teollisen tutkimuksen kehityslaitokset sekä yritykset yhdistäviä verkostoja ja että ne tuottavat julkisen rahoitustuen turvin tutkimus- ja kehittämispalveluja erityisesti pk-yrityksille tarkkaan rajattuja tehtäviä koskevien sopimusten pohjalta. Niiden toiminta on tiiviisti kytköksissä yliopistojen toimintaan, mutta niitä on käsiteltävä erikseen ja ne on erotettava yliopistojen alaisista keskuksista ja puistoista. |
| --- | --- |

6.2.1

Tyypillistä hyvin järjestäytyneille keskuksille, jotka auttavat tieteen ja teollisuuden välisen yhteyden tiivistämisessä, on se, että ne luovat tutkimuksen ja eritoten teollisen tutkimuksen kehityslaitokset sekä yritykset yhdistäviä verkostoja ja että ne tuottavat julkisen rahoitustuen turvin tutkimus- ja kehittämispalveluja erityisesti pk-yrityksille tarkkaan rajattuja tehtäviä koskevien sopimusten pohjalta. Niiden toiminta on tiiviisti kytköksissä yliopistojen toimintaan, mutta niitä on käsiteltävä erikseen ja ne on erotettava yliopistojen alaisista keskuksista ja puistoista.

| 6.2.2 | Näitä laitoksia perustetaan myös viranomaisten aloitteesta, ja ne harjoittavatkin osittain julkisen palvelun toimintaa. Toiminnassaan ne tiedottavat tieteellisen tutkimuksen tuloksista osittain yksityisen sektorin (teollisuuden) ja osittain julkisen sektorin (ministeriöt) toimeksiannosta. Laitosten välillä on kuitenkin merkittäviä eroja sen suhteen, kuinka suuri osa niiden toiminnasta rahoitetaan julkisin varoin. Osuus vaihtelee 10 ja 100 prosentin välillä. |
| --- | --- |

6.2.2

Näitä laitoksia perustetaan myös viranomaisten aloitteesta, ja ne harjoittavatkin osittain julkisen palvelun toimintaa. Toiminnassaan ne tiedottavat tieteellisen tutkimuksen tuloksista osittain yksityisen sektorin (teollisuuden) ja osittain julkisen sektorin (ministeriöt) toimeksiannosta. Laitosten välillä on kuitenkin merkittäviä eroja sen suhteen, kuinka suuri osa niiden toiminnasta rahoitetaan julkisin varoin. Osuus vaihtelee 10 ja 100 prosentin välillä.

6.3   Puistot ja yliopistojen ja teollisuuden välisen yhteistyön tyypit

| 6.3.1 | Puistot sijoittuvat pääasiassa lähelle tietoa tuottavia yksiköitä, kuten yliopistoja ja tutkimuskeskuksia, joiden kanssa niillä on sopimuksia tai joiden yhteyteen ne kuuluvat (kuten InfoPark Unkarissa tai Budapestin teknisen yliopiston innovaatiokeskus INNOTECH). Niiden toiminnan aineelliset edellytykset varmistetaan kuitenkin (kansallisen tai paikallisen tason) julkisin varoin. Puistojen myötä voidaan korkeatasoisten teknisten infrastruktuurien avulla tarjota innovoinnille siihen tarvittavat edellytykset. Teknologian siirron avulla voidaan toteuttaa yhä useampia innovaatioprosessin vaiheita. Toimintaa voidaan niin ikään laajentaa useissa puistoissa aina kaupallisen tuotteen markkinoille saattamiseen tai massatuotantoon asti, eikä kokonaisen uuden teollisuudenalan luominenkaan ole mahdotonta. |
| --- | --- |

6.3.1

Puistot sijoittuvat pääasiassa lähelle tietoa tuottavia yksiköitä, kuten yliopistoja ja tutkimuskeskuksia, joiden kanssa niillä on sopimuksia tai joiden yhteyteen ne kuuluvat (kuten InfoPark Unkarissa tai Budapestin teknisen yliopiston innovaatiokeskus INNOTECH). Niiden toiminnan aineelliset edellytykset varmistetaan kuitenkin (kansallisen tai paikallisen tason) julkisin varoin. Puistojen myötä voidaan korkeatasoisten teknisten infrastruktuurien avulla tarjota innovoinnille siihen tarvittavat edellytykset. Teknologian siirron avulla voidaan toteuttaa yhä useampia innovaatioprosessin vaiheita. Toimintaa voidaan niin ikään laajentaa useissa puistoissa aina kaupallisen tuotteen markkinoille saattamiseen tai massatuotantoon asti, eikä kokonaisen uuden teollisuudenalan luominenkaan ole mahdotonta.

| 6.3.2 | Tutkimus- ja tiedepuistoja on perustettu monille alueille hyvinvoinnin perustaksi ja moninaisten tieteellisten mahdollisuuksien tuottamiseksi. Esimerkiksi Ranskassa on tällaisia alueita (kuten Lyon). Muissa ranskalaisissa puistoissa painotetaan voimakkaasti teknopolis-mallia, jonka katsotaan edustavan aivan uutta kaupunkikäsitystä. Samalla tavalla, joskin erityisen ohjelman puitteissa, syntyivät myös ensimmäiset japanilaiset puistot, joissa toteutetaan teknopolis-mallia ja jotka toimivat ranskalaisten puistojen esikuvana. Tunnetuin näistä puistoista on Tsukala, joka perustettiin greenfield-tyyppisenä investointina uudeksi, yksinomaan tieteelle omistetuksi kaupungiksi. Tällä hetkellä teknopolis-puistoja perustetaan paikallisten toimijoiden aloitteesta. Yhdysvalloissa, jonne perustettiin ensimmäiset innovaatiokeskukset, keskuksia on niin ikään rakennettu tämäntyyppisille alueille (esimerkiksi Silicon Valley tai valtatien 128 ympäristö Bostonissa). |
| --- | --- |

6.3.2

Tutkimus- ja tiedepuistoja on perustettu monille alueille hyvinvoinnin perustaksi ja moninaisten tieteellisten mahdollisuuksien tuottamiseksi. Esimerkiksi Ranskassa on tällaisia alueita (kuten Lyon). Muissa ranskalaisissa puistoissa painotetaan voimakkaasti teknopolis-mallia, jonka katsotaan edustavan aivan uutta kaupunkikäsitystä. Samalla tavalla, joskin erityisen ohjelman puitteissa, syntyivät myös ensimmäiset japanilaiset puistot, joissa toteutetaan teknopolis-mallia ja jotka toimivat ranskalaisten puistojen esikuvana. Tunnetuin näistä puistoista on Tsukala, joka perustettiin greenfield-tyyppisenä investointina uudeksi, yksinomaan tieteelle omistetuksi kaupungiksi. Tällä hetkellä teknopolis-puistoja perustetaan paikallisten toimijoiden aloitteesta. Yhdysvalloissa, jonne perustettiin ensimmäiset innovaatiokeskukset, keskuksia on niin ikään rakennettu tämäntyyppisille alueille (esimerkiksi Silicon Valley tai valtatien 128 ympäristö Bostonissa).

| 6.3.3 | Nykyään innovaatiokeskuksia on kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa Lissabonista Ateenaan. Innovaatiokeskukset, joita lausunnossa on tähän asti tarkasteltu, ovat innovointia edistävistä organisaatioista monimuotoisimpia ja organisatorisesti voimakkaimpia, sillä ne tuottavat innovoinnin edistämiseksi kaikki edellä esitetyt edut. |
| --- | --- |

6.3.3

Nykyään innovaatiokeskuksia on kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa Lissabonista Ateenaan. Innovaatiokeskukset, joita lausunnossa on tähän asti tarkasteltu, ovat innovointia edistävistä organisaatioista monimuotoisimpia ja organisatorisesti voimakkaimpia, sillä ne tuottavat innovoinnin edistämiseksi kaikki edellä esitetyt edut.

7.   Suositukset

| 7.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että Euroopan unionin on aktiivisesti edistettävä teollisuus- ja teknologiapuistojen perustamista ja kehittämistä innovaatiokeskuksina jäsenvaltioissa ja niiden alueilla. Näin taataan vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden täydellinen integrointi laajentuneisiin sisämarkkinoihin, jotka ovat yksi keskeisistä tekijöistä uudistettuun Lissabonin strategiaan perustuvassa kasvu- ja kehityskumppanuudessa. Tällä toiminnalla pyritään






  — | vahvistamaan uusien jäsenvaltioiden kilpailukykyä ja parantamaan Euroopan unionin talouden yleistä suorituskykyä pienentämällä alueellisia eroja |
| --- | --- | --- |

7.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että Euroopan unionin on aktiivisesti edistettävä teollisuus- ja teknologiapuistojen perustamista ja kehittämistä innovaatiokeskuksina jäsenvaltioissa ja niiden alueilla. Näin taataan vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden täydellinen integrointi laajentuneisiin sisämarkkinoihin, jotka ovat yksi keskeisistä tekijöistä uudistettuun Lissabonin strategiaan perustuvassa kasvu- ja kehityskumppanuudessa. Tällä toiminnalla pyritään

—

vahvistamaan uusien jäsenvaltioiden kilpailukykyä ja parantamaan Euroopan unionin talouden yleistä suorituskykyä pienentämällä alueellisia eroja

| — | kehittämään alueellista ja paikallista kilpailukykyä parantamalla teollisuuden rakennemuutoksen hallintaa, tehostamalla luonnonvarojen sekä taloudellisten ja henkisten voimavarojen uudelleenkäytön hallintaa sekä luomalla talous- ja teknologiastrategian, jonka myötä kyetään reagoimaan sekä Euroopan yhdentymisestä että maailmanlaajuisista markkinoista koituviin mahdollisuuksiin että niistä johtuviin haasteisiin |
| --- | --- |

—

kehittämään alueellista ja paikallista kilpailukykyä parantamalla teollisuuden rakennemuutoksen hallintaa, tehostamalla luonnonvarojen sekä taloudellisten ja henkisten voimavarojen uudelleenkäytön hallintaa sekä luomalla talous- ja teknologiastrategian, jonka myötä kyetään reagoimaan sekä Euroopan yhdentymisestä että maailmanlaajuisista markkinoista koituviin mahdollisuuksiin että niistä johtuviin haasteisiin

| — | varmistamaan, että laajentuneen unionin sisämarkkinoiden toteutumisesta koituvat mahdollisuudet hyödynnetään täysimääräisesti teollisuuspuistojen yleisten tavoitteiden pohjalta ja tarvittaessa luomalla näiden puistojen välille alueiden rajat ylittäviä yhteyksiä |
| --- | --- |

—

varmistamaan, että laajentuneen unionin sisämarkkinoiden toteutumisesta koituvat mahdollisuudet hyödynnetään täysimääräisesti teollisuuspuistojen yleisten tavoitteiden pohjalta ja tarvittaessa luomalla näiden puistojen välille alueiden rajat ylittäviä yhteyksiä

| — | lisäämään yleisesti tutkimus- ja innovaatiotoimintaa ja huolehtimaan siitä, että sen tuloksia parannetaan ja että ne sopeutetaan markkinoihin ja että niitä kaupallistetaan entistä paremmin; tähän pyritään erityisesti tiivistämällä entisestään pk-yrityssektorin, tiedemaailman ja tutkimuksen välisiä yhteyksiä sekä varmistamalla, että niin toiminnallisella kuin hallinnollisella tasolla on riittävästi pätevää työvoimaa sekä nykyaikaistamalla julkishallintoa ja siihen liittyvää sääntelyä ja kehittämällä puistoissa kaikkien päätöksentekoon osallistuvien toimijoiden toimintakykyä; lisäksi tavoitteena on sijoittaa BKT:stä 3 prosenttia innovaatioon, jotta Euroopan unionista tulee maailman dynaamisin talous |
| --- | --- |

—

lisäämään yleisesti tutkimus- ja innovaatiotoimintaa ja huolehtimaan siitä, että sen tuloksia parannetaan ja että ne sopeutetaan markkinoihin ja että niitä kaupallistetaan entistä paremmin; tähän pyritään erityisesti tiivistämällä entisestään pk-yrityssektorin, tiedemaailman ja tutkimuksen välisiä yhteyksiä sekä varmistamalla, että niin toiminnallisella kuin hallinnollisella tasolla on riittävästi pätevää työvoimaa sekä nykyaikaistamalla julkishallintoa ja siihen liittyvää sääntelyä ja kehittämällä puistoissa kaikkien päätöksentekoon osallistuvien toimijoiden toimintakykyä; lisäksi tavoitteena on sijoittaa BKT:stä 3 prosenttia innovaatioon, jotta Euroopan unionista tulee maailman dynaamisin talous

| — | kehittämään eurooppalaisten teknologia- ja teollisuuspuistojen verkostojen avulla teollisuuden sekä palvelu- ja rahoitusalan yhteyksiä sekä teknologiasuhteita ja uuden osaamisen levittämis- ja vastaanottokykyä, jotta voitaisiin lisätä innovointi- ja kilpailukykyä ja varmistaa eri tavoitteiden — kasvun, kilpailukyvyn, työllisyyden, kestävän kehityksen ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien — yhteensopivuus erityisesti vuoropuhelun ja yhteisymmärryksen hakemisen kautta |
| --- | --- |

—

kehittämään eurooppalaisten teknologia- ja teollisuuspuistojen verkostojen avulla teollisuuden sekä palvelu- ja rahoitusalan yhteyksiä sekä teknologiasuhteita ja uuden osaamisen levittämis- ja vastaanottokykyä, jotta voitaisiin lisätä innovointi- ja kilpailukykyä ja varmistaa eri tavoitteiden — kasvun, kilpailukyvyn, työllisyyden, kestävän kehityksen ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien — yhteensopivuus erityisesti vuoropuhelun ja yhteisymmärryksen hakemisen kautta

| — | valvomaan ja arvioimaan säännöllisesti teollisuus- ja teknologiapuistojen saavutuksia, niiden todellisia teknisiä valmiuksia sekä saavutettuja tuloksia ja muita puistojen tuottamia hyötyvaikutuksia erityisesti ennalta määritettyjen vahvistettujen perusteiden nojalla |
| --- | --- |

—

valvomaan ja arvioimaan säännöllisesti teollisuus- ja teknologiapuistojen saavutuksia, niiden todellisia teknisiä valmiuksia sekä saavutettuja tuloksia ja muita puistojen tuottamia hyötyvaikutuksia erityisesti ennalta määritettyjen vahvistettujen perusteiden nojalla

| — | varmistamaan eurooppalaisten normien sekä etenkin kilpailua ja julkista rahoitusta koskevien sääntöjen noudattaminen ja niiden kehityksen huomioon ottaminen. |
| --- | --- |

—

varmistamaan eurooppalaisten normien sekä etenkin kilpailua ja julkista rahoitusta koskevien sääntöjen noudattaminen ja niiden kehityksen huomioon ottaminen.

| 7.2.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että tarvitaan kolmella tasolla — unionin tasolla sekä kansallisella ja alueellisella/paikallisella tasolla — toteutettavaa unionin politiikka, jolla kehitetään teollisuus- ja teknologiapuistojen verkostoa noudattamalla koko ajan tiukasti toissijaisuusperiaatetta koskevia perustamissopimusten määräyksiä sekä muita ja erityisesti kilpailua koskevia unionin säädöksiä. |
| --- | --- |

7.2.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että tarvitaan kolmella tasolla — unionin tasolla sekä kansallisella ja alueellisella/paikallisella tasolla — toteutettavaa unionin politiikka, jolla kehitetään teollisuus- ja teknologiapuistojen verkostoa noudattamalla koko ajan tiukasti toissijaisuusperiaatetta koskevia perustamissopimusten määräyksiä sekä muita ja erityisesti kilpailua koskevia unionin säädöksiä.

| 7.2.2 | Talous- ja sosiaalikomitea suosittelee, että omaksutaan kokonaisvaltainen ja yhdennetty lähestymistapa, jossa yhdistyvät Euroopan yhteisön seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma, Euroopan investointirahaston (EIR) ja Euroopan investointipankin (EIP) rahoitusresurssit, kasvua koskeva eurooppalainen aloite, rakennerahastot, yritystoimintaa koskeva monivuotinen ohjelma, uuteen kumppanuuspolitiikkaan osoitettavat varat, innovointia ja kilpailukykyä edistävä puiteohjelma sekä perusopetusta ja koulutusta koskevat yhteisön ohjelmat. Samalla on kaiken aikaa noudatettava talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja vuosiksi 2005–2008. Näin voidaan varmistaa, että toteutettavat toimenpiteet valitaan joustavasti ja toteutetaan koordinoidusti, johdonmukaisesti ja aiempaa selkeämmin, alkaen ohjelmien tavoitettavuudesta ja saman ehdotuksen toteuttamisesta eri näkökulmista. Tavoitteena on tukea alueiden välisiä ja niiden laajuisia yhdennettyjä yhteistyöohjelmia teollisuus- ja teknologiapuistojen sekä teollisuusalueiden välillä Euroopan laajuisten verkostojen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

7.2.2

Talous- ja sosiaalikomitea suosittelee, että omaksutaan kokonaisvaltainen ja yhdennetty lähestymistapa, jossa yhdistyvät Euroopan yhteisön seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma, Euroopan investointirahaston (EIR) ja Euroopan investointipankin (EIP) rahoitusresurssit, kasvua koskeva eurooppalainen aloite, rakennerahastot, yritystoimintaa koskeva monivuotinen ohjelma, uuteen kumppanuuspolitiikkaan osoitettavat varat, innovointia ja kilpailukykyä edistävä puiteohjelma sekä perusopetusta ja koulutusta koskevat yhteisön ohjelmat. Samalla on kaiken aikaa noudatettava talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja vuosiksi 2005–2008. Näin voidaan varmistaa, että toteutettavat toimenpiteet valitaan joustavasti ja toteutetaan koordinoidusti, johdonmukaisesti ja aiempaa selkeämmin, alkaen ohjelmien tavoitettavuudesta ja saman ehdotuksen toteuttamisesta eri näkökulmista. Tavoitteena on tukea alueiden välisiä ja niiden laajuisia yhdennettyjä yhteistyöohjelmia teollisuus- ja teknologiapuistojen sekä teollisuusalueiden välillä Euroopan laajuisten verkostojen kehittämiseksi.

| 7.2.3 | Talous- ja sosiaalikomitea suosittelee uuden innovointia ja kilpailukykyä edistävän puiteohjelman osalta (ks. INT/270, valmisteluryhmä), että innovointia ja yrittäjyyttä edistävään ohjelmaan ja tieto- ja viestintätekniikan alalla annettavaan strategista tukea koskevaan ohjelmaan sisällytettäisiin yksiselitteisesti teollisuus- ja teknologiapuistojen sekä teollisuusalueiden verkoston kehittäminen, ja viitattaisiin erityisesti niiden alkuvaiheen rahoitukseen, niiden laajentamiseen helpottamalla riskipääoman saatavuutta sekä toimenpiteisiin tieto- ja viestintätekniikan käyttöönototon edistämiseksi ja käytön tehostamiseksi eEurope- ja Innovaatio 2010 -yhteisöaloitteiden mukaisesti. Innovointia ja kilpailukykyä edistävän puiteohjelman uusilla välineillä on tuettava teollisuus- ja teknologiapuistojen ja -alueiden verkostoa myös siksi, että voitaisiin edistää pk-yritysten osallistumista Euroopan yhteisön seitsemänteen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmaan. |
| --- | --- |

7.2.3

Talous- ja sosiaalikomitea suosittelee uuden innovointia ja kilpailukykyä edistävän puiteohjelman osalta (ks. INT/270, valmisteluryhmä), että innovointia ja yrittäjyyttä edistävään ohjelmaan ja tieto- ja viestintätekniikan alalla annettavaan strategista tukea koskevaan ohjelmaan sisällytettäisiin yksiselitteisesti teollisuus- ja teknologiapuistojen sekä teollisuusalueiden verkoston kehittäminen, ja viitattaisiin erityisesti niiden alkuvaiheen rahoitukseen, niiden laajentamiseen helpottamalla riskipääoman saatavuutta sekä toimenpiteisiin tieto- ja viestintätekniikan käyttöönototon edistämiseksi ja käytön tehostamiseksi eEurope- ja Innovaatio 2010 -yhteisöaloitteiden mukaisesti. Innovointia ja kilpailukykyä edistävän puiteohjelman uusilla välineillä on tuettava teollisuus- ja teknologiapuistojen ja -alueiden verkostoa myös siksi, että voitaisiin edistää pk-yritysten osallistumista Euroopan yhteisön seitsemänteen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmaan.

| 7.2.4 | Seitsemännen puiteohjelmaan kuuluvien yksittäisten ohjelmien ja erityisesti Valmiudet-ohjelman, Ihmiset-ohjelman ja Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) osalta Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suosittelee, että






  — | vahvistetaan toimenpiteitä pk-yritysten tukemiseksi pääasiassa tutkimuksen ja liike-elämän organisaatioiden sekä yritysryppäiden osalta. On tunnustettava Euroopan laajuisen teollisuus- ja teknologiapuistojen sekä teollisuusryppäiden ja -alueiden verkoston täysi oikeus tehdä tutkimusta koskevia ehdotuksia |
| --- | --- | --- |

7.2.4

Seitsemännen puiteohjelmaan kuuluvien yksittäisten ohjelmien ja erityisesti Valmiudet-ohjelman, Ihmiset-ohjelman ja Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) osalta Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suosittelee, että

—

vahvistetaan toimenpiteitä pk-yritysten tukemiseksi pääasiassa tutkimuksen ja liike-elämän organisaatioiden sekä yritysryppäiden osalta. On tunnustettava Euroopan laajuisen teollisuus- ja teknologiapuistojen sekä teollisuusryppäiden ja -alueiden verkoston täysi oikeus tehdä tutkimusta koskevia ehdotuksia

| — | vahvistetaan säädöksiä, joilla varmistetaan osaamisen ja tutkimuksen tuottamien mahdollisuuksien täysipainoinen hyödyntäminen Euroopan alueilla, edistetään teollisuus- ja teknologiapuistojen ja teollisuusryppäiden kehittämistä ja niiden eurooppalaisten ja Euroopan laajuisten verkostojen laajentamista, rahoitetaan ennakoivaa osallistavaa teknologista suunnittelua keskipitkän ja pitkän aikavälin hankkeiden ja strategioiden kehittämiseksi samanaikaisesti Yhteistyö-ohjelmaan kuuluvan Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet -aihealueen suunnittelutoiminnan kanssa |
| --- | --- |

—

vahvistetaan säädöksiä, joilla varmistetaan osaamisen ja tutkimuksen tuottamien mahdollisuuksien täysipainoinen hyödyntäminen Euroopan alueilla, edistetään teollisuus- ja teknologiapuistojen ja teollisuusryppäiden kehittämistä ja niiden eurooppalaisten ja Euroopan laajuisten verkostojen laajentamista, rahoitetaan ennakoivaa osallistavaa teknologista suunnittelua keskipitkän ja pitkän aikavälin hankkeiden ja strategioiden kehittämiseksi samanaikaisesti Yhteistyö-ohjelmaan kuuluvan Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet -aihealueen suunnittelutoiminnan kanssa

| — | osoitetaan Ihmiset-ohjelmasta riittävät taloudelliset ja inhimilliset voimavarat yritysten ja yliopistojen väliseen kumppanuus- ja vaihtotoimintaan, jotta voidaan vastata teollisuus- ja teknologiapuistojen sekä teollisuusryppäiden tarpeisiin. Asianosaisten tutkijoiden on tunnettava pk-yritysten kehittämiseen liittyvät erityistarpeet |
| --- | --- |

—

osoitetaan Ihmiset-ohjelmasta riittävät taloudelliset ja inhimilliset voimavarat yritysten ja yliopistojen väliseen kumppanuus- ja vaihtotoimintaan, jotta voidaan vastata teollisuus- ja teknologiapuistojen sekä teollisuusryppäiden tarpeisiin. Asianosaisten tutkijoiden on tunnettava pk-yritysten kehittämiseen liittyvät erityistarpeet

| — | huolehditaan siitä, että Yhteiseen tutkimuskeskukseen kerätty ammatillinen kokemus on kokonaan teollisuus- ja teknologiapuistojen sekä teollisuusryppäiden käytettävissä, erityisesti rahoittamalla niiden osallistumista epäsuoriin toimiin suhdeverkostojen luomiseksi, koulutuksen ja liikkuvuuden edistämiseksi sekä teknologiayhteisöjen vakiinnuttamiseksi, sekä hyödyntämällä YTK:n ja sen alaisten laitosten, pääasiassa Sevillassa toimivan Institute for Prospective Technological Studies (IPTS) -tutkimuslaitoksen kartuttamaa korkeaa eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

—

huolehditaan siitä, että Yhteiseen tutkimuskeskukseen kerätty ammatillinen kokemus on kokonaan teollisuus- ja teknologiapuistojen sekä teollisuusryppäiden käytettävissä, erityisesti rahoittamalla niiden osallistumista epäsuoriin toimiin suhdeverkostojen luomiseksi, koulutuksen ja liikkuvuuden edistämiseksi sekä teknologiayhteisöjen vakiinnuttamiseksi, sekä hyödyntämällä YTK:n ja sen alaisten laitosten, pääasiassa Sevillassa toimivan Institute for Prospective Technological Studies (IPTS) -tutkimuslaitoksen kartuttamaa korkeaa eurooppalaista lisäarvoa.

| 7.2.5 | EIR:n, EIP:n, kasvua koskevan eurooppalaisen aloitteen sekä rakennerahastojen ja koheesiorahaston osalta on todettava, että tutkimus- ja innovaatioalalla olisi maaliskuussa 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätösten mukaisesti lisättävä ja parannettava yhteisön rahastojen, EIR:n ja EIP:n välistä synergiaa. Eurooppa-neuvosto korostaa myös, että alueellisille ja paikallisille toimijoille on tärkeää ottaa entistä paremmin omakseen kaikki kolme Lissabonin strategian ulottuvuutta (taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus). Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suosittelee, että tehostetaan toimenpiteitä koheesiopolitiikan uudistamiseksi — sillä pyritään takaamaan alueellinen lähentyminen, kilpailukyky ja yhteistyö –, osoitetaan innovointiin ja osaamisyhteiskunnan kehittämiseen enemmän määrärahoja, jotta voidaan ennakoida ja edistää kilpailukykyä ja kilpailuetuja parantavia taloudellisia muutoksia, sekä vahvistaa työvoiman ammattipätevyyttä erityisesti uusissa jäsenvaltioissa. Tähän pääsemiseksi on kehitettävä teollisuus- ja teknologiapuistojen ja teollisuusryppäiden sekä niiden verkostojen toimintaa varsinkin korostamalla Euroopan unionin alueellista yhteistoimintaa sekä yksityisten ja julkisten toimijoiden yhteistyötä (julkisten ja yksityisten toimijoiden kumppanuus, PPP) ja EIR:stä rahoitettavan Innovaatio 2010 -aloitteen kaltaisten rahoitusohjelmien puitteissa tehtävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

7.2.5

EIR:n, EIP:n, kasvua koskevan eurooppalaisen aloitteen sekä rakennerahastojen ja koheesiorahaston osalta on todettava, että tutkimus- ja innovaatioalalla olisi maaliskuussa 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätösten mukaisesti lisättävä ja parannettava yhteisön rahastojen, EIR:n ja EIP:n välistä synergiaa. Eurooppa-neuvosto korostaa myös, että alueellisille ja paikallisille toimijoille on tärkeää ottaa entistä paremmin omakseen kaikki kolme Lissabonin strategian ulottuvuutta (taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus). Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suosittelee, että tehostetaan toimenpiteitä koheesiopolitiikan uudistamiseksi — sillä pyritään takaamaan alueellinen lähentyminen, kilpailukyky ja yhteistyö –, osoitetaan innovointiin ja osaamisyhteiskunnan kehittämiseen enemmän määrärahoja, jotta voidaan ennakoida ja edistää kilpailukykyä ja kilpailuetuja parantavia taloudellisia muutoksia, sekä vahvistaa työvoiman ammattipätevyyttä erityisesti uusissa jäsenvaltioissa. Tähän pääsemiseksi on kehitettävä teollisuus- ja teknologiapuistojen ja teollisuusryppäiden sekä niiden verkostojen toimintaa varsinkin korostamalla Euroopan unionin alueellista yhteistoimintaa sekä yksityisten ja julkisten toimijoiden yhteistyötä (julkisten ja yksityisten toimijoiden kumppanuus, PPP) ja EIR:stä rahoitettavan Innovaatio 2010 -aloitteen kaltaisten rahoitusohjelmien puitteissa tehtävää yhteistyötä.

| 7.2.6 | Viidennessä yritystoimintaa ja yrittäjyyttä koskevassa monivuotisessa ohjelmassa sekä pienyrityksiä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa todetaan, että on ensisijaisen tärkeää edistää yrittäjyyskoulutusta, kehittää toimenpiteitä, joiden avulla yrityksen perustaminen olisi nykyistä halvempaa ja nopeampaa, nykyaikaistaa lainsäädäntöä ja sääntelyä, kouluttaa enemmän ammattitaitoista työvoimaa sekä parantaa verkkopalvelujen saatavuutta, verotus- ja rahoitusolosuhteita, pk-yritysten teknisiä valmiuksia ja sähköisen kaupankäynnin onnistuneiden mallien saatavuutta. Talous- ja sosiaalikomitea on aina tukenut voimakkaasti teollisuus- ja teknologiapuistojen ja teollisuusryppäiden kannalta erityisen tärkeinä pidettyjä yhteisön toimia. |
| --- | --- |

7.2.6

Viidennessä yritystoimintaa ja yrittäjyyttä koskevassa monivuotisessa ohjelmassa sekä pienyrityksiä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa todetaan, että on ensisijaisen tärkeää edistää yrittäjyyskoulutusta, kehittää toimenpiteitä, joiden avulla yrityksen perustaminen olisi nykyistä halvempaa ja nopeampaa, nykyaikaistaa lainsäädäntöä ja sääntelyä, kouluttaa enemmän ammattitaitoista työvoimaa sekä parantaa verkkopalvelujen saatavuutta, verotus- ja rahoitusolosuhteita, pk-yritysten teknisiä valmiuksia ja sähköisen kaupankäynnin onnistuneiden mallien saatavuutta. Talous- ja sosiaalikomitea on aina tukenut voimakkaasti teollisuus- ja teknologiapuistojen ja teollisuusryppäiden kannalta erityisen tärkeinä pidettyjä yhteisön toimia.

| 7.2.7 | Talous- ja sosiaalikomitea pitää toivottavana, että Euroopan unionin uudessa naapuruuspolitiikassa — erityisesti niiltä osin, joita aikaisemmin rahoitettiin Interreg-ohjelman toimista 2 ja 3 — alueiden välisiä, alueiden laajuisia, eurooppalaisia ja Euroopan laajuisia verkostoja tukeviin toimiin sisällytettäisiin myös toimet, jotka koskevat teollisuus- ja teknologiapuistoja ja teollisuusryppäitä. |
| --- | --- |

7.2.7

Talous- ja sosiaalikomitea pitää toivottavana, että Euroopan unionin uudessa naapuruuspolitiikassa — erityisesti niiltä osin, joita aikaisemmin rahoitettiin Interreg-ohjelman toimista 2 ja 3 — alueiden välisiä, alueiden laajuisia, eurooppalaisia ja Euroopan laajuisia verkostoja tukeviin toimiin sisällytettäisiin myös toimet, jotka koskevat teollisuus- ja teknologiapuistoja ja teollisuusryppäitä.

| 7.2.8 | ETSK toivoo yhteistyötä jäsenvaltioiden työnvälitystoimistojen ja kaikkien työpaikkojen lisäämisestä kiinnostuneiden unionin tason institutionaalisten toimijoiden välille. Tavoitteena on varmistaa, että puistot voivat jatkossakin luoda uusia työpaikkoja ja hyödyntää verkostoitumisen tarjoamia mahdollisuuksia. Yritysten, ammattijärjestöjen, paikallisviranomaisten ja hallituksista riippumattomien organisaatioiden tulee myös osallistua toimiin, jotta pystytään luomaan laadukkaita työpaikkoja, jotka tarjoavat korkealaatuista (piilo) tietoa. Teknologiapuistoissa työskentelevien on voitava osallistua säännöllisesti koulutustilaisuuksiin sekä jatkuvaan ja muuntokoulutukseen, joiden ansiosta sopeutuminen teollisuuden muutoksiin helpottuu. Kuten komitea 28.–29. syyskuuta 2005 hyväksymässä lausunnossaan 1073/2005 (CCMI/019) toteaa, on paikallaan korostaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työntekijöiden osallistumisen merkitystä teollisuuden muutoksiin valmistautumisessa ja prosessiin asianmukaisessa suuntaamisessa. |
| --- | --- |

7.2.8

ETSK toivoo yhteistyötä jäsenvaltioiden työnvälitystoimistojen ja kaikkien työpaikkojen lisäämisestä kiinnostuneiden unionin tason institutionaalisten toimijoiden välille. Tavoitteena on varmistaa, että puistot voivat jatkossakin luoda uusia työpaikkoja ja hyödyntää verkostoitumisen tarjoamia mahdollisuuksia. Yritysten, ammattijärjestöjen, paikallisviranomaisten ja hallituksista riippumattomien organisaatioiden tulee myös osallistua toimiin, jotta pystytään luomaan laadukkaita työpaikkoja, jotka tarjoavat korkealaatuista (piilo) tietoa. Teknologiapuistoissa työskentelevien on voitava osallistua säännöllisesti koulutustilaisuuksiin sekä jatkuvaan ja muuntokoulutukseen, joiden ansiosta sopeutuminen teollisuuden muutoksiin helpottuu. Kuten komitea 28.–29. syyskuuta 2005 hyväksymässä lausunnossaan 1073/2005 (CCMI/019) toteaa, on paikallaan korostaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työntekijöiden osallistumisen merkitystä teollisuuden muutoksiin valmistautumisessa ja prosessiin asianmukaisessa suuntaamisessa.

| 7.2.9 | Komitea vaatii toteuttamaan toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan Euroopan opetus- ja koulutusjärjestelmiä ja joilla voidaan tukea uusien, ympäristöystävällisten tuotanto- ja kulutusmallien kehittämistä, erityisesti toteuttamalla teollisuus- ja teknologiapuistojen ja teollisuusryppäiden verkostojen muuttamista edistäviä opetus- ja koulutustoimia. Toteuttamalla teollisuuspuistoissa ja -ryppäissä uusia koulutus- ja opetusohjelmia voitaisiin korkeaa koulutustasoa edellyttäviä teollisuus- ja teknologia-alan ammatteja tehdä eurooppalaisten nuorten silmissä nykyistä houkuttelevammiksi. |
| --- | --- |

7.2.9

Komitea vaatii toteuttamaan toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan Euroopan opetus- ja koulutusjärjestelmiä ja joilla voidaan tukea uusien, ympäristöystävällisten tuotanto- ja kulutusmallien kehittämistä, erityisesti toteuttamalla teollisuus- ja teknologiapuistojen ja teollisuusryppäiden verkostojen muuttamista edistäviä opetus- ja koulutustoimia. Toteuttamalla teollisuuspuistoissa ja -ryppäissä uusia koulutus- ja opetusohjelmia voitaisiin korkeaa koulutustasoa edellyttäviä teollisuus- ja teknologia-alan ammatteja tehdä eurooppalaisten nuorten silmissä nykyistä houkuttelevammiksi.

| 7.2.10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea korostaa samasta aiheesta antamiensa aikaisempien lausuntojen — erityisesti Euroopan teollisuusalueista 6. huhtikuuta 2005 antamansa lausunnon 374/2005 — mukaisesti, että on tärkeää luoda innovaatiokeskuksina toimivien teollisuuspuistojen ja -alueiden eurooppalainen foorumi (eurooppalainen innovaatiokeskusten foorumi). Sen ansioista voitaisiin muodostaa yhteisiä strategisia kantoja ja laatia yhteisiä toimia kapasiteetin kehittämiseksi. Lisäksi ETSK korostaa, että on tärkeää luoda mahdollisuudet teollisuuden ammatti- ja ammattialajärjestöjen kulttuuriselle kehitykselle yhteistyössä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan asianmukaisten toimijoiden kanssa. Tässä yhteydessä on pyrittävä hyödyntämään kaikkia osaamisen siirtämistä ja innovointia edistäviä asianmukaisia välineitä, joita ovat hyväksi havaittujen käytäntöjen vaihtaminen, tunnistamista koskevien yhdenmukaisten vaatimusten määrittäminen, yhteisistä koulutustoimenpiteistä päättäminen, mahdollisuus hyödyntää suoraan YTK:n ammatillista tietoutta, yhteisten käsitteiden ja luokitusten kehittäminen, teollisuuspuistojen ja -ryppäiden synergioiden hyödyntäminen kansainvälisesti ja siihen kannustaminen tarjoamalla kyseisille rakenteille mahdollisuus osallistua suoraan yhteisön ohjelmiin ja aloitteisiin. Samalla on kehitettävä yhteisiä Euroopan teollisuus- ja teknologiapuistojen ja teollisuusalueiden suoritusten arviointi-, seuranta- ja vertailujärjestelmiä. |
| --- | --- |

7.2.10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea korostaa samasta aiheesta antamiensa aikaisempien lausuntojen — erityisesti Euroopan teollisuusalueista 6. huhtikuuta 2005 antamansa lausunnon 374/2005 — mukaisesti, että on tärkeää luoda innovaatiokeskuksina toimivien teollisuuspuistojen ja -alueiden eurooppalainen foorumi (eurooppalainen innovaatiokeskusten foorumi). Sen ansioista voitaisiin muodostaa yhteisiä strategisia kantoja ja laatia yhteisiä toimia kapasiteetin kehittämiseksi. Lisäksi ETSK korostaa, että on tärkeää luoda mahdollisuudet teollisuuden ammatti- ja ammattialajärjestöjen kulttuuriselle kehitykselle yhteistyössä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan asianmukaisten toimijoiden kanssa. Tässä yhteydessä on pyrittävä hyödyntämään kaikkia osaamisen siirtämistä ja innovointia edistäviä asianmukaisia välineitä, joita ovat hyväksi havaittujen käytäntöjen vaihtaminen, tunnistamista koskevien yhdenmukaisten vaatimusten määrittäminen, yhteisistä koulutustoimenpiteistä päättäminen, mahdollisuus hyödyntää suoraan YTK:n ammatillista tietoutta, yhteisten käsitteiden ja luokitusten kehittäminen, teollisuuspuistojen ja -ryppäiden synergioiden hyödyntäminen kansainvälisesti ja siihen kannustaminen tarjoamalla kyseisille rakenteille mahdollisuus osallistua suoraan yhteisön ohjelmiin ja aloitteisiin. Samalla on kehitettävä yhteisiä Euroopan teollisuus- ja teknologiapuistojen ja teollisuusalueiden suoritusten arviointi-, seuranta- ja vertailujärjestelmiä.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/58

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Rakenneuudistukset ja työllisyys — Rakenneuudistusten ennakointi ja tukeminen työllisyyden kehittämiseksi: Euroopan unionin tehtävät”

KOM(2005) 120 lopullinen

(2006/C 65/12)

Euroopan komissio päätti 28. huhtikuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Lausunnon valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 23. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Gustav Zöhrer ja apulaisesittelijä oli Daniel Soury-Lavergne.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14. ja 15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 121 ääntä puolesta ja 1 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

Tiivistelmä

Komitea suhtautuu myönteisesti komission valitsemaan laajaan ja monialaiseen lähestymistapaan. Komissio käsittelee tiedonannossaan yrityksille ja työntekijöille yhtä lailla merkittävää kysymystä. Teollisuuden muutos ja asianomaisten toimijoiden kyky sopeutua siihen ovat kilpailukyvyn säilyttämisen olennaisia tekijöitä. Onnistuminen riippuu kuitenkin muutoksen seurausten sosiaalisesta hallinnasta.

Komitea on periaatteessa samaa mieltä komission analyysistä, mutta olisi kuitenkin toivonut syvällisempää analyysiä ilmiöstä.

Ennen kaikkea työntekijät pelkäävät aina rakenneuudistuksen kielteisiä seurauksia. Hyvin hallittu rakenneuudistus synnyttää kuitenkin myös uusia haasteita ja mahdollisuuksia. Keskeistä on, miten yrityksissä käsitellään tilannetta ja miten eri vaiheet hallitaan. On tärkeää, että eri toimijat tekevät yhteistyötä ja luovat yhteishenkeä, jotta mahdollisuudet voidaan hyödyntää.

ETSK on yhtä mieltä siitä, että rakenneuudistuksiin reagoimisen oltava osa kasvu- ja työllisyysstrategiaa.

Komitea on tyytyväinen, että komissio aikoo tiivistää koordinointia perustamalla sisäisen työryhmän sekä käynnistää säännöllisen vuoropuhelun Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa.

Komitea on lähtökohtaisesti samaa mieltä komission määrittämistä painopistealoista työllisyysstrategian tarkistamisessa. Työllisyysstrategiaa ei tule tarkastella erillään makrotaloudellisista puitteista ja teollisuuspolitiikasta.

ETSK kannattaa ajatusta, että rahoitusvälineitä uudistettaessa ne suunnattaisiin nykyistä enemmän rakenneuudistuksen ennakointiin ja hallintaan.

Teollisuuspolitiikassa on komitean näkemyksen mukaan nyt ennen kaikkea syvennettävä alakohtaista lähestymistapaa, joka mahdollistaa toimien räätälöinnin aloittain. Yrityslainsäädännön parantaminen on keskeinen seikka, jota tulee kuitenkin vielä konkretisoida ja täsmentää.

Teknologia-aloitteet ja erityisesti teknologiayhteisöt ovat komitean mielestä yksi tärkeimpiä keinoja tilanteen parantamiseksi. Tulee myös huolehtia innovaatioiden kannalta suotuisan ympäristön luomisesta.

Kilpailupolitiikkaa tarkasteltaessa herää kysymys, ovatko tällä hetkellä käytössä olevat välineet riittäviä. Komitea painottaa, että valtiontukien, rakenneuudistusten ja tuotannon siirtämisen väliset suhteet tulee ottaa nykyistä paremmin huomioon.

Dublinissa sijaitsevalla Euroopan muutoksenseurantakeskuksella täytyy komitean mielestä olla keskeinen rooli.

Erityisesti alakohtaisen työmarkkinavuoropuhelun kehittämiseen on kiinnitettävä huomiota. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että työmarkkinaosapuolilla voi niiden alakohtaisen asiantuntemuksen ansiosta olla erityinen rooli viranomaisten varoittamisessa. Tätä välinettä ei kuitenkaan tule käyttää vain kriisitilanteissa.

Komitea odottaa kiinnostuneena komission lupaamaa tiedonantoa yritysten sosiaalisesta vastuusta.

ETSK suhtautuu periaatteessa myönteisesti rakenneuudistuksia käsittelevän foorumin perustamiseen. Foorumin tavoitteena on oltava parhaiden käytänteiden esitteleminen ja niiden noudattamisen paikallisten esteiden (sääntelyn) analysoiminen.

Jo Lissabonin toimintaohjelmaan sisältyy säädösten ajantasaistaminen ja yksinkertaistaminen, mihin komitea on aina ollut tyytyväinen. Sen lisäksi komissio on ilmoittanut julkaisevansa työoikeuden kehittämistä käsittelevän vihreän kirjan. Juuri rakenneuudistuksen yhteydessä työoikeuden kehittämisen tavoitteena on oltava joustavuuden ja turvallisuuden tasapainoinen suhde.

Liikkuvuuden edistämiseksi unionissa on esitetty vain yksi ehdotus, direktiiviehdotus lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyden parantamisesta, mikä vaikuttaa riittämättömältä. Tulee harkita useiden toimien kokonaisuutta liikkuvuuteen kannustamiseksi esimerkiksi ammattipätevyyden, työmarkkinoiden sekä sosiaali- ja vero-oikeuden alalla. Yksi tällainen toimenpide on työvoiman vapaata liikkuvuutta haittaavien hallinnollisten esteiden poistaminen.

Komitea toivoo, että työmarkkinaosapuolet voivat jatkaa rakenneuudistuksiin liittyvää toimintaansa ja konkretisoida sitä edelleen.

Eurooppalaisilla yritysneuvostoilla on merkittävä rooli yritysten rakenneuudistuksissa. Rakenneuudistukset tulee sen vuoksi ottaa huomioon eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevan direktiivin tarkistamiseen liittyvissä kuulemisissa. Kuulemisten tulee kuitenkin kattaa laajempi ala.

Komitea on komission tavoin vakuuttunut siitä, että rakenneuudistusten ei tarvitse tarkoittaa sosiaalista taantumista eikä taloudellisia tappioita.

Ei ole kokonaan mahdollista välttää työntekijöille koituvia kielteisiä seurauksia. Unionitasolla toteutettavien toimien tavoitteena on oltava komission asettamien vaatimusten ohella tarpeellisen suojelun tarjoaminen työntekijöille siirtymävaiheessa.

1.   Johdanto

| 1.1 | Komission 9. helmikuuta 2005 hyväksymän sosiaalipoliittisen ohjelman ja kestävän kehityksen strategian tarkistusta koskevan tiedonannon (1) mukaan komissio kehittää strategian rakenneuudistusten hallintaa varten. Strategiassa keskitytään asiaan liittyvien yhteisöpolitiikkojen välisen vuorovaikutuksen tehostamiseen, työmarkkinaosapuolten osallistumisen edistämiseen, politiikkojen ja rahoitusvälineiden yhteisvaikutusten lisäämiseen sekä lainsäädäntö- ja työehtosopimuspuitteiden mukauttamiseen. |
| --- | --- |

1.1

Komission 9. helmikuuta 2005 hyväksymän sosiaalipoliittisen ohjelman ja kestävän kehityksen strategian tarkistusta koskevan tiedonannon (1) mukaan komissio kehittää strategian rakenneuudistusten hallintaa varten. Strategiassa keskitytään asiaan liittyvien yhteisöpolitiikkojen välisen vuorovaikutuksen tehostamiseen, työmarkkinaosapuolten osallistumisen edistämiseen, politiikkojen ja rahoitusvälineiden yhteisvaikutusten lisäämiseen sekä lainsäädäntö- ja työehtosopimuspuitteiden mukauttamiseen.

| 1.2 | Komission 31. maaliskuuta 2005 julkaisemassa tiedonannossa ”Rakenneuudistukset ja työllisyys” (2) esitetään, mitä toimia unionin on toteutettava tai tehostettava, jotta sen käytettävissä olevat mahdollisuudet saadaan hyödynnettyä. Kysymystä lähestytään sekä monialaisesti että alakohtaisesti, ja tiedonannossa ehdotetaan lukuisia, yhteisöpolitiikan eri aloja koskevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.2

Komission 31. maaliskuuta 2005 julkaisemassa tiedonannossa ”Rakenneuudistukset ja työllisyys” (2) esitetään, mitä toimia unionin on toteutettava tai tehostettava, jotta sen käytettävissä olevat mahdollisuudet saadaan hyödynnettyä. Kysymystä lähestytään sekä monialaisesti että alakohtaisesti, ja tiedonannossa ehdotetaan lukuisia, yhteisöpolitiikan eri aloja koskevia toimenpiteitä.

| 1.3 | Koska komission tiedonanto on suunnattu suurelle yleisölle, siinä esitetään yleisluonteisia pohdintoja. Tämä pätee varsinkin rakenneuudistuksiin, sillä ne voivat koskea kaikkia yrityksiä, joiden täytyy sopeutua muutokseen. |
| --- | --- |

1.3

Koska komission tiedonanto on suunnattu suurelle yleisölle, siinä esitetään yleisluonteisia pohdintoja. Tämä pätee varsinkin rakenneuudistuksiin, sillä ne voivat koskea kaikkia yrityksiä, joiden täytyy sopeutua muutokseen.

2.   Komission asiakirjan pääsisältö

| 2.1 | Komissio on vakuuttunut siitä, että rakenneuudistusten ei tarvitse tarkoittaa sosiaalista taantumista eikä taloudellisia tappioita. Päinvastoin, rakenneuudistukset voivat johtaa taloudelliseen ja sosiaaliseen edistykseen. Edellytyksenä on kuitenkin, että ne on ennakoitu asianmukaisesti, että yritykset kykenevät hallinnoimaan ne tehokkaasti ja nopeasti ja että julkisilla toimilla autetaan toteuttamaan rakenneuudistukset suotuisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

2.1

Komissio on vakuuttunut siitä, että rakenneuudistusten ei tarvitse tarkoittaa sosiaalista taantumista eikä taloudellisia tappioita. Päinvastoin, rakenneuudistukset voivat johtaa taloudelliseen ja sosiaaliseen edistykseen. Edellytyksenä on kuitenkin, että ne on ennakoitu asianmukaisesti, että yritykset kykenevät hallinnoimaan ne tehokkaasti ja nopeasti ja että julkisilla toimilla autetaan toteuttamaan rakenneuudistukset suotuisissa olosuhteissa.

| 2.2 | Yritysten rakenneuudistuksiin liittyy usein kustannuksia, jotka saattavat nousta hyvin suuriksi paitsi asianomaisille työntekijöille myös paikalliselle tai alueelliselle taloudelle. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ylläpitäminen on eurooppalaisen yhteiskuntamallin tunnusomainen piirre. Se edellyttää yhteiskunnallisten kustannusten minimointiin ja vaihtoehtoisten työpaikkojen sekä tulonlähteiden löytämiseen tähtääviä tukitoimia. |
| --- | --- |

2.2

Yritysten rakenneuudistuksiin liittyy usein kustannuksia, jotka saattavat nousta hyvin suuriksi paitsi asianomaisille työntekijöille myös paikalliselle tai alueelliselle taloudelle. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ylläpitäminen on eurooppalaisen yhteiskuntamallin tunnusomainen piirre. Se edellyttää yhteiskunnallisten kustannusten minimointiin ja vaihtoehtoisten työpaikkojen sekä tulonlähteiden löytämiseen tähtääviä tukitoimia.

| 2.3 | Yhteisön tasolla toteutettavien toimien on täytettävä neljä keskeistä vaatimusta:






  — | Eri politiikkojen on oltava keskenään johdonmukaisia, jotta kasvu ja siitä aiheutuvat rakenneuudistukset eivät johda henkilöpääoman menetykseen. |
| --- | --- | --- |

2.3

Yhteisön tasolla toteutettavien toimien on täytettävä neljä keskeistä vaatimusta:

—

Eri politiikkojen on oltava keskenään johdonmukaisia, jotta kasvu ja siitä aiheutuvat rakenneuudistukset eivät johda henkilöpääoman menetykseen.

| — | Tarvitaan pitkän aikavälin näkemystä, joka käsittää yhteisön eri politiikat. Taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat tarvitsevat ennakoitavuutta voidakseen toimia tehokkaasti. |
| --- | --- |

—

Tarvitaan pitkän aikavälin näkemystä, joka käsittää yhteisön eri politiikat. Taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat tarvitsevat ennakoitavuutta voidakseen toimia tehokkaasti.

| — | Kaikki sidosryhmät, ennen kaikkea työmarkkinaosapuolet, on saatava osallistumaan. |
| --- | --- |

—

Kaikki sidosryhmät, ennen kaikkea työmarkkinaosapuolet, on saatava osallistumaan.

| — | Alueellinen ulottuvuus on otettava huomioon, sillä muutoksen ennakointi on tehokkainta juuri paikallistasolla. Tältä osin Euroopan unionin alue- ja koheesiopolitiikan on toimittava katalysaattorina. |
| --- | --- |

—

Alueellinen ulottuvuus on otettava huomioon, sillä muutoksen ennakointi on tehokkainta juuri paikallistasolla. Tältä osin Euroopan unionin alue- ja koheesiopolitiikan on toimittava katalysaattorina.

| 2.4 | Komission tiedonannossa esitetään, mitä toimia unionin on toteutettava tai tehostettava, jotta sen käytettävissä olevat mahdollisuudet saadaan hyödynnettyä. Tällöin otetaan huomioon sekä horisontaalinen että alakohtainen näkökulma. Toimia toteutettaessa on välttämätöntä rajoittaa yrityksille koituvaa taakkaa mahdollisimman paljon ja samalla varmistua siitä, että rakenneuudistusten ennakointia ja hallinnointia parannetaan. |
| --- | --- |

2.4

Komission tiedonannossa esitetään, mitä toimia unionin on toteutettava tai tehostettava, jotta sen käytettävissä olevat mahdollisuudet saadaan hyödynnettyä. Tällöin otetaan huomioon sekä horisontaalinen että alakohtainen näkökulma. Toimia toteutettaessa on välttämätöntä rajoittaa yrityksille koituvaa taakkaa mahdollisimman paljon ja samalla varmistua siitä, että rakenneuudistusten ennakointia ja hallinnointia parannetaan.

| 2.5 | Tiedonannon liitteessä I ehdotetaan 12:n toimenpiteen kokonaisuutta. Niistä mainittakoon erityisesti seuraavat:






  — | Euroopan työllisyysstrategian tarkistaminen |
| --- | --- | --- |

2.5

Tiedonannon liitteessä I ehdotetaan 12:n toimenpiteen kokonaisuutta. Niistä mainittakoon erityisesti seuraavat:

—

Euroopan työllisyysstrategian tarkistaminen

| — | rahoitusvälineiden uudistaminen ja kasvun mukauttamiseen tarkoitetun rahaston perustaminen |
| --- | --- |

—

rahoitusvälineiden uudistaminen ja kasvun mukauttamiseen tarkoitetun rahaston perustaminen

| — | rakenneuudistusta käsittelevän foorumin perustaminen |
| --- | --- |

—

rakenneuudistusta käsittelevän foorumin perustaminen

| — | niiden alojen seuraamisen lisääminen, joihin rakenneuudistus saattaa vaikuttaa eniten lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

—

niiden alojen seuraamisen lisääminen, joihin rakenneuudistus saattaa vaikuttaa eniten lyhyellä aikavälillä.

3.   Yleistä

| 3.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti komission valitsemaan laajaan ja monialaiseen lähestymistapaan. Komissio käsittelee siinä yrityksille ja työntekijöille yhtä lailla merkittävää kysymystä. Komitea on ottanut aiheeseen kantaa jo useissa aiemmissa lausunnoissaan. Teollisuuden muutos ja sen vaikutuspiirissä olevien kyky sopeutua siihen ovat kilpailukyvyn säilyttämisen keskeisiä tekijöitä. Onnistuminen riippuu kuitenkin muutoksen seurausten sosiaalisesta hallinnasta. |
| --- | --- |

3.1

Komitea suhtautuu myönteisesti komission valitsemaan laajaan ja monialaiseen lähestymistapaan. Komissio käsittelee siinä yrityksille ja työntekijöille yhtä lailla merkittävää kysymystä. Komitea on ottanut aiheeseen kantaa jo useissa aiemmissa lausunnoissaan. Teollisuuden muutos ja sen vaikutuspiirissä olevien kyky sopeutua siihen ovat kilpailukyvyn säilyttämisen keskeisiä tekijöitä. Onnistuminen riippuu kuitenkin muutoksen seurausten sosiaalisesta hallinnasta.

| 3.2 | Kun komission tiedonannossa tarkastellaan rakenneuudistusta, herää luonnollisesti myös kysymys käsitteen määritelmästä. ETSK on eri lausunnoissaan erottanut toisistaan ”teollisuuden muutokset” yrityksen tai sektorin kehityksen jatkuvana prosessina ja ”rakenneuudistukset” teollisuuden muutosten erityisenä muotona. Jälkimmäinen on yleensä liiketoimintaympäristön edellytyksiin (usein pakolliseen) sopeutumiseen välittömästi liittyvä prosessi, jonka tavoitteena on kilpailukyvyn elvyttäminen. |
| --- | --- |

3.2

Kun komission tiedonannossa tarkastellaan rakenneuudistusta, herää luonnollisesti myös kysymys käsitteen määritelmästä. ETSK on eri lausunnoissaan erottanut toisistaan ”teollisuuden muutokset” yrityksen tai sektorin kehityksen jatkuvana prosessina ja ”rakenneuudistukset” teollisuuden muutosten erityisenä muotona. Jälkimmäinen on yleensä liiketoimintaympäristön edellytyksiin (usein pakolliseen) sopeutumiseen välittömästi liittyvä prosessi, jonka tavoitteena on kilpailukyvyn elvyttäminen.

| 3.2.1 | Vaikka komissio ei ymmärrettävyyttä helpottaakseen teekään tätä jaottelua, komitea suosittaa eriytettyä näkökulmaa. Muutoksenhallinnan ratkaiseva tekijä on kiistatta muutoksen ennakoiminen ja siihen vaikuttaminen. Teollisuuden rakenneuudistukset ovat kuitenkin kasvava ja monisäikeinen haaste maailmanlaajuisessa ympäristössä. Nämä kaksi ilmiötä edellyttävät erilaista lähestymistapaa ja erilaisia toimia. |
| --- | --- |

3.2.1

Vaikka komissio ei ymmärrettävyyttä helpottaakseen teekään tätä jaottelua, komitea suosittaa eriytettyä näkökulmaa. Muutoksenhallinnan ratkaiseva tekijä on kiistatta muutoksen ennakoiminen ja siihen vaikuttaminen. Teollisuuden rakenneuudistukset ovat kuitenkin kasvava ja monisäikeinen haaste maailmanlaajuisessa ympäristössä. Nämä kaksi ilmiötä edellyttävät erilaista lähestymistapaa ja erilaisia toimia.

| 3.2.2 | Muutoksen edistäminen ei voi olla tavoite itsessään. Pitkäjänteisesti ja selvästi määritelty ja tulevaisuuteen suuntautuva teollisuuspolitiikka voi vaikuttaa myönteisesti näihin muutoksiin ja niiden seurauksiin siten, että niistä syntyy uusia mahdollisuuksia. Komitea käsittelee uutta teollisuuspolitiikkaa koskevaa komission tiedonantoa (KOM(2005)...) tästä näkökulmasta. |
| --- | --- |

3.2.2

Muutoksen edistäminen ei voi olla tavoite itsessään. Pitkäjänteisesti ja selvästi määritelty ja tulevaisuuteen suuntautuva teollisuuspolitiikka voi vaikuttaa myönteisesti näihin muutoksiin ja niiden seurauksiin siten, että niistä syntyy uusia mahdollisuuksia. Komitea käsittelee uutta teollisuuspolitiikkaa koskevaa komission tiedonantoa (KOM(2005)...) tästä näkökulmasta.

| 3.3 | Komitea on lähtökohtaisesti samaa mieltä komission kuvaaman ilmiön analyysista. Komissio mainitsee rakenneuudistuksille seuraavat neljä pääasiallista syytä:






  — | Euroopan yhtenäismarkkinoiden kehitys ja eri maiden talouksien kansainvälinen avautuminen |
| --- | --- | --- |

3.3

Komitea on lähtökohtaisesti samaa mieltä komission kuvaaman ilmiön analyysista. Komissio mainitsee rakenneuudistuksille seuraavat neljä pääasiallista syytä:

—

Euroopan yhtenäismarkkinoiden kehitys ja eri maiden talouksien kansainvälinen avautuminen

| — | tekniset innovaatiot |
| --- | --- |

—

tekniset innovaatiot

| — | sääntelykehyksen kehittäminen |
| --- | --- |

—

sääntelykehyksen kehittäminen

| — | kysynnän muutokset. |
| --- | --- |

—

kysynnän muutokset.

| 3.3.1 | Näin ollen komission analyysi rajoittuu paljolti tunnettuihin yleisin tekijöihin. Ratkaisevaa on myös, suunnitellaanko rakenneuudistusta pitkäjänteisesti tiettyjen kehityskulkujen ennakoimiseksi vai lyhytjänteisesti ulkoisten pakkojen tai hallinnassa tapahtuneiden virheiden kautta. Yksi esimerkki tästä on markkinapotentiaalin ja tuotantokapasiteetin välisen suhteen kehitys: mikäli se jätetään huomiotta, syntyy ylikapasiteettia, joka puolestaan synnyttää ennemmin tai myöhemmin tarvetta rakenneuudistukseen. Komitea olisi toivonut syvällisempää analyysia, sillä eri olosuhteet edellyttävät erilaisia lähestymistapoja. |
| --- | --- |

3.3.1

Näin ollen komission analyysi rajoittuu paljolti tunnettuihin yleisin tekijöihin. Ratkaisevaa on myös, suunnitellaanko rakenneuudistusta pitkäjänteisesti tiettyjen kehityskulkujen ennakoimiseksi vai lyhytjänteisesti ulkoisten pakkojen tai hallinnassa tapahtuneiden virheiden kautta. Yksi esimerkki tästä on markkinapotentiaalin ja tuotantokapasiteetin välisen suhteen kehitys: mikäli se jätetään huomiotta, syntyy ylikapasiteettia, joka puolestaan synnyttää ennemmin tai myöhemmin tarvetta rakenneuudistukseen. Komitea olisi toivonut syvällisempää analyysia, sillä eri olosuhteet edellyttävät erilaisia lähestymistapoja.

| 3.3.2 | Ennen kaikkea työntekijät pelkäävät rakenneuudistusten kielteisiä seurauksia. Hyvin hallinnoidut rakenneuudistukset tuottavat kuitenkin myös uusia haasteita ja mahdollisuuksia. Sekä onnistuneesti että vähemmän onnistuneesti toteutetuista rakenneuudistuksista on paljon esimerkkejä. Keskeinen kysymys on, miten yrityksissä käsitellään tilannetta ja miten eri vaiheet hallinnoidaan. On tärkeää, että eri toimijat tekevät yhteistyötä ja luovat yhteishenkeä, minkä ansiosta mahdollisuudet voidaan hyödyntää. |
| --- | --- |

3.3.2

Ennen kaikkea työntekijät pelkäävät rakenneuudistusten kielteisiä seurauksia. Hyvin hallinnoidut rakenneuudistukset tuottavat kuitenkin myös uusia haasteita ja mahdollisuuksia. Sekä onnistuneesti että vähemmän onnistuneesti toteutetuista rakenneuudistuksista on paljon esimerkkejä. Keskeinen kysymys on, miten yrityksissä käsitellään tilannetta ja miten eri vaiheet hallinnoidaan. On tärkeää, että eri toimijat tekevät yhteistyötä ja luovat yhteishenkeä, minkä ansiosta mahdollisuudet voidaan hyödyntää.

| 3.4 | Tiedonannossa ehdotetaan vain vähän konkreettisia toimia, ja osasta ilmoitetaan vain alustavasti. Komitea on tietoinen siitä, että komissio ei voi nykytilanteessa mennä olennaisesti tätä pidemmälle. Sen mielestä tiedonanto on kuitenkin hyvä perusta yhteisön politiikan kehittämiselle, sillä tämän alan politiikassa tarvitaan asianomaisten pääosastojen ja jäsenvaltioiden toimien koordinointia. |
| --- | --- |

3.4

Tiedonannossa ehdotetaan vain vähän konkreettisia toimia, ja osasta ilmoitetaan vain alustavasti. Komitea on tietoinen siitä, että komissio ei voi nykytilanteessa mennä olennaisesti tätä pidemmälle. Sen mielestä tiedonanto on kuitenkin hyvä perusta yhteisön politiikan kehittämiselle, sillä tämän alan politiikassa tarvitaan asianomaisten pääosastojen ja jäsenvaltioiden toimien koordinointia.

4.   Erityistä

| 4.1 | Komitea on samaa mieltä siitä, että rakenneuudistusilmiöön annettavien vastausten on oltava osa kasvu- ja työllisyysstrategiaa. Muutoksenhallinnalla voidaan edistää olennaisesti Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

4.1

Komitea on samaa mieltä siitä, että rakenneuudistusilmiöön annettavien vastausten on oltava osa kasvu- ja työllisyysstrategiaa. Muutoksenhallinnalla voidaan edistää olennaisesti Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

| 4.1.1 | EU:n on kysyttävä itseltään, millaisen panoksen se voi antaa paikallis-, alue- ja valtiotason toimien lisäksi. EU:lla voi olla olennainen tehtävä keskusteluprosessin eteenpäin viemisessä jäsenvaltioissa sekä tietoisuuden lisäämisessä. Samanaikaisesti se voi hyödyntää kaikkia käytössään olevia välineitä, joiden avulla se voi ennakoida ja tukea muutosta. |
| --- | --- |

4.1.1

EU:n on kysyttävä itseltään, millaisen panoksen se voi antaa paikallis-, alue- ja valtiotason toimien lisäksi. EU:lla voi olla olennainen tehtävä keskusteluprosessin eteenpäin viemisessä jäsenvaltioissa sekä tietoisuuden lisäämisessä. Samanaikaisesti se voi hyödyntää kaikkia käytössään olevia välineitä, joiden avulla se voi ennakoida ja tukea muutosta.

4.2   Yhteisön horisontaalisten politiikkojen käyttöönotto

| 4.2.1 | Komitea on tyytyväinen, että komissiossa tiivistetään koordinointia perustamalla sisäinen työryhmä sekä käynnistetään säännöllinen vuoropuhelu Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa. Kaikkien asianomaisten pääosastojen osallistumisella voidaan edistää synergiavaikutuksen kehittämistä niiden eri politiikanalojen välillä, joilla on yhteinen muutoksen ennakoinnin ja hallinnan tavoite. Komitean näkemyksen mukaan on kuitenkin huolehdittava siitä, että työryhmä keskittyy koordinointitehtäväänsä ja lainsäädäntää ja yhteisön toimien toteuttamista koskevat toimivaltuudet säilyvät komissiossa selvinä. |
| --- | --- |

4.2.1

Komitea on tyytyväinen, että komissiossa tiivistetään koordinointia perustamalla sisäinen työryhmä sekä käynnistetään säännöllinen vuoropuhelu Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa. Kaikkien asianomaisten pääosastojen osallistumisella voidaan edistää synergiavaikutuksen kehittämistä niiden eri politiikanalojen välillä, joilla on yhteinen muutoksen ennakoinnin ja hallinnan tavoite. Komitean näkemyksen mukaan on kuitenkin huolehdittava siitä, että työryhmä keskittyy koordinointitehtäväänsä ja lainsäädäntää ja yhteisön toimien toteuttamista koskevat toimivaltuudet säilyvät komissiossa selvinä.

| 4.2.2 | Komitea on lähtökohtaisesti samaa mieltä komission määrittämistä painopistealoista työllisyysstrategian tarkistamisessa. Tulee kiinnittää erityishuomiota koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja työn organisoinnin laatuun, johon sisältyy henkilöresurssien tehokas hallinnointi. Työllisyysstrategiaa ei voi tarkastella erillään makrotaloudellisista puite-edellytyksistä ja teollisuuspolitiikasta. Talouspolitiikan koordinointi teollisuuspolitiikan ja työllisyysstrategian kanssa antaisi mahdollisuuden muutoksenhallinnan parantamiseen.
  Vakaat, ennakoitavat ja yhdenmukaistetut makrotaloudelliset puitteet Euroopassa ovat rakenneuudistustoimien onnistuneen hallinnan keskeinen perusta.
  Paikalliset olosuhteet, joissa rakenneuudistukset toteutetaan, ovat ratkaisevan tärkeitä, ja niiden on oltava osa laajempaa politiikkaa. |
| --- | --- |

4.2.2

Komitea on lähtökohtaisesti samaa mieltä komission määrittämistä painopistealoista työllisyysstrategian tarkistamisessa. Tulee kiinnittää erityishuomiota koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja työn organisoinnin laatuun, johon sisältyy henkilöresurssien tehokas hallinnointi. Työllisyysstrategiaa ei voi tarkastella erillään makrotaloudellisista puite-edellytyksistä ja teollisuuspolitiikasta. Talouspolitiikan koordinointi teollisuuspolitiikan ja työllisyysstrategian kanssa antaisi mahdollisuuden muutoksenhallinnan parantamiseen.

Vakaat, ennakoitavat ja yhdenmukaistetut makrotaloudelliset puitteet Euroopassa ovat rakenneuudistustoimien onnistuneen hallinnan keskeinen perusta.

Paikalliset olosuhteet, joissa rakenneuudistukset toteutetaan, ovat ratkaisevan tärkeitä, ja niiden on oltava osa laajempaa politiikkaa.

| 4.2.3 | Rahoitusvälineiden uudistamista tarkasteltaessa komitea on samaa mieltä siitä, että niitä tulisi suunnata nykyistä painokkaammin rakenneuudistusten ennakointiin ja hallintaan, mutta samalla tulee säilyttää nykyisten rahastojen yleiset tavoitteet. |
| --- | --- |

4.2.3

Rahoitusvälineiden uudistamista tarkasteltaessa komitea on samaa mieltä siitä, että niitä tulisi suunnata nykyistä painokkaammin rakenneuudistusten ennakointiin ja hallintaan, mutta samalla tulee säilyttää nykyisten rahastojen yleiset tavoitteet.

| 4.2.4 | Neuvosto suhtautui aluksi lähinnä epäilevästi komission ehdottamiin rahoitusvälineisiin, joita käytettäisiin yhteisön toimintavalmiuden parantamiseksi hätätilanteissa. Komitean näkemyksen mukaan tulisi kuitenkin jatkaa periaatteellista keskustelua mahdollisuuksista antaa rahoitustukea siirtymävaiheen helpottamiseksi sellaisissa odottamattomissa tilanteissa, joilla on merkittäviä alueellisia tai alakohtaisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Komitea kannattaa näin ollen komission pyrkimyksiä luoda tällainen välineistö. |
| --- | --- |

4.2.4

Neuvosto suhtautui aluksi lähinnä epäilevästi komission ehdottamiin rahoitusvälineisiin, joita käytettäisiin yhteisön toimintavalmiuden parantamiseksi hätätilanteissa. Komitean näkemyksen mukaan tulisi kuitenkin jatkaa periaatteellista keskustelua mahdollisuuksista antaa rahoitustukea siirtymävaiheen helpottamiseksi sellaisissa odottamattomissa tilanteissa, joilla on merkittäviä alueellisia tai alakohtaisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Komitea kannattaa näin ollen komission pyrkimyksiä luoda tällainen välineistö.

| 4.2.5 | Komitea lausuu jo vuoden 2004 joulukuussa antamassaan lausunnossa näkemyksensä teollisuuspolitiikasta (3). ETSK:n mielestä nyt on ennen kaikkea syvennettävä alakohtaista lähestymistapaa, joka mahdollistaa toimien räätälöinnin aloittain. Huomiota ei kuitenkaan tule kiinnittää vain vaikeuksissa oleviin talousaloihin, vaan analyyseja on tehtävä mahdollisimman monilla EU:lle tärkeillä aloilla, jotta muutoksiin voidaan reagoida hyvissä ajoin ja niitä voidaan hallita ennakoivasti. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla tulisi tässä yhteydessä olla keskeinen rooli.
  Yrityslainsäädännön parantaminen on keskeinen seikka, jota tulee kuitenkin konkretisoida ja täsmentää. Näin on määrä helpottaa yritysten tilannetta heikentämättä kuitenkaan sosiaalisia tai ympäristönormeja. |
| --- | --- |

4.2.5

Komitea lausuu jo vuoden 2004 joulukuussa antamassaan lausunnossa näkemyksensä teollisuuspolitiikasta (3). ETSK:n mielestä nyt on ennen kaikkea syvennettävä alakohtaista lähestymistapaa, joka mahdollistaa toimien räätälöinnin aloittain. Huomiota ei kuitenkaan tule kiinnittää vain vaikeuksissa oleviin talousaloihin, vaan analyyseja on tehtävä mahdollisimman monilla EU:lle tärkeillä aloilla, jotta muutoksiin voidaan reagoida hyvissä ajoin ja niitä voidaan hallita ennakoivasti. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla tulisi tässä yhteydessä olla keskeinen rooli.

Yrityslainsäädännön parantaminen on keskeinen seikka, jota tulee kuitenkin konkretisoida ja täsmentää. Näin on määrä helpottaa yritysten tilannetta heikentämättä kuitenkaan sosiaalisia tai ympäristönormeja.

| 4.2.6 | Teknologia-aloitteet ja erityisesti teknologiayhteisöt ovat komitean mielestä yksi tärkeimpiä keinoja tilanteen parantamiseksi. Tekniset innovaatiot auttavat ratkaisemaan ilmeisen lukkiutuneita tilanteita energian, epäpuhtauspäästöjen ja tuotteiden kierrätyksen aloilla. Samoin tällaiset innovaatiot edistävät teknistä kehitystä ja auttavat näin asianomaisia teollisuudenaloja parantamaan kilpailukykyään. |
| --- | --- |

4.2.6

Teknologia-aloitteet ja erityisesti teknologiayhteisöt ovat komitean mielestä yksi tärkeimpiä keinoja tilanteen parantamiseksi. Tekniset innovaatiot auttavat ratkaisemaan ilmeisen lukkiutuneita tilanteita energian, epäpuhtauspäästöjen ja tuotteiden kierrätyksen aloilla. Samoin tällaiset innovaatiot edistävät teknistä kehitystä ja auttavat näin asianomaisia teollisuudenaloja parantamaan kilpailukykyään.

| 4.2.6.1 | Tällöin tulee huolehtia myös innovaatioiden kannalta suotuisan ympäristön luomisesta. Verokannustimet ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelu ovat sen perustavia edellytyksiä. Tulisi kuitenkin ottaa huomioon myös organisatoristen ja sosiaalisten innovaatioiden tarpeellisuus rakenneuudistuksen hallinnassa. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Tällöin tulee huolehtia myös innovaatioiden kannalta suotuisan ympäristön luomisesta. Verokannustimet ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelu ovat sen perustavia edellytyksiä. Tulisi kuitenkin ottaa huomioon myös organisatoristen ja sosiaalisten innovaatioiden tarpeellisuus rakenneuudistuksen hallinnassa.

| 4.2.7 | Kilpailupolitiikan osalta herää kysymys, ovatko tällä hetkellä käytössä olevat välineet riittäviä. Yhä tärkeämmässä asemassa ovat niin ikään sellaiset kilpailutekijät, jotka eivät kuulu kilpailupolitiikan alaan, kuten yritysverotus.
  Valtiontuista mainittakoon, että tiedonantoon sisältyvä maininta uudistuksesta, jonka avulla tukia suunnattaisiin eniten kasvua ja työllisyyttä edistäville aloille, ei ole kovin konkreettinen. Komitea painottaa tässä yhteydessä, että valtiontukien, rakenneuudistusten ja tuotannon siirtämisen väliset suhteet tulee ottaa nykyistä paremmin huomioon. Valtiontukia koskevat säännöt eivät saa edelleenkään olla syrjiviä, ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta tulee edistää jatkossakin. Komitea mainitsee tässä yhteydessä, että tulee kiinnittää erityishuomiota unionin ulkopuolisten maiden käytänteisiin. |
| --- | --- |

4.2.7

Kilpailupolitiikan osalta herää kysymys, ovatko tällä hetkellä käytössä olevat välineet riittäviä. Yhä tärkeämmässä asemassa ovat niin ikään sellaiset kilpailutekijät, jotka eivät kuulu kilpailupolitiikan alaan, kuten yritysverotus.

Valtiontuista mainittakoon, että tiedonantoon sisältyvä maininta uudistuksesta, jonka avulla tukia suunnattaisiin eniten kasvua ja työllisyyttä edistäville aloille, ei ole kovin konkreettinen. Komitea painottaa tässä yhteydessä, että valtiontukien, rakenneuudistusten ja tuotannon siirtämisen väliset suhteet tulee ottaa nykyistä paremmin huomioon. Valtiontukia koskevat säännöt eivät saa edelleenkään olla syrjiviä, ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta tulee edistää jatkossakin. Komitea mainitsee tässä yhteydessä, että tulee kiinnittää erityishuomiota unionin ulkopuolisten maiden käytänteisiin.

| 4.2.8 | Ulkopolitiikkaa komitea on jo käsitellyt useissa lausunnoissaan. |
| --- | --- |

4.2.8

Ulkopolitiikkaa komitea on jo käsitellyt useissa lausunnoissaan.

| 4.2.9 | Myös Dublinissa sijaitsevalla Euroopan muutoksenseurantakeskuksella tulee komitean mielestä olla keskeinen tehtävä rakenneuudistusten seurannassa tarvittavien analyysivälineiden kehittämisessä. CCMI:n tulisi tiivistää edelleen yhteistyötään muutoksenseurantakeskuksen kanssa. |
| --- | --- |

4.2.9

Myös Dublinissa sijaitsevalla Euroopan muutoksenseurantakeskuksella tulee komitean mielestä olla keskeinen tehtävä rakenneuudistusten seurannassa tarvittavien analyysivälineiden kehittämisessä. CCMI:n tulisi tiivistää edelleen yhteistyötään muutoksenseurantakeskuksen kanssa.

4.3   Muutoskumppanuuden lujittaminen

| 4.3.1 | Huomiota on kiinnitettävä erityisesti alakohtaisen työmarkkinavuoropuhelun kehittämiseen. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että työmarkkinaosapuolilla voi niiden alakohtaisen asiantuntemuksen ansiosta olla erityinen rooli viranomaisten varoittamisessa. Tätä mahdollisuutta ei kuitenkaan tulisi rajoittaa koskemaan vain kriisitilanteita tai kehityssuuntauksia, joita työmarkkinaosapuolet pitävät ”erityisen huolestuttavina”, vaan sen tulisi koskea kaikkia tilanteita, jotka työmarkkinaosapuolten mielestä edellyttävät toimenpiteitä. Tämä vastaisi paremmin rakenneuudistusten ennakointia ja tukemista koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

4.3.1

Huomiota on kiinnitettävä erityisesti alakohtaisen työmarkkinavuoropuhelun kehittämiseen. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että työmarkkinaosapuolilla voi niiden alakohtaisen asiantuntemuksen ansiosta olla erityinen rooli viranomaisten varoittamisessa. Tätä mahdollisuutta ei kuitenkaan tulisi rajoittaa koskemaan vain kriisitilanteita tai kehityssuuntauksia, joita työmarkkinaosapuolet pitävät ”erityisen huolestuttavina”, vaan sen tulisi koskea kaikkia tilanteita, jotka työmarkkinaosapuolten mielestä edellyttävät toimenpiteitä. Tämä vastaisi paremmin rakenneuudistusten ennakointia ja tukemista koskevia vaatimuksia.

| 4.3.2 | Komitea odottaa kiinnostuneena komission lupaamaa tiedonantoa yritysten sosiaalisesta vastuusta, sillä komission mukaan tiedonannossa käsitellään erityisesti myönteisiä aloitteita, joita yritykset ovat rakenneuudistusten yhteydessä käynnistäneet yhteisymmärryksessä sidosryhmiensä kanssa. Kysehän ei ole pelkästään oikeusperustojen kehittämisestä, vaan lisäksi on tärkeää edistää muutoksenhallinnan hyviä käytänteitä ja tiedottaa niistä. Komitea huomauttaa erityisesti, että prosessissa on otettava huomioon myös ne tahot, joihin yksittäisten yritysten rakenneuudistuksilla on välillistä vaikutusta (esim. tavarantoimittajat ja palveluntarjoajat).
  Lisäksi komitea on jo aiemmin antamassaan lausunnossa käsitellyt yritysten sosiaalista vastuuta. |
| --- | --- |

4.3.2

Komitea odottaa kiinnostuneena komission lupaamaa tiedonantoa yritysten sosiaalisesta vastuusta, sillä komission mukaan tiedonannossa käsitellään erityisesti myönteisiä aloitteita, joita yritykset ovat rakenneuudistusten yhteydessä käynnistäneet yhteisymmärryksessä sidosryhmiensä kanssa. Kysehän ei ole pelkästään oikeusperustojen kehittämisestä, vaan lisäksi on tärkeää edistää muutoksenhallinnan hyviä käytänteitä ja tiedottaa niistä. Komitea huomauttaa erityisesti, että prosessissa on otettava huomioon myös ne tahot, joihin yksittäisten yritysten rakenneuudistuksilla on välillistä vaikutusta (esim. tavarantoimittajat ja palveluntarjoajat).

Lisäksi komitea on jo aiemmin antamassaan lausunnossa käsitellyt yritysten sosiaalista vastuuta.

| 4.3.3 | ETSK suhtautuu periaatteessa myönteisesti rakenneuudistuksia käsittelevän foorumin perustamiseen. Foorumin tavoitteena on oltava parhaiden käytänteiden esitteleminen ja niiden noudattamisen paikallisten esteiden (sääntelyn) analysoiminen. On vielä liian aikaista arvioida tuloksia. Komitea antaa kuitenkin mielellään asiantuntemuksensa foorumin käyttöön ja myötävaikuttaa siihen, että foorumi voi tuottaa lisäarvoa unionin poliitikoille. Tämän perusedellytyksenä on työskentelytapa, joka ei synnytä uutta byrokratiaa ja jossa keskitytään sellaisiin kysymyksiin, joita ei ole tähän mennessä käsitelty riittävästi. Kansalaisyhteiskunnan asianomaisilla organisaatioilla täytyy olla mahdollisuus osallistua työhön. |
| --- | --- |

4.3.3

ETSK suhtautuu periaatteessa myönteisesti rakenneuudistuksia käsittelevän foorumin perustamiseen. Foorumin tavoitteena on oltava parhaiden käytänteiden esitteleminen ja niiden noudattamisen paikallisten esteiden (sääntelyn) analysoiminen. On vielä liian aikaista arvioida tuloksia. Komitea antaa kuitenkin mielellään asiantuntemuksensa foorumin käyttöön ja myötävaikuttaa siihen, että foorumi voi tuottaa lisäarvoa unionin poliitikoille. Tämän perusedellytyksenä on työskentelytapa, joka ei synnytä uutta byrokratiaa ja jossa keskitytään sellaisiin kysymyksiin, joita ei ole tähän mennessä käsitelty riittävästi. Kansalaisyhteiskunnan asianomaisilla organisaatioilla täytyy olla mahdollisuus osallistua työhön.

4.4   Lainsäädäntö- ja sopimuskehyksen mukauttaminen

| 4.4.1 | Jo Lissabonin toimintaohjelmaan sisältyy säädösten yleinen ajantasaistaminen ja yksinkertaistaminen, mihin komitea on aina ollut tyytyväinen. Sen lisäksi komissio on ilmoittanut julkaisevansa työoikeuden kehittämistä käsittelevän vihreän kirjan. Juuri rakenneuudistusten yhteydessä työoikeuden kehittämisen tavoitteena on oltava joustavuuden ja turvallisuuden tasapainoinen suhde. |
| --- | --- |

4.4.1

Jo Lissabonin toimintaohjelmaan sisältyy säädösten yleinen ajantasaistaminen ja yksinkertaistaminen, mihin komitea on aina ollut tyytyväinen. Sen lisäksi komissio on ilmoittanut julkaisevansa työoikeuden kehittämistä käsittelevän vihreän kirjan. Juuri rakenneuudistusten yhteydessä työoikeuden kehittämisen tavoitteena on oltava joustavuuden ja turvallisuuden tasapainoinen suhde.

| 4.4.2 | Jos halutaan edistää liikkuvuutta unionissa, ainoa esitetty ehdotus, direktiiviehdotus lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyden parantamisesta, vaikuttaa riittämättömältä. Työntekijöiden liikkuvuus rakenneuudistusten yhteydessä on huomattavasti monisäikeisempi kysymys. Rajatylittävä liikkuvuus on ainoastaan pieni osa sitä. Työntekijöiden täytyy voida mukautua rakenneuudistusten mukanaan tuomiin uusiin olosuhteisiin. Ääritapauksessa se tarkoittaa uuden ammatin valintaa tai uuden työpaikan etsimistä. Sen vuoksi tulisi selvittää, mihin toimiin unionitasolla ja valtio- tai aluetasolla täytyy ryhtyä, jotta siirtymävaihe saadaan työntekijöille helpommaksi. Tulee harkita useiden toimien kokonaisuutta liikkuvuuteen kannustamiseksi, esimerkiksi ammattipätevyyden, työmarkkinoiden, sosiaali- ja vero-oikeuden alalla. Yksi tällainen toimenpide on työvoiman vapaata liikkuvuutta haittaavien hallinnollisten esteiden poistaminen. |
| --- | --- |

4.4.2

Jos halutaan edistää liikkuvuutta unionissa, ainoa esitetty ehdotus, direktiiviehdotus lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyden parantamisesta, vaikuttaa riittämättömältä. Työntekijöiden liikkuvuus rakenneuudistusten yhteydessä on huomattavasti monisäikeisempi kysymys. Rajatylittävä liikkuvuus on ainoastaan pieni osa sitä. Työntekijöiden täytyy voida mukautua rakenneuudistusten mukanaan tuomiin uusiin olosuhteisiin. Ääritapauksessa se tarkoittaa uuden ammatin valintaa tai uuden työpaikan etsimistä. Sen vuoksi tulisi selvittää, mihin toimiin unionitasolla ja valtio- tai aluetasolla täytyy ryhtyä, jotta siirtymävaihe saadaan työntekijöille helpommaksi. Tulee harkita useiden toimien kokonaisuutta liikkuvuuteen kannustamiseksi, esimerkiksi ammattipätevyyden, työmarkkinoiden, sosiaali- ja vero-oikeuden alalla. Yksi tällainen toimenpide on työvoiman vapaata liikkuvuutta haittaavien hallinnollisten esteiden poistaminen.

4.5   Rakenneuudistusta ja eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeva työmarkkinaosapuolten toinen kuulemisvaihe

| 4.5.1 | Komissio on nyt ensimmäistä kertaa tehnyt laajalle yleisölle suunnatussa tiedonannossa aloitteen työmarkkinaosapuolten kuulemisesta kahdesta eri aiheesta. Tämä ei ole yksimielisesti hyväksytty keino, ja on selvitettävä, onko valittu oikea menettely työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi. |
| --- | --- |

4.5.1

Komissio on nyt ensimmäistä kertaa tehnyt laajalle yleisölle suunnatussa tiedonannossa aloitteen työmarkkinaosapuolten kuulemisesta kahdesta eri aiheesta. Tämä ei ole yksimielisesti hyväksytty keino, ja on selvitettävä, onko valittu oikea menettely työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi.

| 4.5.2 | Näistä muodollisista kysymyksistä riippumatta komitea kannattaa ajatusta antaa työmarkkinaosapuolille mahdollisuus jatkaa rakenneuudistuksiin liittyvää työtään ja konkretisoida sitä edelleen. |
| --- | --- |

4.5.2

Näistä muodollisista kysymyksistä riippumatta komitea kannattaa ajatusta antaa työmarkkinaosapuolille mahdollisuus jatkaa rakenneuudistuksiin liittyvää työtään ja konkretisoida sitä edelleen.

| 4.5.3 | Eurooppalaisilla yritysneuvostoilla on yritysten rakenneuudistuksissa merkittävä rooli. Rakenneuudistukset tulee sen vuoksi ottaa huomioon eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevan direktiivin tarkistamiseen liittyvissä kuulemisissa. Kuulemisten tulee kuitenkin kattaa laajempi ala. Eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevaan direktiiviin kirjattu työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskeva oikeus ei rajoitu vain rakenneuudistuksiin. |
| --- | --- |

4.5.3

Eurooppalaisilla yritysneuvostoilla on yritysten rakenneuudistuksissa merkittävä rooli. Rakenneuudistukset tulee sen vuoksi ottaa huomioon eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevan direktiivin tarkistamiseen liittyvissä kuulemisissa. Kuulemisten tulee kuitenkin kattaa laajempi ala. Eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevaan direktiiviin kirjattu työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskeva oikeus ei rajoitu vain rakenneuudistuksiin.

4.6   Komission päätelmät

| 4.6.1 | Komitea on komission tavoin vakuuttunut siitä, että rakenneuudistusten ei tarvitse tarkoittaa sosiaalista taantumista eikä taloudellisia tappioita. Rakenneuudistukset voivat myötävaikuttaa olennaisesti taloudelliseen ja sosiaaliseen edistykseen. Kuten komissio perustellusti huomauttaa, on kuitenkin ratkaisevan tärkeää, millä edellytyksillä rakenneuudistukset toteutetaan. |
| --- | --- |

4.6.1

Komitea on komission tavoin vakuuttunut siitä, että rakenneuudistusten ei tarvitse tarkoittaa sosiaalista taantumista eikä taloudellisia tappioita. Rakenneuudistukset voivat myötävaikuttaa olennaisesti taloudelliseen ja sosiaaliseen edistykseen. Kuten komissio perustellusti huomauttaa, on kuitenkin ratkaisevan tärkeää, millä edellytyksillä rakenneuudistukset toteutetaan.

| 4.6.2 | Työntekijöille koituvia kielteisiä seurauksia ei kuitenkaan ole mahdollista välttää kokonaan. Unionitasolla toteutettavien toimien tavoitteena on oltava komission vaatimusten ohella tarpeellisen suojelun tarjoaminen työntekijöille siirtymävaiheessa. |
| --- | --- |

4.6.2

Työntekijöille koituvia kielteisiä seurauksia ei kuitenkaan ole mahdollista välttää kokonaan. Unionitasolla toteutettavien toimien tavoitteena on oltava komission vaatimusten ohella tarpeellisen suojelun tarjoaminen työntekijöille siirtymävaiheessa.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ”EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu – Vuoden 2005 tilannekatsaus ja suuntaviivat tulevalle” KOM(2005) 37 lopullinen, 9.2.2005.

1

(2)  KOM(2005) 120 lopullinen.

2

(3)  EUVL C 157, 28.6.2005 – Rakennemuutosten myötäily: laajentuneen Euroopan teollisuuspolitiikka (KOM(2004) 274 lopullinen).

3

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/63

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston päätös terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 Turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskeva yleisohjelma”

KOM(2005) 124 lopullinen — 2005/0034 CNS

(2006/C 65/13)

Neuvosto päätti 25. heinäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 14. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Miguel Ángel Cabra de Luna.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 126 ääntä puolesta 10:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Komissio on antanut neuvostolle ja Euroopan parlamentille tiedoksi ehdotuksensa neuvoston päätökseksi turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskevan puiteohjelman käynnistämistä. Ohjelma koostuu kahdesta välineestä: terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevasta erityisohjelmasta sekä rikosten ehkäisemistä ja torjuntaa koskevasta erityisohjelmasta. Kumpikin niistä kattaa vuodet 2007–2013. Komissio pyrkii erityisohjelmien avulla tukemaan vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen kehittämistä laajentamalla määritelmän muotoon ”kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus”. Perinteisiin oikeus- ja sisäasioihin lisätään siis kansalaisuus, mikä vastaa Yhdistyneiden Kansakuntien uusia näkemyksiä ihmisten turvallisuudesta ja väljemmästä turvallisuuskäsitteestä (1). Tämä innovatiivinen yksityiskohta on erittäin mielenkiintoinen ja merkittävä edistysaskel kohti yhteiskunnan kaikkien toimijoiden hyväksymää turvallisuuden käsitettä. Puiteohjelma tuottaa lisäarvoa eurooppalaisella ulottuvuudellaan, mikä mahdollistaa unionin ja jäsenvaltioiden toimien yhteisvaikutuksen. |
| --- | --- |

1.1

Komissio on antanut neuvostolle ja Euroopan parlamentille tiedoksi ehdotuksensa neuvoston päätökseksi turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskevan puiteohjelman käynnistämistä. Ohjelma koostuu kahdesta välineestä: terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevasta erityisohjelmasta sekä rikosten ehkäisemistä ja torjuntaa koskevasta erityisohjelmasta. Kumpikin niistä kattaa vuodet 2007–2013. Komissio pyrkii erityisohjelmien avulla tukemaan vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen kehittämistä laajentamalla määritelmän muotoon ”kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus”. Perinteisiin oikeus- ja sisäasioihin lisätään siis kansalaisuus, mikä vastaa Yhdistyneiden Kansakuntien uusia näkemyksiä ihmisten turvallisuudesta ja väljemmästä turvallisuuskäsitteestä (1). Tämä innovatiivinen yksityiskohta on erittäin mielenkiintoinen ja merkittävä edistysaskel kohti yhteiskunnan kaikkien toimijoiden hyväksymää turvallisuuden käsitettä. Puiteohjelma tuottaa lisäarvoa eurooppalaisella ulottuvuudellaan, mikä mahdollistaa unionin ja jäsenvaltioiden toimien yhteisvaikutuksen.

| 1.2 | Komissio toteaa, että EU:n on edistettävä kansalaisuuden, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita yhtäaikaisesti ja yhtä tehokkaasti siten, että demokratian, ihmisoikeuksien kunnioittamisen, perusvapauksien ja oikeusvaltion periaatteet ovat keskenään tasapainossa. Unioni lisää asteittain alan toimia. Wienin toimintasuunnitelman (2) pohjalta ja Tampereella vuonna 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti unioni on ryhtynyt lainsäädäntätoimiin ja laatinut rahoitusohjelmia. Neuvoston asettamia suuntaviivoja on lisäksi selkiytetty Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja marraskuussa 2004 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston käynnistämässä Haagin ohjelmassa. Myös unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikka sekä terrorismin torjuntaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma valottavat unionin terrorisminvastaista toimintaa. |
| --- | --- |

1.2

Komissio toteaa, että EU:n on edistettävä kansalaisuuden, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita yhtäaikaisesti ja yhtä tehokkaasti siten, että demokratian, ihmisoikeuksien kunnioittamisen, perusvapauksien ja oikeusvaltion periaatteet ovat keskenään tasapainossa. Unioni lisää asteittain alan toimia. Wienin toimintasuunnitelman (2) pohjalta ja Tampereella vuonna 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti unioni on ryhtynyt lainsäädäntätoimiin ja laatinut rahoitusohjelmia. Neuvoston asettamia suuntaviivoja on lisäksi selkiytetty Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja marraskuussa 2004 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston käynnistämässä Haagin ohjelmassa. Myös unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikka sekä terrorismin torjuntaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma valottavat unionin terrorisminvastaista toimintaa.

| 1.3 | Euroopan parlamentin ja Luxemburgin tuomioistuimen on kuitenkin osallistuttava entistä aktiivisemmin kaikkiin edellä mainittuihin aiheisiin liittyvään toimintaan ja huolehdittava siitä, että vapaudet turvataan EU:n esittämissä ja toteuttamissa toimintalinjoissa. |
| --- | --- |

1.3

Euroopan parlamentin ja Luxemburgin tuomioistuimen on kuitenkin osallistuttava entistä aktiivisemmin kaikkiin edellä mainittuihin aiheisiin liittyvään toimintaan ja huolehdittava siitä, että vapaudet turvataan EU:n esittämissä ja toteuttamissa toimintalinjoissa.

| 1.4 | Unioni on toistaiseksi keskittynyt kehittämään vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta lainsäädäntätoimin, mutta toiminnan rahoitus on ollut suhteellisen vähäistä. Unionin onkin nyt keskitettävä ponnistelunsa operatiivisiin näkökohtiin, etenkin terrorismin torjuntaan liittyviin toimiin, ja miellettävä terrorismi erityisen salakavalan rikollisuuden ilmentymäksi, johon on vastattava pikaisesti. (3) |
| --- | --- |

1.4

Unioni on toistaiseksi keskittynyt kehittämään vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta lainsäädäntätoimin, mutta toiminnan rahoitus on ollut suhteellisen vähäistä. Unionin onkin nyt keskitettävä ponnistelunsa operatiivisiin näkökohtiin, etenkin terrorismin torjuntaan liittyviin toimiin, ja miellettävä terrorismi erityisen salakavalan rikollisuuden ilmentymäksi, johon on vastattava pikaisesti. (3)

| 1.5 | Terrorismi rikollisuuden ilmentymänä on nykyisin yksi kansalaisia vaanivista suurimmista uhista. Puiteohjelman perusajatuksena on, että rikokset uhkaavat yksilöiden vapauksia ja oikeuksia sekä demokraattista yhteiskuntaa ja oikeusvaltiota. Niinpä vapaus on mahdollista vain turvallisissa lainsäädännön takaamissa puitteissa. Julkisyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan on saatava käyttöönsä keinot seurata järjestelmällisesti ja valtioidenvälisesti toimivien terroristien ja rikollisten yhä pitemmälle kehittyviä toimintatapoja. Näin pystytään rahoittamaan yhteisesti kahdenvälisiä ja kansallisia hankkeita innovoinnin edistämiseksi ja tulosten levittämiseksi jäsenvaltioiden kesken sekä EU:n laajuisesti. |
| --- | --- |

1.5

Terrorismi rikollisuuden ilmentymänä on nykyisin yksi kansalaisia vaanivista suurimmista uhista. Puiteohjelman perusajatuksena on, että rikokset uhkaavat yksilöiden vapauksia ja oikeuksia sekä demokraattista yhteiskuntaa ja oikeusvaltiota. Niinpä vapaus on mahdollista vain turvallisissa lainsäädännön takaamissa puitteissa. Julkisyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan on saatava käyttöönsä keinot seurata järjestelmällisesti ja valtioidenvälisesti toimivien terroristien ja rikollisten yhä pitemmälle kehittyviä toimintatapoja. Näin pystytään rahoittamaan yhteisesti kahdenvälisiä ja kansallisia hankkeita innovoinnin edistämiseksi ja tulosten levittämiseksi jäsenvaltioiden kesken sekä EU:n laajuisesti.

| 1.6 | Järjestäytynyt rikollisuus on huomattava uhka EU:lle. Europolin mukaan noin puolet unionissa toimivista järjestäytyneistä rikollisryhmistä koostuu jäsenvaltioiden kansalaisista, ja monilla niistä on suhteita unionin ulkopuolisiin maihin, joista käsin harjoitetaan monenlaista rikollista toimintaa, kuten huumausainekauppaa, laitonta maahanmuuttoa ja ihmiskauppaa, tehdään talousrikoksia, harjoitetaan salakuljetusta ja tehdään monenlaisia omaisuusrikoksia. |
| --- | --- |

1.6

Järjestäytynyt rikollisuus on huomattava uhka EU:lle. Europolin mukaan noin puolet unionissa toimivista järjestäytyneistä rikollisryhmistä koostuu jäsenvaltioiden kansalaisista, ja monilla niistä on suhteita unionin ulkopuolisiin maihin, joista käsin harjoitetaan monenlaista rikollista toimintaa, kuten huumausainekauppaa, laitonta maahanmuuttoa ja ihmiskauppaa, tehdään talousrikoksia, harjoitetaan salakuljetusta ja tehdään monenlaisia omaisuusrikoksia.

| 1.7 | Torjuttaessa terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta ei saa asettaa kyseenalaisiksi yksilöiden vapauksia eikä oikeusvaltiota, vaan toiminnassa on päinvastoin suojeltava kyseisiä arvoja. Kansanvaltaa, yksilön vapauksien kehittämistä ja syyttömyysolettamaa ei voida sivuuttaa eikä kyseenalaistaa terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan tähtäävillä politiikoilla. |
| --- | --- |

1.7

Torjuttaessa terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta ei saa asettaa kyseenalaisiksi yksilöiden vapauksia eikä oikeusvaltiota, vaan toiminnassa on päinvastoin suojeltava kyseisiä arvoja. Kansanvaltaa, yksilön vapauksien kehittämistä ja syyttömyysolettamaa ei voida sivuuttaa eikä kyseenalaistaa terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan tähtäävillä politiikoilla.

| 1.8 | Rikollisryhmien rajatylittävän yhteistyön lisääntyminen on huolestuttavaa, sillä se tarjoaa niille aiempaa enemmän rikoksentekomahdollisuuksia ja vaikeuttaa samalla lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten toimintaa. Rajatylittävää rikollisuutta on mahdotonta torjua, jos lainvalvontaviranomaiset eivät voi ylittää oman valtionsa rajoja. Järjestäytynyt rikollisuus käyttää tätä puutetta hyväkseen, ja rikolliset asuvat eri jäsenvaltioissa kuin missä toimivat. Tavaroiden, henkilöiden, pääoman ja palveluiden vapaa liikkuvuus on ollut monilta osin myönteistä, mutta järjestäytynyt rikollisuus on osannut hyödyntää sen tarjoamia vapauksia ja järjestäytyneiden rikollisten toimien pysäyttämiseen riittämättömän oikeudellisen alueen joustavuutta. |
| --- | --- |

1.8

Rikollisryhmien rajatylittävän yhteistyön lisääntyminen on huolestuttavaa, sillä se tarjoaa niille aiempaa enemmän rikoksentekomahdollisuuksia ja vaikeuttaa samalla lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten toimintaa. Rajatylittävää rikollisuutta on mahdotonta torjua, jos lainvalvontaviranomaiset eivät voi ylittää oman valtionsa rajoja. Järjestäytynyt rikollisuus käyttää tätä puutetta hyväkseen, ja rikolliset asuvat eri jäsenvaltioissa kuin missä toimivat. Tavaroiden, henkilöiden, pääoman ja palveluiden vapaa liikkuvuus on ollut monilta osin myönteistä, mutta järjestäytynyt rikollisuus on osannut hyödyntää sen tarjoamia vapauksia ja järjestäytyneiden rikollisten toimien pysäyttämiseen riittämättömän oikeudellisen alueen joustavuutta.

| 1.9 | Unionin alueella toimii Europolin mukaan nykyisin aktiivisesti kolmisentuhatta järjestäytynyttä rikollisryhmää, joissa tämänhetkisten tietojen perusteella on noin 30 000 jäsentä. Nämä jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin perustuvat luvut ovat pelkästään suuntaa-antavia. Todellisuudessa määrät ovat suurempia. Järjestäytyneiden rikollisryhmien koko, rakenne, organisaatio ja muut ominaispiirteet vaihtelevat sekä jäsenvaltioissa että niiden välillä. EU:ssa toimivat järjestäytyneet rikollisorganisaatiot harjoittavat kaikenlaista rikollista toimintaa, erityisesti huumausainekauppaa, laitonta maahanmuuttoa, ihmiskauppaa ja salakuljetusta, ryöstävät taideteoksia museoista ja kirkoista sekä tekevät petoksia ja talousrikoksia. |
| --- | --- |

1.9

Unionin alueella toimii Europolin mukaan nykyisin aktiivisesti kolmisentuhatta järjestäytynyttä rikollisryhmää, joissa tämänhetkisten tietojen perusteella on noin 30 000 jäsentä. Nämä jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin perustuvat luvut ovat pelkästään suuntaa-antavia. Todellisuudessa määrät ovat suurempia. Järjestäytyneiden rikollisryhmien koko, rakenne, organisaatio ja muut ominaispiirteet vaihtelevat sekä jäsenvaltioissa että niiden välillä. EU:ssa toimivat järjestäytyneet rikollisorganisaatiot harjoittavat kaikenlaista rikollista toimintaa, erityisesti huumausainekauppaa, laitonta maahanmuuttoa, ihmiskauppaa ja salakuljetusta, ryöstävät taideteoksia museoista ja kirkoista sekä tekevät petoksia ja talousrikoksia.

| 1.10 | ETSK on aiemmin ottanut kantaa tarkasteltavana olevaan aiheeseen lausunnossaan (4)”Komission valmisteluasiakirja: Sisäisen turvallisuuden takaaminen ja kansainvälistä suojelua koskevien velvoitteiden ja välineiden noudattaminen” (5). Lausunnon päätelmistä on syytä tuoda esiin seuraavat seikat:






  a. | Komitea antaa täyden tukensa yhteisötason koordinoidulle terrorisminvastaiselle toiminnalle ja kannattaa komission suosittelemaa avoimen koordinoinnin menetelmää. Huolimatta 11. syyskuuta 2001 Yhdysvaltoihin kohdistuneiden kauhistuttavien iskujen jälkeisestä syvästä ja oikeutetusta järkytyksestä sekä Euroopan maissa tai muualla tehdyistä muista terroriteoista komitea kehottaa kuitenkin soveltamaan terrorismin ennaltaehkäisyssä ja tukahduttamisessa suurta pidättyvyyttä ja syvällistä harkintaa. |
| --- | --- | --- |

1.10

ETSK on aiemmin ottanut kantaa tarkasteltavana olevaan aiheeseen lausunnossaan (4)”Komission valmisteluasiakirja: Sisäisen turvallisuuden takaaminen ja kansainvälistä suojelua koskevien velvoitteiden ja välineiden noudattaminen” (5). Lausunnon päätelmistä on syytä tuoda esiin seuraavat seikat:

a.

Komitea antaa täyden tukensa yhteisötason koordinoidulle terrorisminvastaiselle toiminnalle ja kannattaa komission suosittelemaa avoimen koordinoinnin menetelmää. Huolimatta 11. syyskuuta 2001 Yhdysvaltoihin kohdistuneiden kauhistuttavien iskujen jälkeisestä syvästä ja oikeutetusta järkytyksestä sekä Euroopan maissa tai muualla tehdyistä muista terroriteoista komitea kehottaa kuitenkin soveltamaan terrorismin ennaltaehkäisyssä ja tukahduttamisessa suurta pidättyvyyttä ja syvällistä harkintaa.

| b. | Vaikka komitea korostaa ihmisoikeuksien kunnioittamista ja suojelua koskevien kansainvälisten sopimusten ensisijaisuutta kaikkiin muihin näkökohtiin verrattuna, se on tietoinen siitä, että yhteistä sisäiseen turvallisuuteen ja terrorismin torjuntaan tähtäävää politiikkaa on tehostettava. Samalla ei kuitenkaan näitä periaatteita eikä poliittista ja humanistista etiikkaa pidä kyseenalaistaa, vaan varmistaa ihmisten ja omaisuuden tehokas suojelu sekä pyrkiä tasapainoon eri oikeuksien ja vapauksien puolustamiseen liittyvien vaatimusten välillä. |
| --- | --- |

b.

Vaikka komitea korostaa ihmisoikeuksien kunnioittamista ja suojelua koskevien kansainvälisten sopimusten ensisijaisuutta kaikkiin muihin näkökohtiin verrattuna, se on tietoinen siitä, että yhteistä sisäiseen turvallisuuteen ja terrorismin torjuntaan tähtäävää politiikkaa on tehostettava. Samalla ei kuitenkaan näitä periaatteita eikä poliittista ja humanistista etiikkaa pidä kyseenalaistaa, vaan varmistaa ihmisten ja omaisuuden tehokas suojelu sekä pyrkiä tasapainoon eri oikeuksien ja vapauksien puolustamiseen liittyvien vaatimusten välillä.

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

Ohjelman tavoitteena on parantaa unionin kansalaisia uhkaavien turvallisuusriskien hallintaa ja taata samalla kansalaisten oikeudet ja vapaudet. Tavoitteet on tarkoitus toteuttaa seuraavasti:

| 1) | edistetään ja kehitetään lainvalvontaviranomaisten, kansallisten viranomaisten ja muiden asianosaisten tahojen koordinointia, yhteistyötä ja keskinäistä ymmärtämystä, |
| --- | --- |

1)

edistetään ja kehitetään lainvalvontaviranomaisten, kansallisten viranomaisten ja muiden asianosaisten tahojen koordinointia, yhteistyötä ja keskinäistä ymmärtämystä,

| 2) | kannustetaan ottamaan käyttöön, tuetaan ja kehitetään horisontaalisia menetelmiä ja välineitä terrorismin ja rikollisuuden torjunnan strategioiden laatimiseksi, esimerkiksi julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuustoimintaa, käytännesääntöjä ja hyviä käytänteitä, vertailevia tilastoja ja rikollisuuden tutkimusmenetelmiä sekä |
| --- | --- |

2)

kannustetaan ottamaan käyttöön, tuetaan ja kehitetään horisontaalisia menetelmiä ja välineitä terrorismin ja rikollisuuden torjunnan strategioiden laatimiseksi, esimerkiksi julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuustoimintaa, käytännesääntöjä ja hyviä käytänteitä, vertailevia tilastoja ja rikollisuuden tutkimusmenetelmiä sekä

| 3) | vaihdetaan tietoja ja tietämystä ja annetaan tietoa elintärkeiden perusrakenteiden suojelua koskevista määräyksistä terrorismin ja rikollisuuden jälkiseurausten hallitsemiseksi sekä väestönsuojelun alalla että suojeltaessa terrorismin uhreja ja todistajia. |
| --- | --- |

3)

vaihdetaan tietoja ja tietämystä ja annetaan tietoa elintärkeiden perusrakenteiden suojelua koskevista määräyksistä terrorismin ja rikollisuuden jälkiseurausten hallitsemiseksi sekä väestönsuojelun alalla että suojeltaessa terrorismin uhreja ja todistajia.

2.1   Ehdotetut toimet

| — | Euroopan laajuiset hankkeet, jotka toteutetaan komission aloitteesta ja joita komissio hallinnoi, yhteistyömekanismit ja verkostot, mm. ongelmien analysointi, tutkimukset ja toimet, joiden avulla löydetään konkreettisiin toimintalinjoihin, koulutukseen ja henkilövaihtoon liittyviä ratkaisuja |
| --- | --- |

—

Euroopan laajuiset hankkeet, jotka toteutetaan komission aloitteesta ja joita komissio hallinnoi, yhteistyömekanismit ja verkostot, mm. ongelmien analysointi, tutkimukset ja toimet, joiden avulla löydetään konkreettisiin toimintalinjoihin, koulutukseen ja henkilövaihtoon liittyviä ratkaisuja

| — | valtioidenväliset hankkeet, jotka toteutetaan vähintään kahden jäsenvaltion (tai yhden jäsenvaltion ja yhden unionin jäsenyyttä hakeneen maan) aloitteesta ja niiden hallinnoimina |
| --- | --- |

—

valtioidenväliset hankkeet, jotka toteutetaan vähintään kahden jäsenvaltion (tai yhden jäsenvaltion ja yhden unionin jäsenyyttä hakeneen maan) aloitteesta ja niiden hallinnoimina

| — | jäsenvaltioiden kansalliset hankkeet |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden kansalliset hankkeet

| — | Euroopan laajuista toimintaa harjoittaville valtiosta riippumattomille järjestöille myönnettävät avustukset. |
| --- | --- |

—

Euroopan laajuista toimintaa harjoittaville valtiosta riippumattomille järjestöille myönnettävät avustukset.

2.2   Tukea myönnetään erityisesti seuraaviin toimiin:

| — | operatiivinen yhteistyö ja koordinointi (verkostoitumisen, keskinäisen luottamuksen ja ymmärtämyksen lujittaminen sekä tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihto ja levittäminen) |
| --- | --- |

—

operatiivinen yhteistyö ja koordinointi (verkostoitumisen, keskinäisen luottamuksen ja ymmärtämyksen lujittaminen sekä tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihto ja levittäminen)

| — | ongelmien analysointi, seuranta- ja arviointitoimet |
| --- | --- |

—

ongelmien analysointi, seuranta- ja arviointitoimet

| — | teknologian ja menetelmien kehittäminen ja siirtäminen |
| --- | --- |

—

teknologian ja menetelmien kehittäminen ja siirtäminen

| — | koulutus, henkilöstö- ja asiantuntijavaihto |
| --- | --- |

—

koulutus, henkilöstö- ja asiantuntijavaihto

| — | tiedotus- ja valistustoimet. |
| --- | --- |

—

tiedotus- ja valistustoimet.

2.3   Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattaminen

Toissijaisuusperiaatteesta voidaan todeta, että ehdotetun ohjelman tarkoituksena ei ole toteuttaa toimia, jotka kuuluvat eri jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten laatimien valtakunnallisten ohjelmien piiriin. Ohjelmassa keskitytään aloille, joilla voidaan tuottaa lisäarvoa toteuttamalla toimet Euroopan tasolla. Ohjelma siis täydentää kansallisia ohjelmia, ja siinä hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla kahden- ja monenvälisten toimien yhteisvaikutusta.

Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti toimet puolestaan määritellään mahdollisimman yleisesti, ja täytäntöönpanon edellyttämät hallinnolliset ja rahoitusvaatimukset on tehty mahdollisimman yksinkertaisiksi.

2.4   Yksinkertaistaminen ja järkeistäminen

Säännökset ja ehdotettujen välineiden hallinnointi on tarkoitus yksinkertaistaa. Rahoitus rationalisoidaan, ja toimet voidaan asettaa joustavasti tärkeysjärjestykseen. Samalla lisätään avoimuutta. Potentiaaliset tuensaajat tekevät hakemuksensa vakiolomakkeella.

2.5   Talousarviomäärärahat

Ehdotettuun puiteohjelmaan varataan määrärahoja yhteensä 735 miljoonaa euroa, joista 137,4 miljoonaa terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevaan erityisohjelmaan sekä 597,6 miljoonaa rikollisuuden ehkäisemistä ja torjuntaa koskevaan erityisohjelmaan.

2.6   Tukimuodot ja täytäntöönpanomenetelmät

| — | hakemuksen perusteella myönnettävät avustukset |
| --- | --- |

—

hakemuksen perusteella myönnettävät avustukset

| — | julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset. |
| --- | --- |

—

julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset.

3.   Yleistä — EU:n kansalaisten hyvinvointia uhkaavan rikollisuuden ja terrorismin laajuus

| 3.1 | Järjestäytyneet rikollisjärjestöt käyttävät Europolin mukaan hyväkseen unionin ulkopuolisten maiden epävakaita poliittisia ja taloudellisia oloja, mikä helpottaa niiden laitonta toimintaa etenkin tavaroiden ja ihmisten lähtö- ja kauttakulkumaissa. Lahjonta ja lupaukset paremmasta tulevaisuudesta saavat aikaan sen, että ihmiset saattavat joutua tekemisiin rikollisuuden kanssa joko aktiivitoimijoina tai rikollisuuden uhreina. Tällaisen rikollisen rikastumiskeinon ansiosta tietyt rakenteelliset puutteet, jotka alun alkaen ovat edistäneet rikollisuuden toimintamahdollisuuksia esimerkiksi lykkäämällä demokraattisten tai taloudellisten uudistusten toteuttamista, jäävät pysyviksi. |
| --- | --- |

3.1

Järjestäytyneet rikollisjärjestöt käyttävät Europolin mukaan hyväkseen unionin ulkopuolisten maiden epävakaita poliittisia ja taloudellisia oloja, mikä helpottaa niiden laitonta toimintaa etenkin tavaroiden ja ihmisten lähtö- ja kauttakulkumaissa. Lahjonta ja lupaukset paremmasta tulevaisuudesta saavat aikaan sen, että ihmiset saattavat joutua tekemisiin rikollisuuden kanssa joko aktiivitoimijoina tai rikollisuuden uhreina. Tällaisen rikollisen rikastumiskeinon ansiosta tietyt rakenteelliset puutteet, jotka alun alkaen ovat edistäneet rikollisuuden toimintamahdollisuuksia esimerkiksi lykkäämällä demokraattisten tai taloudellisten uudistusten toteuttamista, jäävät pysyviksi.

| 3.2 | Terrorismi puolestaan hyökkää suoraan ihmisarvoa ja kansainvälisen oikeuden keskeisimpiä periaatteita vastaan. Se on uhka kaikille valtioille ja kaikille kansoille. Terroriuhka voi toteutua millä hetkellä hyvänsä ja missä tahansa. Terrorismi iskee suoraan EU:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen piiriin kuuluvien yhteiskuntien perusarvoihin, (6) toisin sanoen oikeusvaltioon, kansalaisten turvallisuuteen, toisten kunnioittamiseen ja suvaitsevaisuuteen. Terroriteot ovat ihmiskuntaa, demokratiaa ja ihmisoikeuksia vastaan tehtyjä rikoksia. Ne saavat aikaan vihaa ja pelkoa ja ruokkivat uskonnollisten, aatteellisten ja etnisten ryhmien jakautumista. |
| --- | --- |

3.2

Terrorismi puolestaan hyökkää suoraan ihmisarvoa ja kansainvälisen oikeuden keskeisimpiä periaatteita vastaan. Se on uhka kaikille valtioille ja kaikille kansoille. Terroriuhka voi toteutua millä hetkellä hyvänsä ja missä tahansa. Terrorismi iskee suoraan EU:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen piiriin kuuluvien yhteiskuntien perusarvoihin, (6) toisin sanoen oikeusvaltioon, kansalaisten turvallisuuteen, toisten kunnioittamiseen ja suvaitsevaisuuteen. Terroriteot ovat ihmiskuntaa, demokratiaa ja ihmisoikeuksia vastaan tehtyjä rikoksia. Ne saavat aikaan vihaa ja pelkoa ja ruokkivat uskonnollisten, aatteellisten ja etnisten ryhmien jakautumista.

| 3.3 | Terrorismi on vaaninut kansalaisia vuosikymmenten ajan kaikkialla maailmassa. Jokaisen maanosan kaupungit ovat kokeneet erisuuruisia terroritekoja, joilla on kaikilla pyritty samaan päämäärään: murhaamaan ihmisiä tarkoituksellisesti tai aiheuttamaan heille mahdollisimman paljon fyysistä vahinkoa, tuhoamaan omaisuutta ja infrastruktuureja, raunioittamaan liikeyrityksiä ja talouksia väestön tai tietyn ihmisryhmän pelottelemiseksi ja pakottamaan hallitukset tai kansainväliset järjestöt väkivalloin alistumaan terroristien tahtoon. |
| --- | --- |

3.3

Terrorismi on vaaninut kansalaisia vuosikymmenten ajan kaikkialla maailmassa. Jokaisen maanosan kaupungit ovat kokeneet erisuuruisia terroritekoja, joilla on kaikilla pyritty samaan päämäärään: murhaamaan ihmisiä tarkoituksellisesti tai aiheuttamaan heille mahdollisimman paljon fyysistä vahinkoa, tuhoamaan omaisuutta ja infrastruktuureja, raunioittamaan liikeyrityksiä ja talouksia väestön tai tietyn ihmisryhmän pelottelemiseksi ja pakottamaan hallitukset tai kansainväliset järjestöt väkivalloin alistumaan terroristien tahtoon.

| 3.4 | New Yorkin World Trade Centerin sortuminen syyskuussa 2001 merkitsi uudenlaista tapaa harjoittaa maailmanlaajuista terroria, joka oli saanut alkunsa yrityksestä räjäyttää samaiset rakennukset vuonna 1993. Nykyterrorismi on ennenkuulumatonta, koska sen vaikutukset leviävät laajalle ja se kykenee sytyttämään vakavia konflikteja. (7) Se hyödyntää päättäväisesti siviiliväestöä vastaan suunnattuja mielivaltaisen joukkomurhan keinoja. Siviili-ilmailu, elintärkeät infrastruktuurit ja elektroniset hallinnointijärjestelmät, jotka säätelevät suurinta osaa nykypäivän tavanomaisen elämän mahdollistavista prosesseista, ovat terroristiryhmien toimille alttiita kohteita. Ryhmät pyrkivät päättäväisesti kaikin keinoin aiheuttamaan mahdollisimman suurta vahinkoa yhteiskunnillemme ja hyökkäävät niiden heikointa sivustaa, kansalaisia, vastaan. |
| --- | --- |

3.4

New Yorkin World Trade Centerin sortuminen syyskuussa 2001 merkitsi uudenlaista tapaa harjoittaa maailmanlaajuista terroria, joka oli saanut alkunsa yrityksestä räjäyttää samaiset rakennukset vuonna 1993. Nykyterrorismi on ennenkuulumatonta, koska sen vaikutukset leviävät laajalle ja se kykenee sytyttämään vakavia konflikteja. (7) Se hyödyntää päättäväisesti siviiliväestöä vastaan suunnattuja mielivaltaisen joukkomurhan keinoja. Siviili-ilmailu, elintärkeät infrastruktuurit ja elektroniset hallinnointijärjestelmät, jotka säätelevät suurinta osaa nykypäivän tavanomaisen elämän mahdollistavista prosesseista, ovat terroristiryhmien toimille alttiita kohteita. Ryhmät pyrkivät päättäväisesti kaikin keinoin aiheuttamaan mahdollisimman suurta vahinkoa yhteiskunnillemme ja hyökkäävät niiden heikointa sivustaa, kansalaisia, vastaan.

| 3.5 | Eurooppa on joutunut tuhoisien terrori-iskujen kohteeksi. Maailmanlaajuinen terrorikampanja iski Eurooppaan viimeksi Lontoossa 21. heinäkuuta 2005. Uusien iskujen mahdollisuus on todellinen ja jatkuva, joten niihin on varauduttava. Ensinnäkin iskut on estettävä, ja toiseksi on huolehdittava kaikilta osin niiden terrori-iskujen seurauksista, joita ei ole pystytty estämään. Alamme vähitellen tottua räjähdyksiin, joissa kuolee kymmeniä tai satoja ihmisiä ja jotka saavat kaupungeissa aikaan kaaoksen. Mutta tällaisista iskuista vastuussa olevilla terroristiryhmillä on päättäväisyyttä, kärsivällisyyttä ja tarvittavat resurssit toteuttaa mittavia tekoja, kuten räjäyttää matkustajakoneita tai levittää kemiallisia tai bakteriologisia aineita tai säteilyä tiheään asutuille alueille. |
| --- | --- |

3.5

Eurooppa on joutunut tuhoisien terrori-iskujen kohteeksi. Maailmanlaajuinen terrorikampanja iski Eurooppaan viimeksi Lontoossa 21. heinäkuuta 2005. Uusien iskujen mahdollisuus on todellinen ja jatkuva, joten niihin on varauduttava. Ensinnäkin iskut on estettävä, ja toiseksi on huolehdittava kaikilta osin niiden terrori-iskujen seurauksista, joita ei ole pystytty estämään. Alamme vähitellen tottua räjähdyksiin, joissa kuolee kymmeniä tai satoja ihmisiä ja jotka saavat kaupungeissa aikaan kaaoksen. Mutta tällaisista iskuista vastuussa olevilla terroristiryhmillä on päättäväisyyttä, kärsivällisyyttä ja tarvittavat resurssit toteuttaa mittavia tekoja, kuten räjäyttää matkustajakoneita tai levittää kemiallisia tai bakteriologisia aineita tai säteilyä tiheään asutuille alueille.

| 3.6 | Edellä kuvatut tilanteet eivät saa johtaa ristiriitaan oikeusvaltion koskemattomuuden eivätkä perustuslaissa kaikille annettujen takuiden kanssa. Viranomaiset eivät voi millään tavoin ylittää toimivaltaansa ehkäistessään ja tukahduttaessaan terrorismia, sillä ne toimivat oikeuslaitoksen ja rangaistusuhan alaisina. |
| --- | --- |

3.6

Edellä kuvatut tilanteet eivät saa johtaa ristiriitaan oikeusvaltion koskemattomuuden eivätkä perustuslaissa kaikille annettujen takuiden kanssa. Viranomaiset eivät voi millään tavoin ylittää toimivaltaansa ehkäistessään ja tukahduttaessaan terrorismia, sillä ne toimivat oikeuslaitoksen ja rangaistusuhan alaisina.

| 3.7 | Kaunaa lietsovaa syrjäytymistä ja ripeiden sosioekonomisten muutosten negatiivisia vaikutuksia voidaan lievittää sosiaali- ja talouspoliittisilla toimenpiteillä. Niillähän terroristit perustelevat usein tekojaan. Onkin syytä ryhtyä seuraaviin toimenpiteisiin:






  — | Toteutetaan pitkällä aikavälillä sellaista kauppa-, tuki- ja investointipolitiikkaa, jolla edistetään syrjäytyneiden ryhmien integroitumista ja osallistumista yhteiskuntaan. |
| --- | --- | --- |

3.7

Kaunaa lietsovaa syrjäytymistä ja ripeiden sosioekonomisten muutosten negatiivisia vaikutuksia voidaan lievittää sosiaali- ja talouspoliittisilla toimenpiteillä. Niillähän terroristit perustelevat usein tekojaan. Onkin syytä ryhtyä seuraaviin toimenpiteisiin:

—

Toteutetaan pitkällä aikavälillä sellaista kauppa-, tuki- ja investointipolitiikkaa, jolla edistetään syrjäytyneiden ryhmien integroitumista ja osallistumista yhteiskuntaan.

| — | Pyritään vähentämään yhteiskuntien rakenteellista epätasa-arvoa uusin keinoin kitkemällä tiettyihin ryhmiin kohdistuva syrjintä. |
| --- | --- |

—

Pyritään vähentämään yhteiskuntien rakenteellista epätasa-arvoa uusin keinoin kitkemällä tiettyihin ryhmiin kohdistuva syrjintä.

| — | Tuetaan ohjelmia, joissa keskitytään parantamaan lasten ja naisten peruskoulutusta, työllistymistä ja yhteiskunnasta syrjäytyneiden edustusta. |
| --- | --- |

—

Tuetaan ohjelmia, joissa keskitytään parantamaan lasten ja naisten peruskoulutusta, työllistymistä ja yhteiskunnasta syrjäytyneiden edustusta.

| — | Toteutetaan vuosituhannen kehitystavoitteet vuoteen 2015 mennessä. |
| --- | --- |

—

Toteutetaan vuosituhannen kehitystavoitteet vuoteen 2015 mennessä.

| 3.8 | Terrori-iskujen ehkäiseminen on keskeisellä sijalla vapautta, turvallisuutta ja oikeutta edistävissä EU:n politiikoissa. Eurobarometrin mukaan kahdeksan kymmenestä eurooppalaisesta pelkää terrorismia, ja 83 % unionin väestöstä uskoo EU:n tuottavan lisäarvoa terrorismin torjuntaan tähtäävillä toimillaan. Kansalaiset siis vaativat unionia toimimaan kyseisellä alalla. EU:n terrorisminvastaisen ajattelutavan kannalta keskeinen asiakirja on terrorismin torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma (8). Suunnitelman päälinjaukset ovat seuraavat:






  1. | Syvennetään kansainvälistä konsensusta ja pyritään torjumaan terrorismia kansainvälisesti entistä tehokkaammin. |
| --- | --- | --- |

3.8

Terrori-iskujen ehkäiseminen on keskeisellä sijalla vapautta, turvallisuutta ja oikeutta edistävissä EU:n politiikoissa. Eurobarometrin mukaan kahdeksan kymmenestä eurooppalaisesta pelkää terrorismia, ja 83 % unionin väestöstä uskoo EU:n tuottavan lisäarvoa terrorismin torjuntaan tähtäävillä toimillaan. Kansalaiset siis vaativat unionia toimimaan kyseisellä alalla. EU:n terrorisminvastaisen ajattelutavan kannalta keskeinen asiakirja on terrorismin torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma (8). Suunnitelman päälinjaukset ovat seuraavat:

1.

Syvennetään kansainvälistä konsensusta ja pyritään torjumaan terrorismia kansainvälisesti entistä tehokkaammin.

| 2. | Suunnataan EU:n ulkopoliittiset toimet ensisijaisiksi katsottuihin yhteisön ulkopuolisiin maihin, joissa on tarpeen tukea terrorisminvastaisia valmiuksia tai sitoutumista terrorismin torjuntaan. |
| --- | --- |

2.

Suunnataan EU:n ulkopoliittiset toimet ensisijaisiksi katsottuihin yhteisön ulkopuolisiin maihin, joissa on tarpeen tukea terrorisminvastaisia valmiuksia tai sitoutumista terrorismin torjuntaan.

| 3. | Puututaan tekijöihin, jotka edistävät terrorismin kannatusta ja terroristien värväämistä. |
| --- | --- |

3.

Puututaan tekijöihin, jotka edistävät terrorismin kannatusta ja terroristien värväämistä.

| 4. | Vähennetään terrorismin rahoitusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

4.

Vähennetään terrorismin rahoitusmahdollisuuksia.

| 5. | Luodaan EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisille mahdollisimman hyvät valmiudet havaita, tutkia, jäljittää ja torjua terrori-iskuja. |
| --- | --- |

5.

Luodaan EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisille mahdollisimman hyvät valmiudet havaita, tutkia, jäljittää ja torjua terrori-iskuja.

| 6. | Suojellaan kansainvälisen liikenteen turvallisuutta ja taataan tehokkaat rajavalvontajärjestelmät. |
| --- | --- |

6.

Suojellaan kansainvälisen liikenteen turvallisuutta ja taataan tehokkaat rajavalvontajärjestelmät.

| 7. | Vahvistetaan EU:n ja jäsenvaltioiden kykyä selviytyä terrori-iskun seurauksista. |
| --- | --- |

7.

Vahvistetaan EU:n ja jäsenvaltioiden kykyä selviytyä terrori-iskun seurauksista.

| 3.9 | Koska terrorismi on globaali ilmiö, siihen on myös puututtava maailmanlaajuisesti. Tämä ei tarkoita pelkästään sitä, että jäsenvaltioiden, kansainvälisten organisaatioiden ja viranomaisten on ehdottomasti toimittava yhteistyössä, vaan kaikkien yhteiskunnan tahojen on osallistuttava terrorismin torjuntaan. Toiminta edellyttää järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan (myös talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden sekä yleishyödyllisten ym. järjestöjen), kaikkinaisten hallitusten alaisten instituutioiden ja ylipäätään kansalaisten panosta. Asiasta on ryhdyttävä käymään poliittista ja kansalaisvuoropuhelua, samalla kun keskustellaan yleisesti turvallisuudesta ja vapauksien puolustamisesta. |
| --- | --- |

3.9

Koska terrorismi on globaali ilmiö, siihen on myös puututtava maailmanlaajuisesti. Tämä ei tarkoita pelkästään sitä, että jäsenvaltioiden, kansainvälisten organisaatioiden ja viranomaisten on ehdottomasti toimittava yhteistyössä, vaan kaikkien yhteiskunnan tahojen on osallistuttava terrorismin torjuntaan. Toiminta edellyttää järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan (myös talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden sekä yleishyödyllisten ym. järjestöjen), kaikkinaisten hallitusten alaisten instituutioiden ja ylipäätään kansalaisten panosta. Asiasta on ryhdyttävä käymään poliittista ja kansalaisvuoropuhelua, samalla kun keskustellaan yleisesti turvallisuudesta ja vapauksien puolustamisesta.

| 3.10 | Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta pystyy erityisen vastuullisena ja pystyvänä tahona toimimaan keskeisessä roolissa vastattaessa terrorismin haasteeseen kokonaisvaltaisesti. Koska järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta perustuu aktiiviseen kansalaisuuteen, se on joustavammassa, luovemmassa ja monipuolisemmassa asemassa toteuttaakseen julkishallintoa tehokkaampia torjuntatoimia. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi edistää ilmiön tunnettuutta ja ymmärtämistä horisontaalisesti alhaalta ylöspäin, sillä tieto ja ymmärtämys ovat välttämättömiä rakennettaessa osallistavaa yhteiskuntaa, johon kaikki voivat osallistua kansalaisten yhteistoiminnan, taloudellisen toiminnan ja koulutuksen välityksellä.
  Toimivaltaisten viranomaisten olisi myös otettava huomioon järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ehdotukset siitä, miten ratkaistaan turvatoimien ja vapauksien turvaamiseen tähtäävien toimien edellyttämä keskinäinen tasapaino. |
| --- | --- |

3.10

Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta pystyy erityisen vastuullisena ja pystyvänä tahona toimimaan keskeisessä roolissa vastattaessa terrorismin haasteeseen kokonaisvaltaisesti. Koska järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta perustuu aktiiviseen kansalaisuuteen, se on joustavammassa, luovemmassa ja monipuolisemmassa asemassa toteuttaakseen julkishallintoa tehokkaampia torjuntatoimia. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi edistää ilmiön tunnettuutta ja ymmärtämistä horisontaalisesti alhaalta ylöspäin, sillä tieto ja ymmärtämys ovat välttämättömiä rakennettaessa osallistavaa yhteiskuntaa, johon kaikki voivat osallistua kansalaisten yhteistoiminnan, taloudellisen toiminnan ja koulutuksen välityksellä.

Toimivaltaisten viranomaisten olisi myös otettava huomioon järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ehdotukset siitä, miten ratkaistaan turvatoimien ja vapauksien turvaamiseen tähtäävien toimien edellyttämä keskinäinen tasapaino.

| 3.11 | Valtiosta riippumattomat toimijat voivat olla — ja niiden on oltava — nykyistä aktiivisempia, edustivatpa ne erilaisia kansalaisliikkeitä tai talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoita, viestimiä, moninaisia tarkoitusperiä palvelevia järjestöjä, tiedeyhteisöä, uskonnollista johtoa, taide- ja kulttuurimaailmaa tai yleistä maailmanlaajuista mielipidettä. |
| --- | --- |

3.11

Valtiosta riippumattomat toimijat voivat olla — ja niiden on oltava — nykyistä aktiivisempia, edustivatpa ne erilaisia kansalaisliikkeitä tai talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoita, viestimiä, moninaisia tarkoitusperiä palvelevia järjestöjä, tiedeyhteisöä, uskonnollista johtoa, taide- ja kulttuurimaailmaa tai yleistä maailmanlaajuista mielipidettä.

| 3.12 | Dynaaminen kansalaisyhteiskunta voi toimia strategisessa tehtävässä suojeltaessa paikallisyhteisöjä ääriajattelulta ja poliittiselta väkivallalta. Kansalaisyhteiskunta on vapaa alue, jolla kansalaiset voivat olla oman turvallisuutensa seppä. Se on eräänlaista vastarintaa ja taistelua, tietolähde, julkisen keskustelun ja yhteiskunnallisen pohdinnan tyyssija ja järjestelmä, joka toimii välittäjänä, sovittelijana ja kompromissin tekijänä. Kansalaisyhteiskunnan välityksellä erilaiset yhteiskuntaryhmät ja eri suuntausten kannattajat saavat äänensä kuuluville. Se tarjoaa vähemmistöille ja toisinajattelijoille ilmaisukanavan ja edistää kaikessa erilaisuudessaan suvaitsevaisuutta ja monimuotoisuutta. Kansalaisyhteiskunta kattaa radikaalit ja maltilliset, yhteiskunnan ulkopuolella ja sen sisällä olevat kansalaiset, vastarintaryhmittymät ja neuvottelijat. |
| --- | --- |

3.12

Dynaaminen kansalaisyhteiskunta voi toimia strategisessa tehtävässä suojeltaessa paikallisyhteisöjä ääriajattelulta ja poliittiselta väkivallalta. Kansalaisyhteiskunta on vapaa alue, jolla kansalaiset voivat olla oman turvallisuutensa seppä. Se on eräänlaista vastarintaa ja taistelua, tietolähde, julkisen keskustelun ja yhteiskunnallisen pohdinnan tyyssija ja järjestelmä, joka toimii välittäjänä, sovittelijana ja kompromissin tekijänä. Kansalaisyhteiskunnan välityksellä erilaiset yhteiskuntaryhmät ja eri suuntausten kannattajat saavat äänensä kuuluville. Se tarjoaa vähemmistöille ja toisinajattelijoille ilmaisukanavan ja edistää kaikessa erilaisuudessaan suvaitsevaisuutta ja monimuotoisuutta. Kansalaisyhteiskunta kattaa radikaalit ja maltilliset, yhteiskunnan ulkopuolella ja sen sisällä olevat kansalaiset, vastarintaryhmittymät ja neuvottelijat.

| 3.13 | Kansalaisyhteiskunta voi toimia elintärkeässä tehtävässä käynnistettäessä uudenlaista maailmanlaajuista, koordinoitua toimintaa, jota tähän asti ovat vaikeuttaneet yksipuoliset asenteet ja lähimenneisyydestä tutut kansainväliset poliittiset erimielisyydet. Viime vuosikymmeninä kansalaisyhteiskunnan eri edustajat ovat muodostaneet dynaamisia valtioiden rajat ylittäviä liittoutumia, joihin osallistuu kansalaisia ja kansalaisryhmiä kaikkialta maailmasta. Liittoutumien tarkoituksena on edistää globaaleja tarkoitusperiä, kuten sukupuolten tasa-arvoa, rauhaa ja ihmisoikeuksia, aidsin torjuntaa, ympäristöasioita, reilun kaupan liikkeitä ja maailmanlaajuista oikeudenmukaisuutta. |
| --- | --- |

3.13

Kansalaisyhteiskunta voi toimia elintärkeässä tehtävässä käynnistettäessä uudenlaista maailmanlaajuista, koordinoitua toimintaa, jota tähän asti ovat vaikeuttaneet yksipuoliset asenteet ja lähimenneisyydestä tutut kansainväliset poliittiset erimielisyydet. Viime vuosikymmeninä kansalaisyhteiskunnan eri edustajat ovat muodostaneet dynaamisia valtioiden rajat ylittäviä liittoutumia, joihin osallistuu kansalaisia ja kansalaisryhmiä kaikkialta maailmasta. Liittoutumien tarkoituksena on edistää globaaleja tarkoitusperiä, kuten sukupuolten tasa-arvoa, rauhaa ja ihmisoikeuksia, aidsin torjuntaa, ympäristöasioita, reilun kaupan liikkeitä ja maailmanlaajuista oikeudenmukaisuutta.

| 3.14 | Yhä useammat ovat vakuuttuneita siitä, että valtioiden toiminta ei riitä torjumaan terrorismia, jos kansalaisyhteiskunta ja sen toimijat eivät ole sitoutuneet toimintaan aktiivisesti. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan foorumina komitealla on tilaisuus ja velvollisuus toimia itselleen ominaisilla lohkoilla ja osallistua EU:ssa ja muissa varteenotettavissa foorumeissa käynnistettäviin terrorisminvastaisiin toimiin. Komitean olisi luonnollisesti voitava antaa oma panoksensa terrorisminvastaisten politiikkojen hahmotteluun toimintaansa sivuavilla lohkoilla ehkäisemällä terrorismia, toimimalla yhteistyössä muiden tahojen kanssa ja käymällä vuoropuhelua. Ehdotus neuvoston päätökseksi terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa sekä rikosten ehkäisemistä koskevan erityisohjelman perustamisesta tarjoaa laajat ja joustavat puitteet tehdä moninaisia aloitteita. |
| --- | --- |

3.14

Yhä useammat ovat vakuuttuneita siitä, että valtioiden toiminta ei riitä torjumaan terrorismia, jos kansalaisyhteiskunta ja sen toimijat eivät ole sitoutuneet toimintaan aktiivisesti. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan foorumina komitealla on tilaisuus ja velvollisuus toimia itselleen ominaisilla lohkoilla ja osallistua EU:ssa ja muissa varteenotettavissa foorumeissa käynnistettäviin terrorisminvastaisiin toimiin. Komitean olisi luonnollisesti voitava antaa oma panoksensa terrorisminvastaisten politiikkojen hahmotteluun toimintaansa sivuavilla lohkoilla ehkäisemällä terrorismia, toimimalla yhteistyössä muiden tahojen kanssa ja käymällä vuoropuhelua. Ehdotus neuvoston päätökseksi terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa sekä rikosten ehkäisemistä koskevan erityisohjelman perustamisesta tarjoaa laajat ja joustavat puitteet tehdä moninaisia aloitteita.

| 3.15 | Päätösehdotuksesta on syytä tehdä ennen kaikkea seuraavat yleisluonteiset huomiot: |
| --- | --- |

3.15

Päätösehdotuksesta on syytä tehdä ennen kaikkea seuraavat yleisluonteiset huomiot:

| 3.15.1 | ETSK tuomitsee päättäväisesti kaikkinaisen terrorismin ja ottaa asiaan kantaa. |
| --- | --- |

3.15.1

ETSK tuomitsee päättäväisesti kaikkinaisen terrorismin ja ottaa asiaan kantaa.

| 3.15.2 | ETSK tukee päättäväisesti rikollisuuden ja terrorismin torjuntaa ja korostaa olevan myönteistä, että Gijs de Vries on nimitetty EU:n terrorisminvastaisen toiminnan koordinaattoriksi. |
| --- | --- |

3.15.2

ETSK tukee päättäväisesti rikollisuuden ja terrorismin torjuntaa ja korostaa olevan myönteistä, että Gijs de Vries on nimitetty EU:n terrorisminvastaisen toiminnan koordinaattoriksi.

| 3.15.3 | EU:n on jatkettava terrorismin ja rikollisuuden torjunnan vakiinnuttamisprosessia. |
| --- | --- |

3.15.3

EU:n on jatkettava terrorismin ja rikollisuuden torjunnan vakiinnuttamisprosessia.

| 3.15.4 | Jäsenvaltioiden on tehtävä todella tehokasta poliisi- ja tiedusteluyhteistyötä ja koordinoitava toimintaansa (korostamalla tarkoituksenmukaisen tiedon saatavuuden periaatetta) sekä oikeudellista yhteistyötään. Tehokkaan ja jatkuvan yhteistyön vaatimus koskee myös toimintaa unionin ulkopuolisten maiden kanssa. |
| --- | --- |

3.15.4

Jäsenvaltioiden on tehtävä todella tehokasta poliisi- ja tiedusteluyhteistyötä ja koordinoitava toimintaansa (korostamalla tarkoituksenmukaisen tiedon saatavuuden periaatetta) sekä oikeudellista yhteistyötään. Tehokkaan ja jatkuvan yhteistyön vaatimus koskee myös toimintaa unionin ulkopuolisten maiden kanssa.

| 3.15.5 | Julkisen ja yksityisen sektorin strateginen kumppanuus on niin ikään keskeisellä sijalla komission ehdotuksessa. |
| --- | --- |

3.15.5

Julkisen ja yksityisen sektorin strateginen kumppanuus on niin ikään keskeisellä sijalla komission ehdotuksessa.

| 3.16 | Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi hoitaa tehtäväänsä kahdella tasolla: se voi ehkäistä terrori-iskuja ja huolehtia niiden fyysisistä, psykologisista ja taloudellisista seurauksista. Koska ehdotuksessa toimet on määritelty yleisluonteisesti, komitealla on mahdollisuus tehdä useanlaisia toimivaltaansa kuuluvia aloitteita, jotka voitaisiin niin ikään yleisesti ja yksityiskohtiin puuttumatta muotoilla aluksi samojen teemojen ympärille, joihin keskityttiin Madridissa 11. maaliskuuta 2005 järjestetyn demokratiaa, terrorismia ja turvallisuutta käsitelleen kansainvälisen huippukokouksen keskusteluissa. Tapaamisessa laadittiin Madridin ohjelmana tunnettu toimintasuunnitelma (9) moninaisine käyttökelpoisine suosituksineen. |
| --- | --- |

3.16

Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi hoitaa tehtäväänsä kahdella tasolla: se voi ehkäistä terrori-iskuja ja huolehtia niiden fyysisistä, psykologisista ja taloudellisista seurauksista. Koska ehdotuksessa toimet on määritelty yleisluonteisesti, komitealla on mahdollisuus tehdä useanlaisia toimivaltaansa kuuluvia aloitteita, jotka voitaisiin niin ikään yleisesti ja yksityiskohtiin puuttumatta muotoilla aluksi samojen teemojen ympärille, joihin keskityttiin Madridissa 11. maaliskuuta 2005 järjestetyn demokratiaa, terrorismia ja turvallisuutta käsitelleen kansainvälisen huippukokouksen keskusteluissa. Tapaamisessa laadittiin Madridin ohjelmana tunnettu toimintasuunnitelma (9) moninaisine käyttökelpoisine suosituksineen.

4.   Erityistä

| 4.1 | Ehdotus: neuvoston päätös 2005/0034 CNS terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013. |
| --- | --- |

4.1

Ehdotus: neuvoston päätös 2005/0034 CNS terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013.

| 4.1.1 | ETSK on komission kanssa yhtä mieltä ehdotetun päätöksen 3 ja 4 artiklassa säädettävistä ohjelman yleisistä tavoitteista. |
| --- | --- |

4.1.1

ETSK on komission kanssa yhtä mieltä ehdotetun päätöksen 3 ja 4 artiklassa säädettävistä ohjelman yleisistä tavoitteista.

| 4.1.2 | Ehdotetun päätöksen 5 artiklassa eritellään tukikelpoiset toimet. ETSK katsoo, että seuraaviin toimiin on syytä kiinnittää erityistä huomiota: |
| --- | --- |

4.1.2

Ehdotetun päätöksen 5 artiklassa eritellään tukikelpoiset toimet. ETSK katsoo, että seuraaviin toimiin on syytä kiinnittää erityistä huomiota:

| 4.1.2.1 | Analyysit, seuranta, arviointi, auditoinnit ja muut tarkastukset (5 artiklan 2 kohdan b alakohta). Koska seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa alan perustutkimukseen on komission tämänhetkisen ehdotuksen mukaan varattu miljardi euroa, tarkasteltavana olevalla ohjelmalla on tuettava soveltavaa tutkimusta. Sillä on yhtymäkohtia keskusteluun ja tietojen levittämiseen aivoriihissä, korkea-asteen oppilaitoksissa sekä muissa foorumeissa ja organisaatioissa, jotka toimivat yhtäältä tutkijoiden, analyytikoiden ja älymystön ja toisaalta päättäjien välisiä virallisia ja epävirallisia suhteita vahvistavia politiikkoja koskevien pohdintojen ja ehdotusten ponnahduslautana. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Analyysit, seuranta, arviointi, auditoinnit ja muut tarkastukset (5 artiklan 2 kohdan b alakohta). Koska seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa alan perustutkimukseen on komission tämänhetkisen ehdotuksen mukaan varattu miljardi euroa, tarkasteltavana olevalla ohjelmalla on tuettava soveltavaa tutkimusta. Sillä on yhtymäkohtia keskusteluun ja tietojen levittämiseen aivoriihissä, korkea-asteen oppilaitoksissa sekä muissa foorumeissa ja organisaatioissa, jotka toimivat yhtäältä tutkijoiden, analyytikoiden ja älymystön ja toisaalta päättäjien välisiä virallisia ja epävirallisia suhteita vahvistavia politiikkoja koskevien pohdintojen ja ehdotusten ponnahduslautana.

| 4.1.2.2 | Koulutus, henkilöstö- ja asiantuntijavaihto (4 artiklan 2 kohdan d alakohta). Nämä toimet liittyvät edellisiin, mutta ennen kaikkea sellaisiin toimiin, joiden avulla voidaan käynnistää, toteuttaa ja pitää yllä kestävästi laadukkaita sellaisten kielten tutkijoille, kääntäjille ja tulkeille tarkoitettuja koulutus- ja erikoistumisohjelmia, joiden asiantuntijoita on vielä vähän ja joita käytetään rikoksiin ja terroritekoihin liittyviä sanomia ja perustelupropagandaa välitettäessä ja joiden käyttäjämäärä lisääntyy entisestään. |
| --- | --- |

4.1.2.2

Koulutus, henkilöstö- ja asiantuntijavaihto (4 artiklan 2 kohdan d alakohta). Nämä toimet liittyvät edellisiin, mutta ennen kaikkea sellaisiin toimiin, joiden avulla voidaan käynnistää, toteuttaa ja pitää yllä kestävästi laadukkaita sellaisten kielten tutkijoille, kääntäjille ja tulkeille tarkoitettuja koulutus- ja erikoistumisohjelmia, joiden asiantuntijoita on vielä vähän ja joita käytetään rikoksiin ja terroritekoihin liittyviä sanomia ja perustelupropagandaa välitettäessä ja joiden käyttäjämäärä lisääntyy entisestään.

| 4.1.2.3 | Tietoisuuden lisääminen ja tietojen levittäminen (5 artiklan 2 kohdan e alakohta). Jäljempänä kohdassa 4.2.2.1 esitetyt huomiot pätevät myös näihin toimiin. Niissä on kuitenkin korostettava erityisesti viestimien tehtävää, sillä ne saattavat olla avuksi riisuttaessa väkivallalta sen oikeutus. Toisinaan viestimet kuitenkin sallivat tunnettujen terroristi- ja rikollisryhmittymien levittää propagandaansa esteettä ja sekoittavat luovuttamattoman uutisointioikeuden rajoittamattomaan sisällön levittämiseen. Tässä tapauksessa ne toimivat siis nurinkurisesti rikollisryhmien terroripyrkimysten äänitorvena ja levittävät aitoja kuvia terrori-iskuista, panttivangeiksi otettujen, pelon kangistamien ihmisten sieppauksista ja murhista. |
| --- | --- |

4.1.2.3

Tietoisuuden lisääminen ja tietojen levittäminen (5 artiklan 2 kohdan e alakohta). Jäljempänä kohdassa 4.2.2.1 esitetyt huomiot pätevät myös näihin toimiin. Niissä on kuitenkin korostettava erityisesti viestimien tehtävää, sillä ne saattavat olla avuksi riisuttaessa väkivallalta sen oikeutus. Toisinaan viestimet kuitenkin sallivat tunnettujen terroristi- ja rikollisryhmittymien levittää propagandaansa esteettä ja sekoittavat luovuttamattoman uutisointioikeuden rajoittamattomaan sisällön levittämiseen. Tässä tapauksessa ne toimivat siis nurinkurisesti rikollisryhmien terroripyrkimysten äänitorvena ja levittävät aitoja kuvia terrori-iskuista, panttivangeiksi otettujen, pelon kangistamien ihmisten sieppauksista ja murhista.

| 4.1.3 | Ehdotetun päätöksen 6 artiklassa olisi toivottavaa täsmentää selkeämmin ja yksityiskohtaisemmin, ketkä voivat esittää hanke-ehdotuksia, kuten seuraavaa ohjelmaehdotusta koskevan päätöksen 5 artiklassa tehdään. Koska toimitaan erityisen arkaluonteisilla aloilla, komission on julkaistava tuensaajista vuosittain luettelo. |
| --- | --- |

4.1.3

Ehdotetun päätöksen 6 artiklassa olisi toivottavaa täsmentää selkeämmin ja yksityiskohtaisemmin, ketkä voivat esittää hanke-ehdotuksia, kuten seuraavaa ohjelmaehdotusta koskevan päätöksen 5 artiklassa tehdään. Koska toimitaan erityisen arkaluonteisilla aloilla, komission on julkaistava tuensaajista vuosittain luettelo.

| 4.1.4 | Ehdotetun päätöksen 14 artiklan 3 kohdassa säädetään, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliarviointia koskevan kertomuksen ja tiedonannon ohjelman täytäntöönpanosta. Myös ETSK on otettava huomioon arviointiprosessin osapuolena. |
| --- | --- |

4.1.4

Ehdotetun päätöksen 14 artiklan 3 kohdassa säädetään, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliarviointia koskevan kertomuksen ja tiedonannon ohjelman täytäntöönpanosta. Myös ETSK on otettava huomioon arviointiprosessin osapuolena.

| 4.2 | Ehdotus: neuvoston päätös 2005/0035 CNS rikosten ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 |
| --- | --- |

4.2

Ehdotus: neuvoston päätös 2005/0035 CNS rikosten ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013

| 4.2.1 | ETSK on komission kanssa yhtä mieltä ohjelman yleis- ja erityistavoitteista (2 ja 3 artikla). |
| --- | --- |

4.2.1

ETSK on komission kanssa yhtä mieltä ohjelman yleis- ja erityistavoitteista (2 ja 3 artikla).

| 4.2.2 | Vaikka uhrien sosiaalinen ja oikeudellinen avustaminen sisältyvät perusoikeusohjelmaan, ETSK kiinnittää erityistä huomiota uhrien ja todistajien suojeluun ja siihen liittyvien parhaiden käytäntöjen tukemiseen ja kehittämiseen poliisitoimen näkökulmasta tarkasteltuna (3 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohta) sekä rikosten ehkäisemiseen sovellettavaan rikollisuuden tutkimukseen liittyviin seikkoihin ja rikostentorjuntastrategioiden laaja-alaisten menetelmien ja välineiden kehittämiseen (3 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 3 artiklan 2 kohdan b alakohta). ETSK antaa tukensa komission käynnistämille terrorismin ja ihmiskaupan torjuntaan tähtääville kokeiluhankkeille sekä terrorismin uhrien taloudelliselle avustamiselle. ETSK katsoo, että kokeiluhankkeiden käynnistyttyä niitä olisi arvioitava ja kehitettävä niistä terrorismien uhreille tarkoitettu vakituinen korvausrahasto. |
| --- | --- |

4.2.2

Vaikka uhrien sosiaalinen ja oikeudellinen avustaminen sisältyvät perusoikeusohjelmaan, ETSK kiinnittää erityistä huomiota uhrien ja todistajien suojeluun ja siihen liittyvien parhaiden käytäntöjen tukemiseen ja kehittämiseen poliisitoimen näkökulmasta tarkasteltuna (3 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohta) sekä rikosten ehkäisemiseen sovellettavaan rikollisuuden tutkimukseen liittyviin seikkoihin ja rikostentorjuntastrategioiden laaja-alaisten menetelmien ja välineiden kehittämiseen (3 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 3 artiklan 2 kohdan b alakohta). ETSK antaa tukensa komission käynnistämille terrorismin ja ihmiskaupan torjuntaan tähtääville kokeiluhankkeille sekä terrorismin uhrien taloudelliselle avustamiselle. ETSK katsoo, että kokeiluhankkeiden käynnistyttyä niitä olisi arvioitava ja kehitettävä niistä terrorismien uhreille tarkoitettu vakituinen korvausrahasto.

| 4.2.2.1 | Uhrien ja heidän omaistensa ja huollettaviensa kaikkinainen suojelu: terrorismia torjuttaessa ”inhimillinen ulottuvuus” on asetettava keskeiselle sijalle kaikissa terrorisminvastaisissa strategioissa. Toiminnassa on keskityttävä tukemaan ja suojelemaan uhrien ja kansalaisyhteiskunnan roolia. Uhrit kärsivät henkilökohtaisesti väkivallasta, joka on suunnattu koko yhteiskuntaa ja yhteiskunnan edustamia arvoja vastaan. Siksi yhteiskunnan on annettava uhreille tunnustusta ja huolehdittava heistä: se on yhteiskunnan moraalinen ja poliittinen velvollisuus. Kaikkien valtioiden on suojeltava kansalaistensa oikeuksia ja vapauksia ja taattava, että kansalaiset voivat nauttia niistä vapaasti, ennen kaikkea oikeudesta elämään ja oikeudesta elää vapaasti uhkia pelkäämättä. Uhrit paljastavat terrorismin todelliset kasvot ja sen todellisuuden. He ovat yhteiskunnan kuuluvin ääni ja näkyvin joukko vastustettaessa terrorismia. Uhrit ovat vahvin todiste, jolla yhteiskunta saadaan tiedostamaan terrorismin vastustaminen ja sitoutumaan siihen, ja kansalaiset saadaan vastustamaan terrorismia. He ovat vahvin kanava evättäessä terrorismilta oikeutus ja eristettäessä se poliittisesti ja moraalisesti. Siksi on syytä toimia seuraavasti:






  — | Kansainvälisen yhteisön on tunnustettava uhrit ja osoitettava heille solidaarisuuttaan viestimällä selkeästi, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on terrorismin torjunnassa keskeisellä sijalla. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Uhrien ja heidän omaistensa ja huollettaviensa kaikkinainen suojelu: terrorismia torjuttaessa ”inhimillinen ulottuvuus” on asetettava keskeiselle sijalle kaikissa terrorisminvastaisissa strategioissa. Toiminnassa on keskityttävä tukemaan ja suojelemaan uhrien ja kansalaisyhteiskunnan roolia. Uhrit kärsivät henkilökohtaisesti väkivallasta, joka on suunnattu koko yhteiskuntaa ja yhteiskunnan edustamia arvoja vastaan. Siksi yhteiskunnan on annettava uhreille tunnustusta ja huolehdittava heistä: se on yhteiskunnan moraalinen ja poliittinen velvollisuus. Kaikkien valtioiden on suojeltava kansalaistensa oikeuksia ja vapauksia ja taattava, että kansalaiset voivat nauttia niistä vapaasti, ennen kaikkea oikeudesta elämään ja oikeudesta elää vapaasti uhkia pelkäämättä. Uhrit paljastavat terrorismin todelliset kasvot ja sen todellisuuden. He ovat yhteiskunnan kuuluvin ääni ja näkyvin joukko vastustettaessa terrorismia. Uhrit ovat vahvin todiste, jolla yhteiskunta saadaan tiedostamaan terrorismin vastustaminen ja sitoutumaan siihen, ja kansalaiset saadaan vastustamaan terrorismia. He ovat vahvin kanava evättäessä terrorismilta oikeutus ja eristettäessä se poliittisesti ja moraalisesti. Siksi on syytä toimia seuraavasti:

—

Kansainvälisen yhteisön on tunnustettava uhrit ja osoitettava heille solidaarisuuttaan viestimällä selkeästi, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on terrorismin torjunnassa keskeisellä sijalla.

| — | On ryhdyttävä kansainvälisiin toimenpiteisiin ja otettava käyttöön kansainvälisiä suojelu- ja avustusmekanismeja, joissa huomioidaan terrorismin uhrit. |
| --- | --- |

—

On ryhdyttävä kansainvälisiin toimenpiteisiin ja otettava käyttöön kansainvälisiä suojelu- ja avustusmekanismeja, joissa huomioidaan terrorismin uhrit.

| — | Ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja terrorismin torjuntaan liittyvistä yksilön perusoikeuksista käytävää keskustelua on laajennettava, sillä uhreista keskusteleminen vaikuttaa monin tavoin ihmisoikeuskeskusteluun. Toiminnassa on sovitettava yhteen kaksi toisiaan täydentävää ulottuvuutta: valtioiden velvollisuus yhtäältä kunnioittaa terrorismin torjunnassa ihmisoikeuksia ja toisaalta ryhtyä kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin yksilön ihmisoikeuksien suojelemiseksi terrorismilta. Tarkasteltavana olevassa komission asiakirjassa tätä keskustelua ei valitettavasti lainkaan käydä. |
| --- | --- |

—

Ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja terrorismin torjuntaan liittyvistä yksilön perusoikeuksista käytävää keskustelua on laajennettava, sillä uhreista keskusteleminen vaikuttaa monin tavoin ihmisoikeuskeskusteluun. Toiminnassa on sovitettava yhteen kaksi toisiaan täydentävää ulottuvuutta: valtioiden velvollisuus yhtäältä kunnioittaa terrorismin torjunnassa ihmisoikeuksia ja toisaalta ryhtyä kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin yksilön ihmisoikeuksien suojelemiseksi terrorismilta. Tarkasteltavana olevassa komission asiakirjassa tätä keskustelua ei valitettavasti lainkaan käydä.

| — | On tuettava toimenpiteitä, joilla lujitetaan kansalaisyhteiskunnan sitoutumista torjumaan terrorismia. Kansalaistoimijoiden ja erityisesti terrorismin uhrien on toimien avulla saatava äänensä kuuluville kansainvälisellä foorumilla. |
| --- | --- |

—

On tuettava toimenpiteitä, joilla lujitetaan kansalaisyhteiskunnan sitoutumista torjumaan terrorismia. Kansalaistoimijoiden ja erityisesti terrorismin uhrien on toimien avulla saatava äänensä kuuluville kansainvälisellä foorumilla.

| 4.2.2.2 | Rikosten ehkäiseminen: huumausainekauppa on EU:n suurin valtioidenväliseen rikollisuuteen liittyvä ongelma. Kaikkiin jäsenvaltioihin pesiytyneet rikollisryhmät takaavat huumausaineiden suurimittaisen jakelun kaikkialle unioniin. Lisäksi suuntaus käydä kauppaa useammalla kuin yhdellä aineella lisääntyy entisestään.
  Ihmiskauppa on unionissa kasvava ongelma. Toiminta on taloudellisesti erittäin kannattavaa. EU:n on lisättävä toimintakapasiteettiaan ja ryhdyttävä tutkimaan ihmiskauppaa ja kaikkia siihen liittyviä sivuvaikutuksia, kuten lasten seksuaalista hyväksikäyttöä ja laajemmin ottaen prostituutiota, sekä tukemaan kyseistä tutkimusta. ETSK pitääkin erittäin tarpeellisina sellaisia aloitteita kuin ”Ehdotus: neuvoston direktiivi sellaisille laittomassa maahanmuutossa avustamisen tai ihmiskaupan uhreille, jotka tekevät yhteistyötä viranomaisten kanssa, myönnettävästä lyhytaikaisesta oleskeluluvasta” (10). Sen tarkoituksena on tehostaa laittoman maahanmuuton torjuntaan tähtääviä välineitä ottamalla käyttöön laittomassa maahanmuutossa avustamisen ja ihmiskaupan uhreille myönnettävä oleskelulupa. (11)

  Lahjonta, rahanpesu, talousrikokset ja rahanväärennys aiheuttavat myös huolta unionille. Rahanpesu on unionissa toimivien järjestäytyneiden rikollisryhmien pääasiallisia tehtäviä, sillä se toimii niiden rahoituslähteenä. Kaikki edellä luetellut toiminnot yhdessä toteutettuina (rikollisuuden erilaiset ilmenemismuodot ja terrorismin rahoitus) vain lisäävät ihmisten hyväksikäyttöä. (12) On tarpeen ryhtyä erityisesti seuraaviin toimiin:






  — | On tuettava julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä ja strategista kumppanuutta. Ne voivat erityisesti kehittää yhdessä parhaita käytäntöjä ja torjua rahanpesua ja terrorismin rahoitusta sekä panna rahoitussektorilla ja voittoa tavoittelemattomissa organisaatioissa täytäntöön avoimuutta ja ammatillista luotettavuutta koskevia määräyksiä noudattamalla GAFIn suosituksia (13) (GAFI on tärkein kansainvälinen järjestö, jonka tehtävänä on suojella kansainvälistä rahoitusjärjestelmää rahanpesulta ja terrorismin rahoitukselta) ja EU:n toimintasuunnitelmaa (14). |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

Rikosten ehkäiseminen: huumausainekauppa on EU:n suurin valtioidenväliseen rikollisuuteen liittyvä ongelma. Kaikkiin jäsenvaltioihin pesiytyneet rikollisryhmät takaavat huumausaineiden suurimittaisen jakelun kaikkialle unioniin. Lisäksi suuntaus käydä kauppaa useammalla kuin yhdellä aineella lisääntyy entisestään.

Ihmiskauppa on unionissa kasvava ongelma. Toiminta on taloudellisesti erittäin kannattavaa. EU:n on lisättävä toimintakapasiteettiaan ja ryhdyttävä tutkimaan ihmiskauppaa ja kaikkia siihen liittyviä sivuvaikutuksia, kuten lasten seksuaalista hyväksikäyttöä ja laajemmin ottaen prostituutiota, sekä tukemaan kyseistä tutkimusta. ETSK pitääkin erittäin tarpeellisina sellaisia aloitteita kuin ”Ehdotus: neuvoston direktiivi sellaisille laittomassa maahanmuutossa avustamisen tai ihmiskaupan uhreille, jotka tekevät yhteistyötä viranomaisten kanssa, myönnettävästä lyhytaikaisesta oleskeluluvasta” (10). Sen tarkoituksena on tehostaa laittoman maahanmuuton torjuntaan tähtääviä välineitä ottamalla käyttöön laittomassa maahanmuutossa avustamisen ja ihmiskaupan uhreille myönnettävä oleskelulupa. (11)

Lahjonta, rahanpesu, talousrikokset ja rahanväärennys aiheuttavat myös huolta unionille. Rahanpesu on unionissa toimivien järjestäytyneiden rikollisryhmien pääasiallisia tehtäviä, sillä se toimii niiden rahoituslähteenä. Kaikki edellä luetellut toiminnot yhdessä toteutettuina (rikollisuuden erilaiset ilmenemismuodot ja terrorismin rahoitus) vain lisäävät ihmisten hyväksikäyttöä. (12) On tarpeen ryhtyä erityisesti seuraaviin toimiin:

—

On tuettava julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä ja strategista kumppanuutta. Ne voivat erityisesti kehittää yhdessä parhaita käytäntöjä ja torjua rahanpesua ja terrorismin rahoitusta sekä panna rahoitussektorilla ja voittoa tavoittelemattomissa organisaatioissa täytäntöön avoimuutta ja ammatillista luotettavuutta koskevia määräyksiä noudattamalla GAFIn suosituksia (13) (GAFI on tärkein kansainvälinen järjestö, jonka tehtävänä on suojella kansainvälistä rahoitusjärjestelmää rahanpesulta ja terrorismin rahoitukselta) ja EU:n toimintasuunnitelmaa (14).

| — | On kehitettävä tilastojen ja soveltavan kriminologian vertailujärjestelmiä ja hyödynnettävä kyseisiä menetelmiä vastaisuudessa toteutettavissa toimenpiteissä ja politiikoissa. |
| --- | --- |

—

On kehitettävä tilastojen ja soveltavan kriminologian vertailujärjestelmiä ja hyödynnettävä kyseisiä menetelmiä vastaisuudessa toteutettavissa toimenpiteissä ja politiikoissa.

| 4.3 | Ehdotetun päätöksen 4 artiklan 2 kohta (rahoitustukeen oikeutetut toimet) |
| --- | --- |

4.3

Ehdotetun päätöksen 4 artiklan 2 kohta (rahoitustukeen oikeutetut toimet)

| 4.3.1 | Kohdassa olisi mainittava nimenomaisesti uskontojen ja sukupolvien välinen vuoropuhelu äärisuuntausten havaitsemiseksi ja korostettava sellaisia hyviä käytäntöjä, jotka vahvistavat keskinäistä ymmärtämystä, maltillista toimintaa ja demokraattista suvaitsevaisuutta ja hillitsevät näin radikalisoitumista ja uusien kannattajien värväämistä. Terrorismin torjunta edellyttää, että ilmiöltä riistetään sen moraalinen oikeutus. Tähän tavoitteeseen päästään vain käymällä vuoropuhelua ja ymmärtämällä toisia. On tuettava toimia, joiden avulla erilaiset tunnustukselliset ryhmät ja niiden johtajat oppivat ymmärtämään toisiaan, mikä puolestaan synnyttää sopusointua ja suvaitsevaisuutta. Toimien on edistettävä sellaista tietämystä, jonka turvin saadaan selville, mikä ruokkii vihaa ja kuinka tällainen käyttäytyminen voidaan kitkeä. Uskonnollisten yhteisöjen on tunnettava toisensa nykyistä paremmin, mikä onnistuu parhaiten toteuttamalla yhdyskuntien jäsenten verkostoitumista edistäviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.3.1

Kohdassa olisi mainittava nimenomaisesti uskontojen ja sukupolvien välinen vuoropuhelu äärisuuntausten havaitsemiseksi ja korostettava sellaisia hyviä käytäntöjä, jotka vahvistavat keskinäistä ymmärtämystä, maltillista toimintaa ja demokraattista suvaitsevaisuutta ja hillitsevät näin radikalisoitumista ja uusien kannattajien värväämistä. Terrorismin torjunta edellyttää, että ilmiöltä riistetään sen moraalinen oikeutus. Tähän tavoitteeseen päästään vain käymällä vuoropuhelua ja ymmärtämällä toisia. On tuettava toimia, joiden avulla erilaiset tunnustukselliset ryhmät ja niiden johtajat oppivat ymmärtämään toisiaan, mikä puolestaan synnyttää sopusointua ja suvaitsevaisuutta. Toimien on edistettävä sellaista tietämystä, jonka turvin saadaan selville, mikä ruokkii vihaa ja kuinka tällainen käyttäytyminen voidaan kitkeä. Uskonnollisten yhteisöjen on tunnettava toisensa nykyistä paremmin, mikä onnistuu parhaiten toteuttamalla yhdyskuntien jäsenten verkostoitumista edistäviä toimenpiteitä.

| 4.3.2 | Vaikka siirtolaisohjelmalla tuetaankin etnisiin, uskonnollisiin, kulttuurisiin tai siirtolaisten muodostamiin vähemmistöryhmiin kuuluvien henkilöiden, erityisesti nuorten, kotoutumista yhteiskuntaan ja työelämään, tarkasteltavana olevan ohjelman puitteissa olisi niin ikään kehitettävä alalla onnistuneesti sovellettuihin menetelmiin liittyviä hyviä käytäntöjä, varsinkin koulutustoiminnassa sekä henkilöstö- ja asiantuntijavaihdossa (ehdotetun päätöksen 4 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

4.3.2

Vaikka siirtolaisohjelmalla tuetaankin etnisiin, uskonnollisiin, kulttuurisiin tai siirtolaisten muodostamiin vähemmistöryhmiin kuuluvien henkilöiden, erityisesti nuorten, kotoutumista yhteiskuntaan ja työelämään, tarkasteltavana olevan ohjelman puitteissa olisi niin ikään kehitettävä alalla onnistuneesti sovellettuihin menetelmiin liittyviä hyviä käytäntöjä, varsinkin koulutustoiminnassa sekä henkilöstö- ja asiantuntijavaihdossa (ehdotetun päätöksen 4 artiklan 2 kohta).

| 4.3.3 | Euroopan komissio on hiljattain tehnyt kansalaisyhteiskunnan organisaatioita koskettavan alustavan ehdotuksen voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden avoimuutta ja rahoitusvastuuta edistäviksi käytännesäännöiksi. Ehdotuksesta on tehtävä eräs kielteinen huomio. On olemassa vaara, että ehdotus vaikuttaa kielteisesti kaikkiin eurooppalaisiin valtiosta riippumattomiin organisaatioihin ja pilaa niiden maineen viemällä pohjan niiden arvokkaimmalta sosiaaliselta pääomalta, nimittäin yleisen mielipiteen sekä paikallisten, valtakunnallisten ja Euroopan laajuisten instituutioiden luottamukselta.
  ETSK ymmärtää pyrkimyksen estää voittoa tavoittelemattomia organisaatioiden mahdollinen hyödyntäminen terrorismin ja muiden rikollisten toimien rahoitukseen. Se on kuitenkin ehkäistävä jäsenvaltioiden viranomaisten käytössä olevin tavanomaisin ehkäisemis- ja tukahduttamiskeinoin. Ennen kaikkea olisi kuitenkin toivottavaa jatkaa valitettavasti keskeytyneitä ponnisteluja Eurooppa-yhdistyksen ja eurooppalaisen keskinäisen yhtiön sääntöjen hyväksymiseksi. |
| --- | --- |

4.3.3

Euroopan komissio on hiljattain tehnyt kansalaisyhteiskunnan organisaatioita koskettavan alustavan ehdotuksen voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden avoimuutta ja rahoitusvastuuta edistäviksi käytännesäännöiksi. Ehdotuksesta on tehtävä eräs kielteinen huomio. On olemassa vaara, että ehdotus vaikuttaa kielteisesti kaikkiin eurooppalaisiin valtiosta riippumattomiin organisaatioihin ja pilaa niiden maineen viemällä pohjan niiden arvokkaimmalta sosiaaliselta pääomalta, nimittäin yleisen mielipiteen sekä paikallisten, valtakunnallisten ja Euroopan laajuisten instituutioiden luottamukselta.

ETSK ymmärtää pyrkimyksen estää voittoa tavoittelemattomia organisaatioiden mahdollinen hyödyntäminen terrorismin ja muiden rikollisten toimien rahoitukseen. Se on kuitenkin ehkäistävä jäsenvaltioiden viranomaisten käytössä olevin tavanomaisin ehkäisemis- ja tukahduttamiskeinoin. Ennen kaikkea olisi kuitenkin toivottavaa jatkaa valitettavasti keskeytyneitä ponnisteluja Eurooppa-yhdistyksen ja eurooppalaisen keskinäisen yhtiön sääntöjen hyväksymiseksi.

| 4.3.4 | Komitea toistaa edellä kohdissa 4.1.2.2 ja 4.1.2.3 esittämänsä huomiot koulutuksesta ja henkilöstö- ja asiantuntijavaihdosta sekä tietoisuuden lisäämisestä ja tietojen levittämisestä. |
| --- | --- |

4.3.4

Komitea toistaa edellä kohdissa 4.1.2.2 ja 4.1.2.3 esittämänsä huomiot koulutuksesta ja henkilöstö- ja asiantuntijavaihdosta sekä tietoisuuden lisäämisestä ja tietojen levittämisestä.

| 4.3.5 | Taiteelle ja kulttuurille on niin ikään annettava keskeinen sija kansalaisten vastauksissa rikollisuuteen ja terrorismiin. Ne on myös miellettävä keinoksi ilmaista ja ymmärtää maissamme vallalla olevista käsityksistä poikkeavia näkemyksiä. |
| --- | --- |

4.3.5

Taiteelle ja kulttuurille on niin ikään annettava keskeinen sija kansalaisten vastauksissa rikollisuuteen ja terrorismiin. Ne on myös miellettävä keinoksi ilmaista ja ymmärtää maissamme vallalla olevista käsityksistä poikkeavia näkemyksiä.

| 4.4 | Komitea toistaa ehdotetun päätöksen 14 artiklaa (arviointi) koskevana huomionaan edellä lausunnon kohdassa 4.1.4 esittämänsä seikat. |
| --- | --- |

4.4

Komitea toistaa ehdotetun päätöksen 14 artiklaa (arviointi) koskevana huomionaan edellä lausunnon kohdassa 4.1.4 esittämänsä seikat.

5.   Päätelmät

| 5.1 | ETSK katsoo, että molemmat puiteohjelmaan liittyvät ohjelmaehdotukset ovat tarpeellisia, joten niiden rahoitusta on vastedes lisättävä, jos väliarvioinnista on pääteltävissä, että toiminta etenee oikeansuuntaisesti. |
| --- | --- |

5.1

ETSK katsoo, että molemmat puiteohjelmaan liittyvät ohjelmaehdotukset ovat tarpeellisia, joten niiden rahoitusta on vastedes lisättävä, jos väliarvioinnista on pääteltävissä, että toiminta etenee oikeansuuntaisesti.

| 5.2 | Lisäksi ETSK:lle on tarjottava komitean toimivallan puitteissa mahdollisuus osallistua komission ja Euroopan parlamentin kanssa toteutettavaan prosessiin sovittaessa vuotuisesta ohjelmasuunnittelusta siihen liittyvine arviointiprosesseineen. |
| --- | --- |

5.2

Lisäksi ETSK:lle on tarjottava komitean toimivallan puitteissa mahdollisuus osallistua komission ja Euroopan parlamentin kanssa toteutettavaan prosessiin sovittaessa vuotuisesta ohjelmasuunnittelusta siihen liittyvine arviointiprosesseineen.

| 5.3 | ETSK muistuttaa lisäksi, että vapauksien ja turvallisuuden suojelua koskeviin nykyisiin yhteisön ohjelmiin kohdennettavien varojen olisi oltava oikeassa tasapainossa vapauksien suojelun kanssa. Näin todetaan myös komitean antamassa lausunnossa ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla” (KOM(2005) 184 lopullinen) (SOC/209). |
| --- | --- |

5.3

ETSK muistuttaa lisäksi, että vapauksien ja turvallisuuden suojelua koskeviin nykyisiin yhteisön ohjelmiin kohdennettavien varojen olisi oltava oikeassa tasapainossa vapauksien suojelun kanssa. Näin todetaan myös komitean antamassa lausunnossa ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla” (KOM(2005) 184 lopullinen) (SOC/209).

| 5.4 | Perusoikeuksien, vapauksien ja turvallisuuden suojelu on kaikkien vastuulla. Se alkaa yhteisten arvojen opettamisella jo koulujen alaluokilla, ja siihen liittyy kolmen pilarin eli vapauden, demokratian ja turvallisuuden jatkuva tasapainottaminen. |
| --- | --- |

5.4

Perusoikeuksien, vapauksien ja turvallisuuden suojelu on kaikkien vastuulla. Se alkaa yhteisten arvojen opettamisella jo koulujen alaluokilla, ja siihen liittyy kolmen pilarin eli vapauden, demokratian ja turvallisuuden jatkuva tasapainottaminen.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Yhdistyneiden Kansakuntien raportti Human Security Now, http://www.humansecurity-chs.org

1

Human Security Now

(2)  EYVL C 19, 23.1.1999, s. 1.

2

(3)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION

3

(4)  ETSK:n lausunto 24. huhtikuuta 2002 (EYVL C 149, 21.6.2002, ainoa esittelijä: Daniel Retureau).

4

Retureau

(5)  Lausunto pohjautuu komission valmisteluasiakirjaan ”Sisäisen turvallisuuden takaaminen ja kansainvälistä suojelua koskevien velvoitteiden ja välineiden noudattaminen”, KOM(2001) 743 lopullinen.

5

(6)  Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin pitämä puhe demokratiaa, terrorismia ja turvallisuutta käsitelleessä Madridin klubin huippukokouksessa Madridissa 11. maaliskuuta 2005, luettavissa Internet-osoitteessa http://www.safe-democracy.org

6

(7)  Rohan Gunaratna: Inside Al Qaeda: Global Network of Terror, Berkley Publishing Group, Barcelona, kesäkuu 2003.

7

Gunaratna

Inside Al Qaeda: Global Network of Terror

(8)  Puheenjohtajavaltion sekä terrorismin torjunnan EU-koordinaattorin laatima tiedote 16.–17. kesäkuuta 2005 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle,

8

http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf (suomenkielistä toisintoa ei saatavilla).

(9)  http://cumbre.clubmadrid.org/agenda/la-agenda-de-madrid.html

9

(10)  ETSK:n lausunto 29. toukokuuta 2002 (EYVL C 221, 17.9.2002, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños).

10

Pariza Castaños

(11)  KOM(2002) 71 lopullinen, 11. helmikuuta 2002.

11

(12)  http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION

12

(13)  http://www.fatf-gafi.org/document/28/0,2340,en_32250379_32236930_33658140_1_1_1_1,00.html#Introduction

13

(14)  Puheenjohtajavaltion sekä terrorismin torjunnan EU-koordinaattorin laatima tiedote 16.–17. kesäkuuta 2005 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle,

14

http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf (suomenkielistä toisintoa ei saatavilla).

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/70

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös — Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta”

KOM(2005) 225 lopullinen — 2005/0107 COD

(2006/C 65/14)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 27. lokakuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. joulukuuta 2005. Esittelijä oli Mária Herczog.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 123 ääntä puolesta, ei yhtään vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1.   ETSK:n kanta lyhyesti

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea vahvistaa täyden tukensa Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodelle (2007) ja sitoutuu edistämään yhdenvertaisuutta sekä sosiaalista koheesiota ja perusoikeuksia kaikille Euroopassa. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea vahvistaa täyden tukensa Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodelle (2007) ja sitoutuu edistämään yhdenvertaisuutta sekä sosiaalista koheesiota ja perusoikeuksia kaikille Euroopassa.

| 1.2 | Aiemmissa tätä kysymystä käsittelevissä lausunnoissaan ETSK on aina korostanut, että perustamissopimuksen 13 artiklassa määritellyn kaikenlaisen syrjinnän poistamiseksi tarvitaan tähänastista selvästi konkreettisempaa kehitystä. (1) On paikallaan myöntää, että tasa-arvon edistämiseksi ja tilanteen korjaamiseksi on toteutettu monia toimia, mutta monilla aloilla on vielä paljon tehtävää. Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi (2007) voikin tarjota tilaisuuden mainittujen kohderyhmien määrittelemiseksi ja huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

1.2

Aiemmissa tätä kysymystä käsittelevissä lausunnoissaan ETSK on aina korostanut, että perustamissopimuksen 13 artiklassa määritellyn kaikenlaisen syrjinnän poistamiseksi tarvitaan tähänastista selvästi konkreettisempaa kehitystä. (1) On paikallaan myöntää, että tasa-arvon edistämiseksi ja tilanteen korjaamiseksi on toteutettu monia toimia, mutta monilla aloilla on vielä paljon tehtävää. Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi (2007) voikin tarjota tilaisuuden mainittujen kohderyhmien määrittelemiseksi ja huomioon ottamiseksi.

| 1.3 | ETSK:n mielestä kaikille EU:n alueella oleskeleville tulisi ilman syrjintää taata yhtäläiset mahdollisuudet nauttia kaikista ihmisoikeuksista eli kansalaisoikeuksista sekä kulttuurisista, taloudellisista, poliittisista ja sosiaalisista oikeuksista. Teemavuoden avulla tulisi siis edistää kaikenlaisen syrjinnän torjuntaa kiinnittäen erityishuomiota 13 artiklan soveltamisalaan kuuluviin perusteisiin. Teemavuotta tulisi kuitenkin samalla pitää mahdollisuutena lisätä tietoisuutta tavallisesti huomiotta jääviin erityisryhmiin kuten lapsiin kohdistuvasta syrjinnästä sekä muista syrjintään liittyvistä kysymyksistä, joihin ei vielä ole löydetty ratkaisua. |
| --- | --- |

1.3

ETSK:n mielestä kaikille EU:n alueella oleskeleville tulisi ilman syrjintää taata yhtäläiset mahdollisuudet nauttia kaikista ihmisoikeuksista eli kansalaisoikeuksista sekä kulttuurisista, taloudellisista, poliittisista ja sosiaalisista oikeuksista. Teemavuoden avulla tulisi siis edistää kaikenlaisen syrjinnän torjuntaa kiinnittäen erityishuomiota 13 artiklan soveltamisalaan kuuluviin perusteisiin. Teemavuotta tulisi kuitenkin samalla pitää mahdollisuutena lisätä tietoisuutta tavallisesti huomiotta jääviin erityisryhmiin kuten lapsiin kohdistuvasta syrjinnästä sekä muista syrjintään liittyvistä kysymyksistä, joihin ei vielä ole löydetty ratkaisua.

| 1.4 | ETSK hyväksyy sosiaalipoliittisen ohjelman (2006–2010), jossa yhdenvertaiset mahdollisuudet ja sosiaalinen koheesio ovat keskeisen tärkeitä ja jossa hahmotellaan näihin aiheisiin liittyvää toimintastrategiaa. ETSK hyväksyy Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden (2007) tavoitteet, jotka liittyvät oikeuksiin, edustukseen, tunnustamiseen, kunnioitukseen ja suvaitsevaisuuteen sekä valtavirtaistamiseen, ja kannattaa niitä jäljempänä esitetyin täydennyksin ja muutoksin. |
| --- | --- |

1.4

ETSK hyväksyy sosiaalipoliittisen ohjelman (2006–2010), jossa yhdenvertaiset mahdollisuudet ja sosiaalinen koheesio ovat keskeisen tärkeitä ja jossa hahmotellaan näihin aiheisiin liittyvää toimintastrategiaa. ETSK hyväksyy Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden (2007) tavoitteet, jotka liittyvät oikeuksiin, edustukseen, tunnustamiseen, kunnioitukseen ja suvaitsevaisuuteen sekä valtavirtaistamiseen, ja kannattaa niitä jäljempänä esitetyin täydennyksin ja muutoksin.

2.   Lausuntoa tukevat perustelut ja siinä esitettävät huomiot

2.1   Komission asiakirjan pääsisältö

| 2.1.1 | Komission tiedonannossa sosiaalipoliittisesta toimintaohjelmasta vuosiksi 2005–2010 korostettiin yhdenvertaisten mahdollisuuksien merkitystä, jotta yhteenkuuluvuus yhteiskunnassa lisääntyisi. Siinä ilmoitettiin komission aikeesta laatia uusi syrjinnän torjumista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevä puitestrategia (esitetty nyt puheena olevaan päätösehdotukseen liittyvässä tiedonannossa). (2) Yksi tiedonannossa esitetyistä pääaloitteista on ehdotus vuoden 2007 nimeämisestä Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodeksi. Teemavuoden yleisenä tavoitteena on lisätä tietoa oikeudenmukaisen, yhteenkuuluvuutta lisäävän ja kaikille yhdenvertaiset mahdollisuudet tarjoavan yhteiskunnan eduista. Tämä edellyttää, että poistetaan esteet osallistumiselta yhteiskunnan toimintaan ja edistetään ilmapiiriä, jossa Euroopan monimuotoisuutta pidetään yhteiskunnallisen ja kulttuurisen elinvoimaisuuden lähteenä. Teemavuoden erityistavoitteet ovat seuraavat:






  — | Oikeudet — lisätään tietoa oikeudesta tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen. |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Komission tiedonannossa sosiaalipoliittisesta toimintaohjelmasta vuosiksi 2005–2010 korostettiin yhdenvertaisten mahdollisuuksien merkitystä, jotta yhteenkuuluvuus yhteiskunnassa lisääntyisi. Siinä ilmoitettiin komission aikeesta laatia uusi syrjinnän torjumista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevä puitestrategia (esitetty nyt puheena olevaan päätösehdotukseen liittyvässä tiedonannossa). (2) Yksi tiedonannossa esitetyistä pääaloitteista on ehdotus vuoden 2007 nimeämisestä Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodeksi. Teemavuoden yleisenä tavoitteena on lisätä tietoa oikeudenmukaisen, yhteenkuuluvuutta lisäävän ja kaikille yhdenvertaiset mahdollisuudet tarjoavan yhteiskunnan eduista. Tämä edellyttää, että poistetaan esteet osallistumiselta yhteiskunnan toimintaan ja edistetään ilmapiiriä, jossa Euroopan monimuotoisuutta pidetään yhteiskunnallisen ja kulttuurisen elinvoimaisuuden lähteenä. Teemavuoden erityistavoitteet ovat seuraavat:

—

Oikeudet — lisätään tietoa oikeudesta tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen.

| — | Edustus — käynnistetään keskustelu tavoista lisätä yhteiskunnallista, poliittista, taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista osallistumista yhteiskunnan toimintaan. |
| --- | --- |

—

Edustus — käynnistetään keskustelu tavoista lisätä yhteiskunnallista, poliittista, taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista osallistumista yhteiskunnan toimintaan.

| — | Tunnustaminen; siihen sisältyy monimuotoisuuden arvostaminen ja siihen mukautuminen. |
| --- | --- |

—

Tunnustaminen; siihen sisältyy monimuotoisuuden arvostaminen ja siihen mukautuminen.

| — | Kunnioitus ja suvaitsevaisuus — tavoitteena on osallisuutta edistävä yhteiskunta. |
| --- | --- |

—

Kunnioitus ja suvaitsevaisuus — tavoitteena on osallisuutta edistävä yhteiskunta.

Tässä käsiteltävässä ehdotuksessa päätökseksi säädetään yhdenvertaisten mahdollisuuksien eurooppalaisesta teemavuodesta sekä sen talousarviosta. Ehdotettu päätös perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklaan (3).

2.2   Yleisiä ja erityisiä huomioita

| 2.2.1 | Tasa-arvon saavuttamisen tulisi olla jatkossakin yksi EU:n politiikan ensisijaisista tavoitteista. Vaikka syrjinnän torjunnassa onkin tapahtunut huomattavia lainsäädännöllisiä muutoksia unionin ja jäsenvaltioiden tasolla erityisesti 13 artiklassa mainittujen syrjintäperusteiden osalta, lisätoimet ovat tarpeen yhdenvertaisten mahdollisuuksien entistä johdonmukaisemman toteuttamisen varmistamiseksi ja syrjinnän lopettamiseksi. Syrjinnän epäsuorat muodot paljastuvat kyllä syrjintätilanteessa, mutta ovat vaikeasti todistettavissa. Se on paikallaan ottaa huomioon vuoden 2007 ohjelmassa. |
| --- | --- |

2.2.1

Tasa-arvon saavuttamisen tulisi olla jatkossakin yksi EU:n politiikan ensisijaisista tavoitteista. Vaikka syrjinnän torjunnassa onkin tapahtunut huomattavia lainsäädännöllisiä muutoksia unionin ja jäsenvaltioiden tasolla erityisesti 13 artiklassa mainittujen syrjintäperusteiden osalta, lisätoimet ovat tarpeen yhdenvertaisten mahdollisuuksien entistä johdonmukaisemman toteuttamisen varmistamiseksi ja syrjinnän lopettamiseksi. Syrjinnän epäsuorat muodot paljastuvat kyllä syrjintätilanteessa, mutta ovat vaikeasti todistettavissa. Se on paikallaan ottaa huomioon vuoden 2007 ohjelmassa.

| 2.2.2 | Toimia tarvitaan myös niiden erojen poistamiseksi, joita esiintyy eri syistä tapahtuvaa syrjintää vastaan annettavan suojan tasossa ja laajuudessa. Komitea suosittaa painokkaasti, että syrjinnän — olipa perusteena sukupuoli, rotu tai etninen alkuperä, uskonto tai vakaumus, vammaisuus, ikä tai sukupuolinen suuntautuminen — tulisi olla kiellettyä työssä, perus- ja ammatillisessa koulutuksessa, sosiaalisessa suojelussa, sosiaalietuuksien alalla sekä tavaroiden ja palvelujen saatavuudessa. Muutoin vaarana on eri ryhmien välinen hierarkia. |
| --- | --- |

2.2.2

Toimia tarvitaan myös niiden erojen poistamiseksi, joita esiintyy eri syistä tapahtuvaa syrjintää vastaan annettavan suojan tasossa ja laajuudessa. Komitea suosittaa painokkaasti, että syrjinnän — olipa perusteena sukupuoli, rotu tai etninen alkuperä, uskonto tai vakaumus, vammaisuus, ikä tai sukupuolinen suuntautuminen — tulisi olla kiellettyä työssä, perus- ja ammatillisessa koulutuksessa, sosiaalisessa suojelussa, sosiaalietuuksien alalla sekä tavaroiden ja palvelujen saatavuudessa. Muutoin vaarana on eri ryhmien välinen hierarkia.

| 2.2.3 | Euroopan unionin perusoikeuskirjan laatimisesta lähtien unionia ei voida pitää pelkästään talouden logiikkaan perustuvana valtioiden välisenä yhteenliittymänä, minkä seurauksena myös sosiaaliset ryhmät, jotka kärsivät syrjäytymisen eri muodoista, koska ne eivät voi päästä työmarkkinoille, eivätkä osallistua talouselämään, tai jotka kärsivät köyhyydestä työssä käynnistä huolimatta, on otettava asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

2.2.3

Euroopan unionin perusoikeuskirjan laatimisesta lähtien unionia ei voida pitää pelkästään talouden logiikkaan perustuvana valtioiden välisenä yhteenliittymänä, minkä seurauksena myös sosiaaliset ryhmät, jotka kärsivät syrjäytymisen eri muodoista, koska ne eivät voi päästä työmarkkinoille, eivätkä osallistua talouselämään, tai jotka kärsivät köyhyydestä työssä käynnistä huolimatta, on otettava asianmukaisesti huomioon.

| 2.2.4 | Yhdenvertaisten mahdollisuuksien takaamista kaikille ja erityisesti syrjityille tai sosiaalisesti, taloudellisesti, kulttuurimaantieteellisesti tai muuten muita huonommassa asemassa oleville voidaan perustella sosiaalisin ja taloudellisin argumentein. Mikäli kyseisiä henkilöitä tuetaan asianmukaisesti, he voisivat ottaa paikkansa yhteiskunnassa ja antaa oman panoksensa yhteiskunnallis-taloudelliseen kehitykseen. |
| --- | --- |

2.2.4

Yhdenvertaisten mahdollisuuksien takaamista kaikille ja erityisesti syrjityille tai sosiaalisesti, taloudellisesti, kulttuurimaantieteellisesti tai muuten muita huonommassa asemassa oleville voidaan perustella sosiaalisin ja taloudellisin argumentein. Mikäli kyseisiä henkilöitä tuetaan asianmukaisesti, he voisivat ottaa paikkansa yhteiskunnassa ja antaa oman panoksensa yhteiskunnallis-taloudelliseen kehitykseen.

| 2.2.5 | ETSK katsoo, että Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 yhteydessä on hyvä tilaisuus korostaa esimerkiksi seuraavia ryhmiä, jotka voivat jäädä huomiotta: ikäsyrjinnästä kärsivät nuoret (mukaan luettuina lapset), useisiin eri syihin perustuvan moninkertaisen syrjinnän kohteeksi joutuneet ja syrjäisen tai harvaan asutun asuinpaikkansa vuoksi muita huonommassa asemassa olevat, joilla ei mahdollisesti ole saatavilla tarvittavia palveluja. |
| --- | --- |

2.2.5

ETSK katsoo, että Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 yhteydessä on hyvä tilaisuus korostaa esimerkiksi seuraavia ryhmiä, jotka voivat jäädä huomiotta: ikäsyrjinnästä kärsivät nuoret (mukaan luettuina lapset), useisiin eri syihin perustuvan moninkertaisen syrjinnän kohteeksi joutuneet ja syrjäisen tai harvaan asutun asuinpaikkansa vuoksi muita huonommassa asemassa olevat, joilla ei mahdollisesti ole saatavilla tarvittavia palveluja.

| 2.2.6 | ETSK:n mielestä teemavuoden tulisi myös tarjota mahdollisuus jatkaa sellaisten keskeisten haasteiden tarkastelua kuin eräisiin ryhmiin (mm. vammaisiin lapsiin, ikääntyneihin maahanmuuttajiin ja romaninaisiin) kohdistuva moninkertainen syrjintä. Lisäksi kaikissa syrjinnän vastaisissa aloitteissa on otettava huomioon eniten syrjinnän kohteiksi joutuvien ryhmien moninaisuus ja epäyhtenäisyys. |
| --- | --- |

2.2.6

ETSK:n mielestä teemavuoden tulisi myös tarjota mahdollisuus jatkaa sellaisten keskeisten haasteiden tarkastelua kuin eräisiin ryhmiin (mm. vammaisiin lapsiin, ikääntyneihin maahanmuuttajiin ja romaninaisiin) kohdistuva moninkertainen syrjintä. Lisäksi kaikissa syrjinnän vastaisissa aloitteissa on otettava huomioon eniten syrjinnän kohteiksi joutuvien ryhmien moninaisuus ja epäyhtenäisyys.

| 2.2.7 | Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden tulisi tarjota mahdollisuus parantaa aikaisempaa useampien ryhmien asemaa. Pyrittäessä edistämään asiaa olisi kiinnitettävä erityishuomiota YK:n lastenoikeuksien julistukseen, jonka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet. Näin ollen sen voidaan katsoa kuuluvan jäsenvaltioiden yhteisesti hyväksyttyihin periaatteisiin ja lasten oikeuksien kunnioittaminen voidaan tulevaisuudessa korottaa yhteiseksi perusvaatimukseksi. |
| --- | --- |

2.2.7

Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden tulisi tarjota mahdollisuus parantaa aikaisempaa useampien ryhmien asemaa. Pyrittäessä edistämään asiaa olisi kiinnitettävä erityishuomiota YK:n lastenoikeuksien julistukseen, jonka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet. Näin ollen sen voidaan katsoa kuuluvan jäsenvaltioiden yhteisesti hyväksyttyihin periaatteisiin ja lasten oikeuksien kunnioittaminen voidaan tulevaisuudessa korottaa yhteiseksi perusvaatimukseksi.

| 2.2.8 | Vielä on liian aikaista arvioida vammaisten eurooppalaisen teemavuoden (2003), jonka tavoitteena oli parantaa vammaisten yhdenvertaisuutta, sekä vuonna 2003 hyväksytyn toimintasuunnitelman (2004–2010) (4) myötä kertyneitä kokemuksia. Se, että eurooppalaisen teemavuoden ansiosta jäsenvaltioissa vammaiset otetaan entistä enemmän huomioon ja että kansalaiset ovat saaneet lisää ja asianmukaisempaa tietoa vammaisista, on kuitenkin todistetusti nähtävissä (5). Todellisten muutosten aikaansaamiseksi on kuitenkin oleellista arvioida asianmukaisesti tähänastista edistystä sekä huolehtia teemavuosien seurannasta. ETSK valmistelee parhaillaan lausuntoa Euroopan vammaisten teemavuoden arvioinnista ja jatkotoimista. |
| --- | --- |

2.2.8

Vielä on liian aikaista arvioida vammaisten eurooppalaisen teemavuoden (2003), jonka tavoitteena oli parantaa vammaisten yhdenvertaisuutta, sekä vuonna 2003 hyväksytyn toimintasuunnitelman (2004–2010) (4) myötä kertyneitä kokemuksia. Se, että eurooppalaisen teemavuoden ansiosta jäsenvaltioissa vammaiset otetaan entistä enemmän huomioon ja että kansalaiset ovat saaneet lisää ja asianmukaisempaa tietoa vammaisista, on kuitenkin todistetusti nähtävissä (5). Todellisten muutosten aikaansaamiseksi on kuitenkin oleellista arvioida asianmukaisesti tähänastista edistystä sekä huolehtia teemavuosien seurannasta. ETSK valmistelee parhaillaan lausuntoa Euroopan vammaisten teemavuoden arvioinnista ja jatkotoimista.

| 2.2.9 | Mitä tulee vuoden 2007 epäsuoriin tuloksiin, on niiden joukossa, kuten seurantaa koskevassa säädöksen kohdassakin, mainittava se, millaisia konkreettisia muutoksia on tapahtunut arkielämässä ja hallintokäytänteissä, eikä pelkästään lueteltava prosenttilukuja siitä, mikä osa väestöstä on saanut entistä enemmän tietoa jatkuvasti syrjinnästä kärsivistä sosiaaliryhmistä. |
| --- | --- |

2.2.9

Mitä tulee vuoden 2007 epäsuoriin tuloksiin, on niiden joukossa, kuten seurantaa koskevassa säädöksen kohdassakin, mainittava se, millaisia konkreettisia muutoksia on tapahtunut arkielämässä ja hallintokäytänteissä, eikä pelkästään lueteltava prosenttilukuja siitä, mikä osa väestöstä on saanut entistä enemmän tietoa jatkuvasti syrjinnästä kärsivistä sosiaaliryhmistä.

| 2.2.10 | Syrjinnän torjunnassa ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistämisessä on keskeistä huolehtia siitä, että eri syrjintäperusteet huomioidaan EU:n kaikissa politiikoissa ja aloitteissa. Lisäksi johonkin erityiseen syrjintäperusteeseen liittyvät erityisvaatimukset voitaisiin ottaa huomioon suunniteltaessa muihin syrjintäperusteisiin liittyviä toimenpiteitä (esim. vammaiskysymysten huomioon ottaminen muita syrjintäperusteita tarkasteltaessa). Tästä asiasta esimerkiksi sukupuolten tasa-arvoa koskevien kysymysten valtavirtaistamisen yhteydessä jo saatuja kokemuksia voitaisiin hyödyntää muiden syrjintäperusteiden tarkastelun yhteydessä. |
| --- | --- |

2.2.10

Syrjinnän torjunnassa ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistämisessä on keskeistä huolehtia siitä, että eri syrjintäperusteet huomioidaan EU:n kaikissa politiikoissa ja aloitteissa. Lisäksi johonkin erityiseen syrjintäperusteeseen liittyvät erityisvaatimukset voitaisiin ottaa huomioon suunniteltaessa muihin syrjintäperusteisiin liittyviä toimenpiteitä (esim. vammaiskysymysten huomioon ottaminen muita syrjintäperusteita tarkasteltaessa). Tästä asiasta esimerkiksi sukupuolten tasa-arvoa koskevien kysymysten valtavirtaistamisen yhteydessä jo saatuja kokemuksia voitaisiin hyödyntää muiden syrjintäperusteiden tarkastelun yhteydessä.

| 2.2.11 | Sen lisäksi, että on tärkeää korostaa, ettei syrjintää, muukalaisvihaa ja rasismia voida hyväksyä, tulee myös painottaa monikulttuurisen Euroopan arvoja sekä osana unionin syrjinnänvastaista politiikkaa hyväksyttyjen direktiivien toimeenpanoa. |
| --- | --- |

2.2.11

Sen lisäksi, että on tärkeää korostaa, ettei syrjintää, muukalaisvihaa ja rasismia voida hyväksyä, tulee myös painottaa monikulttuurisen Euroopan arvoja sekä osana unionin syrjinnänvastaista politiikkaa hyväksyttyjen direktiivien toimeenpanoa.

| 2.2.12 | ETSK on jo useissa lausunnoissaan (6) painottanut, että se pitää tärkeänä valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden, mainittujen vähemmistöryhmien, yksityisten ja julkisten työnantajien, osuus- ja yhteisötalouden toimijoiden, palkansaajien ja alueiden edustajien osallistumista. Mukaan on saatava myös syrjinnän uhrit ja heitä edustavat ryhmät ja organisaatiot toiminnan kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa. Ohjelmointi- ja toteutusvaiheessa sekä tuen tarkistuksen yhteydessä on välttämätöntä valvoa nykyistä tehokkaammin (ja tarvittaessa vaihtoehtoisten tahojen laatimien selvitysten perusteella), onko kommunikaatio esim. valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden kanssa tosiasiassa asianmukaista. |
| --- | --- |

2.2.12

ETSK on jo useissa lausunnoissaan (6) painottanut, että se pitää tärkeänä valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden, mainittujen vähemmistöryhmien, yksityisten ja julkisten työnantajien, osuus- ja yhteisötalouden toimijoiden, palkansaajien ja alueiden edustajien osallistumista. Mukaan on saatava myös syrjinnän uhrit ja heitä edustavat ryhmät ja organisaatiot toiminnan kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa. Ohjelmointi- ja toteutusvaiheessa sekä tuen tarkistuksen yhteydessä on välttämätöntä valvoa nykyistä tehokkaammin (ja tarvittaessa vaihtoehtoisten tahojen laatimien selvitysten perusteella), onko kommunikaatio esim. valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden kanssa tosiasiassa asianmukaista.

| 2.2.13 | Syrjinnän kohteeksi joutuvia ryhmiä edustavien kansalaisjärjestöjen ja organisaatioiden rooliin olisi kiinnitettävä erityishuomiota ja niiden toiminnalle olisi annettava erityistunnustus. Lisäksi olisi varmistettava niiden osallistuminen teemavuoden toteuttamiseen kaikilla tasoilla (paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja EU-tasolla) ja kaikissa vaiheissa (teemavuoden yleinen suunnittelu, toteuttaminen, täytäntöönpano, arviointi ja seuranta). Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota osuus- ja yhteisötalouden yritysten ja organisaatioiden (osuuskunnat, yhdistykset, säätiöt ja keskinäiset yhtiöt) rooliin syrjinnän torjunnassa sekä korostettava kyseistä roolia. |
| --- | --- |

2.2.13

Syrjinnän kohteeksi joutuvia ryhmiä edustavien kansalaisjärjestöjen ja organisaatioiden rooliin olisi kiinnitettävä erityishuomiota ja niiden toiminnalle olisi annettava erityistunnustus. Lisäksi olisi varmistettava niiden osallistuminen teemavuoden toteuttamiseen kaikilla tasoilla (paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja EU-tasolla) ja kaikissa vaiheissa (teemavuoden yleinen suunnittelu, toteuttaminen, täytäntöönpano, arviointi ja seuranta). Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota osuus- ja yhteisötalouden yritysten ja organisaatioiden (osuuskunnat, yhdistykset, säätiöt ja keskinäiset yhtiöt) rooliin syrjinnän torjunnassa sekä korostettava kyseistä roolia.

| 2.2.14 | Komitea pitää rohkaisevana, että komissio tunnustaa työnantajien ja työntekijöiden kanssa tehtävän yhteistyön merkityksen sellaisen politiikan edistämisessä ja tukemisessa, jolla tähdätään syrjinnän torjumiseen työpaikoilla ja monimuotoisuuden hyväksymiseen. ETSK suosittaa, että teemavuoden yhteydessä






  — | yksilöidään tietoja ja hyviä toimintatapoja ja edistetään niiden vaihtoa |
| --- | --- | --- |

2.2.14

Komitea pitää rohkaisevana, että komissio tunnustaa työnantajien ja työntekijöiden kanssa tehtävän yhteistyön merkityksen sellaisen politiikan edistämisessä ja tukemisessa, jolla tähdätään syrjinnän torjumiseen työpaikoilla ja monimuotoisuuden hyväksymiseen. ETSK suosittaa, että teemavuoden yhteydessä

—

yksilöidään tietoja ja hyviä toimintatapoja ja edistetään niiden vaihtoa

| — | lisätään yritysten tietoisuutta siitä, millaista arvonlisää luodaan kunnioittamalla yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaatetta ja nivomalla se osaksi yritysten työhönotto- ja urakehityspolitiikkaa |
| --- | --- |

—

lisätään yritysten tietoisuutta siitä, millaista arvonlisää luodaan kunnioittamalla yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaatetta ja nivomalla se osaksi yritysten työhönotto- ja urakehityspolitiikkaa

| — | luodaan kumppanuuksia ja kestäviä verkostoja, joiden osapuolina on työnantajia ja muita sidosryhmiä, kuten kansalaisjärjestöjä ja syrjinnän kohteeksi joutuvien väestöryhmien parissa työskenteleviä organisaatioita |
| --- | --- |

—

luodaan kumppanuuksia ja kestäviä verkostoja, joiden osapuolina on työnantajia ja muita sidosryhmiä, kuten kansalaisjärjestöjä ja syrjinnän kohteeksi joutuvien väestöryhmien parissa työskenteleviä organisaatioita

| — | luodaan yhteyksiä tulevaan (tammikuussa 2006 julkistettavaan) yritysten sosiaalista vastuuta koskevaan komission suunnitelmaan ja edistetään sitä. |
| --- | --- |

—

luodaan yhteyksiä tulevaan (tammikuussa 2006 julkistettavaan) yritysten sosiaalista vastuuta koskevaan komission suunnitelmaan ja edistetään sitä.

| 2.2.15 | Yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi on valmisteltava huolella, aiemmin saatujen kokemusten pohjalta. Tiedotettaessa on käytettävä kaikille ymmärrettävää kieltä ja muotoiluja, turvattava koulutusmahdollisuudet, varmistettava näkyvyys tiedotusvälineissä, taattava yhteydet muihin politiikan aloihin ja tarvittava tekninen apu. Aikaisempia tutkimustuloksia, hyviä käytänteitä ja tehokkaiksi osoittautuneita ohjelmia on hyödynnettävä, levitettävä ja sovellettava entistä laajemmin. |
| --- | --- |

2.2.15

Yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi on valmisteltava huolella, aiemmin saatujen kokemusten pohjalta. Tiedotettaessa on käytettävä kaikille ymmärrettävää kieltä ja muotoiluja, turvattava koulutusmahdollisuudet, varmistettava näkyvyys tiedotusvälineissä, taattava yhteydet muihin politiikan aloihin ja tarvittava tekninen apu. Aikaisempia tutkimustuloksia, hyviä käytänteitä ja tehokkaiksi osoittautuneita ohjelmia on hyödynnettävä, levitettävä ja sovellettava entistä laajemmin.

| 2.2.16 | ETSK katsoo, että suunniteltu talousarvio on hyvin rajallinen verrattuna tavoitteisiin ja etenkin tarpeisiin. Tulisikin kiinnittää huomiota käytettävissä olevien resurssien kohdentamiseen, jotta voidaan varmistaa, että niitä ensisijaisesti tarvitsevat myös voivat niitä hyödyntää. |
| --- | --- |

2.2.16

ETSK katsoo, että suunniteltu talousarvio on hyvin rajallinen verrattuna tavoitteisiin ja etenkin tarpeisiin. Tulisikin kiinnittää huomiota käytettävissä olevien resurssien kohdentamiseen, jotta voidaan varmistaa, että niitä ensisijaisesti tarvitsevat myös voivat niitä hyödyntää.

| 2.2.17 | Yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden yhteydessä on paikallaan myös todeta, että unionin jäsenvaltioissa on kaikille, eikä ainoastaan 13 artiklassa tai tässä lausunnossa mainituille ryhmille, taattava yhdenvertaiset mahdollisuudet kehittää kykyjään ja mahdollisuuksiaan ensisijaisesti sosiaalisen integraation ja koulutuksen keinoin. |
| --- | --- |

2.2.17

Yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden yhteydessä on paikallaan myös todeta, että unionin jäsenvaltioissa on kaikille, eikä ainoastaan 13 artiklassa tai tässä lausunnossa mainituille ryhmille, taattava yhdenvertaiset mahdollisuudet kehittää kykyjään ja mahdollisuuksiaan ensisijaisesti sosiaalisen integraation ja koulutuksen keinoin.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Naisten köyhyys Euroopassa” (esittelijä: Brenda King) – EUVL C 24, 31.1.2006, ETSK:n lausunto aiheesta ”Sosiaalipoliittinen ohjelma” (esittelijä: Ursula Engelen-Kefer) EUVL C 294, 25.11.2005, ETSK:n lausunto aiheesta ”Asetus Euroopan sosiaalirahastosta” (esittelijä: Ursula Engelen-Kefer) – EUVL C 234, 22.9.2005, ETSK:n lausunto aiheesta ”Työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskeva yhteisön Progress-ohjelma” (esittelijä: Wolfgang Greif), EUVL C 234, 22.3.2006, ETSK:n lausunto aiheesta ”Equal” (esittelijä: Sukhdev Sharma), EUVL C 241, 28.9.2004, ETSK:n lausunto aiheesta ”Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille: eurooppalainen toimintasuunnitelma” (esittelijä: Miguel Ángel Cabra de Luna), EUVL C 110, 30.4.2004.

1

(2)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – syrjinnän torjuminen ja yhdenvertaiset mahdollisuudet – puitestrategia, KOM(2005) 224 lopullinen.

2

(3)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artikla: ”Neuvosto voi tässä sopimuksessa yhteisölle uskotun toimivallan rajoissa yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen muiden määräysten soveltamista”.

3

(4)  Ks. ETSK:n lausunto CESE SOC/163, EUVL C 110, 30.4.2004.

4

(5)  Ks. Eurobarometri.

5

(6)  Vrt. SOC/189, EUVL C 235, 22.9.2005.

6

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/73

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sosiaalisten näkökohtien sisällyttäminen talouskumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin”

(2006/C 65/15)

Euroopan komissio pyysi 2. heinäkuuta 2004 päivätyllä jäsenensä Loyola de Palacion allekirjoittamalla kirjeellä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan lausunnon aiheesta Sosiaalisten näkökohtien sisällyttäminen talouskumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Antonello Pezzini ja apulaisesittelijä Gérard Dantin.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 125 ääntä puolesta ja 2 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

1.1   Lausunnon sisältö

| 1.1.1 | Käsillä oleva lausunto on laadittu komission jäsenen Loyola de Palacion pyynnöstä. Hän toteaa heinäkuun 2.päivänä 2004 päivätyssä kirjeessään, että ”komissio arvostaa Euroopan talous- ja sosiaalikomitean aktiivista roolia edistettäessä AKT-maiden ja Euroopan unionin valtiosta riippumattomien organisaatioiden avointa vuoropuhelua”, ja kehottaa tämän jälkeen komiteaa laatimaan ”valmistelevan lausunnon, jossa tarkastellaan mahdollisia tapoja sisällyttää sosiaaliset näkökohdat talouskumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin sekä otetaan erityisesti huomioon työllisyys, työelämän oikeudet, sosiaalinen suojelu sekä sukupuolten tasa-arvoon liittyvät kysymykset”. |
| --- | --- |

1.1.1

Käsillä oleva lausunto on laadittu komission jäsenen Loyola de Palacion pyynnöstä. Hän toteaa heinäkuun 2.päivänä 2004 päivätyssä kirjeessään, että ”komissio arvostaa Euroopan talous- ja sosiaalikomitean aktiivista roolia edistettäessä AKT-maiden ja Euroopan unionin valtiosta riippumattomien organisaatioiden avointa vuoropuhelua”, ja kehottaa tämän jälkeen komiteaa laatimaan ”valmistelevan lausunnon, jossa tarkastellaan mahdollisia tapoja sisällyttää sosiaaliset näkökohdat talouskumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin sekä otetaan erityisesti huomioon työllisyys, työelämän oikeudet, sosiaalinen suojelu sekä sukupuolten tasa-arvoon liittyvät kysymykset”.

| 1.1.2 | Talouskumppanuussopimukset, joista määrätään Cotonoun sopimuksen 37 artiklassa, on neuvoteltava valmiiksi viimeistään 31:een joulukuuta 2007 mennessä. Niiden avulla ”pyritään edistämään AKT-valtioiden sujuvaa ja asteittaista integroitumista maailmantalouteen niin, että niiden poliittiset valinnat ja ensisijaiset kehitystavoitteet otetaan asianmukaisesti huomioon ja siten edistetään kestävää kehitystä ja köyhyyden poistamista AKT-valtioissa” (Cotonoun sopimuksen 34 artiklan 1 kohta). Yleisesti ottaen talouskumppanuussopimuksilla edistetään Cotonoun sopimuksen 19–27 artiklassa (1 luku) esitettyjen kehitysstrategioiden toteuttamista. |
| --- | --- |

1.1.2

Talouskumppanuussopimukset, joista määrätään Cotonoun sopimuksen 37 artiklassa, on neuvoteltava valmiiksi viimeistään 31:een joulukuuta 2007 mennessä. Niiden avulla ”pyritään edistämään AKT-valtioiden sujuvaa ja asteittaista integroitumista maailmantalouteen niin, että niiden poliittiset valinnat ja ensisijaiset kehitystavoitteet otetaan asianmukaisesti huomioon ja siten edistetään kestävää kehitystä ja köyhyyden poistamista AKT-valtioissa” (Cotonoun sopimuksen 34 artiklan 1 kohta). Yleisesti ottaen talouskumppanuussopimuksilla edistetään Cotonoun sopimuksen 19–27 artiklassa (1 luku) esitettyjen kehitysstrategioiden toteuttamista.

| 1.1.3 | Komission lausuntopyyntö perustuu Cotonoun sopimuksen 37 artiklaan sekä 1 lukuun, joista määrittyy käsillä olevan valmistelevan lausunnon kehys. |
| --- | --- |

1.1.3

Komission lausuntopyyntö perustuu Cotonoun sopimuksen 37 artiklaan sekä 1 lukuun, joista määrittyy käsillä olevan valmistelevan lausunnon kehys.

| 1.2 | Lausuntopyyntö osoittaa, että komission mielestä on tärkeää ottaa sosiaalinen ulottuvuus huomioon talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa. |
| --- | --- |

1.2

Lausuntopyyntö osoittaa, että komission mielestä on tärkeää ottaa sosiaalinen ulottuvuus huomioon talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa.

| 1.2.1 | Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää asiaan huomiota ja että se on ryhtynyt asianmukaisiin toimiin. |
| --- | --- |

1.2.1

Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää asiaan huomiota ja että se on ryhtynyt asianmukaisiin toimiin.

| 1.2.2 | Talous ei nimittäin voi kehittyä optimaalisesti, jos siihen ei samanaikaisesti nivota yhteiskunnallista kehitystä. Taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen on edettävä samanaikaisesti, jotta talouskehitystä voidaan hyödyntää täysimittaisesti ja sen avulla voidaan parantaa kansalaisten oloja ja hyvinvointia. |
| --- | --- |

1.2.2

Talous ei nimittäin voi kehittyä optimaalisesti, jos siihen ei samanaikaisesti nivota yhteiskunnallista kehitystä. Taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen on edettävä samanaikaisesti, jotta talouskehitystä voidaan hyödyntää täysimittaisesti ja sen avulla voidaan parantaa kansalaisten oloja ja hyvinvointia.

| 1.2.3 | Talouskumppanuussopimusten täytäntöönpano edellyttää myös väistämättä rakenneuudistuksia, ja ne mullistavat AKT-maiden kansalaisten nykyistä elämää monin tavoin. Usein vaikeina pidettyihin rakenneuudistuksiin on nivottava mukaan samanaikaisesti toteutettavia yhteiskunnallisia uudistuksia, sillä muutoin kansalaiset saattavat torjua talouskumppanuussopimukset. |
| --- | --- |

1.2.3

Talouskumppanuussopimusten täytäntöönpano edellyttää myös väistämättä rakenneuudistuksia, ja ne mullistavat AKT-maiden kansalaisten nykyistä elämää monin tavoin. Usein vaikeina pidettyihin rakenneuudistuksiin on nivottava mukaan samanaikaisesti toteutettavia yhteiskunnallisia uudistuksia, sillä muutoin kansalaiset saattavat torjua talouskumppanuussopimukset.

| 1.2.4 | Näin ollen on erittäin tärkeää, että kansalaisyhteiskunta osallistuu talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen eri vaiheisiin. |
| --- | --- |

1.2.4

Näin ollen on erittäin tärkeää, että kansalaisyhteiskunta osallistuu talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen eri vaiheisiin.

| 1.3 | Cotonoun sopimuksella pyritään yleisesti ottaen poistamaan asteittain molempien osapuolten välisen kaupan esteet. Sopimuksen mukaan neuvotteluvaihetta on hyödynnettävä asianmukaisesti julkis- ja yksityissektorin valmiuksien kehittämiseksi. |
| --- | --- |

1.3

Cotonoun sopimuksella pyritään yleisesti ottaen poistamaan asteittain molempien osapuolten välisen kaupan esteet. Sopimuksen mukaan neuvotteluvaihetta on hyödynnettävä asianmukaisesti julkis- ja yksityissektorin valmiuksien kehittämiseksi.

| 1.3.1 | Talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen tavoitteet Cotonoun sopimuksen täytäntöön panemiseksi koskevat pääasiassa seuraavia näkökohtia: köyhyyden poistaminen, kestävä kehitys, naisten tosiasiallinen osallistuminen, valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistuminen sekä riittävien julkisten varojen kohdentaminen sosiaalisiin tarkoituksiin (1). |
| --- | --- |

1.3.1

Talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen tavoitteet Cotonoun sopimuksen täytäntöön panemiseksi koskevat pääasiassa seuraavia näkökohtia: köyhyyden poistaminen, kestävä kehitys, naisten tosiasiallinen osallistuminen, valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistuminen sekä riittävien julkisten varojen kohdentaminen sosiaalisiin tarkoituksiin (1).

| 1.3.2 | Cotonoun sopimuksessa määrätään, että talouskumppanuussopimukset kattavat useita aloja, jotka ovat kilpailupolitiikka (2), teollis- ja tekijänoikeudet (3), terveys- ja kasvinsuojelutoimet (4), kauppa ja ympäristö (5), kauppaa ja työelämää koskevat normit (6), kuluttajansuoja (7), elintarviketurva (8) sekä investoinnit (9). |
| --- | --- |

1.3.2

Cotonoun sopimuksessa määrätään, että talouskumppanuussopimukset kattavat useita aloja, jotka ovat kilpailupolitiikka (2), teollis- ja tekijänoikeudet (3), terveys- ja kasvinsuojelutoimet (4), kauppa ja ympäristö (5), kauppaa ja työelämää koskevat normit (6), kuluttajansuoja (7), elintarviketurva (8) sekä investoinnit (9).

| 1.4 | Talouskumppanuussopimukset, joilla on useita ulottuvuuksia (vrt. liite II), ovat EU:n ja AKT-maiden välisiä keskinäisiä vapaakauppasopimuksia. Ne on neuvoteltava kahdenvälisesti EU:n ja AKT-maiden tai kyseisistä maista muodostuvien alueiden kesken. Tässä yhteydessä on korostettava periaatetta, jonka mukaan talouskumppanuussopimusten on noudatettava WTO:n sääntöjä. |
| --- | --- |

1.4

Talouskumppanuussopimukset, joilla on useita ulottuvuuksia (vrt. liite II), ovat EU:n ja AKT-maiden välisiä keskinäisiä vapaakauppasopimuksia. Ne on neuvoteltava kahdenvälisesti EU:n ja AKT-maiden tai kyseisistä maista muodostuvien alueiden kesken. Tässä yhteydessä on korostettava periaatetta, jonka mukaan talouskumppanuussopimusten on noudatettava WTO:n sääntöjä.

| 1.4.1 | AKT-maat ja EU ovatkin vakuuttuneita siitä, että WTO:n puitteissa on luotava nykyistä tasapainoisempi ja oikeudenmukaisempi monenvälinen kauppajärjestelmä, joka perustuu kaupan ja kehityksen väliselle siteelle. Järjestelmään tulisi sisältyä kehitysmaiden, etenkin vähiten kehittyneiden maiden sekä pienten saarivaltioiden, todellinen erilliskohtelu. Lisäksi järjestelmän tulisi olla avoin, ja se tulisi integroida päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

1.4.1

AKT-maat ja EU ovatkin vakuuttuneita siitä, että WTO:n puitteissa on luotava nykyistä tasapainoisempi ja oikeudenmukaisempi monenvälinen kauppajärjestelmä, joka perustuu kaupan ja kehityksen väliselle siteelle. Järjestelmään tulisi sisältyä kehitysmaiden, etenkin vähiten kehittyneiden maiden sekä pienten saarivaltioiden, todellinen erilliskohtelu. Lisäksi järjestelmän tulisi olla avoin, ja se tulisi integroida päätöksentekoprosessiin.

| 1.5 | Tähän mennessä käydyissä neuvotteluissa (vrt. liite II) on ilmennyt merkittäviä AKT-maiden ja Euroopan unionin välisiä näkemyseroja, kuten EU:n ja AKT-maiden yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on korostanut. |
| --- | --- |

1.5

Tähän mennessä käydyissä neuvotteluissa (vrt. liite II) on ilmennyt merkittäviä AKT-maiden ja Euroopan unionin välisiä näkemyseroja, kuten EU:n ja AKT-maiden yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on korostanut.

| 1.5.1 | On muistettava, että ulkomaanvelka muodostaa monissa AKT-maissa ylitsepääsemättömän esteen taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle (10). Tämä on yksi syistä, joiden vuoksi talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa ei ole AKT-maiden toivomuksista huolimatta päästy sitovaan puitesopimukseen. |
| --- | --- |

1.5.1

On muistettava, että ulkomaanvelka muodostaa monissa AKT-maissa ylitsepääsemättömän esteen taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle (10). Tämä on yksi syistä, joiden vuoksi talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa ei ole AKT-maiden toivomuksista huolimatta päästy sitovaan puitesopimukseen.

2.   Yleistä

| 2.1 | Useat AKT-maat etenkin eteläisessä Afrikassa katsovat, että alueellisen integraation näkymät merkitsevät aluksi tulojen laskua varsinkin tullien alenemisen vuoksi. Tätä vaihetta varten lienee tarpeen varata aiottua laajempi rahoitussitoumus eri tukiosuuksien perusteella. Koska tullitulot muodostavat monissa AKT-maissa suuren osan yhteiskunnan tuloista, on tämän jälkeen luotava mahdollisimman pian verojärjestelmiä tullitulojen korvaamiseksi. Kyseisiä maita on tuettava tehokkaiden verojärjestelmien luomisessa. Lisäksi AKT-maat ovat edistyneet heikosti alueellisen kauppayhteistyön konkreettisessa kehittämisessä. Nykyiset tai viimeistelyä vailla olevat sopimukset rajoittuvat vain tiettyihin alueisiin, eikä niillä yleensä ole päästy tavoitteeseen lisätä alueellista kaupankäyntiä. Vain harvoilla tätä nykyä integroituneilla alueilla käydään merkittävää alueen sisäistä kauppaa. |
| --- | --- |

2.1

Useat AKT-maat etenkin eteläisessä Afrikassa katsovat, että alueellisen integraation näkymät merkitsevät aluksi tulojen laskua varsinkin tullien alenemisen vuoksi. Tätä vaihetta varten lienee tarpeen varata aiottua laajempi rahoitussitoumus eri tukiosuuksien perusteella. Koska tullitulot muodostavat monissa AKT-maissa suuren osan yhteiskunnan tuloista, on tämän jälkeen luotava mahdollisimman pian verojärjestelmiä tullitulojen korvaamiseksi. Kyseisiä maita on tuettava tehokkaiden verojärjestelmien luomisessa. Lisäksi AKT-maat ovat edistyneet heikosti alueellisen kauppayhteistyön konkreettisessa kehittämisessä. Nykyiset tai viimeistelyä vailla olevat sopimukset rajoittuvat vain tiettyihin alueisiin, eikä niillä yleensä ole päästy tavoitteeseen lisätä alueellista kaupankäyntiä. Vain harvoilla tätä nykyä integroituneilla alueilla käydään merkittävää alueen sisäistä kauppaa.

| 2.1.1 | Tällä hetkellä kaikilla kuudella neuvotteluja käyvällä alueella neuvottelut ovat osoittautuneet pitkiksi ja monimutkaisiksi. Vuoden 2007 loppuun asetettua määräaikaa ei varmasti voida noudattaa. Siirtymäaika tulee olemaan pidempi ja ulottumaan paljon vuotta 2008 pidemmälle. Suurimmat vaikeudet ovat etenkin eteläisessä ja itäisessä Afrikassa. Afrikan maat ovat nimittäin huomattavasti kiinnostuneempia perusrakenteisiin liittyvistä ongelmista (tiet, sairaalat, koulutuskeskukset, maatalouden kehitys jne.) kuin kansalaisyhteiskuntaan liittyvistä seikoista (11). |
| --- | --- |

2.1.1

Tällä hetkellä kaikilla kuudella neuvotteluja käyvällä alueella neuvottelut ovat osoittautuneet pitkiksi ja monimutkaisiksi. Vuoden 2007 loppuun asetettua määräaikaa ei varmasti voida noudattaa. Siirtymäaika tulee olemaan pidempi ja ulottumaan paljon vuotta 2008 pidemmälle. Suurimmat vaikeudet ovat etenkin eteläisessä ja itäisessä Afrikassa. Afrikan maat ovat nimittäin huomattavasti kiinnostuneempia perusrakenteisiin liittyvistä ongelmista (tiet, sairaalat, koulutuskeskukset, maatalouden kehitys jne.) kuin kansalaisyhteiskuntaan liittyvistä seikoista (11).

| 2.1.2 | Jokaisella alueella on työryhmiä, jotka seuraavat jatkuvasti kauppaneuvotteluja (12). Kyseisten työryhmien on kuultava kansalaisyhteiskuntaa edustavia organisaatioita ja otettava huomioon niiden esittämät arviot ja ehdotukset sosiaalisista näkökohdista sekä yleisemmin kaikista kehityskysymyksistä. Tätä varten kansalaisyhteiskunnan edustajien on järjestäydyttävä aluetasolla siten, että ne voivat laatia kannanottonsa yhteisesti. Euroopan unionin on osallistuttava aloitteen käytännön toteuttamiseen antamalla taloudellista ja teknistä apua. |
| --- | --- |

2.1.2

Jokaisella alueella on työryhmiä, jotka seuraavat jatkuvasti kauppaneuvotteluja (12). Kyseisten työryhmien on kuultava kansalaisyhteiskuntaa edustavia organisaatioita ja otettava huomioon niiden esittämät arviot ja ehdotukset sosiaalisista näkökohdista sekä yleisemmin kaikista kehityskysymyksistä. Tätä varten kansalaisyhteiskunnan edustajien on järjestäydyttävä aluetasolla siten, että ne voivat laatia kannanottonsa yhteisesti. Euroopan unionin on osallistuttava aloitteen käytännön toteuttamiseen antamalla taloudellista ja teknistä apua.

| 2.1.3 | Komitea on jo aiemmin ilmaissut kannattavansa kansalaisyhteiskunnan vahvaa osallistumista (13) ja ottanut huomioon myös sen, että valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistumista käsitellään Cotonoun sopimuksessa yli 30:ssa artiklassa, loppujulistuksessa sekä täytäntöönpano- ja hallintomenettelyjä koskevassa liitteessä IV. Kyseistä lähestymistapaa parhaiten ilmaisevat kannanotot esitetään perusperiaatteissa (2 artikla) sekä 2 luvussa, jossa käsitellään yksinomaan kumppanuuden toimijoita. |
| --- | --- |

2.1.3

Komitea on jo aiemmin ilmaissut kannattavansa kansalaisyhteiskunnan vahvaa osallistumista (13) ja ottanut huomioon myös sen, että valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistumista käsitellään Cotonoun sopimuksessa yli 30:ssa artiklassa, loppujulistuksessa sekä täytäntöönpano- ja hallintomenettelyjä koskevassa liitteessä IV. Kyseistä lähestymistapaa parhaiten ilmaisevat kannanotot esitetään perusperiaatteissa (2 artikla) sekä 2 luvussa, jossa käsitellään yksinomaan kumppanuuden toimijoita.

| 2.1.4 | ETSK:n mielestä on tärkeää soveltaa AKT-alueilla kokemuksia, jotka on saatu EU:ssa rakennerahastojen käytöstä etenkin tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueilla (14). |
| --- | --- |

2.1.4

ETSK:n mielestä on tärkeää soveltaa AKT-alueilla kokemuksia, jotka on saatu EU:ssa rakennerahastojen käytöstä etenkin tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueilla (14).

| 2.2 | Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen talouskumppanuussopimusten toteuttamiseen on keskeinen edellytys, jos sopimuksilla halutaan päästä onnistuneisiin tuloksiin. |
| --- | --- |

2.2

Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen talouskumppanuussopimusten toteuttamiseen on keskeinen edellytys, jos sopimuksilla halutaan päästä onnistuneisiin tuloksiin.

| 2.2.1 | Cotonoun sopimuksen 6 artiklassa valtiosta riippumattomiksi toimijoiksi määritellään yksityissektori, taloudelliset ja yhteiskunnalliset kumppanit ammatilliset järjestöt mukaan luettuina sekä kansalaisyhteiskunta kaikissa muodoissaan kansallisten erityispiirteiden mukaisesti (15). |
| --- | --- |

2.2.1

Cotonoun sopimuksen 6 artiklassa valtiosta riippumattomiksi toimijoiksi määritellään yksityissektori, taloudelliset ja yhteiskunnalliset kumppanit ammatilliset järjestöt mukaan luettuina sekä kansalaisyhteiskunta kaikissa muodoissaan kansallisten erityispiirteiden mukaisesti (15).

| 2.2.2 | Cotonoun sopimuksessa viitataan hyvin usein kansalaisyhteiskuntaan (16). Etenkin sopimuksen 4 artiklassa määritellään kansalaisyhteiskunnan osallistumistapa (17). |
| --- | --- |

2.2.2

Cotonoun sopimuksessa viitataan hyvin usein kansalaisyhteiskuntaan (16). Etenkin sopimuksen 4 artiklassa määritellään kansalaisyhteiskunnan osallistumistapa (17).

| 2.2.3 | Useimmissa AKT-maissa kansalaisyhteiskunta on heikosti järjestäytynyt. Näin ollen talouskumppanuussopimuksista käytävät neuvottelut tarjoavat tilaisuuden edistää kansalaisyhteiskunnan järjestäytymistä ja sen kykyä tehdä ehdotuksia. Vain tällä tavoin kansalaisyhteiskunnalla voi olla paikallistasolla näkyvä rooli hyväksyttyjä suuntaviivoja täytäntöön pantaessa. Näin se voi myös edistää kasvua kilpailukyvyn parantamisen sekä sosiaalisten näkökohtien huomioon ottamisen avulla. |
| --- | --- |

2.2.3

Useimmissa AKT-maissa kansalaisyhteiskunta on heikosti järjestäytynyt. Näin ollen talouskumppanuussopimuksista käytävät neuvottelut tarjoavat tilaisuuden edistää kansalaisyhteiskunnan järjestäytymistä ja sen kykyä tehdä ehdotuksia. Vain tällä tavoin kansalaisyhteiskunnalla voi olla paikallistasolla näkyvä rooli hyväksyttyjä suuntaviivoja täytäntöön pantaessa. Näin se voi myös edistää kasvua kilpailukyvyn parantamisen sekä sosiaalisten näkökohtien huomioon ottamisen avulla.

| 2.2.4 | Tässä yhteydessä on tärkeää määritellä joitakin sitovia kriteereitä, jotka koskevat kaikkia AKT-maita. Niiden tulisi integroitua asianmukaisesti maailmantalouteen sekä etenkin kehittää kauppaa ja sosiaalisia oikeuksia, vähentää köyhyyttä sekä kunnioittaa työntekijöiden oikeuksia (18). Kyseisten kriteerien tulisi ohjata alueellisia neuvotteluja. |
| --- | --- |

2.2.4

Tässä yhteydessä on tärkeää määritellä joitakin sitovia kriteereitä, jotka koskevat kaikkia AKT-maita. Niiden tulisi integroitua asianmukaisesti maailmantalouteen sekä etenkin kehittää kauppaa ja sosiaalisia oikeuksia, vähentää köyhyyttä sekä kunnioittaa työntekijöiden oikeuksia (18). Kyseisten kriteerien tulisi ohjata alueellisia neuvotteluja.

| 2.2.5 | On korostettava, että monet näkökohdat, jotka koskevat työllisyyttä, sosiaaliturvaa ja tasa-arvokysymyksiä sekä kaupan kehittymisen ja työelämän oikeuksien tiivistä suhdetta, mainitaan vain yleisluonteisesti talouskumppanuussopimuksia koskevan komission neuvottelumandaatin johdannossa. |
| --- | --- |

2.2.5

On korostettava, että monet näkökohdat, jotka koskevat työllisyyttä, sosiaaliturvaa ja tasa-arvokysymyksiä sekä kaupan kehittymisen ja työelämän oikeuksien tiivistä suhdetta, mainitaan vain yleisluonteisesti talouskumppanuussopimuksia koskevan komission neuvottelumandaatin johdannossa.

| 2.2.6 | Komission asiakirjoissa, joissa käsitellään EU:n ja AKT-maiden muodostamien alueiden kanssa käytävien neuvottelujen ensimmäisen vaiheen tuloksia, ei tarkastella riittävän syvällisesti yhteiskunnallista kehitystä tai sukupuolten tasa-arvoon liittyviä kysymyksiä. |
| --- | --- |

2.2.6

Komission asiakirjoissa, joissa käsitellään EU:n ja AKT-maiden muodostamien alueiden kanssa käytävien neuvottelujen ensimmäisen vaiheen tuloksia, ei tarkastella riittävän syvällisesti yhteiskunnallista kehitystä tai sukupuolten tasa-arvoon liittyviä kysymyksiä.

| 2.2.7 | Tämä on ristiriidassa sen periaatteen kanssa, jonka mukaan talouskumppanuussopimukset edustavat Cotonoun sopimuksen taloudellista ulottuvuutta ja jonka mukaan sopimuksessa tähdennettyjä ihmisyyteen liittyviä arvoja tulisi kaikissa ulottuvuuksissaan tarkastella ja edistää talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa. |
| --- | --- |

2.2.7

Tämä on ristiriidassa sen periaatteen kanssa, jonka mukaan talouskumppanuussopimukset edustavat Cotonoun sopimuksen taloudellista ulottuvuutta ja jonka mukaan sopimuksessa tähdennettyjä ihmisyyteen liittyviä arvoja tulisi kaikissa ulottuvuuksissaan tarkastella ja edistää talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa.

| 2.3 | Jotta talouskumppanuussopimuksilla saadaan aikaan tehokkaita tuloksia sosiaalikysymyksissä, on yhteiskunnallis-ammatillisia toimijoita varten luotava kehys, jolla varmistetaan sekä ajallinen että paikallinen yhtenäisyys. |
| --- | --- |

2.3

Jotta talouskumppanuussopimuksilla saadaan aikaan tehokkaita tuloksia sosiaalikysymyksissä, on yhteiskunnallis-ammatillisia toimijoita varten luotava kehys, jolla varmistetaan sekä ajallinen että paikallinen yhtenäisyys.

| 2.3.1 | Jotta sekä sopimusneuvotteluissa että sopimuksia täytäntöön pantaessa päästäisiin tyydyttäviin tuloksiin, kyseisen kehyksen on edistettävä taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden tosiasiallista osallistumista toimenpiteiden valmisteluvaiheesta alkaen. |
| --- | --- |

2.3.1

Jotta sekä sopimusneuvotteluissa että sopimuksia täytäntöön pantaessa päästäisiin tyydyttäviin tuloksiin, kyseisen kehyksen on edistettävä taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden tosiasiallista osallistumista toimenpiteiden valmisteluvaiheesta alkaen.

| 2.3.2 | Aloitetuista neuvotteluista kuvastuu kuitenkin tällä hetkellä osapuolten vakava epätasapaino, joka kärjistyy edelleen. Epätasapaino koskee kehitysastetta, elämänlaatua, sosiaalisia oikeuksia ja kauppaa mutta etenkin itsenäistä kykyä tehdä ehdotuksia sekä huolehtia hallinnoinnista ja valvonnasta. Tällaisen epätasa-arvon ja epätasapainon vuoksi kauppakumppanuussopimuksista käytävät neuvottelut ovat erittäin monimutkaiset ja arkaluonteiset. Kyseiset ongelmat eivät kuitenkaan saa estää sosiaalisten näkökohtien sisällyttämistä neuvotteluihin joko suoraan tai selkeästi määriteltyjen taloudellisten ja/tai kaupallisten valintojen pohjalta. Erityisesti on painotettava työllisyyttä, yrittäjyyttä, työelämän normeja, sosiaalista suojelua sekä miesten ja naisten tasa-arvoon liittyviä asioita (19). |
| --- | --- |

2.3.2

Aloitetuista neuvotteluista kuvastuu kuitenkin tällä hetkellä osapuolten vakava epätasapaino, joka kärjistyy edelleen. Epätasapaino koskee kehitysastetta, elämänlaatua, sosiaalisia oikeuksia ja kauppaa mutta etenkin itsenäistä kykyä tehdä ehdotuksia sekä huolehtia hallinnoinnista ja valvonnasta. Tällaisen epätasa-arvon ja epätasapainon vuoksi kauppakumppanuussopimuksista käytävät neuvottelut ovat erittäin monimutkaiset ja arkaluonteiset. Kyseiset ongelmat eivät kuitenkaan saa estää sosiaalisten näkökohtien sisällyttämistä neuvotteluihin joko suoraan tai selkeästi määriteltyjen taloudellisten ja/tai kaupallisten valintojen pohjalta. Erityisesti on painotettava työllisyyttä, yrittäjyyttä, työelämän normeja, sosiaalista suojelua sekä miesten ja naisten tasa-arvoon liittyviä asioita (19).

| 2.3.3 | Joissakin etenemissuunnitelmissa edellytetään kansalaisyhteiskunnan osallistuvan aluetasolla eri neuvotteluvaiheisiin sekä valtio- ja aluetason komiteoihin. Kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumisasteesta tai tyytyväisyydestä sopimusneuvotteluissa ei ole vielä tietoja. |
| --- | --- |

2.3.3

Joissakin etenemissuunnitelmissa edellytetään kansalaisyhteiskunnan osallistuvan aluetasolla eri neuvotteluvaiheisiin sekä valtio- ja aluetason komiteoihin. Kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumisasteesta tai tyytyväisyydestä sopimusneuvotteluissa ei ole vielä tietoja.

| 2.3.4 | ETSK voi kuitenkin AKT-maiden talous- ja yhteiskuntaelämän edustajien kanssa järjestämiensä säännöllisten tapaamisten ansiosta arvioida niiden osallistumisastetta neuvotteluprosessin eri vaiheissa. |
| --- | --- |

2.3.4

ETSK voi kuitenkin AKT-maiden talous- ja yhteiskuntaelämän edustajien kanssa järjestämiensä säännöllisten tapaamisten ansiosta arvioida niiden osallistumisastetta neuvotteluprosessin eri vaiheissa.

3.   Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen

| 3.1 | Useimmissa AKT-maissa kansalaisyhteiskunta on järjestäytynyt heikosti. Näin ollen talouskumppanuussopimukset voivat tarjota kansalaisyhteiskunnalle tilaisuuden parantaa järjestäytymistään sekä valmiuksiaan tehdä ehdotuksia. Tämä on yksi edellytyksistä, joiden täyttyessä kansalaisyhteiskunnalla voi olla paikallistasolla nykyistä keskeisempi rooli hyväksyttyjä suuntaviivoja täytäntöön pantaessa. Näin kansalaisyhteiskunta voisi osaltaan edistää kasvua kilpailukyvyn parantamisen ja sosiaaliasioiden kehittämisen yhteydessä. Kansalaisyhteiskunnan järjestäytymisen ja sen toimintakyvyn parantaminen edellyttää komissiolta päättäväisyyttä ja asianomaisilta mailta halua toimia tämän suuntaisesti. |
| --- | --- |

3.1

Useimmissa AKT-maissa kansalaisyhteiskunta on järjestäytynyt heikosti. Näin ollen talouskumppanuussopimukset voivat tarjota kansalaisyhteiskunnalle tilaisuuden parantaa järjestäytymistään sekä valmiuksiaan tehdä ehdotuksia. Tämä on yksi edellytyksistä, joiden täyttyessä kansalaisyhteiskunnalla voi olla paikallistasolla nykyistä keskeisempi rooli hyväksyttyjä suuntaviivoja täytäntöön pantaessa. Näin kansalaisyhteiskunta voisi osaltaan edistää kasvua kilpailukyvyn parantamisen ja sosiaaliasioiden kehittämisen yhteydessä. Kansalaisyhteiskunnan järjestäytymisen ja sen toimintakyvyn parantaminen edellyttää komissiolta päättäväisyyttä ja asianomaisilta mailta halua toimia tämän suuntaisesti.

| 3.1.1 | Talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden osallistumisen säännöllinen ja jatkuva arviointi kaikissa talouskumppanuussopimusten neuvotteluvaiheissa saattaa luoda myönteistä dynamiikkaa, joka parantaa jatkuvasti järjestäytymistä. Institutionaalisten neuvottelijoiden tulisi toteuttaa kyseinen arviointi. |
| --- | --- |

3.1.1

Talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden osallistumisen säännöllinen ja jatkuva arviointi kaikissa talouskumppanuussopimusten neuvotteluvaiheissa saattaa luoda myönteistä dynamiikkaa, joka parantaa jatkuvasti järjestäytymistä. Institutionaalisten neuvottelijoiden tulisi toteuttaa kyseinen arviointi.

| 3.1.2 | Kansalaisyhteiskunnan eri alojen kuuleminen neuvotteluprosessin eri vaiheissa ja niiden osallistuminen neuvotteluihin antaisi työskentelylle merkitystä ja näkyvyyttä. Kyseisen työskentelyn tavoitteena on parantaa talouskumppanuussopimusten avulla ja Cotonoussa määriteltyjen periaatteiden mukaisesti kaikkien kansalaisten elämänlaatua.
  Esimerkkejä hyvistä käytänteistä tulisi kääntää paikallisille kielille sekä levittää laaja-alaisesti. |
| --- | --- |

3.1.2

Kansalaisyhteiskunnan eri alojen kuuleminen neuvotteluprosessin eri vaiheissa ja niiden osallistuminen neuvotteluihin antaisi työskentelylle merkitystä ja näkyvyyttä. Kyseisen työskentelyn tavoitteena on parantaa talouskumppanuussopimusten avulla ja Cotonoussa määriteltyjen periaatteiden mukaisesti kaikkien kansalaisten elämänlaatua.

Esimerkkejä hyvistä käytänteistä tulisi kääntää paikallisille kielille sekä levittää laaja-alaisesti.

| 3.2 | Kansalaisyhteiskunnan tehokkaan ja laadukkaan panoksen ehdoton edellytys on tehokas osallistuminen ja sen hyödyntäminen. Tätä varten on luotava edellytykset, joiden ansiosta valtiosta riippumattomat toimijat voivat kokoontua, keskustella, laatia yhdessä tavoitteita, jotka ne tuovat esiin talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa, seurata neuvottelujen etenemistä sekä ennen kaikkea varmistaa sopimusten täytäntöönpanon paikallistasolla ja seurata sitä sekä arvioida sopimusten vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.2

Kansalaisyhteiskunnan tehokkaan ja laadukkaan panoksen ehdoton edellytys on tehokas osallistuminen ja sen hyödyntäminen. Tätä varten on luotava edellytykset, joiden ansiosta valtiosta riippumattomat toimijat voivat kokoontua, keskustella, laatia yhdessä tavoitteita, jotka ne tuovat esiin talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa, seurata neuvottelujen etenemistä sekä ennen kaikkea varmistaa sopimusten täytäntöönpanon paikallistasolla ja seurata sitä sekä arvioida sopimusten vaikutuksia.

| 3.2.1 | Kyseisten edellytysten täyttämistä varten on perustettava yhteiskunnallis-ammatillisten toimijoiden foorumi, jonka avulla varmistetaan ajallinen ja paikallinen yhtenäisyys. |
| --- | --- |

3.2.1

Kyseisten edellytysten täyttämistä varten on perustettava yhteiskunnallis-ammatillisten toimijoiden foorumi, jonka avulla varmistetaan ajallinen ja paikallinen yhtenäisyys.

| 3.2.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa tätä tarkoitusta varten — myös Brysselissä kesäkuun lopulla järjestetyn EU:n ja AKT-maiden talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmien 24. kokouksen loppujulistuksen mukaisesti — sosiaalista vuoropuhelua käyvien alueellisten komiteoiden perustamista. Yhteiskunnallis-ammatilliset toimijat voisivat kyseisissä komiteoissa osallistua yhteiskunnallista kehitystä koskevien ohjelmien laatimiseen ja esittää niitä, varmistaa niiden toteuttamisen sekä seurata niitä. |
| --- | --- |

3.2.2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa tätä tarkoitusta varten — myös Brysselissä kesäkuun lopulla järjestetyn EU:n ja AKT-maiden talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmien 24. kokouksen loppujulistuksen mukaisesti — sosiaalista vuoropuhelua käyvien alueellisten komiteoiden perustamista. Yhteiskunnallis-ammatilliset toimijat voisivat kyseisissä komiteoissa osallistua yhteiskunnallista kehitystä koskevien ohjelmien laatimiseen ja esittää niitä, varmistaa niiden toteuttamisen sekä seurata niitä.

| 3.2.3 | Sosiaalista vuoropuhelua käyvien alueellisten komiteoiden tulisi yleisesti ottaen






  — | soveltaa ja valvoa etenkin sosiaalisia perusoikeuksia koskevia ILO:n yleissopimuksia |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Sosiaalista vuoropuhelua käyvien alueellisten komiteoiden tulisi yleisesti ottaen

—

soveltaa ja valvoa etenkin sosiaalisia perusoikeuksia koskevia ILO:n yleissopimuksia

| — | edistää ihmisarvoista työtä sekä yhteiskunnallista kehitystä |
| --- | --- |

—

edistää ihmisarvoista työtä sekä yhteiskunnallista kehitystä

| — | seurata talouskumppanuussopimusten taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia alueisiin sekä alueelliseen integraatioon. |
| --- | --- |

—

seurata talouskumppanuussopimusten taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia alueisiin sekä alueelliseen integraatioon.

| 3.2.3.1 | Alueelliset komiteat voisivat — mahdollisesti asiantuntijaryhmien avustuksella — laatia seuraavia seikkoja koskevat ehdotukset:






  — | työllisyyden edistäminen: tavoitteet ja metodit, ihmisarvoisen työn määritelmä (palkka, työolot jne.) |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1

Alueelliset komiteat voisivat — mahdollisesti asiantuntijaryhmien avustuksella — laatia seuraavia seikkoja koskevat ehdotukset:

—

työllisyyden edistäminen: tavoitteet ja metodit, ihmisarvoisen työn määritelmä (palkka, työolot jne.)

| — | koulutus |
| --- | --- |

—

koulutus

| — | ammatillinen perus- ja täydennyskoulutus |
| --- | --- |

—

ammatillinen perus- ja täydennyskoulutus

| — | sosiaalisen suojelun järjestelmät |
| --- | --- |

—

sosiaalisen suojelun järjestelmät

| — | epävirallista sektoria koskevat neuvottelutulokset |
| --- | --- |

—

epävirallista sektoria koskevat neuvottelutulokset

| — | sukupuolten tasa-arvo |
| --- | --- |

—

sukupuolten tasa-arvo

| — | kestävä kehitys ja ympäristöasioiden painottaminen |
| --- | --- |

—

kestävä kehitys ja ympäristöasioiden painottaminen

| — | perusrakenteet ja sijoitukset. |
| --- | --- |

—

perusrakenteet ja sijoitukset.

| 3.2.4 | Kansainvälinen työtoimisto BIT voisi osallistua sosiaalista vuoropuhelua käyvien alueellisten komiteoiden perustamiseen avustamalla niiden organisoinnissa sekä toiminnassa. BIT on saanut merkittävää kokemusta Prodiaf-ohjelmansa (Programme for the Promotion of Social Dialogue in French-speaking Africa) yhteydessä. Kokemuksia voitaisiin hyödyntää kyseisten komiteoiden toiminnan tehostamiseksi. |
| --- | --- |

3.2.4

Kansainvälinen työtoimisto BIT voisi osallistua sosiaalista vuoropuhelua käyvien alueellisten komiteoiden perustamiseen avustamalla niiden organisoinnissa sekä toiminnassa. BIT on saanut merkittävää kokemusta Prodiaf-ohjelmansa (Programme for the Promotion of Social Dialogue in French-speaking Africa) yhteydessä. Kokemuksia voitaisiin hyödyntää kyseisten komiteoiden toiminnan tehostamiseksi.

| 3.2.5 | Alueellisten komiteoiden kokoonpanokriteerit voisivat perustua AKT-maiden ja Euroopan unionin neuvoston väliseen sopimukseen Euroopan kehitysrahaston varojen hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

3.2.5

Alueellisten komiteoiden kokoonpanokriteerit voisivat perustua AKT-maiden ja Euroopan unionin neuvoston väliseen sopimukseen Euroopan kehitysrahaston varojen hyödyntämiseksi.

| 3.2.6 | Jos alueilla on jo perustettu alueellisia komiteoita vastaavia elimiä (esim. Karibian alue), foorumeita tai muita valtiosta riippumattomien toimijoiden ryhmittymiä, joiden tehtävänä on vastata kansallisten tai alueellisten viiteohjelmien valmistelusta syntyneisiin tarpeisiin, tulisi tutkia, voidaanko niitä mukauttaa siten, että ne voivat toteuttaa sosiaalista vuoropuhelua käyville alueellisille komiteoille asetettuja tavoitteita. |
| --- | --- |

3.2.6

Jos alueilla on jo perustettu alueellisia komiteoita vastaavia elimiä (esim. Karibian alue), foorumeita tai muita valtiosta riippumattomien toimijoiden ryhmittymiä, joiden tehtävänä on vastata kansallisten tai alueellisten viiteohjelmien valmistelusta syntyneisiin tarpeisiin, tulisi tutkia, voidaanko niitä mukauttaa siten, että ne voivat toteuttaa sosiaalista vuoropuhelua käyville alueellisille komiteoille asetettuja tavoitteita.

| 3.2.7 | Sosiaalista vuoropuhelua käyvien alueellisten komiteoiden tehostamiseksi ne voitaisiin tapauskohtaisesti kytkeä alueellisten valmistelutyöryhmien toimintaan. Valmistelutyöryhmillä on merkittävä rooli, sillä ne varmistavat, että avustusohjelmien suunnittelu vastaa eri neuvotteluvaiheissa ilmenneitä tarpeita. |
| --- | --- |

3.2.7

Sosiaalista vuoropuhelua käyvien alueellisten komiteoiden tehostamiseksi ne voitaisiin tapauskohtaisesti kytkeä alueellisten valmistelutyöryhmien toimintaan. Valmistelutyöryhmillä on merkittävä rooli, sillä ne varmistavat, että avustusohjelmien suunnittelu vastaa eri neuvotteluvaiheissa ilmenneitä tarpeita.

| 3.2.7.1 | Alueellisten komiteoiden osallistumisen ansiosta järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla voisi olla nykyistä suurempi rooli, ja se voisi seurata kestävää kehitystä sekä neuvotteluissa että aluetasolla konkreettisia toimia toteutettaessa. |
| --- | --- |

3.2.7.1

Alueellisten komiteoiden osallistumisen ansiosta järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla voisi olla nykyistä suurempi rooli, ja se voisi seurata kestävää kehitystä sekä neuvotteluissa että aluetasolla konkreettisia toimia toteutettaessa.

| 3.2.7.2 | Kuten useaan otteeseen on painotettu, maatalouteen ja erilaisiin ympäristönäkökohtiin liittyvät ongelmat ovat erityisen merkittäviä AKT-maissa. Kyseisiä ongelmia on tarkasteltava kaikissa neuvotteluvaiheissa, ja tässä yhteydessä on hyödynnettävä myös kyseisten alojen paikallisedustajien välittömiä kokemuksia. |
| --- | --- |

3.2.7.2

Kuten useaan otteeseen on painotettu, maatalouteen ja erilaisiin ympäristönäkökohtiin liittyvät ongelmat ovat erityisen merkittäviä AKT-maissa. Kyseisiä ongelmia on tarkasteltava kaikissa neuvotteluvaiheissa, ja tässä yhteydessä on hyödynnettävä myös kyseisten alojen paikallisedustajien välittömiä kokemuksia.

| 3.2.7.3 | Sosiaalista vuoropuhelua käyvien alueellisten komiteoiden rooli voi muuttua yhä konkreettisemmaksi ja aktiivisemmaksi. Etenkin sitten, kun käytettävissä olevia varoja ja organisaatiota koskevat ongelmat on selvitetty, alueellisista komiteoista voi tulla EU:n ja AKT-maiden seurantakomitean keskustelukumppaneita, ja ne voivat vaihtaa kokemuksia Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa. |
| --- | --- |

3.2.7.3

Sosiaalista vuoropuhelua käyvien alueellisten komiteoiden rooli voi muuttua yhä konkreettisemmaksi ja aktiivisemmaksi. Etenkin sitten, kun käytettävissä olevia varoja ja organisaatiota koskevat ongelmat on selvitetty, alueellisista komiteoista voi tulla EU:n ja AKT-maiden seurantakomitean keskustelukumppaneita, ja ne voivat vaihtaa kokemuksia Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa.

4.   Työllisyyden kehitys

| 4.1 | Ihmisarvoinen työ on keskeinen väline köyhyyden torjumiseksi, sillä työllä






  — | kartutetaan tuloja ja parannetaan näin ollen ostovoimaa ja markkinoiden toimintaa |
| --- | --- | --- |

4.1

Ihmisarvoinen työ on keskeinen väline köyhyyden torjumiseksi, sillä työllä

—

kartutetaan tuloja ja parannetaan näin ollen ostovoimaa ja markkinoiden toimintaa

| — | ehkäistään yksittäisten henkilöiden ja ryhmien avuntarvetta |
| --- | --- |

—

ehkäistään yksittäisten henkilöiden ja ryhmien avuntarvetta

| — | tuotetaan tavaroita ja palveluja, joita kansalaiset tarvitsevat tarpeidensa tyydyttämiseen |
| --- | --- |

—

tuotetaan tavaroita ja palveluja, joita kansalaiset tarvitsevat tarpeidensa tyydyttämiseen

| — | rahoitetaan osaltaan sosiaalisia etuja eli perus- ja ammattikoulutusta, eläkkeitä, työttömyysavustuksia ja terveydenhuoltoa eli lyhyesti sanottuna sosiaalista suojelua. |
| --- | --- |

—

rahoitetaan osaltaan sosiaalisia etuja eli perus- ja ammattikoulutusta, eläkkeitä, työttömyysavustuksia ja terveydenhuoltoa eli lyhyesti sanottuna sosiaalista suojelua.

| 4.1.1 | Työllisyyspolitiikoilla on luotava dynaamisuutta sekä yhdistettävä julkis- ja yksityissektorin panos sosiaalisen ja yhteisvastuullisen talouden saavutuksiin. |
| --- | --- |

4.1.1

Työllisyyspolitiikoilla on luotava dynaamisuutta sekä yhdistettävä julkis- ja yksityissektorin panos sosiaalisen ja yhteisvastuullisen talouden saavutuksiin.

| 4.1.2 | Työllisyyden kehittämisohjelmissa epävirallinen sektori tulisi nivoa asteittain julkis- ja yksityissektoriin edistämällä kansainvälisiä työelämän oikeuksia (etenkin perusoikeuksia). Julkisten hankintojen (sijoitukset, erilaiset työt) toteuttamisesta varoja saavien yritysten tulisi sitoutua noudattamaan kansainvälisiä työelämän oikeuksia sekä ympäristönsuojelumääräyksiä (esimerkiksi ilmasto, biologinen monimuotoisuus, Kioton pöytäkirja ja metsien suojelu). Kaikki tämä on osa yritysten sosiaalista vastuuta. |
| --- | --- |

4.1.2

Työllisyyden kehittämisohjelmissa epävirallinen sektori tulisi nivoa asteittain julkis- ja yksityissektoriin edistämällä kansainvälisiä työelämän oikeuksia (etenkin perusoikeuksia). Julkisten hankintojen (sijoitukset, erilaiset työt) toteuttamisesta varoja saavien yritysten tulisi sitoutua noudattamaan kansainvälisiä työelämän oikeuksia sekä ympäristönsuojelumääräyksiä (esimerkiksi ilmasto, biologinen monimuotoisuus, Kioton pöytäkirja ja metsien suojelu). Kaikki tämä on osa yritysten sosiaalista vastuuta.

| 4.1.3 | Kyseisissä ohjelmissa tulisi myös hahmotella suuntaviivat, jotka koskevat tarvittavia talous-, vero- ja hallintouudistuksia, korruption torjuntaa sekä etenkin pk- ja käsiteollisuusyrityksille suunnattujen veroluottojen ja muiden palvelujen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

4.1.3

Kyseisissä ohjelmissa tulisi myös hahmotella suuntaviivat, jotka koskevat tarvittavia talous-, vero- ja hallintouudistuksia, korruption torjuntaa sekä etenkin pk- ja käsiteollisuusyrityksille suunnattujen veroluottojen ja muiden palvelujen käyttöönottoa.

| 4.1.4 | Kumppanuuden tavoitteena on edistää ja nopeuttaa AKT-maiden taloudellista, kulttuurista ja yhteiskunnallista kehitystä. Päätavoitteena on vähentää köyhyyttä ja lopulta poistaa se kokonaan. Talouskumppanuussopimukset täydentävät kumppanuutta auttamalla kansantalouksia avautumaan etenkin etelä–etelä-suunnassa sekä edistämään liberalisointia, joka toteutetaan sekä koti- että ulkomaisille sijoittajille selkein ja houkuttelevin säännöin. |
| --- | --- |

4.1.4

Kumppanuuden tavoitteena on edistää ja nopeuttaa AKT-maiden taloudellista, kulttuurista ja yhteiskunnallista kehitystä. Päätavoitteena on vähentää köyhyyttä ja lopulta poistaa se kokonaan. Talouskumppanuussopimukset täydentävät kumppanuutta auttamalla kansantalouksia avautumaan etenkin etelä–etelä-suunnassa sekä edistämään liberalisointia, joka toteutetaan sekä koti- että ulkomaisille sijoittajille selkein ja houkuttelevin säännöin.

| 4.1.5 | Tarvitaan huomattavia ponnistuksia, jotta AKT-maat voivat avautua kulttuurisesti ja taloudellisesti. Tässä yhteydessä on hyödynnettävä etenkin niitä talouskumppanuus–sopimuksia, joilla mahdollistetaan kaikkia osapuolia tyydyttävä ja alueellista integraatiota edistävä tulliliitto. |
| --- | --- |

4.1.5

Tarvitaan huomattavia ponnistuksia, jotta AKT-maat voivat avautua kulttuurisesti ja taloudellisesti. Tässä yhteydessä on hyödynnettävä etenkin niitä talouskumppanuus–sopimuksia, joilla mahdollistetaan kaikkia osapuolia tyydyttävä ja alueellista integraatiota edistävä tulliliitto.

| 4.2 | Neuvottelujen alussa ei valitettavasti ole tehty työllisyyttä koskevaa vaikutustutkimusta, jossa esitettäisiin lähtötilanne. Tutkimuksen avulla olisi nykyistä paremmin voitu arvioida saavutettua edistystä. |
| --- | --- |

4.2

Neuvottelujen alussa ei valitettavasti ole tehty työllisyyttä koskevaa vaikutustutkimusta, jossa esitettäisiin lähtötilanne. Tutkimuksen avulla olisi nykyistä paremmin voitu arvioida saavutettua edistystä.

| 4.2.1 | Yhteistyöllä pyritään tukemaan uudistuksia sekä taloudellisia ja institutionaalisia politiikkoja, joita tarvitaan, kun luodaan edullinen toimintaympäristö sijoituksille sekä dynaamisen, tehokkaan ja kilpailukykyisen yksityissektorin kehittämiselle. Samalla on vahvistettava etenkin julkissektoria esimerkiksi investoimalla koulutukseen, terveydenhuoltoon sekä yleisiin yhteiskunnallisiin palveluihin, joilla yksityissektoria voidaan tukea. |
| --- | --- |

4.2.1

Yhteistyöllä pyritään tukemaan uudistuksia sekä taloudellisia ja institutionaalisia politiikkoja, joita tarvitaan, kun luodaan edullinen toimintaympäristö sijoituksille sekä dynaamisen, tehokkaan ja kilpailukykyisen yksityissektorin kehittämiselle. Samalla on vahvistettava etenkin julkissektoria esimerkiksi investoimalla koulutukseen, terveydenhuoltoon sekä yleisiin yhteiskunnallisiin palveluihin, joilla yksityissektoria voidaan tukea.

| 4.2.2 | Lisäksi yhteistyöllä on tarkoitus tukea






  — | julkis- ja yksityissektorin välisen vuoropuhelun edistämistä |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Lisäksi yhteistyöllä on tarkoitus tukea

—

julkis- ja yksityissektorin välisen vuoropuhelun edistämistä

| — | yritysjohdollisen taitotiedon ja yrityskulttuurin kehittämistä |
| --- | --- |

—

yritysjohdollisen taitotiedon ja yrityskulttuurin kehittämistä

| — | epävirallisen sektorin eliminointia ja lainsäädännön noudattamista. |
| --- | --- |

—

epävirallisen sektorin eliminointia ja lainsäädännön noudattamista.

| 4.2.3 | Aiempien sopimusten voimassaoloaikana toteutetut toimet (20) ovat johtaneet joihinkin tuloksiin, mutta kaikkia toivottuja tuloksia ei ole saatu aikaan. Tämä koskee etenkin yksityissektorin edistämistä sekä sen roolia edesautettaessa kasvua ja talouden monipuolistamista. |
| --- | --- |

4.2.3

Aiempien sopimusten voimassaoloaikana toteutetut toimet (20) ovat johtaneet joihinkin tuloksiin, mutta kaikkia toivottuja tuloksia ei ole saatu aikaan. Tämä koskee etenkin yksityissektorin edistämistä sekä sen roolia edesautettaessa kasvua ja talouden monipuolistamista.

| 4.2.4 | Yhteiskunnallis-ammatillisten toimijoiden tulisi kehitysohjelmaa laatiessaan arvioida tapauskohtaisesti vaikeuksia, jotka ovat ilmenneet edistettäessä, suojeltaessa ja tuettaessa mikro- ja pk-yrityksiin kohdennettuja toimia. |
| --- | --- |

4.2.4

Yhteiskunnallis-ammatillisten toimijoiden tulisi kehitysohjelmaa laatiessaan arvioida tapauskohtaisesti vaikeuksia, jotka ovat ilmenneet edistettäessä, suojeltaessa ja tuettaessa mikro- ja pk-yrityksiin kohdennettuja toimia.

| 4.3 | Kehityksen perusvaihtoehdot etenkin Afrikassa pohjautuvat maanviljelyyn. Maanviljelys tulee vielä pitkän aikaa olemaan toimenpiteiden pääkohde. Toimilla voidaan






  — | kehittää perinteisiä maanviljelytapoja ja niiden tehokkuutta |
| --- | --- | --- |

4.3

Kehityksen perusvaihtoehdot etenkin Afrikassa pohjautuvat maanviljelyyn. Maanviljelys tulee vielä pitkän aikaa olemaan toimenpiteiden pääkohde. Toimilla voidaan

—

kehittää perinteisiä maanviljelytapoja ja niiden tehokkuutta

| — | kehittää perusrakenteita ja laaja-alaisia sosiaalipalveluja |
| --- | --- |

—

kehittää perusrakenteita ja laaja-alaisia sosiaalipalveluja

| — | kehittää pienimuotoista käsiteollisuutta ja yrittäjyyttä, jotka perustuvat usein elintarviketeollisuuteen. |
| --- | --- |

—

kehittää pienimuotoista käsiteollisuutta ja yrittäjyyttä, jotka perustuvat usein elintarviketeollisuuteen.

| 4.3.1 | Maatalouden kehittämiseksi ja vakiinnuttamiseksi AKT-maiden ja EU:n välistä kauppaa on etenkin tulevina vuosina käytävä joustavin säännöin, jotta niiden avulla voidaan omaksua terveys- ja kasvinsuojelumääräykset sekä — asianmukaisin suojalausekkein — perustaa, vahvistaa ja monipuolistaa uusia pienyrityksiä. |
| --- | --- |

4.3.1

Maatalouden kehittämiseksi ja vakiinnuttamiseksi AKT-maiden ja EU:n välistä kauppaa on etenkin tulevina vuosina käytävä joustavin säännöin, jotta niiden avulla voidaan omaksua terveys- ja kasvinsuojelumääräykset sekä — asianmukaisin suojalausekkein — perustaa, vahvistaa ja monipuolistaa uusia pienyrityksiä.

| 4.3.2 | Maatalousalan toimilla tulisi asianmukaisen ajan kuluessa






  — | kehittää elintarvikealan turvallisuusstandardit vientimahdollisuuksia varten |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Maatalousalan toimilla tulisi asianmukaisen ajan kuluessa

—

kehittää elintarvikealan turvallisuusstandardit vientimahdollisuuksia varten

| — | parantaa pääsyä maatalousmarkkinoille myös markkinoinnin avulla |
| --- | --- |

—

parantaa pääsyä maatalousmarkkinoille myös markkinoinnin avulla

| — | poistaa byrokraattisia esteitä ja parantaa logistiikkaa |
| --- | --- |

—

poistaa byrokraattisia esteitä ja parantaa logistiikkaa

| — | edistää koulutusta palvelu- ja tutkimusaloilla |
| --- | --- |

—

edistää koulutusta palvelu- ja tutkimusaloilla

| — | perustaa maatalouden ja osuuskuntien luottolaitoksia |
| --- | --- |

—

perustaa maatalouden ja osuuskuntien luottolaitoksia

| — | laatia maanomistusta koskevat selkeät ja yhteiset säännöt |
| --- | --- |

—

laatia maanomistusta koskevat selkeät ja yhteiset säännöt

| — | edistää asteittaista siirtymistä maataloustyöstä maaseutupalvelujen kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

edistää asteittaista siirtymistä maataloustyöstä maaseutupalvelujen kehittämiseen.

| 4.3.2.1 | Edellä mainitut tavoitteet voidaan toteuttaa yhteistyöllä, jota tehdään osittain talouskumppanuussopimusten ja osittain tukihankkeiden yhteydessä ja jossa keskitytään






  — | edistämään maaseutualueiden integroituja hankkeita |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Edellä mainitut tavoitteet voidaan toteuttaa yhteistyöllä, jota tehdään osittain talouskumppanuussopimusten ja osittain tukihankkeiden yhteydessä ja jossa keskitytään

—

edistämään maaseutualueiden integroituja hankkeita

| — | perustamaan ja vahvistamaan maatalouden, maatalousteollisuuden ja maatalousluottojen parissa toimivien maanviljelijöiden, maataloustyöntekijöiden ja naisten järjestöjä |
| --- | --- |

—

perustamaan ja vahvistamaan maatalouden, maatalousteollisuuden ja maatalousluottojen parissa toimivien maanviljelijöiden, maataloustyöntekijöiden ja naisten järjestöjä

| — | perustamaan maatalousvarallisuutta koskevia rekistereitä |
| --- | --- |

—

perustamaan maatalousvarallisuutta koskevia rekistereitä

| — | laatimaan elintarvikkeiden sertifiointia koskeva lainsäädäntö, jota täydentävät sertifiointi-instituutit sekä ympäristönsuojelua edistävät kasvinsuojelumääräykset ja maaperäanalyysit |
| --- | --- |

—

laatimaan elintarvikkeiden sertifiointia koskeva lainsäädäntö, jota täydentävät sertifiointi-instituutit sekä ympäristönsuojelua edistävät kasvinsuojelumääräykset ja maaperäanalyysit

| — | toteuttamaan kastelu- ja juomavesiä koskevia toimia |
| --- | --- |

—

toteuttamaan kastelu- ja juomavesiä koskevia toimia

| — | kehittämään julkisten ja yksityisten organisaatioiden ja instituutioiden valmiuksia. |
| --- | --- |

—

kehittämään julkisten ja yksityisten organisaatioiden ja instituutioiden valmiuksia.

| 4.3.3 | Vielä nykyäänkin laajat maatalousalueet kärsivät kuivuudesta, vaikka lähistöllä olisikin järviä tai makeata vettä, ja näin vain siksi, ettei ole kastelujärjestelmiä eikä ammattilaisia, jotka kykenisivät järjestämään vedensiirron pumppujen avulla. |
| --- | --- |

4.3.3

Vielä nykyäänkin laajat maatalousalueet kärsivät kuivuudesta, vaikka lähistöllä olisikin järviä tai makeata vettä, ja näin vain siksi, ettei ole kastelujärjestelmiä eikä ammattilaisia, jotka kykenisivät järjestämään vedensiirron pumppujen avulla.

| 4.3.4 | Yhteistyövaroin hankitut hydrauliset järjestelmät ovat usein käyttämättömiä, sillä kukaan ei osaa käyttää tai — useimmiten — korjata niitä. |
| --- | --- |

4.3.4

Yhteistyövaroin hankitut hydrauliset järjestelmät ovat usein käyttämättömiä, sillä kukaan ei osaa käyttää tai — useimmiten — korjata niitä.

| 4.3.4.1 | Tietyissä tapauksissa pienyritysten kehittymistä estävät toteutuskelpoisten teknologisten muutosten hitaus sekä kulttuuriset (21) ja institutionaaliset esteet. |
| --- | --- |

4.3.4.1

Tietyissä tapauksissa pienyritysten kehittymistä estävät toteutuskelpoisten teknologisten muutosten hitaus sekä kulttuuriset (21) ja institutionaaliset esteet.

| 4.3.5 | Joissakin tapauksissa tuloksia ovat heikentäneet resurssien jakautumisen vahva epätasapaino sekä organisaatiomallien heikkous. Niiden vuoksi monet yhteisöt saattavat elää vielä pitkän aikaa köyhyydessä, mikä lisää muuttopaineita. |
| --- | --- |

4.3.5

Joissakin tapauksissa tuloksia ovat heikentäneet resurssien jakautumisen vahva epätasapaino sekä organisaatiomallien heikkous. Niiden vuoksi monet yhteisöt saattavat elää vielä pitkän aikaa köyhyydessä, mikä lisää muuttopaineita.

| 4.4 | Talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen aikana tulisi vahvistaa yksityissektorin kykyä analysoida tilannetta. Myös neuvottelujen ulkopuolella tulisi hajautetun yhteistyön avulla vahvistaa yksityissektorin toimintakykyä. Kansalaisyhteiskunnan edustajien on aina osallistuttava suoraan kyseiseen prosessiin. |
| --- | --- |

4.4

Talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen aikana tulisi vahvistaa yksityissektorin kykyä analysoida tilannetta. Myös neuvottelujen ulkopuolella tulisi hajautetun yhteistyön avulla vahvistaa yksityissektorin toimintakykyä. Kansalaisyhteiskunnan edustajien on aina osallistuttava suoraan kyseiseen prosessiin.

| 4.4.1 | ETSK on myös äskettäin antamissaan tiedonannoissa ja lausunnoissa käsitellyt uusien yrittäjien koulutusta, yritysten perustamista, sukupuolinäkökohtien ottamista täysimääräisesti huomioon sekä henkilöresurssien pätevöittämistä ja hyödyntämistä. |
| --- | --- |

4.4.1

ETSK on myös äskettäin antamissaan tiedonannoissa ja lausunnoissa käsitellyt uusien yrittäjien koulutusta, yritysten perustamista, sukupuolinäkökohtien ottamista täysimääräisesti huomioon sekä henkilöresurssien pätevöittämistä ja hyödyntämistä.

| 4.5 | AKT-maiden teollisuus, etenkin jalostusteollisuus, on heikosti kehittynyttä tai täysin kehittymätöntä. Tuotantosektorin työpaikoista 70 prosenttia on pääasiassa epävirallisella sektorilla ja käsiteollisuusalan pk-yrityksissä. Kyseisten alojen merkityksen vuoksi niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota, ja niillä on erityisten politiikkojen avulla edistettävä asianmukaisia kehitys- ja tukimalleja. |
| --- | --- |

4.5

AKT-maiden teollisuus, etenkin jalostusteollisuus, on heikosti kehittynyttä tai täysin kehittymätöntä. Tuotantosektorin työpaikoista 70 prosenttia on pääasiassa epävirallisella sektorilla ja käsiteollisuusalan pk-yrityksissä. Kyseisten alojen merkityksen vuoksi niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota, ja niillä on erityisten politiikkojen avulla edistettävä asianmukaisia kehitys- ja tukimalleja.

| 4.5.1 | Monet pk-yritysten perinteiset ongelmat — rahoituksen puute, vaikeudet hyödyntää teknologiaa, rajalliset johtamiskyvyt, heikko tuottavuus ja lakisääteiset velvoitteet — kärjistyvät maailmanlaajuisessa ja teknologian hallitsemassa järjestelmässä etenkin AKT-maiden kaltaisessa toimintaympäristössä, jolle ovat tyypillisiä vakavat rakenteelliset ja infrastruktuureja koskevat puutteet. |
| --- | --- |

4.5.1

Monet pk-yritysten perinteiset ongelmat — rahoituksen puute, vaikeudet hyödyntää teknologiaa, rajalliset johtamiskyvyt, heikko tuottavuus ja lakisääteiset velvoitteet — kärjistyvät maailmanlaajuisessa ja teknologian hallitsemassa järjestelmässä etenkin AKT-maiden kaltaisessa toimintaympäristössä, jolle ovat tyypillisiä vakavat rakenteelliset ja infrastruktuureja koskevat puutteet.

| 4.5.2 | Talouskumppanuussopimusten avulla toteutettavan alueellisen integraation tavoitteena tulisi edistää sellaisten rakenteiden luomista ja vakiinnuttamista, jotka ovat perustavan tärkeitä edistettäessä mikro- ja pienyritysten rahoitusta, tiedonsaantia, markkinoille pääsyä, koulutusta sekä teknologista ajanmukaistamista. Yhteiskunnallis-ammatillisten organisaatioiden edustajat osallistuvat kuitenkin kyseisten rakenteiden hallinnointiin. Kyseisillä edustajilla on oltava mahdollisuus kouluttautua, kehittyä sekä kerätä ja vaihtaa kokemuksia. Talouskumppanuussopimukset voivat olla hyödyllisiä myös tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

4.5.2

Talouskumppanuussopimusten avulla toteutettavan alueellisen integraation tavoitteena tulisi edistää sellaisten rakenteiden luomista ja vakiinnuttamista, jotka ovat perustavan tärkeitä edistettäessä mikro- ja pienyritysten rahoitusta, tiedonsaantia, markkinoille pääsyä, koulutusta sekä teknologista ajanmukaistamista. Yhteiskunnallis-ammatillisten organisaatioiden edustajat osallistuvat kuitenkin kyseisten rakenteiden hallinnointiin. Kyseisillä edustajilla on oltava mahdollisuus kouluttautua, kehittyä sekä kerätä ja vaihtaa kokemuksia. Talouskumppanuussopimukset voivat olla hyödyllisiä myös tässä yhteydessä.

| 4.5.3 | Ammattialajärjestöt ovat tässä suhteessa keskeisiä toimijoita. Niin kuin työn tuottavuus kasvaa ammattiliittojen yleistymisen myötä, myös mikro- ja pienyritykset voivat tehostaa toimintaansa vain, jos niiden edustuselimet kehittyvät. |
| --- | --- |

4.5.3

Ammattialajärjestöt ovat tässä suhteessa keskeisiä toimijoita. Niin kuin työn tuottavuus kasvaa ammattiliittojen yleistymisen myötä, myös mikro- ja pienyritykset voivat tehostaa toimintaansa vain, jos niiden edustuselimet kehittyvät.

| 4.5.4 | Ammattialajärjestöjen avulla voidaan puolustaa ulospäin yrityksen arvoja ja yrittäjyyttä sekä vahvistaa sisäisiä hallinnointivalmiuksia, uudistuksia sekä kaikkien niiden tekijöiden kunnioittamista, jotka edistävät yrityksen ja yhteiskunnan kehitystä. |
| --- | --- |

4.5.4

Ammattialajärjestöjen avulla voidaan puolustaa ulospäin yrityksen arvoja ja yrittäjyyttä sekä vahvistaa sisäisiä hallinnointivalmiuksia, uudistuksia sekä kaikkien niiden tekijöiden kunnioittamista, jotka edistävät yrityksen ja yhteiskunnan kehitystä.

| 4.5.5 | Yritysten sosiaalisen vastuun arvot voidaan ottaa asianmukaisen ajan kuluessa käyttöön myös AKT-maissa vain, jos talouskumppanuussopimuksiin sisällytetään tekijät, joiden ansiosta Euroopasta on muodostunut sosiaalisen markkinatalouden esimerkki. Sosiaalinen markkinatalous edellyttää sekä työntekijöiden että työnantajien vahvoja ja kypsiä edustusorganisaatioita. |
| --- | --- |

4.5.5

Yritysten sosiaalisen vastuun arvot voidaan ottaa asianmukaisen ajan kuluessa käyttöön myös AKT-maissa vain, jos talouskumppanuussopimuksiin sisällytetään tekijät, joiden ansiosta Euroopasta on muodostunut sosiaalisen markkinatalouden esimerkki. Sosiaalinen markkinatalous edellyttää sekä työntekijöiden että työnantajien vahvoja ja kypsiä edustusorganisaatioita.

| 4.6 | Edellä kuvattujen erojen laajuuden vuoksi eräät talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa tarkasteltavista aiheista ovat strategisesti erityisen merkittäviä. Tässä yhteydessä on korostettava, että kasvua ja kilpailukykyä edistävällä kaupankäynnillä ja taloudellisella integraatiolla on kohennettava — ei heikennettävä — elintasoa, työoloja sekä sosiaalisia oikeuksia. |
| --- | --- |

4.6

Edellä kuvattujen erojen laajuuden vuoksi eräät talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa tarkasteltavista aiheista ovat strategisesti erityisen merkittäviä. Tässä yhteydessä on korostettava, että kasvua ja kilpailukykyä edistävällä kaupankäynnillä ja taloudellisella integraatiolla on kohennettava — ei heikennettävä — elintasoa, työoloja sekä sosiaalisia oikeuksia.

| 4.6.1 | Näin ollen taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia on arvioitava (etu- ja jälkikäteen) yhdessä kunkin alueen yhteiskunnallis-taloudellisten toimijoiden kanssa (22). |
| --- | --- |

4.6.1

Näin ollen taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia on arvioitava (etu- ja jälkikäteen) yhdessä kunkin alueen yhteiskunnallis-taloudellisten toimijoiden kanssa (22).

| 4.7 | Ihmisoikeudet, etenkin työntekijöiden oikeudet etusijalle. Talouskumppanuussopimuksissa on varmistettava, että ihmisoikeudet ja etenkin sosiaaliset oikeudet asetetaan etusijalle ILO:n määrittelemällä tavalla kaikissa kauppaan tai rahoitukseen liittyvissä näkökohdissa. Kyseiset oikeudet on sisällytettävä järjestelmällisesti kaikkiin talouskumppanuussopimuksista aluetasolla käytäviin neuvotteluihin. |
| --- | --- |

4.7

Ihmisoikeudet, etenkin työntekijöiden oikeudet etusijalle. Talouskumppanuussopimuksissa on varmistettava, että ihmisoikeudet ja etenkin sosiaaliset oikeudet asetetaan etusijalle ILO:n määrittelemällä tavalla kaikissa kauppaan tai rahoitukseen liittyvissä näkökohdissa. Kyseiset oikeudet on sisällytettävä järjestelmällisesti kaikkiin talouskumppanuussopimuksista aluetasolla käytäviin neuvotteluihin.

| 4.7.1 | Ulkomaanvelan vähentäminen on kytkettävä selkeästi siihen, että sosiaaliturvajärjestelmiin investoidaan nykyistä enemmän velanhoidon kustannusten vähentyessä vapautuvien julkisten varojen avulla. |
| --- | --- |

4.7.1

Ulkomaanvelan vähentäminen on kytkettävä selkeästi siihen, että sosiaaliturvajärjestelmiin investoidaan nykyistä enemmän velanhoidon kustannusten vähentyessä vapautuvien julkisten varojen avulla.

| 4.7.2 | Voimakkaasti velkaantuneilla mailla on nimittäin vain heikot mahdollisuudet torjua köyhyyttä (23). Onkin suositeltavaa käynnistää uusia toimia useimpien velkaantuneiden maiden velkataakan keventämiseksi. Tällaisen toimenpiteen yhteydessä hallitusten tulisi sitoutua toteuttamaan kansallisia tavoitteita. |
| --- | --- |

4.7.2

Voimakkaasti velkaantuneilla mailla on nimittäin vain heikot mahdollisuudet torjua köyhyyttä (23). Onkin suositeltavaa käynnistää uusia toimia useimpien velkaantuneiden maiden velkataakan keventämiseksi. Tällaisen toimenpiteen yhteydessä hallitusten tulisi sitoutua toteuttamaan kansallisia tavoitteita.

| 4.7.3 | Konkreettinen yhteiskuntakehityksen suunnitelma. Neuvotteluvaihetta on hyödynnettävä sellaisen konkreettisen yhteiskuntakehitystä koskevan suunnitelman toteuttamiseen, jossa otetaan huomioon Cotonoun kehitystavoitteet (24) ja johon osallistuvat myös talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat. Kyseisen ohjelman tulisi olla talouskumppanuussopimusten kiinteä osa, kun ajatellaan suuntaviivojen ja tavoitteiden valintaa sekä toteuttamisstrategiaa ja vaikutustutkimuksia. Ohjelman on myös perustuttava kaupan liberalisoinnista johtuvaan kilpailukyvyn ja kasvun todennäköiseen lisääntymiseen sekä tuettava niitä. |
| --- | --- |

4.7.3

Konkreettinen yhteiskuntakehityksen suunnitelma. Neuvotteluvaihetta on hyödynnettävä sellaisen konkreettisen yhteiskuntakehitystä koskevan suunnitelman toteuttamiseen, jossa otetaan huomioon Cotonoun kehitystavoitteet (24) ja johon osallistuvat myös talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat. Kyseisen ohjelman tulisi olla talouskumppanuussopimusten kiinteä osa, kun ajatellaan suuntaviivojen ja tavoitteiden valintaa sekä toteuttamisstrategiaa ja vaikutustutkimuksia. Ohjelman on myös perustuttava kaupan liberalisoinnista johtuvaan kilpailukyvyn ja kasvun todennäköiseen lisääntymiseen sekä tuettava niitä.

| 4.8 | Tässä yhteydessä tarvitaan monitahoista ja laaja-alaista ohjelmaa, jossa voitaisiin ottaa huomioon etenkin koulutus- ja terveydenhuoltopalvelujen parantaminen, pienviljelijöiden sekä pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastajien ansiotulon turvaaminen, aktiiviset toimet ihmisarvoisen työn suojelemiseksi ja kehittämiseksi (25) sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan todellisen osallistumisen mahdollistava lähestymistapa. |
| --- | --- |

4.8

Tässä yhteydessä tarvitaan monitahoista ja laaja-alaista ohjelmaa, jossa voitaisiin ottaa huomioon etenkin koulutus- ja terveydenhuoltopalvelujen parantaminen, pienviljelijöiden sekä pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastajien ansiotulon turvaaminen, aktiiviset toimet ihmisarvoisen työn suojelemiseksi ja kehittämiseksi (25) sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan todellisen osallistumisen mahdollistava lähestymistapa.

| 4.8.1 | Henkilöresursseihin kohdennetussa ohjelmassa voitaisiin hyödyntää Euroopan sosiaalirahaston hallinnoinnista EU:ssa saatuja kokemuksia. Toimet tulisi keskittää perus- ja täydennyskoulutukseen entistä avoimemman kaupankäynnin kehittämiseksi, ja niistä tulisi sopia järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa. |
| --- | --- |

4.8.1

Henkilöresursseihin kohdennetussa ohjelmassa voitaisiin hyödyntää Euroopan sosiaalirahaston hallinnoinnista EU:ssa saatuja kokemuksia. Toimet tulisi keskittää perus- ja täydennyskoulutukseen entistä avoimemman kaupankäynnin kehittämiseksi, ja niistä tulisi sopia järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.

5.   Yksilön oikeudet ja sosiaaliset oikeudet

| 5.1 | Monissa AKT-maissa tilanne on sosiaalisten perusindikaattorien ja taloudellisen toiminnan osalta edelleen vaikea. Talouskumppanuussopimuksista parhaillaan käytävät neuvottelut tarjoavat AKT-maille kuitenkin merkittävän mahdollisuuden, ja sopimusten laatu on ratkaiseva tekijä tulevan kehityksen kannalta. |
| --- | --- |

5.1

Monissa AKT-maissa tilanne on sosiaalisten perusindikaattorien ja taloudellisen toiminnan osalta edelleen vaikea. Talouskumppanuussopimuksista parhaillaan käytävät neuvottelut tarjoavat AKT-maille kuitenkin merkittävän mahdollisuuden, ja sopimusten laatu on ratkaiseva tekijä tulevan kehityksen kannalta.

| 5.1.1 | Tässä vaiheessa on myös tärkeä muistaa, että talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen, kuten myös humanitaarista apua koskevien neuvottelujen, päätavoitteena on AKT-maiden kehitys ja köyhyyden vähentäminen. Molempien neuvotteluosapuolten on toimittava yhteisymmärryksessä ja varmistettava, että niiden neuvottelutavoitteet kuvastavat tosiasiallisesti kyseistä painopistettä. Tässä yhteydessä tarvitaankin jatkuvaa koordinointia. |
| --- | --- |

5.1.1

Tässä vaiheessa on myös tärkeä muistaa, että talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen, kuten myös humanitaarista apua koskevien neuvottelujen, päätavoitteena on AKT-maiden kehitys ja köyhyyden vähentäminen. Molempien neuvotteluosapuolten on toimittava yhteisymmärryksessä ja varmistettava, että niiden neuvottelutavoitteet kuvastavat tosiasiallisesti kyseistä painopistettä. Tässä yhteydessä tarvitaankin jatkuvaa koordinointia.

| 5.2 | Historia osoittaa, että kehitys perustuu perus- ja ammattikoulutukseen. Peruskoulutuksen ansiosta ihminen oppii tulkitsemaan historiaa ja ymmärtämään itsensä sen osaksi, ja ammattikoulutuksen avulla ihminen voi huolehtia toimeentulostaan ja muokata raaka-ainetta sekä jatkaa näin osaltaan toimintaa, jolla rakennetaan jatkuvasti maailmaa (26). |
| --- | --- |

5.2

Historia osoittaa, että kehitys perustuu perus- ja ammattikoulutukseen. Peruskoulutuksen ansiosta ihminen oppii tulkitsemaan historiaa ja ymmärtämään itsensä sen osaksi, ja ammattikoulutuksen avulla ihminen voi huolehtia toimeentulostaan ja muokata raaka-ainetta sekä jatkaa näin osaltaan toimintaa, jolla rakennetaan jatkuvasti maailmaa (26).

| 5.2.1 | Yhteistyöstä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että aloitteiden epäonnistuminen johtuu usein etenkin siitä, että






  — | koulutus ei ole etusijalla kehitysyhteistyöpolitiikassa |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Yhteistyöstä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että aloitteiden epäonnistuminen johtuu usein etenkin siitä, että

—

koulutus ei ole etusijalla kehitysyhteistyöpolitiikassa

| — | edunsaajamailla on vaikeuksia toteuttaa uudistuksia, jotka mahdollistavat sekä sisäisten että kansainvälisten resurssien järkiperäisen hyödyntämisen |
| --- | --- |

—

edunsaajamailla on vaikeuksia toteuttaa uudistuksia, jotka mahdollistavat sekä sisäisten että kansainvälisten resurssien järkiperäisen hyödyntämisen

| — | henkilöt, joihin toimenpiteet vaikuttavat eniten, osallistuvat harvoin toimiin etenkin, kun kyseessä on teknologian mukauttaminen, innovatiiviset tekniikat ja yrittäjähenki. |
| --- | --- |

—

henkilöt, joihin toimenpiteet vaikuttavat eniten, osallistuvat harvoin toimiin etenkin, kun kyseessä on teknologian mukauttaminen, innovatiiviset tekniikat ja yrittäjähenki.

| 5.2.2 | Koulutus on talouskumppanuussopimusten valmistelu- ja toteutusvaiheessa yhteistyöaloitteiden onnistumisen välttämätön edellytys. Yhteistyöhankkeiden epäonnistuminen johtuu usein siitä, että ei ole siirretty eteenpäin tietoa käytännön asioista, hallinnointitekniikoista eikä seikoista, joita mahdolliset paikalliset toimijat tarvitsevat voidakseen toteuttaa arviointeja, tehdä operatiivisia päätöksiä tai hyödyntää tilaisuuksia päästäkseen jatkuvasti kehittyville alueellisille markkinoille. |
| --- | --- |

5.2.2

Koulutus on talouskumppanuussopimusten valmistelu- ja toteutusvaiheessa yhteistyöaloitteiden onnistumisen välttämätön edellytys. Yhteistyöhankkeiden epäonnistuminen johtuu usein siitä, että ei ole siirretty eteenpäin tietoa käytännön asioista, hallinnointitekniikoista eikä seikoista, joita mahdolliset paikalliset toimijat tarvitsevat voidakseen toteuttaa arviointeja, tehdä operatiivisia päätöksiä tai hyödyntää tilaisuuksia päästäkseen jatkuvasti kehittyville alueellisille markkinoille.

| 5.2.3 | Henkilöstöä ja kulttuuria koskevien resurssien puute on ollut taloudellisen perustan puuttumista suurempi ongelma, kun on ollut määrä ajanmukaistaa käytänteitä, vahvistaa markkinoita ja kilpailukykyä, edistää virallisia talousrakenteita, kehittää ajanmukaista maataloutta sekä integroida maatalous ja teollisuus. |
| --- | --- |

5.2.3

Henkilöstöä ja kulttuuria koskevien resurssien puute on ollut taloudellisen perustan puuttumista suurempi ongelma, kun on ollut määrä ajanmukaistaa käytänteitä, vahvistaa markkinoita ja kilpailukykyä, edistää virallisia talousrakenteita, kehittää ajanmukaista maataloutta sekä integroida maatalous ja teollisuus.

| 5.3 | Suunnitellut ja pitkäjänteiset koulutustoimet ovat välttämättömiä heikkojen tuotantorakenteiden vankentamiseksi. Tässä yhteydessä on integroitava kolme toimintalinjaa: alakohtaiset politiikat, etenkin maatalous, sekä tuotantojärjestelmään ja jakeluun kohdennetut toimet. |
| --- | --- |

5.3

Suunnitellut ja pitkäjänteiset koulutustoimet ovat välttämättömiä heikkojen tuotantorakenteiden vankentamiseksi. Tässä yhteydessä on integroitava kolme toimintalinjaa: alakohtaiset politiikat, etenkin maatalous, sekä tuotantojärjestelmään ja jakeluun kohdennetut toimet.

| 5.3.1 | Tarvitaan yksityissektoria kannustavia toimenpiteitä, joilla






  — | tehdään sijoituksia henkilöstö- ja tutkimusresursseihin sellaisen tiedon saamiseksi, jonka avulla voidaan käynnistää sosiaalisesti hyväksyttäviä ja kestäviä muutosprosesseja |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Tarvitaan yksityissektoria kannustavia toimenpiteitä, joilla

—

tehdään sijoituksia henkilöstö- ja tutkimusresursseihin sellaisen tiedon saamiseksi, jonka avulla voidaan käynnistää sosiaalisesti hyväksyttäviä ja kestäviä muutosprosesseja

| — | vahvistetaan organisatorisia ja institutionaalisia valmiuksia sekä kohdennetaan toimet keskushallintoon ja sitä alemmalla tasolla olevaan julkishallintoon, taloudellisiin toimijoihin sekä etenkin työnantaja- ja työntekijäjärjestöihin |
| --- | --- |

—

vahvistetaan organisatorisia ja institutionaalisia valmiuksia sekä kohdennetaan toimet keskushallintoon ja sitä alemmalla tasolla olevaan julkishallintoon, taloudellisiin toimijoihin sekä etenkin työnantaja- ja työntekijäjärjestöihin

| — | kehitetään ja yleistetään ”teknologiapaketteja” (27) |
| --- | --- |

—

kehitetään ja yleistetään ”teknologiapaketteja” (27)

| — | järjestetään käytännönläheistä koulutusta, jolla parannetaan osaltaan markkinoiden toimintaa tuotteiden varastointia, kuljetusta ja jalostusta koskevan tiedon avulla. Etenkin järjestäytymismuotojen kehittäminen saattaa tässä yhteydessä olla merkittävä tekijä. Samalla voidaan hyödyntää Euroopassa saatuja lukuisia kokemuksia sekä saada tukea yksityissektorille tarkoitetusta kannustinjärjestelmästä, jonka ansiosta voidaan ottaa käyttöön uusia menetelmiä sekä alentaa kuljetus- ja jalostuskustannuksia. |
| --- | --- |

—

järjestetään käytännönläheistä koulutusta, jolla parannetaan osaltaan markkinoiden toimintaa tuotteiden varastointia, kuljetusta ja jalostusta koskevan tiedon avulla. Etenkin järjestäytymismuotojen kehittäminen saattaa tässä yhteydessä olla merkittävä tekijä. Samalla voidaan hyödyntää Euroopassa saatuja lukuisia kokemuksia sekä saada tukea yksityissektorille tarkoitetusta kannustinjärjestelmästä, jonka ansiosta voidaan ottaa käyttöön uusia menetelmiä sekä alentaa kuljetus- ja jalostuskustannuksia.

| 5.3.2 | Sijoitukset inhimilliseen pääomaan ovat kehitysprosessien tärkein osatekijä, ja niiden on oltava talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen viitekohta. Peruskoulutus mahdollistaa täydentävän koulutuksen omaksumisen ja levittämisen eri aloilla, edistää järjestäytymistä sekä helpottaa teknologian ajanmukaistamista. |
| --- | --- |

5.3.2

Sijoitukset inhimilliseen pääomaan ovat kehitysprosessien tärkein osatekijä, ja niiden on oltava talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen viitekohta. Peruskoulutus mahdollistaa täydentävän koulutuksen omaksumisen ja levittämisen eri aloilla, edistää järjestäytymistä sekä helpottaa teknologian ajanmukaistamista.

| 5.3.3 | Koulutuksesta on erittäin suurta hyötyä naisille, sillä heillä on usein sosiaalisesti ja taloudellisesti merkittävä rooli. Useimmissa AKT-maissa naisten ansiotulot ovat usein ainoa varma ja jatkuva tulolähde kyläyhteisöissä. Näin ollen koko talous voi hyötyä etenkin naisille suunnatusta koulutuksesta (28). |
| --- | --- |

5.3.3

Koulutuksesta on erittäin suurta hyötyä naisille, sillä heillä on usein sosiaalisesti ja taloudellisesti merkittävä rooli. Useimmissa AKT-maissa naisten ansiotulot ovat usein ainoa varma ja jatkuva tulolähde kyläyhteisöissä. Näin ollen koko talous voi hyötyä etenkin naisille suunnatusta koulutuksesta (28).

| 5.3.4 | Talouskumppanuussopimuksilla tulisi varmistaa kaikilla alueilla seuraavat seikat sekä pyrkiä parantamaan niitä:






  — | koulutukseen pääsy ilman syrjintää |
| --- | --- | --- |

5.3.4

Talouskumppanuussopimuksilla tulisi varmistaa kaikilla alueilla seuraavat seikat sekä pyrkiä parantamaan niitä:

—

koulutukseen pääsy ilman syrjintää

| — | teknisen alan ammattikoulutuksen kehittäminen ja levittäminen |
| --- | --- |

—

teknisen alan ammattikoulutuksen kehittäminen ja levittäminen

| — | valtiosta riippumattomien toimijoiden ja kansalaisjärjestöjen tiivis yhteistyö koulutusmahdollisuuksien parantamiseksi ja levittämiseksi |
| --- | --- |

—

valtiosta riippumattomien toimijoiden ja kansalaisjärjestöjen tiivis yhteistyö koulutusmahdollisuuksien parantamiseksi ja levittämiseksi

| — | eurooppalaisten (29) ja AKT-maiden (30) organisaatioiden välinen kokemusten vaihto. |
| --- | --- |

—

eurooppalaisten (29) ja AKT-maiden (30) organisaatioiden välinen kokemusten vaihto.

| 5.3.5 | Vakituisen työpaikan löytäminen riippuu pitkälti koulutustasosta. On myös tärkeää luoda perusedellytykset, jotta hyvin koulutettujen nuorten kotipaikkakunnat ja kotimaat voivat hyötyä heidän kyvyistään (31). |
| --- | --- |

5.3.5

Vakituisen työpaikan löytäminen riippuu pitkälti koulutustasosta. On myös tärkeää luoda perusedellytykset, jotta hyvin koulutettujen nuorten kotipaikkakunnat ja kotimaat voivat hyötyä heidän kyvyistään (31).

| 5.3.6 | Euroopan maissa on saatu erinomaisia tuloksia nuorten työharjoittelusta yksityisyrityksissä tai julkishallinnossa. Tämä käytäntö tulisi levittää AKT-maihin ja sisällyttää talouskumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin. |
| --- | --- |

5.3.6

Euroopan maissa on saatu erinomaisia tuloksia nuorten työharjoittelusta yksityisyrityksissä tai julkishallinnossa. Tämä käytäntö tulisi levittää AKT-maihin ja sisällyttää talouskumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin.

| 5.3.7 | Perus- ja ammattikoulutuksen laaja-alaisen aihepiirin tulisi olla kyseisen neuvotteluprosessin keskeinen osatekijä. |
| --- | --- |

5.3.7

Perus- ja ammattikoulutuksen laaja-alaisen aihepiirin tulisi olla kyseisen neuvotteluprosessin keskeinen osatekijä.

| 5.4 | Aikana, jolle ovat tyypillisiä maailmanlaajuistumiseen liittyvät ilmiöt, kansalaisyhteiskunta on kehittänyt toimintatavan, joka perustuu sosiaalisen markkinatalouden arvoille ja käsitteille. Niitä ovat henkilökohtainen vastuu, oikeusvaltion tunnustaminen, henkilön ja omaisuuden suoja, avoimuus, ihmisarvo, tasa-arvo ja vapaus, työntekijöiden perusoikeudet ja järjestäytymisoikeus, työmarkkinaosapuolten vakaat suhteet, oikeus perus- ja ammattikoulutukseen sukupuolesta riippumatta sekä korkeatasoinen sosiaalinen suojelu. EU:n lähestymistapa maailmanlaajuistumiseen nähden perustuu edellä mainittuihin arvoihin ja käsitteisiin. |
| --- | --- |

5.4

Aikana, jolle ovat tyypillisiä maailmanlaajuistumiseen liittyvät ilmiöt, kansalaisyhteiskunta on kehittänyt toimintatavan, joka perustuu sosiaalisen markkinatalouden arvoille ja käsitteille. Niitä ovat henkilökohtainen vastuu, oikeusvaltion tunnustaminen, henkilön ja omaisuuden suoja, avoimuus, ihmisarvo, tasa-arvo ja vapaus, työntekijöiden perusoikeudet ja järjestäytymisoikeus, työmarkkinaosapuolten vakaat suhteet, oikeus perus- ja ammattikoulutukseen sukupuolesta riippumatta sekä korkeatasoinen sosiaalinen suojelu. EU:n lähestymistapa maailmanlaajuistumiseen nähden perustuu edellä mainittuihin arvoihin ja käsitteisiin.

| 5.4.1 | Kyseiset arvot on vahvistettu ja vakiinnutettu Euroopassa toisen maailmansodan jälkeisinä vuosikymmeninä toteutetun alueellistamisprosessin ansiosta. Ne sekä ovat rauhan ja edistyksen perusta että tarjoavat lähtökohdan ja käytännön kokemuksia, joiden pohjalta on kehitettävä AKT-maiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia. |
| --- | --- |

5.4.1

Kyseiset arvot on vahvistettu ja vakiinnutettu Euroopassa toisen maailmansodan jälkeisinä vuosikymmeninä toteutetun alueellistamisprosessin ansiosta. Ne sekä ovat rauhan ja edistyksen perusta että tarjoavat lähtökohdan ja käytännön kokemuksia, joiden pohjalta on kehitettävä AKT-maiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia.

| 5.4.2 | Hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan vuorovaikutus kehitysmaissa edistää huomattavasti poliittista konsensusta. Lisäksi sillä on erityinen merkitys, koska sen avulla voidaan lähentää päätöksentekoelimiä alueilla toimiviin eri alojen edustajiin. |
| --- | --- |

5.4.2

Hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan vuorovaikutus kehitysmaissa edistää huomattavasti poliittista konsensusta. Lisäksi sillä on erityinen merkitys, koska sen avulla voidaan lähentää päätöksentekoelimiä alueilla toimiviin eri alojen edustajiin.

| 5.4.3 | Tällainen kumppanuustoiminta parantaa huomattavasti maan poliittisia valmiuksia levittää taloudellisen ja sosiaalisen demokratian etuja mahdollisimman laajalle kansalaisten keskuuteen. Samalla voidaan vähentää huomattavasti köyhyyttä sekä tehostaa sosiaalipolitiikkaa. |
| --- | --- |

5.4.3

Tällainen kumppanuustoiminta parantaa huomattavasti maan poliittisia valmiuksia levittää taloudellisen ja sosiaalisen demokratian etuja mahdollisimman laajalle kansalaisten keskuuteen. Samalla voidaan vähentää huomattavasti köyhyyttä sekä tehostaa sosiaalipolitiikkaa.

| 5.4.4 | Kansalaisyhteiskunnan kehittäminen ja lähidemokratian soveltaminen eivät kuitenkaan tapahdu itsestään. Ne perustuvat osallistumiseen, joka muodostuu vakiintuneista mutta kuitenkin jatkuvasti kehittyvistä käytänteistä ja toimintamalleista. Kumppanuussopimuksissa tulisi selkeästi tuoda esiin, että kyseiset mallit ovat hyviä ja hyödyllisiä ja että niitä tulisi soveltaa jokapäiväisessä elämässä. |
| --- | --- |

5.4.4

Kansalaisyhteiskunnan kehittäminen ja lähidemokratian soveltaminen eivät kuitenkaan tapahdu itsestään. Ne perustuvat osallistumiseen, joka muodostuu vakiintuneista mutta kuitenkin jatkuvasti kehittyvistä käytänteistä ja toimintamalleista. Kumppanuussopimuksissa tulisi selkeästi tuoda esiin, että kyseiset mallit ovat hyviä ja hyödyllisiä ja että niitä tulisi soveltaa jokapäiväisessä elämässä.

| 5.4.5 | Jos AKT-maat voisivat syvällisten kulttuuristen prosessien ja Euroopan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa harjoitettavan vuorovaikutuksen avulla omaksua kyseiset mallit ja juurruttaa ne yhteiskunnalliseen toimintaympäristöönsä, ne luultavasti kykenisivät hyvin nopeasti poistamaan olemassa olevan huomattavan epätasapainon. |
| --- | --- |

5.4.5

Jos AKT-maat voisivat syvällisten kulttuuristen prosessien ja Euroopan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa harjoitettavan vuorovaikutuksen avulla omaksua kyseiset mallit ja juurruttaa ne yhteiskunnalliseen toimintaympäristöönsä, ne luultavasti kykenisivät hyvin nopeasti poistamaan olemassa olevan huomattavan epätasapainon.

| 5.4.6 | Komitea painottaa tässä yhteydessä EU:n järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana ”naisten ensisijaista roolia kehityksessä sekä korostaa tarvetta kannustaa naisjärjestöjen toimintaa ja varmistaa niiden oikeudenmukainen osallistuminen neuvoa-antaviin ja päättäviin elimiin” (32). |
| --- | --- |

5.4.6

Komitea painottaa tässä yhteydessä EU:n järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana ”naisten ensisijaista roolia kehityksessä sekä korostaa tarvetta kannustaa naisjärjestöjen toimintaa ja varmistaa niiden oikeudenmukainen osallistuminen neuvoa-antaviin ja päättäviin elimiin” (32).

| 5.4.6.1 | Tavoitteena on sekä integroida naiset entistä paremmin kansalaisyhteiskuntaan että luoda edellytykset heidän osallistumiselleen, hyödyntämiselleen ja tosiasialliselle tukemiselleen, jotta naiset olisivat miesten kanssa tasa-arvoisessa asemassa (33) ja jotta he voisivat osaltaan vaikuttaa kotimaidensa kehitykseen yhteiskunnallisen erityisroolinsa ansiosta. |
| --- | --- |

5.4.6.1

Tavoitteena on sekä integroida naiset entistä paremmin kansalaisyhteiskuntaan että luoda edellytykset heidän osallistumiselleen, hyödyntämiselleen ja tosiasialliselle tukemiselleen, jotta naiset olisivat miesten kanssa tasa-arvoisessa asemassa (33) ja jotta he voisivat osaltaan vaikuttaa kotimaidensa kehitykseen yhteiskunnallisen erityisroolinsa ansiosta.

| 5.5 | Maailmanpankin helmikuussa 2003 toteuttamassa tutkimuksessa todetaan, että tuloerojen ja palkkasyrjinnän vähentäminen sekä taloudellisten suoritusten parantaminen riippuu korkeasta järjestäytymisasteesta sekä työmarkkinaosapuolten vakaista suhteista (34). Tutkimuksessa korostetaan myös tarvetta ryhtyä toimiin taloudellisten ja yhteiskunnallisten arvojen välisen tasapainon parantamiseksi (35). |
| --- | --- |

5.5

Maailmanpankin helmikuussa 2003 toteuttamassa tutkimuksessa todetaan, että tuloerojen ja palkkasyrjinnän vähentäminen sekä taloudellisten suoritusten parantaminen riippuu korkeasta järjestäytymisasteesta sekä työmarkkinaosapuolten vakaista suhteista (34). Tutkimuksessa korostetaan myös tarvetta ryhtyä toimiin taloudellisten ja yhteiskunnallisten arvojen välisen tasapainon parantamiseksi (35).

| 5.6 | Cotonoun sopimuksen sosiaalinen ulottuvuus ja sen huomioon ottaminen talouskumppanuussopimuksissa perustuvat keskeisiin ILO:n yleissopimuksiin, jotka koskevat etenkin seuraavia seikkoja:






  — | järjestäytymis- ja toimintavapaus sekä vapaus käydä työehtosopimusneuvotteluja |
| --- | --- | --- |

5.6

Cotonoun sopimuksen sosiaalinen ulottuvuus ja sen huomioon ottaminen talouskumppanuussopimuksissa perustuvat keskeisiin ILO:n yleissopimuksiin, jotka koskevat etenkin seuraavia seikkoja:

—

järjestäytymis- ja toimintavapaus sekä vapaus käydä työehtosopimusneuvotteluja

| — | pakkotyökielto |
| --- | --- |

—

pakkotyökielto

| — | lapsityön poistaminen |
| --- | --- |

—

lapsityön poistaminen

| — | syrjimättömyys sekä naisten ja miesten tasa-arvo. |
| --- | --- |

—

syrjimättömyys sekä naisten ja miesten tasa-arvo.

| 5.6.1 | Lisäksi tässä yhteydessä voidaan mainita seuraavat yleissopimukset:






  — | yleissopimus N:o 183 (2000) äitiyssuojelusta |
| --- | --- | --- |

5.6.1

Lisäksi tässä yhteydessä voidaan mainita seuraavat yleissopimukset:

—

yleissopimus N:o 183 (2000) äitiyssuojelusta

| — | yleissopimus N:o 102 (1952) sosiaaliturvan vähimmäistasosta |
| --- | --- |

—

yleissopimus N:o 102 (1952) sosiaaliturvan vähimmäistasosta

| — | yleissopimus N:o 122 (1964) työllisyyden edistämisestä |
| --- | --- |

—

yleissopimus N:o 122 (1964) työllisyyden edistämisestä

| — | yleissopimus N:o 142 (1975): inhimillisten voimavarojen hyödyntämistä koskeva suositus |
| --- | --- |

—

yleissopimus N:o 142 (1975): inhimillisten voimavarojen hyödyntämistä koskeva suositus

| — | yleissopimukset N:o 81 (teollisuus) ja N:o 129 (maatalous) työturvallisuudesta |
| --- | --- |

—

yleissopimukset N:o 81 (teollisuus) ja N:o 129 (maatalous) työturvallisuudesta

| — | yleissopimus N:o 97 siirtotyöläisistä. |
| --- | --- |

—

yleissopimus N:o 97 siirtotyöläisistä.

| 5.6.2 | Sosiaalisen edun kriteerin (sitoumus taata vähintään kahdeksan perusoikeuksia koskevan ILO:n yleissopimuksen täytäntöönpano) tulisi olla kaikkien AKT-maihin tehtävien sijoitusten pakollinen edellytys. Sama koskee niitä palvelualan julkisia hankintoja, jotka rahoitetaan Euroopan sosiaalirahastosta tai Cotonoun sopimuksen piiriin kuuluvista muista rahoituslähteistä. |
| --- | --- |

5.6.2

Sosiaalisen edun kriteerin (sitoumus taata vähintään kahdeksan perusoikeuksia koskevan ILO:n yleissopimuksen täytäntöönpano) tulisi olla kaikkien AKT-maihin tehtävien sijoitusten pakollinen edellytys. Sama koskee niitä palvelualan julkisia hankintoja, jotka rahoitetaan Euroopan sosiaalirahastosta tai Cotonoun sopimuksen piiriin kuuluvista muista rahoituslähteistä.

| 5.6.3 | Eräät rahoitustoimet, joilla on määrä edistää yrittäjyyttä sekä yritysten perustamista ja kehittämistä, tulisi kytkeä yritysten sosiaalista vastuuta ilmentäviin konkreettisiin toimiin. Voitaisiin esimerkiksi kannustaa sekä yrityksiä, jotka järjestävät henkilökunnalleen ammattikoulutusta, että mikro- ja pienyrityksiä, joiden omistajat osoittavat tuntevansa työsuojeluperiaatteet sekä soveltavansa niitä. |
| --- | --- |

5.6.3

Eräät rahoitustoimet, joilla on määrä edistää yrittäjyyttä sekä yritysten perustamista ja kehittämistä, tulisi kytkeä yritysten sosiaalista vastuuta ilmentäviin konkreettisiin toimiin. Voitaisiin esimerkiksi kannustaa sekä yrityksiä, jotka järjestävät henkilökunnalleen ammattikoulutusta, että mikro- ja pienyrityksiä, joiden omistajat osoittavat tuntevansa työsuojeluperiaatteet sekä soveltavansa niitä.

6.   Tasa-arvokysymykset

| 6.1 | Tasa-arvokysymykset (36) on aina otettava huomioon sekä kehitysavun että talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen yhteydessä. |
| --- | --- |

6.1

Tasa-arvokysymykset (36) on aina otettava huomioon sekä kehitysavun että talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen yhteydessä.

| 6.1.1 | Tähän mennessä toteutetuista analyyseistä sekä AKT-maissa saaduista konkreettisista kokemuksista ilmenee, että






  — | tytöillä ja naisilla on vain rajoitettu pääsy perus- ja ammattikoulutukseen (37) |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Tähän mennessä toteutetuista analyyseistä sekä AKT-maissa saaduista konkreettisista kokemuksista ilmenee, että

—

tytöillä ja naisilla on vain rajoitettu pääsy perus- ja ammattikoulutukseen (37)

| — | naisille myönnetään vain rajoitetusti lainoja, etenkin mikroluottoja (38) |
| --- | --- |

—

naisille myönnetään vain rajoitetusti lainoja, etenkin mikroluottoja (38)

| — | naiset voivat omistaa vain rajoitetusti maata |
| --- | --- |

—

naiset voivat omistaa vain rajoitetusti maata

| — | naiset ovat epätasa-arvoisessa asemassa osallistuessaan laillisille työmarkkinoille |
| --- | --- |

—

naiset ovat epätasa-arvoisessa asemassa osallistuessaan laillisille työmarkkinoille

| — | naisten ja miesten palkkauksessa on eroja |
| --- | --- |

—

naisten ja miesten palkkauksessa on eroja

| — | tyttöjen ja naisten HIV-tartunnat ovat lisääntyneet |
| --- | --- |

—

tyttöjen ja naisten HIV-tartunnat ovat lisääntyneet

| — | naisiin kohdistuu liian usein väkivaltaa ja välinpitämättömyyttä. |
| --- | --- |

—

naisiin kohdistuu liian usein väkivaltaa ja välinpitämättömyyttä.

| 6.2 | Talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen yhteydessä AKT-maissa ja kyseisten maiden muodostamilla alueilla on toteutettava komission lähetystöjen teettämiä ja seuraamia kohdennettuja tutkimuksia, jotta kartoitetaan naisjärjestöt ja arvioidaan niiden toimintaa ja vaikutusta. |
| --- | --- |

6.2

Talouskumppanuussopimuksista käytävien neuvottelujen yhteydessä AKT-maissa ja kyseisten maiden muodostamilla alueilla on toteutettava komission lähetystöjen teettämiä ja seuraamia kohdennettuja tutkimuksia, jotta kartoitetaan naisjärjestöt ja arvioidaan niiden toimintaa ja vaikutusta.

| 6.2.1 | Komission lähetystöjen virkamiesten on osallistuttava säännöllisesti tasa-arvokysymyksiä koskevaan kulttuuriseen keskusteluun. Lähetystöjen erityisvastuulla tulisi olla sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen edistäminen (39) sekä etenkin naisille suunnatun, valmiuksien parantamista koskevan strategian muotoileminen (40). |
| --- | --- |

6.2.1

Komission lähetystöjen virkamiesten on osallistuttava säännöllisesti tasa-arvokysymyksiä koskevaan kulttuuriseen keskusteluun. Lähetystöjen erityisvastuulla tulisi olla sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen edistäminen (39) sekä etenkin naisille suunnatun, valmiuksien parantamista koskevan strategian muotoileminen (40).

| 6.2.2 | Koska toimien, joita EU:n diplomaattiedustustot ja talouskumppanuussopimuksista käytäviä neuvotteluja seuraavat alueelliset valmistelutyöryhmät suunnittelevat, sekä kehitysyhteistyön puitteissa toteutettavien toimien on perustuttava yhteisön säännöstöön (41), ETSK kehottaa lisäämään vaikutusta arvioiviin tutkimuksiin sukupuolen mukaan jaoteltuja tilastoja. Näin voidaan aiempaa selkeämmin arvioida erilaisten kauppapoliittisten toimenpiteiden vaikutusta naisiin ja miehiin AKT-maissa ja -alueilla. |
| --- | --- |

6.2.2

Koska toimien, joita EU:n diplomaattiedustustot ja talouskumppanuussopimuksista käytäviä neuvotteluja seuraavat alueelliset valmistelutyöryhmät suunnittelevat, sekä kehitysyhteistyön puitteissa toteutettavien toimien on perustuttava yhteisön säännöstöön (41), ETSK kehottaa lisäämään vaikutusta arvioiviin tutkimuksiin sukupuolen mukaan jaoteltuja tilastoja. Näin voidaan aiempaa selkeämmin arvioida erilaisten kauppapoliittisten toimenpiteiden vaikutusta naisiin ja miehiin AKT-maissa ja -alueilla.

| 6.3 | Jos halutaan tarkastella tasa-arvokysymyksiä talouskumppanuussopimusten yhteydessä, on muistettava, että siirtyminen vapaakauppaan Euroopan unionin kanssa vaikuttaa etenkin naisiin tuottajina ja kuluttajina eli kyseisen prosessin merkittävinä toimijoina (42). Vaikutustenarvioinnin avulla voidaan määritellä ne talouden alat, joilla vapaakauppaan siirtyminen hyödyttää naisia kuluttajina aiheuttamatta heille kuitenkaan vahinkoa tuottajina. |
| --- | --- |

6.3

Jos halutaan tarkastella tasa-arvokysymyksiä talouskumppanuussopimusten yhteydessä, on muistettava, että siirtyminen vapaakauppaan Euroopan unionin kanssa vaikuttaa etenkin naisiin tuottajina ja kuluttajina eli kyseisen prosessin merkittävinä toimijoina (42). Vaikutustenarvioinnin avulla voidaan määritellä ne talouden alat, joilla vapaakauppaan siirtyminen hyödyttää naisia kuluttajina aiheuttamatta heille kuitenkaan vahinkoa tuottajina.

| 6.3.1 | Naisilla on tunnetusti keskeinen asema maataloudessa useimmissa AKT-maissa, etenkin Afrikassa. He olisivatkin nykyistä heikommassa asemassa, jos yhteisön maatalousvienti kyseisten maiden paikallis- ja aluemarkkinoille kasvaisi. |
| --- | --- |

6.3.1

Naisilla on tunnetusti keskeinen asema maataloudessa useimmissa AKT-maissa, etenkin Afrikassa. He olisivatkin nykyistä heikommassa asemassa, jos yhteisön maatalousvienti kyseisten maiden paikallis- ja aluemarkkinoille kasvaisi.

| 6.3.2 | Koska maataloustuotteiden vapauttamista koskevista WTO:n säännöistä koituu jo naisille haittaa (43), saattaa olla hyödyllistä analysoida naisten kannalta erityisen merkittäviä aloja, jotta






  — | otetaan mahdollisesti käyttöön yksinkertaisia ja tehokkaita suojatoimia |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Koska maataloustuotteiden vapauttamista koskevista WTO:n säännöistä koituu jo naisille haittaa (43), saattaa olla hyödyllistä analysoida naisten kannalta erityisen merkittäviä aloja, jotta

—

otetaan mahdollisesti käyttöön yksinkertaisia ja tehokkaita suojatoimia

| — | mahdollisuuksien mukaan poistetaan vapaakauppaan tarkoitettujen tuotteiden joukosta naisten kannalta merkittävät tuotteet |
| --- | --- |

—

mahdollisuuksien mukaan poistetaan vapaakauppaan tarkoitettujen tuotteiden joukosta naisten kannalta merkittävät tuotteet

| — | suunnitellaan erityissääntöjä tiettyjen alueiden erityistarpeisiin. |
| --- | --- |

—

suunnitellaan erityissääntöjä tiettyjen alueiden erityistarpeisiin.

| 6.3.3 | Kun talouskumppanuussopimuksiin liittyviä kehitysongelmia analysoidaan sukupuolten tasa-arvonnäkökulmasta, tulisi pyrkiä määrittelemään alat, joilla naiset voivat erityisen heikosti hyödyntää tuotantoresursseja. Lisäksi tulisi osoittaa, miten kyseisten tuotantoresurssien hyödyntämistä voidaan helpottaa niin, että naiset voivat valmistautua EU:n kanssa käytävän vapaakaupan tarjoamiin entistä parempiin mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

6.3.3

Kun talouskumppanuussopimuksiin liittyviä kehitysongelmia analysoidaan sukupuolten tasa-arvonnäkökulmasta, tulisi pyrkiä määrittelemään alat, joilla naiset voivat erityisen heikosti hyödyntää tuotantoresursseja. Lisäksi tulisi osoittaa, miten kyseisten tuotantoresurssien hyödyntämistä voidaan helpottaa niin, että naiset voivat valmistautua EU:n kanssa käytävän vapaakaupan tarjoamiin entistä parempiin mahdollisuuksiin.

| 6.3.4 | Analyysin toisena merkittävänä näkökohtana on korostettava sitä, miten naiset hyötyvät jo nyt niistä valtioiden ja EU:n ohjelmista, joilla pyritään parantamaan naisten mahdollisuuksia hyödyntää resursseja. |
| --- | --- |

6.3.4

Analyysin toisena merkittävänä näkökohtana on korostettava sitä, miten naiset hyötyvät jo nyt niistä valtioiden ja EU:n ohjelmista, joilla pyritään parantamaan naisten mahdollisuuksia hyödyntää resursseja.

| 6.3.5 | Mahdollisissa käynnistettävissä tutkimuksissa voitaisiin tutkia avustusmuotoja, joita naiset tarvitsevat eniten voidakseen kohdata vapaakaupan haasteet. |
| --- | --- |

6.3.5

Mahdollisissa käynnistettävissä tutkimuksissa voitaisiin tutkia avustusmuotoja, joita naiset tarvitsevat eniten voidakseen kohdata vapaakaupan haasteet.

| 6.4 | Tasa-arvokysymykset koskevat naisten ja muiden kriittisimmässä asemassa olevien henkilöiden lisäksi myös pientuottajia, jotka ovat heikoimmassa asemassa talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa. Kun ajatellaan talous- ja rahoitusongelmia, kaksi alaa ovat naisten ja pientuottajien kannalta ratkaisevan tärkeitä, ja ne on otettava huomioon sopimuksissa. Kyseessä ovat






  — | sosiaalipalvelut, esimerkiksi koulutus, terveydenhuolto, vesihuolto sekä äitiyshuolto |
| --- | --- | --- |

6.4

Tasa-arvokysymykset koskevat naisten ja muiden kriittisimmässä asemassa olevien henkilöiden lisäksi myös pientuottajia, jotka ovat heikoimmassa asemassa talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa. Kun ajatellaan talous- ja rahoitusongelmia, kaksi alaa ovat naisten ja pientuottajien kannalta ratkaisevan tärkeitä, ja ne on otettava huomioon sopimuksissa. Kyseessä ovat

—

sosiaalipalvelut, esimerkiksi koulutus, terveydenhuolto, vesihuolto sekä äitiyshuolto

| — | taloudelliset palvelut etenkin maatalouden, perusrakenteiden, maatalousteiden, rahoituspolitiikan, mikroluottojen saannin ja innovoinnin aloilla. |
| --- | --- |

—

taloudelliset palvelut etenkin maatalouden, perusrakenteiden, maatalousteiden, rahoituspolitiikan, mikroluottojen saannin ja innovoinnin aloilla.

| 6.4.1 | Yleisesti ottaen talouskumppanuussopimuksissa kaavaillut, sosiaalisiin ja taloudellisiin palveluihin kohdennettavat varat ovat melko alhaiset, kun tavoitteena on suojella alueellisia kotimarkkinoita tai tarjota vaihtoehtoista apua tarjonnan rajoituksiin. Perinpohjaisessa vaikutuksenarvioinnissa tulisi määritellä taso, jolle apu kohdennetaan, sillä kun AKT-maat siirtyvät harjoittamaan EU:n kanssa vapaakauppaa, niiden tulotaso alenee. |
| --- | --- |

6.4.1

Yleisesti ottaen talouskumppanuussopimuksissa kaavaillut, sosiaalisiin ja taloudellisiin palveluihin kohdennettavat varat ovat melko alhaiset, kun tavoitteena on suojella alueellisia kotimarkkinoita tai tarjota vaihtoehtoista apua tarjonnan rajoituksiin. Perinpohjaisessa vaikutuksenarvioinnissa tulisi määritellä taso, jolle apu kohdennetaan, sillä kun AKT-maat siirtyvät harjoittamaan EU:n kanssa vapaakauppaa, niiden tulotaso alenee.

| 6.5 | Jotta helpotetaan naisten integraatiota ja osallistumista AKT-maiden talous- ja yhteiskuntaelämään, on suunniteltava erityistoimia, joilla pyritään






  — | luomaan vain naisille tarkoitettuja erityiskanavia EU-varojen hyödyntämiseksi erilaisissa hankkeissa (valmiuksien parantaminen, yrittäjyys, mikroluotot, naisjärjestöt, koulutus jne.) (44) |
| --- | --- | --- |

6.5

Jotta helpotetaan naisten integraatiota ja osallistumista AKT-maiden talous- ja yhteiskuntaelämään, on suunniteltava erityistoimia, joilla pyritään

—

luomaan vain naisille tarkoitettuja erityiskanavia EU-varojen hyödyntämiseksi erilaisissa hankkeissa (valmiuksien parantaminen, yrittäjyys, mikroluotot, naisjärjestöt, koulutus jne.) (44)

| — | tukemaan nykyistä enemmän naisille suunnattuja koulutushankkeita |
| --- | --- |

—

tukemaan nykyistä enemmän naisille suunnattuja koulutushankkeita

| — | lisäämään naisten yrittäjyyttä edistäviä toimia. |
| --- | --- |

—

lisäämään naisten yrittäjyyttä edistäviä toimia.

| 6.6 | Tärkein näkökohta on kuitenkin naisten yhtäläinen oikeus yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen vuosituhannen kehitystavoitteiden kolmannen kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.6

Tärkein näkökohta on kuitenkin naisten yhtäläinen oikeus yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen vuosituhannen kehitystavoitteiden kolmannen kohdan mukaisesti.

7.   Päätelmät ja suositukset

| 7.1 | Kaikkien kehittyneiden maiden on nykyisin vaikea hallita maailmanlaajuistumisen monitahoisia näkökohtia. Maailmanlaajuistumisen perustana oleva markkinoiden asteittainen avautuminen vaikuttaa luonnollisesti eri tavoin eri maihin. |
| --- | --- |

7.1

Kaikkien kehittyneiden maiden on nykyisin vaikea hallita maailmanlaajuistumisen monitahoisia näkökohtia. Maailmanlaajuistumisen perustana oleva markkinoiden asteittainen avautuminen vaikuttaa luonnollisesti eri tavoin eri maihin.

| 7.1.1 | Valtiot, joilla on kehittynyt palvelujärjestelmä ja talous, jossa teollisuuden arvonlisä (45) (ala 2) on alhainen, ovat edullisessa asemassa maailmanlaajuisessa järjestelmässä. Nykyisessä kehitysvaiheessa kyky tarjota kehittyneitä palveluja vaikuttaa aiempaa enemmän kansantalouden menestykseen. |
| --- | --- |

7.1.1

Valtiot, joilla on kehittynyt palvelujärjestelmä ja talous, jossa teollisuuden arvonlisä (45) (ala 2) on alhainen, ovat edullisessa asemassa maailmanlaajuisessa järjestelmässä. Nykyisessä kehitysvaiheessa kyky tarjota kehittyneitä palveluja vaikuttaa aiempaa enemmän kansantalouden menestykseen.

| 7.1.2 | AKT-maiden tuotantorakenteet ovat tunnetusti heikkoja tai olemattomia, ja niiden palveluala on vielä huonommassa tilassa. Niitä on näin ollen autettava hankkimaan kaupan ja tuotannon levittämisen avulla välineitä nälän ja köyhyyden vähentämiseksi. Tämä kuitenkin tarkoittaa, että liberalisointi ja tullimaksujen alentaminen ovat pitkiä prosesseja ja että ne pitkittyvät edelleen suunnitellusta. |
| --- | --- |

7.1.2

AKT-maiden tuotantorakenteet ovat tunnetusti heikkoja tai olemattomia, ja niiden palveluala on vielä huonommassa tilassa. Niitä on näin ollen autettava hankkimaan kaupan ja tuotannon levittämisen avulla välineitä nälän ja köyhyyden vähentämiseksi. Tämä kuitenkin tarkoittaa, että liberalisointi ja tullimaksujen alentaminen ovat pitkiä prosesseja ja että ne pitkittyvät edelleen suunnitellusta.

| 7.1.3 | Lisäksi tämä merkitsee sitä, että käynnissä oleva prosessi voi onnistua vain, jos yhteiskunta osallistuu siihen ja on vakuuttunut sen tarpeellisuudesta. Yhteiskunnan reaktiot ja hyväksyntä tuodaan esiin erilaisten elinten ja järjestöjen kautta. Ne ovat kuitenkin hyvin heikkoja, ja useissa maissa niiden toimintaa rajoitetaan. |
| --- | --- |

7.1.3

Lisäksi tämä merkitsee sitä, että käynnissä oleva prosessi voi onnistua vain, jos yhteiskunta osallistuu siihen ja on vakuuttunut sen tarpeellisuudesta. Yhteiskunnan reaktiot ja hyväksyntä tuodaan esiin erilaisten elinten ja järjestöjen kautta. Ne ovat kuitenkin hyvin heikkoja, ja useissa maissa niiden toimintaa rajoitetaan.

| 7.1.4 | Talouskumppanuussopimusten avulla toteutettava ensimmäinen ja perusluonteinen toimenpide on eri alueilla toimivien työntekijä-, työnantaja-, kuluttaja-, tasa-arvo- ja muiden järjestöjen vahvistaminen. Kyseiset järjestöt kehittävät osaltaan toimintatapoja ja ohjaavat yhteisymmärrystä kohti toimia, joilla nopeutetaan inhimillistä, sosiaalista ja taloudellista kehitystä. |
| --- | --- |

7.1.4

Talouskumppanuussopimusten avulla toteutettava ensimmäinen ja perusluonteinen toimenpide on eri alueilla toimivien työntekijä-, työnantaja-, kuluttaja-, tasa-arvo- ja muiden järjestöjen vahvistaminen. Kyseiset järjestöt kehittävät osaltaan toimintatapoja ja ohjaavat yhteisymmärrystä kohti toimia, joilla nopeutetaan inhimillistä, sosiaalista ja taloudellista kehitystä.

| 7.2 | AKT-maat eroavat toisistaan hyvin paljon kielen, kulttuurin ja uskonnon suhteen. Näin ollen myös kyseisten kansalaisyhteiskuntien toimintatavat ovat hyvin erilaiset. Niiden eroista on tehty useita tutkimuksia (46), jotka saattavat olla hyödyllisiä talouskumppanuussopimuksista neuvoteltaessa. |
| --- | --- |

7.2

AKT-maat eroavat toisistaan hyvin paljon kielen, kulttuurin ja uskonnon suhteen. Näin ollen myös kyseisten kansalaisyhteiskuntien toimintatavat ovat hyvin erilaiset. Niiden eroista on tehty useita tutkimuksia (46), jotka saattavat olla hyödyllisiä talouskumppanuussopimuksista neuvoteltaessa.

| 7.2.1 | Maiden välisten erojen vuoksi maat tulisi ryhmitellä, ja tällaisiin alueisiin tulisi soveltaa sisällöltään erilaisia talouskumppanuussopimuksia. |
| --- | --- |

7.2.1

Maiden välisten erojen vuoksi maat tulisi ryhmitellä, ja tällaisiin alueisiin tulisi soveltaa sisällöltään erilaisia talouskumppanuussopimuksia.

| 7.2.2 | Vaikka AKT-maiden jakaminen kuuteen suuralueeseen mahdollistaa etelä–etelä-suhteiden kehittämisen ja näin ollen Euroopan unionin tähän mennessä saamien myönteisten kokemusten levittämisen, on korostettava, että ne AKT-maat, joiden tulisi tiivistää taloudellisia ja yhteiskunnallisia suhteitaan, ovat kehitystasoltaan hyvin erilaisia. Näin ollen komission on ponnisteltava huomattavasti ja etsittävä yksittäisten alueiden ominaispiirteitä, johon keskitetään kansalaisyhteiskunnan huomio ja tavoitteet. |
| --- | --- |

7.2.2

Vaikka AKT-maiden jakaminen kuuteen suuralueeseen mahdollistaa etelä–etelä-suhteiden kehittämisen ja näin ollen Euroopan unionin tähän mennessä saamien myönteisten kokemusten levittämisen, on korostettava, että ne AKT-maat, joiden tulisi tiivistää taloudellisia ja yhteiskunnallisia suhteitaan, ovat kehitystasoltaan hyvin erilaisia. Näin ollen komission on ponnisteltava huomattavasti ja etsittävä yksittäisten alueiden ominaispiirteitä, johon keskitetään kansalaisyhteiskunnan huomio ja tavoitteet.

| 7.2.3 | Johannesburgissa käsitellyt suuret hankkeet, joihin myös uuden vuosituhannen toimintasuunnitelma (terveydenhuolto, vesihuolto, nälän vähentäminen, kestävä kehitys, valmiuksien parantaminen jne.) perustuu, muodostavat pääkohdat, joihin kansalaisyhteiskunnan on muutosprosessin keskeisenä toimijana kiinnitettävä huomiota. |
| --- | --- |

7.2.3

Johannesburgissa käsitellyt suuret hankkeet, joihin myös uuden vuosituhannen toimintasuunnitelma (terveydenhuolto, vesihuolto, nälän vähentäminen, kestävä kehitys, valmiuksien parantaminen jne.) perustuu, muodostavat pääkohdat, joihin kansalaisyhteiskunnan on muutosprosessin keskeisenä toimijana kiinnitettävä huomiota.

| 7.2.4 | Lähestymistavan on sekä neuvotteluissa että hankkeita toteutettaessa perustuttava ennen kaikkea kuuntelemiseen ja herkkävaistoisuuteen. Erilaisten sosiaalisten näkökohtien integroiminen taloudellisten, kulttuuristen ja ympäristöä koskevien näkökohtien kanssa on tavoite, joka edellyttää erityisiä ponnistuksia. |
| --- | --- |

7.2.4

Lähestymistavan on sekä neuvotteluissa että hankkeita toteutettaessa perustuttava ennen kaikkea kuuntelemiseen ja herkkävaistoisuuteen. Erilaisten sosiaalisten näkökohtien integroiminen taloudellisten, kulttuuristen ja ympäristöä koskevien näkökohtien kanssa on tavoite, joka edellyttää erityisiä ponnistuksia.

| 7.3 | Talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa kauppaa on pidettävä yhtenä kehitystekijänä, kuten myös komission jäsen Peter Mandelson on esittänyt. Vaikka vapaakaupalla ei sinällään torjutakaan nälkää tai köyhyyttä eikä se myöskään ole paras mahdollinen väline kestävän kehityksen toteuttamiseksi, se voi kuitenkin kumppanuushankkeessa osaltaan edistää kilpailukykyä. |
| --- | --- |

7.3

Talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa kauppaa on pidettävä yhtenä kehitystekijänä, kuten myös komission jäsen Peter Mandelson on esittänyt. Vaikka vapaakaupalla ei sinällään torjutakaan nälkää tai köyhyyttä eikä se myöskään ole paras mahdollinen väline kestävän kehityksen toteuttamiseksi, se voi kuitenkin kumppanuushankkeessa osaltaan edistää kilpailukykyä.

| 7.3.1 | ETSK kehottaa tukemaan kansalaisyhteiskunnan edustajia asiamukaisella rahoituksella kuudella AKT-maiden muodostamalla alueella sekä EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan jo olemassa olevissa suhteissa. |
| --- | --- |

7.3.1

ETSK kehottaa tukemaan kansalaisyhteiskunnan edustajia asiamukaisella rahoituksella kuudella AKT-maiden muodostamalla alueella sekä EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan jo olemassa olevissa suhteissa.

| 7.3.2 | Näin ollen kansalaisyhteiskunnan edustajien tulisi osallistua kaikkiin kauppasääntöjä koskeviin keskusteluihin ja päätöksiin, sillä kyseisten päätösten vaikutukset kohdistuvat kansalaisyhteiskuntaan. |
| --- | --- |

7.3.2

Näin ollen kansalaisyhteiskunnan edustajien tulisi osallistua kaikkiin kauppasääntöjä koskeviin keskusteluihin ja päätöksiin, sillä kyseisten päätösten vaikutukset kohdistuvat kansalaisyhteiskuntaan.

| 7.3.3 | Euroopan komission tulisi tukea pikaisesti AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden alueyhteistyötä palvelevien rakenteiden rahoittamista. Tässä yhteydessä tulisi tukea etenkin työmarkkinaosapuolia, jotta edistettäisiin niiden välitöntä nivomista mukaan ja integroitumista AKT-maiden alueelliseen integraatioprosessiin ja talouskumppanuus–sopimusten valmisteluun. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean piirissä toimiva EU:n ja AKT-maiden seurantakomitea on puolestaan vakuuttanut edistävänsä ensisijaisesti kansalaisyhteiskunnan alueyhteistyöverkkojen kehittämistä talouskumppanuussopimusten valmistelun yhteydessä. |
| --- | --- |

7.3.3

Euroopan komission tulisi tukea pikaisesti AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden alueyhteistyötä palvelevien rakenteiden rahoittamista. Tässä yhteydessä tulisi tukea etenkin työmarkkinaosapuolia, jotta edistettäisiin niiden välitöntä nivomista mukaan ja integroitumista AKT-maiden alueelliseen integraatioprosessiin ja talouskumppanuus–sopimusten valmisteluun. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean piirissä toimiva EU:n ja AKT-maiden seurantakomitea on puolestaan vakuuttanut edistävänsä ensisijaisesti kansalaisyhteiskunnan alueyhteistyöverkkojen kehittämistä talouskumppanuussopimusten valmistelun yhteydessä.

| 7.4 | Talouskumppanuussopimusten täysimittainen tehokkuus ja onnistuminen riippuu siitä, miten pitkälle varmistetaan talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden osallistuminen sopimusten — ja etenkin vaikutustutkimusten — suunnitteluun, laatimiseen ja toteuttamiseen sekä sopimuksiin liittyviä sosiaalisia näkökohtia koskeviin neuvotteluihin ja määrittelyyn. |
| --- | --- |

7.4

Talouskumppanuussopimusten täysimittainen tehokkuus ja onnistuminen riippuu siitä, miten pitkälle varmistetaan talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden osallistuminen sopimusten — ja etenkin vaikutustutkimusten — suunnitteluun, laatimiseen ja toteuttamiseen sekä sopimuksiin liittyviä sosiaalisia näkökohtia koskeviin neuvotteluihin ja määrittelyyn.

| 7.4.1 | Talouskumppanuussopimusten myönteisiä näkökohtia (aluekehitys, kansallisten ja alueellisten sisämarkkinoiden luominen jne.) voivat heikentää






  — | EU:n ja AKT-maiden huomattavat kehityserot |
| --- | --- | --- |

7.4.1

Talouskumppanuussopimusten myönteisiä näkökohtia (aluekehitys, kansallisten ja alueellisten sisämarkkinoiden luominen jne.) voivat heikentää

—

EU:n ja AKT-maiden huomattavat kehityserot

| — | kumppaneiden hyvin erilainen kyky valvoa markkinoita tekniseltä ja rahoitukselliselta kannalta. |
| --- | --- |

—

kumppaneiden hyvin erilainen kyky valvoa markkinoita tekniseltä ja rahoitukselliselta kannalta.

| 7.5 | Vaikutustutkimusten perusteella voidaan päättää, onko integrointiprosessia jatkettava, muutettava vai lykättävä suojalausekkein tai pidennyksin, jotka mahdollistavat säännölliset tarkistukset. |
| --- | --- |

7.5

Vaikutustutkimusten perusteella voidaan päättää, onko integrointiprosessia jatkettava, muutettava vai lykättävä suojalausekkein tai pidennyksin, jotka mahdollistavat säännölliset tarkistukset.

| 7.6 | Vaikutustutkimuksissa voidaan esittää parannuksia WTO:n sääntöihin, jotta talouskumppanuussopimukset voidaan mukauttaa heikoimmin kehittyneiden maiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

7.6

Vaikutustutkimuksissa voidaan esittää parannuksia WTO:n sääntöihin, jotta talouskumppanuussopimukset voidaan mukauttaa heikoimmin kehittyneiden maiden tarpeisiin.

| 7.6.1 | Heikoimmin kehittyneille maille koituu vapaakauppaan siirtymisestä huomattavia sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia. Suurinta osaa talouskumppanuussopimusten tuomista eduista on vaikea arvioida määrällisesti. Komission tulisikin yhdessä AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa arvioida AKT-maiden ja EU:n talouskumppanuussopimusten todelliset edut ja haitat. |
| --- | --- |

7.6.1

Heikoimmin kehittyneille maille koituu vapaakauppaan siirtymisestä huomattavia sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia. Suurinta osaa talouskumppanuussopimusten tuomista eduista on vaikea arvioida määrällisesti. Komission tulisikin yhdessä AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa arvioida AKT-maiden ja EU:n talouskumppanuussopimusten todelliset edut ja haitat.

| 7.7 | Joka tapauksessa talouskumppanuussopimusten onnistuminen riippuu oleellisesti siitä, että yhteiskunta osallistuu kaikkiin neuvotteluvaiheisiin. |
| --- | --- |

7.7

Joka tapauksessa talouskumppanuussopimusten onnistuminen riippuu oleellisesti siitä, että yhteiskunta osallistuu kaikkiin neuvotteluvaiheisiin.

| 7.8 | ETSK on — kuten aina tähän mennessäkin — valmis lisäämään yhteistyötään komission kanssa ja antamaan käyttöön kokemuksensa AKT-maiden edustajien kanssa käytävän vuoropuhelun tiivistämiseksi ja hyvien käytänteiden vaihdon lisäämiseksi. Komitea voisi suunnitella tapaamisia ja työseminaareja sekä järjestää harjoittelujaksoja niille kansalaisyhteiskunnan järjestöissä toimiville henkilöille, joiden ammatinkuva on selkeästi määritelty. |
| --- | --- |

7.8

ETSK on — kuten aina tähän mennessäkin — valmis lisäämään yhteistyötään komission kanssa ja antamaan käyttöön kokemuksensa AKT-maiden edustajien kanssa käytävän vuoropuhelun tiivistämiseksi ja hyvien käytänteiden vaihdon lisäämiseksi. Komitea voisi suunnitella tapaamisia ja työseminaareja sekä järjestää harjoittelujaksoja niille kansalaisyhteiskunnan järjestöissä toimiville henkilöille, joiden ammatinkuva on selkeästi määritelty.

| 7.9 | AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan, etenkin työnantajien ja ammattiliittojen edustajien, tulisi osallistua kullakin alueella toimiviin alueellisiin valmistelutyöryhmiin. |
| --- | --- |

7.9

AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan, etenkin työnantajien ja ammattiliittojen edustajien, tulisi osallistua kullakin alueella toimiviin alueellisiin valmistelutyöryhmiin.

| 7.10 | ETSK suositteli EU:n ja AKT-maiden talous- ja yhteiskuntaelämän edustajien 24. kokouksen yhteydessä, että tulisi ”perustaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käyviä alueellisia komiteoita, joissa yhteiskunnallis-ammatilliset toimijat voisivat antaa panoksensa yhteiskunnallisten kehitysohjelmien suunnitteluun ja muotoiluun sekä varmistaa kyseisten ohjelmien seurannan ja toteuttamisen. Kyseiset komiteat voisivat käsitellä talouskumppanuussopimusten taloudellisia, yhteiskunnallisia ja alueellisia vaikutuksia sekä sosiaalisia perusoikeuksia koskevien ILO:n yleissopimusten täytäntöönpanoa ja noudattamista, työllisyyden ja yhteiskunnallisen kehittämisen edistämistä, ammattikoulutuksen kehittämistä, sosiaalisen suojelun järjestelmiä ja epävirallista sektoria koskevia neuvottelutuloksia”. Tilaisuudessa läsnä ollut komission jäsen Peter Mandelson ilmaisi tukevansa ajatusta. |
| --- | --- |

7.10

ETSK suositteli EU:n ja AKT-maiden talous- ja yhteiskuntaelämän edustajien 24. kokouksen yhteydessä, että tulisi ”perustaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käyviä alueellisia komiteoita, joissa yhteiskunnallis-ammatilliset toimijat voisivat antaa panoksensa yhteiskunnallisten kehitysohjelmien suunnitteluun ja muotoiluun sekä varmistaa kyseisten ohjelmien seurannan ja toteuttamisen. Kyseiset komiteat voisivat käsitellä talouskumppanuussopimusten taloudellisia, yhteiskunnallisia ja alueellisia vaikutuksia sekä sosiaalisia perusoikeuksia koskevien ILO:n yleissopimusten täytäntöönpanoa ja noudattamista, työllisyyden ja yhteiskunnallisen kehittämisen edistämistä, ammattikoulutuksen kehittämistä, sosiaalisen suojelun järjestelmiä ja epävirallista sektoria koskevia neuvottelutuloksia”. Tilaisuudessa läsnä ollut komission jäsen Peter Mandelson ilmaisi tukevansa ajatusta.

| 7.11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on myös vakuuttunut siitä, että Cotonoun sopimuksen mandaatin perusteella tärkeimmät sosiaali- ja tasa-arvonäkökohdat, työllisyysmahdollisuuksien edistäminen sekä sosiaalisen suojelun varmistaminen on nivottava mukaan neuvotteluihin ja muunnettava myöhemmin neuvottelutuloksiin pohjautuviksi konkreettisiksi toimiksi. |
| --- | --- |

7.11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on myös vakuuttunut siitä, että Cotonoun sopimuksen mandaatin perusteella tärkeimmät sosiaali- ja tasa-arvonäkökohdat, työllisyysmahdollisuuksien edistäminen sekä sosiaalisen suojelun varmistaminen on nivottava mukaan neuvotteluihin ja muunnettava myöhemmin neuvottelutuloksiin pohjautuviksi konkreettisiksi toimiksi.

| 7.12 | Edellä mainitut, myönteiselle talous- ja yhteiskuntakehitykselle keskeiset näkökohdat on joka tapauksessa otettava vakavasti huomioon kehitysyhteistyöpolitiikassa, jolla on tuettava ja täydennettävä talouskumppanuussopimuksista käytäviä neuvotteluja. |
| --- | --- |

7.12

Edellä mainitut, myönteiselle talous- ja yhteiskuntakehitykselle keskeiset näkökohdat on joka tapauksessa otettava vakavasti huomioon kehitysyhteistyöpolitiikassa, jolla on tuettava ja täydennettävä talouskumppanuussopimuksista käytäviä neuvotteluja.

| 7.13 | Maailmanlaajuistumisprosessi on mitä ilmeisemmin tullut vaiheeseen, jossa on kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota kansalaisten esiin tuomiin yhteisiin painopisteisiin ja tarpeisiin. Näin voidaan vähentää sisäisiä ja kansainvälisiä jännitteitä sekä välttää ”ideologisia” kauppasotia, jotka lisääntyvät jatkuvasti ja joihin ei näytä löytyvän ratkaisua nykyisin mekanismein eikä ulkopuolisin tai vain asiantuntijoiden asettamin säännöin. |
| --- | --- |

7.13

Maailmanlaajuistumisprosessi on mitä ilmeisemmin tullut vaiheeseen, jossa on kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota kansalaisten esiin tuomiin yhteisiin painopisteisiin ja tarpeisiin. Näin voidaan vähentää sisäisiä ja kansainvälisiä jännitteitä sekä välttää ”ideologisia” kauppasotia, jotka lisääntyvät jatkuvasti ja joihin ei näytä löytyvän ratkaisua nykyisin mekanismein eikä ulkopuolisin tai vain asiantuntijoiden asettamin säännöin.

| 7.14 | ETSK katsoo — kuten jo aiemmissa lausunnoissaan –, että talouskumppanuussopimukset ovat mittava haaste EU:lle ja maailmantaloudelle. Sopimukset tehdään kuitenkin aiottua myöhemmin (47), ja ne voivat onnistua vain, jos kansalaisyhteiskunta osallistuu niiden laatimiseen ja jos kansalaisyhteiskunnassa voidaan hyödyntää naisten roolia päätöksentekoprosesseissa ja käytännön toimien toteutuksessa. |
| --- | --- |

7.14

ETSK katsoo — kuten jo aiemmissa lausunnoissaan –, että talouskumppanuussopimukset ovat mittava haaste EU:lle ja maailmantaloudelle. Sopimukset tehdään kuitenkin aiottua myöhemmin (47), ja ne voivat onnistua vain, jos kansalaisyhteiskunta osallistuu niiden laatimiseen ja jos kansalaisyhteiskunnassa voidaan hyödyntää naisten roolia päätöksentekoprosesseissa ja käytännön toimien toteutuksessa.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Cotonoun sopimus, 25 artikla.

1

(2)  Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma, perustelukappale Q, Addis Abeba (3643/04 final).

2

(3)  Cotonoun sopimus, 46 artikla.

3

(4)  Mt., 48 artikla, jolla jatketaan WTO:n sopimuksia.

4

(5)  Mt., 49 artikla.

5

(6)  Mt., 50 artikla.

6

(7)  Mt., 54 artikla.

7

(8)  Mt., 51 artikla.

8

(9)  Mt., 75 artikla.

9

(10)  Cotonoun sopimus, 45 artikla.

10

(11)  Kyseiset arviot ovat tulleet esiin komission virkamiesten kanssa järjestetyissä tapaamisissa.

11

(12)  Työryhmät koostuvat kunkin maan edustajista sekä Euroopan komission edustajista, jotka palvelevat sen lähetystöissä.

12

(13)  Vrt. muun muassa lausunnot CES (esittelijä: Antonello Pezzini) ja CESE 521/2002 (esittelijä: Ramón Baeza Sanjuán).

13

Pezzini

Baeza Sanjuán

(14)  Vertikaaliseen kumppanuuteen nivotaan horisontaalinen kumppanuus, johon sisältyy kansalaisyhteiskunnan pakollinen osallistuminen alueellisten toimintasuunnitelmien laatimiseen ja hallinnointiin.

14

(15)  Komission asiakirjoissa (kehitysyhteistyön pääosasto) mainitaan työntekijöiden ja työnantajien ohella seuraavat eturyhmät: ihmisoikeusjärjestöt, ruohonjuuritason organisaatiot, naisjärjestöt, nuorisojärjestöt, lastensuojelujärjestöt, alkuperäisväestön edustajat, ympäristönsuojelujärjestöt, maatalousjärjestöt, kuluttajajärjestöt, uskonnollisten ryhmien edustajat, kansalaisjärjestöt, kulttuurijärjestöt sekä viestimet.

15

(16)  Vrt. etenkin seuraavat artiklat: 2, 4–7, 8, 9, 10, 15, 17, 19–24, 25, 33, 37, 56, 57, 58, 65, 70, 71, 72, 74–78 ja 81. Kansalaisyhteiskuntaan viitataan myös kumppanuuden toimijoita koskevassa yhteisessä julistuksessa (loppujulistukseen liitetty julistus 1), liitteessä IV olevassa 4 artiklassa, yhteistyöstrategioissa sekä ohjelmasuunnittelun suuntaviivoissa.

16

(17)  Kansalaisyhteiskunnan toimijoille on tiedotettava säännöllisesti asioista, niille myönnetään rahoitusta, ne osallistuvat hankkeiden täytäntöönpanoon ja niitä tuetaan kulttuurisesti ja taloudellisesti toimintaedellytysten parantamiseksi.

17

(18)  Cotonoun sopimus, 50 artikla, sekä ILO:n määrittelemät työelämän perusnormit.

18

(19)  Vrt. lausunto EUVL C 74, 23.3.2005 (esittelijä: Susanna Florio).

19

Florio

(20)  Rooman sopimukseen sisältyvä yleissopimus merentakaisten maiden ja alueiden assosioimisesta yhteisöön (131 artikla), Yaoundé I ja II -sopimukset, Lomé I-, II-, III-, IV ja IV a -sopimukset.

20

(21)  Monissa afrikkalaisissa kulttuureissa omaisuus ei kuulu yhdelle perheelle vaan perheen isänpuoleiselle suvulle (mbumba), johon saattaa kuulua kymmeniä henkilöitä. Tämä estää vaurauden kertymisen, sillä vauraudesta tulee koko suvun omaisuutta, vaikka kaikki eivät olisikaan osallistuneet sen kartuttamiseen.

21

mbumba

(22)  Vrt. alaviite 17.

22

(23)  Köyhyyttä vastaan kestävän kehityksen avulla: yhteistyökumppanuuteen perustuva lähestymistapa, CESE 104/2003 (esittelijä: Ernst Ehnmark).

23

Ehnmark

(24)  Ks. 19–27 artikla.

24

(25)  Vrt. myös ILO:n strategia (ihmisarvoinen työ).

25

(26)  Aristoteleen mukaan ihminen voi ymmärtää maailmaa älyn ja kulttuurin avulla; koulutuksen ja kädentaitojen avulla ihminen voi osallistua maailman rakentamiseen.

26

(27)  Sementtityypit, tuotantotekniikat, koneet, veden kuljetus ja suojelu sekä vesihuolto.

27

(28)  Vrt. EUVL C 74, 23.3.2005 (esittelijä: Susanna Florio).

28

Florio

(29)  Muun muassa työnantaja-, työntekijä-, kuluttaja-, tasa-arvo- ja eläinsuojelujärjestöt.

29

(30)  EU:ssa on saatu sekä nuorten että työmarkkinoiden kannalta hyviä kokemuksia ammattikoulutuksesta keskuksissa, joiden hallinnoinnista vastaavat työmarkkinaosapuolten ja yleishallinnon edustajat yhteisesti.

30

(31)  Tuoreimmat OECD:n tutkimukset osoittavat, että 50 prosentilla kehitysmaista lähtevistä nuorista on ammattikoulutus ja että he näin ollen olisivat suureksi hyödyksi kotimaansa kehitykselle.

31

(32)  Vrt. lausunto aiheesta ”Vihreä kirja Euroopan unionin ja AKT-maiden välisistä suhteista 2000-luvun alussa – Uuden kumppanuuden tuomat haasteet ja mahdollisuudet” (esittelijä: Henri Malosse) EXT/152).

32

Malosse

(33)  Vrt. lausunto EUVL C 74, 23.3.2005 aiheesta ”Naisjärjestöjen rooli valtiosta riippumattomina toimijoina Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanossa” (esittelijä: Susanna Florio) (REX/154).

33

Florio

(34)  Unions and Collective Bargaining: Economic Effects in a Global Environment (Ammattiliitot ja työehtosopimusneuvottelut: taloudelliset vaikutukset maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä), Maailmanpankki, Washington, 2003.

34

Unions and Collective Bargaining: Economic Effects in a Global Environment

(35)  Vrt. lausunto EUVL C 221, 8.9.2005 aiheesta ”Globalisaation sosiaalinen ulottuvuus – etujen laajempaa jakautumista edistävät EU:n poliittiset linjaukset” (esittelijät: Thomas Etty ja Renate Hornung-Draus) (REX/182).

35

Etty

Hornung-Draus

(36)  Tasa-arvokysymykset koskevat etenkin naisia mutta myös henkilöitä, joita voidaan syrjiä taloudellisista syistä tai uskonnon, rodun, iän ja kulttuurinäkökohtien vuoksi.

36

(37)  Vrt. lausunto 1205/2004 (esittelijä: Susanna Florio): Kehitysmaissa 61 prosenttia miehistä on käynyt vähintään peruskoulun, naisista vain 41 prosenttia.

37

(38)  FAOn tutkimusten mukaan naiset saavat Afrikassa vain 10 prosenttia pienmaanomistajille tarkoitetuista lainoista.

38

(39)  Vrt. edellä mainittu lausunto CESE 1205/2004.

39

(40)  Perustamissopimuksen 3 artiklassa määrätään, että yhteisö pyrkii kaikissa toimissaan – kehitysyhteistyöpolitiikka mukaan lukien – poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa.

40

(41)  Toimintaohjelma sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseksi yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikassa (2001–2006) (COM(2001) 295 final).

41

(42)  Aprodevin konferenssi aiheesta ”Sukupuolten tasa-arvoa koskevat kysymykset talouskumppanuussopimuksissa”, Dakar, lokakuu 2003.

42

(43)  Gera-ohjelma, toinen vaihe, Kolmas maailma -verkko – Afrikka.

43

(44)  EU:lla on alalta laaja kokemus. Vrt. eurooppalaisille naisille tarkoitettu ILO:n ohjelma 1980-luvulla sekä useat entisen pääosasto V:n rahoittamat hankkeet naisten ja miesten tasa-arvon edistämiseksi. Tässä yhteydessä on mainittava myös käynnissä oleva Equal-ohjelma.

44

(45)  BKT muodostuu kuuden merkittävimmän taloudenalan bruttoarvonlisien summasta: ala 1: maatalous, ala 2: teollisuus, ala 3: rakentaminen, ala 4: kauppa ja matkailu, ala 5: lainat ja yrityspalvelut, ala 6: hallinto.

45

(46)  Mainittakoon tässä yhteydessä muun muassa Afrikan kehityspankin alulle panemat tutkimukset.

46

(47)  Muistettakoon vaikeudet, joita EU:lla on vielä 50 vuotta yhteisön perustamisen jälkeenkin.

47

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/86

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Neuvotteluasiakirja innovaatiotuesta”

KOM(2005) 436 lopullinen

(2006/C 65/16)

Euroopan komissio päätti 21. syyskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Komission tiedonanto — Neuvotteluasiakirja innovaatiotuesta.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti antaa asian valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Antonello Pezzinin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 80 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1   Tiivistelmä ja suositukset

| 1.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti innovaatiotukea koskevaan neuvotteluasiakirjaan, jonka avulla komissio pyrkii laatimaan vakaan oikeudellisen kehyksen, määrittämään kriteerit tuen kohdistamiseksi entistä tehokkaammin ja yksinkertaistamaan sääntelypuitteita. |
| --- | --- |

1.1

Komitea suhtautuu myönteisesti innovaatiotukea koskevaan neuvotteluasiakirjaan, jonka avulla komissio pyrkii laatimaan vakaan oikeudellisen kehyksen, määrittämään kriteerit tuen kohdistamiseksi entistä tehokkaammin ja yksinkertaistamaan sääntelypuitteita.

| 1.1.1 | ETSK tiedostaa, että komission asiakirjan myötä käynnistetään ensimmäistä kertaa syvällinen keskustelu seuraavista erittäin ajankohtaisista aiheista:






  — | Mitä innovoinnilla tarkoitetaan? |
| --- | --- | --- |

1.1.1

ETSK tiedostaa, että komission asiakirjan myötä käynnistetään ensimmäistä kertaa syvällinen keskustelu seuraavista erittäin ajankohtaisista aiheista:

—

Mitä innovoinnilla tarkoitetaan?

| — | Missä kulkee tuen kohteeksi käyvän innovointivaiheen ja toisaalta markkinointivaiheen välinen raja? |
| --- | --- |

—

Missä kulkee tuen kohteeksi käyvän innovointivaiheen ja toisaalta markkinointivaiheen välinen raja?

| — | Millaisia toimia tulee toteuttaa, jotta pk-yritykset voisivat kompensoida tunnettuja yritysten kasvua rajoittavia tekijöitä? |
| --- | --- |

—

Millaisia toimia tulee toteuttaa, jotta pk-yritykset voisivat kompensoida tunnettuja yritysten kasvua rajoittavia tekijöitä?

| — | Miten EU:n suurimmat kauppakumppanit toimivat nykyisessä globalisoitumisprosessissa innovoinnin osalta, ja millaisiin rajoituksiin unioni on sitoutunut hyväksyessään WTO:n säännöt? |
| --- | --- |

—

Miten EU:n suurimmat kauppakumppanit toimivat nykyisessä globalisoitumisprosessissa innovoinnin osalta, ja millaisiin rajoituksiin unioni on sitoutunut hyväksyessään WTO:n säännöt?

| 1.2 | Uusi oikeudellinen kehys, jonka komissio aikoo esittää ja johon jäsenvaltiot tulee saada yhdessä sitoutumaan, on riippuvainen myös näihin kysymyksiin saatavista vastauksista. Tavoitteena on nivoa yhteen toisaalta kehitys ja edistys ja toisaalta erityisesti kilpailusääntöjen noudattaminen. |
| --- | --- |

1.2

Uusi oikeudellinen kehys, jonka komissio aikoo esittää ja johon jäsenvaltiot tulee saada yhdessä sitoutumaan, on riippuvainen myös näihin kysymyksiin saatavista vastauksista. Tavoitteena on nivoa yhteen toisaalta kehitys ja edistys ja toisaalta erityisesti kilpailusääntöjen noudattaminen.

| 1.3 | Euroopan kilpailukyky on riittämätön paljolti siitä syystä, että innovointi on vaatimatonta, mikä puolestaan johtuu usein markkinahäiriöistä. Tällaisissa tapauksissa valtiontuella voidaan osaltaan kannustaa markkinatoimijoita investoimaan nykyistä enemmän tuote- ja prosessi-innovaatioihin (1). |
| --- | --- |

1.3

Euroopan kilpailukyky on riittämätön paljolti siitä syystä, että innovointi on vaatimatonta, mikä puolestaan johtuu usein markkinahäiriöistä. Tällaisissa tapauksissa valtiontuella voidaan osaltaan kannustaa markkinatoimijoita investoimaan nykyistä enemmän tuote- ja prosessi-innovaatioihin (1).

| 1.4 | Jos ei innovoida, seurauksena on unionin rappeutuminen niin kulttuurisessa kuin taloudellisessakin mielessä. ETSK on tästä täysin tietoinen ja pyrkii järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri aloilla toimivien jäsentensä välityksellä (ja myös asianmukaisen valtiontuen avulla) tarmokkaasti siihen, että






  — | markkinoiden ulkoisvaikutukset voitetaan tai niitä ohjataan |
| --- | --- | --- |

1.4

Jos ei innovoida, seurauksena on unionin rappeutuminen niin kulttuurisessa kuin taloudellisessakin mielessä. ETSK on tästä täysin tietoinen ja pyrkii järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri aloilla toimivien jäsentensä välityksellä (ja myös asianmukaisen valtiontuen avulla) tarmokkaasti siihen, että

—

markkinoiden ulkoisvaikutukset voitetaan tai niitä ohjataan

| — | yrittäjähenkisyys vahvistuu |
| --- | --- |

—

yrittäjähenkisyys vahvistuu

| — | eri aloilla valitaan sopivia toimia mikro- ja pk-yritysten auttamiseksi ja innovoinnin edistämiseksi tällaisissa yrityksissä |
| --- | --- |

—

eri aloilla valitaan sopivia toimia mikro- ja pk-yritysten auttamiseksi ja innovoinnin edistämiseksi tällaisissa yrityksissä

| — | osuus- ja yhteisötalouden alalla toimivia yrittäjiä ja toimijoita autetaan ymmärtämään ja hyödyntämään markkinoiden globalisoitumiseen pysyvästi liittyviä innovaatioita |
| --- | --- |

—

osuus- ja yhteisötalouden alalla toimivia yrittäjiä ja toimijoita autetaan ymmärtämään ja hyödyntämään markkinoiden globalisoitumiseen pysyvästi liittyviä innovaatioita

| — | toteutetaan eri tavoin yksityistä valvontaa (private enforcement) ja edistetään säännösten noudattamista ja täysipainoista soveltamista (2) |
| --- | --- |

—

toteutetaan eri tavoin yksityistä valvontaa (private enforcement) ja edistetään säännösten noudattamista ja täysipainoista soveltamista (2)

| — | eurooppalainen tutkimusalue toteutuu käytännössä teknologiakeskusten ja korkeakoulujen koordinoidun toiminnan avulla, jotta tutkimustuloksia voidaan levittää ja havainnollistaa (3) |
| --- | --- |

—

eurooppalainen tutkimusalue toteutuu käytännössä teknologiakeskusten ja korkeakoulujen koordinoidun toiminnan avulla, jotta tutkimustuloksia voidaan levittää ja havainnollistaa (3)

| — | perus- ja täydennyskoulutusta mukautetaan erilaisin välinein ja keinoin, jotta ammatilliset valmiudet vastaisivat markkinoiden jatkuvasti uudistuvia vaatimuksia, jotta yhteiskunnan olisi helpompi ymmärtää jatkuvia muutoksia ja jotta yritysten sosiaalisen vastuun periaatteet (4) leviäisivät ja vakiintuisivat. |
| --- | --- |

—

perus- ja täydennyskoulutusta mukautetaan erilaisin välinein ja keinoin, jotta ammatilliset valmiudet vastaisivat markkinoiden jatkuvasti uudistuvia vaatimuksia, jotta yhteiskunnan olisi helpompi ymmärtää jatkuvia muutoksia ja jotta yritysten sosiaalisen vastuun periaatteet (4) leviäisivät ja vakiintuisivat.

| 1.5 | Toistaiseksi komissio ei ole esittänyt erillisiä innovaatiotukisääntöjä. Perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan perusteella innovaatiot on otettu huomioon muiden tukilajien yhteydessä: alueille ja koulutukseen kohdennettu tuki, investointipääomiin liittyvät toimet, työllisyyteen kohdennettu tuki ja toimet pk-yritysten auttamiseksi. |
| --- | --- |

1.5

Toistaiseksi komissio ei ole esittänyt erillisiä innovaatiotukisääntöjä. Perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan perusteella innovaatiot on otettu huomioon muiden tukilajien yhteydessä: alueille ja koulutukseen kohdennettu tuki, investointipääomiin liittyvät toimet, työllisyyteen kohdennettu tuki ja toimet pk-yritysten auttamiseksi.

| 1.5.1 | Innovaatiot ovat tavallaan sisältyneet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskeviin puitteisiin (5), joiden voimassaoloaikaa on jatkettu kesäkuun 30. päivästä 2002joulukuun 31. päivään 2005 (6). |
| --- | --- |

1.5.1

Innovaatiot ovat tavallaan sisältyneet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskeviin puitteisiin (5), joiden voimassaoloaikaa on jatkettu kesäkuun 30. päivästä 2002joulukuun 31. päivään 2005 (6).

| 1.6 | ETSK on jo aiemmissa lausunnoissaan ilmaissut yksimielisesti tai suurella enemmistöllä hyväksymänsä kannan useisiin komission esittämiin kysymyksiin, jotka koskevat mm. seuraavia aiheita:






  — | tarkoituksenmukaisen valtiontuen salliminen markkinahäiriöiden torjumiseksi |
| --- | --- | --- |

1.6

ETSK on jo aiemmissa lausunnoissaan ilmaissut yksimielisesti tai suurella enemmistöllä hyväksymänsä kannan useisiin komission esittämiin kysymyksiin, jotka koskevat mm. seuraavia aiheita:

—

tarkoituksenmukaisen valtiontuen salliminen markkinahäiriöiden torjumiseksi

| — | toimet ulkoisvaikutuksiin liittyvien rajoitusten kompensoimiseksi |
| --- | --- |

—

toimet ulkoisvaikutuksiin liittyvien rajoitusten kompensoimiseksi

| — | yhteisistä kriteereistä sopiminen ennakkoarvioinnissa sovellettavien kriteerien määrittämiseksi etenkin pk-yrityksiä varten |
| --- | --- |

—

yhteisistä kriteereistä sopiminen ennakkoarvioinnissa sovellettavien kriteerien määrittämiseksi etenkin pk-yrityksiä varten

| — | innovointiprosessien arvostaminen teknologia-alojen lisäksi myös palvelualoilla, kaupassa ja hallinnossa; tuote- ja prosessi-innovaatiot |
| --- | --- |

—

innovointiprosessien arvostaminen teknologia-alojen lisäksi myös palvelualoilla, kaupassa ja hallinnossa; tuote- ja prosessi-innovaatiot

| — | koheesioalueille ja maantieteellisistä haitoista kärsiville alueille (vuoristoalueet, saaret ja syrjäiset maaseutualueet) kohdennetun innovaatiotuen lisääminen, myös hyödyntämällä asianmukaisesti alueellista ”veroetua” (muita lievempää verokohtelua) (7) |
| --- | --- |

—

koheesioalueille ja maantieteellisistä haitoista kärsiville alueille (vuoristoalueet, saaret ja syrjäiset maaseutualueet) kohdennetun innovaatiotuen lisääminen, myös hyödyntämällä asianmukaisesti alueellista ”veroetua” (muita lievempää verokohtelua) (7)

| — | uudenlaisten pk-yrityksille suunnattujen rahoitustukien kehittäminen ja ylläpitäminen: esim. mikroluottojen kehittäminen, pääomalainojen tukeminen, lainojen arvopaperistaminen ja takaukset mikro- ja pienyrityksille, joiden on vaikea saada riskipääomaa yleensä henkilökeskeisen yhtiömuotonsa takia |
| --- | --- |

—

uudenlaisten pk-yrityksille suunnattujen rahoitustukien kehittäminen ja ylläpitäminen: esim. mikroluottojen kehittäminen, pääomalainojen tukeminen, lainojen arvopaperistaminen ja takaukset mikro- ja pienyrityksille, joiden on vaikea saada riskipääomaa yleensä henkilökeskeisen yhtiömuotonsa takia

| — | sellaisten organisaatioiden tukeminen, jotka auttavat mikro- ja pk-yrityksiä innovoinnissa neuvoin ja konkreettisin toimenpitein |
| --- | --- |

—

sellaisten organisaatioiden tukeminen, jotka auttavat mikro- ja pk-yrityksiä innovoinnissa neuvoin ja konkreettisin toimenpitein

| — | eri alojen asiantuntijoiden kouluttaminen, myös julkisten toimien avulla, avustamaan mikro- ja pienyrityksiä innovointiprosessien suuntaviivojen laatimisessa |
| --- | --- |

—

eri alojen asiantuntijoiden kouluttaminen, myös julkisten toimien avulla, avustamaan mikro- ja pienyrityksiä innovointiprosessien suuntaviivojen laatimisessa

| — | huippuosaamiskeskusten voimistaminen julkisten ja yksityisten investointien avulla sekä niiden verkostoiminen yritysten ja akateemisen maailman kanssa. |
| --- | --- |

—

huippuosaamiskeskusten voimistaminen julkisten ja yksityisten investointien avulla sekä niiden verkostoiminen yritysten ja akateemisen maailman kanssa.

| 1.7 | Komitea on jo aiemmin korostanut, että kun myönnetään valtiontukea pk-yritysten innovaatiohankkeisiin kohdennettujen investointien kannustamiseksi, tulee ottaa huomioon myös yritysten laajentumiskehitys ja seuraavat seikat:






  — | alueellisten ja alueidenvälisten innovaatioverkkojen tukeminen |
| --- | --- | --- |

1.7

Komitea on jo aiemmin korostanut, että kun myönnetään valtiontukea pk-yritysten innovaatiohankkeisiin kohdennettujen investointien kannustamiseksi, tulee ottaa huomioon myös yritysten laajentumiskehitys ja seuraavat seikat:

—

alueellisten ja alueidenvälisten innovaatioverkkojen tukeminen

| — | teollisuusalueiden sekä teknologia- ja teollisuuspuistojen edistäminen |
| --- | --- |

—

teollisuusalueiden sekä teknologia- ja teollisuuspuistojen edistäminen

| — | yksityisten pääomasijoittajien (bisnesenkeleiden) ja palvelunvälittäjien, esim. teknologiahankkijoiden (venture technologists), meklareiden (brokers) ja patenttikonsulttien, käyttäminen |
| --- | --- |

—

yksityisten pääomasijoittajien (bisnesenkeleiden) ja palvelunvälittäjien, esim. teknologiahankkijoiden (venture technologists), meklareiden (brokers) ja patenttikonsulttien, käyttäminen

| — | teknologiansiirtokeskusten ja riskipääoman luominen |
| --- | --- |

—

teknologiansiirtokeskusten ja riskipääoman luominen

| — | ammattitaitoisen teknisen henkilöstön koulutus ja palkkaaminen (8). |
| --- | --- |

—

ammattitaitoisen teknisen henkilöstön koulutus ja palkkaaminen (8).

2   Perustelut

2.1   Tiedonannon pääsisältö

| 2.1.1 | Komission tavoitteena on käynnistää keskustelu innovaatiohankkeisiin suunnattua valtiontukea koskevan yhteisön säännöstön parantamiseksi. |
| --- | --- |

2.1.1

Komission tavoitteena on käynnistää keskustelu innovaatiohankkeisiin suunnattua valtiontukea koskevan yhteisön säännöstön parantamiseksi.

| 2.1.2 | Komissio esittää näkemyksensä ja selostaa niitä kuudesta yleisestä aihepiiristä:






  — | innovatiivisten uusien yritysten perustamisen ja alkuvaiheen kasvun tukeminen |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Komissio esittää näkemyksensä ja selostaa niitä kuudesta yleisestä aihepiiristä:

—

innovatiivisten uusien yritysten perustamisen ja alkuvaiheen kasvun tukeminen

| — | riskipääoman hyödyntäminen |
| --- | --- |

—

riskipääoman hyödyntäminen

| — | periaatteet tutkimus- ja kehityshankkeisiin liittyvien innovaatioiden nivomiseksi nykyiseen järjestelmään |
| --- | --- |

—

periaatteet tutkimus- ja kehityshankkeisiin liittyvien innovaatioiden nivomiseksi nykyiseen järjestelmään

| — | pk-yritysten tukeminen, jotta ne voivat hankkia innovaatioiden välittämiseen erikoistuneiden organisaatioiden palveluja |
| --- | --- |

—

pk-yritysten tukeminen, jotta ne voivat hankkia innovaatioiden välittämiseen erikoistuneiden organisaatioiden palveluja

| — | pk-yritysten tukeminen, jotta ne voivat tehdä yhteistyötä korkeasti koulutettujen tutkijoiden ja insinöörien kanssa ja toteuttaa vaihtoja yliopistojen ja suurten yritysten kanssa |
| --- | --- |

—

pk-yritysten tukeminen, jotta ne voivat tehdä yhteistyötä korkeasti koulutettujen tutkijoiden ja insinöörien kanssa ja toteuttaa vaihtoja yliopistojen ja suurten yritysten kanssa

| — | kaikille yrityksille hyödyllisten ja yksityisiä sijoittajia kiinnostavien huippuosaamisen keskusten edistäminen ja kehittäminen. |
| --- | --- |

—

kaikille yrityksille hyödyllisten ja yksityisiä sijoittajia kiinnostavien huippuosaamisen keskusten edistäminen ja kehittäminen.

| 2.1.3 | Ehtona on, että






  — | tuki kohdennetaan tietyn markkinapuutteen korjaamiseen |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Ehtona on, että

—

tuki kohdennetaan tietyn markkinapuutteen korjaamiseen

| — | tuki on parhaiten soveltuva väline |
| --- | --- |

—

tuki on parhaiten soveltuva väline

| — | tuki kannustaa sen saajia innovoimaan ja on kohtuullinen tavoiteltuun päämäärään nähden |
| --- | --- |

—

tuki kannustaa sen saajia innovoimaan ja on kohtuullinen tavoiteltuun päämäärään nähden

| — | kilpailu ei vääristy ylenmääräisesti. |
| --- | --- |

—

kilpailu ei vääristy ylenmääräisesti.

2.2   Nykytilanne

| 2.2.1 | ETSK on aiemmissa lausunnoissaan aina korostanut, että valtiontukia on tärkeää valvoa, jotta seuraavat seikat toteutuisivat EU:ssa:






  — | eri jäsenvaltioiden talouksia lähentävä kilpailupolitiikka |
| --- | --- | --- |

2.2.1

ETSK on aiemmissa lausunnoissaan aina korostanut, että valtiontukia on tärkeää valvoa, jotta seuraavat seikat toteutuisivat EU:ssa:

—

eri jäsenvaltioiden talouksia lähentävä kilpailupolitiikka

| — | innovaatiohenkinen ja aloitteellinen yrittäjyys |
| --- | --- |

—

innovaatiohenkinen ja aloitteellinen yrittäjyys

| — | koheesiopolitiikka, jonka yhteydessä tunnetaan kiinnostusta epäedullisessa asemassa oleviin alueisiin ja pidetään niitä tärkeinä |
| --- | --- |

—

koheesiopolitiikka, jonka yhteydessä tunnetaan kiinnostusta epäedullisessa asemassa oleviin alueisiin ja pidetään niitä tärkeinä

| — | kestävä kasvu, jonka yhteydessä kunnioitetaan työelämän, yrityksen ja ympäristön parantamista koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

—

kestävä kasvu, jonka yhteydessä kunnioitetaan työelämän, yrityksen ja ympäristön parantamista koskevia vaatimuksia.

| 2.2.2 | Vaikka yhtäältä kilpailupolitiikka (9) on olennaisen tärkeää sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja kehittymiselle ilman syrjivien sääntöjen asettamia ehtoja, valtion toimet saattavat toisaalta olla asianmukaisia ja välttämättömiä markkinoiden rajoitusten ja häiriöiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

2.2.2

Vaikka yhtäältä kilpailupolitiikka (9) on olennaisen tärkeää sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja kehittymiselle ilman syrjivien sääntöjen asettamia ehtoja, valtion toimet saattavat toisaalta olla asianmukaisia ja välttämättömiä markkinoiden rajoitusten ja häiriöiden korjaamiseksi.

| 2.2.2.1 | Lissabonin strategiassakin, jota tarkistettiin ja johon lisättiin keväällä 2005 (10) uusia pragmaattisia näkökohtia, kehotetaan kiinnittämään erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:






  — | markkinahäiriöt |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1

Lissabonin strategiassakin, jota tarkistettiin ja johon lisättiin keväällä 2005 (10) uusia pragmaattisia näkökohtia, kehotetaan kiinnittämään erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:

—

markkinahäiriöt

| — | taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| --- | --- |

—

taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

| — | kestävä kehitys |
| --- | --- |

—

kestävä kehitys

| — | innovaatiot. |
| --- | --- |

—

innovaatiot.

| 2.2.3 | Valtiontuet ovat hiukan pienentyneet viime vuosina (11), ja — mikä tärkeintä — ne on kohdennettu pääasiassa horisontaalisiin tavoitteisiin. Vuonna 2003 horisontaalisten tukien osuus kaikista tuista oli 79 prosenttia, ja tutkimukseen ja kehitykseen kohdistui niistä 14 prosenttia (12). Tähän kiinnitti huomiota myös maaliskuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto, joka korosti, että tarkoituksenmukaisia poikkeuksia tulee myöntää silloin, kun niitä tarvitaan markkinapuutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

2.2.3

Valtiontuet ovat hiukan pienentyneet viime vuosina (11), ja — mikä tärkeintä — ne on kohdennettu pääasiassa horisontaalisiin tavoitteisiin. Vuonna 2003 horisontaalisten tukien osuus kaikista tuista oli 79 prosenttia, ja tutkimukseen ja kehitykseen kohdistui niistä 14 prosenttia (12). Tähän kiinnitti huomiota myös maaliskuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto, joka korosti, että tarkoituksenmukaisia poikkeuksia tulee myöntää silloin, kun niitä tarvitaan markkinapuutteiden korjaamiseksi.

| 2.2.3.1 | Myös Euroopan parlamentti ilmaisee päätöslauselmassaan Euroopan kilpailukyvyn vahvistamisesta ja rakennemuutosten seurauksista pk-yrityksiä koskevaan politiikkaan ja niiden asemaan (13) olevansa tyytyväinen tuen kokonaismäärän pienentymiseen ja korostaa tutkimukseen, kehitykseen, koulutukseen ja pienten yritysten neuvontaan kohdennetun tuen tarkoituksenmukaisuutta. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Myös Euroopan parlamentti ilmaisee päätöslauselmassaan Euroopan kilpailukyvyn vahvistamisesta ja rakennemuutosten seurauksista pk-yrityksiä koskevaan politiikkaan ja niiden asemaan (13) olevansa tyytyväinen tuen kokonaismäärän pienentymiseen ja korostaa tutkimukseen, kehitykseen, koulutukseen ja pienten yritysten neuvontaan kohdennetun tuen tarkoituksenmukaisuutta.

| 2.2.4 | Tukijärjestelmän uudistusprosessista (14), johon myös ETSK on ottanut kantaa (15), Euroopan parlamentti toteaa, että innovaatiotuen uudistamiseksi tulee määritellä selkeä toimintalinja, jonka yhteydessä innovaatio ymmärretään sanan laajemmassa merkityksessä eikä rajoituta vain teknologisiin näkökohtiin (16), ja että tukea tulee voida hyödyntää horisontaalisesti — kauppa ja palvelualat mukaan luettuina — kaikilla sektoreilla, jotka pystyvät antamaan aktiivisen panoksensa Lissabonin strategiaan. |
| --- | --- |

2.2.4

Tukijärjestelmän uudistusprosessista (14), johon myös ETSK on ottanut kantaa (15), Euroopan parlamentti toteaa, että innovaatiotuen uudistamiseksi tulee määritellä selkeä toimintalinja, jonka yhteydessä innovaatio ymmärretään sanan laajemmassa merkityksessä eikä rajoituta vain teknologisiin näkökohtiin (16), ja että tukea tulee voida hyödyntää horisontaalisesti — kauppa ja palvelualat mukaan luettuina — kaikilla sektoreilla, jotka pystyvät antamaan aktiivisen panoksensa Lissabonin strategiaan.

| 2.2.5 | ETSK korostaa, että komissio esitti vuonna 2004 erilaisia järjestelmällisiä ehdotuksia tukien yleiseksi uudistamiseksi markkinapuutteet huomioon ottaen. Kyseisiä ehdotuksia, joita myös komitea puolsi, toteutetaan parhaillaan aiemmin annettujen tiedonantojen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.5

ETSK korostaa, että komissio esitti vuonna 2004 erilaisia järjestelmällisiä ehdotuksia tukien yleiseksi uudistamiseksi markkinapuutteet huomioon ottaen. Kyseisiä ehdotuksia, joita myös komitea puolsi, toteutetaan parhaillaan aiemmin annettujen tiedonantojen mukaisesti.

| 2.2.6 | Toisaalta ETSK on täysin tietoinen siitä, että kyseisellä alalla tilanne kehittyy voimakkaasti, koska poliittiset, sosiaaliset, taloudelliset ja oikeudelliset puitteet muuttuvat ja markkinoiden globalisoituminen kiihtyy. Ajoittaiset vaihtelut (17) ovat siis välttämättömiä, mutta oikeudellinen viitekehys on säilytettävä selkeänä ja avoimena. |
| --- | --- |

2.2.6

Toisaalta ETSK on täysin tietoinen siitä, että kyseisellä alalla tilanne kehittyy voimakkaasti, koska poliittiset, sosiaaliset, taloudelliset ja oikeudelliset puitteet muuttuvat ja markkinoiden globalisoituminen kiihtyy. Ajoittaiset vaihtelut (17) ovat siis välttämättömiä, mutta oikeudellinen viitekehys on säilytettävä selkeänä ja avoimena.

| 2.2.7 | Markkinoiden globalisoitumista koskevissa kysymyksissä tulee kiinnittää erityishuomiota yhtäältä WTO:n monenkeskiseen viitekehykseen ja toisaalta unionin merkittävimpien kauppakumppanien viitekehykseen. |
| --- | --- |

2.2.7

Markkinoiden globalisoitumista koskevissa kysymyksissä tulee kiinnittää erityishuomiota yhtäältä WTO:n monenkeskiseen viitekehykseen ja toisaalta unionin merkittävimpien kauppakumppanien viitekehykseen.

| 2.2.8 | Yhdysvalloissa pienyritysten asioita hoitava viranomainen SBA (Small Business Administration) myöntää pienille ja keskisuurille yrityksille innovaatiotukea joukosta liittovaltiotason julkisia ohjelmia. Lisäksi tulee mainita osavaltioiden myöntämät tuet ja liittovaltiotason SBIR-aloite (Small Business Innovation Research Program). |
| --- | --- |

2.2.8

Yhdysvalloissa pienyritysten asioita hoitava viranomainen SBA (Small Business Administration) myöntää pienille ja keskisuurille yrityksille innovaatiotukea joukosta liittovaltiotason julkisia ohjelmia. Lisäksi tulee mainita osavaltioiden myöntämät tuet ja liittovaltiotason SBIR-aloite (Small Business Innovation Research Program).

| 2.2.8.1 | SBA kehittää seuraavanlaisia ohjelmia:






  — | Basic Loan Program: enintään 75 prosentin takauksia lainoille aina 2 miljoonaan dollariin saakka yritystä kohden |
| --- | --- | --- |

2.2.8.1

SBA kehittää seuraavanlaisia ohjelmia:

—

Basic Loan Program: enintään 75 prosentin takauksia lainoille aina 2 miljoonaan dollariin saakka yritystä kohden

| — | SBA Investment Program: yksityisten pääomasijoittajien ja riskipääoman investoinnit |
| --- | --- |

—

SBA Investment Program: yksityisten pääomasijoittajien ja riskipääoman investoinnit

| — | Certified Development Company ”504” Loan Program: lainaa innovointia ja modernisointia varten enintään 4 miljoonaa dollaria |
| --- | --- |

—

Certified Development Company ”504” Loan Program: lainaa innovointia ja modernisointia varten enintään 4 miljoonaa dollaria

| — | Microloan Program: lyhytaikaista lainaa enintään 35 000 dollaria välittäjien kautta |
| --- | --- |

—

Microloan Program: lyhytaikaista lainaa enintään 35 000 dollaria välittäjien kautta

| — | Prequalification Loan Program: lainaa enintään 250 000 dollaria, tässäkin ohjelmassa välittäjien kautta |
| --- | --- |

—

Prequalification Loan Program: lainaa enintään 250 000 dollaria, tässäkin ohjelmassa välittäjien kautta

| — | Export Working Capital Program: 90 prosentin takaus enintään 1,5 miljoonan dollarin rahoitukselle |
| --- | --- |

—

Export Working Capital Program: 90 prosentin takaus enintään 1,5 miljoonan dollarin rahoitukselle

| — | SBA Express: enintään 350 000 dollarin rahoitus ja 50 prosentin takaus |
| --- | --- |

—

SBA Express: enintään 350 000 dollarin rahoitus ja 50 prosentin takaus

| — | SBA Community Express: enintään 250 000 dollarin rahoitus ja 75 prosentin takaus |
| --- | --- |

—

SBA Community Express: enintään 250 000 dollarin rahoitus ja 75 prosentin takaus

| — | SBA Secondary Market Program ja SBA Asset Sales Program osakemarkkinoille pääsyn helpottamiseksi |
| --- | --- |

—

SBA Secondary Market Program ja SBA Asset Sales Program osakemarkkinoille pääsyn helpottamiseksi

| — | SBA Women's Network for Entrepeneurial Training Initiative naisyrittäjille. |
| --- | --- |

—

SBA Women's Network for Entrepeneurial Training Initiative naisyrittäjille.

| 2.2.8.2 | SBIR-aloitteesta myönnetään pienyrityksille julkista tukea innovointi- ja tutkimustarkoituksiin. Aloitteesta voi saada ensi vaiheessa toteutettavuustutkimusta varten enintään 100 000 dollarin alkupääoman ja seuraavassa vaiheessa prototyyppien kehittämiseksi enintään 750 000 dollaria. Kolmannessa vaiheessa tukea ei myönnetä SBIR:n varoista, vaan kaupallista hyödyntämistä varten rahoitusta haetaan julkiselta ja yksityiseltä sektorilta. |
| --- | --- |

2.2.8.2

SBIR-aloitteesta myönnetään pienyrityksille julkista tukea innovointi- ja tutkimustarkoituksiin. Aloitteesta voi saada ensi vaiheessa toteutettavuustutkimusta varten enintään 100 000 dollarin alkupääoman ja seuraavassa vaiheessa prototyyppien kehittämiseksi enintään 750 000 dollaria. Kolmannessa vaiheessa tukea ei myönnetä SBIR:n varoista, vaan kaupallista hyödyntämistä varten rahoitusta haetaan julkiselta ja yksityiseltä sektorilta.

| 2.2.9 | Euroopan akateemisia piirejä ja yritysmaailmaa edustava Euroopan komission neuvoa-antava elin EURAB on antanut hiljattain suosituksia, joiden mukaan tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman toimien täydentämiseksi tulisi sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa soveltaa samankaltaista mekanismia. EURAB korostaa, että se saattaa edellyttää valtiontukisääntöjen muuttamista
   (18). |
| --- | --- |

2.2.9

Euroopan akateemisia piirejä ja yritysmaailmaa edustava Euroopan komission neuvoa-antava elin EURAB on antanut hiljattain suosituksia, joiden mukaan tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman toimien täydentämiseksi tulisi sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa soveltaa samankaltaista mekanismia. EURAB korostaa, että se saattaa edellyttää valtiontukisääntöjen muuttamista
   (18).

| 2.2.10 | Japanissa pienten ja keskisuurten yritysten asioita hoitava virasto myöntää erilaisia julkisia innovaatiotukia, joista mainittakoon






  — | Start Up -ohjelma, josta rahoitetaan osa käytännön tutkimus- ja kehitystoimien, teknisen arvioinnin ja patentoinnin kustannuksista (50 prosentin alennus rekisteröintikustannuksista ja uudistaminen kolmeksi vuodeksi) |
| --- | --- | --- |

2.2.10

Japanissa pienten ja keskisuurten yritysten asioita hoitava virasto myöntää erilaisia julkisia innovaatiotukia, joista mainittakoon

—

Start Up -ohjelma, josta rahoitetaan osa käytännön tutkimus- ja kehitystoimien, teknisen arvioinnin ja patentoinnin kustannuksista (50 prosentin alennus rekisteröintikustannuksista ja uudistaminen kolmeksi vuodeksi)

| — | luovan teknologian tutkimus- ja kehitysohjelma |
| --- | --- |

—

luovan teknologian tutkimus- ja kehitysohjelma

| — | paikallisen tutkimus- ja kehitystoiminnan elvytysohjelma |
| --- | --- |

—

paikallisen tutkimus- ja kehitystoiminnan elvytysohjelma

| — | ohjelma teollisuuden, akateemisen maailman, vastuuviranomaisten ja hallituksen yhteistyön edistämiseksi |
| --- | --- |

—

ohjelma teollisuuden, akateemisen maailman, vastuuviranomaisten ja hallituksen yhteistyön edistämiseksi

| — | SBIR-aloitetta Japanissa vastaava Small Business Innovation Research System, jonka tavoitteena on edistää pk-yritysten teknologisten valmiuksien kehitystä ja josta myönnetään julkista tukea pk-yritysten luovalle toiminnalle ja rahoitetaan tutkimustulosten kaupallista hyödyntämistä |
| --- | --- |

—

SBIR-aloitetta Japanissa vastaava Small Business Innovation Research System, jonka tavoitteena on edistää pk-yritysten teknologisten valmiuksien kehitystä ja josta myönnetään julkista tukea pk-yritysten luovalle toiminnalle ja rahoitetaan tutkimustulosten kaupallista hyödyntämistä

| — | ohjelma, josta tuetaan julkisin varoin viestintäteknologian käyttöönottoa ja kehittämistä yrityksissä |
| --- | --- |

—

ohjelma, josta tuetaan julkisin varoin viestintäteknologian käyttöönottoa ja kehittämistä yrityksissä

| — | Subsidies for SMEs Business Innovation -ohjelma |
| --- | --- |

—

Subsidies for SMEs Business Innovation -ohjelma

| — | Subsidies for Strengthening SMEs Business Resource -ohjelma |
| --- | --- |

—

Subsidies for Strengthening SMEs Business Resource -ohjelma

| — | luottotakauksista vapauttamista koskeva ohjelma |
| --- | --- |

—

luottotakauksista vapauttamista koskeva ohjelma

| — | JASMEn (Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise), NLFC:n (National Life Finance Corporation) ja Shoko Chukin -pankin myöntämien luottojen korkotukia koskevat toimet |
| --- | --- |

—

JASMEn (Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise), NLFC:n (National Life Finance Corporation) ja Shoko Chukin -pankin myöntämien luottojen korkotukia koskevat toimet

| — | pk-yritysten veroetuohjelma |
| --- | --- |

—

pk-yritysten veroetuohjelma

| — | investointiohjelma, jonka avulla voi saada enintään 300 000 jenin rahoituksen pieniin ja keskisuuriin yrityksiin erikoistuneilta investointi- ja konsultointiyhtiöiltä |
| --- | --- |

—

investointiohjelma, jonka avulla voi saada enintään 300 000 jenin rahoituksen pieniin ja keskisuuriin yrityksiin erikoistuneilta investointi- ja konsultointiyhtiöiltä

| — | kannustinohjelma, joka perustuu lakiin pienten ja keskisuurten yritysten henkilöstöhallinnon parantamisesta työvoiman turvaamiseksi ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi. |
| --- | --- |

—

kannustinohjelma, joka perustuu lakiin pienten ja keskisuurten yritysten henkilöstöhallinnon parantamisesta työvoiman turvaamiseksi ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi.

| 2.2.11 | WTO:n monenkeskisissä sopimuksissa määritellään ”erityinen valtiontuki” tueksi, jota tuen myöntäjävaltiossa voidaan myöntää vain jollekin yritykselle, tuotannonalalle tai tuotannonalojen ryhmälle. WTO:n sääntöjä sovelletaan vain kyseisenlaisiin tukiin ja kaikilla aloilla maatalousalaa lukuun ottamatta. Tuet jaetaan kahteen ryhmään: kielletyt tuet ja toteutettavissa olevat tuet. |
| --- | --- |

2.2.11

WTO:n monenkeskisissä sopimuksissa määritellään ”erityinen valtiontuki” tueksi, jota tuen myöntäjävaltiossa voidaan myöntää vain jollekin yritykselle, tuotannonalalle tai tuotannonalojen ryhmälle. WTO:n sääntöjä sovelletaan vain kyseisenlaisiin tukiin ja kaikilla aloilla maatalousalaa lukuun ottamatta. Tuet jaetaan kahteen ryhmään: kielletyt tuet ja toteutettavissa olevat tuet.

| 2.2.12 | Kiellettyjä ovat suorat vientituet ja tuet, joilla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella. Tällaiset tuet vääristävät kansainvälistä kauppaa ja haittaavat siis muiden maiden kaupankäyntiä. Ne alistetaan WTO:n tarkasteltaviksi nopeutetulla menettelyllä, jotta voidaan päättää tukitoimen lopettamisesta tai vastatulleista, joita vahinkoa kärsinyt maa tai kärsineet maat voivat ottaa käyttöön. |
| --- | --- |

2.2.12

Kiellettyjä ovat suorat vientituet ja tuet, joilla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella. Tällaiset tuet vääristävät kansainvälistä kauppaa ja haittaavat siis muiden maiden kaupankäyntiä. Ne alistetaan WTO:n tarkasteltaviksi nopeutetulla menettelyllä, jotta voidaan päättää tukitoimen lopettamisesta tai vastatulleista, joita vahinkoa kärsinyt maa tai kärsineet maat voivat ottaa käyttöön.

| 2.2.13 | Toteutettavissa olevista tuista mainittakoon, että toisessa maassa sovellettua tukea koskevassa valituksessa on osoitettava kolmijakoisen vahinkoluokituksen (19) perusteella, että kyseinen tuki on vaikuttanut kielteisesti valituksen tehneen maan oikeutettuihin etuihin. Jos tätä ei kyetä osoittamaan, valtiontukitoimi on sallittu. Jos vahinkoa on todistetusti aiheutunut ja riitojenratkaisuelin (Dispute Settlement Body) on sen tunnustanut, on tukea antaneen maan lopetettava tuki. Muutoin vahinkoa kärsinyt maa voi periä korvaavia tulleja. |
| --- | --- |

2.2.13

Toteutettavissa olevista tuista mainittakoon, että toisessa maassa sovellettua tukea koskevassa valituksessa on osoitettava kolmijakoisen vahinkoluokituksen (19) perusteella, että kyseinen tuki on vaikuttanut kielteisesti valituksen tehneen maan oikeutettuihin etuihin. Jos tätä ei kyetä osoittamaan, valtiontukitoimi on sallittu. Jos vahinkoa on todistetusti aiheutunut ja riitojenratkaisuelin (Dispute Settlement Body) on sen tunnustanut, on tukea antaneen maan lopetettava tuki. Muutoin vahinkoa kärsinyt maa voi periä korvaavia tulleja.

2.3   Yleistä

| 2.3.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, joka koskee Euroopan valtiontukien ja innovoinnin välisten, parannettavissa olevien yhteyksien määrittämistä. On selvää, että EU:n riittämätön kilpailukyky verrattuna maailman muihin talouksiin johtuu suurelta osin innovoinnin heikkoudesta, joka on globalisoitumisprosessien johdosta yhä ajankohtaisempi ongelma. |
| --- | --- |

2.3.1

Komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, joka koskee Euroopan valtiontukien ja innovoinnin välisten, parannettavissa olevien yhteyksien määrittämistä. On selvää, että EU:n riittämätön kilpailukyky verrattuna maailman muihin talouksiin johtuu suurelta osin innovoinnin heikkoudesta, joka on globalisoitumisprosessien johdosta yhä ajankohtaisempi ongelma.

| 2.3.1.1 | Komitea on tyytyväinen myös siihen, että valtiontukia ja innovointia yhdistävistä ongelmista järjestetään julkinen kuuleminen, jonka avulla tästä arkaluonteisesta keskustelunaiheesta voidaan saada julki lähimpien sidosryhmien näkemykset. |
| --- | --- |

2.3.1.1

Komitea on tyytyväinen myös siihen, että valtiontukia ja innovointia yhdistävistä ongelmista järjestetään julkinen kuuleminen, jonka avulla tästä arkaluonteisesta keskustelunaiheesta voidaan saada julki lähimpien sidosryhmien näkemykset.

| 2.3.1.2 | Tiedonannossa esitetyt kysymykset ovat laajoja ja hyvin muotoiltuja, ja niissä käsitellään suurin osa asiaan liittyvistä ongelmista, jotka voivat koskea esimerkiksi markkinahäiriöitä ja mahdollisuutta yksinkertaistaa menettelyjä. Koska käytettävissä on vain vähän aikaa eikä esittelijällä ole mahdollisuutta keskustella aiheesta valmisteluryhmässä, tässä yhteydessä ei voida käsitellä yksittäisiä kysymyksiä eikä antaa kaikkiin kysymyksiin perusteltua vastausta. |
| --- | --- |

2.3.1.2

Tiedonannossa esitetyt kysymykset ovat laajoja ja hyvin muotoiltuja, ja niissä käsitellään suurin osa asiaan liittyvistä ongelmista, jotka voivat koskea esimerkiksi markkinahäiriöitä ja mahdollisuutta yksinkertaistaa menettelyjä. Koska käytettävissä on vain vähän aikaa eikä esittelijällä ole mahdollisuutta keskustella aiheesta valmisteluryhmässä, tässä yhteydessä ei voida käsitellä yksittäisiä kysymyksiä eikä antaa kaikkiin kysymyksiin perusteltua vastausta.

| 2.3.2 | Komitea on tietoinen siitä, että EU:n kilpailukykyongelmaa ei voida ratkaista yksin innovaatiotuella. Lukuisissa yhteisön asiakirjoissa ja komitean eri lausunnoissa on osoitettu Euroopan unionin toimia rajoittavat tekijät:






  — | muunkin kuin teknologisen innovoinnin riittämättömyys |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Komitea on tietoinen siitä, että EU:n kilpailukykyongelmaa ei voida ratkaista yksin innovaatiotuella. Lukuisissa yhteisön asiakirjoissa ja komitean eri lausunnoissa on osoitettu Euroopan unionin toimia rajoittavat tekijät:

—

muunkin kuin teknologisen innovoinnin riittämättömyys

| — | sääntöjen ja yhteisten toimien riittämättömyys |
| --- | --- |

—

sääntöjen ja yhteisten toimien riittämättömyys

| — | rahoitusmarkkinoiden heikkous ja liiallinen hajanaisuus |
| --- | --- |

—

rahoitusmarkkinoiden heikkous ja liiallinen hajanaisuus

| — | riittämätön työllisyystaso |
| --- | --- |

—

riittämätön työllisyystaso

| — | tuotemarkkinoiden huono toiminta |
| --- | --- |

—

tuotemarkkinoiden huono toiminta

| — | puutteellinen politiikan koordinointi |
| --- | --- |

—

puutteellinen politiikan koordinointi

| — | markkinapalvelujen huono saatavuus |
| --- | --- |

—

markkinapalvelujen huono saatavuus

| — | riittämätön tuki uudelle tuotannolle ja uusille tuotantoyhdistelmille, joiden avulla voitaisiin tuottaa arvonlisää ja korkealaatuisia työpaikkoja sekä varmistaa eurooppalaisen teollisuuden suhteellinen etu (20). |
| --- | --- |

—

riittämätön tuki uudelle tuotannolle ja uusille tuotantoyhdistelmille, joiden avulla voitaisiin tuottaa arvonlisää ja korkealaatuisia työpaikkoja sekä varmistaa eurooppalaisen teollisuuden suhteellinen etu (20).

| 2.3.3 | Edellä mainitut tekijät ovat aiheuttaneet tietynlaista oikeudellista epävarmuutta, jonka poistaminen edellyttää kyseisen alan valtiontukiin liittyvien rajoitusten ja mahdollisuuksien perinpohjaista tarkastelua. |
| --- | --- |

2.3.3

Edellä mainitut tekijät ovat aiheuttaneet tietynlaista oikeudellista epävarmuutta, jonka poistaminen edellyttää kyseisen alan valtiontukiin liittyvien rajoitusten ja mahdollisuuksien perinpohjaista tarkastelua.

| 2.3.4 | Tuote- ja prosessi-innovaatiot (21) kaikkine näkökohtineen heijastuvat lopulta markkinoihin, joten ne voivat vaikuttaa toimiin, joilla voi olla huomattavakin merkitys kilpailulle ja kaupalle. |
| --- | --- |

2.3.4

Tuote- ja prosessi-innovaatiot (21) kaikkine näkökohtineen heijastuvat lopulta markkinoihin, joten ne voivat vaikuttaa toimiin, joilla voi olla huomattavakin merkitys kilpailulle ja kaupalle.

| 2.3.5 | Ennakkohyväksynnän mahdollistamiseksi komission ja jäsenvaltioiden tulee siis määritellä kumppanuushengessä ja aloitteellisen yhteistyön avulla täsmällinen, selkeä ja yhteisymmärrykseen perustuva viitekehys. |
| --- | --- |

2.3.5

Ennakkohyväksynnän mahdollistamiseksi komission ja jäsenvaltioiden tulee siis määritellä kumppanuushengessä ja aloitteellisen yhteistyön avulla täsmällinen, selkeä ja yhteisymmärrykseen perustuva viitekehys.

2.3.6   Innovaation ja innovointiprosessin määrittely

| 2.3.6.1 | ETSK tiedostaa, että aikanaan vihreässä kirjassa esitetty innovaation määritelmä tulisi ajantasaistaa, kun otetaan huomioon viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana tapahtuneet muutokset. Toisaalta tulee myös pohtia yhä tarkemmin innovointiprosessien ja markkinoinnin käynnistymisen välisiä vaiheita, jotta kilpailusäännöt eivät vääristyisi kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

2.3.6.1

ETSK tiedostaa, että aikanaan vihreässä kirjassa esitetty innovaation määritelmä tulisi ajantasaistaa, kun otetaan huomioon viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana tapahtuneet muutokset. Toisaalta tulee myös pohtia yhä tarkemmin innovointiprosessien ja markkinoinnin käynnistymisen välisiä vaiheita, jotta kilpailusäännöt eivät vääristyisi kohtuuttomasti.

| 2.3.6.2 | Ennen yhteiskunnan kehitys oli liian hidasta havaittavaksi yhden ihmiselämän aikana. Nykyisin se on niin nopeaa, että sitä on vaikea tajuta. Yhteiskunnat kokonaisuudessaan ja erityisesti yritykset, viranomaiset ja palvelut ovat nykyisin valtavien muutosten kourissa, ja kertynyt asiantuntemus pyrkii sekoittumaan muutosten johdosta. |
| --- | --- |

2.3.6.2

Ennen yhteiskunnan kehitys oli liian hidasta havaittavaksi yhden ihmiselämän aikana. Nykyisin se on niin nopeaa, että sitä on vaikea tajuta. Yhteiskunnat kokonaisuudessaan ja erityisesti yritykset, viranomaiset ja palvelut ovat nykyisin valtavien muutosten kourissa, ja kertynyt asiantuntemus pyrkii sekoittumaan muutosten johdosta.

| 2.3.6.3 | Innovoinnista tulee siis yhteiskunnallinen prosessi, jonka avulla asiantuntemuksen hankkimiseen erikoistuneet ja siten asiantuntevimmat ihmiset, yhteisöt ja organisaatiot auttavat muita hyödyntämään tietämyksen tuloksia ja siirtämään asiantuntemusta omaan ammatilliseen toimintaansa ja vastavuoroiseen kanssakäymiseen. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Innovoinnista tulee siis yhteiskunnallinen prosessi, jonka avulla asiantuntemuksen hankkimiseen erikoistuneet ja siten asiantuntevimmat ihmiset, yhteisöt ja organisaatiot auttavat muita hyödyntämään tietämyksen tuloksia ja siirtämään asiantuntemusta omaan ammatilliseen toimintaansa ja vastavuoroiseen kanssakäymiseen.

| 2.3.6.4 | Jos utopia on tulevaisuudessa toteutuva pyrkimys, ”innovointi tarkoittaa kaikkien utopioiden paikkansapitävyyden varmistamista” (22). |
| --- | --- |

2.3.6.4

Jos utopia on tulevaisuudessa toteutuva pyrkimys, ”innovointi tarkoittaa kaikkien utopioiden paikkansapitävyyden varmistamista” (22).

| 2.3.6.5 | Vihreän kirjan jälkeen komissio on määritellyt innovaation osuvasti ”uutuuden menestyksekkääksi tuotannoksi, omaksumiseksi ja hyödyntämiseksi taloudellisella ja sosiaalisella alalla” (23). |
| --- | --- |

2.3.6.5

Vihreän kirjan jälkeen komissio on määritellyt innovaation osuvasti ”uutuuden menestyksekkääksi tuotannoksi, omaksumiseksi ja hyödyntämiseksi taloudellisella ja sosiaalisella alalla” (23).

| 2.3.6.6 | Innovointi on monimutkainen prosessi. Innovaatioiden tuottamista edistävät tutkimustoiminnan kehittämisen ja teknologian yhä paremman soveltamisen ohella lukuisat muut, joskus muuttuvatkin tekijät ja edellytykset, joista mainittakoon seuraavat:






  — | innovointiin suuntautunut yrityskulttuuri |
| --- | --- | --- |

2.3.6.6

Innovointi on monimutkainen prosessi. Innovaatioiden tuottamista edistävät tutkimustoiminnan kehittämisen ja teknologian yhä paremman soveltamisen ohella lukuisat muut, joskus muuttuvatkin tekijät ja edellytykset, joista mainittakoon seuraavat:

—

innovointiin suuntautunut yrityskulttuuri

| — | suhteet ja vuorovaikutus muiden yritysten, elinten ja viranomaisten kanssa, sillä ne ovat erittäin tärkeitä tietojen hankkimisen ja innovaatioiden luomisen sekä niiden levittämisen kannalta |
| --- | --- |

—

suhteet ja vuorovaikutus muiden yritysten, elinten ja viranomaisten kanssa, sillä ne ovat erittäin tärkeitä tietojen hankkimisen ja innovaatioiden luomisen sekä niiden levittämisen kannalta

| — | suuntaa antavat sääntö- ja sääntelypuitteet erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien alalla |
| --- | --- |

—

suuntaa antavat sääntö- ja sääntelypuitteet erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien alalla

| — | pääsy pääomamarkkinoille, varsinkin kun kyseessä on riskipääoma ja yritysten perustamisvaihe |
| --- | --- |

—

pääsy pääomamarkkinoille, varsinkin kun kyseessä on riskipääoma ja yritysten perustamisvaihe

| — | koulutus- ja ammattikoulutuspalvelut sekä suhteet akateemisten piirien, tiedemaailman ja yritysten välillä |
| --- | --- |

—

koulutus- ja ammattikoulutuspalvelut sekä suhteet akateemisten piirien, tiedemaailman ja yritysten välillä

| — | tukirakenteet (esim. yrityshautomot, alueelliset verkot, teollisuus- ja teknologiapuistot) sekä innovaatioiden välittämiseen tarkoitetut rakenteet. |
| --- | --- |

—

tukirakenteet (esim. yrityshautomot, alueelliset verkot, teollisuus- ja teknologiapuistot) sekä innovaatioiden välittämiseen tarkoitetut rakenteet.

| 2.3.6.7 | Komitea on jo aiemmin todennut (24), että innovointi on tutkimuksesta ammentava yhteiskunnallinen prosessi, jonka lähtökohta on kilpailujärjestelmässä ja joka leviää silloin, kun yleinen suhtautuminen muutokseen ja riskinottoon on myönteistä. Tuloksena on kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden parantuminen sekä sosiaalisen ja taloudellisen hyvinvoinnin lisääntyminen. |
| --- | --- |

2.3.6.7

Komitea on jo aiemmin todennut (24), että innovointi on tutkimuksesta ammentava yhteiskunnallinen prosessi, jonka lähtökohta on kilpailujärjestelmässä ja joka leviää silloin, kun yleinen suhtautuminen muutokseen ja riskinottoon on myönteistä. Tuloksena on kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden parantuminen sekä sosiaalisen ja taloudellisen hyvinvoinnin lisääntyminen.

| 2.3.6.8 | Jotta pohdinta voitaisiin perustaa objektiivisiin seikkoihin, komitea kehottaa komissiota tarkentamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden avustuksella ja Eurostatin koordinoinnin avulla sitä, mitkä tuotanto- ja palvelualat olisivat sisällytettävissä niihin, jotka voidaan nykyään määritellä innovatiivisiksi. Olisi itse asiassa erittäin hyödyllistä, jos tällä monisyisellä ja muuttuvalla alalla olisi käytössä suuntaviivat. |
| --- | --- |

2.3.6.8

Jotta pohdinta voitaisiin perustaa objektiivisiin seikkoihin, komitea kehottaa komissiota tarkentamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden avustuksella ja Eurostatin koordinoinnin avulla sitä, mitkä tuotanto- ja palvelualat olisivat sisällytettävissä niihin, jotka voidaan nykyään määritellä innovatiivisiksi. Olisi itse asiassa erittäin hyödyllistä, jos tällä monisyisellä ja muuttuvalla alalla olisi käytössä suuntaviivat.

| 2.3.6.9 | Innovaatiotuki (vihreän kirjan (25) määritelmän mukaan): Jo aiemmin esittämänsä (26) näkemyksen mukaisesti komitea katsoo, että innovaatiotuen nykyisiä puitteita tulisi laajentaa koskemaan myös uudenlaisia tukia, joka eivät kuulu nykyisiin suuntaviivoihin. Olisi myös eriteltävä uusia soveltuvuuskriteereitä, jotka antavat jäsenvaltioille entistä laajemmat toimintamahdollisuudet ilman ilmoitusvelvollisuutta. |
| --- | --- |

2.3.6.9

Innovaatiotuki (vihreän kirjan (25) määritelmän mukaan): Jo aiemmin esittämänsä (26) näkemyksen mukaisesti komitea katsoo, että innovaatiotuen nykyisiä puitteita tulisi laajentaa koskemaan myös uudenlaisia tukia, joka eivät kuulu nykyisiin suuntaviivoihin. Olisi myös eriteltävä uusia soveltuvuuskriteereitä, jotka antavat jäsenvaltioille entistä laajemmat toimintamahdollisuudet ilman ilmoitusvelvollisuutta.

| 2.3.6.10 | Tiedonannossa painotetaan pk-yritysten erityisvaatimuksia, jotka on mainittu jo useaan otteeseen Euroopan parlamentin, neuvoston, ETSK:n ja komissionkin asiakirjoissa. Myös ETSK on vakuuttunut siitä, että etenkin mikro- ja pk-yrityksille suunnatut innovatiiviset, konkreettiset ja tarkasti kohdennetut toimet voisivat antaa kilpailukyvylle todellisen sysäyksen. |
| --- | --- |

2.3.6.10

Tiedonannossa painotetaan pk-yritysten erityisvaatimuksia, jotka on mainittu jo useaan otteeseen Euroopan parlamentin, neuvoston, ETSK:n ja komissionkin asiakirjoissa. Myös ETSK on vakuuttunut siitä, että etenkin mikro- ja pk-yrityksille suunnatut innovatiiviset, konkreettiset ja tarkasti kohdennetut toimet voisivat antaa kilpailukyvylle todellisen sysäyksen.

| 2.3.6.11 | Sekä pienissä että suurissa yrityksissä innovointiprosessit edellyttävät koko henkilöstön sitoutumista eri tasoilla. Se on mahdollista, jos työyhteisö on yhteistyöhalukas ja jos yllykkeet uuden luomiseksi hyväksytään ja niihin on kiinnostusta. Täydennyskoulutus on perustavan tärkeää tällaisten olosuhteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.3.6.11

Sekä pienissä että suurissa yrityksissä innovointiprosessit edellyttävät koko henkilöstön sitoutumista eri tasoilla. Se on mahdollista, jos työyhteisö on yhteistyöhalukas ja jos yllykkeet uuden luomiseksi hyväksytään ja niihin on kiinnostusta. Täydennyskoulutus on perustavan tärkeää tällaisten olosuhteiden saavuttamiseksi.

| 2.3.6.12 | ETSK:n mielestä kaikkien valtioiden on lisättävä ponnistelujaan tieteen yleistajuistamiseksi ja tieteeseen suuntautuvien nuorten määrän lisäämiseksi (27). Innovaatiokulttuuria voitaisiin edistää voimakkaasti myös televisio-ohjelmien avulla (28). Koulutuksen — myös television välityksellä tapahtuvan — avulla voidaan parantaa viestintävalmiuksia ja tiedottamista ja siis innovointia ja kilpailukykyä. Hyvin kohdistettu ja helppotajuinen tiedotus edistää omalta osaltaan ihmisten kiinnostusta tieteeseen ja innovointiin. |
| --- | --- |

2.3.6.12

ETSK:n mielestä kaikkien valtioiden on lisättävä ponnistelujaan tieteen yleistajuistamiseksi ja tieteeseen suuntautuvien nuorten määrän lisäämiseksi (27). Innovaatiokulttuuria voitaisiin edistää voimakkaasti myös televisio-ohjelmien avulla (28). Koulutuksen — myös television välityksellä tapahtuvan — avulla voidaan parantaa viestintävalmiuksia ja tiedottamista ja siis innovointia ja kilpailukykyä. Hyvin kohdistettu ja helppotajuinen tiedotus edistää omalta osaltaan ihmisten kiinnostusta tieteeseen ja innovointiin.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Vuonna 2003 huipputeknologiatuotteiden viennin osuus koko viennistä oli 25 valtion EU:ssa 17,8 prosenttia, Japanissa 22,7 prosenttia ja Yhdysvalloissa 26,9 prosenttia (lähde: Eurostat, Science and Technology 8/2005).

1

Science and Technology

(2)  Ks. INT. 268, kohta 6.2.

2

(3)  Tavoitteena on voittaa ”Euroopan paradoksi” eli se, että olemme tutkimuksen edelläkävijöitä mutta huonoja hyödyntämään tutkimustuloksia kaupallisesti.

3

(4)  Ks. vihreä kirja yritysten sosiaalisesta vastuusta.

4

(5)  EYVL C 45, 17.2.1996, muutettuna: EYVL C 48, 13.2.1998.

5

(6)  EYVL C 111, 8.5.2002.

6

(7)  Vrt. rahoitusjärjestelyt ja luottojen sosiaalinen merkitys.

7

(8)  Ks. INT. 268.

8

(9)  Perustamissopimuksen VI osasto ”Kilpailua, verotusta ja lainsäädännön lähentämistä koskevat yhteiset säännöt”, 2 jakso.

9

(10)  KOM(2005) 24 lopullinen, 2.2.2005: ”Jäsenvaltioiden olisi vähennettävä valtiontukia ja kohdennettava ne markkinoiden toiminnan puutteiden paikkaamiseen voimakkaan kasvupotentiaalin aloilla sekä innovaatioiden edistämiseen.”

10

(11)  Kaudella 1999–2001 niiden osuus yhteisön BKT:sta oli 0,61 prosenttia ja kaudella 2001–2003 puolestaan 0,59 prosenttia (COM(2005) 147 final, 20.4.2005).

11

(12)  Lähde: COM(2005) 147 final, 20.4.2005, taulukko 7: ympäristö ja energiansäästö 23 prosenttia, aluekehitys 21 prosenttia, pk-yritykset 13 prosenttia, koulutus 3 prosenttia, työllisyys 3 prosenttia sekä kulttuuri ja kulttuuriperinnön säilyttäminen 2 prosenttia.

12

(13)  EP:n päätöslauselma PE_6TA(2005)0230 (mietintö PE A6-0148/2005, 12.5.2005, kohta 36).

13

(14)  KOM(2005) 107 lopullinen, ”Suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi”.

14

(15)  INT. 268.

15

(16)  Ks. alaviite 5, EP:n päätöslauselman kohta 50.

16

(17)  Vrt. SEC(2005) 795, 7.6.2005.

17

(18)  EURAB – European Research Advisory Board, 02.053 final, ”Improving innovation”, 2005.

18

(19)  Sopimuksessa määritellään kolme vahinkolajia: Jonkin maan antama tuki voi aiheuttaa vahinkoa tuojamaan kotimaiselle teollisuudelle tai toisen maan kilpaileville vientiyrityksille kilpailtaessa jonkin kolmannen maan markkinoilla. Lisäksi jossakin maassa annettava tuki voi aiheuttaa vahinkoa vientiyrityksille, jotka yrittävät kilpailla tukea myöntävän maan markkinoilla.

19

(20)  EP, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunto teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnalle, A6-0148/2005, kohta 4.

20

(21)  Vrt. vihreä kirja innovaatiosta, COM(95) 688 final.

21

(22)  Oscar Wilde.

22

(23)  KOM(2003) 112 lopullinen: ”– – the successful production, assimilation and exploitation of novelty in the economic and social spheres”.

23

(24)  Vrt. komitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja innovaatiosta”, esittelijät: Ulla Sirkeinen ja Ursula Konitzer, EYVL C 212, 1996.

24

(25)  COM(1995) 688 def.

25

(26)  INT. 268.

26

(27)  Vuonna 2003 EU:n nykyisen 25 jäsenvaltion aktiiviväestöstä 27 prosenttia eli noin 50 miljoonaa henkeä työskenteli erityis- ja teknisillä aloilla (HRSTO). Lähde: Eurostat, Science and technology, 11/2004.

27

Science and technology

(28)  Tilastojen mukaan seitsemän kymmenestä saa tietoa televisio-ohjelmista.

28

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/92 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/92

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan — ’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu”

KOM(2005) 494 lopullinen

(2006/C 65/17)

Komissio päätti 13. lokakuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan — ”K-suunnitelma”: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu.

Komitea päätti 26.–27. lokakuuta 2005 pitämässään 421. täysistunnossa työjärjestyksensä 19 artiklan 1 kohdan nojalla muodostaa alakomitean valmistelemaan lausuntoa.

Asian valmistelusta vastannut ”EU:n tulevaisuutta koskeva pohdinta — ’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” -alakomitea hyväksyi lausuntoluonnoksensa 1. joulukuuta 2005. Esittelijä oli Jillian van Turnhout.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 83 ääntä puolesta ja 7 vastaan 13:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

Komitea päätti omasta tahdostaan vastata Euroopan komission tiedonantoon lyhyellä ja yksinomaan operatiivisiin kysymyksiin keskittyvällä lausunnolla. Lausunnossa esitetään pieni joukko konkreettisia toimenpiteitä, joihin ryhtymällä komitea voisi käsityksensä mukaan joko yksinään tai yhteistyössä muiden toimielinten kanssa antaa merkittävän panoksen pohdinta-aikana ja sen jälkeen käytävään laajaan keskusteluun. Lausunnon kaksi keskeistä sanomaa ovat seuraavat: Ensinnäkin olisi otettava ennakolta huomioon perustuslakisopimuksen määräykset demokratian toteutumisesta unionissa. Tämä voidaan tehdä edistämällä kansalaiskeskustelua sekä Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua osallistuvan demokratian toteuttamiseksi entistä paremmin jo nyt. Toiseksi olisi varmistettava, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ja sen edustajat saavat äänensä kuuluville asiasta käytävässä laajassa keskustelussa.

2.   Johdanto

Lausuntoa laatiessaan komitea otti huomioon seuraavat seikat:

| — | Lausunnon laatimiselle oli asetettu erittäin tiukka aikataulu. |
| --- | --- |

—

Lausunnon laatimiselle oli asetettu erittäin tiukka aikataulu.

| — | Komitea on jo käsitellyt aihetta yksityiskohtaisesti 26. lokakuuta 2005 Euroopan parlamentille antamassaan, pohdintavaihetta koskevassa lausunnossa (1). |
| --- | --- |

—

Komitea on jo käsitellyt aihetta yksityiskohtaisesti 26. lokakuuta 2005 Euroopan parlamentille antamassaan, pohdintavaihetta koskevassa lausunnossa (1).

| — | Komissio hyväksyy lähiaikoina valkoisen kirjan viestintästrategiasta. |
| --- | --- |

—

Komissio hyväksyy lähiaikoina valkoisen kirjan viestintästrategiasta.

| — | Eurooppa-neuvosto ilmoitti 16.–17. kesäkuuta 2005 pitämänsä kokouksen puheenjohtajan päätelmissä (2), että se aikoo arvioida tilanteen vuoden 2006 alkupuoliskolla ja että sen vuoksi unionin tasolla, jäsenvaltioissa sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan piirissä on kiireesti käynnistettävä mahdollisimman laaja keskustelu aiheesta. |
| --- | --- |

—

Eurooppa-neuvosto ilmoitti 16.–17. kesäkuuta 2005 pitämänsä kokouksen puheenjohtajan päätelmissä (2), että se aikoo arvioida tilanteen vuoden 2006 alkupuoliskolla ja että sen vuoksi unionin tasolla, jäsenvaltioissa sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan piirissä on kiireesti käynnistettävä mahdollisimman laaja keskustelu aiheesta.

Edellä mainituista syistä komitea päätti tyytyä antamaan tässä lausunnossa vain muutamia toimintasuosituksia, joiden avulla se itse voi edistää kyseistä keskustelua sekä korostaa rooliaan Euroopan unionin ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan välisenä siltana. Komitean tavoitteena on auttaa käynnistämään mahdollisimman laaja keskustelu aiheesta, jotta voidaan edistää osallistuvan demokratian toteutumista paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitasolla.

Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on antanut ”K-suunnitelmaa” koskevan tiedonannon. Suunnitelman tavoitteet ovat ilman muuta kunnianhimoiset. Komitean mielestä ehdotusten todellisia vaikutuksia on kuitenkin vaikea arvioida, varsinkin kun otetaan huomioon, että komissio ei kerro konkreettisesti, miten sen ehdottamat toimenpiteet pantaisiin täytäntöön. Sen vuoksi komitea odottaa, että komissio tekee asiaa koskevia konkreettisia ehdotuksia, joihin komitea voi sitten ottaa kantaa. Komitea aikoo omalta osaltaan auttaa parantamaan komission ehdotusten toimivuutta varsinkin järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevilla aloilla.

3.   Suositukset

| 3.1 | Komiteassa on kokeiltu sähköisten käyntikorttien luomista jäsenille. Kyseisestä kokeiluhankkeesta saamiensa myönteisten tulosten perusteella komitea pyrkii saamaan jäsenten keskuudessa yleiseen käyttöön järjestelmän, jossa tapauskohtaisesti mukautettuja uutislehtiä lähetetään henkilökohtaisissa postitusluetteloissa oleviin osoitteisiin. Siten voidaan korostaa komitean jäsenten roolia sillanrakentajina. |
| --- | --- |

3.1

Komiteassa on kokeiltu sähköisten käyntikorttien luomista jäsenille. Kyseisestä kokeiluhankkeesta saamiensa myönteisten tulosten perusteella komitea pyrkii saamaan jäsenten keskuudessa yleiseen käyttöön järjestelmän, jossa tapauskohtaisesti mukautettuja uutislehtiä lähetetään henkilökohtaisissa postitusluetteloissa oleviin osoitteisiin. Siten voidaan korostaa komitean jäsenten roolia sillanrakentajina.

| 3.2 | Brysselissä järjestettiin huhtikuussa ja marraskuussa 2005 sidosryhmien foorumit, joiden aiheina olivat kestävä kehitys sekä EU:n ja sen kansalaisten välisen kuilun kaventaminen. Kyseisten foorumien myönteisten tulosten sekä erityisesti avoimen keskustelun (open space) menetelmän mukautetusta soveltamisesta saamiensa myönteisten kokemusta perusteella komitea aikoo auttaa jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostoja järjestämään vastaavanlaisia sidosryhmien foorumeita myös jäsenvaltiotasolla. Komitea voisi






  — | edistää jäsentensä ja heidän edustamiensa organisaatioiden eri verkostojen osallistumista ja auttaa siten hyödyntämään niiden avulla mahdollisesti syntyviä kerrannaisvaikutuksia |
| --- | --- | --- |

3.2

Brysselissä järjestettiin huhtikuussa ja marraskuussa 2005 sidosryhmien foorumit, joiden aiheina olivat kestävä kehitys sekä EU:n ja sen kansalaisten välisen kuilun kaventaminen. Kyseisten foorumien myönteisten tulosten sekä erityisesti avoimen keskustelun (open space) menetelmän mukautetusta soveltamisesta saamiensa myönteisten kokemusta perusteella komitea aikoo auttaa jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostoja järjestämään vastaavanlaisia sidosryhmien foorumeita myös jäsenvaltiotasolla. Komitea voisi

—

edistää jäsentensä ja heidän edustamiensa organisaatioiden eri verkostojen osallistumista ja auttaa siten hyödyntämään niiden avulla mahdollisesti syntyviä kerrannaisvaikutuksia

| — | tarjota asiantuntija-apua avoimen keskustelun menetelmän soveltamisessa |
| --- | --- |

—

tarjota asiantuntija-apua avoimen keskustelun menetelmän soveltamisessa

| — | laatia tähänastisten kokemustensa perusteella ohjeet siitä, miten kyseisiä foorumeita voidaan parhaiten järjestää |
| --- | --- |

—

laatia tähänastisten kokemustensa perusteella ohjeet siitä, miten kyseisiä foorumeita voidaan parhaiten järjestää

| — | pyrkiä edistämään unionin muiden toimielinten, etenkin komission, osallistumista siten, että ne voisivat olla mukana joko toisena järjestäjänä tai osanottajana. |
| --- | --- |

—

pyrkiä edistämään unionin muiden toimielinten, etenkin komission, osallistumista siten, että ne voisivat olla mukana joko toisena järjestäjänä tai osanottajana.

Tällaiset foorumit eivät yksinään voi ratkaista Euroopan unionin viestintäongelmia, mutta ne voivat tehostettujen kuulemismenetelmien rinnalla edistää kansalaisten osallistumista keskusteluun Eurooppaan liittyvistä asioista.

| 3.3 | Euroopan parlamentille antamassaan, pohdintavaihetta koskevassa lausunnossa esittämiensä suositusten perusteella komitea aikoo vastaisuudessakin kannustaa toimielimiä ottamaan ennakolta huomioon perustuslakisopimuksen määräykset osallistuvan demokratian toteutumisesta unionissa. ETSK etenkin






  — | kehottaa komissiota tekemään yhden tai useampia ehdotuksia, joissa esitetään uusia tapoja ja menetelmiä kannustaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista Euroopan unionin päätöksentekoon ja lainsäädäntäprosesseihin perustuslakisopimuksen I-47 artiklan hengessä |
| --- | --- | --- |

3.3

Euroopan parlamentille antamassaan, pohdintavaihetta koskevassa lausunnossa esittämiensä suositusten perusteella komitea aikoo vastaisuudessakin kannustaa toimielimiä ottamaan ennakolta huomioon perustuslakisopimuksen määräykset osallistuvan demokratian toteutumisesta unionissa. ETSK etenkin

—

kehottaa komissiota tekemään yhden tai useampia ehdotuksia, joissa esitetään uusia tapoja ja menetelmiä kannustaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista Euroopan unionin päätöksentekoon ja lainsäädäntäprosesseihin perustuslakisopimuksen I-47 artiklan hengessä

| — | kehottaa komissiota ryhtymään konkreettisiin toimenpiteisiin kansalaisten suoran osallistumisen lisäämiseksi EU:n poliittisiin menettelyihin harkitsemalla ehdotusta, jonka tarkoituksena olisi antaa laillinen asema perustuslakisopimuksen I-47 artiklan 4 kohdassa mainitulle Euroopan tason kansalaisaloitteelle |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota ryhtymään konkreettisiin toimenpiteisiin kansalaisten suoran osallistumisen lisäämiseksi EU:n poliittisiin menettelyihin harkitsemalla ehdotusta, jonka tarkoituksena olisi antaa laillinen asema perustuslakisopimuksen I-47 artiklan 4 kohdassa mainitulle Euroopan tason kansalaisaloitteelle

| — | kehottaa komissiota harkitsemaan ehdotuksen tekemistä todellisen viestintäpolitiikan luomiseksi |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota harkitsemaan ehdotuksen tekemistä todellisen viestintäpolitiikan luomiseksi

| — | odottaa, että Euroopan komission ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean uusi yhteistyöpöytäkirja (3) pannaan kaikilta osin täytäntöön ja että sitä aletaan noudattaa täysimääräisesti. Pöytäkirjassa kehotetaan toimimaan ”sellaisen vakaan kulttuurin mukaisesti, jossa käydään vuoropuhelua ja neuvotellaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja sen edustajien kanssa valmisteltaessa ja pantaessa täytäntöön unionin toimintaperiaatteita ja päätöksiä”. |
| --- | --- |

—

odottaa, että Euroopan komission ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean uusi yhteistyöpöytäkirja (3) pannaan kaikilta osin täytäntöön ja että sitä aletaan noudattaa täysimääräisesti. Pöytäkirjassa kehotetaan toimimaan ”sellaisen vakaan kulttuurin mukaisesti, jossa käydään vuoropuhelua ja neuvotellaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja sen edustajien kanssa valmisteltaessa ja pantaessa täytäntöön unionin toimintaperiaatteita ja päätöksiä”.

| 3.4 | Komission esittämän ”K-suunnitelman” hengen mukaisesti komitea kehottaa komissiota ja etenkin sen jäsenvaltioissa toimivia edustustoja kutsumaan komitean jäsenet täysimääräisesti mukaan kaikkiin aloitteisiin, joiden tarkoituksena on edistää jäsenvaltiotasolla käytävää keskustelua, sillä siten voidaan varmistaa, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta saa äänensä entistä järjestelmällisemmin ja asianmukaisemmin kuuluville. |
| --- | --- |

3.4

Komission esittämän ”K-suunnitelman” hengen mukaisesti komitea kehottaa komissiota ja etenkin sen jäsenvaltioissa toimivia edustustoja kutsumaan komitean jäsenet täysimääräisesti mukaan kaikkiin aloitteisiin, joiden tarkoituksena on edistää jäsenvaltiotasolla käytävää keskustelua, sillä siten voidaan varmistaa, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta saa äänensä entistä järjestelmällisemmin ja asianmukaisemmin kuuluville.

| 3.5 | Komitea panee tässä yhteydessä merkille komission ehdottamat erilaiset erityistoimenpiteet nykyistä laajemman julkisen keskustelun sekä kansalaisten osallistumisen edistämiseksi. Komitea kehottaakin komissiota kutsumaan komitean ja sen jäsenet osallistumaan täysimääräisesti varsinkin kaikkien sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseen, joiden yhteydessä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan olisi saatava äänensä kuuluville. |
| --- | --- |

3.5

Komitea panee tässä yhteydessä merkille komission ehdottamat erilaiset erityistoimenpiteet nykyistä laajemman julkisen keskustelun sekä kansalaisten osallistumisen edistämiseksi. Komitea kehottaakin komissiota kutsumaan komitean ja sen jäsenet osallistumaan täysimääräisesti varsinkin kaikkien sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseen, joiden yhteydessä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan olisi saatava äänensä kuuluville.

| 3.6 | Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota myös tiedonannon sisältämään, rahoitusta käsittelevään 5 kohtaan ja erityisesti siihen, että kyseisessä kohdassa komissio katsoo, että ”jäljellä olevat varat on käytettävä jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan aloitteisiin”. Kuten edellä on seikkaperäisesti selostettu, komitea on valmis jakamaan myönteiset kokemuksensa sidosryhmien foorumien järjestämisestä. Sen vuoksi komitea on valmis ryhtymään komission kanssa jäsenvaltiotasolla vastaavanlaiseen yhteistoimintaan yhteisrahoitus mukaan luettuna. |
| --- | --- |

3.6

Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota myös tiedonannon sisältämään, rahoitusta käsittelevään 5 kohtaan ja erityisesti siihen, että kyseisessä kohdassa komissio katsoo, että ”jäljellä olevat varat on käytettävä jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan aloitteisiin”. Kuten edellä on seikkaperäisesti selostettu, komitea on valmis jakamaan myönteiset kokemuksensa sidosryhmien foorumien järjestämisestä. Sen vuoksi komitea on valmis ryhtymään komission kanssa jäsenvaltiotasolla vastaavanlaiseen yhteistoimintaan yhteisrahoitus mukaan luettuna.

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Pohdintavaihe: Euroopan unionista käytävän keskustelun rakenne, aiheet ja arviointikehys.

1

(2)  Viiteasiakirja: 10255/1/05 rev. 1.

2

(3)  Yhteistyöpöytäkirja allekirjoitettiin Brysselissä 7. marraskuuta 2005. Pöytäkirjaan voi tutustua ETSK:n verkkosivuilla.

3

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/94

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Eteneminen kohti eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa — Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos Lissabonin strategiaan”

(2006/C 65/18)

EU:n tuleva puheenjohtajavaltio Itävalta päätti 22. huhtikuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Eteneminen kohti eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa — Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos Lissabonin strategiaan.

Työjärjestyksen 19 artiklan 1 kohdan nojalla komitea päätti muodostaa alakomitean valmistelemaan asian.

Alakomitea antoi lausuntoluonnoksensa 9. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Jan Olsson ja apulaisesittelijät Eva Belabed ja Joost van Iersel.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 127 ääntä puolesta ja 1 vastaan 8:n pidättyessä äänestämästä.

Suositukset ja päätelmät

| 1. | ETSK ehdottaa, että EU:n jäsenvaltiot ja toimielimet sitoutuvat luomaan vuoden 2010 jälkeen eurooppalaisen osaamisalueen, joka perustuu tehostettuun yhteistyöhön koulutus-, innovaatio- ja tutkimuspolitiikan alalla. Kyseessä on tärkeä askel Lissabonin strategian elvyttämiseksi ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin tukemiseksi, minkä lisäksi se auttaa kuromaan umpeen kuilun EU:n ja sen kansalaisten välillä. |
| --- | --- |

1.

ETSK ehdottaa, että EU:n jäsenvaltiot ja toimielimet sitoutuvat luomaan vuoden 2010 jälkeen eurooppalaisen osaamisalueen, joka perustuu tehostettuun yhteistyöhön koulutus-, innovaatio- ja tutkimuspolitiikan alalla. Kyseessä on tärkeä askel Lissabonin strategian elvyttämiseksi ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin tukemiseksi, minkä lisäksi se auttaa kuromaan umpeen kuilun EU:n ja sen kansalaisten välillä.

| 2. | Lissabonin strategian elvyttäminen vaatii kaikkien jäsenmaiden viranomaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan mobilisoimista: niiden on sekä itsenäisesti että yhteistyössä toistensa kanssa määriteltävä ensisijaiset tavoitteet sekä tehtävä ehdotuksia toteutettavista toimenpiteistä. Asian tulisi näkyä myös jäsenvaltioiden kansallisissa uudistusohjelmissa. |
| --- | --- |

2.

Lissabonin strategian elvyttäminen vaatii kaikkien jäsenmaiden viranomaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan mobilisoimista: niiden on sekä itsenäisesti että yhteistyössä toistensa kanssa määriteltävä ensisijaiset tavoitteet sekä tehtävä ehdotuksia toteutettavista toimenpiteistä. Asian tulisi näkyä myös jäsenvaltioiden kansallisissa uudistusohjelmissa.

| 3. | Jäsenvaltioiden, komission, Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden parlamenttien, yritysten ja rahoituslaitosten sekä kansalaisyhteiskunnan on sitouduttava sellaisen eurooppalaisen osaamisalueen luomiseen, joka on tarkoitettu kaikille kansalaisille, järjestöille ja yrityksille ja joka perustuu selvästi määriteltyihin tavoitteisiin, vertailuanalyyseihin, aikatauluihin sekä selvään vastuunjakoon. |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltioiden, komission, Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden parlamenttien, yritysten ja rahoituslaitosten sekä kansalaisyhteiskunnan on sitouduttava sellaisen eurooppalaisen osaamisalueen luomiseen, joka on tarkoitettu kaikille kansalaisille, järjestöille ja yrityksille ja joka perustuu selvästi määriteltyihin tavoitteisiin, vertailuanalyyseihin, aikatauluihin sekä selvään vastuunjakoon.

| 4. | Sisämarkkinat ovat vastaisuudessakin integraatioprosessin kulmakivi, sillä ne parantavat taloudellista suorituskykyä, auttavat luomaan uusia, entistä parempia työpaikkoja sekä tukevat yhteiskunnallista edistystä ja kestävyyttä. Eurooppalaisen osaamisalueen ja sisämarkkinoiden yhteistoiminta luo uutta kasvupotentiaalia. Sen vuoksi ne sisämarkkinoiden esteet, jotka haittaavat siirtymistä osaamistalouteen, on poistettava mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

4.

Sisämarkkinat ovat vastaisuudessakin integraatioprosessin kulmakivi, sillä ne parantavat taloudellista suorituskykyä, auttavat luomaan uusia, entistä parempia työpaikkoja sekä tukevat yhteiskunnallista edistystä ja kestävyyttä. Eurooppalaisen osaamisalueen ja sisämarkkinoiden yhteistoiminta luo uutta kasvupotentiaalia. Sen vuoksi ne sisämarkkinoiden esteet, jotka haittaavat siirtymistä osaamistalouteen, on poistettava mahdollisimman nopeasti.

| 5. | Osaamisyhteiskunta tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden tasoittaa olemassa olevia eroja. Sen vuoksi kaikkia kansalaisia, aloja ja alueita on kannustettava osallistumaan osaamisyhteiskuntaan, ja niille on annettava mahdollisuus hyötyä osaamisyhteiskunnan tuomista eduista. |
| --- | --- |

5.

Osaamisyhteiskunta tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden tasoittaa olemassa olevia eroja. Sen vuoksi kaikkia kansalaisia, aloja ja alueita on kannustettava osallistumaan osaamisyhteiskuntaan, ja niille on annettava mahdollisuus hyötyä osaamisyhteiskunnan tuomista eduista.

| 6. | Liikkuvuus on yksi tapa hankkia ja siirtää osaamista. Työntekijöiden, tutkijoiden ja opiskelijoiden vapaata liikkuvuutta onkin edistettävä samalla kun turvataan asianmukaiset palkat ja työolot. |
| --- | --- |

6.

Liikkuvuus on yksi tapa hankkia ja siirtää osaamista. Työntekijöiden, tutkijoiden ja opiskelijoiden vapaata liikkuvuutta onkin edistettävä samalla kun turvataan asianmukaiset palkat ja työolot.

| 7. | EU:n, sen jäsenvaltioiden ja alueiden on suunnattava julkista rahoitusta investointeihin, jotka tukevat kasvua. Jäsenvaltioiden olisi yhdessä yksityisten sidosryhmien kanssa sitouduttava toteuttamaan osaamisen lisäämiseen tähtääviä kansallisia ohjelmia, ja myös EU:n olisi osallistuttava kyseisten ohjelmien rahoittamiseen. |
| --- | --- |

7.

EU:n, sen jäsenvaltioiden ja alueiden on suunnattava julkista rahoitusta investointeihin, jotka tukevat kasvua. Jäsenvaltioiden olisi yhdessä yksityisten sidosryhmien kanssa sitouduttava toteuttamaan osaamisen lisäämiseen tähtääviä kansallisia ohjelmia, ja myös EU:n olisi osallistuttava kyseisten ohjelmien rahoittamiseen.

| 8. | ETSK kehottaa pitämään kiinni tutkimus-, innovaatio-, ja koulutustoiminnan rahoitusnäkymiä vuosina 2007–2013 koskevista komission ehdotuksista. Ehdotettu seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma on toteutettava täysimääräisesti ja kohdistettava Euroopan innovaatiokykyä vahvistavasti. |
| --- | --- |

8.

ETSK kehottaa pitämään kiinni tutkimus-, innovaatio-, ja koulutustoiminnan rahoitusnäkymiä vuosina 2007–2013 koskevista komission ehdotuksista. Ehdotettu seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma on toteutettava täysimääräisesti ja kohdistettava Euroopan innovaatiokykyä vahvistavasti.

| 9. | ETSK kehottaa yrityksiä, rahoituslaitoksia ja yksityisiä säätiöitä lisäämään investointejaan osaamistalouteen. Niitä tulisi tukea tässä toiminnassa verokannustimilla. |
| --- | --- |

9.

ETSK kehottaa yrityksiä, rahoituslaitoksia ja yksityisiä säätiöitä lisäämään investointejaan osaamistalouteen. Niitä tulisi tukea tässä toiminnassa verokannustimilla.

| 10. | Euroopan komissiolla tulisi olla nykyistä enemmän toimivaltaa suuntaviivojen määrittämisessä sekä edistymisen seurannassa. Sen tulisi julkaista vuosittain kertomus etenemisestä, minkä jälkeen neuvoston, Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden parlamenttien, asianomaisten sidosryhmien ja yleisön tulisi keskustella kyseisestä kertomuksesta. |
| --- | --- |

10.

Euroopan komissiolla tulisi olla nykyistä enemmän toimivaltaa suuntaviivojen määrittämisessä sekä edistymisen seurannassa. Sen tulisi julkaista vuosittain kertomus etenemisestä, minkä jälkeen neuvoston, Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden parlamenttien, asianomaisten sidosryhmien ja yleisön tulisi keskustella kyseisestä kertomuksesta.

| 11. | ETSK ehdottaa, että käynnistetään jatkuva ohjattu vuoropuhelu päätöksentekijöiden motivoimiseksi kaikilla tasoilla sekä kansalaiskeskustelun edistämiseksi. |
| --- | --- |

11.

ETSK ehdottaa, että käynnistetään jatkuva ohjattu vuoropuhelu päätöksentekijöiden motivoimiseksi kaikilla tasoilla sekä kansalaiskeskustelun edistämiseksi.

| 12. | Jäsenvaltioiden parlamenteilla ja talous- ja sosiaalineuvostoilla on erittäin tärkeä rooli asiassa, ja niiden onkin osallistuttava asiaa koskeviin keskusteluihin. Myös paikallis- ja aluetason toimijat on kutsuttava mukaan. |
| --- | --- |

12.

Jäsenvaltioiden parlamenteilla ja talous- ja sosiaalineuvostoilla on erittäin tärkeä rooli asiassa, ja niiden onkin osallistuttava asiaa koskeviin keskusteluihin. Myös paikallis- ja aluetason toimijat on kutsuttava mukaan.

| 13. | Yksityisten sidosryhmien tulisi toimia ja kantaa vastuunsa antamalla todellinen panoksensa ja ryhtymällä konkreettisiin toimenpiteisiin. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kansalaiskeskustelu ovat tärkeitä välineitä, joiden avulla voidaan edistää elinikäistä oppimista sekä innovaatio- ja teknologiapoliittisia toimia. |
| --- | --- |

13.

Yksityisten sidosryhmien tulisi toimia ja kantaa vastuunsa antamalla todellinen panoksensa ja ryhtymällä konkreettisiin toimenpiteisiin. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kansalaiskeskustelu ovat tärkeitä välineitä, joiden avulla voidaan edistää elinikäistä oppimista sekä innovaatio- ja teknologiapoliittisia toimia.

| 14. | Edellytykset osaamisyhteiskunnan perustamiselle tulisi luoda kasvuun ja työllisyyteen keskittyvällä, asianmukaisella makrotalouspolitiikalla. Tällöin etusijalle olisi asetettava poliittiset toimet uuden teknologian kysynnän lisäämiseksi. |
| --- | --- |

14.

Edellytykset osaamisyhteiskunnan perustamiselle tulisi luoda kasvuun ja työllisyyteen keskittyvällä, asianmukaisella makrotalouspolitiikalla. Tällöin etusijalle olisi asetettava poliittiset toimet uuden teknologian kysynnän lisäämiseksi.

| 15. | Elinikäinen oppiminen on avainasemassa osaamisyhteiskunnan edistämisessä. ETSK toistaa vaatimuksensa, että elinikäisen oppimisen peruskirja on pantava täytäntöön kaikilla tasoilla. Peruskirjan täytäntöönpanoa olisi tuettava julkisilla ja yksityisillä investoinneilla sekä rakennerahastovaroilla. Työllisyyspolitiikalla sekä uudenmuotoisella sosiaalisella suojelulla on luotava suotuisat olosuhteet, jotka antavat työntekijöille mahdollisuuden osallistua täysipainoisesti elinikäiseen oppimiseen. Tanskassa sovellettava turvatun joustavuuden käytäntö tarjoaa kannustavan esimerkin. |
| --- | --- |

15.

Elinikäinen oppiminen on avainasemassa osaamisyhteiskunnan edistämisessä. ETSK toistaa vaatimuksensa, että elinikäisen oppimisen peruskirja on pantava täytäntöön kaikilla tasoilla. Peruskirjan täytäntöönpanoa olisi tuettava julkisilla ja yksityisillä investoinneilla sekä rakennerahastovaroilla. Työllisyyspolitiikalla sekä uudenmuotoisella sosiaalisella suojelulla on luotava suotuisat olosuhteet, jotka antavat työntekijöille mahdollisuuden osallistua täysipainoisesti elinikäiseen oppimiseen. Tanskassa sovellettava turvatun joustavuuden käytäntö tarjoaa kannustavan esimerkin.

| 16. | Kunnianhimoiset tavoitteet terveydenhuollon, ympäristön kannalta kestävän kehityksen, kaupunkien ja maaseudun laadukkaiden perusrakenteiden, älykkäiden liikenneratkaisujen, turvallisten ja hyvin organisoitujen työpaikkojen sekä kulttuuriperinnön edistämiseksi auttavat kehittämään uutta teknologiaa ja uusia innovatiivisia tuotteita ja palveluja. Niitä olisikin tuettava luomalla olosuhteet, jotka suosivat yritysten innovaatiotoimintaa ja uusien työpaikkojen perustamista. |
| --- | --- |

16.

Kunnianhimoiset tavoitteet terveydenhuollon, ympäristön kannalta kestävän kehityksen, kaupunkien ja maaseudun laadukkaiden perusrakenteiden, älykkäiden liikenneratkaisujen, turvallisten ja hyvin organisoitujen työpaikkojen sekä kulttuuriperinnön edistämiseksi auttavat kehittämään uutta teknologiaa ja uusia innovatiivisia tuotteita ja palveluja. Niitä olisikin tuettava luomalla olosuhteet, jotka suosivat yritysten innovaatiotoimintaa ja uusien työpaikkojen perustamista.

| 17. | Innovaatioiden ja kilpailukyvyn edistämiseen tähtäävissä politiikoissa on keskeisen tärkeää varmistaa tiedon jakaminen. Lisäksi olisi tuettava teollisuusalueita, teknologiapuistoja ja muita innovatiivisia ympäristöjä. |
| --- | --- |

17.

Innovaatioiden ja kilpailukyvyn edistämiseen tähtäävissä politiikoissa on keskeisen tärkeää varmistaa tiedon jakaminen. Lisäksi olisi tuettava teollisuusalueita, teknologiapuistoja ja muita innovatiivisia ympäristöjä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Tässä ETSK:n lausunnossa käsitellään sitä, miten järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi osallistua osaamisyhteiskunnan luomiseen. Lausunnossa keskitytään työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdolliseen rooliin eurooppalaisen osaamisalueen perustamisessa. Eurooppalainen osaamisalue on yksi Lissabonin strategian tukipylväistä. Lausunnossa korostetaan jäsenvaltioissa toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vastuuta siitä, että ne mobilisoivat voimansa kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. Lausunto tukeutuu muihin samaan aiheeseen liittyviin ETSK:n lausuntoihin sekä yhteenvetoraporttiin, joka on laadittu yhteistyössä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa. |
| --- | --- |

1.1

Tässä ETSK:n lausunnossa käsitellään sitä, miten järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi osallistua osaamisyhteiskunnan luomiseen. Lausunnossa keskitytään työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdolliseen rooliin eurooppalaisen osaamisalueen perustamisessa. Eurooppalainen osaamisalue on yksi Lissabonin strategian tukipylväistä. Lausunnossa korostetaan jäsenvaltioissa toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vastuuta siitä, että ne mobilisoivat voimansa kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. Lausunto tukeutuu muihin samaan aiheeseen liittyviin ETSK:n lausuntoihin sekä yhteenvetoraporttiin, joka on laadittu yhteistyössä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa.

2.   Sisältö ja analyysi

| 2.1 | Eurooppa-hanke on kansalaisten hyväksi tarkoitettu kansalaishanke. Viimeaikaiset tapahtumat ovat kuitenkin luoneet kuilun unionin ja sen kansalaisten välille. Samaan aikaan ainutlaatuisen eurooppalaisen yhteiskuntamallin, joka perustuu demokratiaan, työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, kansalaiskeskusteluun, sosiaaliseen markkinatalouteen sekä yhteiskunnalliseen yhteenkuuluvuuteen, kestävyys on uhattuna kiristyvän kansainvälisen kilpailun, väestön ikääntymisen ja ympäristöön kohdistuvien paineiden vuoksi. EU:n nykyisen kriisin taustalla ovat toisistaan poikkeavat perusnäkemykset siitä, minkälaisia poliittisia linjauksia olisi tehtävä. Luottamuksen palauttamiseksi Eurooppa-hankkeeseen olisi ennen kaikkea keskityttävä alkuperäisiin poliittisiin tavoitteisiin eli taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen tukemiseen sekä työ- ja elinolojen parantamiseen. Nykyinen kriisi tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden tarkistaa poliittisia linjauksia. |
| --- | --- |

2.1

Eurooppa-hanke on kansalaisten hyväksi tarkoitettu kansalaishanke. Viimeaikaiset tapahtumat ovat kuitenkin luoneet kuilun unionin ja sen kansalaisten välille. Samaan aikaan ainutlaatuisen eurooppalaisen yhteiskuntamallin, joka perustuu demokratiaan, työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, kansalaiskeskusteluun, sosiaaliseen markkinatalouteen sekä yhteiskunnalliseen yhteenkuuluvuuteen, kestävyys on uhattuna kiristyvän kansainvälisen kilpailun, väestön ikääntymisen ja ympäristöön kohdistuvien paineiden vuoksi. EU:n nykyisen kriisin taustalla ovat toisistaan poikkeavat perusnäkemykset siitä, minkälaisia poliittisia linjauksia olisi tehtävä. Luottamuksen palauttamiseksi Eurooppa-hankkeeseen olisi ennen kaikkea keskityttävä alkuperäisiin poliittisiin tavoitteisiin eli taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen tukemiseen sekä työ- ja elinolojen parantamiseen. Nykyinen kriisi tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden tarkistaa poliittisia linjauksia.

| 2.2 | Keskeistä tällaisessa uudelleenorientoitumisessa on sen varmistaminen, että poliittisilla toimilla onnistutaan edistämään kestävää kasvua, luomaan uusia, entistä parempia työpaikkoja sekä kasvattamaan reaalituloja. Tämä on mahdollista luomalla henkilöresurssien kehittämiseen, koulutukseen, tutkimukseen ja innovaatioihin perustuva osaamisyhteiskunta.
  Yritykset ovat avainasemassa kyseisessä muutosprosessissa. Niiden olisi otettava asia huomioon investointipäätöksissään, mutta se vaatii sellaisten toimintaedellytysten luomista, jotka tukevat yritysten innovaatiokykyä, kasvumahdollisuuksia sekä mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja. |
| --- | --- |

2.2

Keskeistä tällaisessa uudelleenorientoitumisessa on sen varmistaminen, että poliittisilla toimilla onnistutaan edistämään kestävää kasvua, luomaan uusia, entistä parempia työpaikkoja sekä kasvattamaan reaalituloja. Tämä on mahdollista luomalla henkilöresurssien kehittämiseen, koulutukseen, tutkimukseen ja innovaatioihin perustuva osaamisyhteiskunta.

Yritykset ovat avainasemassa kyseisessä muutosprosessissa. Niiden olisi otettava asia huomioon investointipäätöksissään, mutta se vaatii sellaisten toimintaedellytysten luomista, jotka tukevat yritysten innovaatiokykyä, kasvumahdollisuuksia sekä mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja.

| 2.3 | Osaamisyhteiskunnan on perustuttava yksityisten ja julkisten sidosryhmien vastuuseen, ja sen tavoitteena on oltava sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääminen sekä kaikenlaisten yhteiskunnallisten erojen torjuminen. Yhteiskunnallinen yhteenkuuluvuus on puolestaan ennakkoedellytys sille, että siirtyminen osaamisyhteiskuntaan voi tapahtua sujuvasti. |
| --- | --- |

2.3

Osaamisyhteiskunnan on perustuttava yksityisten ja julkisten sidosryhmien vastuuseen, ja sen tavoitteena on oltava sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääminen sekä kaikenlaisten yhteiskunnallisten erojen torjuminen. Yhteiskunnallinen yhteenkuuluvuus on puolestaan ennakkoedellytys sille, että siirtyminen osaamisyhteiskuntaan voi tapahtua sujuvasti.

| 2.4 | Tulevaisuudennäkymät vaikuttavat melko hälyttäviltä (1). Yritysten tutkimusrahoitus on vähentynyt vuodesta 2000. EU:n tutkimus- ja kehitystyöhön osoittaman rahoituksen kokonaismäärä polkee paikoillaan ja jää alle kolmen prosentin tavoitteen. EU:n tutkimusrahoituksen suuruus on tällä hetkellä 2 prosenttia BKT:stä, kun Yhdysvalloissa vastaava osuus on 2,7 prosentti ja Japanissa 3 prosenttia. ”Aivovuoto” on erittäin vakava ongelma. Lisäksi Kiinan kaltaiset suuret, nopean talouskasvun maat ovat tavoittamassa EU:ta tutkimusrahoituksen määrässä.
  Euroopan innovaatioiden tulostaulu (The European Innovation Scoreboard) osoittaa, että Eurooppa on jäänyt Yhdysvalloista jälkeen 10 indikaattorilla mitattaessa, kun indikaattoreita on kaikkiaan 11. Syynä siihen on Yhdysvaltojen aktiivinen politiikka tutkimuksen ja innovaatioiden tukemiseksi esimerkiksi julkisten hankintojen, verohelpotusten, riskipääomarahastoille sekä pk-yrityksille myönnettävien takuiden avulla. |
| --- | --- |

2.4

Tulevaisuudennäkymät vaikuttavat melko hälyttäviltä (1). Yritysten tutkimusrahoitus on vähentynyt vuodesta 2000. EU:n tutkimus- ja kehitystyöhön osoittaman rahoituksen kokonaismäärä polkee paikoillaan ja jää alle kolmen prosentin tavoitteen. EU:n tutkimusrahoituksen suuruus on tällä hetkellä 2 prosenttia BKT:stä, kun Yhdysvalloissa vastaava osuus on 2,7 prosentti ja Japanissa 3 prosenttia. ”Aivovuoto” on erittäin vakava ongelma. Lisäksi Kiinan kaltaiset suuret, nopean talouskasvun maat ovat tavoittamassa EU:ta tutkimusrahoituksen määrässä.

Euroopan innovaatioiden tulostaulu (The European Innovation Scoreboard) osoittaa, että Eurooppa on jäänyt Yhdysvalloista jälkeen 10 indikaattorilla mitattaessa, kun indikaattoreita on kaikkiaan 11. Syynä siihen on Yhdysvaltojen aktiivinen politiikka tutkimuksen ja innovaatioiden tukemiseksi esimerkiksi julkisten hankintojen, verohelpotusten, riskipääomarahastoille sekä pk-yrityksille myönnettävien takuiden avulla.

| 2.5 | EU:n ja Yhdysvaltojen tutkimus- ja innovaatiotoimintaan osoittaman rahoituksen vertailu vaatii kuitenkin syvällisempää analyysia. Euroopalla on sekä jäsenvaltio- että alakohtaisia vahvuuksia. Esimerkkeinä mainittakoon eurooppalainen ilmailualan yhteistyö, Galileo-hanke sekä se, että Euroopassa on Yhdysvaltoja enemmän insinööriopiskelijoita. Innovaatiokykynsä parantamiseksi Euroopan on lisättävä panostustaan elinikäiseen oppimiseen, luotava 700 000 uutta tutkijanpaikkaa, perustettava uusia teknologisia osaamiskeskuksia ja klustereita, tuettava pk-yrityksiä sekä löydettävä parempia tapoja levittää tietoa. |
| --- | --- |

2.5

EU:n ja Yhdysvaltojen tutkimus- ja innovaatiotoimintaan osoittaman rahoituksen vertailu vaatii kuitenkin syvällisempää analyysia. Euroopalla on sekä jäsenvaltio- että alakohtaisia vahvuuksia. Esimerkkeinä mainittakoon eurooppalainen ilmailualan yhteistyö, Galileo-hanke sekä se, että Euroopassa on Yhdysvaltoja enemmän insinööriopiskelijoita. Innovaatiokykynsä parantamiseksi Euroopan on lisättävä panostustaan elinikäiseen oppimiseen, luotava 700 000 uutta tutkijanpaikkaa, perustettava uusia teknologisia osaamiskeskuksia ja klustereita, tuettava pk-yrityksiä sekä löydettävä parempia tapoja levittää tietoa.

| 2.6 | Julkiset koulutusinvestoinnit eivät lisäänny toivotulla nopeudella. PISA-tutkimuksissa kiinnitettiin huomiota eräisiin koulutusjärjestelmän puutteisiin. Aikuiskoulutukseen osallistuvien määrää vuonna 2010 koskevasta tavoitteesta on saavutettu vasta 65 prosenttia. Koulunkäynnin keskeyttäneiden määrä on pysynyt entisellä tasollaan. Korkeakouluopiskelijoiden vaarana on jäädä valmistumisen jälkeen työttömiksi. Lisäksi vuoteen 2015 mennessä olisi palkattava yli miljoona uutta ala- ja keskiasteen opettajaa (2). Komissio voisi tehdä peruskoulutusta koskevan tutkimuksen yksilöidäkseen menestyksen avaintekijöitä kansainvälisessä PISA-tutkimuksessa parhaiten menestyneissä maissa.
  Yksityisen ja julkisen sektorin sidosryhmien on kiinnitettävä huomiota siihen, että jos koulutusjärjestelmän suorituskykyä halutaan parantaa ja tarjota kaikille kansalaisille nuorista ikääntyneihin mahdollisuus osallistua aktiivisesti osaamisyhteiskuntaan, koko koulutusjärjestelmä on uudistettava. Niiden on annettava täysi tukensa kyseiselle uudistukselle, joka vaatii myös uusien pedagogisten käsitteiden luomista sekä ammattitaitoisen opetushenkilökunnan kouluttamista. |
| --- | --- |

2.6

Julkiset koulutusinvestoinnit eivät lisäänny toivotulla nopeudella. PISA-tutkimuksissa kiinnitettiin huomiota eräisiin koulutusjärjestelmän puutteisiin. Aikuiskoulutukseen osallistuvien määrää vuonna 2010 koskevasta tavoitteesta on saavutettu vasta 65 prosenttia. Koulunkäynnin keskeyttäneiden määrä on pysynyt entisellä tasollaan. Korkeakouluopiskelijoiden vaarana on jäädä valmistumisen jälkeen työttömiksi. Lisäksi vuoteen 2015 mennessä olisi palkattava yli miljoona uutta ala- ja keskiasteen opettajaa (2). Komissio voisi tehdä peruskoulutusta koskevan tutkimuksen yksilöidäkseen menestyksen avaintekijöitä kansainvälisessä PISA-tutkimuksessa parhaiten menestyneissä maissa.

Yksityisen ja julkisen sektorin sidosryhmien on kiinnitettävä huomiota siihen, että jos koulutusjärjestelmän suorituskykyä halutaan parantaa ja tarjota kaikille kansalaisille nuorista ikääntyneihin mahdollisuus osallistua aktiivisesti osaamisyhteiskuntaan, koko koulutusjärjestelmä on uudistettava. Niiden on annettava täysi tukensa kyseiselle uudistukselle, joka vaatii myös uusien pedagogisten käsitteiden luomista sekä ammattitaitoisen opetushenkilökunnan kouluttamista.

| 2.7 | Siirtyminen osaamisyhteiskuntaan muuttaa työn luonnetta ja organisointia sekä yritysrakenteita. Osaamiseen perustuva yhteiskunta ja uudet teknologiat tarjoavat suuria mahdollisuuksia, mutta niihin liittyy myös uusia riskejä eivätkä kaikki pysy mukana kehityksessä. Työpaikkojen rakenteet muuttuvat ja työtehtävät määritellään uudelleen.
  Vaarana on, että yritykset siirtävät pääkonttorinsa, tutkimustoimintansa ja tuotantoaan Euroopan ulkopuolelle.
  Uusia entistä parempia työpaikkoja on luotava lisäämällä koulutus-, innovaatio- ja teknologiainvestointeja. Aivovuotoon on vastattava tarjoamalla korkeakouluista valmistuville uusia houkuttelevia työllistymismahdollisuuksia kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.7

Siirtyminen osaamisyhteiskuntaan muuttaa työn luonnetta ja organisointia sekä yritysrakenteita. Osaamiseen perustuva yhteiskunta ja uudet teknologiat tarjoavat suuria mahdollisuuksia, mutta niihin liittyy myös uusia riskejä eivätkä kaikki pysy mukana kehityksessä. Työpaikkojen rakenteet muuttuvat ja työtehtävät määritellään uudelleen.

Vaarana on, että yritykset siirtävät pääkonttorinsa, tutkimustoimintansa ja tuotantoaan Euroopan ulkopuolelle.

Uusia entistä parempia työpaikkoja on luotava lisäämällä koulutus-, innovaatio- ja teknologiainvestointeja. Aivovuotoon on vastattava tarjoamalla korkeakouluista valmistuville uusia houkuttelevia työllistymismahdollisuuksia kaikissa jäsenvaltioissa.

| 2.8 | Osaamisyhteiskunta on perusratkaisu pyrittäessä vastaamaan edellä mainittuihin haasteisiin, ja sen vaikutus ulottuu useisiin politiikanaloihin. Osaamisyhteiskunnan toteuttaminen vaatii yleistä ja kattavaa lähestymistapaa. Siirtymistä kohti osaamisyhteiskuntaa on tarkasteltava vuotta 2010 pidemmälle ulottuvasta näkökulmasta, ja asiaa koskevia poliittisia toimia on toteutettava päättäväisesti. |
| --- | --- |

2.8

Osaamisyhteiskunta on perusratkaisu pyrittäessä vastaamaan edellä mainittuihin haasteisiin, ja sen vaikutus ulottuu useisiin politiikanaloihin. Osaamisyhteiskunnan toteuttaminen vaatii yleistä ja kattavaa lähestymistapaa. Siirtymistä kohti osaamisyhteiskuntaa on tarkasteltava vuotta 2010 pidemmälle ulottuvasta näkökulmasta, ja asiaa koskevia poliittisia toimia on toteutettava päättäväisesti.

| 2.9 | Kansainvälisen kilpailukyvyn parantaminen luottamalla Euroopan kykyyn hyödyntää kansalaistensa osaamista ja luovuutta korkean lisäarvon tuotteiden ja palveluiden tuottamiseksi on haastavaa mutta tarjoaa Euroopalle myös mahdollisuuksia. Voimavarat on suunnattava uudelleen kasvua tukeviin teknologioihin ja innovaatiojärjestelmiin. Samalla on säilytettävä ja tarvittaessa mukautettava eurooppalaisen talous- ja yhteiskuntamallin peruselementit kestävän kehityksen määrittämissä laajemmissa puitteissa. |
| --- | --- |

2.9

Kansainvälisen kilpailukyvyn parantaminen luottamalla Euroopan kykyyn hyödyntää kansalaistensa osaamista ja luovuutta korkean lisäarvon tuotteiden ja palveluiden tuottamiseksi on haastavaa mutta tarjoaa Euroopalle myös mahdollisuuksia. Voimavarat on suunnattava uudelleen kasvua tukeviin teknologioihin ja innovaatiojärjestelmiin. Samalla on säilytettävä ja tarvittaessa mukautettava eurooppalaisen talous- ja yhteiskuntamallin peruselementit kestävän kehityksen määrittämissä laajemmissa puitteissa.

| 2.10 | Tiedon luomisessa, soveltamisessa ja levittämisessä on otettava huomioon yhteiskunnalliset tarpeet. Jokaisella on oikeus nauttia osaamisyhteiskunnan tuomista eduista ja jokaisella on velvollisuus osallistua osaamisyhteiskunnan toteuttamiseen, kunhan saa riittävästi tukea. |
| --- | --- |

2.10

Tiedon luomisessa, soveltamisessa ja levittämisessä on otettava huomioon yhteiskunnalliset tarpeet. Jokaisella on oikeus nauttia osaamisyhteiskunnan tuomista eduista ja jokaisella on velvollisuus osallistua osaamisyhteiskunnan toteuttamiseen, kunhan saa riittävästi tukea.

| 2.11 | Kansalaisten asettaminen etusijalle merkitsee keskittymistä koulutukseen, sivistykseen ja kulttuurimalleihin, jotta voidaan luoda ympäristö, joka edistää osaamista sen laajassa merkityksessä. Tällöin puhutaan inhimillisestä tiedonjanosta, joka ei perustu ensisijaisesti välittömään hyödyntavoitteluun vaan joka luo pohjan tulevaisuudessa tarvittaville erilaisille teoreettisille, sosiaalisille ja käytännöllisille taidoille. |
| --- | --- |

2.11

Kansalaisten asettaminen etusijalle merkitsee keskittymistä koulutukseen, sivistykseen ja kulttuurimalleihin, jotta voidaan luoda ympäristö, joka edistää osaamista sen laajassa merkityksessä. Tällöin puhutaan inhimillisestä tiedonjanosta, joka ei perustu ensisijaisesti välittömään hyödyntavoitteluun vaan joka luo pohjan tulevaisuudessa tarvittaville erilaisille teoreettisille, sosiaalisille ja käytännöllisille taidoille.

| 2.12 | Elinikäinen oppiminen on avainasemassa osaamisyhteiskunnan edistämisessä. Tasokkaan elinikäisen oppimisen on perustuttava malleihin, jotka mahdollistavat kaikkien kansalaisten osallistumisen koulutukseen. Silloin elinikäinen oppiminen tarjoaa kansalaisille mahdollisuuden uudistaa ajatteluaan, parantaa jatkuvasti osaamistaan sekä osallistua täysipainoisesti yhteisönsä, perheensä, naapuristonsa ja työpaikkansa elämään. Se luo perustan innovaatioiden, työvoiman liikkuvuuden ja tuottavuuden lisääntymiselle. Kansalaisia voidaan motivoida elinikäiseen oppimiseen lisäämällä oppimisen houkuttelevuutta varhaislapsuudessa. |
| --- | --- |

2.12

Elinikäinen oppiminen on avainasemassa osaamisyhteiskunnan edistämisessä. Tasokkaan elinikäisen oppimisen on perustuttava malleihin, jotka mahdollistavat kaikkien kansalaisten osallistumisen koulutukseen. Silloin elinikäinen oppiminen tarjoaa kansalaisille mahdollisuuden uudistaa ajatteluaan, parantaa jatkuvasti osaamistaan sekä osallistua täysipainoisesti yhteisönsä, perheensä, naapuristonsa ja työpaikkansa elämään. Se luo perustan innovaatioiden, työvoiman liikkuvuuden ja tuottavuuden lisääntymiselle. Kansalaisia voidaan motivoida elinikäiseen oppimiseen lisäämällä oppimisen houkuttelevuutta varhaislapsuudessa.

| 2.13 | Ratkaisevaa on vahvistaa ja koordinoida osaamisketjun keskinäisiä yhteyksiä. Yksityisten ja julkisten tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja yritysten (erityisesti pk-yritysten) yhteyksiä olisikin vahvistettava. Huomattavaa apua voisi olla koulutetun henkilöstön vaihtamisesta elinkeinoelämän ja korkeakoulujen välillä sekä jäsenvaltioissa että kansainvälisellä tasolla. Peruskoulutus — päivähoidosta keskiasteen koulutukseen — sekä elinikäinen oppiminen on yhdistettävä korkeakoulujen toimintaan, jotta voidaan parantaa opettajien ja opetushenkilöstön osaamisen laatua sekä ajantasaistaa heidän tietojaan. |
| --- | --- |

2.13

Ratkaisevaa on vahvistaa ja koordinoida osaamisketjun keskinäisiä yhteyksiä. Yksityisten ja julkisten tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja yritysten (erityisesti pk-yritysten) yhteyksiä olisikin vahvistettava. Huomattavaa apua voisi olla koulutetun henkilöstön vaihtamisesta elinkeinoelämän ja korkeakoulujen välillä sekä jäsenvaltioissa että kansainvälisellä tasolla. Peruskoulutus — päivähoidosta keskiasteen koulutukseen — sekä elinikäinen oppiminen on yhdistettävä korkeakoulujen toimintaan, jotta voidaan parantaa opettajien ja opetushenkilöstön osaamisen laatua sekä ajantasaistaa heidän tietojaan.

3.   Lissabonin strategian puutteet

| 3.1 | Eurooppa-neuvosto totesi maaliskuussa 2005, että ”kiistämättömien saavutusten rinnalla” Lissabonin strategian täytäntöönpanossa ”havaitaan myös selkeitä puutteita ja viivästymisiä” (3). |
| --- | --- |

3.1

Eurooppa-neuvosto totesi maaliskuussa 2005, että ”kiistämättömien saavutusten rinnalla” Lissabonin strategian täytäntöönpanossa ”havaitaan myös selkeitä puutteita ja viivästymisiä” (3).

| 3.2 | Puutteisiin ja viivästyksiin on useita syitä: |
| --- | --- |

3.2

Puutteisiin ja viivästyksiin on useita syitä:

| 3.2.1 | Strategiaan ei ole sitouduttu riittävästi. On syytä muistuttaa, että käynnistäessään Lissabonin strategian Eurooppa-neuvosto ei selkeästi määrittänyt komission roolia. Perusongelmana on strategian epäjohdonmukaisuus: kyseessä on Euroopan tason strategia, jota toteutetaan pääasiassa jäsenvaltiotasolla. Jäsenvaltiot eivät ole osoittaneet sitoutuneensa aidosti yhteisesti sovittuihin tavoitteisiin ja toimenpiteisiin. Avoin koordinointimenettely ei ole johtanut toivottuihin tuloksiin. Työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta ja muita asioita koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat ovat muuttuneet byrokraattisiksi toimintakertomuksiksi, ja strategian tavoitteet on pantu vain osittain täytäntöön. Eri politiikanaloja käsitellään edelleen erillään toisistaan, ja strategia saa liian vähän tukea EU:n talousarviosta. Muiden jäsenvaltioiden hyviä käytäntöjä ei oteta huomioon. Jäsenvaltiot eivät myöskään huomioi omien poliittisten toimiensa sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.2.1

Strategiaan ei ole sitouduttu riittävästi. On syytä muistuttaa, että käynnistäessään Lissabonin strategian Eurooppa-neuvosto ei selkeästi määrittänyt komission roolia. Perusongelmana on strategian epäjohdonmukaisuus: kyseessä on Euroopan tason strategia, jota toteutetaan pääasiassa jäsenvaltiotasolla. Jäsenvaltiot eivät ole osoittaneet sitoutuneensa aidosti yhteisesti sovittuihin tavoitteisiin ja toimenpiteisiin. Avoin koordinointimenettely ei ole johtanut toivottuihin tuloksiin. Työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta ja muita asioita koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat ovat muuttuneet byrokraattisiksi toimintakertomuksiksi, ja strategian tavoitteet on pantu vain osittain täytäntöön. Eri politiikanaloja käsitellään edelleen erillään toisistaan, ja strategia saa liian vähän tukea EU:n talousarviosta. Muiden jäsenvaltioiden hyviä käytäntöjä ei oteta huomioon. Jäsenvaltiot eivät myöskään huomioi omien poliittisten toimiensa sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia muissa jäsenvaltioissa.

| 3.2.2 | Euroopan komissiolla on vain vähäinen rooli strategiassa. Komissiolla ei ole riittävästi todellista toimivaltaa suuntaviivojen määrittämiseksi ja strategian edistymisen seuraamiseksi. Esimerkiksi avoimeen koordinointimenettelyyn ei sisälly minkäänlaista ennakkovaroitusjärjestelmää, joka mahdollistaisi varoitusten antamisen. |
| --- | --- |

3.2.2

Euroopan komissiolla on vain vähäinen rooli strategiassa. Komissiolla ei ole riittävästi todellista toimivaltaa suuntaviivojen määrittämiseksi ja strategian edistymisen seuraamiseksi. Esimerkiksi avoimeen koordinointimenettelyyn ei sisälly minkäänlaista ennakkovaroitusjärjestelmää, joka mahdollistaisi varoitusten antamisen.

| 3.2.3 | Strategia on liian abstrakti. Lissabonin strategia on jäänyt lähinnä virkamiesten ja asiantuntijoiden asiaksi, joten kansalaisilla, tiedotusvälineillä tai poliittisen keskustelun osanottajilla ei ole kovin realistista kuvaa siitä. Strategian vaikutukset eivät ole helposti nähtävissä. Suuri yleisö ei osaa erottaa EU:n harjoittaman politiikan, globalisaation ja kansallisen politiikan vaikutuksia heidän elin- ja työoloihinsa. Politiikan eri tasojen eroja ja keskinäisiä yhteyksiä onkin korostettava, jotta kansalaiset saavat kattavan ja entistä selvemmän käsityksen EU:n toiminnasta. |
| --- | --- |

3.2.3

Strategia on liian abstrakti. Lissabonin strategia on jäänyt lähinnä virkamiesten ja asiantuntijoiden asiaksi, joten kansalaisilla, tiedotusvälineillä tai poliittisen keskustelun osanottajilla ei ole kovin realistista kuvaa siitä. Strategian vaikutukset eivät ole helposti nähtävissä. Suuri yleisö ei osaa erottaa EU:n harjoittaman politiikan, globalisaation ja kansallisen politiikan vaikutuksia heidän elin- ja työoloihinsa. Politiikan eri tasojen eroja ja keskinäisiä yhteyksiä onkin korostettava, jotta kansalaiset saavat kattavan ja entistä selvemmän käsityksen EU:n toiminnasta.

| 3.2.4 | Strategia on ylhäältä alaspäin suuntautuva prosessi. Vaikka järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa onkin toisinaan kuultu asianmukaisesti etenkin niissä maissa, joissa on vahvat kansalaiskeskustelun ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun perinteet, jäsenvaltioiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen strategiaan on edelleen aivan liian vähäistä. Tämä koskee erityisesti avoimen koordinointimenetelmän soveltamista tutkimus- ja koulutuskysymyksissä. Kuulemiset ovat usein muodollisia, ne on rajoitettu jäsenvaltiotasolle eivätkä ne anna asianomaisille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille riittävästi osallistumismahdollisuuksia kaikilla tasoilla. Työnantajien, ammattijärjestöjen ja muiden sidosryhmien tietoisuutta on lisättävä niiden vastuusta ja rooleista. Vähäinen osallistuminen merkitsee myös sitä, että uudistusten tavoitteita ei ehkä saavuteta ja että uudistuksilla saattaa olla kielteisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia asianomaisiin tahoihin. EU keskittyy liikaa rakenneuudistuksiin samalla kun siltä puuttuvat poliittiset linjaukset, jotka antaisivat kansalaisille ja kansalaisjärjestöille mahdollisuuden vastata muuttuvan maailman haasteisiin. |
| --- | --- |

3.2.4

Strategia on ylhäältä alaspäin suuntautuva prosessi. Vaikka järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa onkin toisinaan kuultu asianmukaisesti etenkin niissä maissa, joissa on vahvat kansalaiskeskustelun ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun perinteet, jäsenvaltioiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen strategiaan on edelleen aivan liian vähäistä. Tämä koskee erityisesti avoimen koordinointimenetelmän soveltamista tutkimus- ja koulutuskysymyksissä. Kuulemiset ovat usein muodollisia, ne on rajoitettu jäsenvaltiotasolle eivätkä ne anna asianomaisille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille riittävästi osallistumismahdollisuuksia kaikilla tasoilla. Työnantajien, ammattijärjestöjen ja muiden sidosryhmien tietoisuutta on lisättävä niiden vastuusta ja rooleista. Vähäinen osallistuminen merkitsee myös sitä, että uudistusten tavoitteita ei ehkä saavuteta ja että uudistuksilla saattaa olla kielteisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia asianomaisiin tahoihin. EU keskittyy liikaa rakenneuudistuksiin samalla kun siltä puuttuvat poliittiset linjaukset, jotka antaisivat kansalaisille ja kansalaisjärjestöille mahdollisuuden vastata muuttuvan maailman haasteisiin.

4.   Lissabonin strategian elvyttäminen — Eurooppa-neuvoston kokous maaliskuussa 2005

| 4.1 | Lissabonin strategiassa havaitut puutteet ja viivästymiset johtivat siihen, että Eurooppa-neuvosto päätti elvyttää strategian siten, että kasvu ja työllisyys asetetaan etusijalle: ”Euroopan kilpailukyvyn perustat on uudistettava, sen kasvupotentiaalia ja tuottavuutta on lisättävä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta on lujitettava tukeutuen erityisesti osaamiseen, innovointiin ja inhimillisen pääoman hyödyntämiseen” (4). Lisäksi Eurooppa-neuvosto totesi, että
  ”osaamisyhteiskunnan julkisia ja yksityisiä sidosryhmiä on kannustettava todelliseen keskinäiseen vuoropuheluun” (5).
  Eurooppa-neuvosto määritti selvät tavoitteet ja ehdotti useita toimenpiteitä osaamisen ja innovaatioiden edistämiseksi (6).
  Vuosia 2005–2008 varten laadittiin 24 yhdennettyä suuntaviivaa, joiden tarkoituksena on makrotalous-, mikrotalous- ja työllisyyspolitiikkojen uudistaminen (7). |
| --- | --- |

4.1

Lissabonin strategiassa havaitut puutteet ja viivästymiset johtivat siihen, että Eurooppa-neuvosto päätti elvyttää strategian siten, että kasvu ja työllisyys asetetaan etusijalle: ”Euroopan kilpailukyvyn perustat on uudistettava, sen kasvupotentiaalia ja tuottavuutta on lisättävä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta on lujitettava tukeutuen erityisesti osaamiseen, innovointiin ja inhimillisen pääoman hyödyntämiseen” (4). Lisäksi Eurooppa-neuvosto totesi, että

”osaamisyhteiskunnan julkisia ja yksityisiä sidosryhmiä on kannustettava todelliseen keskinäiseen vuoropuheluun” (5).

Eurooppa-neuvosto määritti selvät tavoitteet ja ehdotti useita toimenpiteitä osaamisen ja innovaatioiden edistämiseksi (6).

Vuosia 2005–2008 varten laadittiin 24 yhdennettyä suuntaviivaa, joiden tarkoituksena on makrotalous-, mikrotalous- ja työllisyyspolitiikkojen uudistaminen (7).

| 4.2 | Jotta Lissabonin strategiaa koskeva uusi lähestymistapa toimisi tehokkaasti, Eurooppa-neuvosto kehotti parantamaan strategian hallinnointia siten että jäsenvaltioiden osallistumista lisätään (8).
  Jäsenvaltiot velvoitettiin laatimaan 15. lokakuuta mennessä kansalliset uudistusohjelmat, joissa yksilöidään ensisijaiset toimenpiteet. Uudistusohjelmat perustuvat kaikkien sidosryhmien kuulemiseen, ja niiden yhteydessä olisi painotettava tärkeimpien sidosryhmien osallistumista ja vastuuta. Poliittisen tilanteen muuttuminen on kuitenkin viivästyttänyt ohjelmien laatimista eräissä maissa. Joillakin aloilla sovelletaan myös avointa koordinointimenettelyä. |
| --- | --- |

4.2

Jotta Lissabonin strategiaa koskeva uusi lähestymistapa toimisi tehokkaasti, Eurooppa-neuvosto kehotti parantamaan strategian hallinnointia siten että jäsenvaltioiden osallistumista lisätään (8).

Jäsenvaltiot velvoitettiin laatimaan 15. lokakuuta mennessä kansalliset uudistusohjelmat, joissa yksilöidään ensisijaiset toimenpiteet. Uudistusohjelmat perustuvat kaikkien sidosryhmien kuulemiseen, ja niiden yhteydessä olisi painotettava tärkeimpien sidosryhmien osallistumista ja vastuuta. Poliittisen tilanteen muuttuminen on kuitenkin viivästyttänyt ohjelmien laatimista eräissä maissa. Joillakin aloilla sovelletaan myös avointa koordinointimenettelyä.

5.   Eurooppalainen osaamisalue

| 5.1 | ETSK ehdottaa yhteisen eurooppalaisen osaamisalueen perustamista. EU:n toimielinten olisi sitouduttava osaamisalueen luomiseen vuotta 2010 pidemmälle, jotta Lissabonin strategian tavoitteet voidaan saavuttaa lisäämällä eurooppalaista koulutus-, innovaatio- ja tutkimusyhteistyötä. Kyseinen ehdotus hyväksyttiin ETSK:n ja jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen antamassa Luxemburgin julistuksessa (9). |
| --- | --- |

5.1

ETSK ehdottaa yhteisen eurooppalaisen osaamisalueen perustamista. EU:n toimielinten olisi sitouduttava osaamisalueen luomiseen vuotta 2010 pidemmälle, jotta Lissabonin strategian tavoitteet voidaan saavuttaa lisäämällä eurooppalaista koulutus-, innovaatio- ja tutkimusyhteistyötä. Kyseinen ehdotus hyväksyttiin ETSK:n ja jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen antamassa Luxemburgin julistuksessa (9).

| 5.2 | Yhteistyön olisi perustuttava selvästi määriteltyihin tavoitteisiin, joita täydennetään asianmukaisilla lainsäädäntötoimilla ja muilla toimenpiteillä. Keskeistä on luoda tehokkaita järjestelmiä osaamisen siirtämiseksi ja parhaiden käytäntöjen hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

5.2

Yhteistyön olisi perustuttava selvästi määriteltyihin tavoitteisiin, joita täydennetään asianmukaisilla lainsäädäntötoimilla ja muilla toimenpiteillä. Keskeistä on luoda tehokkaita järjestelmiä osaamisen siirtämiseksi ja parhaiden käytäntöjen hyödyntämiseksi.

| 5.3 | ETSK toteaa, että yhteisellä eurooppalaisella osaamisalueella ei ole samaa oikeusperustaa kuin YMP:llä, EMU:lla tai sisämarkkinoilla. Jotta asia edistyisi, perustamissopimuksen sisältämät asiaa koskevat määräykset on kuitenkin hyödynnettävä täysimääräisesti. Jäsenvaltioiden tulisi korvata sopimusperusteisten toimivaltuuksien puuttuminen päättäväisillä poliittisilla toimilla ja toteuttaa yhteistä eurooppalaista politiikkaa parantamalla ja tehostamalla yhteistyötä yhteisen eurooppalaisen osaamisalueen synnyttämiseksi. Komissio roolia olisi vahvistettava, jotta se voi toimia tiennäyttäjänä hankkeessa. |
| --- | --- |

5.3

ETSK toteaa, että yhteisellä eurooppalaisella osaamisalueella ei ole samaa oikeusperustaa kuin YMP:llä, EMU:lla tai sisämarkkinoilla. Jotta asia edistyisi, perustamissopimuksen sisältämät asiaa koskevat määräykset on kuitenkin hyödynnettävä täysimääräisesti. Jäsenvaltioiden tulisi korvata sopimusperusteisten toimivaltuuksien puuttuminen päättäväisillä poliittisilla toimilla ja toteuttaa yhteistä eurooppalaista politiikkaa parantamalla ja tehostamalla yhteistyötä yhteisen eurooppalaisen osaamisalueen synnyttämiseksi. Komissio roolia olisi vahvistettava, jotta se voi toimia tiennäyttäjänä hankkeessa.

| 5.4 | Myös jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on otettava vastuuta yhteisen eurooppalaisen osaamisalueen edistämisestä. Kunkin maan tärkeimmät yksityisen sektorin sidosryhmät on mobilisoitava. Siten ne voivat olla pääroolissa Eurooppa-neuvoston kaipaamassa ”aidossa vuoropuhelussa” sekä korvata osittain poliittisen tahdon puutetta. Niiden on määritettävä ensisijaiset tavoitteet sekä ehdotettava ja toteutettava asiaa koskevia toimenpiteitä itsenäisesti ja yhteistyössä viranomaisten kanssa. Lisäksi on löydettävä ratkaisu rahoituskysymykseen. Työmarkkinaosapuolten olisi päästävä yksimielisyyteen osaamisyhteiskunnan edistämisestä. Myös muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, kuten korkeakoulujen ja tutkimusyhteisöjen, on annettava oma panoksensa asiaan ja laadittava omat uudistusohjelmansa. |
| --- | --- |

5.4

Myös jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on otettava vastuuta yhteisen eurooppalaisen osaamisalueen edistämisestä. Kunkin maan tärkeimmät yksityisen sektorin sidosryhmät on mobilisoitava. Siten ne voivat olla pääroolissa Eurooppa-neuvoston kaipaamassa ”aidossa vuoropuhelussa” sekä korvata osittain poliittisen tahdon puutetta. Niiden on määritettävä ensisijaiset tavoitteet sekä ehdotettava ja toteutettava asiaa koskevia toimenpiteitä itsenäisesti ja yhteistyössä viranomaisten kanssa. Lisäksi on löydettävä ratkaisu rahoituskysymykseen. Työmarkkinaosapuolten olisi päästävä yksimielisyyteen osaamisyhteiskunnan edistämisestä. Myös muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, kuten korkeakoulujen ja tutkimusyhteisöjen, on annettava oma panoksensa asiaan ja laadittava omat uudistusohjelmansa.

| 5.5 | Sisämarkkinat ovat vastaisuudessakin integraatioprosessin kulmakivi, sillä ne parantavat talouden suorituskykyä ja tukevat yhteiskunnallista edistystä ja kestävää kehitystä. Eurooppalaisen osaamisalueen ja sisämarkkinoiden yhteistoiminta synnyttää yhteisvaikutuksia, jotka luovat uutta kasvupotentiaalia. Koulutuksen sekä innovaatio- ja tutkimustoiminnan tehostamiseen tähtäävät toimenpiteet parantavat kilpailukykyä. Toimivat sisämarkkinat mahdollistavat tavaroiden, työvoiman, palveluiden ja pääoman lisäksi myös osaamisen ja ideoiden vapaan liikkumisen. |
| --- | --- |

5.5

Sisämarkkinat ovat vastaisuudessakin integraatioprosessin kulmakivi, sillä ne parantavat talouden suorituskykyä ja tukevat yhteiskunnallista edistystä ja kestävää kehitystä. Eurooppalaisen osaamisalueen ja sisämarkkinoiden yhteistoiminta synnyttää yhteisvaikutuksia, jotka luovat uutta kasvupotentiaalia. Koulutuksen sekä innovaatio- ja tutkimustoiminnan tehostamiseen tähtäävät toimenpiteet parantavat kilpailukykyä. Toimivat sisämarkkinat mahdollistavat tavaroiden, työvoiman, palveluiden ja pääoman lisäksi myös osaamisen ja ideoiden vapaan liikkumisen.

| 5.5.1 | Sen vuoksi tietyt sisämarkkinoiden esteet, jotka edelleen haittaavat siirtymistä osaamistalouteen, on poistettava mahdollisimman nopeasti. Edellä mainittujen yhteisvaikutusten ja potentiaalin luomiseksi on tärkeää hyväksyä yhteisöpatenttia ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua koskevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

5.5.1

Sen vuoksi tietyt sisämarkkinoiden esteet, jotka edelleen haittaavat siirtymistä osaamistalouteen, on poistettava mahdollisimman nopeasti. Edellä mainittujen yhteisvaikutusten ja potentiaalin luomiseksi on tärkeää hyväksyä yhteisöpatenttia ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua koskevaa lainsäädäntöä.

| 5.5.2 | Yritysten ja muiden sidosryhmien koulutus-, innovaatio- ja tutkimusinvestointeja olisi helpotettava myös valtiontukijärjestelmien ja julkisten hankintojen avulla. Tällöin on kuitenkin noudatettava kilpailusääntöjä. |
| --- | --- |

5.5.2

Yritysten ja muiden sidosryhmien koulutus-, innovaatio- ja tutkimusinvestointeja olisi helpotettava myös valtiontukijärjestelmien ja julkisten hankintojen avulla. Tällöin on kuitenkin noudatettava kilpailusääntöjä.

| 5.5.3 | Alakohtaiseen lähestymistapaan pohjautuva, ajantasaistettu EU:n teollisuuspolitiikka on peruselementti pyrittäessä rakentamaan huippuosaamista hyödyntävää osaamisyhteiskuntaa sekä tarjoamaan elinkeinoelämän kehittämiselle vakaat ja ennustettavissa olevat olosuhteet. |
| --- | --- |

5.5.3

Alakohtaiseen lähestymistapaan pohjautuva, ajantasaistettu EU:n teollisuuspolitiikka on peruselementti pyrittäessä rakentamaan huippuosaamista hyödyntävää osaamisyhteiskuntaa sekä tarjoamaan elinkeinoelämän kehittämiselle vakaat ja ennustettavissa olevat olosuhteet.

| 5.5.4 | On myös tärkeää lisätä työntekijöiden yleistä liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä sekä edistää tutkijoiden ja opiskelijoiden vapaata liikkuvuutta. Liikkuminen on luonnollinen tapa hankkia ja siirtää osaamista. Siihen on kuitenkin yhdistettävä asianmukaiset palkat ja työolot. |
| --- | --- |

5.5.4

On myös tärkeää lisätä työntekijöiden yleistä liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä sekä edistää tutkijoiden ja opiskelijoiden vapaata liikkuvuutta. Liikkuminen on luonnollinen tapa hankkia ja siirtää osaamista. Siihen on kuitenkin yhdistettävä asianmukaiset palkat ja työolot.

| 5.5.5 | Korkeakoulujen ja ammatillisten oppilaitosten on tuettava eurooppalaisen osaamisalueen syntymistä soveltamalla toimintaansa eurooppalaista lähestymistapaa. Ammattipätevyyden tunnustamista koskevia nykyisiä välineitä on kehitettävä (10). |
| --- | --- |

5.5.5

Korkeakoulujen ja ammatillisten oppilaitosten on tuettava eurooppalaisen osaamisalueen syntymistä soveltamalla toimintaansa eurooppalaista lähestymistapaa. Ammattipätevyyden tunnustamista koskevia nykyisiä välineitä on kehitettävä (10).

| 5.6 | Eurooppalainen osaamisalue pohjautuu kaikkien kansalaisten perusoikeuteen nauttia tutkimuksen, uuden teknologian, innovaatioiden ja koulutuksen tuomista eduista. Kaikilla kansalaisilla, aloilla ja alueilla on oltava mahdollisuus päästä mukaan. On luotava olosuhteet, joissa kaikki voivat osallistua elinikäiseen oppimiseen. Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus on ennakkoedellytys osaamisyhteiskunnan toiminnalle. Koska koulutus on julkishyödyke, viranomaisten on hallinnoitava sitä siten, että kaikilla kansalaisilla on tasavertainen oikeus ja mahdollisuus saada koulutusta. |
| --- | --- |

5.6

Eurooppalainen osaamisalue pohjautuu kaikkien kansalaisten perusoikeuteen nauttia tutkimuksen, uuden teknologian, innovaatioiden ja koulutuksen tuomista eduista. Kaikilla kansalaisilla, aloilla ja alueilla on oltava mahdollisuus päästä mukaan. On luotava olosuhteet, joissa kaikki voivat osallistua elinikäiseen oppimiseen. Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus on ennakkoedellytys osaamisyhteiskunnan toiminnalle. Koska koulutus on julkishyödyke, viranomaisten on hallinnoitava sitä siten, että kaikilla kansalaisilla on tasavertainen oikeus ja mahdollisuus saada koulutusta.

| 5.6.1 | Osaamisyhteiskunnan ei tulisi olla pelkästään uuden teknologian hyödyistä vakuuttuneen eliitin hanke. Sitä on sen sijaan pidettävä osana laajempaa hanketta, ja siihen on yhdistettävä muita, kaikille kansalaisille suunnattuja poliittisia toimia. Osaamisyhteiskunta merkitsee 2000-luvun haasteisiin mukautettua henkilökohtaista kehitystä, kansalaiskasvatusta ja elinikäistä oppimista. Se tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden poistaa nykyisiä eroja ja esteitä. Siksi on erittäin tärkeää, että myös muita heikommassa asemassa olevilla ryhmillä, kuten maahanmuuttajilla ja vammaisilla, on mahdollisuus hyödyntää uutta teknologiaa. Sen vuoksi uuden teknologian ja innovaatioiden kehittämisen on nykyistä enemmän perustuttava käyttäjien tekemiin aloitteisiin ja tarpeisiin. |
| --- | --- |

5.6.1

Osaamisyhteiskunnan ei tulisi olla pelkästään uuden teknologian hyödyistä vakuuttuneen eliitin hanke. Sitä on sen sijaan pidettävä osana laajempaa hanketta, ja siihen on yhdistettävä muita, kaikille kansalaisille suunnattuja poliittisia toimia. Osaamisyhteiskunta merkitsee 2000-luvun haasteisiin mukautettua henkilökohtaista kehitystä, kansalaiskasvatusta ja elinikäistä oppimista. Se tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden poistaa nykyisiä eroja ja esteitä. Siksi on erittäin tärkeää, että myös muita heikommassa asemassa olevilla ryhmillä, kuten maahanmuuttajilla ja vammaisilla, on mahdollisuus hyödyntää uutta teknologiaa. Sen vuoksi uuden teknologian ja innovaatioiden kehittämisen on nykyistä enemmän perustuttava käyttäjien tekemiin aloitteisiin ja tarpeisiin.

| 5.6.2 | Laadukas peruskoulutus on erittäin tärkeä asia. Yleisten koulutustavoitteiden saavuttamiseksi on keskeistä, että jokainen kansalainen hallitsee perustaidot. Lisäksi on tuettava sellaisia lastenhoitopalveluita, jotka tarjoavat kaikille lapsille elämän ensi vaiheessa yhtäläiset oppimismahdollisuudet sosiaalisesta taustasta riippumatta. |
| --- | --- |

5.6.2

Laadukas peruskoulutus on erittäin tärkeä asia. Yleisten koulutustavoitteiden saavuttamiseksi on keskeistä, että jokainen kansalainen hallitsee perustaidot. Lisäksi on tuettava sellaisia lastenhoitopalveluita, jotka tarjoavat kaikille lapsille elämän ensi vaiheessa yhtäläiset oppimismahdollisuudet sosiaalisesta taustasta riippumatta.

6.   Osaamisyhteiskunnan luominen vaatii lisärahoitusta

| 6.1 | Jotta eurooppalainen osaamisalue voitaisiin toteuttaa, EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden on suunnattava julkista rahoitusta kasvua tukeviin koulutus-, innovaatio- ja tutkimusinvestointeihin. ETSK ehdottaa, että jäsenvaltiot sitoutuvat toteuttamaan yhdessä yksityisten sidosryhmien kanssa osaamisen lisäämiseen tähtääviä kansallisia ohjelmia, joiden tarkoituksena on lisätä investointeja osaamiseen liittyvien perusrakenteiden kehittämiseksi ja oppimismahdollisuuksien tarjoamiseksi kaikille. |
| --- | --- |

6.1

Jotta eurooppalainen osaamisalue voitaisiin toteuttaa, EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden on suunnattava julkista rahoitusta kasvua tukeviin koulutus-, innovaatio- ja tutkimusinvestointeihin. ETSK ehdottaa, että jäsenvaltiot sitoutuvat toteuttamaan yhdessä yksityisten sidosryhmien kanssa osaamisen lisäämiseen tähtääviä kansallisia ohjelmia, joiden tarkoituksena on lisätä investointeja osaamiseen liittyvien perusrakenteiden kehittämiseksi ja oppimismahdollisuuksien tarjoamiseksi kaikille.

| 6.2 | Jäsenvaltiot ja alueet voivat saada tähän tarkoitukseen rahoitusta EU:n rakenne- ja koheesiorahastoista. Myös seitsemännellä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmalla voi olla keskeinen rooli asiassa. Tärkeitä tukivälineitä ovat myös kilpailukykyä ja innovointia edistävä ohjelma, elinikäisen oppimisen ohjelma sekä Progress-ohjelma. |
| --- | --- |

6.2

Jäsenvaltiot ja alueet voivat saada tähän tarkoitukseen rahoitusta EU:n rakenne- ja koheesiorahastoista. Myös seitsemännellä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmalla voi olla keskeinen rooli asiassa. Tärkeitä tukivälineitä ovat myös kilpailukykyä ja innovointia edistävä ohjelma, elinikäisen oppimisen ohjelma sekä Progress-ohjelma.

| 6.3 | ETSK kehottaa pitämään kiinni tutkimus-, innovaatio-, ja koulutustoiminnan rahoitusnäkymiä vuosina 2007–2013 koskevista komission ehdotuksista. |
| --- | --- |

6.3

ETSK kehottaa pitämään kiinni tutkimus-, innovaatio-, ja koulutustoiminnan rahoitusnäkymiä vuosina 2007–2013 koskevista komission ehdotuksista.

| 6.4 | Seitsemäs tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelma on testitapaus. Euroopan komissio on ehdottanut ohjelman määrärahojen kaksinkertaistamista 72 miljardiin euroon. Komitea kehottaa säilyttämään määrärahat ehdotetulla tasolla, sillä muutoin tavoite nostaa tutkimusrahoitus kolmeen prosenttiin BKT:stä vaarantuu. Mikäli jäsenvaltiot päättävät alentaa EU:n rahoitusta alun perin ehdotetulta tasolta, niiden on kompensoitava leikkaus lisäämällä kansallista rahoitusta. |
| --- | --- |

6.4

Seitsemäs tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelma on testitapaus. Euroopan komissio on ehdottanut ohjelman määrärahojen kaksinkertaistamista 72 miljardiin euroon. Komitea kehottaa säilyttämään määrärahat ehdotetulla tasolla, sillä muutoin tavoite nostaa tutkimusrahoitus kolmeen prosenttiin BKT:stä vaarantuu. Mikäli jäsenvaltiot päättävät alentaa EU:n rahoitusta alun perin ehdotetulta tasolta, niiden on kompensoitava leikkaus lisäämällä kansallista rahoitusta.

| 6.5 | ETSK kehottaa yrityksiä, rahoituslaitoksia ja yksityisiä säätiöitä kantamaan vastuunsa lisäämällä investointeja osaamistalouteen. Komitea pitää julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöjärjestelyjä hyvänä tapana rahoittaa investointeja Euroopan, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla. ETSK ehdottaa, että kaikkialla EU:ssa otetaan käyttöön verokannustimia tutkimus- ja kehitystyön tukemiseksi. Kyseiseen tarkoitukseen voitaisiin käyttää avustuksia, verohelpotuksia ja lainatakuita sillä edellytyksellä, että syntyvä osaaminen saatetaan kaikkien ulottuville. Erityinen rahoitus- ja muu tuki on suunnattava pk-yrityksille osuus- ja yhteisötalouden organisaatiot mukaan luettuina, jotta ne voivat osallistua täysimääräisesti eurooppalaiseen osaamisalueeseen. Myös kansalaisille ja kansalaisjärjestöille on annettava riittävästi tukea niiden aktiivisen osallistumisen mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

6.5

ETSK kehottaa yrityksiä, rahoituslaitoksia ja yksityisiä säätiöitä kantamaan vastuunsa lisäämällä investointeja osaamistalouteen. Komitea pitää julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöjärjestelyjä hyvänä tapana rahoittaa investointeja Euroopan, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla. ETSK ehdottaa, että kaikkialla EU:ssa otetaan käyttöön verokannustimia tutkimus- ja kehitystyön tukemiseksi. Kyseiseen tarkoitukseen voitaisiin käyttää avustuksia, verohelpotuksia ja lainatakuita sillä edellytyksellä, että syntyvä osaaminen saatetaan kaikkien ulottuville. Erityinen rahoitus- ja muu tuki on suunnattava pk-yrityksille osuus- ja yhteisötalouden organisaatiot mukaan luettuina, jotta ne voivat osallistua täysimääräisesti eurooppalaiseen osaamisalueeseen. Myös kansalaisille ja kansalaisjärjestöille on annettava riittävästi tukea niiden aktiivisen osallistumisen mahdollistamiseksi.

7.   Ohjausjärjestelmän tehostaminen

| 7.1 | ETSK kannattaa ohjausjärjestelmän tehostamista koskevia Eurooppa-neuvoston päätelmiä, sillä niissä on otettu huomioon komitean toistuvasti esittämä vaatimus, että myös jäsenvaltioiden hallitusten sekä kaikkien jäsenvaltio- ja aluetason sidosryhmien parlamentaariset elimet mukaan luettuina on osallistuttava prosessiin. Komitea luottaa siihen, että kansallisia uudistusohjelmia laadittaessa kuullaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. Tämä koskee myös talous- ja sosiaalineuvostoja niissä maissa, joissa sellainen on. Komitea seuraa tiiviisti kyseistä kuulemismenettelyä. |
| --- | --- |

7.1

ETSK kannattaa ohjausjärjestelmän tehostamista koskevia Eurooppa-neuvoston päätelmiä, sillä niissä on otettu huomioon komitean toistuvasti esittämä vaatimus, että myös jäsenvaltioiden hallitusten sekä kaikkien jäsenvaltio- ja aluetason sidosryhmien parlamentaariset elimet mukaan luettuina on osallistuttava prosessiin. Komitea luottaa siihen, että kansallisia uudistusohjelmia laadittaessa kuullaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. Tämä koskee myös talous- ja sosiaalineuvostoja niissä maissa, joissa sellainen on. Komitea seuraa tiiviisti kyseistä kuulemismenettelyä.

| 7.2 | Neuvoston päättämät yhdennetyt suuntaviivat eivät todellisuudessa heijasta tarvetta lisätä yhteenkuuluvuutta uudistuksia tarvitsevien alojen välillä, vaan suuntaviivat jäävät hajanaisiksi. Osoituksena tästä on se, että suuntaviivoista noin kymmenen liittyy osaamisyhteiskuntaan. Neuvoston olisikin harkittava suuntaviivojen muotoilemista uudelleen siten, että yhteisen eurooppalaisen osaamisalueen perustamiseen tähtäävät eri aloitteet voidaan yhdistää. |
| --- | --- |

7.2

Neuvoston päättämät yhdennetyt suuntaviivat eivät todellisuudessa heijasta tarvetta lisätä yhteenkuuluvuutta uudistuksia tarvitsevien alojen välillä, vaan suuntaviivat jäävät hajanaisiksi. Osoituksena tästä on se, että suuntaviivoista noin kymmenen liittyy osaamisyhteiskuntaan. Neuvoston olisikin harkittava suuntaviivojen muotoilemista uudelleen siten, että yhteisen eurooppalaisen osaamisalueen perustamiseen tähtäävät eri aloitteet voidaan yhdistää.

| 7.3 | Komitea korostaa hallinnon ja tehokkaan täytäntöönpanon merkitystä prosessin peruselementteinä. On yhtäältä asetettava tavoitteita, tehtävä vertailuanalyysejä ja laadittava aikatauluja ja toisaalta selvitettävä kehitystyötä, täytäntöönpanoa ja toimenpiteiden valvontaa koskeva vastuunjako. |
| --- | --- |

7.3

Komitea korostaa hallinnon ja tehokkaan täytäntöönpanon merkitystä prosessin peruselementteinä. On yhtäältä asetettava tavoitteita, tehtävä vertailuanalyysejä ja laadittava aikatauluja ja toisaalta selvitettävä kehitystyötä, täytäntöönpanoa ja toimenpiteiden valvontaa koskeva vastuunjako.

| 7.4 | Vaikka jäsenvaltiot vastaavat Lissabonin strategian täytäntöönpanosta, komission asemaa olisi vahvistettava, jotta se voi tehdä asiaa koskevia poliittisia linjauksia, seurata strategian etenemistä sekä lähettää painokkaita muistutuksia niille valtioille, jotka eivät täytä kansallisissa uudistusohjelmissa antamiaan sitoumuksia. Komissio voisi esimerkiksi






  — | perustaa integroidun EU-ohjelman yhteistä eurooppalaista osaamisaluetta koskevien yhteisön rahoituslähteiden, ohjelmien ja virastojen toiminnan koordinoimiseksi. |
| --- | --- | --- |

7.4

Vaikka jäsenvaltiot vastaavat Lissabonin strategian täytäntöönpanosta, komission asemaa olisi vahvistettava, jotta se voi tehdä asiaa koskevia poliittisia linjauksia, seurata strategian etenemistä sekä lähettää painokkaita muistutuksia niille valtioille, jotka eivät täytä kansallisissa uudistusohjelmissa antamiaan sitoumuksia. Komissio voisi esimerkiksi

—

perustaa integroidun EU-ohjelman yhteistä eurooppalaista osaamisaluetta koskevien yhteisön rahoituslähteiden, ohjelmien ja virastojen toiminnan koordinoimiseksi.

| — | tarkistaa ja tarvittaessa muuttaa nykyisiä tulostauluja siten että ne mittaavat etenemistä kohti yhteistä eurooppalaista osaamisaluetta. Tällöin erityishuomiota tulisi kiinnittää tavoitteisiin, määräaikoihin sekä jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden arvioimiseen. |
| --- | --- |

—

tarkistaa ja tarvittaessa muuttaa nykyisiä tulostauluja siten että ne mittaavat etenemistä kohti yhteistä eurooppalaista osaamisaluetta. Tällöin erityishuomiota tulisi kiinnittää tavoitteisiin, määräaikoihin sekä jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden arvioimiseen.

| — | arvioida sidosryhmien todellista osallistumista kansallisten uudistusohjelmien laatimiseen. |
| --- | --- |

—

arvioida sidosryhmien todellista osallistumista kansallisten uudistusohjelmien laatimiseen.

| — | luoda puitteet toimenpiteiden lähentämiselle laatimalla täsmällinen aikataulu sekä edistämällä sidosryhmien todellista osallistumista avoimeen koordinointimenettelyyn etenkin tutkimusta, koulutusta ja työllisyyttä koskevissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

—

luoda puitteet toimenpiteiden lähentämiselle laatimalla täsmällinen aikataulu sekä edistämällä sidosryhmien todellista osallistumista avoimeen koordinointimenettelyyn etenkin tutkimusta, koulutusta ja työllisyyttä koskevissa kysymyksissä.

| — | kehittää indikaattoreita ja vertailuanalyysejä, jotka kuvaavat kansalaisten huolenaiheita ja odotuksia, sekä kerätä asiaa koskevaa tietoa. |
| --- | --- |

—

kehittää indikaattoreita ja vertailuanalyysejä, jotka kuvaavat kansalaisten huolenaiheita ja odotuksia, sekä kerätä asiaa koskevaa tietoa.

| — | laatia vuosittain yhteenvetoraportti etenemisestä kohti osaamisyhteiskuntaa. |
| --- | --- |

—

laatia vuosittain yhteenvetoraportti etenemisestä kohti osaamisyhteiskuntaa.

| 7.5 | Kilpailu- ja työllisyysasiain neuvostojen, Euroopan parlamentin sekä jäsenvaltioiden parlamenttien tulisi käsitellä kyseistä vuosiraporttia, ja myös asianomaiset sidosryhmät ja yleisö olisi kutsuttava mukaan tarkasteluprosessiin. |
| --- | --- |

7.5

Kilpailu- ja työllisyysasiain neuvostojen, Euroopan parlamentin sekä jäsenvaltioiden parlamenttien tulisi käsitellä kyseistä vuosiraporttia, ja myös asianomaiset sidosryhmät ja yleisö olisi kutsuttava mukaan tarkasteluprosessiin.

| 7.6 | ETSK ehdottaa, että käynnistetään jatkuva ja järjestelmällinen keskusteluprosessi päätöksentekijöiden motivoimiseksi kaikilla tasoilla sekä kansalaiskeskustelun edistämiseksi. Tarkoituksena on ottaa huomioon kansalaisten odotukset ja huolenaiheet ja torjua siten lisääntyvää skeptisismiä ja sitoutumisen puutetta. Keskustelun on katettava paikallis-, alue- ja unionitaso, ja sen yhteydessä on sovellettava innovatiivisia menetelmiä. Lisäksi siinä on käsiteltävä tulevaisuuden haasteita ja strategisia valintoja. |
| --- | --- |

7.6

ETSK ehdottaa, että käynnistetään jatkuva ja järjestelmällinen keskusteluprosessi päätöksentekijöiden motivoimiseksi kaikilla tasoilla sekä kansalaiskeskustelun edistämiseksi. Tarkoituksena on ottaa huomioon kansalaisten odotukset ja huolenaiheet ja torjua siten lisääntyvää skeptisismiä ja sitoutumisen puutetta. Keskustelun on katettava paikallis-, alue- ja unionitaso, ja sen yhteydessä on sovellettava innovatiivisia menetelmiä. Lisäksi siinä on käsiteltävä tulevaisuuden haasteita ja strategisia valintoja.

| 7.7 | Jäsenvaltioiden parlamenttien on osallistuttava kyseiseen keskusteluun, sillä niillä on erittäin tärkeä rooli asiassa. ETSK suosittaa myös, että kansallisista uudistusohjelmista keskustellaan jäsenvaltioiden parlamenteissa ennen niiden käsittelyä neuvostossa. Tämän tulisi tapahtua samassa kuussa tai mahdollisuuksien mukaan samalla viikolla neuvostokäsittelyn kanssa. Myös jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostoilla ja vastaavilla elimillä on velvollisuus osallistua asian käsittelyyn. Niissä maissa, joissa tällaisia neuvostoja ei ole, työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on edistettävä keskustelua. |
| --- | --- |

7.7

Jäsenvaltioiden parlamenttien on osallistuttava kyseiseen keskusteluun, sillä niillä on erittäin tärkeä rooli asiassa. ETSK suosittaa myös, että kansallisista uudistusohjelmista keskustellaan jäsenvaltioiden parlamenteissa ennen niiden käsittelyä neuvostossa. Tämän tulisi tapahtua samassa kuussa tai mahdollisuuksien mukaan samalla viikolla neuvostokäsittelyn kanssa. Myös jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostoilla ja vastaavilla elimillä on velvollisuus osallistua asian käsittelyyn. Niissä maissa, joissa tällaisia neuvostoja ei ole, työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on edistettävä keskustelua.

| 7.8 | Innovaatioilla ja oppimisella on paikallinen perusta. ETSK korostaa alueellisten ja paikallisten toimijoiden osallistumista yhteisen eurooppalaisen osaamisalueen luomiseen sekä niiden osavastuuta Lissabonin strategian täytäntöönpanosta. Erityisesti kaupungeilla ja suurkaupunkialueilla on tärkeä rooli asiassa, mutta myös muiden alueiden osallistumista on edistettävä. ETSK kannattaa varauksetta sitä, että yksi tulevan koheesiopolitiikan kolmesta ensisijaisesta tavoitteesta on innovaation, yrittäjyyden ja osaamistalouden edistäminen. |
| --- | --- |

7.8

Innovaatioilla ja oppimisella on paikallinen perusta. ETSK korostaa alueellisten ja paikallisten toimijoiden osallistumista yhteisen eurooppalaisen osaamisalueen luomiseen sekä niiden osavastuuta Lissabonin strategian täytäntöönpanosta. Erityisesti kaupungeilla ja suurkaupunkialueilla on tärkeä rooli asiassa, mutta myös muiden alueiden osallistumista on edistettävä. ETSK kannattaa varauksetta sitä, että yksi tulevan koheesiopolitiikan kolmesta ensisijaisesta tavoitteesta on innovaation, yrittäjyyden ja osaamistalouden edistäminen.

8.   Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen — Tärkeimpien sidosryhmien panos

| 8.1 | Eurooppa-neuvosto kehotti ETSK:ta perustamaan jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalikomiteoiden ja muiden kumppanijärjestöjen kanssa kansalaisyhteiskunnan aloitteita varten vuorovaikutteisen verkoston, jonka tarkoituksena on edistää Lissabonin strategian täytäntöönpanoa (11). Kyseinen prosessi on käynnissä. Tämän lausunnon sekä yhteenvetoraportin laatimisen yhteydessä tehtävä yhteistyö on tärkeä askel kohti tavoitteen toteutumista. Tarkoituksena on tuoda esiin parhaita käytäntöjä ja kokemuksia siitä, miten kansalaisyhteiskunta voi osallistua osaamisyhteiskunnan toteuttamiseen tähtääviin toimenpiteisiin ja politiikkoihin (12). |
| --- | --- |

8.1

Eurooppa-neuvosto kehotti ETSK:ta perustamaan jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalikomiteoiden ja muiden kumppanijärjestöjen kanssa kansalaisyhteiskunnan aloitteita varten vuorovaikutteisen verkoston, jonka tarkoituksena on edistää Lissabonin strategian täytäntöönpanoa (11). Kyseinen prosessi on käynnissä. Tämän lausunnon sekä yhteenvetoraportin laatimisen yhteydessä tehtävä yhteistyö on tärkeä askel kohti tavoitteen toteutumista. Tarkoituksena on tuoda esiin parhaita käytäntöjä ja kokemuksia siitä, miten kansalaisyhteiskunta voi osallistua osaamisyhteiskunnan toteuttamiseen tähtääviin toimenpiteisiin ja politiikkoihin (12).

| 8.2 | Unionin ja sen kansalaisten välinen tiedonvaihto on nykyään puutteellista. Asia on nopeasti korjattava kiinnittäen huomiota etenkin kansalaisten odotuksiin ja huolenaiheisiin. Tiedotukseen ja valistukseen on sovellettava ajanmukaista lähestymistapaa, jotta voidaan lisätä yleisön osallistumista, motivaatiota ja ehkä luottamusta sekä saadaan kansalaiset kantamaan vastuunsa. Myös lehdistön ja muiden tiedotusvälineiden on osallistuttava Euroopan tulevaisuudesta käytävään keskusteluun nykyistä aktiivisemmin. Tässä yhteydessä komitea viittaa Margot Wallströmin ehdottamaan komission toimintasuunnitelmaan, jonka kolme perusperiaatetta ovat kuunteleminen, tiedottaminen ja toiminta paikallistasolla (13). On myös seurattava, miten komitean yhdessä komission kanssa 7.–8. marraskuuta järjestämän sidosryhmien foorumin päätelmät toteutuvat. |
| --- | --- |

8.2

Unionin ja sen kansalaisten välinen tiedonvaihto on nykyään puutteellista. Asia on nopeasti korjattava kiinnittäen huomiota etenkin kansalaisten odotuksiin ja huolenaiheisiin. Tiedotukseen ja valistukseen on sovellettava ajanmukaista lähestymistapaa, jotta voidaan lisätä yleisön osallistumista, motivaatiota ja ehkä luottamusta sekä saadaan kansalaiset kantamaan vastuunsa. Myös lehdistön ja muiden tiedotusvälineiden on osallistuttava Euroopan tulevaisuudesta käytävään keskusteluun nykyistä aktiivisemmin. Tässä yhteydessä komitea viittaa Margot Wallströmin ehdottamaan komission toimintasuunnitelmaan, jonka kolme perusperiaatetta ovat kuunteleminen, tiedottaminen ja toiminta paikallistasolla (13). On myös seurattava, miten komitean yhdessä komission kanssa 7.–8. marraskuuta järjestämän sidosryhmien foorumin päätelmät toteutuvat.

| 8.3 | Yksityisten sidosryhmien osallistuminen merkitsee myös sitä, että ne toimivat, ottavat vastuuta ja antavat panoksensa ryhtymällä konkreettisiin toimenpiteisiin. Julkisten viranomaisten on suhtauduttava myönteisesti yksityisten tahojen johtamiin aloitteisiin eurooppalaisen osaamisalueen kehittämiseksi ja tuettava niitä. |
| --- | --- |

8.3

Yksityisten sidosryhmien osallistuminen merkitsee myös sitä, että ne toimivat, ottavat vastuuta ja antavat panoksensa ryhtymällä konkreettisiin toimenpiteisiin. Julkisten viranomaisten on suhtauduttava myönteisesti yksityisten tahojen johtamiin aloitteisiin eurooppalaisen osaamisalueen kehittämiseksi ja tuettava niitä.

| 8.4 | ETSK korostaa eräiden keskeisten sidosryhmien osallistumismahdollisuuksia:






  — | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on tärkeä väline rakennettaessa osaamisyhteiskuntaa. Myös pk-yritykset on tärkeää kutsua mukaan vuoropuheluun. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa voidaan käsitellä muun muassa sellaisia tärkeitä asioita kuin elinikäinen oppiminen, innovaatio ja sosiaalisen suojelun lisääminen. |
| --- | --- | --- |

8.4

ETSK korostaa eräiden keskeisten sidosryhmien osallistumismahdollisuuksia:

—

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on tärkeä väline rakennettaessa osaamisyhteiskuntaa. Myös pk-yritykset on tärkeää kutsua mukaan vuoropuheluun. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa voidaan käsitellä muun muassa sellaisia tärkeitä asioita kuin elinikäinen oppiminen, innovaatio ja sosiaalisen suojelun lisääminen.

| — | Useissa jäsenvaltioissa työmarkkinaosapuolet ovat antaneet tärkeän panoksensa asiaan laatimalla erityisesti elinikäistä oppimista koskevia yhteisiä julistuksia ja työehtosopimuksia. Läheskään kaikki työntekijät eivät kuitenkaan kuulu tällaisten sopimusten piiriin. Vaikka toteutetut toimenpiteet poikkeavat suuresti toisistaan, niitä yhdistävät sellaiset tekijät kuin kaikkien työntekijöiden oikeus osallistua jatkuvaan koulutukseen sekä urakehitystä ja ammattitaidon arviointia koskevien järjestelmien perustaminen. On myös syytä arvioida, miten eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten vuonna 2002 solmiman puitesopimuksen täytäntöönpano on edennyt jäsenvaltiotasolla. |
| --- | --- |

—

Useissa jäsenvaltioissa työmarkkinaosapuolet ovat antaneet tärkeän panoksensa asiaan laatimalla erityisesti elinikäistä oppimista koskevia yhteisiä julistuksia ja työehtosopimuksia. Läheskään kaikki työntekijät eivät kuitenkaan kuulu tällaisten sopimusten piiriin. Vaikka toteutetut toimenpiteet poikkeavat suuresti toisistaan, niitä yhdistävät sellaiset tekijät kuin kaikkien työntekijöiden oikeus osallistua jatkuvaan koulutukseen sekä urakehitystä ja ammattitaidon arviointia koskevien järjestelmien perustaminen. On myös syytä arvioida, miten eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten vuonna 2002 solmiman puitesopimuksen täytäntöönpano on edennyt jäsenvaltiotasolla.

| — | Työehtosopimuksilla voidaan korjata niiden yritysten huonoa menestystä markkinoilla, jotka eivät investoi riittävästi koulutukseen (14). Alakohtaisilla ja valtakunnallisilla työehtosopimuksilla luodaan yhtäläiset toimintaedellytykset kaikille, mikä antaa yrityksille mahdollisuuden investoida myös heikommin koulutettujen työntekijöiden koulutukseen. Mahdollisuudet osallistua elinikäiseen oppimiseen ovat lisääntyneet, kun henkilöresursseihin tehtävien investointien rahoitus on siirretty molempien työmarkkinaosapuolten vastuulle. |
| --- | --- |

—

Työehtosopimuksilla voidaan korjata niiden yritysten huonoa menestystä markkinoilla, jotka eivät investoi riittävästi koulutukseen (14). Alakohtaisilla ja valtakunnallisilla työehtosopimuksilla luodaan yhtäläiset toimintaedellytykset kaikille, mikä antaa yrityksille mahdollisuuden investoida myös heikommin koulutettujen työntekijöiden koulutukseen. Mahdollisuudet osallistua elinikäiseen oppimiseen ovat lisääntyneet, kun henkilöresursseihin tehtävien investointien rahoitus on siirretty molempien työmarkkinaosapuolten vastuulle.

| — | Yritykset ovat keskeisiä toimijoita pyrittäessä luomaan uusia ja entistä parempia työpaikkoja eurooppalaisella osaamisalueella. Niiden tulisi ennakoida ja hallita muutoksia tekemällä strategisia investointeja, joiden tavoitteena on osaamisen luominen ja soveltaminen. Lisäksi niiden tulisi osana yhteiskuntavastuutaan kertoa avoimesti elinikäiseen oppimiseen, innovaatioon ja tutkimukseen sekä rakennemuutokseen liittyvistä toimenpiteistään. |
| --- | --- |

—

Yritykset ovat keskeisiä toimijoita pyrittäessä luomaan uusia ja entistä parempia työpaikkoja eurooppalaisella osaamisalueella. Niiden tulisi ennakoida ja hallita muutoksia tekemällä strategisia investointeja, joiden tavoitteena on osaamisen luominen ja soveltaminen. Lisäksi niiden tulisi osana yhteiskuntavastuutaan kertoa avoimesti elinikäiseen oppimiseen, innovaatioon ja tutkimukseen sekä rakennemuutokseen liittyvistä toimenpiteistään.

| — | Rahoituslaitokset ja riskipääomarahastot voivat tarjota etenkin innovatiivisille pk-yrityksille yksityistä pääomaa sekä riskipääomaa ja -rahoitusta. Lisäksi ne voivat yhdessä viranomaisten kanssa kehittää integroituja tukipaketteja. Lisäksi niiden tulisi hyödyntää kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (15) sekä Euroopan investointirahaston tarjoamia uusia mahdollisuuksia sekä etsiä uusia rahoitusratkaisuja. |
| --- | --- |

—

Rahoituslaitokset ja riskipääomarahastot voivat tarjota etenkin innovatiivisille pk-yrityksille yksityistä pääomaa sekä riskipääomaa ja -rahoitusta. Lisäksi ne voivat yhdessä viranomaisten kanssa kehittää integroituja tukipaketteja. Lisäksi niiden tulisi hyödyntää kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (15) sekä Euroopan investointirahaston tarjoamia uusia mahdollisuuksia sekä etsiä uusia rahoitusratkaisuja.

| — | Yhteisvastuuseen perustuvat osuus- ja yhteisötalouden organisaatiot voivat edistää sekä taloudellisia että sosiaalisia innovaatioita. Tavoitteena on luoda uusia työpaikkoja sekä torjua sosiaalista syrjäytymistä tehostamalla muita heikommassa asemassa olevien ryhmien integrointia. |
| --- | --- |

—

Yhteisvastuuseen perustuvat osuus- ja yhteisötalouden organisaatiot voivat edistää sekä taloudellisia että sosiaalisia innovaatioita. Tavoitteena on luoda uusia työpaikkoja sekä torjua sosiaalista syrjäytymistä tehostamalla muita heikommassa asemassa olevien ryhmien integrointia.

| — | Julkisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella opetusta antavat organisaatiot — esim. työmarkkinaosapuolten tai yhdistysten ylläpitämät oppilaitokset — ovat osoittautuneet erittäin tehokkaiksi toimijoiksi luotaessa ja sovellettaessa elinikäistä oppimista koskevia rakenteita ja menetelmiä. Tavoitteena on, että kaikki yhteiskuntaryhmät voivat osallistua osaamisyhteiskuntaan. |
| --- | --- |

—

Julkisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella opetusta antavat organisaatiot — esim. työmarkkinaosapuolten tai yhdistysten ylläpitämät oppilaitokset — ovat osoittautuneet erittäin tehokkaiksi toimijoiksi luotaessa ja sovellettaessa elinikäistä oppimista koskevia rakenteita ja menetelmiä. Tavoitteena on, että kaikki yhteiskuntaryhmät voivat osallistua osaamisyhteiskuntaan.

| — | Kuluttajat voivat suosia ja kannustaa sellaisia innovaatioita ja teknologioita, joiden tarkoituksena on parantaa elämänlaatua siten, että samalla kiinnitetään asianmukaista huomiota sosiaalisiin ja eettisiin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

—

Kuluttajat voivat suosia ja kannustaa sellaisia innovaatioita ja teknologioita, joiden tarkoituksena on parantaa elämänlaatua siten, että samalla kiinnitetään asianmukaista huomiota sosiaalisiin ja eettisiin vaikutuksiin.

| — | Nuorilla on erityisen hyvät mahdollisuudet hyötyä kehityksestä, sillä he suhtautuvat avoimesti uuteen osaamiseen ja teknologiaan. He voivat osallistua Lissabonin strategiaan eurooppalaisen nuorisosopimuksen välityksellä (16). Tärkeitä toiminta-alueita ovat työllistymistilaisuuksien tarjoaminen korkeakouluopiskelijoille sekä toimenpiteet koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

—

Nuorilla on erityisen hyvät mahdollisuudet hyötyä kehityksestä, sillä he suhtautuvat avoimesti uuteen osaamiseen ja teknologiaan. He voivat osallistua Lissabonin strategiaan eurooppalaisen nuorisosopimuksen välityksellä (16). Tärkeitä toiminta-alueita ovat työllistymistilaisuuksien tarjoaminen korkeakouluopiskelijoille sekä toimenpiteet koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi.

| — | Myös ammattikunnilla ja itsenäisillä ammatinharjoittajilla on tärkeä rooli osaamisyhteiskunnassa, sillä ne päättävät pätevyysvaatimuksista sekä elinikäisen oppimisen järjestämisestä omilla ammattialoillaan. |
| --- | --- |

—

Myös ammattikunnilla ja itsenäisillä ammatinharjoittajilla on tärkeä rooli osaamisyhteiskunnassa, sillä ne päättävät pätevyysvaatimuksista sekä elinikäisen oppimisen järjestämisestä omilla ammattialoillaan.

| — | Yliopistojen ja korkeakoulujen on oltava aktiivisesti mukana, sillä ne ovat keskeisiä instituutioita edettäessä kohti osaamisyhteiskuntaa. Yhteistyön kannustaminen elinkeinoelämän ja tiedemaailman välillä on tärkeää, jotta soveltavan tutkimuksen tuloksia voidaan siirtää käytäntöön ja jotta voidaan edistää opiskelijoiden kansainvälistä liikkuvuutta. |
| --- | --- |

—

Yliopistojen ja korkeakoulujen on oltava aktiivisesti mukana, sillä ne ovat keskeisiä instituutioita edettäessä kohti osaamisyhteiskuntaa. Yhteistyön kannustaminen elinkeinoelämän ja tiedemaailman välillä on tärkeää, jotta soveltavan tutkimuksen tuloksia voidaan siirtää käytäntöön ja jotta voidaan edistää opiskelijoiden kansainvälistä liikkuvuutta.

| — | Tiedeyhteisö voi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa parantaa tutkijanuran ammatillista arvostusta sekä lisätä tutkijoiden osallistumista kansainväliseen yhteistyöhön eurooppalaisen tutkijoiden peruskirjan ja tutkijoiden työhönottoa koskevan säännöstön mukaisesti. Siten tutkijanuran valitsemisesta voidaan tehdä entistä houkuttelevampi vaihtoehto. |
| --- | --- |

—

Tiedeyhteisö voi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa parantaa tutkijanuran ammatillista arvostusta sekä lisätä tutkijoiden osallistumista kansainväliseen yhteistyöhön eurooppalaisen tutkijoiden peruskirjan ja tutkijoiden työhönottoa koskevan säännöstön mukaisesti. Siten tutkijanuran valitsemisesta voidaan tehdä entistä houkuttelevampi vaihtoehto.

9.   Neljä ensisijaista ehdotusta

9.1   Luodaan osaamisyhteiskuntaa suosivat makrotalouspoliittiset kehykset

| 9.1.1 | Eurooppa-neuvoston huippukokous antoi tukensa vakaus- ja kasvusopimuksen tarkistamiselle. Uudistuksen jälkeenkin keskeisinä huolenaiheina säilyvät makrotaloudellinen vakaus sekä sovittujen sääntöjen noudattaminen (17). EU:n on kuitenkin kiinnitettävä huomiota julkisten varojen suuntaamiseen tutkimus- ja kehitystyöhön ja innovaatiotoimintaan, kun se arvioi kolmen prosentin rajan ylittäviä tilapäisiä budjettivajeita tai määrittelee sopeuttamistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

9.1.1

Eurooppa-neuvoston huippukokous antoi tukensa vakaus- ja kasvusopimuksen tarkistamiselle. Uudistuksen jälkeenkin keskeisinä huolenaiheina säilyvät makrotaloudellinen vakaus sekä sovittujen sääntöjen noudattaminen (17). EU:n on kuitenkin kiinnitettävä huomiota julkisten varojen suuntaamiseen tutkimus- ja kehitystyöhön ja innovaatiotoimintaan, kun se arvioi kolmen prosentin rajan ylittäviä tilapäisiä budjettivajeita tai määrittelee sopeuttamistoimenpiteitä.

| 9.1.2 | Talouskasvu ja hyvä työllisyystilanne ovat tärkeitä asioita, koska ne helpottavat useimpien muiden poliittisten tavoitteiden saavuttamista ja pehmentävät uudistusten vaikutuksia. EU:n politiikassa ei kuitenkaan nykyään riittävästi keskitytä kasvuun ja työllisyyteen. Talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen yhteydessä esitetty poliittisten toimien valikoima ei ole tasapainoinen, sillä se perustuu vakauden turvaamiseen kasvun kustannuksella ja siinä keskitytään ennen kaikkea tarjontaa koskeviin toimenpiteisiin. Siinä unohdetaan, että kasvumahdollisuuksien lisäämiseen tähtääviä uudistuksia on täydennettävä toimenpiteillä, jotka edistävät tehokkaasti kysyntää. |
| --- | --- |

9.1.2

Talouskasvu ja hyvä työllisyystilanne ovat tärkeitä asioita, koska ne helpottavat useimpien muiden poliittisten tavoitteiden saavuttamista ja pehmentävät uudistusten vaikutuksia. EU:n politiikassa ei kuitenkaan nykyään riittävästi keskitytä kasvuun ja työllisyyteen. Talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen yhteydessä esitetty poliittisten toimien valikoima ei ole tasapainoinen, sillä se perustuu vakauden turvaamiseen kasvun kustannuksella ja siinä keskitytään ennen kaikkea tarjontaa koskeviin toimenpiteisiin. Siinä unohdetaan, että kasvumahdollisuuksien lisäämiseen tähtääviä uudistuksia on täydennettävä toimenpiteillä, jotka edistävät tehokkaasti kysyntää.

| 9.1.3 | Tässä yhteydessä merkittävää on myös jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen entistä tiiviimpi koordinointi, yhteyden luominen makrotalouspolitiikasta käytävän vuoropuhelun ja työmarkkinaosapuolten kolmikantahuippukokouksen välille sekä perusteellisten keskustelujen käynnistäminen Euroopan keskuspankin kanssa. |
| --- | --- |

9.1.3

Tässä yhteydessä merkittävää on myös jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen entistä tiiviimpi koordinointi, yhteyden luominen makrotalouspolitiikasta käytävän vuoropuhelun ja työmarkkinaosapuolten kolmikantahuippukokouksen välille sekä perusteellisten keskustelujen käynnistäminen Euroopan keskuspankin kanssa.

| 9.1.4 | Näin ollen makrotalouspolitiikalla, nimittäin budjetti- ja veropolitiikoilla, tulisi edistää osaamisyhteiskunnan syntymistä asettamalla erityisesti uuden teknologian kysyntä etusijalle. |
| --- | --- |

9.1.4

Näin ollen makrotalouspolitiikalla, nimittäin budjetti- ja veropolitiikoilla, tulisi edistää osaamisyhteiskunnan syntymistä asettamalla erityisesti uuden teknologian kysyntä etusijalle.

9.2   Luodaan puitteet ja tarjotaan riittävät resurssit elinikäiselle oppimiselle

| 9.2.1 | Eurooppa-neuvoston kevätkokouksessa todettiin, että ”elinikäinen oppiminen on ehdoton edellytys Lissabonin tavoitteiden saavuttamiselle” (18). |
| --- | --- |

9.2.1

Eurooppa-neuvoston kevätkokouksessa todettiin, että ”elinikäinen oppiminen on ehdoton edellytys Lissabonin tavoitteiden saavuttamiselle” (18).

| 9.2.2 | On syytä huomata, että taloudellisessa ja sosiaalisessa vertailussa parhaiten menestyvissä maissa koulutukseen osallistuvien aikuisten prosentuaalinen osuus väestöstä on kaikkein suurin, kun taas heikoiten menestyvissä maissa tilanne on päinvastainen. Sen vuoksi on noudatettava periaatetta, jonka mukaan koulutusta vaille jääneille on tarjottava uusi mahdollisuus: kaikille niille, jotka ovat menettäneet ensimmäisen mahdollisuutensa saada peruskoulutusta, olisi pyrittävä tarjoamaan uutta ”sopimusta”. Tämä voidaan toteuttaa useilla eri tavoilla, esimerkiksi tarjoamalla koulutusta tai perustamalla opiskeluun käytettävää aikaa koskevia henkilökohtaisia ”tilejä”, jotka antavat työntekijöille mahdollisuuden haluamassaan elämänvaiheessa ajantasaistaa perusosaamistaan. |
| --- | --- |

9.2.2

On syytä huomata, että taloudellisessa ja sosiaalisessa vertailussa parhaiten menestyvissä maissa koulutukseen osallistuvien aikuisten prosentuaalinen osuus väestöstä on kaikkein suurin, kun taas heikoiten menestyvissä maissa tilanne on päinvastainen. Sen vuoksi on noudatettava periaatetta, jonka mukaan koulutusta vaille jääneille on tarjottava uusi mahdollisuus: kaikille niille, jotka ovat menettäneet ensimmäisen mahdollisuutensa saada peruskoulutusta, olisi pyrittävä tarjoamaan uutta ”sopimusta”. Tämä voidaan toteuttaa useilla eri tavoilla, esimerkiksi tarjoamalla koulutusta tai perustamalla opiskeluun käytettävää aikaa koskevia henkilökohtaisia ”tilejä”, jotka antavat työntekijöille mahdollisuuden haluamassaan elämänvaiheessa ajantasaistaa perusosaamistaan.

| 9.2.3 | Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmien toteuttaminen on erittäin tärkeää. ETSK toistaa kehotuksensa, että olisi laadittava laatia elinikäistä oppimista koskeva eurooppalainen peruskirja (19). EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi yhdessä tärkeimpien sidosryhmien kanssa päätettävä ensisijaisista tavoitteista ja toimenpiteistä, määritettävä niiden oikeusperusta sekä osoitettava niiden käyttöön riittävästi rahoitusta. Jäsenvaltioiden olisi sitouduttava peruskirjan täytäntöönpanoon kaikilla tasoilla tekemällä elinikäistä oppimista koskevia sopimuksia tai vastaavanlaisia järjestelyjä. Julkisen ja yksityisen sektorin roolit ja vastuut tulisi määritellä siten, että otetaan huomioon, että elinikäinen oppiminen on yleishyödyllinen palvelu. |
| --- | --- |

9.2.3

Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmien toteuttaminen on erittäin tärkeää. ETSK toistaa kehotuksensa, että olisi laadittava laatia elinikäistä oppimista koskeva eurooppalainen peruskirja (19). EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi yhdessä tärkeimpien sidosryhmien kanssa päätettävä ensisijaisista tavoitteista ja toimenpiteistä, määritettävä niiden oikeusperusta sekä osoitettava niiden käyttöön riittävästi rahoitusta. Jäsenvaltioiden olisi sitouduttava peruskirjan täytäntöönpanoon kaikilla tasoilla tekemällä elinikäistä oppimista koskevia sopimuksia tai vastaavanlaisia järjestelyjä. Julkisen ja yksityisen sektorin roolit ja vastuut tulisi määritellä siten, että otetaan huomioon, että elinikäinen oppiminen on yleishyödyllinen palvelu.

| 9.2.4 | Elinikäiseen oppimiseen on investoitava merkittävästi kaikissa elämänvaiheissa varhaislapsuudesta lähtien. Jäsenvaltioiden olisi myös sovittava määrällisistä tavoitteista eli siitä, kuinka monta prosenttia investoinneista käytetään koulutukseen, myös elinikäiseen oppimiseen. Pelkkä julkinen budjettirahoitus ei kuitenkaan riitä kattamaan koulutuksesta aiheutuvia kustannuksia, joten sitä on täydennettävä työnantajien ja työntekijöiden välisillä sopimuksilla, minkä lisäksi myös yritysten ja yksityishenkilöiden on osallistuttava mahdollisuuksiensa mukaan. Yksityisten ja julkisten sidosryhmien tehtävänä on motivoida kansalaisia, parantaa heidän osallistumismahdollisuuksiaan sekä saada heidät ottamaan vastuuta sopeutumisesta muuttuviin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

9.2.4

Elinikäiseen oppimiseen on investoitava merkittävästi kaikissa elämänvaiheissa varhaislapsuudesta lähtien. Jäsenvaltioiden olisi myös sovittava määrällisistä tavoitteista eli siitä, kuinka monta prosenttia investoinneista käytetään koulutukseen, myös elinikäiseen oppimiseen. Pelkkä julkinen budjettirahoitus ei kuitenkaan riitä kattamaan koulutuksesta aiheutuvia kustannuksia, joten sitä on täydennettävä työnantajien ja työntekijöiden välisillä sopimuksilla, minkä lisäksi myös yritysten ja yksityishenkilöiden on osallistuttava mahdollisuuksiensa mukaan. Yksityisten ja julkisten sidosryhmien tehtävänä on motivoida kansalaisia, parantaa heidän osallistumismahdollisuuksiaan sekä saada heidät ottamaan vastuuta sopeutumisesta muuttuviin olosuhteisiin.

| 9.2.5 | EU:n ja sen jäsenvaltioiden tulisi myös sopia siitä, mikä osuus rakennerahoituksesta on vähintään käytettävä elinikäiseen oppimiseen. Kyseinen vähimmäisosuus voisi olla esimerkiksi kolmannes kokonaisrahoituksesta (20). Rakennerahastoista tulisi tukea ennen kaikkea sellaisia elinikäistä oppimista koskevia sopimuksia, jotka helpottavat kaikkien työntekijöiden pääsyä koulutukseen, sekä aloitteita, jotka on räätälöity kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tarpeiden mukaan. Kaikkien jäsenvaltioiden on osoitettava, että ne käyttävät Euroopan sosiaalirahastosta saamaansa rahoitusta kansallisten uudistusohjelmien täytäntöönpanon helpottamiseen. |
| --- | --- |

9.2.5

EU:n ja sen jäsenvaltioiden tulisi myös sopia siitä, mikä osuus rakennerahoituksesta on vähintään käytettävä elinikäiseen oppimiseen. Kyseinen vähimmäisosuus voisi olla esimerkiksi kolmannes kokonaisrahoituksesta (20). Rakennerahastoista tulisi tukea ennen kaikkea sellaisia elinikäistä oppimista koskevia sopimuksia, jotka helpottavat kaikkien työntekijöiden pääsyä koulutukseen, sekä aloitteita, jotka on räätälöity kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tarpeiden mukaan. Kaikkien jäsenvaltioiden on osoitettava, että ne käyttävät Euroopan sosiaalirahastosta saamaansa rahoitusta kansallisten uudistusohjelmien täytäntöönpanon helpottamiseen.

| 9.2.6 | Paikallistasolla voidaan tehdä laajaa yhteistyötä avointen oppimiskeskusten, elinikäistä oppimista koskevien sopimusten tai vastaavien koulutusjärjestelmien luomiseksi. Lisäksi korkeakouluilla on oltava nykyistä laajempi rooli elinikäisen oppimisen alalla. |
| --- | --- |

9.2.6

Paikallistasolla voidaan tehdä laajaa yhteistyötä avointen oppimiskeskusten, elinikäistä oppimista koskevien sopimusten tai vastaavien koulutusjärjestelmien luomiseksi. Lisäksi korkeakouluilla on oltava nykyistä laajempi rooli elinikäisen oppimisen alalla.

9.3   Edistetään käyttäjäystävällistä innovaatio- ja teknologiapolitiikkaa

| 9.3.1 | ETSK tukee varauksetta Eurooppa-neuvoston kevätkokouksen puheenjohtajan päätelmiä, joiden mukaan seitsemännen tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelman avulla on pyrittävä kaventamaan teknisiä eroja. Lisäksi jäsenvaltioiden on kehitettävä kattavia innovaatiopolitiikkoja erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi, ja kyseisiä politiikkoja on tuettava kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta. Komitea kannattaa myös ehdotusta, jonka mukaan aktiivista eurooppalaista teollisuuspolitiikkaa on edistettävä erilaisilla teknologia-aloitteilla (21). |
| --- | --- |

9.3.1

ETSK tukee varauksetta Eurooppa-neuvoston kevätkokouksen puheenjohtajan päätelmiä, joiden mukaan seitsemännen tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelman avulla on pyrittävä kaventamaan teknisiä eroja. Lisäksi jäsenvaltioiden on kehitettävä kattavia innovaatiopolitiikkoja erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi, ja kyseisiä politiikkoja on tuettava kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta. Komitea kannattaa myös ehdotusta, jonka mukaan aktiivista eurooppalaista teollisuuspolitiikkaa on edistettävä erilaisilla teknologia-aloitteilla (21).

| 9.3.2 | Tutkimusohjelmia on seurattava ja arvioitava entistä tiiviimmin sen varmistamiseksi, että resurssit kohdistetaan Euroopan innovaatiokyvyn vahvistamiseen. Innovaatiota on pidettävä kaiken kattavana peruskäsitteenä, jonka yhteydessä kiinnitetään huomiota prosessien, tuotteiden ja teknologian lisäksi myös hallintoon, kestävään kehitykseen sekä taloudellisten ratkaisujen löytämiseen sosiaalisiin kysymyksiin eurooppalaisen yhteiskuntamallin tukemiseksi. Innovaatioiden tulisi läpäistä kaikki yhteiskunnalliset prosessit. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kansalaiskeskustelu ovat tärkeitä lisäkeinoja innovaatioiden edistämiseksi. Kutsumalla työntekijät ja muut sidosryhmät mukaan uusien tuotteiden ja teknologioiden kehittämiseen voidaan pehmentää rakennemuutoksen vaikutuksia. |
| --- | --- |

9.3.2

Tutkimusohjelmia on seurattava ja arvioitava entistä tiiviimmin sen varmistamiseksi, että resurssit kohdistetaan Euroopan innovaatiokyvyn vahvistamiseen. Innovaatiota on pidettävä kaiken kattavana peruskäsitteenä, jonka yhteydessä kiinnitetään huomiota prosessien, tuotteiden ja teknologian lisäksi myös hallintoon, kestävään kehitykseen sekä taloudellisten ratkaisujen löytämiseen sosiaalisiin kysymyksiin eurooppalaisen yhteiskuntamallin tukemiseksi. Innovaatioiden tulisi läpäistä kaikki yhteiskunnalliset prosessit. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kansalaiskeskustelu ovat tärkeitä lisäkeinoja innovaatioiden edistämiseksi. Kutsumalla työntekijät ja muut sidosryhmät mukaan uusien tuotteiden ja teknologioiden kehittämiseen voidaan pehmentää rakennemuutoksen vaikutuksia.

| 9.3.3 | Kunnianhimoiset tavoitteet kansanterveyden, ympäristön kannalta kestävän kehityksen, kaupunkien ja maaseudun laadukkaiden perusrakenteiden, älykkäiden liikenneratkaisujen, turvallisten ja hyvin organisoitujen työpaikkojen sekä kulttuuriperinnön edistämiseksi synnyttävät uutta teknologiaa ja uusia innovatiivisia tuotteita ja palveluita. Uusi teknologia ja innovaatiot voivat siten auttaa parantamaan elämän ja työn laatua vastaamalla yhteiskunnallisiin tarpeisiin sekä markkinoiden vaatimuksia siten, että samalla otetaan huomioon myös sosiaaliset ja eettiset vaikutukset. |
| --- | --- |

9.3.3

Kunnianhimoiset tavoitteet kansanterveyden, ympäristön kannalta kestävän kehityksen, kaupunkien ja maaseudun laadukkaiden perusrakenteiden, älykkäiden liikenneratkaisujen, turvallisten ja hyvin organisoitujen työpaikkojen sekä kulttuuriperinnön edistämiseksi synnyttävät uutta teknologiaa ja uusia innovatiivisia tuotteita ja palveluita. Uusi teknologia ja innovaatiot voivat siten auttaa parantamaan elämän ja työn laatua vastaamalla yhteiskunnallisiin tarpeisiin sekä markkinoiden vaatimuksia siten, että samalla otetaan huomioon myös sosiaaliset ja eettiset vaikutukset.

| 9.3.4 | Euroopan on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota teknologian siirtoon. Tällöin on käytettävä hyväksi seitsemännen tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelman tuloksia sekä edistettävä innovaatioita suosivien markkinaolojen syntymistä kilpailukyvyn parantamiseksi. EU:n ja jäsenvaltioiden mekanismit tiedon levittämiseksi olisi asetettava etusijalle riippumatta siitä, ovatko kyseessä tutkimustulokset, innovatiiviset järjestelmät vai oppimismenetelmät, ja kyseiseen tarkoitukseen olisi osoitettava enemmän varoja. Malliksi siitä, miten tiedon levittämistä voidaan edistää, voidaan kehittää uuden sukupolven yhteistyösopimuksia julkisen ja yksityisen sektorin välillä. Lisäksi olisi tehostettava pyrkimyksiä muuttaa teknologisen kehityksen tulokset entistä nopeammin kaupallisiksi tuotteiksi ja palveluiksi. |
| --- | --- |

9.3.4

Euroopan on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota teknologian siirtoon. Tällöin on käytettävä hyväksi seitsemännen tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelman tuloksia sekä edistettävä innovaatioita suosivien markkinaolojen syntymistä kilpailukyvyn parantamiseksi. EU:n ja jäsenvaltioiden mekanismit tiedon levittämiseksi olisi asetettava etusijalle riippumatta siitä, ovatko kyseessä tutkimustulokset, innovatiiviset järjestelmät vai oppimismenetelmät, ja kyseiseen tarkoitukseen olisi osoitettava enemmän varoja. Malliksi siitä, miten tiedon levittämistä voidaan edistää, voidaan kehittää uuden sukupolven yhteistyösopimuksia julkisen ja yksityisen sektorin välillä. Lisäksi olisi tehostettava pyrkimyksiä muuttaa teknologisen kehityksen tulokset entistä nopeammin kaupallisiksi tuotteiksi ja palveluiksi.

| 9.3.5 | ETSK kehottaa käymään tärkeimpien sidosryhmien kanssa kaikilla tasoilla entistä säännöllisempää ja järjestelmällisempää vuoropuhelua käyttäjäystävällisen innovaatio- ja teknologiapolitiikan edistämiseksi ja seuraamiseksi. Euroopan komission tulisi tukea tällaista lähestymistapaa laatimalla asiaa koskevia suuntaviivoja, antamalla suosituksia sekä vertailemalla parhaita käytäntöjä. Tässä yhteydessä on tärkeää edistää teollisuusalueiden, teknologiapuistojen ja muiden innovatiivisten ympäristöjen luomista. |
| --- | --- |

9.3.5

ETSK kehottaa käymään tärkeimpien sidosryhmien kanssa kaikilla tasoilla entistä säännöllisempää ja järjestelmällisempää vuoropuhelua käyttäjäystävällisen innovaatio- ja teknologiapolitiikan edistämiseksi ja seuraamiseksi. Euroopan komission tulisi tukea tällaista lähestymistapaa laatimalla asiaa koskevia suuntaviivoja, antamalla suosituksia sekä vertailemalla parhaita käytäntöjä. Tässä yhteydessä on tärkeää edistää teollisuusalueiden, teknologiapuistojen ja muiden innovatiivisten ympäristöjen luomista.

| 9.3.6 | Erityishuomiota on kiinnitettävä siihen, että pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten osallistumismahdollisuuksia lisätään ja että niiden tarpeisiin vastataan antamalla niille mahdollisuus hyödyntää tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevia palveluita sekä kutsumalla ne mukaan tutkimus- ja kehitystoimenpiteiden toteuttamiseen. Pk-yrityksillä on tärkeä rooli alueellisten osaamisklustereiden luomisessa. Lisäksi on harkittava toimenpiteitä pk-yritysten osuuden lisäämiseksi julkisten hankintojen markkinoista. Mallina voidaan käyttää Yhdysvalloissa saatuja myönteisiä kokemuksia pienten huipputeknologiayritysten tukemisesta. |
| --- | --- |

9.3.6

Erityishuomiota on kiinnitettävä siihen, että pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten osallistumismahdollisuuksia lisätään ja että niiden tarpeisiin vastataan antamalla niille mahdollisuus hyödyntää tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevia palveluita sekä kutsumalla ne mukaan tutkimus- ja kehitystoimenpiteiden toteuttamiseen. Pk-yrityksillä on tärkeä rooli alueellisten osaamisklustereiden luomisessa. Lisäksi on harkittava toimenpiteitä pk-yritysten osuuden lisäämiseksi julkisten hankintojen markkinoista. Mallina voidaan käyttää Yhdysvalloissa saatuja myönteisiä kokemuksia pienten huipputeknologiayritysten tukemisesta.

| 9.3.7 | Teollisuuden vetämistä teknologiayhteisöistä, jotka asianomaiset sidosryhmät perustivat vuonna 2003 komission tuella, on tarkoitus tulla vaikutusvaltaisia toimijoita EU:n tutkimuspolitiikassa, ja niiden on määrä muodostaa unionin teollisuuspolitiikan perusta. ETSK:n mielestä elinkeinoelämän tulisi suhtautua myönteisesti Euroopan komission vaatimukseen, jonka mukaan sillä tulisi olla nykyistä aktiivisempi rooli teknologiayhteisöissä. ETSK:n mielestä yhteisöjen tulisi kuitenkin olla avoimia myös työmarkkinaosapuolille ja muille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille, jotta ne voisivat osallistua myös tutkimusohjelmien määrittelyyn. |
| --- | --- |

9.3.7

Teollisuuden vetämistä teknologiayhteisöistä, jotka asianomaiset sidosryhmät perustivat vuonna 2003 komission tuella, on tarkoitus tulla vaikutusvaltaisia toimijoita EU:n tutkimuspolitiikassa, ja niiden on määrä muodostaa unionin teollisuuspolitiikan perusta. ETSK:n mielestä elinkeinoelämän tulisi suhtautua myönteisesti Euroopan komission vaatimukseen, jonka mukaan sillä tulisi olla nykyistä aktiivisempi rooli teknologiayhteisöissä. ETSK:n mielestä yhteisöjen tulisi kuitenkin olla avoimia myös työmarkkinaosapuolille ja muille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille, jotta ne voisivat osallistua myös tutkimusohjelmien määrittelyyn.

9.4   Helpotetaan siirtymistä osaamisyhteiskuntaan sosiaalista suojelua kehittämällä

| 9.4.1 | Jotta työntekijät olisivat motivoituneita edistämään aktiivisesti siirtymistä osaamisyhteiskuntaan, heidän on voitava olla vakuuttuneita työsuhdeturvan säilymisestä. Joustavuuteen on yhdistettävä aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimia, joilla työntekijöitä kannustetaan osallistumaan elinikäiseen oppimiseen. Tanskan kokemukset turvatun joustavuuden käytännön soveltamisesta tarjoavat kannustavan esimerkin. |
| --- | --- |

9.4.1

Jotta työntekijät olisivat motivoituneita edistämään aktiivisesti siirtymistä osaamisyhteiskuntaan, heidän on voitava olla vakuuttuneita työsuhdeturvan säilymisestä. Joustavuuteen on yhdistettävä aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimia, joilla työntekijöitä kannustetaan osallistumaan elinikäiseen oppimiseen. Tanskan kokemukset turvatun joustavuuden käytännön soveltamisesta tarjoavat kannustavan esimerkin.

| 9.4.2 | On myös määriteltävä uusia sosiaalisen suojelun muotoja, jotta voidaan helpottaa työntekijöiden ammattitaidon ajanmukaistamista, ammatillista liikkuvuutta, työn, koulutuksen ja perhe-elämän yhteensovittamista sekä uusia työn organisointimuotoja ja työntekijöiden siirtymistä eritasoisten tehtävien välillä. Siten voidaan välttää sellaisten työmarkkinasopimusten ja työolojen syntyminen, jotka vaarantavat työntekijöiden oikeudet ja vaikuttavat haitallisesti heidän mahdollisuuksiinsa osallistua osaamisyhteiskuntaan. |
| --- | --- |

9.4.2

On myös määriteltävä uusia sosiaalisen suojelun muotoja, jotta voidaan helpottaa työntekijöiden ammattitaidon ajanmukaistamista, ammatillista liikkuvuutta, työn, koulutuksen ja perhe-elämän yhteensovittamista sekä uusia työn organisointimuotoja ja työntekijöiden siirtymistä eritasoisten tehtävien välillä. Siten voidaan välttää sellaisten työmarkkinasopimusten ja työolojen syntyminen, jotka vaarantavat työntekijöiden oikeudet ja vaikuttavat haitallisesti heidän mahdollisuuksiinsa osallistua osaamisyhteiskuntaan.

| 9.4.3 | Wim Kokin ensimmäisessä raportissa (22) ehdotetaan, että työllisyysvakuutusjärjestelmien ja sosiaalisen suojelun järjestelmien on tuettava joustavuutta siten, että helpotetaan edellä mainitun kaltaisia muutoksia kunkin yksilön eri elämänvaiheissa. Voidaan esimerkiksi luoda uudenmuotoisia, koko työelämän kattavia vakuutuksia perustamalla vaikkapa henkilökohtaisia oppimistilejä, jotka rahoitetaan osittain sosiaaliturvamaksuilla. |
| --- | --- |

9.4.3

Wim Kokin ensimmäisessä raportissa (22) ehdotetaan, että työllisyysvakuutusjärjestelmien ja sosiaalisen suojelun järjestelmien on tuettava joustavuutta siten, että helpotetaan edellä mainitun kaltaisia muutoksia kunkin yksilön eri elämänvaiheissa. Voidaan esimerkiksi luoda uudenmuotoisia, koko työelämän kattavia vakuutuksia perustamalla vaikkapa henkilökohtaisia oppimistilejä, jotka rahoitetaan osittain sosiaaliturvamaksuilla.

| 9.4.4 | ETSK ehdottaa, että sosiaalisen suojelun komitea perehtyy asiaan. Sen tulisi muun muassa yksilöidä asiaa koskevia hyviä käytäntöjä sekä tehdä ehdotuksia suuntaviivoiksi sosiaalisen suojelun uusien muotojen toteuttamiseksi. Myös komitea osallistuu asian käsittelyyn laatimalla lausunnon turvatun joustavuuden käytännöstä (23). |
| --- | --- |

9.4.4

ETSK ehdottaa, että sosiaalisen suojelun komitea perehtyy asiaan. Sen tulisi muun muassa yksilöidä asiaa koskevia hyviä käytäntöjä sekä tehdä ehdotuksia suuntaviivoiksi sosiaalisen suojelun uusien muotojen toteuttamiseksi. Myös komitea osallistuu asian käsittelyyn laatimalla lausunnon turvatun joustavuuden käytännöstä (23).

Bryssel 14. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  European Innovation Scoreboard 2004 – Comparative analysis of innovation performance, komission valmisteluasiakirja SEC(2004) 1475, 19.11.2004.

1

European Innovation Scoreboard 2004 – Comparative analysis of innovation performance

(2)  Progress towards the Lisbon objectives in education and training (2005 report), komission valmisteluasiakirja SEC(2005) 419, 22.3.2005.

2

Progress towards the Lisbon objectives in education and training (2005 report)

(3)  Brysselissä 22.–23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, kohta 4.

3

(4)  Brysselissä 22.–23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, kohta 5.

4

(5)  Kuten edellä, kohta10.

5

(6)  Kuten edellä, kohdat 20–28.

6

(7)  Ks. liite.

7

(8)  Brysselissä 22.–23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, kohdat 38–41.

8

(9)  Euroopan unionin talous- ja sosiaalineuvostojen ja ETSK:n puheenjohtajien antama Luxemburgin julistus, 26. marraskuuta 2004.

9

(10)  Niitä ovat mm. tutkintojen tunnustamista koskevat eurooppalaiset puitteet (EQF), eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä (ECTS) sekä ammatillisen koulutuksen eurooppalainen opintosuoritusten siirtojärjestelmä (ECVET).

10

(11)  Kuten edellä.

11

(12)  Ks. http://www.esc.eu.int/lisbon_strategy/index_en.asp. Lisätietoja ehdotuksesta on ETSK:n lausunnon ”Lissabonin strategian täytäntöönpanon tehostaminen” kohdissa 6.4–6.9 (EUVL C 120, 20.05.2005, s. 79).

12

(13)  Toimintasuunnitelma Eurooppa-asioista tiedottamisen tehostamiseksi.

13

(14)  Facing the Challenge, Wim Kokin johtaman korkean tason työryhmän raportti, marraskuu 2004.

14

Facing the Challenge

(15)  Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta, KOM(2005) 121 lopullinen, 6.4.2005.

15

(16)  Brysselissä 22.–23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, kohta 37 ja liite I.

16

(17)  Komitea laatii parhaillaan lausuntoa aiheesta ”Talouspolitiikan ohjausjärjestelmän vahvistaminen – Vakaus- ja kasvusopimuksen uudistaminen” (ECO/160).

17

(18)  Brysselissä 22.–23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, kohta 34.

18

(19)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Lissabonin strategian täytäntöönpanon tehostaminen”, EUVL C 120, 20.05.2005, s. 79.

19

(20)  EU:n rakennerahastoista Irlannille myönnetystä kokonaisrahoituksesta 37 prosenttia on käytetty henkilöresursseihin kohdistuviin investointeihin.

20

(21)  Brysselissä 22.–23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, kohdat 13, 14 ja 16.

21

(22)  Korkean tason ryhmän raportti laajentuneen Euroopan unionin tulevasta sosiaalipolitiikasta, toukokuu 2004.

22

(23)  ”’Turvatun joustavuuden’ käytäntö Tanskassa” (ECO/167). Lausunnon on määrä valmistua vuonna 2006.

23

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/103 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/103

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston direktiivi direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta tiettyjen arvonlisäveron kantamisen yksinkertaistamiseen ja veropetosten ja veron kiertämisen estämiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta sekä tiettyjen poikkeuslupapäätösten kumoamisesta”

KOM(2005) 89 lopullinen — 2005/0019 (CNS)

(2006/C 65/19)

Neuvosto päätti 14. huhtikuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Viliam Páleník.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 69 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Komissio esitti maaliskuussa 2005 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi (1) kuudennen arvonlisäverodirektiivin (77/388/ETY) muuttamisesta, jotta yksinkertaistettaisiin arvonlisäveron kantamista sekä estettäisiin veropetoksia ja veronkiertoa. |
| --- | --- |

1.1

Komissio esitti maaliskuussa 2005 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi (1) kuudennen arvonlisäverodirektiivin (77/388/ETY) muuttamisesta, jotta yksinkertaistettaisiin arvonlisäveron kantamista sekä estettäisiin veropetoksia ja veronkiertoa.

| 1.2 | Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 27 artiklan perusteella neuvosto voi komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan ottaa käyttöön kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi tai veronkierron estämiseksi. Kyseistä säännöstä on sovellettu hyvin usein, ja tällä hetkellä jäsenvaltiot soveltavat yli 140 poikkeuslupaa. Komissio arvioi, että poikkeuslupia myönnetään lähitulevaisuudessa lisää uusien jäsenvaltioiden vuoksi. |
| --- | --- |

1.2

Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 27 artiklan perusteella neuvosto voi komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan ottaa käyttöön kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi tai veronkierron estämiseksi. Kyseistä säännöstä on sovellettu hyvin usein, ja tällä hetkellä jäsenvaltiot soveltavat yli 140 poikkeuslupaa. Komissio arvioi, että poikkeuslupia myönnetään lähitulevaisuudessa lisää uusien jäsenvaltioiden vuoksi.

2.   Komission ehdotus — KOM(2005) 89 lopullinen

| 2.1 | Komissio on ryhtynyt karsimaan erityispoikkeuksia osana strategiaa, jolla pyritään parantamaan arvonlisäverojärjestelmän toimintaa sisämarkkinoilla (2). Monet poikkeusluvista ovat osoittautuneet tehokkaiksi, ja niitä on käytetty useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Neuvosto tutkii kuitenkin jokaisen erityispoikkeusta koskevan hakemuksen erikseen, ja prosessi on näin ollen hyvin hidas. Komission asiakirjassa ehdotetaankin, että usein käytetyt poikkeusluvat saatettaisiin kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön muuttamalla kuudetta arvonlisäverodirektiiviä. |
| --- | --- |

2.1

Komissio on ryhtynyt karsimaan erityispoikkeuksia osana strategiaa, jolla pyritään parantamaan arvonlisäverojärjestelmän toimintaa sisämarkkinoilla (2). Monet poikkeusluvista ovat osoittautuneet tehokkaiksi, ja niitä on käytetty useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Neuvosto tutkii kuitenkin jokaisen erityispoikkeusta koskevan hakemuksen erikseen, ja prosessi on näin ollen hyvin hidas. Komission asiakirjassa ehdotetaankin, että usein käytetyt poikkeusluvat saatettaisiin kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön muuttamalla kuudetta arvonlisäverodirektiiviä.

| 2.2 | Komission asiakirjassa ehdotetaan seuraavien toimenpiteiden sisällyttämistä kuudenteen arvonlisäverodirektiiviin:






  — | Muutetaan verovelvollisryhmiä ja toimivien yritysten siirtoja koskevia säännöksiä, jotta vältetään niistä asianosaisille aiheutuva perusteeton hyöty tai haitta. |
| --- | --- | --- |

2.2

Komission asiakirjassa ehdotetaan seuraavien toimenpiteiden sisällyttämistä kuudenteen arvonlisäverodirektiiviin:

—

Muutetaan verovelvollisryhmiä ja toimivien yritysten siirtoja koskevia säännöksiä, jotta vältetään niistä asianosaisille aiheutuva perusteeton hyöty tai haitta.

| — | Toteutetaan toimet, joiden avulla vältetään sellaisesta sijoituskullasta suoritettavan arvonlisäveron kiertäminen, jota käytetään myöhemmin kulutustavaroiden raaka-aineena. |
| --- | --- |

—

Toteutetaan toimet, joiden avulla vältetään sellaisesta sijoituskullasta suoritettavan arvonlisäveron kiertäminen, jota käytetään myöhemmin kulutustavaroiden raaka-aineena.

| — | Arvioidaan erityistapauksissa uudelleen tavaroiden tai palvelujen verotusarvo niiden käyvän arvon perusteella. |
| --- | --- |

—

Arvioidaan erityistapauksissa uudelleen tavaroiden tai palvelujen verotusarvo niiden käyvän arvon perusteella.

| — | Selvennetään ja korostetaan pääomapalvelujen asemaa. |
| --- | --- |

—

Selvennetään ja korostetaan pääomapalvelujen asemaa.

| — | Muutetaan käännetyn verovelvollisuuden mekanismia tietyillä teollisuudenaloilla. |
| --- | --- |

—

Muutetaan käännetyn verovelvollisuuden mekanismia tietyillä teollisuudenaloilla.

| 2.3 | Verovelvollisryhmien ja toimivien yritysten siirtojen suhteen komissio käyttää tilaisuutta vahvistaa jäsenvaltioiden toimivaltaa aloilla, joilla veropetokset ja veronkierto ovat mahdollisia. Komissio antaa ehdotuksessaan jäsenvaltioille mahdollisuuden varmistaa, että säännösten soveltaminen johtaa oikeudenmukaiseen lopputulokseen, josta ei ole asianosaisille perusteetonta hyötyä tai haittaa. |
| --- | --- |

2.3

Verovelvollisryhmien ja toimivien yritysten siirtojen suhteen komissio käyttää tilaisuutta vahvistaa jäsenvaltioiden toimivaltaa aloilla, joilla veropetokset ja veronkierto ovat mahdollisia. Komissio antaa ehdotuksessaan jäsenvaltioille mahdollisuuden varmistaa, että säännösten soveltaminen johtaa oikeudenmukaiseen lopputulokseen, josta ei ole asianosaisille perusteetonta hyötyä tai haittaa.

| 2.4 | Sijoituskulta, jota säilytetään esimerkiksi harkkoina tai levyinä, on vapautettu arvonlisäverosta. Jos kulta myydään muodossa, jossa sitä ei enää voida pitää sijoituskultana (jos siitä esimerkiksi valmistetaan koruja), siitä on suoritettava arvonlisävero. Jos raaka-aineena käytetään asiakkaan omaa sijoituskultaa, vain palvelusta suoritetaan arvonlisävero. Kullasta itsestään ei suoriteta arvonlisäveroa, vaikka sitä ei enää pidetä sijoituskultana eikä se siten enää ole oikeutettu verovapautukseen. Kyseessä on lain väärinkäyttö, jota useilla nykyisillä poikkeuksilla yritetään torjua. Komissio ehdottaakin valinnaista säännöstä, joka antaa kaikille jäsenvaltioille mahdollisuuden säätää, että tuotteeseen sisältyvästä kullasta tulee myös suorittaa arvonlisävero sen käyvän arvon perusteella. |
| --- | --- |

2.4

Sijoituskulta, jota säilytetään esimerkiksi harkkoina tai levyinä, on vapautettu arvonlisäverosta. Jos kulta myydään muodossa, jossa sitä ei enää voida pitää sijoituskultana (jos siitä esimerkiksi valmistetaan koruja), siitä on suoritettava arvonlisävero. Jos raaka-aineena käytetään asiakkaan omaa sijoituskultaa, vain palvelusta suoritetaan arvonlisävero. Kullasta itsestään ei suoriteta arvonlisäveroa, vaikka sitä ei enää pidetä sijoituskultana eikä se siten enää ole oikeutettu verovapautukseen. Kyseessä on lain väärinkäyttö, jota useilla nykyisillä poikkeuksilla yritetään torjua. Komissio ehdottaakin valinnaista säännöstä, joka antaa kaikille jäsenvaltioille mahdollisuuden säätää, että tuotteeseen sisältyvästä kullasta tulee myös suorittaa arvonlisävero sen käyvän arvon perusteella.

| 2.5 | Veropetosten ja veronkierron torjumiseksi komission ehdotuksessa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus määrittää uudelleen luovutusten ja suoritusten arvo, mikäli asianmukaiset vaatimukset täyttyvät. Uudelleenmääritys voidaan tehdä vain kolmessa tarkkaan määritellyssä tilanteessa ja vain, jos osapuolet ovat etuyhteydessä toisiinsa. Säännöksen soveltamiseksi jäsenvaltioiden on määriteltävä etuyhteys direktiivissä mainittujen tietyntyyppisten liiketoimien perusteella. Ehdotuksessa edellytetään, että uudelleenmääritys tehdään käyvän arvon perusteella. Käyvällä arvolla tarkoitetaan täyttä hintaa, jonka asiakas joutuisi maksamaan tavaroista tai palveluista liiketoimen suoritushetkellä ja terveen kilpailun vallitessa siinä kaupan portaassa, jossa liiketoimi suoritetaan. Ehdotetussa direktiivissä säädetään nimenomaan, että elleivät markkinaolosuhteet muuhun oikeuta, käyvän arvon on vastattava vähintään luovuttajalle tai suorittajalle liiketoimesta aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

2.5

Veropetosten ja veronkierron torjumiseksi komission ehdotuksessa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus määrittää uudelleen luovutusten ja suoritusten arvo, mikäli asianmukaiset vaatimukset täyttyvät. Uudelleenmääritys voidaan tehdä vain kolmessa tarkkaan määritellyssä tilanteessa ja vain, jos osapuolet ovat etuyhteydessä toisiinsa. Säännöksen soveltamiseksi jäsenvaltioiden on määriteltävä etuyhteys direktiivissä mainittujen tietyntyyppisten liiketoimien perusteella. Ehdotuksessa edellytetään, että uudelleenmääritys tehdään käyvän arvon perusteella. Käyvällä arvolla tarkoitetaan täyttä hintaa, jonka asiakas joutuisi maksamaan tavaroista tai palveluista liiketoimen suoritushetkellä ja terveen kilpailun vallitessa siinä kaupan portaassa, jossa liiketoimi suoritetaan. Ehdotetussa direktiivissä säädetään nimenomaan, että elleivät markkinaolosuhteet muuhun oikeuta, käyvän arvon on vastattava vähintään luovuttajalle tai suorittajalle liiketoimesta aiheutuvia kustannuksia.

| 2.6 | Komissio tarkentaa, että kuudennen arvonlisäverodirektiivin 20 artiklassa annettuja säännöksiä tuotantopanoksista maksetun arvonlisäveron vähennysten oikaisemisesta investointitavaroiden osalta voidaan soveltaa myös palveluihin, jotka ovat luonteeltaan investointitavaran kaltaisia ja joita kohdellaan omaisuuseränä, jolla on aktivoitu kirjanpitoarvo. |
| --- | --- |

2.6

Komissio tarkentaa, että kuudennen arvonlisäverodirektiivin 20 artiklassa annettuja säännöksiä tuotantopanoksista maksetun arvonlisäveron vähennysten oikaisemisesta investointitavaroiden osalta voidaan soveltaa myös palveluihin, jotka ovat luonteeltaan investointitavaran kaltaisia ja joita kohdellaan omaisuuseränä, jolla on aktivoitu kirjanpitoarvo.

| 2.7 | Samalla komissio laajentaa valinnaisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöä tiettyihin verovelvollisille tapahtuneisiin tavaraluovutuksiin tai palvelusuorituksiin sellaisilla talouden aloilla, jotka ovat osoittautuneet jäsenvaltioille vaikeiksi valvoa. Kyseisen mekanismin soveltaminen siirtää veronmaksuvelvollisuuden suorituksen vastaanottajalle. Uusi säännös koskee direktiiviehdotuksen 13 artiklan B jakson g ja h alakohdassa tarkoitettuja rakennuksiin liittyviä palveluja, rakennuspalveluihin liittyvän henkilöstön toimittamista sekä maaomaisuuden ja rakennusten luovutusta, jos luovuttaja on valinnut liiketoimen osalta verotuksen kyseisen artiklan C jakson b alakohdan mukaisesti, sekä jätteen, romun ja kierrätysmateriaalin toimituksia ja eräitä käsittelypalveluja. Jäsenvaltiot voivat myös soveltaa käännetyn verovelvollisuuden mekanismia erityistapauksissa, joissa luovuttaja on taloudellisissa vaikeuksissa eikä pysty vastaamaan veloistaan eikä verovelvollisuuksistaan. Jos jäsenvaltiot haluavat soveltaa käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, asiasta on kuultava arvonlisäverokomiteaa. |
| --- | --- |

2.7

Samalla komissio laajentaa valinnaisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöä tiettyihin verovelvollisille tapahtuneisiin tavaraluovutuksiin tai palvelusuorituksiin sellaisilla talouden aloilla, jotka ovat osoittautuneet jäsenvaltioille vaikeiksi valvoa. Kyseisen mekanismin soveltaminen siirtää veronmaksuvelvollisuuden suorituksen vastaanottajalle. Uusi säännös koskee direktiiviehdotuksen 13 artiklan B jakson g ja h alakohdassa tarkoitettuja rakennuksiin liittyviä palveluja, rakennuspalveluihin liittyvän henkilöstön toimittamista sekä maaomaisuuden ja rakennusten luovutusta, jos luovuttaja on valinnut liiketoimen osalta verotuksen kyseisen artiklan C jakson b alakohdan mukaisesti, sekä jätteen, romun ja kierrätysmateriaalin toimituksia ja eräitä käsittelypalveluja. Jäsenvaltiot voivat myös soveltaa käännetyn verovelvollisuuden mekanismia erityistapauksissa, joissa luovuttaja on taloudellisissa vaikeuksissa eikä pysty vastaamaan veloistaan eikä verovelvollisuuksistaan. Jos jäsenvaltiot haluavat soveltaa käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, asiasta on kuultava arvonlisäverokomiteaa.

| 2.8 | Komission mukaan kuudennen arvonlisäverodirektiivin 27 artiklan nojalla on tehty kymmenen päätöstä, jotka kuuluisivat ehdotetun direktiivin piiriin ja jotka se kumoaisi. Komissio toteaa, että ehdotettu direktiivi koskisi lisäksi seitsemää päätöstä, joita ei tarvitsisi kumota. |
| --- | --- |

2.8

Komission mukaan kuudennen arvonlisäverodirektiivin 27 artiklan nojalla on tehty kymmenen päätöstä, jotka kuuluisivat ehdotetun direktiivin piiriin ja jotka se kumoaisi. Komissio toteaa, että ehdotettu direktiivi koskisi lisäksi seitsemää päätöstä, joita ei tarvitsisi kumota.

3.   ETSK:n huomiot ehdotetusta direktiivistä

| 3.1 | ETSK kannattaa arvonlisäverojärjestelmän yksinkertaistamista sisämarkkinoilla komission tiedonannossa KOM(2000) 348 lopullinen esitettyjen toimenpiteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1

ETSK kannattaa arvonlisäverojärjestelmän yksinkertaistamista sisämarkkinoilla komission tiedonannossa KOM(2000) 348 lopullinen esitettyjen toimenpiteiden mukaisesti.

| 3.2 | ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että kuudennen arvonlisäverodirektiivin säännöksiin tehtyjen erityispoikkeusten määrää tulisi karsia, sillä poikkeuslupien vuoksi rajatylittävää kauppaa harjoittavien on vaikea ymmärtää verojärjestelmää. ETSK kannattaa sitä, että eräät usein käytetyt poikkeusluvat saatettaisiin kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön muuttamalla ja laajentamalla kuudetta arvonlisäverodirektiiviä. |
| --- | --- |

3.2

ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että kuudennen arvonlisäverodirektiivin säännöksiin tehtyjen erityispoikkeusten määrää tulisi karsia, sillä poikkeuslupien vuoksi rajatylittävää kauppaa harjoittavien on vaikea ymmärtää verojärjestelmää. ETSK kannattaa sitä, että eräät usein käytetyt poikkeusluvat saatettaisiin kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön muuttamalla ja laajentamalla kuudetta arvonlisäverodirektiiviä.

| 3.3 | ETSK katsoo, että jos kyseisiä kuudennen arvonlisäverodirektiivin muutoksia ja lisäyksiä sovelletaan oikein jäsenvaltioissa, niiden avulla voidaan torjua tehokkaasti veropetoksia ja veronkiertoa. |
| --- | --- |

3.3

ETSK katsoo, että jos kyseisiä kuudennen arvonlisäverodirektiivin muutoksia ja lisäyksiä sovelletaan oikein jäsenvaltioissa, niiden avulla voidaan torjua tehokkaasti veropetoksia ja veronkiertoa.

| 3.4 | ETSK kannattaa komission ehdotuksia, jotka koskevat verovelvollisryhmiä, toimivien yritysten siirtoja sekä esimerkiksi korujen valmistukseen käytetyn sijoituskullan verotusta. Komitea pitää ehdotuksia järkevänä ratkaisuna aiempiin puutteisiin. |
| --- | --- |

3.4

ETSK kannattaa komission ehdotuksia, jotka koskevat verovelvollisryhmiä, toimivien yritysten siirtoja sekä esimerkiksi korujen valmistukseen käytetyn sijoituskullan verotusta. Komitea pitää ehdotuksia järkevänä ratkaisuna aiempiin puutteisiin.

| 3.5 | ETSK panee merkille, että muutamissa tapauksissa, joissa epäillään liiketoimien yli- tai aliarvostukseen perustuvaa veropetosta, veron perusteena tulisi pitää käypää arvoa. Käytännössä saattaa kuitenkin olla vaikeaa määritellä liiketoimen arvon ja käyvän arvon välinen merkittävä ero, sillä osapuolten arvioon perustuvaa käypää arvoa sen paremmin kuin arvon merkittävää eroakaan ei ole määritelty selkeästi. ETSK on huolissaan siitä, että selkeyden puute saattaa aiheuttaa yrityksissä epävarmuutta. Kyseistä välinettä tulisikin soveltaa jäsenvaltioiden lainsäädännössä vain, jos sekä käypä arvo että arvon merkittävä ero määritellään selkeästi. |
| --- | --- |

3.5

ETSK panee merkille, että muutamissa tapauksissa, joissa epäillään liiketoimien yli- tai aliarvostukseen perustuvaa veropetosta, veron perusteena tulisi pitää käypää arvoa. Käytännössä saattaa kuitenkin olla vaikeaa määritellä liiketoimen arvon ja käyvän arvon välinen merkittävä ero, sillä osapuolten arvioon perustuvaa käypää arvoa sen paremmin kuin arvon merkittävää eroakaan ei ole määritelty selkeästi. ETSK on huolissaan siitä, että selkeyden puute saattaa aiheuttaa yrityksissä epävarmuutta. Kyseistä välinettä tulisikin soveltaa jäsenvaltioiden lainsäädännössä vain, jos sekä käypä arvo että arvon merkittävä ero määritellään selkeästi.

| 3.6 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on tehtävä selväksi, että säännöksiä tuotantopanoksista maksetun arvonlisäveron vähennysten oikaisemisesta investointitavaroiden osalta voidaan soveltaa myös palveluihin, jotka ovat luonteeltaan investointitavaran kaltaisia. |
| --- | --- |

3.6

ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on tehtävä selväksi, että säännöksiä tuotantopanoksista maksetun arvonlisäveron vähennysten oikaisemisesta investointitavaroiden osalta voidaan soveltaa myös palveluihin, jotka ovat luonteeltaan investointitavaran kaltaisia.

| 3.7 | ETSK pitää käännetyn verovelvollisuuden mekanismia välttämättömänä välineenä veropetosten ja veronkierron ehkäisemiseksi. Mekanismi on erityisen soveltuva tapauksissa, joissa luovuttaja on taloudellisissa vaikeuksissa ja joissa epäillään vahvasti luovuttajan kykyä hoitaa verovelvoitteitaan. Käytännön kokemukset käännetyn verovelvollisuuden mekanismista saattavat tuoda esiin muita aloja, joissa sen valinnaista soveltamista voitaisiin harkita. |
| --- | --- |

3.7

ETSK pitää käännetyn verovelvollisuuden mekanismia välttämättömänä välineenä veropetosten ja veronkierron ehkäisemiseksi. Mekanismi on erityisen soveltuva tapauksissa, joissa luovuttaja on taloudellisissa vaikeuksissa ja joissa epäillään vahvasti luovuttajan kykyä hoitaa verovelvoitteitaan. Käytännön kokemukset käännetyn verovelvollisuuden mekanismista saattavat tuoda esiin muita aloja, joissa sen valinnaista soveltamista voitaisiin harkita.

4.   Komitean yleishuomiot

| 4.1 | Ehdotus neuvoston direktiiviksi on toteutuskelpoinen. Lisäksi se vastaa komission tavoitetta — johon se sitoutui 7. kesäkuuta 2000 antamassaan tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille — karsia kuudenteen arvonlisäverodirektiiviin perustuvia ja voimassa olevia monia poikkeuslupia. ETSK korostaa kuitenkin, että yhteisen arvonlisäverojärjestelmän yksinkertaistamista ja tehostamista ajatellen paljon hyödyllisempää olisi arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön nykyistä kattavampi tarkistaminen ja verosäännösten yhtenäistäminen. |
| --- | --- |

4.1

Ehdotus neuvoston direktiiviksi on toteutuskelpoinen. Lisäksi se vastaa komission tavoitetta — johon se sitoutui 7. kesäkuuta 2000 antamassaan tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille — karsia kuudenteen arvonlisäverodirektiiviin perustuvia ja voimassa olevia monia poikkeuslupia. ETSK korostaa kuitenkin, että yhteisen arvonlisäverojärjestelmän yksinkertaistamista ja tehostamista ajatellen paljon hyödyllisempää olisi arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön nykyistä kattavampi tarkistaminen ja verosäännösten yhtenäistäminen.

| 4.2 | Lisäksi tulisi painottaa, että EU:n lainsäädännön ja yleensä direktiivien turha monimutkaisuus estää niiden asianmukaisen, nopean ja tehokkaan täytäntöönpanon jäsenvaltioissa. Näin ollen, mikäli tässä käsiteltävä ehdotus pannaan jäsenvaltioissa täytäntöön asianmukaisesti ja riittävän nopeasti, se on askel oikeaan suuntaan. ETSK katsoo, että yhteisen arvonlisäverojärjestelmän yksinkertaistamista tulisi jatkaa. |
| --- | --- |

4.2

Lisäksi tulisi painottaa, että EU:n lainsäädännön ja yleensä direktiivien turha monimutkaisuus estää niiden asianmukaisen, nopean ja tehokkaan täytäntöönpanon jäsenvaltioissa. Näin ollen, mikäli tässä käsiteltävä ehdotus pannaan jäsenvaltioissa täytäntöön asianmukaisesti ja riittävän nopeasti, se on askel oikeaan suuntaan. ETSK katsoo, että yhteisen arvonlisäverojärjestelmän yksinkertaistamista tulisi jatkaa.

Bryssel 15. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 89 lopullinen.

1

(2)  KOM(2000) 348 lopullinen ja KOM(2003) 614 lopullinen.

2

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/105

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Uusiutuvat energialähteet”

(2006/C 65/20)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 10. helmikuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta Uusiutuvat energialähteet.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 24. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Ulla Sirkeinen ja apulaisesittelijä Gerd Wolf.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 142 ääntä puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

ETSK on viime aikoina hyväksynyt tärkeitä lausuntoja (1) keskeisistä energiakysymyksistä. Painopiste on tähän saakka ollut yksittäisissä energiamuodoissa ja energialähteissä. Käsillä oleva lausunto sekä perinteisiä energiamuotoja hiiltä, öljyä ja maakaasua käsittelevä lausunto (TEN/212) ovat viimeiset energia-alan lausuntojen sarjassa. Lausuntojen strategisena tavoitteena on tarjota vankka perusta toteuttamiskelpoisille ja realistisille vaihtoehdoille tulevaa energialähteiden yhdistelmää varten. Kaikki kyseiset lausunnot on tarkoitus koota myöhemmin yhteen aiheesta ”EU:n energiahuolto: optimaalista energialähteiden yhdistelmää koskeva strategia” annettavassa lausunnossa.

1.   Johdanto

| 1.1 | Hyödynnettävä energia (2) on elintapamme ja kulttuurimme perusta. Vasta energian riittävä saatavuus on mahdollistanut nykyisen elintason. Turvatun, edullisen, ympäristöystävällisen ja kestävän energiahuollon tarve oli Eurooppa-neuvoston Lissabonissa, Göteborgissa ja Barcelonassa tekemien päätösten yhteinen perustekijä. |
| --- | --- |

1.1

Hyödynnettävä energia (2) on elintapamme ja kulttuurimme perusta. Vasta energian riittävä saatavuus on mahdollistanut nykyisen elintason. Turvatun, edullisen, ympäristöystävällisen ja kestävän energiahuollon tarve oli Eurooppa-neuvoston Lissabonissa, Göteborgissa ja Barcelonassa tekemien päätösten yhteinen perustekijä.

| 1.2 | Rajallisten fossiilisten polttoaineiden kokonaiskulutus kasvaa nopeasti, lähinnä äskettäin teollistuneissa maissa ja joissakin kehitysmaissa. Suuri osa tarjonnasta tulee alueilta, joilla normaalit markkina- tai poliittiset säännöt eivät päde, ja energiasta tulee yhä enemmän poliittinen kysymys. Hinnat ovat epävakaat ja kallistumaan päin. Energian ympäristönäkökohdat, erityisesti mahdolliset maailmanlaajuiset ilmastovaikutukset, eivät kiinnosta kaikkia alalla kilpailevia yhtä paljon. ETSK laatii fossiilisesta energiasta erillisen lausunnon, jota valmistellaan tämän lausunnon rinnalla. |
| --- | --- |

1.2

Rajallisten fossiilisten polttoaineiden kokonaiskulutus kasvaa nopeasti, lähinnä äskettäin teollistuneissa maissa ja joissakin kehitysmaissa. Suuri osa tarjonnasta tulee alueilta, joilla normaalit markkina- tai poliittiset säännöt eivät päde, ja energiasta tulee yhä enemmän poliittinen kysymys. Hinnat ovat epävakaat ja kallistumaan päin. Energian ympäristönäkökohdat, erityisesti mahdolliset maailmanlaajuiset ilmastovaikutukset, eivät kiinnosta kaikkia alalla kilpailevia yhtä paljon. ETSK laatii fossiilisesta energiasta erillisen lausunnon, jota valmistellaan tämän lausunnon rinnalla.

| 1.3 | EU:n energiapolitiikan on vastattava kolmeen keskeiseen haasteeseen: energian toimitusvarmuuteen, taloudellisten tarpeiden tyydyttämiseen ja ympäristövaikutuksen vähentämiseen. Toimitusvarmuutta ajatellen haasteena on suuri ja kasvava riippuvuus unionin ulkopuolisista energialähteistä. Kansalaisten perustarpeiden tyydyttämiseksi kohtuuhinnalla ja teollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi energian hintaa ei saisi nostaa keinotekoisesti poliittisilla päätöksillä vaan hinnoittelun tulisi osaltaan kannustaa asianmukaisiin investointeihin energia-alalla. Ympäristökysymyksiä on käsiteltävä kustannustehokkaasti sisällyttämällä ulkoiset kustannukset energian hintaan ja pitämällä mielessä maailmanlaajuinen kilpailukyky. |
| --- | --- |

1.3

EU:n energiapolitiikan on vastattava kolmeen keskeiseen haasteeseen: energian toimitusvarmuuteen, taloudellisten tarpeiden tyydyttämiseen ja ympäristövaikutuksen vähentämiseen. Toimitusvarmuutta ajatellen haasteena on suuri ja kasvava riippuvuus unionin ulkopuolisista energialähteistä. Kansalaisten perustarpeiden tyydyttämiseksi kohtuuhinnalla ja teollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi energian hintaa ei saisi nostaa keinotekoisesti poliittisilla päätöksillä vaan hinnoittelun tulisi osaltaan kannustaa asianmukaisiin investointeihin energia-alalla. Ympäristökysymyksiä on käsiteltävä kustannustehokkaasti sisällyttämällä ulkoiset kustannukset energian hintaan ja pitämällä mielessä maailmanlaajuinen kilpailukyky.

| 1.4 | Komitea toteaa aiemmissa lausunnoissaan, että energian tarjontaan ja hyödyntämiseen liittyy ympäristöhaittoja, riskejä, luonnonvarojen vähenemistä sekä ongelmallista ulkopuolisista tahoista riippuvuutta ja ennakoimattomuutta. Mikään niistä vaihtoehdoista tai tekniikoista, jotka voivat osaltaan turvata tulevaisuuden energiahuoltoa, ei ole teknisesti täydellinen, ympäristön kannalta täysin haitaton, kaikki tarpeet kattava tai potentiaaliltaan riittävän pitkällä aikavälillä arvioitavissa. |
| --- | --- |

1.4

Komitea toteaa aiemmissa lausunnoissaan, että energian tarjontaan ja hyödyntämiseen liittyy ympäristöhaittoja, riskejä, luonnonvarojen vähenemistä sekä ongelmallista ulkopuolisista tahoista riippuvuutta ja ennakoimattomuutta. Mikään niistä vaihtoehdoista tai tekniikoista, jotka voivat osaltaan turvata tulevaisuuden energiahuoltoa, ei ole teknisesti täydellinen, ympäristön kannalta täysin haitaton, kaikki tarpeet kattava tai potentiaaliltaan riittävän pitkällä aikavälillä arvioitavissa.

| 1.5 | Kestävän energiahuollon varmistamiseksi tulevaisuudessa EU:n on ensinnäkin hyödynnettävä nykyisiä energialähteitä entistä tehokkaammin. ETSK laatii aiheesta parhaillaan valmistelevaa lausuntoa (komission pyynnöstä). Uusiutuvat energialähteet ovat tässä yhteydessä etusijalla, sillä ne ovat perusluonteisesti kestäviä, ne voidaan tuottaa paikallisesti eikä niitä käytettäessä synny kasvihuonekaasuja. Siten ne tukevat toimitusvarmuutta ja ilmastonmuutoksen torjuntaa. Niillä ei kuitenkaan vielä lähitulevaisuudessa pystytä yksin kattamaan koko tarvetta. ETSK ryhtyy valmistelemaan eri energialähteitä koskeviin lausuntoihinsa perustuvaa lausuntoa EU:n tulevasta energialähteiden yhdistelmästä. |
| --- | --- |

1.5

Kestävän energiahuollon varmistamiseksi tulevaisuudessa EU:n on ensinnäkin hyödynnettävä nykyisiä energialähteitä entistä tehokkaammin. ETSK laatii aiheesta parhaillaan valmistelevaa lausuntoa (komission pyynnöstä). Uusiutuvat energialähteet ovat tässä yhteydessä etusijalla, sillä ne ovat perusluonteisesti kestäviä, ne voidaan tuottaa paikallisesti eikä niitä käytettäessä synny kasvihuonekaasuja. Siten ne tukevat toimitusvarmuutta ja ilmastonmuutoksen torjuntaa. Niillä ei kuitenkaan vielä lähitulevaisuudessa pystytä yksin kattamaan koko tarvetta. ETSK ryhtyy valmistelemaan eri energialähteitä koskeviin lausuntoihinsa perustuvaa lausuntoa EU:n tulevasta energialähteiden yhdistelmästä.

| 1.6 | Tämän lausunnon aiheena on seuraavien uusiutuvien energialähteiden nykytilanne ja kehitysmahdollisuudet: pienet vesivoimalat, tuulienergia, biomassa, aurinkoenergia ja geoterminen energia. Tämä vastaa uusiutuviin energialähteisiin perustuvasta sähköntuotannosta annetun direktiivin määritelmää uusiutuvista energialähteistä. Määritelmä ei sisällä suuria vesivoimaloita, vaikka teknisesti katsoen kyseessä on selkeästi uusiutuva energialähde, joka energiatilastoissa normaalisti sijoitetaan uusiutuvien energialähteiden joukkoon. |
| --- | --- |

1.6

Tämän lausunnon aiheena on seuraavien uusiutuvien energialähteiden nykytilanne ja kehitysmahdollisuudet: pienet vesivoimalat, tuulienergia, biomassa, aurinkoenergia ja geoterminen energia. Tämä vastaa uusiutuviin energialähteisiin perustuvasta sähköntuotannosta annetun direktiivin määritelmää uusiutuvista energialähteistä. Määritelmä ei sisällä suuria vesivoimaloita, vaikka teknisesti katsoen kyseessä on selkeästi uusiutuva energialähde, joka energiatilastoissa normaalisti sijoitetaan uusiutuvien energialähteiden joukkoon.

| 1.7 | Lausunnossa on siis tarkoitus tarkastella kyseisten teknologioiden keskeisiä piirteitä energiapolitiikan (toimitusvarmuus, monipuolistaminen, kysynnän mukainen saatavuus), talouden (kustannustehokkuus, energiamuotojen kilpailu, tukijärjestelmät) ja ympäristöpolitiikan (päästöt, Kioton pöytäkirja) kannalta ja arvioida niiden mahdollista ja realistista panosta tulevaan energialähteiden yhdistelmään. |
| --- | --- |

1.7

Lausunnossa on siis tarkoitus tarkastella kyseisten teknologioiden keskeisiä piirteitä energiapolitiikan (toimitusvarmuus, monipuolistaminen, kysynnän mukainen saatavuus), talouden (kustannustehokkuus, energiamuotojen kilpailu, tukijärjestelmät) ja ympäristöpolitiikan (päästöt, Kioton pöytäkirja) kannalta ja arvioida niiden mahdollista ja realistista panosta tulevaan energialähteiden yhdistelmään.

| 1.8 | Vedyn hyödyntäminen on uusi energiatekniikka, johon kohdistuu paljon huomiota ja odotuksia. Energiamuotona se voisi tarjota ratkaisun sähkön varastoinnin ongelmaan (epävakaat sähkölähteet). Vetyä voidaan tuottaa maakaasusta, joka on fossiilinen primaarienergiankantaja ja jota hyödynnetään paljon muihin tarkoituksiin, tai huomattavalla sähköenergialla vedestä. Tarvitaan vielä paljon tutkimusta ja kehitystä luotettavan ja kustannustehokkaan vetytalouden luomiseksi. Polttokennoteknologia liitetään usein vedyn tehokkaaseen käyttöön, mutta periaatteessa se voi toimia muillakin polttoaineilla, mukaan luettuna prosessoidut uusiutuvat energialähteet. Kyseisiä mahdollisuuksia ei tarkastella yksityiskohtaisesti tässä lausunnossa, mutta niihin on kiinnitettävä enemmän huomiota. |
| --- | --- |

1.8

Vedyn hyödyntäminen on uusi energiatekniikka, johon kohdistuu paljon huomiota ja odotuksia. Energiamuotona se voisi tarjota ratkaisun sähkön varastoinnin ongelmaan (epävakaat sähkölähteet). Vetyä voidaan tuottaa maakaasusta, joka on fossiilinen primaarienergiankantaja ja jota hyödynnetään paljon muihin tarkoituksiin, tai huomattavalla sähköenergialla vedestä. Tarvitaan vielä paljon tutkimusta ja kehitystä luotettavan ja kustannustehokkaan vetytalouden luomiseksi. Polttokennoteknologia liitetään usein vedyn tehokkaaseen käyttöön, mutta periaatteessa se voi toimia muillakin polttoaineilla, mukaan luettuna prosessoidut uusiutuvat energialähteet. Kyseisiä mahdollisuuksia ei tarkastella yksityiskohtaisesti tässä lausunnossa, mutta niihin on kiinnitettävä enemmän huomiota.

2.   Uusiutuvien energialähteiden kehittäminen

| 2.1 | Vuodelta 2002 peräisin olevien komission tilastojen mukaan EU:n 25 jäsenvaltiossa käytettiin noin 1 100 TWh uusiutuvaa energiaa, kun primaarienergian kokonaiskulutus oli lähes 20 000 TWh. Uusiutuvien energialähteiden osuus oli siis 5,7 prosenttia. Sähkön 3 018 TWh:n kokonaistuotannosta uusiutuvien energialähteiden osuus oli 387 TWh eli lähes 13 prosenttia. |
| --- | --- |

2.1

Vuodelta 2002 peräisin olevien komission tilastojen mukaan EU:n 25 jäsenvaltiossa käytettiin noin 1 100 TWh uusiutuvaa energiaa, kun primaarienergian kokonaiskulutus oli lähes 20 000 TWh. Uusiutuvien energialähteiden osuus oli siis 5,7 prosenttia. Sähkön 3 018 TWh:n kokonaistuotannosta uusiutuvien energialähteiden osuus oli 387 TWh eli lähes 13 prosenttia.

| 2.2 | EU on ottanut johtavan aseman uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä ja asettanut 25 jäsenvaltion unionille ohjeelliseksi tavoitteeksi nostaa uusiutuvien energialähteiden osuuden koko energiayhdistelmässä 6:sta 12 prosenttiin ja sähköntuotannossa 13:stä 21 prosenttiin. Komission väliarvioiden mukaan tavoitteita ei todennäköisesti täysin saavuteta, mutta saavutettu edistys on kuitenkin ollut vaikuttavaa. Siitä ollaan yleisesti yksimielisiä, että uusiutuvien energialähteiden osuutta tulee jatkuvasti kasvattaa energiayhdistelmässä ja että jatkuva taloudellinen tuki on tarpeen. |
| --- | --- |

2.2

EU on ottanut johtavan aseman uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä ja asettanut 25 jäsenvaltion unionille ohjeelliseksi tavoitteeksi nostaa uusiutuvien energialähteiden osuuden koko energiayhdistelmässä 6:sta 12 prosenttiin ja sähköntuotannossa 13:stä 21 prosenttiin. Komission väliarvioiden mukaan tavoitteita ei todennäköisesti täysin saavuteta, mutta saavutettu edistys on kuitenkin ollut vaikuttavaa. Siitä ollaan yleisesti yksimielisiä, että uusiutuvien energialähteiden osuutta tulee jatkuvasti kasvattaa energiayhdistelmässä ja että jatkuva taloudellinen tuki on tarpeen.

| 2.3 | Tuulienergian käyttö on lisääntynyt huomattavasti viime vuosina, vaikka sitä vastaan on viime aikoina esitetty yhä voimakkaampaa arvostelua sekä ympäristö- että talousnäkökohtien perusteella. Samalla biomassan käytön kasvu on jäänyt odotuksia alhaisemmaksi, vaikka sen käyttö on jo nyt merkittävää. |
| --- | --- |

2.3

Tuulienergian käyttö on lisääntynyt huomattavasti viime vuosina, vaikka sitä vastaan on viime aikoina esitetty yhä voimakkaampaa arvostelua sekä ympäristö- että talousnäkökohtien perusteella. Samalla biomassan käytön kasvu on jäänyt odotuksia alhaisemmaksi, vaikka sen käyttö on jo nyt merkittävää.

| 2.4 | Vaikka virtaavien ja padottujen sisävesien energian käytöstä on pitkät perinteet, merivirtojen, aaltojen ja vuoroveden käyttö on vielä kehitysvaiheessa. Näistä osa-alueista voitaisiin laatia lausunto myöhemmin. |
| --- | --- |

2.4

Vaikka virtaavien ja padottujen sisävesien energian käytöstä on pitkät perinteet, merivirtojen, aaltojen ja vuoroveden käyttö on vielä kehitysvaiheessa. Näistä osa-alueista voitaisiin laatia lausunto myöhemmin.

| 2.5 | Uusiutuvien energialähteiden käyttöaste vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain ja riippuu luonnonolosuhteista sekä jäsenvaltioiden energiapoliittisista valinnoista. Myös uusiutuvien energialähteiden käytön kehittäminen vastauksena EU:n politiikkoihin sekä toimet, joilla jäsenvaltiot tehostavat niiden lisääntynyttä tuotantoa ja käyttöä, vaihtelevat huomattavasti. Uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa koskevassa direktiivissä 2001/77/EY uusiutuvien energialähteiden tukeminen jätetään jäsenvaltioiden tehtäväksi, eikä tukijärjestelmiä pyritä yhtenäistämään. Tämä ei edistä tehokkaita sisämarkkinoita (ks. kohta 5.6). |
| --- | --- |

2.5

Uusiutuvien energialähteiden käyttöaste vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain ja riippuu luonnonolosuhteista sekä jäsenvaltioiden energiapoliittisista valinnoista. Myös uusiutuvien energialähteiden käytön kehittäminen vastauksena EU:n politiikkoihin sekä toimet, joilla jäsenvaltiot tehostavat niiden lisääntynyttä tuotantoa ja käyttöä, vaihtelevat huomattavasti. Uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa koskevassa direktiivissä 2001/77/EY uusiutuvien energialähteiden tukeminen jätetään jäsenvaltioiden tehtäväksi, eikä tukijärjestelmiä pyritä yhtenäistämään. Tämä ei edistä tehokkaita sisämarkkinoita (ks. kohta 5.6).

| 2.6 | Tuki uusiutuville energialähteille on perusteltavissa strategisilla huoltovarmuutta koskevilla ja ilmastopoliittisilla syillä. Sitä voidaan myös tarkastella ulkoisten kustannusten sisällyttämisen näkökulmasta korvauksena kustannusten sisällyttämisen laiminlyönnistä ja katsoa sen korvaavan tuen, jota nyt tai aikaisemmin on annettu eräille perinteisille energialähteille (3). Tuen ei pitäisi vääristää markkinoita, mikäli se suunnataan toimintaan, joka ei liity läheisesti kilpailumarkkinoihin. |
| --- | --- |

2.6

Tuki uusiutuville energialähteille on perusteltavissa strategisilla huoltovarmuutta koskevilla ja ilmastopoliittisilla syillä. Sitä voidaan myös tarkastella ulkoisten kustannusten sisällyttämisen näkökulmasta korvauksena kustannusten sisällyttämisen laiminlyönnistä ja katsoa sen korvaavan tuen, jota nyt tai aikaisemmin on annettu eräille perinteisille energialähteille (3). Tuen ei pitäisi vääristää markkinoita, mikäli se suunnataan toimintaan, joka ei liity läheisesti kilpailumarkkinoihin.

| 2.7 | Päätöksentekoon vaikuttavat etunäkökohdat, esimerkiksi hallitusten tarve vakaisiin vero- ja muihin tuloihin, voivat hidastaa muutoksia ja estää oikeudenmukaista kilpailua energiamarkkinoilla. Joitakin energialähteitä, erityisesti öljytuotteita, verotetaan EU:ssa raskaasti. |
| --- | --- |

2.7

Päätöksentekoon vaikuttavat etunäkökohdat, esimerkiksi hallitusten tarve vakaisiin vero- ja muihin tuloihin, voivat hidastaa muutoksia ja estää oikeudenmukaista kilpailua energiamarkkinoilla. Joitakin energialähteitä, erityisesti öljytuotteita, verotetaan EU:ssa raskaasti.

3.   Eri uusiutuvien energialähteiden pääpiirteet ja potentiaali

3.1   Pienvesivoima

| 3.1.1 | Viimeaikainen kasvu ja kehitys. Vesivoima voidaan jakaa suur- ja pienvesivoimaan. Pienvesivoiman (alle 10 MWe) resurssit ovat EU:ssa huomattavat ja potentiaalia on vielä jäljellä (lähes 6 000 MW pelkästään 15 vanhassa jäsenvaltiossa). EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa vuoden 2003 lopussa käytössä ollut pienvesivoiman kokonaiskapasiteetti arvioitiin 10 700 MW:ksi. |
| --- | --- |

3.1.1

Viimeaikainen kasvu ja kehitys. Vesivoima voidaan jakaa suur- ja pienvesivoimaan. Pienvesivoiman (alle 10 MWe) resurssit ovat EU:ssa huomattavat ja potentiaalia on vielä jäljellä (lähes 6 000 MW pelkästään 15 vanhassa jäsenvaltiossa). EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa vuoden 2003 lopussa käytössä ollut pienvesivoiman kokonaiskapasiteetti arvioitiin 10 700 MW:ksi.

| 3.1.2 | Asema sähköjärjestelmissä ja vaikutukset verkkoihin. Pienvesivoima soveltuu parhaiten syrjäisten paikkojen sähköistykseen. Pienvesivoimalat toimivat myös osana kansallista sähköntuotantoa, kun ne liitetään sähköverkkoon. Yhteys verkkoon on ensimmäinen ja tärkein askel sille, että itsenäiset tuottajat voivat toimia markkinoilla tehokkaasti. |
| --- | --- |

3.1.2

Asema sähköjärjestelmissä ja vaikutukset verkkoihin. Pienvesivoima soveltuu parhaiten syrjäisten paikkojen sähköistykseen. Pienvesivoimalat toimivat myös osana kansallista sähköntuotantoa, kun ne liitetään sähköverkkoon. Yhteys verkkoon on ensimmäinen ja tärkein askel sille, että itsenäiset tuottajat voivat toimia markkinoilla tehokkaasti.

| 3.1.3 | Talous ja tukijärjestelmät. Pienvesivoima on ollut teknisesti toteutettavissa satoja vuosia, ja suotuisalla paikalla se voi olla taloudellisesti houkuttelevaa. Investointikustannukset EU:ssa (2001) vaihtelevat 1 000 eurosta/kW Kreikassa ja Espanjassa 6 000 euroon/kW Saksassa ja keskimääräiset tuotantokustannukset vaihtelevat 1,8 sentistä/kWh Belgiassa 14 senttiin/kWh Itävallassa. |
| --- | --- |

3.1.3

Talous ja tukijärjestelmät. Pienvesivoima on ollut teknisesti toteutettavissa satoja vuosia, ja suotuisalla paikalla se voi olla taloudellisesti houkuttelevaa. Investointikustannukset EU:ssa (2001) vaihtelevat 1 000 eurosta/kW Kreikassa ja Espanjassa 6 000 euroon/kW Saksassa ja keskimääräiset tuotantokustannukset vaihtelevat 1,8 sentistä/kWh Belgiassa 14 senttiin/kWh Itävallassa.

| 3.1.4 | Saatavuus ja asema toimitusvarmuuden kannalta. Pienvesivoima on luotettava energialähde ja sillä voidaan tukea sähköntuotannon toimitusvarmuutta. Pienvesivoimaloilla voidaan tuottaa sähköä nopeasti, sekä sähkön peruskuormaa että huippukuormaa varten, niillä on pitkä käyttöikä, niitä on suhteellisen helppo ylläpitää ja niihin liittyvä tekniikka on erittäin luotettavaa ja kypsää. |
| --- | --- |

3.1.4

Saatavuus ja asema toimitusvarmuuden kannalta. Pienvesivoima on luotettava energialähde ja sillä voidaan tukea sähköntuotannon toimitusvarmuutta. Pienvesivoimaloilla voidaan tuottaa sähköä nopeasti, sekä sähkön peruskuormaa että huippukuormaa varten, niillä on pitkä käyttöikä, niitä on suhteellisen helppo ylläpitää ja niihin liittyvä tekniikka on erittäin luotettavaa ja kypsää.

| 3.1.5 | Ympäristöllinen suorituskyky. Pienvesivoima on puhdas energialähde eikä siihen liity palamista, ja siksi vältytään saastuttavilta päästöiltä. Se vaikuttaa kuitenkin ympäristöön sijaintipaikalla rakenteiden ja vesistöjen ekologian muutosten (kuten kalojen vaelluksia estävien patojen) vuoksi, mutta keinoja vaikutusten pienentämiseksi tai poistamiseksi on saatavilla ja käytettävissä. |
| --- | --- |

3.1.5

Ympäristöllinen suorituskyky. Pienvesivoima on puhdas energialähde eikä siihen liity palamista, ja siksi vältytään saastuttavilta päästöiltä. Se vaikuttaa kuitenkin ympäristöön sijaintipaikalla rakenteiden ja vesistöjen ekologian muutosten (kuten kalojen vaelluksia estävien patojen) vuoksi, mutta keinoja vaikutusten pienentämiseksi tai poistamiseksi on saatavilla ja käytettävissä.

| 3.1.6 | Tulevaa kasvua ja asemaa koskevat näkymät. Ensimmäistä tavoitetta, joka asetettiin vuodelle 2003, ei saavutettu (12 500 MW). Kun tarkastellaan vuodeksi 2010 asetettuja tavoitteita, EU:n pienvesivoimakapasiteetiksi voidaan arvioida noin 12 000 MW, jos sovelletaan neljän viime vuoden keskimääräistä kasvuvauhtia. Tämäkin luku on komission valkoisessa kirjassa esitettyjä tavoitteita pienempi. |
| --- | --- |

3.1.6

Tulevaa kasvua ja asemaa koskevat näkymät. Ensimmäistä tavoitetta, joka asetettiin vuodelle 2003, ei saavutettu (12 500 MW). Kun tarkastellaan vuodeksi 2010 asetettuja tavoitteita, EU:n pienvesivoimakapasiteetiksi voidaan arvioida noin 12 000 MW, jos sovelletaan neljän viime vuoden keskimääräistä kasvuvauhtia. Tämäkin luku on komission valkoisessa kirjassa esitettyjä tavoitteita pienempi.

3.2   Tuulivoima

| 3.2.1 | Viimeaikainen kasvu ja kehitys. Tuulivoima on nykyään nopeimmin kasvava sähköntuotantotekniikka. Suotuisissa paikoissa ja olosuhteissa, siitä voi jopa tulla kustannustehokasta ilman pakollista tukea. Vuotuiset yli 35 prosentin kasvuasteet vuosina 1996–2004 ovat tehneet EU:sta johtajan tuulienergian alalla. Vuoden 2004 lopulla tuulienergian tuotantokapasiteetti oli EU:n 25 jäsenvaltiossa lähes 35 GW ja koko maailmassa yli 47 GW. |
| --- | --- |

3.2.1

Viimeaikainen kasvu ja kehitys. Tuulivoima on nykyään nopeimmin kasvava sähköntuotantotekniikka. Suotuisissa paikoissa ja olosuhteissa, siitä voi jopa tulla kustannustehokasta ilman pakollista tukea. Vuotuiset yli 35 prosentin kasvuasteet vuosina 1996–2004 ovat tehneet EU:sta johtajan tuulienergian alalla. Vuoden 2004 lopulla tuulienergian tuotantokapasiteetti oli EU:n 25 jäsenvaltiossa lähes 35 GW ja koko maailmassa yli 47 GW.

| 3.2.2 | Asema sähköjärjestelmissä ja vaikutukset verkkoihin. Tuulivoiman tehokkaaseen käyttöön liittyy huomattavia toiminnallisia haasteita. Tuulivoiman saatavuutta ei voida aina taata kaikilla alueilla. Tätä haittaa voidaan kuitenkin pienentää huomattavasti kuormituksen hallinnalla yhdessä muiden uusiutuvien energiamuotojen kuten biomassan, biokaasun, vesi- ja aurinkovoimaloiden hyödyntämisen sekä uusien varastointivälineiden kanssa.
  Taattu tuulivoimakapasiteetti (kapasiteettiluotto) vaihtelee selvästi vuodenajan mukaan. Esimerkiksi Saksassa tuulivoiman kokonaiskapasiteetti on määrä nostaa vuoteen 2015 mennessä 36 000 MW:hen, josta noin 1 820–2 300 MW:tä voidaan pitää taattuna kapasiteettina kausittaisen maksimikuorman kattamiseksi (energiahuollon luotettavuusasteen ollessa 99 prosenttia). Tämä vastaa noin kuutta prosenttia tuulivoiman tuotantokapasiteetista. Tuulivoimaan liittyvän säännöstelyn ja varakapasiteetin tarvittava määrä riippuu lyhyen aikavälin tuulivoimaennusteen laadusta ja siitä seuraavasta poikkeamasta ennustettujen ja todellisten tuulivoiman syöttöarvojen väillä. |
| --- | --- |

3.2.2

Asema sähköjärjestelmissä ja vaikutukset verkkoihin. Tuulivoiman tehokkaaseen käyttöön liittyy huomattavia toiminnallisia haasteita. Tuulivoiman saatavuutta ei voida aina taata kaikilla alueilla. Tätä haittaa voidaan kuitenkin pienentää huomattavasti kuormituksen hallinnalla yhdessä muiden uusiutuvien energiamuotojen kuten biomassan, biokaasun, vesi- ja aurinkovoimaloiden hyödyntämisen sekä uusien varastointivälineiden kanssa.

Taattu tuulivoimakapasiteetti (kapasiteettiluotto) vaihtelee selvästi vuodenajan mukaan. Esimerkiksi Saksassa tuulivoiman kokonaiskapasiteetti on määrä nostaa vuoteen 2015 mennessä 36 000 MW:hen, josta noin 1 820–2 300 MW:tä voidaan pitää taattuna kapasiteettina kausittaisen maksimikuorman kattamiseksi (energiahuollon luotettavuusasteen ollessa 99 prosenttia). Tämä vastaa noin kuutta prosenttia tuulivoiman tuotantokapasiteetista. Tuulivoimaan liittyvän säännöstelyn ja varakapasiteetin tarvittava määrä riippuu lyhyen aikavälin tuulivoimaennusteen laadusta ja siitä seuraavasta poikkeamasta ennustettujen ja todellisten tuulivoiman syöttöarvojen väillä.

| 3.2.3 | Talous ja tukijärjestelmät. Koska sähköntuotanto on erittäin riippuvaista tuulioloista, oikean paikan valinta on taloudellisen kannattavuuden kannalta keskeistä (katso kuitenkin kohta 3.2.2). Tuulisähkön tuotantokustannukset ovat kuitenkin laskeneet tasaisesti sitä mukaa, kun tekniikka on kehittynyt. Tuulivoimalla tuotetun sähkön kustannukset ovat laskeneet 15 viime vuoden aikana yli 50 prosenttia. Tällä hetkellä tuulienergia on hinnaltaan lähes kilpailukykyinen muiden energiamuotojen kanssa. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa maalla tuotettu tuulienergia maksaa 3,2 p/kWh (sähkön tukkuhinta on 3 p/kWh). Ajoittaisuuden kompensoinnista aiheutuvat lisäkustannukset (esimerkiksi varasähkö) ovat 0,17 p/kWh silloin, kun verkossa on vain 20 prosenttia tai vähemmän tuulienergiaa. |
| --- | --- |

3.2.3

Talous ja tukijärjestelmät. Koska sähköntuotanto on erittäin riippuvaista tuulioloista, oikean paikan valinta on taloudellisen kannattavuuden kannalta keskeistä (katso kuitenkin kohta 3.2.2). Tuulisähkön tuotantokustannukset ovat kuitenkin laskeneet tasaisesti sitä mukaa, kun tekniikka on kehittynyt. Tuulivoimalla tuotetun sähkön kustannukset ovat laskeneet 15 viime vuoden aikana yli 50 prosenttia. Tällä hetkellä tuulienergia on hinnaltaan lähes kilpailukykyinen muiden energiamuotojen kanssa. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa maalla tuotettu tuulienergia maksaa 3,2 p/kWh (sähkön tukkuhinta on 3 p/kWh). Ajoittaisuuden kompensoinnista aiheutuvat lisäkustannukset (esimerkiksi varasähkö) ovat 0,17 p/kWh silloin, kun verkossa on vain 20 prosenttia tai vähemmän tuulienergiaa.

| 3.2.4 | Saatavuus ja asema toimitusvarmuuden kannalta. Tuulivoiman käytön lisääntyminen Euroopassa on aiheuttanut epävakaisuutta, jota esiintyy nyt myös tuotantopuolella tuulivoiman vaihtelevuuden takia, mikä lisää valvontaan kohdistuvia vaatimuksia ja nostaa verkkokustannuksia. Verkon vakaan toiminnan varmistamiseksi tuulivoiman syötön suuresta epävakaisuudesta huolimatta siirtoverkonhaltijat ovat riippuvaisia mahdollisimman tarkoista tuulivoiman tuotantoa koskevista ennusteista.
  Nähtävissä oleva tuulienergian lisäkasvu Euroopassa tarkoittaa, että tulevaisuudessa on tarpeen kiinnittää aikaisempaa enemmän huomiota tuotannon luotettavuuteen, kun uusia tuulivoimaloita suunnitellaan. Tuulivoiman suurimittainen ja jatkuva kasvu on tehnyt sähköntuotannon vakauden takaamisesta entistä vaikeampaa erityisesti sähkökatkoksen tapahtuessa. Merellä toimivat voimalat lienevät maalla toimiviin voimaloihin verrattuna käyttötunneilla mitattuna tehokkaampia. |
| --- | --- |

3.2.4

Saatavuus ja asema toimitusvarmuuden kannalta. Tuulivoiman käytön lisääntyminen Euroopassa on aiheuttanut epävakaisuutta, jota esiintyy nyt myös tuotantopuolella tuulivoiman vaihtelevuuden takia, mikä lisää valvontaan kohdistuvia vaatimuksia ja nostaa verkkokustannuksia. Verkon vakaan toiminnan varmistamiseksi tuulivoiman syötön suuresta epävakaisuudesta huolimatta siirtoverkonhaltijat ovat riippuvaisia mahdollisimman tarkoista tuulivoiman tuotantoa koskevista ennusteista.

Nähtävissä oleva tuulienergian lisäkasvu Euroopassa tarkoittaa, että tulevaisuudessa on tarpeen kiinnittää aikaisempaa enemmän huomiota tuotannon luotettavuuteen, kun uusia tuulivoimaloita suunnitellaan. Tuulivoiman suurimittainen ja jatkuva kasvu on tehnyt sähköntuotannon vakauden takaamisesta entistä vaikeampaa erityisesti sähkökatkoksen tapahtuessa. Merellä toimivat voimalat lienevät maalla toimiviin voimaloihin verrattuna käyttötunneilla mitattuna tehokkaampia.

| 3.2.5 | Ympäristöllinen suorituskyky. Tuuliturbiineista ei synny käytön aikana käytännössä lainkaan saasteita tai päästöjä, ja niiden valmistuksesta, asennuksesta, ylläpidosta ja poistostakin niitä syntyy hyvin vähän. Vaikka tuulienergia on puhdas tekniikka, silläkin on vaikutuksensa ympäristöön. Lähinnä kyse on maisemallisista vaikutuksista. |
| --- | --- |

3.2.5

Ympäristöllinen suorituskyky. Tuuliturbiineista ei synny käytön aikana käytännössä lainkaan saasteita tai päästöjä, ja niiden valmistuksesta, asennuksesta, ylläpidosta ja poistostakin niitä syntyy hyvin vähän. Vaikka tuulienergia on puhdas tekniikka, silläkin on vaikutuksensa ympäristöön. Lähinnä kyse on maisemallisista vaikutuksista.

| 3.2.6 | Tulevaa kasvua ja asemaa koskevat näkymät. Komission tuoreimpien ennusteiden mukaan tuulivoiman odotetaan saavuttavan EU:ssa 70 GW:n kokonaistuotannon vuoteen 2010 mennessä. Jos katsotaan vielä kauemmas tulevaisuuteen EWEA (European Wind Energy Association) on asettanut vuotta 2020 koskevaksi tavoitteeksi 180 GW, josta 70 GW olisi sijoitettu merelle. Vuonna 2010 tämän odotetaan olevan 50 prosenttia nettokasvusta ja vuonna 2020 hieman yli 70 prosenttia. |
| --- | --- |

3.2.6

Tulevaa kasvua ja asemaa koskevat näkymät. Komission tuoreimpien ennusteiden mukaan tuulivoiman odotetaan saavuttavan EU:ssa 70 GW:n kokonaistuotannon vuoteen 2010 mennessä. Jos katsotaan vielä kauemmas tulevaisuuteen EWEA (European Wind Energy Association) on asettanut vuotta 2020 koskevaksi tavoitteeksi 180 GW, josta 70 GW olisi sijoitettu merelle. Vuonna 2010 tämän odotetaan olevan 50 prosenttia nettokasvusta ja vuonna 2020 hieman yli 70 prosenttia.

3.3   Biomassa

| 3.3.1 | Viimeaikainen kasvu ja kehitys. Vuonna 2001 biomassan kokonaiskäyttö energiatarkoituksiin oli 650 TWh. Uusiutuvia energialähteitä koskevan 12 prosentin tavoitteen (860 TWh) saavuttamiseksi tuotantoa on lisättävä vuoteen 2010 mennessä. Jokaisen sektorin on annettava panoksensa: sähkö 370 TWh, lämpö 280 TWh ja biopolttoaineet 210 TWh. Tämä johtaisi yhteensä noin 1500 TWh:n biomassaan perustuvaan energiantuotantoon vuonna 2010. Biomassatuotannon lisäys saavutetaan lyhyellä aikavälillä vain voimakkailla ja kohdennetuilla toimilla kaikilla kolmella sektorilla. Nestemäisten biopolttoaineiden osuuden EU:n liikenteen polttoaineenkulutuksesta arvioidaan tällä hetkellä olevan yksi prosentti. Luvun odotetaan kuitenkin nopeasti kasvavan, koska EU on asettanut erityisdirektiivillä tavoitteeksi 2 prosenttia vuodeksi 2005 ja lähes 6 prosenttia vuodeksi 2010. Ensisijaisena käyttöalana tulisi olla maa- ja metsätalous sekä biologisen hajoavuuden vuoksi myös vesiliikenne sekä muut käyttöympäristöt, jossa niistä voi olla erityistä ympäristöhyötyä, esimerkiksi taajamat, sillä suuressa osassa niiden julkista linja-autoliikennettä käytetään jo nyt bioenergiaa. |
| --- | --- |

3.3.1

Viimeaikainen kasvu ja kehitys. Vuonna 2001 biomassan kokonaiskäyttö energiatarkoituksiin oli 650 TWh. Uusiutuvia energialähteitä koskevan 12 prosentin tavoitteen (860 TWh) saavuttamiseksi tuotantoa on lisättävä vuoteen 2010 mennessä. Jokaisen sektorin on annettava panoksensa: sähkö 370 TWh, lämpö 280 TWh ja biopolttoaineet 210 TWh. Tämä johtaisi yhteensä noin 1500 TWh:n biomassaan perustuvaan energiantuotantoon vuonna 2010. Biomassatuotannon lisäys saavutetaan lyhyellä aikavälillä vain voimakkailla ja kohdennetuilla toimilla kaikilla kolmella sektorilla. Nestemäisten biopolttoaineiden osuuden EU:n liikenteen polttoaineenkulutuksesta arvioidaan tällä hetkellä olevan yksi prosentti. Luvun odotetaan kuitenkin nopeasti kasvavan, koska EU on asettanut erityisdirektiivillä tavoitteeksi 2 prosenttia vuodeksi 2005 ja lähes 6 prosenttia vuodeksi 2010. Ensisijaisena käyttöalana tulisi olla maa- ja metsätalous sekä biologisen hajoavuuden vuoksi myös vesiliikenne sekä muut käyttöympäristöt, jossa niistä voi olla erityistä ympäristöhyötyä, esimerkiksi taajamat, sillä suuressa osassa niiden julkista linja-autoliikennettä käytetään jo nyt bioenergiaa.

| 3.3.2 | Asema sähköjärjestelmissä ja vaikutukset verkkoihin. Biomassasähköä voidaan tuottaa energiakasveista, maatalouden ja teollisuuden biomassajätteestä tai muuttamalla biomassaa käymisen avulla biokaasuksi yhdistetyissä lämpö- ja voimalaitoksissa. Biomassavoimaloilla voidaan tuottaa sähkön peruskuormaa. |
| --- | --- |

3.3.2

Asema sähköjärjestelmissä ja vaikutukset verkkoihin. Biomassasähköä voidaan tuottaa energiakasveista, maatalouden ja teollisuuden biomassajätteestä tai muuttamalla biomassaa käymisen avulla biokaasuksi yhdistetyissä lämpö- ja voimalaitoksissa. Biomassavoimaloilla voidaan tuottaa sähkön peruskuormaa.

| 3.3.3 | Talous ja tukijärjestelmät. Biomassan tuotantokustannukset vaihtelevat käytetystä tekniikasta, voimalan koosta sekä biopolttoaineeseen liittyvistä kustannuksista riippuen. EU:n jäsenvaltioissa sovellettiin biomassaan (vuonna 2003) erilaisia tukijärjestelmiä ja eritasoisia tukia. Kiinteät hintajärjestelmät vaihtelevat 3:sta yli 10 senttiin/kWh ja korvaukset maksuista tai sertifikaattien hinnoista vaihtelevat 0,6 sentistä/kWh yli 8 senttiin/kWh. |
| --- | --- |

3.3.3

Talous ja tukijärjestelmät. Biomassan tuotantokustannukset vaihtelevat käytetystä tekniikasta, voimalan koosta sekä biopolttoaineeseen liittyvistä kustannuksista riippuen. EU:n jäsenvaltioissa sovellettiin biomassaan (vuonna 2003) erilaisia tukijärjestelmiä ja eritasoisia tukia. Kiinteät hintajärjestelmät vaihtelevat 3:sta yli 10 senttiin/kWh ja korvaukset maksuista tai sertifikaattien hinnoista vaihtelevat 0,6 sentistä/kWh yli 8 senttiin/kWh.

| 3.3.4 | Saatavuus ja asema toimitusvarmuuden kannalta. EU:n biomassapotentiaalia pidetään suurena eikä sitä katsota hyödynnettävän vielä riittävästi. Eräissä jäsenvaltioissa tilanne on juuri tällainen. Biomassaa saadaan monesta eri paikasta ja lähteestä — metsästä, maataloudesta ja jätevirroista. Metsä- ja puunjalostusteollisuuden jätepuu on suurin lähde, ja hankintalogistiikkaa metsästä biovoimaloihin kehitetään voimakkaasti. Erityisesti metsän harvennusten ja hakkeentuotannon jätepuun hajautettu käyttö lämmön- ja sähköntuotantoon sekä puupellettien valmistaminen tarjoavat erinomaisen keinon vahvistaa alueellista taloutta, luoda työpaikkoja maaseudulle ja vähentää EU:n raakaöljyntuontia. Epäillään kuitenkin, että biomassan energiakäytön liika kannustaminen haittaa muuta käyttöä, jota ei tueta. |
| --- | --- |

3.3.4

Saatavuus ja asema toimitusvarmuuden kannalta. EU:n biomassapotentiaalia pidetään suurena eikä sitä katsota hyödynnettävän vielä riittävästi. Eräissä jäsenvaltioissa tilanne on juuri tällainen. Biomassaa saadaan monesta eri paikasta ja lähteestä — metsästä, maataloudesta ja jätevirroista. Metsä- ja puunjalostusteollisuuden jätepuu on suurin lähde, ja hankintalogistiikkaa metsästä biovoimaloihin kehitetään voimakkaasti. Erityisesti metsän harvennusten ja hakkeentuotannon jätepuun hajautettu käyttö lämmön- ja sähköntuotantoon sekä puupellettien valmistaminen tarjoavat erinomaisen keinon vahvistaa alueellista taloutta, luoda työpaikkoja maaseudulle ja vähentää EU:n raakaöljyntuontia. Epäillään kuitenkin, että biomassan energiakäytön liika kannustaminen haittaa muuta käyttöä, jota ei tueta.

| 3.3.5 | Ympäristöllinen suorituskyky. Puu on uusiutuvista energialähteistä se, jolla voidaan parhaiten korvata fossiiliset polttoaineet, ja se on myös johtava uusiutuvien energialähteiden sektori EU:n primaarienergian tuotannossa. Puun käyttö energiantuotannossa auttaa torjumaan ilmaston lämpenemistä, koska toisin kuin fossiilisten polttoaineiden tapauksessa, kasvavat metsät imevät poltosta syntyvän hiilidioksidin takaisin. Puusta lähtöisin olevan biomassan polttaminen aiheuttaa kuitenkin lisäpäästöjä, ellei palokaasuja suodateta kunnolla. On olemassa riski, että erityisen nopeasti kasvavien ja satoisien biomassalajikkeiden tehokas kasvattaminen aiheuttaa huomattavia alueellisia tai — kun ajatellaan aarniometsien hakkuita biomassan viljelemiseksi — jopa maailmanlaajuisia ympäristön- ja luonnonsuojeluongelmia, jotka voivat merkittävästi häiritä ympäristön tasapainoa. |
| --- | --- |

3.3.5

Ympäristöllinen suorituskyky. Puu on uusiutuvista energialähteistä se, jolla voidaan parhaiten korvata fossiiliset polttoaineet, ja se on myös johtava uusiutuvien energialähteiden sektori EU:n primaarienergian tuotannossa. Puun käyttö energiantuotannossa auttaa torjumaan ilmaston lämpenemistä, koska toisin kuin fossiilisten polttoaineiden tapauksessa, kasvavat metsät imevät poltosta syntyvän hiilidioksidin takaisin. Puusta lähtöisin olevan biomassan polttaminen aiheuttaa kuitenkin lisäpäästöjä, ellei palokaasuja suodateta kunnolla. On olemassa riski, että erityisen nopeasti kasvavien ja satoisien biomassalajikkeiden tehokas kasvattaminen aiheuttaa huomattavia alueellisia tai — kun ajatellaan aarniometsien hakkuita biomassan viljelemiseksi — jopa maailmanlaajuisia ympäristön- ja luonnonsuojeluongelmia, jotka voivat merkittävästi häiritä ympäristön tasapainoa.

| 3.3.6 | Tulevaa kasvua ja asemaa koskevat näkymät. Teollisuuden merkittävä panos on olennaisen tärkeää kaikessa muussa paitsi perustutkimuksessa, jos biomassaenergian halutaan olevan osa EU:n poliittisten tavoitteiden tehokasta saavuttamista. |
| --- | --- |

3.3.6

Tulevaa kasvua ja asemaa koskevat näkymät. Teollisuuden merkittävä panos on olennaisen tärkeää kaikessa muussa paitsi perustutkimuksessa, jos biomassaenergian halutaan olevan osa EU:n poliittisten tavoitteiden tehokasta saavuttamista.

| 3.3.7 | Biopolttoaineet. On kiistanalaista (4), onko nestemäisten biopolttoaineiden käyttösuhde kaikissa tapauksissa positiivinen tai edes ympäristön kannalta edullinen, kun esimerkiksi lannoitteisiin, maatalouskoneisiin, jalostukseen jne. investoitua energiaa verrataan biopolttoaineilla tuotettuun energiaan. Komission toimeksiantamien tutkimusten mukaan kokonaistase on kuitenkin positiivinen, mutta nettotulos luonnollisesti vaihtelee lajikkeesta riippuen. Komitea suositteleekin selventämään asiaa esimerkiksi sitä koskevien lisätutkimusten avulla, sillä huomattava maailmanlaajuinen öljyriippuvuus on merkittävä poliittinen seikka. Toinen keskeinen ja tarkastelua vaativa kysymys on EU:n huoltovarmuus sekä nestemäisten biopolttoaineiden lisääntyvän käytön taloudelliset ja kaupalliset näkökohdat. |
| --- | --- |

3.3.7

Biopolttoaineet. On kiistanalaista (4), onko nestemäisten biopolttoaineiden käyttösuhde kaikissa tapauksissa positiivinen tai edes ympäristön kannalta edullinen, kun esimerkiksi lannoitteisiin, maatalouskoneisiin, jalostukseen jne. investoitua energiaa verrataan biopolttoaineilla tuotettuun energiaan. Komission toimeksiantamien tutkimusten mukaan kokonaistase on kuitenkin positiivinen, mutta nettotulos luonnollisesti vaihtelee lajikkeesta riippuen. Komitea suositteleekin selventämään asiaa esimerkiksi sitä koskevien lisätutkimusten avulla, sillä huomattava maailmanlaajuinen öljyriippuvuus on merkittävä poliittinen seikka. Toinen keskeinen ja tarkastelua vaativa kysymys on EU:n huoltovarmuus sekä nestemäisten biopolttoaineiden lisääntyvän käytön taloudelliset ja kaupalliset näkökohdat.

3.4   Aurinkosähkö

| 3.4.1 | Viimeaikainen kasvu ja kehitys. Vuonna 2003 EU:ssa otettiin käyttöön 180 MWp aurinkosähköä, mikä nosti EU:n yhteiskapasiteetin noin 570 MWp:hen. Yhä suurempi osuus tästä rakennetusta kapasiteetista on kytketty sähköverkkoon. EU:n koko kapasiteetista 86 prosenttia on kytketty verkkoon. |
| --- | --- |

3.4.1

Viimeaikainen kasvu ja kehitys. Vuonna 2003 EU:ssa otettiin käyttöön 180 MWp aurinkosähköä, mikä nosti EU:n yhteiskapasiteetin noin 570 MWp:hen. Yhä suurempi osuus tästä rakennetusta kapasiteetista on kytketty sähköverkkoon. EU:n koko kapasiteetista 86 prosenttia on kytketty verkkoon.

| 3.4.2 | Asema sähköjärjestelmissä ja vaikutukset verkkoihin. Kotien ja yritysten suosituin aurinkosähköjärjestelmätyyppi teollisuusmaissa on verkkoon kytketty järjestelmä. Yhteys paikalliseen sähköverkkoon mahdollistaa minkä tahansa tuotetun energian myynnin yleiseen sähköverkkoon.
  Muutoin jos järjestelmä on täysin erillään verkosta, se on kytkettävä akkuun, jotta normaaleja laitteita voidaan käyttää ilman verkkovirtaa. Tyypilliset verkon ulkopuoliset sovellukset ovat teollisuussovelluksia, kuten matkapuhelinten tukiasemat tai maaseudun sähköistys. |
| --- | --- |

3.4.2

Asema sähköjärjestelmissä ja vaikutukset verkkoihin. Kotien ja yritysten suosituin aurinkosähköjärjestelmätyyppi teollisuusmaissa on verkkoon kytketty järjestelmä. Yhteys paikalliseen sähköverkkoon mahdollistaa minkä tahansa tuotetun energian myynnin yleiseen sähköverkkoon.

Muutoin jos järjestelmä on täysin erillään verkosta, se on kytkettävä akkuun, jotta normaaleja laitteita voidaan käyttää ilman verkkovirtaa. Tyypilliset verkon ulkopuoliset sovellukset ovat teollisuussovelluksia, kuten matkapuhelinten tukiasemat tai maaseudun sähköistys.

| 3.4.3 | Talous ja tukijärjestelmät. Vielä verrattain suuret investointikustannukset ovat yksi huomattavimmista esteistä aurinkosähkömarkkinoiden kehittämiselle lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, vaikka järjestelmien hinnoissa voidaan ajan mittaan ja tuotantomäärän kasvaessa sekä hyötysuhteen parantamiseen tähtäävän jatkuvan innovoinnin ansiosta havaita laskusuuntaus. Moduulien hinnat ovat laskeneet keskimäärin noin viisi prosenttia viimeisten 20 vuoden aikana, ja laskun odotetaan jatkuvan, vaikka hinta on vielä noin 0,5 euroa/kWh. Tyypillisen aurinkosähköjärjestelmän pääomakustannukset ovat 5–8 euroa/W, joten aurinkosähkö on nykyisin vielä selvästi kallein uusiutuvan energialähde. |
| --- | --- |

3.4.3

Talous ja tukijärjestelmät. Vielä verrattain suuret investointikustannukset ovat yksi huomattavimmista esteistä aurinkosähkömarkkinoiden kehittämiselle lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, vaikka järjestelmien hinnoissa voidaan ajan mittaan ja tuotantomäärän kasvaessa sekä hyötysuhteen parantamiseen tähtäävän jatkuvan innovoinnin ansiosta havaita laskusuuntaus. Moduulien hinnat ovat laskeneet keskimäärin noin viisi prosenttia viimeisten 20 vuoden aikana, ja laskun odotetaan jatkuvan, vaikka hinta on vielä noin 0,5 euroa/kWh. Tyypillisen aurinkosähköjärjestelmän pääomakustannukset ovat 5–8 euroa/W, joten aurinkosähkö on nykyisin vielä selvästi kallein uusiutuvan energialähde.

| 3.4.4 | Saatavuus ja asema toimitusvarmuuden kannalta. Auringon säteily tuottaa maapallolle valtavan määrän energiaa. Auringosta maan pinnalle vuosittain tulevan energian kokonaismäärä vastaa noin 10 000 kertaa maapallon vuotuista energiankulutusta. Aurinkosähköllä voidaan vahvistaa energian toimitusvarmuutta kaikilla tavoilla: verkkoon kytketyillä järjestelmillä, itsenäisillä järjestelmillä tai hybridijärjestelmillä. |
| --- | --- |

3.4.4

Saatavuus ja asema toimitusvarmuuden kannalta. Auringon säteily tuottaa maapallolle valtavan määrän energiaa. Auringosta maan pinnalle vuosittain tulevan energian kokonaismäärä vastaa noin 10 000 kertaa maapallon vuotuista energiankulutusta. Aurinkosähköllä voidaan vahvistaa energian toimitusvarmuutta kaikilla tavoilla: verkkoon kytketyillä järjestelmillä, itsenäisillä järjestelmillä tai hybridijärjestelmillä.

| 3.4.5 | Ympäristöllinen suorituskyky. Vaikka aurinkosähkön tuotantoon ei liity samoja saastuttavia päästöjä tai ympäristöhaittoja kuin perinteisiin tuotantotekniikkoihin, aurinkosähkökennojen valmistukseen liittyy tekniikoita, joissa käytetään myös myrkyllisiä aineita. Avoimessa maastossa sijaitsevista suurista laitteistoista mahdollisesti johtuvia tiettyjä maisemallisia ja ympäristöä koskevia ongelmia ei synny, kun laitteistot asennetaan olemassa olevien rakennusten viereen ja päälle. |
| --- | --- |

3.4.5

Ympäristöllinen suorituskyky. Vaikka aurinkosähkön tuotantoon ei liity samoja saastuttavia päästöjä tai ympäristöhaittoja kuin perinteisiin tuotantotekniikkoihin, aurinkosähkökennojen valmistukseen liittyy tekniikoita, joissa käytetään myös myrkyllisiä aineita. Avoimessa maastossa sijaitsevista suurista laitteistoista mahdollisesti johtuvia tiettyjä maisemallisia ja ympäristöä koskevia ongelmia ei synny, kun laitteistot asennetaan olemassa olevien rakennusten viereen ja päälle.

| 3.4.6 | Tulevaa kasvua ja asemaa koskevat näkymät. Vuoden 2003 loppuun mennessä EU:n odotettiin saavuttavan noin 520 MWp:n kokonaiskapasiteetti. Saksassa kapasiteetti kasvoi vuonna 2004 kaikkiaan 94 prosenttia ja oli vuoden 2004 lopussa 800 MWp. Kampanjan Campaign for Take-Off tavoite 650 MWp ylitettiin siis reilusti. Euroopan unionin kapasiteetiksi vuonna 2010 arvioidaan noin 1 400 MWp. EPIA:n (European Photovoltaic Industry Association) ennusteet ovat paljon optimistisempia. Komission asettama tavoite 3 000 MWp vuoden 2010 lopussa on täysin saavutettavissa, mutta sen onnistuminen riippuu ennen kaikkea kaikkien jäsenvaltioiden poliittisesta tahdosta. |
| --- | --- |

3.4.6

Tulevaa kasvua ja asemaa koskevat näkymät. Vuoden 2003 loppuun mennessä EU:n odotettiin saavuttavan noin 520 MWp:n kokonaiskapasiteetti. Saksassa kapasiteetti kasvoi vuonna 2004 kaikkiaan 94 prosenttia ja oli vuoden 2004 lopussa 800 MWp. Kampanjan Campaign for Take-Off tavoite 650 MWp ylitettiin siis reilusti. Euroopan unionin kapasiteetiksi vuonna 2010 arvioidaan noin 1 400 MWp. EPIA:n (European Photovoltaic Industry Association) ennusteet ovat paljon optimistisempia. Komission asettama tavoite 3 000 MWp vuoden 2010 lopussa on täysin saavutettavissa, mutta sen onnistuminen riippuu ennen kaikkea kaikkien jäsenvaltioiden poliittisesta tahdosta.

3.5   Aurinkolämpö

3.5.1   Viimeaikainen kasvu ja kehitys.

Aurinkolämmön valtava potentiaali on keskeinen tekijä lämmityksen ja jäähdytyksen kehittämisessä kestävämmäksi; se vähentäisi ympäristövaikutusta sekä energiantuontia. Tekninen kokonaispotentiaali on arvioitu 1,4 miljardiksi neliömetriksi keräinalaa, ja sen vuotuinen aurinkoteho olisi lähes 700 TWh/vuosi. EU:n markkinat ovat yli kaksinkertaistuneet 1990-luvun puoliväliin verrattuna, ja ne ovat yli kolme kertaa suuremmat kuin 1980-luvun lopulla. Vuosina 1990–2001 markkinoiden vuotuinen kasvu on ollut 13,6 prosenttia. Vuodesta 2000 markkinat ovat olleet selvästi suuremmat kuin 1 miljoona neliömetriä vasta asennettuja keräimiä vuotta kohti. Vuonna 2002 tapahtuneen lähinnä Saksasta alkunsa saaneen supistumisen jälkeen vuonna 2003 saavutettiin uusi huippu, yli 1,4 miljoonaa neliömetriä. Aurinkolämmön käyttö on toistaiseksi jakautunut EU:ssa erittäin epätasaisesti: Itävallassa käyttö on yleistä, eräissä Välimeren maissa ei suotuisista ilmasto-oloista huolimatta ole tapahtunut juuri minkäänlaista kehitystä, kun taas toisissa (esimerkiksi Kreikassa) aurinkolämmön käyttö on hyvin yleistä. Tämä ei voi johtua epäedullisuudesta.

3.5.2   Asema sähköjärjestelmissä ja vaikutukset verkkoihin.

Lämpöenergiaa voidaan siirtää vain kaukolämpöjärjestelmässä. Aurinkolämpöjärjestelmillä ei ole vielä suoraa vaikutusta sähköjärjestelmiin. Tutkimus- ja kehitysvaihe (5), joka koskee aurinkolämmön muuttamista sähköenergiaksi keskitetyillä aurinkolämpöenergiajärjestelmillä (”aurinkokouruilla” tai ”aurinkotorneilla”, laajamittainen peili- ja keskittämistekniikka korkeiden lämpötilojen muodostamiseksi sähköntuotantoa varten), on juuri päättymässä, ja asia on siirtymässä esittely- ja kaupallistamisvaiheeseen. Espanjassa tällaisia sähköntuotantolaitoksia on jo muutamia.

3.5.3   Talous ja tukijärjestelmät.

Aurinkolämpö kilpailee lähinnä perinteisten fossiilisiin polttoaineisiin tai sähköön perustuvien lämmitysjärjestelmien kanssa. Niihin verrattuna sillä on korkeat investointikustannukset (90–99 % kokonaiskustannuksista), mutta varsin alhaiset käyttökustannukset. Tavallisen omakotitalon aurinkoenergialla toimivan vedenlämmitysjärjestelmän kustannukset ovat noin 700–5 000 euroa. Hyvin suunnitellut aurinkolämpöjärjestelmät voivat nykyään tuottaa/korvata lämpöä hintaan 3–9 senttiä/kWh. Tällaiset järjestelmät ovatkin varsin käyttökelpoisia vedenlämmityksessä ja lämmöntuotannossa, kun ajatellaan yhtäältä sähkön, öljyn ja kaasun nykyhintaa sekä sen todennäköistä kallistumista ja toisaalta nykyaikaisia tehokkaasti eristettyjä varastointijärjestelmiä.

3.5.4   Saatavuus ja asema toimitusvarmuuden kannalta.

Aurinkoenergian teoreettinen potentiaali on valtava. Aurinkolämmön hyödyntämismahdollisuuksia rajoittavat sekä tekniset että yhteiskunnallis-taloudelliset tekijät. Pilvisinä talvipäivinä, jolloin lämmön kysyntä on suurimmillaan, energiaa on vähiten saatavilla.

3.5.5   Ympäristöllinen suorituskyky.

Aurinkolämpöenergia ei tuota käytännössä saasteita tai päästöjä. Vaikutukset ovat suurempia valmistuksen, asennuksen, ylläpidon ja purkamisen aikana. Vaikka aurinkolämpö on puhdas tekniikka, silläkin on vaikutuksensa ympäristöön.

3.5.6   Tulevaa kasvua ja asemaa koskevat näkymät.

Jos aurinkolämpöä tukevien politiikkojen teho säilyy ennallaan, ala kasvaa vuosittain EU:n tasolla lähes 12 prosenttia. Jos kasvun odotetaan jatkuvan tasaisesti, niin puolet kasvusta tapahtuu absoluuttisesti mitattuna vuosina 2010–2015. Aurinkoenergian käyttö tulee lisääntymään nopeasti Aasian ja Afrikan aurinkovyöhykkeillä, jos öljyn hinta pysyy edelleen korkealla (noin 60 dollaria barrelilta).

3.6   Geoterminen energia

3.6.1   Viimeaikainen kasvu ja kehitys

3.6.1.1   Sähkö

Vain viidellä EU:n jäsenvaltiolla on tarvittavat luonnonvarat sähkön tuottamiseksi geotermisestä energiasta riittävän tehokkaasti. Vuoden 2003 lopussa EU:n asennettu geoterminen sähköntuotantokapasiteetti oli 820 Mwe. Yli 96 prosenttia (790 MWe) asennetusta kapasiteetista on Italiassa.

3.6.1.2   Lämpö

Geotermisesta energiasta voidaan tuottaa lämpöä kahdella tavalla. Ensinnäkin voidaan hyödyntää suoraan pohjavettä johtavia kerroksia, joiden lämpötila on 30–150 °C (niin kutsutut matalan ja keskitason energiasovellukset). Toinen tuotantotapa on geotermisten lämpöpumppujen käyttäminen. Matalan energian geotermisen sektorin asennettu kokonaiskapasiteetti EU:ssa arvioitiin 1 130 MWth:ksi, eli kasvua vuodesta 2002 on 7,5 prosenttia.

| 3.6.2 | Asema sähköjärjestelmissä ja vaikutukset verkkoihin. Toistaiseksi geotermistä energiaa voidaan hyödyntää energiantuotantoon vain alueilla, joilla on geotermistä potentiaalia. |
| --- | --- |

3.6.2

Asema sähköjärjestelmissä ja vaikutukset verkkoihin. Toistaiseksi geotermistä energiaa voidaan hyödyntää energiantuotantoon vain alueilla, joilla on geotermistä potentiaalia.

| 3.6.3 | Talous ja tukijärjestelmät. Geotermisen energian hyödyntämistä pidetään riskialttiina investointina. Investoitaessa sähkövoimalaitokseen paikan olosuhteet vaikuttavat voimakkaasti investoinnin osuuteen kussakin vaiheessa.
  Lämmön tuotannon investointi- ja käyttökustannukset vaihtelevat huomattavasti eri maiden ja käyttötyyppien välillä, ja ne riippuvat myös resurssien luonteesta (paikalliset geologiset olosuhteet), paikallisesta lämmön kysyntä- ja kulutustavasta (kuten kaukolämpöjärjestelmät tai yksittäiset tai rakennuksen lämpöpumppujärjestelmät). Hinnat vaihtelevat EU:n jäsenvaltioissa seuraavasti:






  — | investoinnit ovat 0,2–1,2 miljoonaa euroa/MW, |
| --- | --- | --- |

3.6.3

Talous ja tukijärjestelmät. Geotermisen energian hyödyntämistä pidetään riskialttiina investointina. Investoitaessa sähkövoimalaitokseen paikan olosuhteet vaikuttavat voimakkaasti investoinnin osuuteen kussakin vaiheessa.

Lämmön tuotannon investointi- ja käyttökustannukset vaihtelevat huomattavasti eri maiden ja käyttötyyppien välillä, ja ne riippuvat myös resurssien luonteesta (paikalliset geologiset olosuhteet), paikallisesta lämmön kysyntä- ja kulutustavasta (kuten kaukolämpöjärjestelmät tai yksittäiset tai rakennuksen lämpöpumppujärjestelmät). Hinnat vaihtelevat EU:n jäsenvaltioissa seuraavasti:

—

investoinnit ovat 0,2–1,2 miljoonaa euroa/MW,

| — | tuotantokustannukset ovat 5–45 euroa/MW. |
| --- | --- |

—

tuotantokustannukset ovat 5–45 euroa/MW.

| 3.6.4 | Saatavuus ja asema toimitusvarmuuden kannalta. Maan terminen energiavaranto on suunnaton, mutta ilman erittäin syvää porausta (tekniikka, kustannukset) vain murto-osaa voidaan hyödyntää. Toistaiseksi energian hyödyntäminen on rajoittunut pääasiassa geotermisten anomalioiden alueille, joilla geologiset olosuhteet mahdollistavat lämmön siirtymisen välittäjän avulla syvältä kuumasta vyöhykkeestä maan pinnalle. Kuumien ja kuivien kivimuodostelmien (HDR) resurssien tai muiden syväporaukseen (3–5 km) perustuvien tekniikoiden (katso kohta 3.6.6), joita parhaillaan tutkitaan, toivotaan avaavan uusia alueita sähkön tuotannossa seuraavalla vuosikymmenellä. |
| --- | --- |

3.6.4

Saatavuus ja asema toimitusvarmuuden kannalta. Maan terminen energiavaranto on suunnaton, mutta ilman erittäin syvää porausta (tekniikka, kustannukset) vain murto-osaa voidaan hyödyntää. Toistaiseksi energian hyödyntäminen on rajoittunut pääasiassa geotermisten anomalioiden alueille, joilla geologiset olosuhteet mahdollistavat lämmön siirtymisen välittäjän avulla syvältä kuumasta vyöhykkeestä maan pinnalle. Kuumien ja kuivien kivimuodostelmien (HDR) resurssien tai muiden syväporaukseen (3–5 km) perustuvien tekniikoiden (katso kohta 3.6.6), joita parhaillaan tutkitaan, toivotaan avaavan uusia alueita sähkön tuotannossa seuraavalla vuosikymmenellä.

| 3.6.5 | Ympäristöllinen suorituskyky. Geotermisen energian kehittämisellä voisi olla huomattava, myönteinen nettovaikutus ympäristöön verrattuna fossiilisten polttoaineiden kehittämiseen. Geotermisen voimalan käytöstä aiheutuu ympäristöongelmia. Geotermiset nesteet (höyry tai kuuma vesi) sisältävät yleensä kaasuja, kuten hiilidioksidia (CO2), rikkivetyä (H2S), ammoniakkia (NH3), metaania (CH4) ja pieniä määriä muita kaasuja sekä liuenneita aineita, joiden pitoisuus yleensä kasvaa lämpötilan mukana. Esimerkiksi natriumkloridi (NaCl), boori (B), arsenikki (As) ja elohopea (Hg) ovat ympäristöön päästessään saasteita. Tiivistetyt samankeskiset lämpöputket estävät kyseisten aineiden pinnalle pääsyn. |
| --- | --- |

3.6.5

Ympäristöllinen suorituskyky. Geotermisen energian kehittämisellä voisi olla huomattava, myönteinen nettovaikutus ympäristöön verrattuna fossiilisten polttoaineiden kehittämiseen. Geotermisen voimalan käytöstä aiheutuu ympäristöongelmia. Geotermiset nesteet (höyry tai kuuma vesi) sisältävät yleensä kaasuja, kuten hiilidioksidia (CO2), rikkivetyä (H2S), ammoniakkia (NH3), metaania (CH4) ja pieniä määriä muita kaasuja sekä liuenneita aineita, joiden pitoisuus yleensä kasvaa lämpötilan mukana. Esimerkiksi natriumkloridi (NaCl), boori (B), arsenikki (As) ja elohopea (Hg) ovat ympäristöön päästessään saasteita. Tiivistetyt samankeskiset lämpöputket estävät kyseisten aineiden pinnalle pääsyn.

| 3.6.6 | Tulevaa kasvua ja asemaa koskevat näkymät. Sähköntuotannon osalta: erityisesti Itävallassa toteutettavien hankkeiden voidaan olettaa kasvattavan EU:n kokonaismäärän noin 1 Gwe:hen. Erityisesti sähköntuotantoa varten teknisesti käyttökelpoisen energian tuotanto edellyttää, että geotermiset energialähteet sijaitsevat riittävän syvällä. Koska se vaatii vähintään 2

  kilometrin ja mieluummin 4–5 kilometrin tai sitäkin suurempaa syvyyttä, tarvitaan kallista syväporausta.Toinen EU:n tavoite koskee lämmöntuotantoa. Ennusteet perustuvat 50 MWth:n keskimääräiseen vuotuiseen kasvuun. Kaikkien näiden ponnistelujen olisi nostettava ala 8 200 MWth:hon, mikä on selvästi enemmän kuin tavoiteltu 5 000 MWth. Matalan pinnan lämpöpumpuilla, joiden usein katsotaan myös kuuluvan otsikon geoterminen alle, on kuitenkin laaja potentiaali matalan lämpötilan sovelluksiin, kuten rakennusten lämmitykseen jne.
  Strategiassa olisi painotettava riittävästi tutkimus- ja kehitystoimia, joita geotermisen energian kehittäminen edellyttää, kunnes muuttuvilla energiamarkkinoilla on mahdollista tarjota tarkempia arvioita myös pitkän aikavälin kustannuksista sekä tällaisen teknologian toteutettavissa olevista mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

3.6.6

Formula

Toinen EU:n tavoite koskee lämmöntuotantoa. Ennusteet perustuvat 50 MWth:n keskimääräiseen vuotuiseen kasvuun. Kaikkien näiden ponnistelujen olisi nostettava ala 8 200 MWth:hon, mikä on selvästi enemmän kuin tavoiteltu 5 000 MWth. Matalan pinnan lämpöpumpuilla, joiden usein katsotaan myös kuuluvan otsikon geoterminen alle, on kuitenkin laaja potentiaali matalan lämpötilan sovelluksiin, kuten rakennusten lämmitykseen jne.

Strategiassa olisi painotettava riittävästi tutkimus- ja kehitystoimia, joita geotermisen energian kehittäminen edellyttää, kunnes muuttuvilla energiamarkkinoilla on mahdollista tarjota tarkempia arvioita myös pitkän aikavälin kustannuksista sekä tällaisen teknologian toteutettavissa olevista mahdollisuuksista.

4.   Katsaus uusiutuvien energialähteiden tulevaan rooliin vuosina 2030–2040

| 4.1 | Komissio on hahmotellut energiapolitiikan näkymiä vuoteen 2030 saakka. Energiaa ja liikennettä koskevan komissio julkaisun (6) mukaan uusiutuvat energialähteet, mukaan luettuna tuuli, vesi, biomassa ja muut, saavuttanevat perusolosuhteissa noin 8,6 prosentin osuuden primaarienergian käytöstä ja 17 prosentin osuuden sähköntuotannosta vuoteen 2030 mennessä. Tässä ennusteessa ei oteta huomioon kuluvan vuosisadan alkuvuosina käyttöön otettujen, uusiutuvia energialähteitä koskevien EU:n politiikkojen vaikutuksia. |
| --- | --- |

4.1

Komissio on hahmotellut energiapolitiikan näkymiä vuoteen 2030 saakka. Energiaa ja liikennettä koskevan komissio julkaisun (6) mukaan uusiutuvat energialähteet, mukaan luettuna tuuli, vesi, biomassa ja muut, saavuttanevat perusolosuhteissa noin 8,6 prosentin osuuden primaarienergian käytöstä ja 17 prosentin osuuden sähköntuotannosta vuoteen 2030 mennessä. Tässä ennusteessa ei oteta huomioon kuluvan vuosisadan alkuvuosina käyttöön otettujen, uusiutuvia energialähteitä koskevien EU:n politiikkojen vaikutuksia.

| 4.2 | Kansainvälinen energiajärjestö IEA ennustaa sähkönkulutuksen kaksinkertaistuvan vuoteen 2030 mennessä. Suurin osa kasvusta tapahtuu kehitysmaissa. Uusiutuvien energialähteiden osuus kasvaa maailmanlaajuisesti 2 prosentista 6 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. OECD-maissa uusiutuvien energialähteiden osuus kasvaa 6,4 prosentista vuonna 2000 8 prosenttiin vuonna 2030. |
| --- | --- |

4.2

Kansainvälinen energiajärjestö IEA ennustaa sähkönkulutuksen kaksinkertaistuvan vuoteen 2030 mennessä. Suurin osa kasvusta tapahtuu kehitysmaissa. Uusiutuvien energialähteiden osuus kasvaa maailmanlaajuisesti 2 prosentista 6 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. OECD-maissa uusiutuvien energialähteiden osuus kasvaa 6,4 prosentista vuonna 2000 8 prosenttiin vuonna 2030.

| 4.3 | IEA on kehittänyt myös laskelmia uusiutuvista energialähteistä tapahtuvaa sähköntuotantoa varten ja ennustaa, että Eurooppa on teollisuusmaiden kärjessä uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä. Järjestön viiteskenaarion mukaan uusiutuvan sähkön osuus OECD:n eurooppalaisissa maissa nousisi noin 20 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Jos Euroopassa sovellettaisiin kaikkia nyt pohdittavana olevia politiikan välineitä, uusiutuvan sähkön osuus voisi saavuttaa 33 prosenttia vuoteen 2030 mennessä (vaihtoehtoinen skenaario). Se vaatisi epäilemättä monien tukipolitiikkojen täysimääräistä toteuttamista. |
| --- | --- |

4.3

IEA on kehittänyt myös laskelmia uusiutuvista energialähteistä tapahtuvaa sähköntuotantoa varten ja ennustaa, että Eurooppa on teollisuusmaiden kärjessä uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä. Järjestön viiteskenaarion mukaan uusiutuvan sähkön osuus OECD:n eurooppalaisissa maissa nousisi noin 20 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Jos Euroopassa sovellettaisiin kaikkia nyt pohdittavana olevia politiikan välineitä, uusiutuvan sähkön osuus voisi saavuttaa 33 prosenttia vuoteen 2030 mennessä (vaihtoehtoinen skenaario). Se vaatisi epäilemättä monien tukipolitiikkojen täysimääräistä toteuttamista.

| 4.4 | Euroopan sähköteollisuuden liitto Eurelectric on laatinut skenaarioita, joissa uusiutuvien energialähteiden osuus, mukaan luettuna vesivoima, kasvaisi noin 16 prosentista vuonna 2000 (15 jäsenvaltion EU) 22,5 prosenttiin vuonna 2020 (25:n jäsenvaltion EU); luvuissa ovat mukana myös Norja ja Sveitsi. |
| --- | --- |

4.4

Euroopan sähköteollisuuden liitto Eurelectric on laatinut skenaarioita, joissa uusiutuvien energialähteiden osuus, mukaan luettuna vesivoima, kasvaisi noin 16 prosentista vuonna 2000 (15 jäsenvaltion EU) 22,5 prosenttiin vuonna 2020 (25:n jäsenvaltion EU); luvuissa ovat mukana myös Norja ja Sveitsi.

| 4.5 | Euroopan uusiutuvien energialähteiden neuvosto EREC on äskettäin julkaissut oman visionsa, jossa uusiutuvien energialähteiden osuudeksi maailman primaarienergian kulutuksesta vuoteen 2040 mennessä hahmotellaan 50 prosenttia. EREC katsoo myös, että 80 prosenttia maailman sähköntuotannosta perustuisi uusiutuviin energialähteisiin vuonna 2040. |
| --- | --- |

4.5

Euroopan uusiutuvien energialähteiden neuvosto EREC on äskettäin julkaissut oman visionsa, jossa uusiutuvien energialähteiden osuudeksi maailman primaarienergian kulutuksesta vuoteen 2040 mennessä hahmotellaan 50 prosenttia. EREC katsoo myös, että 80 prosenttia maailman sähköntuotannosta perustuisi uusiutuviin energialähteisiin vuonna 2040.

| 4.6 | Maailman energianeuvosto WEC arvioi, että uusiutuvien energialähteiden rooli on lyhyellä aikavälillä maailmanlaajuisesti marginaalinen, mutta niiden merkitys kasvaa pitkällä aikavälillä. WEC ei kannata pakollisten tavoitteiden asettamista uusiutuville energialähteille. |
| --- | --- |

4.6

Maailman energianeuvosto WEC arvioi, että uusiutuvien energialähteiden rooli on lyhyellä aikavälillä maailmanlaajuisesti marginaalinen, mutta niiden merkitys kasvaa pitkällä aikavälillä. WEC ei kannata pakollisten tavoitteiden asettamista uusiutuville energialähteille.

| 4.7 | Yhteenvetona edellä mainituista skenaarioista voidaan todeta, että eri elimet ennustavat yleisesti varsin asteittaista muutosta polttoaineiden kulutuksessa, paitsi EREC, jonka tulevaisuudenennuste on vallankumouksellinen. |
| --- | --- |

4.7

Yhteenvetona edellä mainituista skenaarioista voidaan todeta, että eri elimet ennustavat yleisesti varsin asteittaista muutosta polttoaineiden kulutuksessa, paitsi EREC, jonka tulevaisuudenennuste on vallankumouksellinen.

| 4.8 | Euroopan parlamentti äänesti (syyskuun täysistunnossaan) uusiutuvia energialähteitä koskevasta mietinnöstä, johon sisältyvän ehdotuksen mukaan EU:n tulisi nostaa uusiutuvien energialähteiden osuus 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

4.8

Euroopan parlamentti äänesti (syyskuun täysistunnossaan) uusiutuvia energialähteitä koskevasta mietinnöstä, johon sisältyvän ehdotuksen mukaan EU:n tulisi nostaa uusiutuvien energialähteiden osuus 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä.

| 4.9 | Komissio julkaisee tiedonannon uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa koskevan direktiivin tilanteesta vuoden 2005 loppuun mennessä. Siinä arvioidaan vuodeksi 2010 asetettujen tavoitteiden saavuttamista sekä mahdollisia ehdotuksia lisätoimiksi, mukaan luettuna jäsenvaltioiden tukitoimien yhdenmukaistaminen. |
| --- | --- |

4.9

Komissio julkaisee tiedonannon uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa koskevan direktiivin tilanteesta vuoden 2005 loppuun mennessä. Siinä arvioidaan vuodeksi 2010 asetettujen tavoitteiden saavuttamista sekä mahdollisia ehdotuksia lisätoimiksi, mukaan luettuna jäsenvaltioiden tukitoimien yhdenmukaistaminen.

5.   Päätelmät

| 5.1 | Edellisissä luvuissa on osoitettu, että uusiutuvilla energialähteillä on merkittävä asema EU:n energialähteiden yhdistelmässä ja että niillä on hyvät mahdollisuudet kasvattaa osuuttaan sekä energian kokonaiskulutuksessa että -tuotannossa. Monet uusiutuvat energiamuodot sopivat erityisen hyvin pienehköihin ratkaisuihin. |
| --- | --- |

5.1

Edellisissä luvuissa on osoitettu, että uusiutuvilla energialähteillä on merkittävä asema EU:n energialähteiden yhdistelmässä ja että niillä on hyvät mahdollisuudet kasvattaa osuuttaan sekä energian kokonaiskulutuksessa että -tuotannossa. Monet uusiutuvat energiamuodot sopivat erityisen hyvin pienehköihin ratkaisuihin.

| 5.2 | Yksikään energiamuoto tai -sektori ei kata laajentuneen Euroopan unionin kokonaiskysyntää eikä maailmanlaajuisesti kasvavaa kysyntää. EU tarvitsee tasapainoista energialähteiden yhdistelmää, joka on kestävän kehityksen strategian tavoitteiden mukainen. Uusiutuvat energialähteet voivat tulevaisuudessa tulla tärkeäksi osaksi energialähteiden yhdistelmää, mutta kyseisten, myös Euroopan komission ja Euroopan parlamentin tunnistamien mahdollisuuksien käyttöön ottamiseksi on vielä ratkaistava monia ongelmia. ETSK laatii parhaillaan energialähteiden yhdistelmästä erillistä lausuntoa. |
| --- | --- |

5.2

Yksikään energiamuoto tai -sektori ei kata laajentuneen Euroopan unionin kokonaiskysyntää eikä maailmanlaajuisesti kasvavaa kysyntää. EU tarvitsee tasapainoista energialähteiden yhdistelmää, joka on kestävän kehityksen strategian tavoitteiden mukainen. Uusiutuvat energialähteet voivat tulevaisuudessa tulla tärkeäksi osaksi energialähteiden yhdistelmää, mutta kyseisten, myös Euroopan komission ja Euroopan parlamentin tunnistamien mahdollisuuksien käyttöön ottamiseksi on vielä ratkaistava monia ongelmia. ETSK laatii parhaillaan energialähteiden yhdistelmästä erillistä lausuntoa.

| 5.3 | Suuri osa Euroopan uusiutuvien energialähteiden kehityksestä perustuu epäsäännöllisiin lähteisiin kuten tuulivoimaan ja aurinkokennoihin, jotka ovat pikemminkin energiantuotannon ja verkkotarpeiden lisä kuin korvike. Tämä herättää kysymyksiä sähkön siirron vahvistamisesta ja toimitusvarmuuden toiminnallisista näkökohdista. Vaikka vielä ei ole päästy yhteisymmärrykseen siitä, kuinka paljon epäsäännöllisiä lähteitä voidaan hyödyntää sähköjärjestelmässä, usein rajaksi mainitaan 15–20 prosenttia sähkön kokonaistuotannosta. Tämän rajan yli voitaisiin päästä vain uusien varastointitekniikoiden (esim. vedyn) avulla. |
| --- | --- |

5.3

Suuri osa Euroopan uusiutuvien energialähteiden kehityksestä perustuu epäsäännöllisiin lähteisiin kuten tuulivoimaan ja aurinkokennoihin, jotka ovat pikemminkin energiantuotannon ja verkkotarpeiden lisä kuin korvike. Tämä herättää kysymyksiä sähkön siirron vahvistamisesta ja toimitusvarmuuden toiminnallisista näkökohdista. Vaikka vielä ei ole päästy yhteisymmärrykseen siitä, kuinka paljon epäsäännöllisiä lähteitä voidaan hyödyntää sähköjärjestelmässä, usein rajaksi mainitaan 15–20 prosenttia sähkön kokonaistuotannosta. Tämän rajan yli voitaisiin päästä vain uusien varastointitekniikoiden (esim. vedyn) avulla.

| 5.4 | Huomattava maailmanlaajuinen öljyriippuvuus on merkittävä poliittinen ongelma. Komitea suosittaakin, että nestemäisten biopolttoaineiden myönteistä käyttösuhdetta ja edullisuutta ympäristön kannalta tulisi selvittää edelleen ja ottaa tässä yhteydessä huomioon eri kasvilajien ominaisuudet. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös EU:n huoltovarmuuteen sekä nestemäisten biopolttoaineiden lisääntyvän käytön taloudellisiin ja kaupankäyntiin liittyviin näkökohtiin. |
| --- | --- |

5.4

Huomattava maailmanlaajuinen öljyriippuvuus on merkittävä poliittinen ongelma. Komitea suosittaakin, että nestemäisten biopolttoaineiden myönteistä käyttösuhdetta ja edullisuutta ympäristön kannalta tulisi selvittää edelleen ja ottaa tässä yhteydessä huomioon eri kasvilajien ominaisuudet. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös EU:n huoltovarmuuteen sekä nestemäisten biopolttoaineiden lisääntyvän käytön taloudellisiin ja kaupankäyntiin liittyviin näkökohtiin.

| 5.5 | Uusiutuvien energialähteiden potentiaalin hyödyntämiseksi täysin vaaditaan teknistä kehitystä. EU:n uusiutuvia energialähteitä koskevassa politiikassa ei juurikaan kiinnitetä huomiota lämmön tai kylmyyden tuottamiseen ympäristöstä lämpöpumpuilla (tekniikka, jolla on valtavia mahdollisuuksia). Yhtä yllättävää on se, ettei uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä ole kiinnitetty huomiota aurinkokennojen käyttöön veden lämmityksessä — jälleen tekniikka, joka on paljon lähempänä markkinaolosuhteita suuressa osassa Eurooppaa. ETSK katsoo, että juuri lämmöntuotannossa on jo nykyisin olemassa monia taloudellisesti kannattavia käyttömahdollisuuksia fossiilisten energialähteiden korvaamiseksi uusiutuvilla energialähteillä |
| --- | --- |

5.5

Uusiutuvien energialähteiden potentiaalin hyödyntämiseksi täysin vaaditaan teknistä kehitystä. EU:n uusiutuvia energialähteitä koskevassa politiikassa ei juurikaan kiinnitetä huomiota lämmön tai kylmyyden tuottamiseen ympäristöstä lämpöpumpuilla (tekniikka, jolla on valtavia mahdollisuuksia). Yhtä yllättävää on se, ettei uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä ole kiinnitetty huomiota aurinkokennojen käyttöön veden lämmityksessä — jälleen tekniikka, joka on paljon lähempänä markkinaolosuhteita suuressa osassa Eurooppaa. ETSK katsoo, että juuri lämmöntuotannossa on jo nykyisin olemassa monia taloudellisesti kannattavia käyttömahdollisuuksia fossiilisten energialähteiden korvaamiseksi uusiutuvilla energialähteillä

| 5.6 | Uusiutuvia energialähteitä on tuettava taloudellisesti, koska tällä hetkellä monet uusiutuvia energialähteitä käyttävät teknologiat eivät vielä ole markkinoilla kilpailukykyisiä. Uusiutuvien energialähteiden tilanteeseen vaikuttavat kuitenkin muutokset maailmanlaajuisilla energiamarkkinoilla, etenkin öljyn kallistuminen ja hintavaihtelut, sekä epäilyt huoltovarmuudesta. On yhä tärkeämpää, että uusiutuvat energialähteet tarjoavat mahdollisuuksia innovoinnille ja että ne onnistuneen markkinoille tulon jälkeen auttavat luomaan uusia yrityksiä ja työpaikkoja. Edelläkävijänä uusiutuvien energialähteiden alalla EU voi edesauttaa alan maailmanlaajuista menestystä. |
| --- | --- |

5.6

Uusiutuvia energialähteitä on tuettava taloudellisesti, koska tällä hetkellä monet uusiutuvia energialähteitä käyttävät teknologiat eivät vielä ole markkinoilla kilpailukykyisiä. Uusiutuvien energialähteiden tilanteeseen vaikuttavat kuitenkin muutokset maailmanlaajuisilla energiamarkkinoilla, etenkin öljyn kallistuminen ja hintavaihtelut, sekä epäilyt huoltovarmuudesta. On yhä tärkeämpää, että uusiutuvat energialähteet tarjoavat mahdollisuuksia innovoinnille ja että ne onnistuneen markkinoille tulon jälkeen auttavat luomaan uusia yrityksiä ja työpaikkoja. Edelläkävijänä uusiutuvien energialähteiden alalla EU voi edesauttaa alan maailmanlaajuista menestystä.

| 5.7 | Samalla kun uusiutuvien energialähteiden käyttö luo positiivisia mahdollisuuksia uusille yrityksille ja erityistyöpaikkoja, se voi huonosti hallittuna rasittaa suurta osaa taloudesta, erityisesti kuluttajia ja energiaa paljon käyttäviä teollisuudenaloja. Energian hintaa nostavat politiikat voivat olla uhka tilanteessa, jossa kaikki ponnistukset on suunnattava Lissabonin strategiaan, eli EU:n kestävään kilpailukykyyn, talouskasvuun ja yleiseen työllisyyteen. Kun öljyn korkea hinta koskettaa maailman kaikkia talouksia, erittäin korkea sähkön hinta voi vahingoittaa erityisesti EU:n nykyisiä jäsenvaltiota. |
| --- | --- |

5.7

Samalla kun uusiutuvien energialähteiden käyttö luo positiivisia mahdollisuuksia uusille yrityksille ja erityistyöpaikkoja, se voi huonosti hallittuna rasittaa suurta osaa taloudesta, erityisesti kuluttajia ja energiaa paljon käyttäviä teollisuudenaloja. Energian hintaa nostavat politiikat voivat olla uhka tilanteessa, jossa kaikki ponnistukset on suunnattava Lissabonin strategiaan, eli EU:n kestävään kilpailukykyyn, talouskasvuun ja yleiseen työllisyyteen. Kun öljyn korkea hinta koskettaa maailman kaikkia talouksia, erittäin korkea sähkön hinta voi vahingoittaa erityisesti EU:n nykyisiä jäsenvaltiota.

| 5.8 | Jotkut jäsenvaltioiden nykyisistä tukijärjestelmistä vaikuttavat erittäin kalliilta ja vaarantavat sekä kuluttajien edut että EU:n teollisuuden kilpailukyvyn. Tukijärjestelmät ja verkkokustannukset, mikäli EU:n uusiutuvia energialähteitä koskevat tavoitteet todellakin saavutetaan vuonna 2010, nostavat sähkön tukkuhintaa 13 tai jopa 25 prosenttia, mikäli tavoitteen saavuttaminen edellyttäisi Saksassa sovellettavaa tukitasoa. Jos mukaan luetaan arvioidut verkko- ja sääntelykustannukset korotus nousee 34 prosenttiin. Tästä aiheutuvat kustannukset vältettyä hiilidioksiditonnia kohden arvioidaan 88, 109 ja 150 euroksi. |
| --- | --- |

5.8

Jotkut jäsenvaltioiden nykyisistä tukijärjestelmistä vaikuttavat erittäin kalliilta ja vaarantavat sekä kuluttajien edut että EU:n teollisuuden kilpailukyvyn. Tukijärjestelmät ja verkkokustannukset, mikäli EU:n uusiutuvia energialähteitä koskevat tavoitteet todellakin saavutetaan vuonna 2010, nostavat sähkön tukkuhintaa 13 tai jopa 25 prosenttia, mikäli tavoitteen saavuttaminen edellyttäisi Saksassa sovellettavaa tukitasoa. Jos mukaan luetaan arvioidut verkko- ja sääntelykustannukset korotus nousee 34 prosenttiin. Tästä aiheutuvat kustannukset vältettyä hiilidioksiditonnia kohden arvioidaan 88, 109 ja 150 euroksi.

| 5.9 | Tukijärjestelmiä on siksi pohdittava tarkkaan ja ne on suunniteltava huolellisesti. Niiden on oltava tehokkaita ja kustannustehokkaita eli tuotettava toivotut tulokset pienimmillä mahdollisilla kustannuksilla. Jotkut uusiutuvat energiamuodot, jotka ovat jo lähellä markkinahintoja, eivät juuri tarvitse tukea, kun taas toisten tutkimusta ja kehitystä on edelleen tuettava. Biomassan tapauksessa on otettava huomioon rajoitetuilla maa-alueilla tuotettavan massan käyttöä, jota ei tueta. Yleinen (lähinnä fossiilisen) energian hintojen nousu antaa aihetta arvioida uudelleen tuen tarvetta ja tasoa. Erityisen tärkeitä ovat EU:n päästökauppaohjelman vaikutukset. Ohjelma on jo sinänsä nostanut sähkön hintaa. Vastaavan tavoitteen saavuttamiseksi on vältettävä kaksinkertaisia tai päällekkäisiä toimia. |
| --- | --- |

5.9

Tukijärjestelmiä on siksi pohdittava tarkkaan ja ne on suunniteltava huolellisesti. Niiden on oltava tehokkaita ja kustannustehokkaita eli tuotettava toivotut tulokset pienimmillä mahdollisilla kustannuksilla. Jotkut uusiutuvat energiamuodot, jotka ovat jo lähellä markkinahintoja, eivät juuri tarvitse tukea, kun taas toisten tutkimusta ja kehitystä on edelleen tuettava. Biomassan tapauksessa on otettava huomioon rajoitetuilla maa-alueilla tuotettavan massan käyttöä, jota ei tueta. Yleinen (lähinnä fossiilisen) energian hintojen nousu antaa aihetta arvioida uudelleen tuen tarvetta ja tasoa. Erityisen tärkeitä ovat EU:n päästökauppaohjelman vaikutukset. Ohjelma on jo sinänsä nostanut sähkön hintaa. Vastaavan tavoitteen saavuttamiseksi on vältettävä kaksinkertaisia tai päällekkäisiä toimia.

| 5.10 | Vaikka tukiohjelmia tarvitaan uusien tekniikoiden kypsyttämiseksi ja markkinoille pääsyn edistämiseksi, niitä ei voida jatkaa loputtomiin. Työllisyysvaikutuksia on harkittava huolellisesti, jotta ei luoda työpaikkoja, jotka menetetään tuen päättyessä. |
| --- | --- |

5.10

Vaikka tukiohjelmia tarvitaan uusien tekniikoiden kypsyttämiseksi ja markkinoille pääsyn edistämiseksi, niitä ei voida jatkaa loputtomiin. Työllisyysvaikutuksia on harkittava huolellisesti, jotta ei luoda työpaikkoja, jotka menetetään tuen päättyessä.

| 5.11 | EU:n uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa koskeva direktiivissä tuen organisointi jätetään jäsenvaltioille. Se on johtanut epäyhdenmukaiseen ja joissain tapauksissa markkinoita vääristävään tukimekanismien kirjoon. Sen seurauksena menetetään synergioita ja joissain EU:n osissa puuttuu markkina-aloitteita ja kannustimia, kun taas toisaalla syntyy tarpeettoman suuria kustannuksia. Tilanne voitaisiin pääosin välttää EU:n yhteisellä lähestymistavalla. ETSK käsitteli ongelmaa jo uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa koskevassa lausunnossaan (katso alaviite 1). Vaikka ihanteellista EU:n yhteistä ratkaisua ei vielä näytä olevan käsillä, päätös jäsenvaltioiden tukijärjestelmistä näyttää lisäävän vihreiden todistusten käyttöä. Kun kokemuksia on saatu lisää, asiaa on tutkittava ja kehitettävä edelleen. |
| --- | --- |

5.11

EU:n uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa koskeva direktiivissä tuen organisointi jätetään jäsenvaltioille. Se on johtanut epäyhdenmukaiseen ja joissain tapauksissa markkinoita vääristävään tukimekanismien kirjoon. Sen seurauksena menetetään synergioita ja joissain EU:n osissa puuttuu markkina-aloitteita ja kannustimia, kun taas toisaalla syntyy tarpeettoman suuria kustannuksia. Tilanne voitaisiin pääosin välttää EU:n yhteisellä lähestymistavalla. ETSK käsitteli ongelmaa jo uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa koskevassa lausunnossaan (katso alaviite 1). Vaikka ihanteellista EU:n yhteistä ratkaisua ei vielä näytä olevan käsillä, päätös jäsenvaltioiden tukijärjestelmistä näyttää lisäävän vihreiden todistusten käyttöä. Kun kokemuksia on saatu lisää, asiaa on tutkittava ja kehitettävä edelleen.

| 5.12 | Alun kokeiluvaiheen jälkeen on epäilemättä tarpeen arvioida EU:n uusiutuvia energialähteitä koskevia politiikkoja uudelleen. Maailmanlaajuisten energiamarkkinoiden muuttuva tilanne korkeine ja vaihtelevine hintoineen, asiaan liittyvien EU:n politiikkojen ja toimien, erityisesti päästökaupan, vaikutukset sekä Lissabonin strategian tavoitteet on otettava tarkasti huomioon. On keskityttävä varmistamaan vakaa pitkän aikavälin kehitys keskittymällä tutkimuksen ja kehityksen sekä teknologian kehittämiseen. |
| --- | --- |

5.12

Alun kokeiluvaiheen jälkeen on epäilemättä tarpeen arvioida EU:n uusiutuvia energialähteitä koskevia politiikkoja uudelleen. Maailmanlaajuisten energiamarkkinoiden muuttuva tilanne korkeine ja vaihtelevine hintoineen, asiaan liittyvien EU:n politiikkojen ja toimien, erityisesti päästökaupan, vaikutukset sekä Lissabonin strategian tavoitteet on otettava tarkasti huomioon. On keskityttävä varmistamaan vakaa pitkän aikavälin kehitys keskittymällä tutkimuksen ja kehityksen sekä teknologian kehittämiseen.

Bryssel 15. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Katso ”Uusiutuvien energiamuotojen edistäminen: toimintakeinot ja rahoitusvälineet” (EUVL C 108, 30.4.2004), ”Fuusioenergia” (EUVL C 302, 7.12.2004) ja ”Geotermisen energian käyttö – maalämpö” (EUVL C 108, 30.4.2004).

1

(2)  Energiaa ei varsinaisesti kuluteta, vaan sitä ainoastaan muunnetaan ja samalla hyödynnetään. Tämä tapahtuu soveltuvien muuntoprosessien avulla, kuten hiilen polttamisella, tuulivoiman muuntamisella sähköksi tai ydinfissiolla (energian säilyvyys; E = mc2). Kuitenkin puhutaan myös energiahuollosta, energiantuotannosta ja energiankulutuksesta.

2

2

(3)  Eräissä jäsenvaltioissa (Saksassa) kaikki energiankäyttö – hyvin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta – on veronalaista (ympäristövero).

3

(4)  David Pimentel ja Ted W. Patzek, Natural Resources Research Vol. 14, No 1, 2005.

4

Natural Resources Research

(5)  http://europa.eu.int/comm/research/energy/pdf/cst_en.pdf

5

(6)  Euroopan komission liikenteen ja energian pääosasto, tammikuu 2003.

6

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/113 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/113

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Asuntoluotot EU:ssa”

KOM(2005) 327 lopullinen

(2006/C 65/21)

Euroopan komissio päätti 19. heinäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Vihreä kirja — Asuntoluotot EU:ssa.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Umberto Burani.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 97 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä erityisjaoston kannasta

| 1.1 | Vihreä kirja asuntoluotoista EU:ssa liittyy rahoituspalvelujen yhteismarkkinoihin tähtäävään politiikkaan. Vihreä kirja on parhaillaan asianomaisten alojen käsiteltävänä. |
| --- | --- |

1.1

Vihreä kirja asuntoluotoista EU:ssa liittyy rahoituspalvelujen yhteismarkkinoihin tähtäävään politiikkaan. Vihreä kirja on parhaillaan asianomaisten alojen käsiteltävänä.

| 1.2 | Komitea on yhtä mieltä komission esittämästä tavoitteesta, mutta katsoo, että alan täydellinen yhdentäminen on lyhyellä aikavälillä vaikeaa. On otettava huomioon, että unionin asuntoluottomarkkinat ovat erittäin epäyhtenäiset, ja niistä jokaisella on omat erityispiirteensä. |
| --- | --- |

1.2

Komitea on yhtä mieltä komission esittämästä tavoitteesta, mutta katsoo, että alan täydellinen yhdentäminen on lyhyellä aikavälillä vaikeaa. On otettava huomioon, että unionin asuntoluottomarkkinat ovat erittäin epäyhtenäiset, ja niistä jokaisella on omat erityispiirteensä.

| 1.3 | Vihreässä kirjassaan komissio esittää pohdittavaksi joukon kysymyksiä, joihin komitea pyrkii vastaamaan. Ensimmäiset kysymykset koskevat kuluttajansuojelua. Tähän liittyen ETSK esittää, että eurooppalaiset rahoituslaitosten järjestöt laatisivat yhdessä kuluttajajärjestöjen kanssa menettelysäännöt, joita jäsenvaltioiden kuluttaja-asiamiehet valvoisivat ja jotka rekisteröitäisiin joko tuomioistuimessa tai kauppakamarissa. Lisäksi ehdotetaan, että (myös sopimuksen solmimista edeltävää) selkeää ja avointa tiedottamista koskevien säännösten tulisi koskea, jopa muita ryhmiä ankarammin, luottojen välittäjiä. Ennenaikaiseen takaisinmaksuun liittyen ETSK katsoo, että laskelmissa on luotettava rahoitusmatematiikan kaavoihin, joissa otetaan huomioon myös luotonantajalle aiheutuva todellinen rasite. Siihen liittyen, tulisiko laskutapaa ja kuluja varten luoda eurooppalainen standardi, ETSK katsoo, että standardin tulisi kattaa vähintään lainahakemusten käsittelymaksut, kiinnityksestä aiheutuvat kulut, selkeästi määriteltävät hallintokulut sekä vakuutusmaksut. Komitea kuitenkin muistuttaa, ettei luottosopimusten standardointi saa missään tapauksessa estää uusien tuotteiden tarjoamista ja siten jarruttaa innovaatiota. ETSK antaa periaatteessa tukensa välitysjärjestelmien luomiselle, muttei kannata sovittelurakennelmia, sillä ne eivät kuulu kuluttajansuojan piirin. |
| --- | --- |

1.3

Vihreässä kirjassaan komissio esittää pohdittavaksi joukon kysymyksiä, joihin komitea pyrkii vastaamaan. Ensimmäiset kysymykset koskevat kuluttajansuojelua. Tähän liittyen ETSK esittää, että eurooppalaiset rahoituslaitosten järjestöt laatisivat yhdessä kuluttajajärjestöjen kanssa menettelysäännöt, joita jäsenvaltioiden kuluttaja-asiamiehet valvoisivat ja jotka rekisteröitäisiin joko tuomioistuimessa tai kauppakamarissa. Lisäksi ehdotetaan, että (myös sopimuksen solmimista edeltävää) selkeää ja avointa tiedottamista koskevien säännösten tulisi koskea, jopa muita ryhmiä ankarammin, luottojen välittäjiä. Ennenaikaiseen takaisinmaksuun liittyen ETSK katsoo, että laskelmissa on luotettava rahoitusmatematiikan kaavoihin, joissa otetaan huomioon myös luotonantajalle aiheutuva todellinen rasite. Siihen liittyen, tulisiko laskutapaa ja kuluja varten luoda eurooppalainen standardi, ETSK katsoo, että standardin tulisi kattaa vähintään lainahakemusten käsittelymaksut, kiinnityksestä aiheutuvat kulut, selkeästi määriteltävät hallintokulut sekä vakuutusmaksut. Komitea kuitenkin muistuttaa, ettei luottosopimusten standardointi saa missään tapauksessa estää uusien tuotteiden tarjoamista ja siten jarruttaa innovaatiota. ETSK antaa periaatteessa tukensa välitysjärjestelmien luomiselle, muttei kannata sovittelurakennelmia, sillä ne eivät kuulu kuluttajansuojan piirin.

| 1.4 | Toinen kysymyssarja koskee oikeudellisia kysymyksiä. Niiden osalta ETSK esittää vain seuraavat pohdinnat. Komitea toteaa, että ostajan asuinmaata koskeva sääntö rajoittaa tarjontaa huomattavasti. Lisäksi komitea muistuttaa, että on välttämätöntä määritellä selkeästi kieli, jolla sopimus solmitaan ja jota yhteyksissä ja kirjeenvaihdossa käytetään. |
| --- | --- |

1.4

Toinen kysymyssarja koskee oikeudellisia kysymyksiä. Niiden osalta ETSK esittää vain seuraavat pohdinnat. Komitea toteaa, että ostajan asuinmaata koskeva sääntö rajoittaa tarjontaa huomattavasti. Lisäksi komitea muistuttaa, että on välttämätöntä määritellä selkeästi kieli, jolla sopimus solmitaan ja jota yhteyksissä ja kirjeenvaihdossa käytetään.

| 1.5 | Kolmas kysymyssarja koskee asuntoluottovakuuksia. ETSK katsoo, että komission tulee jatkaa omistajien ja maarekisterin pitäjien yhteistyön edistämistä (ja laatia saavutetuista tuloksista vuosittain kertomus). Yleisesti ottaen ETSK katsoo, että ”euroasuntoluotto”-hanke on rohkaisemisen arvoinen. |
| --- | --- |

1.5

Kolmas kysymyssarja koskee asuntoluottovakuuksia. ETSK katsoo, että komission tulee jatkaa omistajien ja maarekisterin pitäjien yhteistyön edistämistä (ja laatia saavutetuista tuloksista vuosittain kertomus). Yleisesti ottaen ETSK katsoo, että ”euroasuntoluotto”-hanke on rohkaisemisen arvoinen.

| 1.6 | Viimeinen kysymys koskee asuntoluottojen rahoittamista. ETSK kannattaa komission ehdotusta yleiseurooppalaisesta jälleenrahoitusjärjestelmästä, mutta katsoo, että tavoite on mahdollinen vasta pitkällä aikavälillä. Komitea haluaa täsmentää kantaansa ehdotukseen tuonnempana. |
| --- | --- |

1.6

Viimeinen kysymys koskee asuntoluottojen rahoittamista. ETSK kannattaa komission ehdotusta yleiseurooppalaisesta jälleenrahoitusjärjestelmästä, mutta katsoo, että tavoite on mahdollinen vasta pitkällä aikavälillä. Komitea haluaa täsmentää kantaansa ehdotukseen tuonnempana.

2.   Perustelu

| 2.1 | Komissio käsittelee asuntoluottoihin EU:ssa liittyviä kysymyksiä osana rahoituspalvelujen yhteismarkkinoihin tähtäävää politiikkaa. Komissio esittää konkreettisen sääntelyn käynnistämistä siinä tapauksessa, että laadittavista selvityksistä ja eri yhteyksistä kävisi ilmi, että näin markkinoista voitaisiin tehdä entistä ”tehokkaammat ja kilpailukykyisemmät kaikkien hyödyksi”. Tässä käsiteltävä vihreä kirja perustuu asuntoluottoja tarkastelevan työryhmän (Forum Group on Mortgage Credit) raporttiin ”EU:n asuntoluottomarkkinoiden yhdentyminen”, vaikka se onkin osittain eri linjoilla. |
| --- | --- |

2.1

Komissio käsittelee asuntoluottoihin EU:ssa liittyviä kysymyksiä osana rahoituspalvelujen yhteismarkkinoihin tähtäävää politiikkaa. Komissio esittää konkreettisen sääntelyn käynnistämistä siinä tapauksessa, että laadittavista selvityksistä ja eri yhteyksistä kävisi ilmi, että näin markkinoista voitaisiin tehdä entistä ”tehokkaammat ja kilpailukykyisemmät kaikkien hyödyksi”. Tässä käsiteltävä vihreä kirja perustuu asuntoluottoja tarkastelevan työryhmän (Forum Group on Mortgage Credit) raporttiin ”EU:n asuntoluottomarkkinoiden yhdentyminen”, vaikka se onkin osittain eri linjoilla.

| 2.2 | Asianomaisten osapuolten kommentteja vihreästä kirjasta odotettaan marraskuun 2005 loppuun mennessä. Kuuleminen aiheesta on tarkoitus järjestää joulukuussa. Niiden jälkeen komissio arvioi, mihin toimiin sen on asian suhteen mahdollisesti ryhdyttävä. |
| --- | --- |

2.2

Asianomaisten osapuolten kommentteja vihreästä kirjasta odotettaan marraskuun 2005 loppuun mennessä. Kuuleminen aiheesta on tarkoitus järjestää joulukuussa. Niiden jälkeen komissio arvioi, mihin toimiin sen on asian suhteen mahdollisesti ryhdyttävä.

3.   Vihreä kirja: komitean huomiot

3.1   Komission mahdollisten toimenpiteiden tarpeen arviointi (vihreä kirja, kohta I)

| 3.1.1 | Komissio toteaa, että asianomaisten toimijoiden kirjon sekä luottomuotojen monipuolisuuden vuoksi asuntoluottomarkkinat ovat yksi rahoitusmarkkinoiden monimutkaisin osa-alue. Lisäksi asuntoluotot ja makrotalous ovat suorassa yhteydessä toisiinsa, sillä suhdanteiden ja korkotason vaihtelut vaikuttavat aina asuntoluottojen määrään ja menekkiin. Asuntoluototuksen kasvua ovat edistäneet sekä makrotaloudelliset tekijät (kuten korkojen lasku ja asuntohintojen vahva nousu useissa maissa) että rakenteelliset kehitystekijät (kuten EU:n rahoitusmarkkinoiden vapautumisen ja yhdentymisen edistyminen). |
| --- | --- |

3.1.1

Komissio toteaa, että asianomaisten toimijoiden kirjon sekä luottomuotojen monipuolisuuden vuoksi asuntoluottomarkkinat ovat yksi rahoitusmarkkinoiden monimutkaisin osa-alue. Lisäksi asuntoluotot ja makrotalous ovat suorassa yhteydessä toisiinsa, sillä suhdanteiden ja korkotason vaihtelut vaikuttavat aina asuntoluottojen määrään ja menekkiin. Asuntoluototuksen kasvua ovat edistäneet sekä makrotaloudelliset tekijät (kuten korkojen lasku ja asuntohintojen vahva nousu useissa maissa) että rakenteelliset kehitystekijät (kuten EU:n rahoitusmarkkinoiden vapautumisen ja yhdentymisen edistyminen).

| 3.1.2 | Mainituista yhteisistä piirteistä huolimatta asuntoluottomarkkinat EU:ssa ovat edelleen hyvin eriytyneet. Joka jäsenvaltiossa on oma tuotevalikoimansa, profiililtaan erilaiset lainanottajat, jakelurakenteet ja laina-ajat. Lisäksi kiinteän omaisuuden verotus ja jälleenrahoitusmekanismit vaihtelevat huomattavasti. Erot johtuvat jäsenvaltioiden erilaisesta suhtautumisesta sääntelyyn sekä historiallisista, taloudellisista ja yhteiskunnallisista seikoista, joille ei ole aina helppo löytää yhteistä nimittäjää. Tilannetta monimutkaistavat lisäksi jäsenvaltioittain vaihtelevat tekijät, kuten valtion osallistuminen sosiaaliseen asuntotuotantoon, verotus, vakaavaraisuussäännöt, kilpailun taso ja konkurssiriski. |
| --- | --- |

3.1.2

Mainituista yhteisistä piirteistä huolimatta asuntoluottomarkkinat EU:ssa ovat edelleen hyvin eriytyneet. Joka jäsenvaltiossa on oma tuotevalikoimansa, profiililtaan erilaiset lainanottajat, jakelurakenteet ja laina-ajat. Lisäksi kiinteän omaisuuden verotus ja jälleenrahoitusmekanismit vaihtelevat huomattavasti. Erot johtuvat jäsenvaltioiden erilaisesta suhtautumisesta sääntelyyn sekä historiallisista, taloudellisista ja yhteiskunnallisista seikoista, joille ei ole aina helppo löytää yhteistä nimittäjää. Tilannetta monimutkaistavat lisäksi jäsenvaltioittain vaihtelevat tekijät, kuten valtion osallistuminen sosiaaliseen asuntotuotantoon, verotus, vakaavaraisuussäännöt, kilpailun taso ja konkurssiriski.

| 3.1.3 | Siten ei ole yllättävää, etteivät markkinat ole vallitsevassa tilanteessa pitkälle yhdentyneet. On kuitenkin pidettävä mielessä, että rajatylittävän kiinteistökaupan osuus asuntomarkkinoista on tuskin yksi prosentti. Komissio katsoo, että alan yhdentyminen voisi alentaa asuntolainan hintaa, parantaa lailla määrättyjä kuluttajansuojaa ja lisätä mahdollisten lainanottajien määrää, kun nekin, joilla on heikko tai puutteellinen luottoluokitus, voisivat saada lainaa. |
| --- | --- |

3.1.3

Siten ei ole yllättävää, etteivät markkinat ole vallitsevassa tilanteessa pitkälle yhdentyneet. On kuitenkin pidettävä mielessä, että rajatylittävän kiinteistökaupan osuus asuntomarkkinoista on tuskin yksi prosentti. Komissio katsoo, että alan yhdentyminen voisi alentaa asuntolainan hintaa, parantaa lailla määrättyjä kuluttajansuojaa ja lisätä mahdollisten lainanottajien määrää, kun nekin, joilla on heikko tai puutteellinen luottoluokitus, voisivat saada lainaa.

| 3.1.4 | Komitea on komission kanssa yhtä mieltä tavoitteista. ETSK katsoo kuitenkin, että komission luettelemia (sekä tässä asiakirjassa mainittuja) eroja markkinoiden välillä on paljon, ja ne ovat luonteeltaan sellaisia, ettei täydellinen yhdentäminen lyhyellä aikavälillä ole helppoa. Aluksi on paikallaan edetä aloilla, joilla harmonisointi ei ole liian vaikeaa. Tässä yhteydessä on kuitenkin aina mietittävä, onko vaivasta vastaavaa hyötyä. Lisäksi on torjuttava kiusaus antaa uusia sääntöjä tai muuttaa vanhoja pelkästään ohjelmaan kirjattujen tai ideologisten tavoitteiden vuoksi. |
| --- | --- |

3.1.4

Komitea on komission kanssa yhtä mieltä tavoitteista. ETSK katsoo kuitenkin, että komission luettelemia (sekä tässä asiakirjassa mainittuja) eroja markkinoiden välillä on paljon, ja ne ovat luonteeltaan sellaisia, ettei täydellinen yhdentäminen lyhyellä aikavälillä ole helppoa. Aluksi on paikallaan edetä aloilla, joilla harmonisointi ei ole liian vaikeaa. Tässä yhteydessä on kuitenkin aina mietittävä, onko vaivasta vastaavaa hyötyä. Lisäksi on torjuttava kiusaus antaa uusia sääntöjä tai muuttaa vanhoja pelkästään ohjelmaan kirjattujen tai ideologisten tavoitteiden vuoksi.

| 3.1.5 | On tärkeää muistaa, että kuten edellä todetaan, rajatylittävien kiinteistökauppojen osuus on alle 1 prosenttia markkinoista, ja kyseessä on lähes aina loma-asunnon tai rajaseuduilla sijaitsevan kiinteistön hankkiminen. Komission päätavoite tuskin liittyy tähän pieneen markkinalohkoon, vaan pikemminkin kohdassa 3.1.3 mainittuun strategiseen tavoitteeseen. Toisin sanoen komissio tähtää yhdentämisellä siihen, että jokainen unionin kansalainen, joka on hankkimassa kiinteistöä kotimaassaan tai ulkomailta, voi kääntyä rahoituslaitoksen puoleen kotimaassaan, kohteen sijaintimaassa tai kolmannessa maassa. |
| --- | --- |

3.1.5

On tärkeää muistaa, että kuten edellä todetaan, rajatylittävien kiinteistökauppojen osuus on alle 1 prosenttia markkinoista, ja kyseessä on lähes aina loma-asunnon tai rajaseuduilla sijaitsevan kiinteistön hankkiminen. Komission päätavoite tuskin liittyy tähän pieneen markkinalohkoon, vaan pikemminkin kohdassa 3.1.3 mainittuun strategiseen tavoitteeseen. Toisin sanoen komissio tähtää yhdentämisellä siihen, että jokainen unionin kansalainen, joka on hankkimassa kiinteistöä kotimaassaan tai ulkomailta, voi kääntyä rahoituslaitoksen puoleen kotimaassaan, kohteen sijaintimaassa tai kolmannessa maassa.

3.2   Kuluttajansuoja (vihreä kirja, kohta II)

| 3.2.1 | Komissio esittää neljä kysymystä tiedottamisesta. Menettelysääntöjä koskevaan ensimmäiseen kysymykseen liittyen ETSK toteaa, että niiden tulee olla perusluonteisesti vapaaehtoisia (1). Ongelma koskeekin sääntöjen sisältöä, josta eurooppalaisia rahoituslaitoksia edustavien järjestöjen tulisi vastata yhdessä kuluttajajärjestöjen kanssa. Näiden tulisi sisällyttää sääntöihin rankaisumekanismeja, tai sitten säännöt tulisi tarkistuttaa jäsenvaltioiden kuluttaja-asiamiehillä, ja ne tulee rekisteröidä joko tuomioistuimessa tai kauppakamarissa. Kaikkien alan järjestöjen tulisi allekirjoittaa menettelysäännöt. Lisäksi sopimuksissa ja tiedotusmateriaalissa tulisi erikseen mainita, että palvelun tarjoaja on sitoutunut noudattamaan kyseisiä menettelysääntöjä. |
| --- | --- |

3.2.1

Komissio esittää neljä kysymystä tiedottamisesta. Menettelysääntöjä koskevaan ensimmäiseen kysymykseen liittyen ETSK toteaa, että niiden tulee olla perusluonteisesti vapaaehtoisia (1). Ongelma koskeekin sääntöjen sisältöä, josta eurooppalaisia rahoituslaitoksia edustavien järjestöjen tulisi vastata yhdessä kuluttajajärjestöjen kanssa. Näiden tulisi sisällyttää sääntöihin rankaisumekanismeja, tai sitten säännöt tulisi tarkistuttaa jäsenvaltioiden kuluttaja-asiamiehillä, ja ne tulee rekisteröidä joko tuomioistuimessa tai kauppakamarissa. Kaikkien alan järjestöjen tulisi allekirjoittaa menettelysäännöt. Lisäksi sopimuksissa ja tiedotusmateriaalissa tulisi erikseen mainita, että palvelun tarjoaja on sitoutunut noudattamaan kyseisiä menettelysääntöjä.

| 3.2.2 | Toinen erittäin olennainen kysymys liittyy tietoihin, joita kuluttajille tulisi tarjota. Kuluttajan tulee olla perillä kaikista sopimukseen liittyvistä juridisista, teknisistä ja laskennallisista seikoista. Ei kuitenkaan ole helppoa tasapainottaa avoimuutta, täsmällisyyttä ja helppoa ymmärrettävyyttä. Teknisten käsitteiden selittäminen yleensä pidentää tekstejä eikä välttämättä tee niistä aiempaa selkeämpiä. Lisäksi on mainittava tapaukset, joissa sopimusvelvoitteita katsotaan laiminlyödyn, ja kerrottava seurauksista. ETSK esittää, että kaikkein yleisimpiä tapauksia koskevat tiedot sisällytetään menettelysääntöihin standardimuotoisena tekstinä. |
| --- | --- |

3.2.2

Toinen erittäin olennainen kysymys liittyy tietoihin, joita kuluttajille tulisi tarjota. Kuluttajan tulee olla perillä kaikista sopimukseen liittyvistä juridisista, teknisistä ja laskennallisista seikoista. Ei kuitenkaan ole helppoa tasapainottaa avoimuutta, täsmällisyyttä ja helppoa ymmärrettävyyttä. Teknisten käsitteiden selittäminen yleensä pidentää tekstejä eikä välttämättä tee niistä aiempaa selkeämpiä. Lisäksi on mainittava tapaukset, joissa sopimusvelvoitteita katsotaan laiminlyödyn, ja kerrottava seurauksista. ETSK esittää, että kaikkein yleisimpiä tapauksia koskevat tiedot sisällytetään menettelysääntöihin standardimuotoisena tekstinä.

| 3.2.3 | Kolmannen kysymyksen kohdalla voidaan todeta, että edellä esitetyt pohdinnat pätevät ainakin osittain myös ennen asuntolainasopimuksen tekemistä annettaviin tietoihin? Nämä tiedot voisivat mahdollistaa tarjousten vertailun ja siten edistää punnitun valinnan tekemistä ainakin samassa maassa toimivien tarjoajien välillä. Tässä vaiheessa niistä tuskin olisi kuitenkaan apua kansainvälisessä vertailussa. Itse asiassa alan järjestöt ovat käynnistäneet eurooppalaisen aloitteen ja ottaneet käyttöön eurooppalaisen tietolomakkeen (European Information Sheet), joka on laadittu yhteistyössä kuluttajajärjestöjen kanssa. Vaikka suurin osa rahoituslaitoksista näyttää sitoutuneen aloitteeseen, ollaan myös sitä mieltä, ettei sitä kaikissa jäsenvaltioissa sovelleta käytäntöön kovinkaan innokkaasti. Komissio tutkii asiaa ja, se voi tarvittaessa hyväksyä pakkotoimia ja antaa sopimuksen tekstiin pohjautuvan säädöksen. |
| --- | --- |

3.2.3

Kolmannen kysymyksen kohdalla voidaan todeta, että edellä esitetyt pohdinnat pätevät ainakin osittain myös ennen asuntolainasopimuksen tekemistä annettaviin tietoihin? Nämä tiedot voisivat mahdollistaa tarjousten vertailun ja siten edistää punnitun valinnan tekemistä ainakin samassa maassa toimivien tarjoajien välillä. Tässä vaiheessa niistä tuskin olisi kuitenkaan apua kansainvälisessä vertailussa. Itse asiassa alan järjestöt ovat käynnistäneet eurooppalaisen aloitteen ja ottaneet käyttöön eurooppalaisen tietolomakkeen (European Information Sheet), joka on laadittu yhteistyössä kuluttajajärjestöjen kanssa. Vaikka suurin osa rahoituslaitoksista näyttää sitoutuneen aloitteeseen, ollaan myös sitä mieltä, ettei sitä kaikissa jäsenvaltioissa sovelleta käytäntöön kovinkaan innokkaasti. Komissio tutkii asiaa ja, se voi tarvittaessa hyväksyä pakkotoimia ja antaa sopimuksen tekstiin pohjautuvan säädöksen.

| 3.2.4 | Neljännen kysymyksen kohdalla voitaneen todeta olevan itsestään selvää, että tiedottamista koskevien säännösten tulee koskea rahoituksen välittäjiä ja jopa mahdollisesti muita ryhmiä ankarammin. |
| --- | --- |

3.2.4

Neljännen kysymyksen kohdalla voitaneen todeta olevan itsestään selvää, että tiedottamista koskevien säännösten tulee koskea rahoituksen välittäjiä ja jopa mahdollisesti muita ryhmiä ankarammin.

| 3.2.5 | Luotonottajille annettavaan neuvontaan liittyen komissio esittää kaksi kysymystä. Niistä ensimmäinen koskee pitkään kiisteltyä seikkaa: tulisiko lainanantaja velvoittaa neuvomaan lainanottajalle edullisin lainamuoto, laina-aika, kokonaiskorko jne.? Komissio toteaa, että kirjalliseen neuvontaan, jota kuluttajat toivovat, sisältyy lainanantajan kannalta oikeudellisia ja korvausvaatimuksiin liittyviä riskejä. On vaikea kuvitella, että lainanantaja olisi valmis ottamaan tämän tehtäväkseen, koska sen olisi jälkikäteen vaikea osoittaa, ettei sillä aikoinaan ollut käytettävissään kaikkia lainan edullisuuden arvioinnin kannalta tarpeellisia tietoja tai että se ei arvioinnissaan ottanut huomioon kaikkia tulevia mahdollisuuksia. Neuvontavelvoitteen määrääminen ei ole toivottavaa, koska se vähentäisi luottotarjontaa huomattavasti. Ei kuitenkaan ole poissuljettua, että kilpailun kannustamana osa luotonantajista tai välittäjistä päättäisi tarjota mainitunkaltaista palvelua joko ilmaiseksi tai maksusta. |
| --- | --- |

3.2.5

Luotonottajille annettavaan neuvontaan liittyen komissio esittää kaksi kysymystä. Niistä ensimmäinen koskee pitkään kiisteltyä seikkaa: tulisiko lainanantaja velvoittaa neuvomaan lainanottajalle edullisin lainamuoto, laina-aika, kokonaiskorko jne.? Komissio toteaa, että kirjalliseen neuvontaan, jota kuluttajat toivovat, sisältyy lainanantajan kannalta oikeudellisia ja korvausvaatimuksiin liittyviä riskejä. On vaikea kuvitella, että lainanantaja olisi valmis ottamaan tämän tehtäväkseen, koska sen olisi jälkikäteen vaikea osoittaa, ettei sillä aikoinaan ollut käytettävissään kaikkia lainan edullisuuden arvioinnin kannalta tarpeellisia tietoja tai että se ei arvioinnissaan ottanut huomioon kaikkia tulevia mahdollisuuksia. Neuvontavelvoitteen määrääminen ei ole toivottavaa, koska se vähentäisi luottotarjontaa huomattavasti. Ei kuitenkaan ole poissuljettua, että kilpailun kannustamana osa luotonantajista tai välittäjistä päättäisi tarjota mainitunkaltaista palvelua joko ilmaiseksi tai maksusta.

| 3.2.6 | Toinen kysymys koskee kaikkea vapaaehtoisesti tai velvoitettuna annettavaa kirjallista neuvontaa ja kirjallisia tietoja sekä niihin liittyvää vastuuta. Tässä yhteydessä on tärkeää erottaa toisistaan neuvonta ja tiedottaminen. Neuvonnan osalta kysymykseen on vastattu edellisen kohdan loppupuolella. Sitä vastoin lainanantaja vastaa tietoisesti tai virheellisesti annetusta väärästä tiedosta tai tiedon pimittämisestä. Annettavan tiedon laajuudesta on kuitenkin paikallaan päästä yksimielisyyteen. Kyseeseen ei voi tulla pelkästään teknisten yksityiskohtien selvittäminen, vaan lisäksi kuluttajalle tulisi antaa tietoa kaikista niistä seikoista, joiden perusteella hän voi tehdä lopullisen päätöksensä itsenäisesti ja perustellusti. Menettelysäännöissä tai mahdollisesti siviilioikeuden säännöissä olisi annettava suuntaviivat mahdollisten kiistojen ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.2.6

Toinen kysymys koskee kaikkea vapaaehtoisesti tai velvoitettuna annettavaa kirjallista neuvontaa ja kirjallisia tietoja sekä niihin liittyvää vastuuta. Tässä yhteydessä on tärkeää erottaa toisistaan neuvonta ja tiedottaminen. Neuvonnan osalta kysymykseen on vastattu edellisen kohdan loppupuolella. Sitä vastoin lainanantaja vastaa tietoisesti tai virheellisesti annetusta väärästä tiedosta tai tiedon pimittämisestä. Annettavan tiedon laajuudesta on kuitenkin paikallaan päästä yksimielisyyteen. Kyseeseen ei voi tulla pelkästään teknisten yksityiskohtien selvittäminen, vaan lisäksi kuluttajalle tulisi antaa tietoa kaikista niistä seikoista, joiden perusteella hän voi tehdä lopullisen päätöksensä itsenäisesti ja perustellusti. Menettelysäännöissä tai mahdollisesti siviilioikeuden säännöissä olisi annettava suuntaviivat mahdollisten kiistojen ratkaisemiseksi.

| 3.2.7 | Luoton ennenaikaiseen takaisinmaksuun liittyen komissio esittää kolme kysymystä. Niistä ensimmäisen myötä esiin nostetaan pitkään keskustelua herättänyt kysymys: tuleeko luoton ennenaikaisen takaisinmaksun olla lakiin perustuva kuluttajan oikeus vai osapuolten yhteinen valinta? Tavallisesti kuluttaja haluaa maksaa lainansa ennenaikaisesti, kun korotaso muuttuu hänelle epäedulliseen suuntaan, olipa lainan korko kiinteä tai vaihteleva. Tällaisia muutoksia on tapahtunut tietyissä maissa korkean inflaation seurauksena. Ennenaikaista takaisinmaksua pyytää joka tapauksessa aina kuluttaja. Riippumatta siitä, onko tällaisesta mahdollisuudesta sovittu lainasopimuksessa, on hyvin harvinaista, ettei lainanantaja suostu lainan ennenaikaiseen takaisinmaksuun. Ongelma ei liitykään siihen, onko lainan ennenaikainen takaisinmaksu mahdollista vai ei, vaan pikemminkin komission seuraavaan kysymykseen. |
| --- | --- |

3.2.7

Luoton ennenaikaiseen takaisinmaksuun liittyen komissio esittää kolme kysymystä. Niistä ensimmäisen myötä esiin nostetaan pitkään keskustelua herättänyt kysymys: tuleeko luoton ennenaikaisen takaisinmaksun olla lakiin perustuva kuluttajan oikeus vai osapuolten yhteinen valinta? Tavallisesti kuluttaja haluaa maksaa lainansa ennenaikaisesti, kun korotaso muuttuu hänelle epäedulliseen suuntaan, olipa lainan korko kiinteä tai vaihteleva. Tällaisia muutoksia on tapahtunut tietyissä maissa korkean inflaation seurauksena. Ennenaikaista takaisinmaksua pyytää joka tapauksessa aina kuluttaja. Riippumatta siitä, onko tällaisesta mahdollisuudesta sovittu lainasopimuksessa, on hyvin harvinaista, ettei lainanantaja suostu lainan ennenaikaiseen takaisinmaksuun. Ongelma ei liitykään siihen, onko lainan ennenaikainen takaisinmaksu mahdollista vai ei, vaan pikemminkin komission seuraavaan kysymykseen.

| 3.2.8 | Miten ennenaikaisesta takaisinmaksusta aiheutuvat palkkiot tulisi laskea? Asuntoluottojen rahoituksen tekniset yksityiskohdat vaihtelevat maittain, mutta yleensä lainanantaja hankkii tarvitsemansa varat laskemalla liikkeelle ensi- ja toissijaisilla markkinoilla (primary and secondary markets) myytäviä kiinteistöihin liittyviä asuntovakuudellisia joukkovelkakirjoja. Menettelyt ja tuotteet, joista uusimpiin lukeutuu omaisuuteen sitoutuneen pääoman vapauttamisen mahdollistava nk. equity release, vaihtelevat kuitenkin huomattavasti myös mitä tulee laina-aikaan, kiinteään tai vaihtelevaan korkoon, palkkioihin ja hyvityksiin sekä markkinoiden toimintaan ja käytäntöihin. Vaikka ennenaikainen takaisinmaksu onkin kuluttajan etu, on se lainanantajan kannalta rasite. Suurpiirteisesti ja hyvin yksinkertaistetusti ilmaistuna lainanantaja joutuu lunastamaan ennakolta saamallaan summalla takaisin ne velkakirjat, joille sillä ei enää ole takuuta. Rahoitusmatematiikan avulla voidaan laskea lainanantajalle aiheutuvat kulut, jotka vaihtelevat jäljellä olevan laina-ajan, korkotason vaihtelujen sekä markkinatilanteen mukaan. ETSK katsoo, että ongelman ratkaisun tulee perustua tasapuolisuuteen, eli kuluttajalle koituvan hyödyn rinnalla on laskettava lainanantajalle ennenaikaisesta takaisinmaksusta koituva todellinen rasite. |
| --- | --- |

3.2.8

Miten ennenaikaisesta takaisinmaksusta aiheutuvat palkkiot tulisi laskea? Asuntoluottojen rahoituksen tekniset yksityiskohdat vaihtelevat maittain, mutta yleensä lainanantaja hankkii tarvitsemansa varat laskemalla liikkeelle ensi- ja toissijaisilla markkinoilla (primary and secondary markets) myytäviä kiinteistöihin liittyviä asuntovakuudellisia joukkovelkakirjoja. Menettelyt ja tuotteet, joista uusimpiin lukeutuu omaisuuteen sitoutuneen pääoman vapauttamisen mahdollistava nk. equity release, vaihtelevat kuitenkin huomattavasti myös mitä tulee laina-aikaan, kiinteään tai vaihtelevaan korkoon, palkkioihin ja hyvityksiin sekä markkinoiden toimintaan ja käytäntöihin. Vaikka ennenaikainen takaisinmaksu onkin kuluttajan etu, on se lainanantajan kannalta rasite. Suurpiirteisesti ja hyvin yksinkertaistetusti ilmaistuna lainanantaja joutuu lunastamaan ennakolta saamallaan summalla takaisin ne velkakirjat, joille sillä ei enää ole takuuta. Rahoitusmatematiikan avulla voidaan laskea lainanantajalle aiheutuvat kulut, jotka vaihtelevat jäljellä olevan laina-ajan, korkotason vaihtelujen sekä markkinatilanteen mukaan. ETSK katsoo, että ongelman ratkaisun tulee perustua tasapuolisuuteen, eli kuluttajalle koituvan hyödyn rinnalla on laskettava lainanantajalle ennenaikaisesta takaisinmaksusta koituva todellinen rasite.

| 3.2.9 | Laskentamenetelmää koskevan standardin tulisi sisältyä menettelysääntöihin tai mieluummin jokaiseen sopimukseen. Ainoa tässä yhteydessä kyseeseen tuleva standardi on rahoitusmatemaattinen. Edut ja rasitteiden laskeminen kuluneen ja jäljellä olevan laina-ajan sekä noudatettavan ja sen hetkisen korkotason perusteella ei ole erityisen vaikeaa. Tämä puhtaasti rahoitusmatemaattinen tulos olisi otettava huomioon laskettaessa hyötyä tai haittaa, joka rahoituslaitokselle kyseisenä ajanjaksona aiheutuu ennakkoon hankittujen varojen uudelleen sijoittamisesta. Korvauksia ei kuitenkaan tulisi missään tapauksessa maksaa. |
| --- | --- |

3.2.9

Laskentamenetelmää koskevan standardin tulisi sisältyä menettelysääntöihin tai mieluummin jokaiseen sopimukseen. Ainoa tässä yhteydessä kyseeseen tuleva standardi on rahoitusmatemaattinen. Edut ja rasitteiden laskeminen kuluneen ja jäljellä olevan laina-ajan sekä noudatettavan ja sen hetkisen korkotason perusteella ei ole erityisen vaikeaa. Tämä puhtaasti rahoitusmatemaattinen tulos olisi otettava huomioon laskettaessa hyötyä tai haittaa, joka rahoituslaitokselle kyseisenä ajanjaksona aiheutuu ennakkoon hankittujen varojen uudelleen sijoittamisesta. Korvauksia ei kuitenkaan tulisi missään tapauksessa maksaa.

| 3.2.10 | Kolmanteen kysymykseen, eli siihen, kuinka kuluttajille olisi tiedotettava ennenaikaisesta takaisinmaksusta, vastataan edellisen kohdan loppuosassa. Ennenaikaisen takaisinmaksun mahdollisuutta ei ole syytä jättää mainitsematta ennakkoon tai muulloin annettavissa tiedoissa tai ainakaan lainasopimuksessa. |
| --- | --- |

3.2.10

Kolmanteen kysymykseen, eli siihen, kuinka kuluttajille olisi tiedotettava ennenaikaisesta takaisinmaksusta, vastataan edellisen kohdan loppuosassa. Ennenaikaisen takaisinmaksun mahdollisuutta ei ole syytä jättää mainitsematta ennakkoon tai muulloin annettavissa tiedoissa tai ainakaan lainasopimuksessa.

| 3.2.11 | Todelliseen vuosikorkoon (annual percentage rate — APR) liittyen komissio esittää neljä kysymystä. Niistä ensimmäinen koskee kysymystä, jota on käsitelty jo laajasti ennen asiaan liittyvän direktiivin hyväksymistä: onko vuosikoron tarkoituksena tiedottaa vai mahdollistaa vertailu vai molempia? Se, että komissio nostaa kysymyksen vuosien jälkeen uudelleen esiin viittaa siihen, ettei kysymystä ole vielä yksiselitteisesti ratkaistu. Vuosikoron laskentakaava perustuu täsmälliseen matemaattiseen ja taloudelliseen logiikkaan. Lisäksi sen tulisi lainsäätäjän mukaan täyttää myös kriteerit, jotka koskevat tiedottamista, avoimuutta ja mahdollisia kiistatapauksia. Käytännössä kuluttaja, joka ei tunne rahoitusmatematiikkaa, voi ainoastaan ottaa huomioon hänelle kerrotut luvut. Tällöin tiedottamista ja avoimuutta koskevat vaatimukset täyttyvät ainoastaan muodollisesti. Tarjousten vertailu on puolestaan mahdollista, mikäli kaikki tarjoukset koskevat täsmälleen samaa tuotetta, kaikki tarjouksen antaneet ovat soveltaneet samoja laskutapoja ja laskelmissa käytetyt luvut on eritelty yksityiskohtaisesti. |
| --- | --- |

3.2.11

Todelliseen vuosikorkoon (annual percentage rate — APR) liittyen komissio esittää neljä kysymystä. Niistä ensimmäinen koskee kysymystä, jota on käsitelty jo laajasti ennen asiaan liittyvän direktiivin hyväksymistä: onko vuosikoron tarkoituksena tiedottaa vai mahdollistaa vertailu vai molempia? Se, että komissio nostaa kysymyksen vuosien jälkeen uudelleen esiin viittaa siihen, ettei kysymystä ole vielä yksiselitteisesti ratkaistu. Vuosikoron laskentakaava perustuu täsmälliseen matemaattiseen ja taloudelliseen logiikkaan. Lisäksi sen tulisi lainsäätäjän mukaan täyttää myös kriteerit, jotka koskevat tiedottamista, avoimuutta ja mahdollisia kiistatapauksia. Käytännössä kuluttaja, joka ei tunne rahoitusmatematiikkaa, voi ainoastaan ottaa huomioon hänelle kerrotut luvut. Tällöin tiedottamista ja avoimuutta koskevat vaatimukset täyttyvät ainoastaan muodollisesti. Tarjousten vertailu on puolestaan mahdollista, mikäli kaikki tarjoukset koskevat täsmälleen samaa tuotetta, kaikki tarjouksen antaneet ovat soveltaneet samoja laskutapoja ja laskelmissa käytetyt luvut on eritelty yksityiskohtaisesti.

| 3.2.12 | Mitä tulee toiseen kysymykseen eli siihen, olisiko laskentamenetelmälle ja kustannustekijöille laadittava EU:n standardi, vastaus on ilman muuta periaatteessa myönteinen. Käytännössä standardista päättäminen edellyttää järjestelmien harmonisointia, täysin vertailukelpoisia tuotteita sekä normitettuja hallintomenettelyjä. Tavoitetta ei siis ole helppo saavuttaa lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.2.12

Mitä tulee toiseen kysymykseen eli siihen, olisiko laskentamenetelmälle ja kustannustekijöille laadittava EU:n standardi, vastaus on ilman muuta periaatteessa myönteinen. Käytännössä standardista päättäminen edellyttää järjestelmien harmonisointia, täysin vertailukelpoisia tuotteita sekä normitettuja hallintomenettelyjä. Tavoitetta ei siis ole helppo saavuttaa lähitulevaisuudessa.

| 3.2.13 | Kolmas kysymys koskee sitä, minkälaisia kustannustekijöitä olisi sisällytettävä EU:n standardiin. ETSK katsoo, että standardin tulisi kattaa vähintään lainahakemusten käsittelymaksut, kiinnityksestä aiheutuvat kulut, selkeästi määriteltävät hallintokulut sekä vakuutusmaksut. Tämä riittänee kuluttajalle ja mahdollistanee eri tarjousten vertailun. Lainanantajien tulisi kuitenkin neuvoa kuluttajille, ettei valintaa pidä perustaa pelkästään edellä esitetyllä tavalla laskettuun vuosikorkoon. |
| --- | --- |

3.2.13

Kolmas kysymys koskee sitä, minkälaisia kustannustekijöitä olisi sisällytettävä EU:n standardiin. ETSK katsoo, että standardin tulisi kattaa vähintään lainahakemusten käsittelymaksut, kiinnityksestä aiheutuvat kulut, selkeästi määriteltävät hallintokulut sekä vakuutusmaksut. Tämä riittänee kuluttajalle ja mahdollistanee eri tarjousten vertailun. Lainanantajien tulisi kuitenkin neuvoa kuluttajille, ettei valintaa pidä perustaa pelkästään edellä esitetyllä tavalla laskettuun vuosikorkoon.

| 3.2.14 | Viimeinen kysymys koskee sitä, olisiko toivottavaa, että lainanantaja antaisi erikseen tiedot todellisessa vuosikorossa määrittelemättömistä kustannuksista ja esittäisi havainnollisesti todellisen vuosikoron vaikutukset, kuten lainan kuukausikohtaiset kustannukset tai kokonaiskustannukset. Komitea vastaa kumpaankin kysymykseen erikseen. Ensimmäiseen kysymykseen ETSK vastaa myönteisesti siksikin, että vuosikorossa määrittelemättömien kustannusten ilmoittaminen auttaisi kumoamaan edellisessä kohdassa kuvaillun lainaehtojen vertailua koskevan epäilyksen. Mitä tulee todellisen vuosikoron vaikutusten esittämiseen havainnollisesti, kuten komissio asian ilmaisee, ETSK katsoo sen olevan ilman muuta mahdollista ja toteaa, että nykyiset tietokoneohjelmat pystyvät vastaamaan tähän vaatimukseen, mikäli vaikutusten havainnollistaminen katsotaan tarpeelliseksi. Kohdassa 3.2.11 esitetyt perustelut herättävät kuitenkin epäilyksen, että kuluttaja voi joutua entistä enemmän hämilleen, mikäli hänelle esitetään samalla kertaa sekä lyhennyssuunnitelma, josta hänelle on konkreettista hyötyä, että siitä poikkeava toinen suunnitelma, vaikka se onkin rahoitusmatemaattisesti oikea. |
| --- | --- |

3.2.14

Viimeinen kysymys koskee sitä, olisiko toivottavaa, että lainanantaja antaisi erikseen tiedot todellisessa vuosikorossa määrittelemättömistä kustannuksista ja esittäisi havainnollisesti todellisen vuosikoron vaikutukset, kuten lainan kuukausikohtaiset kustannukset tai kokonaiskustannukset. Komitea vastaa kumpaankin kysymykseen erikseen. Ensimmäiseen kysymykseen ETSK vastaa myönteisesti siksikin, että vuosikorossa määrittelemättömien kustannusten ilmoittaminen auttaisi kumoamaan edellisessä kohdassa kuvaillun lainaehtojen vertailua koskevan epäilyksen. Mitä tulee todellisen vuosikoron vaikutusten esittämiseen havainnollisesti, kuten komissio asian ilmaisee, ETSK katsoo sen olevan ilman muuta mahdollista ja toteaa, että nykyiset tietokoneohjelmat pystyvät vastaamaan tähän vaatimukseen, mikäli vaikutusten havainnollistaminen katsotaan tarpeelliseksi. Kohdassa 3.2.11 esitetyt perustelut herättävät kuitenkin epäilyksen, että kuluttaja voi joutua entistä enemmän hämilleen, mikäli hänelle esitetään samalla kertaa sekä lyhennyssuunnitelma, josta hänelle on konkreettista hyötyä, että siitä poikkeava toinen suunnitelma, vaikka se onkin rahoitusmatemaattisesti oikea.

| 3.2.15 | Koronkiskontaa estävien sääntöihin (usury rules) ja korkojen vaihteluun liittyen komissio esittää neljä kysymystä. Mitä tulee koronkiskontaa estävien sääntöjen (jollaisia osassa jäsenvaltioita on) mahdollisiin vaikutuksiin markkinoiden yhdentymiseen, voidaan todeta, että osassa jäsenvaltioita noudatetaan laissa määrättyä korkokattoa. ETSK katsoo, ettei rajoja määriteltäessä ole ajateltu asuntoluottoja vaan kulutusluottoja, käyttötilien ylitysmarginaaleja ja henkilökohtaisia luottoja. Ongelma on kuitenkin arkaluontoinen, sillä ylärajan määritellyt jäsenvaltio voi haluta vastuuseen toisessa maassa toimivan normia rikkovan lainanantajan, vaikka kyseinen normi ei koskekaan kyseistä lainanantajaa vaan sopimusta, joka on pätevä lainanantajan omassa jäsenvaltiossa. Koronkiskontaa koskevat jäsenvaltioiden säädökset muodostavat joka tapauksessa esteen markkinoiden yhdentymiselle. |
| --- | --- |

3.2.15

Koronkiskontaa estävien sääntöihin (usury rules) ja korkojen vaihteluun liittyen komissio esittää neljä kysymystä. Mitä tulee koronkiskontaa estävien sääntöjen (jollaisia osassa jäsenvaltioita on) mahdollisiin vaikutuksiin markkinoiden yhdentymiseen, voidaan todeta, että osassa jäsenvaltioita noudatetaan laissa määrättyä korkokattoa. ETSK katsoo, ettei rajoja määriteltäessä ole ajateltu asuntoluottoja vaan kulutusluottoja, käyttötilien ylitysmarginaaleja ja henkilökohtaisia luottoja. Ongelma on kuitenkin arkaluontoinen, sillä ylärajan määritellyt jäsenvaltio voi haluta vastuuseen toisessa maassa toimivan normia rikkovan lainanantajan, vaikka kyseinen normi ei koskekaan kyseistä lainanantajaa vaan sopimusta, joka on pätevä lainanantajan omassa jäsenvaltiossa. Koronkiskontaa koskevat jäsenvaltioiden säädökset muodostavat joka tapauksessa esteen markkinoiden yhdentymiselle.

| 3.2.16 | Toinen kysymys koskee sitä, tulisiko koronkiskontaan liittyvää kysymystä tarkastella laajemmin eikä pelkästään asuntoluottojen yhteydessä. ETSK vastaa kysymykseen myönteisesti. Mikäli jatkoselvitykset osoittavat sen tarpeelliseksi, jäsenvaltioiden vaihtelevat säädökset voitaisiin kätevästi korvata yhteisön säädöksellä. ETSK varoittaa kuitenkin liian yksinkertaisista ratkaisuista: yhteisen korkokaton määrittämisessä ei pystyttäisi välttämättä ottamaan huomioon markkinoiden erityispiirteitä. Etenkään yhtenäisen korkotason määrittäminen ei olisi järkevää, ja asia tulisi jättää jäsenvaltioiden tehtäväksi, kunhan kohdan 3.2.15 loppupuolella mainittu ongelma on ratkaistu. |
| --- | --- |

3.2.16

Toinen kysymys koskee sitä, tulisiko koronkiskontaan liittyvää kysymystä tarkastella laajemmin eikä pelkästään asuntoluottojen yhteydessä. ETSK vastaa kysymykseen myönteisesti. Mikäli jatkoselvitykset osoittavat sen tarpeelliseksi, jäsenvaltioiden vaihtelevat säädökset voitaisiin kätevästi korvata yhteisön säädöksellä. ETSK varoittaa kuitenkin liian yksinkertaisista ratkaisuista: yhteisen korkokaton määrittämisessä ei pystyttäisi välttämättä ottamaan huomioon markkinoiden erityispiirteitä. Etenkään yhtenäisen korkotason määrittäminen ei olisi järkevää, ja asia tulisi jättää jäsenvaltioiden tehtäväksi, kunhan kohdan 3.2.15 loppupuolella mainittu ongelma on ratkaistu.

| 3.2.17 | Kolmannessa kysymyksessä pohditaan sitä, aiheuttavatko joissain jäsenvaltioissa asetetut koronkorkoa koskevat rajoitukset esteen markkinoiden yhdentymiselle. ETSK vastaus kysymykseen on sama kuin koronkiskontaa koskevaan kysymykseen, jota käsitellään edellisessä kohdassa. Komission on lisäksi valvottava yksinkertaista korkotasoa maissa, joissa ei sovelleta koronkorkoa. Mikäli korkotaso on keskimäärin korkeampi kuin muissa maissa vastaavien operaatioiden yhteydessä, voi herätä epäilys, että koronkoron puuttumista kompensoidaan korkeammalla yksinkertaisella korolla. Tämä ei ole avoimien markkinoiden toimintaperiaatteen mukaista eikä kuluttajille edullista. |
| --- | --- |

3.2.17

Kolmannessa kysymyksessä pohditaan sitä, aiheuttavatko joissain jäsenvaltioissa asetetut koronkorkoa koskevat rajoitukset esteen markkinoiden yhdentymiselle. ETSK vastaus kysymykseen on sama kuin koronkiskontaa koskevaan kysymykseen, jota käsitellään edellisessä kohdassa. Komission on lisäksi valvottava yksinkertaista korkotasoa maissa, joissa ei sovelleta koronkorkoa. Mikäli korkotaso on keskimäärin korkeampi kuin muissa maissa vastaavien operaatioiden yhteydessä, voi herätä epäilys, että koronkoron puuttumista kompensoidaan korkeammalla yksinkertaisella korolla. Tämä ei ole avoimien markkinoiden toimintaperiaatteen mukaista eikä kuluttajille edullista.

| 3.2.18 | Neljäs kysymys koskee sitä, miten koronkorkoja koskevat rajoitukset voivat vaikuttaa omaisuuteen sidotun pääoman vapauttamisen mahdollistaviin tuotteisiin (equity release) ja niiden kehitykseen. Koska kyseessä on uusi tuote, josta ei ole perusteellista kokemusta, ETSK ei ota asiaan kantaa ja jättää kysymykseen vastaamisen niille, joilla on markkinoista teknistä erityisasiantuntemusta. |
| --- | --- |

3.2.18

Neljäs kysymys koskee sitä, miten koronkorkoja koskevat rajoitukset voivat vaikuttaa omaisuuteen sidotun pääoman vapauttamisen mahdollistaviin tuotteisiin (equity release) ja niiden kehitykseen. Koska kyseessä on uusi tuote, josta ei ole perusteellista kokemusta, ETSK ei ota asiaan kantaa ja jättää kysymykseen vastaamisen niille, joilla on markkinoista teknistä erityisasiantuntemusta.

| 3.2.19 | Luottosopimusten standardoinnin osalta komissio toteaa, että asia liittyy Euroopan sopimusoikeutta koskevaan yleisaloitteeseen. Standardointi voitaisiin toteuttaa joko perinteisellä yhdenmukaistamisella tai niin sanotulla 26. järjestelmällä. Kyseessä on kansallisten sääntöjen rinnalla sovellettava oikeudellinen väline, joka tarjoaa siten sopimusosapuolille vaihtoehdon. ETSK pitää ensimmäistä vaihtoehtoa nykytilanteessa ennenaikaisena. Lisäksi komitea katsoo, että jälkimmäinen vaihtoehto tarjoaa todellisen vaihtoehdon vasta sitten, kun on tutkittu perusteellisesti kaikkien 25:n jäsenvaltion lainsäädäntö ja niiden allekirjoittamat sopimukset ja todettu, ettei rinnakkainen oikeudellinen väline riko niistä yhdessäkään voimassa olevia säädöksiä tai lakeja. Missään tapauksessa standardointia koskevat säännöt eivät saa estää uusien tuotteiden tarjoamista ja siten jarruttaa innovaatiota. Odotettaessa ratkaisua eri kysymyksiin rahoituslaitosten, kuluttajien ja komission ei liene vaikea päästä yksimielisyyteen perusluonnoksesta sopimukseksi, joka sisältäisi eniten käytetyt ja yleisimmät sopimuslausekkeet. |
| --- | --- |

3.2.19

Luottosopimusten standardoinnin osalta komissio toteaa, että asia liittyy Euroopan sopimusoikeutta koskevaan yleisaloitteeseen. Standardointi voitaisiin toteuttaa joko perinteisellä yhdenmukaistamisella tai niin sanotulla 26. järjestelmällä. Kyseessä on kansallisten sääntöjen rinnalla sovellettava oikeudellinen väline, joka tarjoaa siten sopimusosapuolille vaihtoehdon. ETSK pitää ensimmäistä vaihtoehtoa nykytilanteessa ennenaikaisena. Lisäksi komitea katsoo, että jälkimmäinen vaihtoehto tarjoaa todellisen vaihtoehdon vasta sitten, kun on tutkittu perusteellisesti kaikkien 25:n jäsenvaltion lainsäädäntö ja niiden allekirjoittamat sopimukset ja todettu, ettei rinnakkainen oikeudellinen väline riko niistä yhdessäkään voimassa olevia säädöksiä tai lakeja. Missään tapauksessa standardointia koskevat säännöt eivät saa estää uusien tuotteiden tarjoamista ja siten jarruttaa innovaatiota. Odotettaessa ratkaisua eri kysymyksiin rahoituslaitosten, kuluttajien ja komission ei liene vaikea päästä yksimielisyyteen perusluonnoksesta sopimukseksi, joka sisältäisi eniten käytetyt ja yleisimmät sopimuslausekkeet.

| 3.2.20 | Viimeiset komission kysymyksistä koskevat kuluttajien oikeuksien suojelun juridisia rakenteita. Kaikissa maissa on monesti liian hitaalle ja kalliille oikeuskäsittelylle vaihtoehdon tarjoavia välitys- ja sovittelumenettelyjä. Komissio haluaa ennen kaikkea kuulla näkemyksiä siitä, olisiko jäsenvaltiot mahdollista velvoittaa perustamaan erityisesti asuntoluottoihin liittyvien kiistojen välitys- ja sovittelujärjestelmiä. ETSK antaa periaatteessa tukensa välitysjärjestelmien luomiselle, muttei kannata sovittelurakennelmia, sillä ne eivät kuulu kuluttajansuojan piirin. ETSK toteaa lisäksi, että asuntoluottoja koskeva lainsäädäntö liittyy luonnostaan moniin muihin oikeudellisiin normeihin ja säädöksiin, kuten siviilioikeuteen, perintöoikeuteen, konkurssilainsäädäntöön, omistusoikeuteen, maarekisteriä koskeviin määräyksiin sekä verosäädöksiin. Tällaisessa oikeusistuimille vaihtoehdon tarjoavassa järjestelmässä voitaisiin joutua luomaan oikeusistuimiin verrattavat rakenteet ja resurssit, mikäli sen päätökset olisivat sellaisia, että ne houkuttelisivat muutoksenhakuun. Koska osa jäsenvaltioista vaikuttaa kuitenkin kannattavan mainittua vaihtoehtoa, ne voisivat raportoida kokemuksistaan tietyn kokeilujakson kuluttua ja tarjota siten arvokasta oppia järjestelmän mahdollista yleistä omaksumista ajatellen. |
| --- | --- |

3.2.20

Viimeiset komission kysymyksistä koskevat kuluttajien oikeuksien suojelun juridisia rakenteita. Kaikissa maissa on monesti liian hitaalle ja kalliille oikeuskäsittelylle vaihtoehdon tarjoavia välitys- ja sovittelumenettelyjä. Komissio haluaa ennen kaikkea kuulla näkemyksiä siitä, olisiko jäsenvaltiot mahdollista velvoittaa perustamaan erityisesti asuntoluottoihin liittyvien kiistojen välitys- ja sovittelujärjestelmiä. ETSK antaa periaatteessa tukensa välitysjärjestelmien luomiselle, muttei kannata sovittelurakennelmia, sillä ne eivät kuulu kuluttajansuojan piirin. ETSK toteaa lisäksi, että asuntoluottoja koskeva lainsäädäntö liittyy luonnostaan moniin muihin oikeudellisiin normeihin ja säädöksiin, kuten siviilioikeuteen, perintöoikeuteen, konkurssilainsäädäntöön, omistusoikeuteen, maarekisteriä koskeviin määräyksiin sekä verosäädöksiin. Tällaisessa oikeusistuimille vaihtoehdon tarjoavassa järjestelmässä voitaisiin joutua luomaan oikeusistuimiin verrattavat rakenteet ja resurssit, mikäli sen päätökset olisivat sellaisia, että ne houkuttelisivat muutoksenhakuun. Koska osa jäsenvaltioista vaikuttaa kuitenkin kannattavan mainittua vaihtoehtoa, ne voisivat raportoida kokemuksistaan tietyn kokeilujakson kuluttua ja tarjota siten arvokasta oppia järjestelmän mahdollista yleistä omaksumista ajatellen.

| 3.2.21 | Komissio pyytääkin ehdotuksia tavoista, joilla voidaan vahvistaa nykyisten vaihtoehtoisten muutoksenhakujärjestelmien uskottavuutta erityisesti asuntoluottoalalla. ETSK käsitys on, että nykyiset järjestelmät tarjoavat melko hyviä tuloksia, joita voitaisiin monilta osin parantaa nopeuttamalla päätöksentekoa. Erityisesti asuntoluottojen osalta on edellisessä kohdassa esitetyn valossa todettava, että välitys- ja sovittelurakenteiden tulee olla molempien osapuolten, eikä pelkästään kuluttajien kannalta uskottavat. Koska kiistat tulevat yleensä melko kalliiksi, on päätösten oltava oikeudenmukaisia ja myös juridisesti pitäviä, jottei tapauksia jouduta käsittelemään uudelleen oikeusistuimessa. |
| --- | --- |

3.2.21

Komissio pyytääkin ehdotuksia tavoista, joilla voidaan vahvistaa nykyisten vaihtoehtoisten muutoksenhakujärjestelmien uskottavuutta erityisesti asuntoluottoalalla. ETSK käsitys on, että nykyiset järjestelmät tarjoavat melko hyviä tuloksia, joita voitaisiin monilta osin parantaa nopeuttamalla päätöksentekoa. Erityisesti asuntoluottojen osalta on edellisessä kohdassa esitetyn valossa todettava, että välitys- ja sovittelurakenteiden tulee olla molempien osapuolten, eikä pelkästään kuluttajien kannalta uskottavat. Koska kiistat tulevat yleensä melko kalliiksi, on päätösten oltava oikeudenmukaisia ja myös juridisesti pitäviä, jottei tapauksia jouduta käsittelemään uudelleen oikeusistuimessa.

3.3   Oikeudelliset kysymykset (vihreä kirja, kohta III)

| 3.3.1 | Komissio pitää asianmukaisena, että asuntoluottoihin liittyviä oikeudellisia näkökohtia tarkastellaan vuonna 1980 tehdyn Rooman yleissopimuksen käynnissä olevan tarkistuksen yhteydessä. Kyseinen yleissopimus on tarkoitus on muuntaa EU:n asetukseksi. Sovellettavan lainsäädännön osalta tarkasteltavana on kolme mahdollista ratkaisua:






  — | Luodaan erityinen järjestelmä kuluttajien asuntoluottosopimuksiin sovellettavan lainsäädännön määrittelemiseksi. Sopimuksiin sovellettava lainsäädäntö voitaisiin linjata sen maan lainsäädäntöön, jossa kaupan kohteena oleva kiinteistö sijaitsee. |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Komissio pitää asianmukaisena, että asuntoluottoihin liittyviä oikeudellisia näkökohtia tarkastellaan vuonna 1980 tehdyn Rooman yleissopimuksen käynnissä olevan tarkistuksen yhteydessä. Kyseinen yleissopimus on tarkoitus on muuntaa EU:n asetukseksi. Sovellettavan lainsäädännön osalta tarkasteltavana on kolme mahdollista ratkaisua:

—

Luodaan erityinen järjestelmä kuluttajien asuntoluottosopimuksiin sovellettavan lainsäädännön määrittelemiseksi. Sopimuksiin sovellettava lainsäädäntö voitaisiin linjata sen maan lainsäädäntöön, jossa kaupan kohteena oleva kiinteistö sijaitsee.

| — | Noudatetaan jatkossakin Rooman yleissopimuksen yleisiä periaatteita, jolloin osapuolet saavat vapaasti valita sovellettavan lainsäädännön, kunhan kuluttajan asuinmaassa voimassa olevia pakollisia sääntöjä noudatetaan. |
| --- | --- |

—

Noudatetaan jatkossakin Rooman yleissopimuksen yleisiä periaatteita, jolloin osapuolet saavat vapaasti valita sovellettavan lainsäädännön, kunhan kuluttajan asuinmaassa voimassa olevia pakollisia sääntöjä noudatetaan.

| — | Kuluttajien asuntoluottosopimuksiin ei olisi sovellettava kuluttajan asuinmaassa voimassa olevia pakollisia kuluttajansuojasääntöjä edellyttäen, että EU:n tasolla taataan korkeatasoinen kuluttajansuoja. |
| --- | --- |

—

Kuluttajien asuntoluottosopimuksiin ei olisi sovellettava kuluttajan asuinmaassa voimassa olevia pakollisia kuluttajansuojasääntöjä edellyttäen, että EU:n tasolla taataan korkeatasoinen kuluttajansuoja.

| — | Vakuuksien osalta (kiinteistö) komissio ei pidä tarkoituksenmukaisena siitä vahvistetusta periaatteesta luopumista, jonka mukaan vakuuksiin sovelletaan kiinteistön sijaintivaltion lainsäädäntöä. ETSK on tästä täysin samaa mieltä. |
| --- | --- |

—

Vakuuksien osalta (kiinteistö) komissio ei pidä tarkoituksenmukaisena siitä vahvistetusta periaatteesta luopumista, jonka mukaan vakuuksiin sovelletaan kiinteistön sijaintivaltion lainsäädäntöä. ETSK on tästä täysin samaa mieltä.

| 3.3.1.1 | Edellisessä kohdassa mainittuja kolmea ratkaisua olisi paikallaan käsitellä omassa lausunnossaan, koska asia on itse asiassa monitahoinen ja jokaisella ratkaisulla on etunsa ja haittansa. Tässä yhteydessä ETSK tyytyy kuitenkin esittämään muutamia peruspohdintoja:






  a) | Mitään edellä mainituista kolmesta ratkaisusta ei voida soveltaa hankaluuksitta tilanteessa, jossa ostaja asuu pysyvästi maassa A ja lainanantaja sijaitsee maassa B sekä kiinteistö maassa C ( joka voi myös olla EU:n ulkopuolinen maa). |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1

Edellisessä kohdassa mainittuja kolmea ratkaisua olisi paikallaan käsitellä omassa lausunnossaan, koska asia on itse asiassa monitahoinen ja jokaisella ratkaisulla on etunsa ja haittansa. Tässä yhteydessä ETSK tyytyy kuitenkin esittämään muutamia peruspohdintoja:

a)

Mitään edellä mainituista kolmesta ratkaisusta ei voida soveltaa hankaluuksitta tilanteessa, jossa ostaja asuu pysyvästi maassa A ja lainanantaja sijaitsee maassa B sekä kiinteistö maassa C ( joka voi myös olla EU:n ulkopuolinen maa).

| b) | Kuluttajan asuinmaahan perustuva sääntö rajoittaa voimakkaasti tarjontaa eli ostajan mahdollisuutta hyötyä toiseen valtioon sijoittuneen lainanantajan palveluista. Lainanantaja ei yleensä myöskään ole halukas allekirjoittamaan sopimusta, johon sovelletaan sille tuntematonta lainsäädäntöä, sillä kiistatilanteessa se joutuisi turvautumaan ulkomailla oikeusapuun sekä käyttämään vierasta kieltä. |
| --- | --- |

b)

Kuluttajan asuinmaahan perustuva sääntö rajoittaa voimakkaasti tarjontaa eli ostajan mahdollisuutta hyötyä toiseen valtioon sijoittuneen lainanantajan palveluista. Lainanantaja ei yleensä myöskään ole halukas allekirjoittamaan sopimusta, johon sovelletaan sille tuntematonta lainsäädäntöä, sillä kiistatilanteessa se joutuisi turvautumaan ulkomailla oikeusapuun sekä käyttämään vierasta kieltä.

| c) | Kieli, jolla sopimus solmitaan ja jota yhteyksissä ja kirjeenvaihdossa käytetään, on tarpeen määritellä selkeästi. Kuluttajan kielen valitseminen voisi kohdassa b mainittujen seikkojen lisäksi muodostaa lainanantajia karsivan tekijän. |
| --- | --- |

c)

Kieli, jolla sopimus solmitaan ja jota yhteyksissä ja kirjeenvaihdossa käytetään, on tarpeen määritellä selkeästi. Kuluttajan kielen valitseminen voisi kohdassa b mainittujen seikkojen lisäksi muodostaa lainanantajia karsivan tekijän.

| 3.3.2 | Asiakkaan luottokelpoisuuden arviointiin liittyen komissio nostaa esiin ongelmia, joita käsiteltiin jo vastaavan alan (kulutusluottojen) yhteydessä. Komissio katsoo, että ratkaistavista ongelmista kiireellisin on yhtäläisen pääsyn varmistaminen kansainvälisiin tietokantoihin. ETSK pitää pääsyä tietopankkeihin välttämättömänä, mutta sen varmistamiseksi on hyväksyttävä asianmukaiset säännöt siitä, kenellä on pääsy tietokantoihin ja millä ehdoilla sekä se, miten kuluttajien edut taataan. ETSK haluaa lisäksi muistuttaa seikasta, johon ei vielä ole kiinnitetty huomiota. Monesti ostajasta, joka hankkii talon ensiasunnokseen tai loma-asunnokseen, ei ole merkintöjä tietokannoissa, koska hän ei ole aiemmin hakenut lainaa. Tällaisessa tapauksessa tietojen hankinta on hankalaa, aikaa vievää ja kallista. |
| --- | --- |

3.3.2

Asiakkaan luottokelpoisuuden arviointiin liittyen komissio nostaa esiin ongelmia, joita käsiteltiin jo vastaavan alan (kulutusluottojen) yhteydessä. Komissio katsoo, että ratkaistavista ongelmista kiireellisin on yhtäläisen pääsyn varmistaminen kansainvälisiin tietokantoihin. ETSK pitää pääsyä tietopankkeihin välttämättömänä, mutta sen varmistamiseksi on hyväksyttävä asianmukaiset säännöt siitä, kenellä on pääsy tietokantoihin ja millä ehdoilla sekä se, miten kuluttajien edut taataan. ETSK haluaa lisäksi muistuttaa seikasta, johon ei vielä ole kiinnitetty huomiota. Monesti ostajasta, joka hankkii talon ensiasunnokseen tai loma-asunnokseen, ei ole merkintöjä tietokannoissa, koska hän ei ole aiemmin hakenut lainaa. Tällaisessa tapauksessa tietojen hankinta on hankalaa, aikaa vievää ja kallista.

| 3.3.3 | Komissio käsitteleekin kiinteistön arvon määrittämiseen liittyvää kysymystä ja pohtii, olisiko eurooppalainen standardi mahdollinen vai tulisiko tehdä aloite jäsenvaltioiden standardien vastavuoroiseksi tunnustamiseksi. ETSK katsoo, että vaihtoehdoista ensimmäinen on paikallaan hylätä, eikä sitä ole syytä tarkastella sen syvällisemmin. Toisen vaihtoehdon suhteen asiantuntijat ovat todenneet, että jäsenvaltiokohtaiset tai jopa alueelliset standardit ovat utopiaa, ja niitä kannattaa välttää. Kiinteistömarkkinoihin vaikuttavat liian monet muuttujat, jotka ovat luonteeltaan ennen kaikkea paikallisia. Kaikki standardointipyrkimykset voivat olla harhaanjohtavia. Komitea kannattaa näkemystä. |
| --- | --- |

3.3.3

Komissio käsitteleekin kiinteistön arvon määrittämiseen liittyvää kysymystä ja pohtii, olisiko eurooppalainen standardi mahdollinen vai tulisiko tehdä aloite jäsenvaltioiden standardien vastavuoroiseksi tunnustamiseksi. ETSK katsoo, että vaihtoehdoista ensimmäinen on paikallaan hylätä, eikä sitä ole syytä tarkastella sen syvällisemmin. Toisen vaihtoehdon suhteen asiantuntijat ovat todenneet, että jäsenvaltiokohtaiset tai jopa alueelliset standardit ovat utopiaa, ja niitä kannattaa välttää. Kiinteistömarkkinoihin vaikuttavat liian monet muuttujat, jotka ovat luonteeltaan ennen kaikkea paikallisia. Kaikki standardointipyrkimykset voivat olla harhaanjohtavia. Komitea kannattaa näkemystä.

| 3.3.4 | Seuraava tärkeä käsiteltävä kysymys on kiinnitetyn kiinteistön pakkomyynti. Vihreässä kirjassa todetaan, että tähän liittyvät menettelyt, menettelyajat ja kulut vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioittain ja että tämä muodostaa esteen rajatylittävälle luotonannolle. Komissio ehdottaakin, että pakkomyyntimenettelyjä pyrittäisiin asteittain parantamaan. Aluksi tulisi kerätä tietoa menettelyjen kestosta ja kuluista ja laatia niiden perusteella säännöllisesti päivitettävä ”tulostaulu”. Mikäli tämä lähestymistapa osoittautuisi tehottomaksi, voitaisiin harkita tätä tarmokkaampiin toimiin ryhtymistä. ETSK katsoo, että tietojen kerääminen ja tulostaulun laatiminen muokkaisivat mielipidettä ja kannustaisivat parantamaan tilannetta jäsenvaltioissa, joissa noudatettavat menetelmät ovat tehottomia ja kalliita. Tämä voisi tarjota luotonantajille ja kuluttajajärjestöille motiivin painostaa oman maansa viranomaisia ryhtymään toimiin tarvittavien parannusten toteuttamiseksi. Tätä pidemmälle meneminen ja ”tarmokkaammilla” toimilla uhkaaminen vaikuttaa epärealistiselta, koska siihen tähtäävälle aloitteelle tuskin saataisiin kaikkien jäsenvaltioiden tukea. Lisäksi ajatus kokonaisten oikeusjärjestelmien mullistamisesta rajatylittävien asuntoluottojen edistämiseksi vaikuttaa suhteettomalta (nykyisin asuntoluotoista EU:ssa ainoastaan 1 prosentti on rajatylittäviä, ja rohkeimmissa ennusteissa niiden osuuden katsotaan nousevan enintään 5 prosenttiin). |
| --- | --- |

3.3.4

Seuraava tärkeä käsiteltävä kysymys on kiinnitetyn kiinteistön pakkomyynti. Vihreässä kirjassa todetaan, että tähän liittyvät menettelyt, menettelyajat ja kulut vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioittain ja että tämä muodostaa esteen rajatylittävälle luotonannolle. Komissio ehdottaakin, että pakkomyyntimenettelyjä pyrittäisiin asteittain parantamaan. Aluksi tulisi kerätä tietoa menettelyjen kestosta ja kuluista ja laatia niiden perusteella säännöllisesti päivitettävä ”tulostaulu”. Mikäli tämä lähestymistapa osoittautuisi tehottomaksi, voitaisiin harkita tätä tarmokkaampiin toimiin ryhtymistä. ETSK katsoo, että tietojen kerääminen ja tulostaulun laatiminen muokkaisivat mielipidettä ja kannustaisivat parantamaan tilannetta jäsenvaltioissa, joissa noudatettavat menetelmät ovat tehottomia ja kalliita. Tämä voisi tarjota luotonantajille ja kuluttajajärjestöille motiivin painostaa oman maansa viranomaisia ryhtymään toimiin tarvittavien parannusten toteuttamiseksi. Tätä pidemmälle meneminen ja ”tarmokkaammilla” toimilla uhkaaminen vaikuttaa epärealistiselta, koska siihen tähtäävälle aloitteelle tuskin saataisiin kaikkien jäsenvaltioiden tukea. Lisäksi ajatus kokonaisten oikeusjärjestelmien mullistamisesta rajatylittävien asuntoluottojen edistämiseksi vaikuttaa suhteettomalta (nykyisin asuntoluotoista EU:ssa ainoastaan 1 prosentti on rajatylittäviä, ja rohkeimmissa ennusteissa niiden osuuden katsotaan nousevan enintään 5 prosenttiin).

| 3.3.5 | Toinen markkinoiden täydellisen yhdentymisen tiellä oleva ja nykyisellään ylittämätön este on asuntoluottoverotus. Komissio suhtautuu asiaan realistisesti eikä suunnittele alan harmonisointia. Muitakin esteitä yhdentymiselle on, ja ne voidaan poistaa. Monissa jäsenvaltioissa ulkomaiselle lainanantajalle maksettavia korkomenoja ei saa vähentää verotuksessa. Toisinaan kotimaisten lainanantajien korkotuloja verotetaan lainojen jälleenrahoituksesta maksettavien korkojen nettosummasta, kun taas ulkomaisilta lainanantajilta vero peritään kyseisen jäsenvaltion kansalaisten niille maksamien korkojen bruttosummasta. Molemmat tapaukset rikkovat perustamissopimuksen määräyksiä tai yhteisön lainsäädäntöä. Kuten kahdessa tuomioistuimen langettamassa päätöksessä todetaan, ensimmäisessä tapauksessa rikotaan sekä 49 artiklaa että 56 artiklaa. Toisen tapauksen osalta komissio aikoo ryhtyä suoriin toimiin, joille ETSK antaa täyden tukensa. |
| --- | --- |

3.3.5

Toinen markkinoiden täydellisen yhdentymisen tiellä oleva ja nykyisellään ylittämätön este on asuntoluottoverotus. Komissio suhtautuu asiaan realistisesti eikä suunnittele alan harmonisointia. Muitakin esteitä yhdentymiselle on, ja ne voidaan poistaa. Monissa jäsenvaltioissa ulkomaiselle lainanantajalle maksettavia korkomenoja ei saa vähentää verotuksessa. Toisinaan kotimaisten lainanantajien korkotuloja verotetaan lainojen jälleenrahoituksesta maksettavien korkojen nettosummasta, kun taas ulkomaisilta lainanantajilta vero peritään kyseisen jäsenvaltion kansalaisten niille maksamien korkojen bruttosummasta. Molemmat tapaukset rikkovat perustamissopimuksen määräyksiä tai yhteisön lainsäädäntöä. Kuten kahdessa tuomioistuimen langettamassa päätöksessä todetaan, ensimmäisessä tapauksessa rikotaan sekä 49 artiklaa että 56 artiklaa. Toisen tapauksen osalta komissio aikoo ryhtyä suoriin toimiin, joille ETSK antaa täyden tukensa.

3.4   Asuntoluottovakuudet (vihreä kirja, kohta IV)

| 3.4.1 | Maarekisteri on omistusoikeuden varmistamista ajatellen olennainen tekijä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, etteivät rekisteriin kirjatut tiedot aina paljasta kolmansien osapuolten oikeuksia kiinteistöön. Selkeä käsitys siitä, mitä tietoja maarekisteriin on kirjattu ja miten rekisteri toimii, on kuitenkin välttämätön rajatylittävien asuntoluottojen (jälleenrahoitus mukaan lukien) asianmukaisen toiminnan kannalta. Komissio on rahoittanut kokeiluhankkeen (EULIS), jonka tavoitteena on edistää kiinteistöjen omistajien ja maarekisteriviranomaisten yhteistyötä. Hanke voi myös olla erittäin hyödyllinen uusia jäsenvaltioita ajatellen. Komissio pohtiikin, pitäisikö sen jatkaa aloitteessa aktiivista rooliaan vai tulisiko luotonantajien ja sijoittajien, jotka maarekistereitä hyödyntävät, antaa panoksensa vastaavien hankkeiden rahoitukseen ja sijoittaa niihin. ETSK katsoo, että komission tulee jatkaa arvokasta työtään yhteistyön edistäjänä ja laatia lisäksi saavutetuista tuloksista vuosittain kertomus. Komitea ei sitä vastoin katso, että yhteistyöhankkeiden rahoitus tulisi sälyttää yhdelle (eikä edes tärkeimmälle) käyttäjäryhmälle, kun otetaan huomioon, että maarekisterin pitäminen on valtion ja yhteisöjen etujen mukaista ja että rekisteröinti ja tietojen käyttäminen on jo maksullista. |
| --- | --- |

3.4.1

Maarekisteri on omistusoikeuden varmistamista ajatellen olennainen tekijä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, etteivät rekisteriin kirjatut tiedot aina paljasta kolmansien osapuolten oikeuksia kiinteistöön. Selkeä käsitys siitä, mitä tietoja maarekisteriin on kirjattu ja miten rekisteri toimii, on kuitenkin välttämätön rajatylittävien asuntoluottojen (jälleenrahoitus mukaan lukien) asianmukaisen toiminnan kannalta. Komissio on rahoittanut kokeiluhankkeen (EULIS), jonka tavoitteena on edistää kiinteistöjen omistajien ja maarekisteriviranomaisten yhteistyötä. Hanke voi myös olla erittäin hyödyllinen uusia jäsenvaltioita ajatellen. Komissio pohtiikin, pitäisikö sen jatkaa aloitteessa aktiivista rooliaan vai tulisiko luotonantajien ja sijoittajien, jotka maarekistereitä hyödyntävät, antaa panoksensa vastaavien hankkeiden rahoitukseen ja sijoittaa niihin. ETSK katsoo, että komission tulee jatkaa arvokasta työtään yhteistyön edistäjänä ja laatia lisäksi saavutetuista tuloksista vuosittain kertomus. Komitea ei sitä vastoin katso, että yhteistyöhankkeiden rahoitus tulisi sälyttää yhdelle (eikä edes tärkeimmälle) käyttäjäryhmälle, kun otetaan huomioon, että maarekisterin pitäminen on valtion ja yhteisöjen etujen mukaista ja että rekisteröinti ja tietojen käyttäminen on jo maksullista.

| 3.4.2 | Euroasuntoluotto (Euromortgage) ei ole uusi ajatus, mutta sitä ei ole toistaiseksi kokeiltu markkinoilla edes kokeiluhankkeena. Euroasuntoluoton tavoitteena olisi luoton ja sen vakuuden (collateral) välisen yhteyden (liitännäisyyden) heikentäminen siten, että vakuus kuuluisi eurooppalaiseen takuupooliin, joka katettaisiin markkinoille laskettavilla velkakirjoilla. Hanke vaikuttaa houkuttelevalta ja vastaa ajatusta yhdentyneistä eurooppalaista kiinteistömarkkinoista. ETSK katsoo, että hanke on rohkaisemisen arvoinen. Toteutuessaan se olisi ensimmäinen ja markkinatoimijoiden itsensä ilman sääntelyn asettamaa painetta ottama askel kohti markkinoiden yhdentymistä. |
| --- | --- |

3.4.2

Euroasuntoluotto (Euromortgage) ei ole uusi ajatus, mutta sitä ei ole toistaiseksi kokeiltu markkinoilla edes kokeiluhankkeena. Euroasuntoluoton tavoitteena olisi luoton ja sen vakuuden (collateral) välisen yhteyden (liitännäisyyden) heikentäminen siten, että vakuus kuuluisi eurooppalaiseen takuupooliin, joka katettaisiin markkinoille laskettavilla velkakirjoilla. Hanke vaikuttaa houkuttelevalta ja vastaa ajatusta yhdentyneistä eurooppalaista kiinteistömarkkinoista. ETSK katsoo, että hanke on rohkaisemisen arvoinen. Toteutuessaan se olisi ensimmäinen ja markkinatoimijoiden itsensä ilman sääntelyn asettamaa painetta ottama askel kohti markkinoiden yhdentymistä.

3.5   Asuntoluottojen rahoitus (vihreä kirja, kohta V)

| 3.5.1 | Asuntoluottojen jälleenrahoitusjärjestelmät vaihtelevat maittain, mutta perustuvat pääpiirteissään joukkolainoihin, joiden takuina ovat kiinnitetyt kiinteistöt. Kyseisellä alalla ajatus, jonka mukaan joukkolainojen yleiseurooppalaisten markkinoiden perustaminen edistäisi kiinteistömarkkinoiden yhdentymistä, saa entistä enemmän kannatusta. Komissio on asiasta samaa mieltä, mutta toteaa, että kysymystä on pohdittava nykyistä syvällisemmin. Eurooppalainen jälleenrahoitusjärjestelmä olisi edullinen, koska se lisäisi rahoituslähteitä, parantaisi markkinoiden likviditeettiä ja edistäisi riskien hajauttamista. Lisäksi se helpottaisi toissijaisten markkinoiden yhdentymistä, mikä kuitenkin riippuu ensisijaisten markkinoiden yhdentymisestä. ETSK on samaa mieltä, mutta kannattaa myös näkemystä, jonka mukaan kyseessä on pitkän aikavälin tavoite. |
| --- | --- |

3.5.1

Asuntoluottojen jälleenrahoitusjärjestelmät vaihtelevat maittain, mutta perustuvat pääpiirteissään joukkolainoihin, joiden takuina ovat kiinnitetyt kiinteistöt. Kyseisellä alalla ajatus, jonka mukaan joukkolainojen yleiseurooppalaisten markkinoiden perustaminen edistäisi kiinteistömarkkinoiden yhdentymistä, saa entistä enemmän kannatusta. Komissio on asiasta samaa mieltä, mutta toteaa, että kysymystä on pohdittava nykyistä syvällisemmin. Eurooppalainen jälleenrahoitusjärjestelmä olisi edullinen, koska se lisäisi rahoituslähteitä, parantaisi markkinoiden likviditeettiä ja edistäisi riskien hajauttamista. Lisäksi se helpottaisi toissijaisten markkinoiden yhdentymistä, mikä kuitenkin riippuu ensisijaisten markkinoiden yhdentymisestä. ETSK on samaa mieltä, mutta kannattaa myös näkemystä, jonka mukaan kyseessä on pitkän aikavälin tavoite.

| 3.5.2 | Keskeinen edellytys on asuntoluottojen siirrettävyys. Komissio aikoo perustaa sidosryhmien tilapäisen työryhmän, jonka tehtävänä on arvioida, miten jälleenrahoituskysymyksissä tulee toimia. Komissio on myös kiinnostunut arvioimaan, olisiko yleiseurooppalaisia asuntoluottojen rahoitusmarkkinoita mahdollista edistää turvautumalla markkinavoimiin (luomalla esim. asiakirjastandardeja ja mallimääritelmiä palvelemaan rajatylittävää rahoitustoimintaa). Tähän kysymykseen vastaamisen ETSK jättää markkinoilla toimiville, joilla yksin on riittävät kokemukseen perustuvat tiedot ehdotuksen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

3.5.2

Keskeinen edellytys on asuntoluottojen siirrettävyys. Komissio aikoo perustaa sidosryhmien tilapäisen työryhmän, jonka tehtävänä on arvioida, miten jälleenrahoituskysymyksissä tulee toimia. Komissio on myös kiinnostunut arvioimaan, olisiko yleiseurooppalaisia asuntoluottojen rahoitusmarkkinoita mahdollista edistää turvautumalla markkinavoimiin (luomalla esim. asiakirjastandardeja ja mallimääritelmiä palvelemaan rajatylittävää rahoitustoimintaa). Tähän kysymykseen vastaamisen ETSK jättää markkinoilla toimiville, joilla yksin on riittävät kokemukseen perustuvat tiedot ehdotuksen arvioimiseksi.

| 3.5.3 | Viimeinen komission esittämistä kysymyksistä liittyy markkinoiden kannalta ratkaisevan tärkeään ongelmaan ja koskee sitä, olisiko asuntoluottojen myöntämisen oltava välttämättä luottolaitosten yksinoikeus vai voisivatko — ja jos voivat, niin millä ehdoin — tällaista toimintaa harjoittaa myös laitokset, jotka eivät ota vastaan talletuksia tai takaisin maksettavia varoja eivätkä sen vuoksi kuulu EU:n luottolaitoksia koskevan määritelmän tai vakavaraisuussääntöjen piiriin. Ensikäden huomiona ETSK toteaa, että kiinteistömarkkinoista vastaavien viranomaisten valvonnan lisäksi myös kaikkein alalla toimivien rahoituslaitosten tehokas valvonta on vakaiden ja vahvojen markkinoiden edellytys. Kuluttajansuojan huomioon ottamiseksi on luotu vakavaraisuutta koskevat säännöt, ja kaikkia uusia ehdotuksia on tarkasteltava tästä näkökulmasta. |
| --- | --- |

3.5.3

Viimeinen komission esittämistä kysymyksistä liittyy markkinoiden kannalta ratkaisevan tärkeään ongelmaan ja koskee sitä, olisiko asuntoluottojen myöntämisen oltava välttämättä luottolaitosten yksinoikeus vai voisivatko — ja jos voivat, niin millä ehdoin — tällaista toimintaa harjoittaa myös laitokset, jotka eivät ota vastaan talletuksia tai takaisin maksettavia varoja eivätkä sen vuoksi kuulu EU:n luottolaitoksia koskevan määritelmän tai vakavaraisuussääntöjen piiriin. Ensikäden huomiona ETSK toteaa, että kiinteistömarkkinoista vastaavien viranomaisten valvonnan lisäksi myös kaikkein alalla toimivien rahoituslaitosten tehokas valvonta on vakaiden ja vahvojen markkinoiden edellytys. Kuluttajansuojan huomioon ottamiseksi on luotu vakavaraisuutta koskevat säännöt, ja kaikkia uusia ehdotuksia on tarkasteltava tästä näkökulmasta.

| 3.5.4 | Edellä mainittujen oletettujen rahoituslaitosten tulisi toimia pelkästään omin varoin. Tämä on vaikeaa, ja se vaatisi lisäksi jatkuvaa valvontaa sen varmistamiseksi, että alkuperäisiä ehtoja noudatetaan. Muissa tapauksissa joudutaan välttämättä turvautumaan ulkoiseen rahoitukseen jossain muodossa. ETSK katsoo, että komission mainitsemien rahoituslaitosten vakavaraisuutta on valvottava, olivatpa kyseessä pankit tai muut vastaavat laitokset. Lisäksi on säilytettävä yhtäläiset kilpailumahdollisuudet ja sovellettava luottolaitoksia ja etenkin niiden vakaavaraisuutta ja maksuvalmiutta koskevia sääntöjä myös muihin mahdollisiin rahoitusta myöntäviin laitoksiin. Mikäli vakaavaraisuuden valvonnan perustana olevat periaatteet pätevät edelleen, niistä ei ole syytä poiketa millään perusteella. |
| --- | --- |

3.5.4

Edellä mainittujen oletettujen rahoituslaitosten tulisi toimia pelkästään omin varoin. Tämä on vaikeaa, ja se vaatisi lisäksi jatkuvaa valvontaa sen varmistamiseksi, että alkuperäisiä ehtoja noudatetaan. Muissa tapauksissa joudutaan välttämättä turvautumaan ulkoiseen rahoitukseen jossain muodossa. ETSK katsoo, että komission mainitsemien rahoituslaitosten vakavaraisuutta on valvottava, olivatpa kyseessä pankit tai muut vastaavat laitokset. Lisäksi on säilytettävä yhtäläiset kilpailumahdollisuudet ja sovellettava luottolaitoksia ja etenkin niiden vakaavaraisuutta ja maksuvalmiutta koskevia sääntöjä myös muihin mahdollisiin rahoitusta myöntäviin laitoksiin. Mikäli vakaavaraisuuden valvonnan perustana olevat periaatteet pätevät edelleen, niistä ei ole syytä poiketa millään perusteella.

Bryssel 15. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUVL C 221, 8.9.2005.

1

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/120 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/120

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla”

KOM(2005) 184 lopullinen

(2006/C 65/22)

Komissio päätti 1. huhtikuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 14. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Luis Miguel Pariza Castaños.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 98 ääntä puolesta, 2 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Marraskuun 4.–5. päivänä 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi toisen monivuotisen ohjelman, Haagin ohjelman, vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan yhteisen alueen luomiseksi Euroopan unioniin. (1) Ohjelmassa esitetään yleiset ja erityiset suuntaviivat seuraaviksi viideksi vuodeksi (2005–2009) vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

1.1

Marraskuun 4.–5. päivänä 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi toisen monivuotisen ohjelman, Haagin ohjelman, vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan yhteisen alueen luomiseksi Euroopan unioniin. (1) Ohjelmassa esitetään yleiset ja erityiset suuntaviivat seuraaviksi viideksi vuodeksi (2005–2009) vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen kehittämiseksi.

| 1.2 | Eurooppa-neuvosto kehotti Euroopan komissiota laatimaan toimintasuunnitelman, jossa Haagin ohjelman suuntaviivat esitetään konkreettisina toimina. Euroopan komissio julkaisi 10. toukokuuta 2005 tiedonannon aiheesta ”Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla” (2). Asiakirjassa esitetään seuraavien viiden vuoden strategiset tavoitteet sekä ohjelman edellyttämien toimintalinjojen ja lainsäädäntöaloitteiden aikataulu. |
| --- | --- |

1.2

Eurooppa-neuvosto kehotti Euroopan komissiota laatimaan toimintasuunnitelman, jossa Haagin ohjelman suuntaviivat esitetään konkreettisina toimina. Euroopan komissio julkaisi 10. toukokuuta 2005 tiedonannon aiheesta ”Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla” (2). Asiakirjassa esitetään seuraavien viiden vuoden strategiset tavoitteet sekä ohjelman edellyttämien toimintalinjojen ja lainsäädäntöaloitteiden aikataulu.

2.   Päätelmät

| 2.1 | Tampereella pidetystä Eurooppa-neuvoston kokouksesta on nyt kulunut viisi vuotta, mutta asetettuja tavoitteita ei ole saavutettu. EU ei ole vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva yhtenäinen alue. Vaikka Haagin ohjelma ei ole kovinkaan kunnianhimoinen, sen tavoitteet ovat hyvin mittavia. |
| --- | --- |

2.1

Tampereella pidetystä Eurooppa-neuvoston kokouksesta on nyt kulunut viisi vuotta, mutta asetettuja tavoitteita ei ole saavutettu. EU ei ole vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva yhtenäinen alue. Vaikka Haagin ohjelma ei ole kovinkaan kunnianhimoinen, sen tavoitteet ovat hyvin mittavia.

| 2.2 | Todellisen yhteisen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luominen edellyttää, että nämä kolme ulottuvuutta ovat asianmukaisesti tasapainossa. Haagin ohjelmassa riittävää tasapainoa ei ole saavutettu. Tulevissa turvallisuuspolitiikoissa on suojeltava vapauden ja oikeuden arvoja. ETSK katsoo, että politiikkojen lähtökohdaksi on otettava ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelemiseksi tehty yleissopimus sekä EU:n perusoikeuskirja. |
| --- | --- |

2.2

Todellisen yhteisen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luominen edellyttää, että nämä kolme ulottuvuutta ovat asianmukaisesti tasapainossa. Haagin ohjelmassa riittävää tasapainoa ei ole saavutettu. Tulevissa turvallisuuspolitiikoissa on suojeltava vapauden ja oikeuden arvoja. ETSK katsoo, että politiikkojen lähtökohdaksi on otettava ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelemiseksi tehty yleissopimus sekä EU:n perusoikeuskirja.

| 2.3 | ETSK toivoo turvallisuuspolitiikan olevan tehokasta ja puolustavan kansalaisia vapaassa, avoimessa yhteiskunnassa, jossa on vallalla oikeusvaltioon tukeutuva laki ja oikeus. Jos terrorismin torjumiseksi säädetään suhteettoman ankaria lakeja, joissa ihmisoikeudet uhrataan turvallisuuden alttarille, terroristeille annetaan erävoitto. Euroopan kansalaisyhteiskunnan on oltava asiassa kriittinen ja toimittava aktiivisesti. |
| --- | --- |

2.3

ETSK toivoo turvallisuuspolitiikan olevan tehokasta ja puolustavan kansalaisia vapaassa, avoimessa yhteiskunnassa, jossa on vallalla oikeusvaltioon tukeutuva laki ja oikeus. Jos terrorismin torjumiseksi säädetään suhteettoman ankaria lakeja, joissa ihmisoikeudet uhrataan turvallisuuden alttarille, terroristeille annetaan erävoitto. Euroopan kansalaisyhteiskunnan on oltava asiassa kriittinen ja toimittava aktiivisesti.

| 2.4 | ETSK toivoo, että Euroopan unionin kansalaisuutta ja aktiivisen kansalaisuuden käsitettä kehitetään entisestään. Komitea ehdottaa, että kansalaisuus olisi nykyistä laadukkaampaa, avoimempaa, tasavertaisempaa ja osallistavampaa, eikä siihen liittyisi minkäänlaista syrjintää. |
| --- | --- |

2.4

ETSK toivoo, että Euroopan unionin kansalaisuutta ja aktiivisen kansalaisuuden käsitettä kehitetään entisestään. Komitea ehdottaa, että kansalaisuus olisi nykyistä laadukkaampaa, avoimempaa, tasavertaisempaa ja osallistavampaa, eikä siihen liittyisi minkäänlaista syrjintää.

| 2.5 | Euroopan unionilla on oltava yhteinen turvapaikkamenettely ja yhdenmukainen turvapaikan hakijan asema. Lähtökohdaksi on otettava Geneven yleissopimuksen kunnioittaminen. |
| --- | --- |

2.5

Euroopan unionilla on oltava yhteinen turvapaikkamenettely ja yhdenmukainen turvapaikan hakijan asema. Lähtökohdaksi on otettava Geneven yleissopimuksen kunnioittaminen.

| 2.6 | EU tarvitsee yhteisen maahanmuuttopolitiikan ja yhdenmukaisen lainsäädännön. Näin estetään laiton maahanmuutto ja torjutaan ihmiskauppaa harjoittavia rikollisverkostoja. Samalla EU voi ottaa vastaan uusia siirtolaisia laillisin, avoimin ja joustavin menettelyin. |
| --- | --- |

2.6

EU tarvitsee yhteisen maahanmuuttopolitiikan ja yhdenmukaisen lainsäädännön. Näin estetään laiton maahanmuutto ja torjutaan ihmiskauppaa harjoittavia rikollisverkostoja. Samalla EU voi ottaa vastaan uusia siirtolaisia laillisin, avoimin ja joustavin menettelyin.

| 2.7 | Maahanmuuttajille ja turvapaikanhakijoille on taattava oikeudenmukainen kohtelu. Sen on pohjauduttava ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja perusoikeuskirjaan sekä syrjinnänvastaiseen lainsäädäntöön. On laadittava maahantulo- ja kotouttamispolitiikkoja. |
| --- | --- |

2.7

Maahanmuuttajille ja turvapaikanhakijoille on taattava oikeudenmukainen kohtelu. Sen on pohjauduttava ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja perusoikeuskirjaan sekä syrjinnänvastaiseen lainsäädäntöön. On laadittava maahantulo- ja kotouttamispolitiikkoja.

| 2.8 | Haagin ohjelman avulla on lujitettava vapautta, turvallisuutta ja oikeutta sekä vahvistettava tehokkuutta, legitiimiyttä, keskinäistä luottamusta, yhdenvertaisuutta ja oikeasuhtaisuutta. Toiminnassa on hyödynnettävä yhteisön säännöstöä ja sitä palvelevaa koko toimielinrakennetta. |
| --- | --- |

2.8

Haagin ohjelman avulla on lujitettava vapautta, turvallisuutta ja oikeutta sekä vahvistettava tehokkuutta, legitiimiyttä, keskinäistä luottamusta, yhdenvertaisuutta ja oikeasuhtaisuutta. Toiminnassa on hyödynnettävä yhteisön säännöstöä ja sitä palvelevaa koko toimielinrakennetta.

| 2.9 | On löydettävä ratkaisu tarkasteltavana olevia politiikkoja nykyisin hiertävään monimutkaiseen oikeudelliseen ja institutionaaliseen viidakkoon. Monien vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvien asioiden kuuluminen edelleen hallitustenväliseen toimintalohkoon (kolmanteen pilariin) heikentää yhteisömenetelmän tehokkuutta ja rajoittaa sen mahdollisuuksia. Perustuslakisopimusta koskevassa ehdotuksessa vastataan tehokkaasti ja johdonmukaisesti moniin vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvän yhteistyön ongelmiin. |
| --- | --- |

2.9

On löydettävä ratkaisu tarkasteltavana olevia politiikkoja nykyisin hiertävään monimutkaiseen oikeudelliseen ja institutionaaliseen viidakkoon. Monien vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvien asioiden kuuluminen edelleen hallitustenväliseen toimintalohkoon (kolmanteen pilariin) heikentää yhteisömenetelmän tehokkuutta ja rajoittaa sen mahdollisuuksia. Perustuslakisopimusta koskevassa ehdotuksessa vastataan tehokkaasti ja johdonmukaisesti moniin vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvän yhteistyön ongelmiin.

| 2.10 | Vaikka ehdotettu perustuslakisopimus mahdollistaa kyseisten politiikkojen kehittämisen uusien oikeusperustojen nojalla, nykyisin voimassa olevassa perustamissopimuksessa on käyttökelpoisia välineitä, joita on hyödynnettävä. |
| --- | --- |

2.10

Vaikka ehdotettu perustuslakisopimus mahdollistaa kyseisten politiikkojen kehittämisen uusien oikeusperustojen nojalla, nykyisin voimassa olevassa perustamissopimuksessa on käyttökelpoisia välineitä, joita on hyödynnettävä.

| 2.11 | Oikeuteen perustuvan eurooppalaisen alueen lähtökohtana tulee olla keskinäinen luottamus ja tuomioistuinten päätösten vastavuoroinen tunnustaminen. Myös uusia säädöksiä tarvitaan. |
| --- | --- |

2.11

Oikeuteen perustuvan eurooppalaisen alueen lähtökohtana tulee olla keskinäinen luottamus ja tuomioistuinten päätösten vastavuoroinen tunnustaminen. Myös uusia säädöksiä tarvitaan.

| 2.12 | On taattava, että kaikkia turvallisuuteen liittyviä lainsäädäntötoimia arvioidaan perusteellisesti ja säännöllisesti ja että Euroopan parlamentti ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuin valvovat niitä demokraattisesti. Tämä on ainut tapa luoda Euroopan unioniin vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue. |
| --- | --- |

2.12

On taattava, että kaikkia turvallisuuteen liittyviä lainsäädäntötoimia arvioidaan perusteellisesti ja säännöllisesti ja että Euroopan parlamentti ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuin valvovat niitä demokraattisesti. Tämä on ainut tapa luoda Euroopan unioniin vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue.

| 2.13 | Yhtäkään Haagin ohjelmassa ja Euroopan komission toimintasuunnitelmassa asetettua tavoitteita ei voida saavuttaa ilman riittävää rahoitusta. Euroopan komissio teki huhtikuussa 2005 ehdotukset kolmeksi puiteohjelmaksi. ETSK laatii niistä parhaillaan lausuntoja. (3) |
| --- | --- |

2.13

Yhtäkään Haagin ohjelmassa ja Euroopan komission toimintasuunnitelmassa asetettua tavoitteita ei voida saavuttaa ilman riittävää rahoitusta. Euroopan komissio teki huhtikuussa 2005 ehdotukset kolmeksi puiteohjelmaksi. ETSK laatii niistä parhaillaan lausuntoja. (3)

3.   Yleistä

| 3.1 | Kun oikeus- ja sisäasiat tulivat yhteisön säännöstön piiriin Amsterdamin sopimuksen tultua voimaan vuonna 1999, Tampereella 15. ja 16. lokakuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi ensimmäisen oikeus- ja sisäasioita koskevan monivuotisen ohjelman, Tampereen ohjelman. |
| --- | --- |

3.1

Kun oikeus- ja sisäasiat tulivat yhteisön säännöstön piiriin Amsterdamin sopimuksen tultua voimaan vuonna 1999, Tampereella 15. ja 16. lokakuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi ensimmäisen oikeus- ja sisäasioita koskevan monivuotisen ohjelman, Tampereen ohjelman.

| 3.2 | Viidessä vuodessa yhteisen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisessa on tapahtunut huomattavaa edistystä. Neuvoston mukaan ”– — yhteisen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan perusta on luotu, rajavalvonnan yhdenmukaistamista on valmisteltu, poliisiyhteistyötä on parannettu ja oikeusyhteistyön perustaksi on hyväksytty tuomioistuinten päätösten ja tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen periaate” (4). |
| --- | --- |

3.2

Viidessä vuodessa yhteisen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisessa on tapahtunut huomattavaa edistystä. Neuvoston mukaan ”– — yhteisen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan perusta on luotu, rajavalvonnan yhdenmukaistamista on valmisteltu, poliisiyhteistyötä on parannettu ja oikeusyhteistyön perustaksi on hyväksytty tuomioistuinten päätösten ja tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen periaate” (4).

| 3.3 | Euroopan komission tuoreimmassa puolivuotiskatsauksessa eli ”tulostaulussa” (5), jossa arvioidaan ohjelman toteutumista vuoden 2004 ensimmäisellä puoliskolla, todetaan kuitenkin, että politiikan eri osa-alueilla tapahtunut lähentyminen on ollut odotettua vaatimattomampaa. |
| --- | --- |

3.3

Euroopan komission tuoreimmassa puolivuotiskatsauksessa eli ”tulostaulussa” (5), jossa arvioidaan ohjelman toteutumista vuoden 2004 ensimmäisellä puoliskolla, todetaan kuitenkin, että politiikan eri osa-alueilla tapahtunut lähentyminen on ollut odotettua vaatimattomampaa.

| 3.4 | On pidettävä mielessä, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla on hyvin vaikea päättää yhteisistä toimintalinjoista ja yhdenmukaisista säännöistä: oikeusjärjestelmät, poliittiset suuntaviivat ja toisinaan valtioiden intressit poikkeavat toisistaan. Euroopan yhdentymiseen tähtäävistä muista politiikoista saadut kokemukset osoittavat, että esteet ovat voitettavissa, jos valtioilla on lujaa poliittista tahtoa ja komissiolla on selkeä johtajan rooli. |
| --- | --- |

3.4

On pidettävä mielessä, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla on hyvin vaikea päättää yhteisistä toimintalinjoista ja yhdenmukaisista säännöistä: oikeusjärjestelmät, poliittiset suuntaviivat ja toisinaan valtioiden intressit poikkeavat toisistaan. Euroopan yhdentymiseen tähtäävistä muista politiikoista saadut kokemukset osoittavat, että esteet ovat voitettavissa, jos valtioilla on lujaa poliittista tahtoa ja komissiolla on selkeä johtajan rooli.

| 3.5 | ETSK katsoo, että kokonaistulos on riittämätön. Monia Tampereella sovituista erityistavoitteista ei ole saavutettu, ja monet toteutetut toimet eivät ole vastanneet odotuksia. |
| --- | --- |

3.5

ETSK katsoo, että kokonaistulos on riittämätön. Monia Tampereella sovituista erityistavoitteista ei ole saavutettu, ja monet toteutetut toimet eivät ole vastanneet odotuksia.

| 3.6 | Haagin ohjelmalla tartutaan nyt vuorostaan vaikeaan tehtävään lujittaa ja edistää vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan yhteisen alueen luomista. Tämä merkitsee lukuisia monitahoisia haasteita. (6) |
| --- | --- |

3.6

Haagin ohjelmalla tartutaan nyt vuorostaan vaikeaan tehtävään lujittaa ja edistää vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan yhteisen alueen luomista. Tämä merkitsee lukuisia monitahoisia haasteita. (6)

| 3.7 | Toisin kuin Tampereen ohjelmassa, Haagin ohjelmassa ei esitetä lainkaan uutta luovia toimintaperiaatteita. Ohjelman tavoite ei ole kovinkaan kunnianhimoinen. Lähtökohtana on tarve tehostaa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvien nykyisten politiikkojen täytäntöönpanoa ja arviointia. |
| --- | --- |

3.7

Toisin kuin Tampereen ohjelmassa, Haagin ohjelmassa ei esitetä lainkaan uutta luovia toimintaperiaatteita. Ohjelman tavoite ei ole kovinkaan kunnianhimoinen. Lähtökohtana on tarve tehostaa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvien nykyisten politiikkojen täytäntöönpanoa ja arviointia.

| 3.8 | Ohjelma ei myöskään tarjoa välineitä selviytyä esteistä, jotka ovat jarruttaneet politiikkojen tiiviimpää lähentämistä. ETSK katsoo, että jokseenkin kunnianhimottoman Haagin ohjelman avulla ei pystytä luomaan sellaista yhtenäistä, korkealaatuista, laaja-alaista ja tehokasta lainsäädäntökehystä, jolla taattaisiin sopiva tasapaino vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välillä. |
| --- | --- |

3.8

Ohjelma ei myöskään tarjoa välineitä selviytyä esteistä, jotka ovat jarruttaneet politiikkojen tiiviimpää lähentämistä. ETSK katsoo, että jokseenkin kunnianhimottoman Haagin ohjelman avulla ei pystytä luomaan sellaista yhtenäistä, korkealaatuista, laaja-alaista ja tehokasta lainsäädäntökehystä, jolla taattaisiin sopiva tasapaino vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välillä.

| 3.9 | Edellä mainittujen esteiden syyt ovat juurtuneet syvälle jäsenvaltioiden politiikkoihin, ja niistä puuttuu tehokkuus, yhteisvastuu, avoimuus, keskinäinen luottamus, oikeasuhtaisuus ja tasapaino vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välillä. |
| --- | --- |

3.9

Edellä mainittujen esteiden syyt ovat juurtuneet syvälle jäsenvaltioiden politiikkoihin, ja niistä puuttuu tehokkuus, yhteisvastuu, avoimuus, keskinäinen luottamus, oikeasuhtaisuus ja tasapaino vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välillä.

| 3.10 | ETSK on ilahtunut siitä, että Euroopan komissio on sisällyttänyt toimintasuunnitelmaansa perusoikeuksien ja kansalaisuuden puolustamisen ja takaamisen. Se mainitaan ensimmäisenä niistä kymmenestä painopisteestä, joihin keskitytään seuraavina viitenä vuonna pyrittäessä luomaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue. |
| --- | --- |

3.10

ETSK on ilahtunut siitä, että Euroopan komissio on sisällyttänyt toimintasuunnitelmaansa perusoikeuksien ja kansalaisuuden puolustamisen ja takaamisen. Se mainitaan ensimmäisenä niistä kymmenestä painopisteestä, joihin keskitytään seuraavina viitenä vuonna pyrittäessä luomaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue.

| 3.11 | Myönteisenä seikkana korostettakoon sitä, että Haagin ohjelman hyväksymisen myötä päätettiin yhteispäätösmenettelyn ja määräenemmistöpäätösten soveltamisesta kaikkiin perustamissopimuksen IV osastoon kuuluviin asioihin, mikä poistaa ainakin yhden tähän asti suurimmista esteistä. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että laiton maahanmuutto on jätetty menettelyn ulkopuolelle. |
| --- | --- |

3.11

Myönteisenä seikkana korostettakoon sitä, että Haagin ohjelman hyväksymisen myötä päätettiin yhteispäätösmenettelyn ja määräenemmistöpäätösten soveltamisesta kaikkiin perustamissopimuksen IV osastoon kuuluviin asioihin, mikä poistaa ainakin yhden tähän asti suurimmista esteistä. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että laiton maahanmuutto on jätetty menettelyn ulkopuolelle.

| 3.12 | Haagin ohjelman erityisissä suuntaviivoissa turvallisuuteen ja vapauteen liittyvät näkökohdat erehdytään sekoittamaan keskenään. Turvallisuuteen välittömästi liittyvät toimintaperiaatteet asetetaan selvästi etusijalle, ja ne sotkeutuvat vapauteen ja oikeuteen liittyviin näkökohtiin. Esimerkiksi biometriikkajärjestelmien ja uusien tekniikoiden käyttöönottoon, tietokantojen yhteentoimivuuteen, sisä- ja ulkorajojen valvonnan lisäämiseen sekä laittoman maahanmuuton tehokkaampaan torjumiseen tähtäävät aloitteet on kaikki paradoksaalisesti sisällytetty osioon ”Vapauden vahvistaminen”. |
| --- | --- |

3.12

Haagin ohjelman erityisissä suuntaviivoissa turvallisuuteen ja vapauteen liittyvät näkökohdat erehdytään sekoittamaan keskenään. Turvallisuuteen välittömästi liittyvät toimintaperiaatteet asetetaan selvästi etusijalle, ja ne sotkeutuvat vapauteen ja oikeuteen liittyviin näkökohtiin. Esimerkiksi biometriikkajärjestelmien ja uusien tekniikoiden käyttöönottoon, tietokantojen yhteentoimivuuteen, sisä- ja ulkorajojen valvonnan lisäämiseen sekä laittoman maahanmuuton tehokkaampaan torjumiseen tähtäävät aloitteet on kaikki paradoksaalisesti sisällytetty osioon ”Vapauden vahvistaminen”.

| 3.13 | Lujitettaessa vapautta, turvallisuutta ja oikeutta kokonaisvaltaisesti nämä kolme ulottuvuutta on ehdottomasti tasapainotettava keskenään sopivalla tavoin siten, ettei kajota unionille yhteisiin perusarvoihin (ihmisoikeuksiin eikä kansalaisvapauksiin) tai demokraattisiin periaatteisiin (oikeusvaltioperiaatteeseen). Vapautta ei saa rajoittaa turvallisuuden kustannuksella. Eräissä poliittisissa aloitteissa vain toistetaan menneisyyden virheet: vapaus uhrataan turvallisuuden parantamisen nimissä. Menneisyys osoittaa, että avoimet ja vapaat yhteiskunnat takaavat turvallisuuden tehokkaimmin. Eurooppalaisten yhteisten arvojen lähtökohtana on nykyisin perusihmisoikeuksien turvaaminen. Jos säädämme terrorismin torjumiseksi suhteettoman ankaria lakeja, joissa ihmisoikeudet uhrataan turvallisuuden alttarille, annamme terroristeille erävoiton. Juuri vapauden arvot antavat meille voimaa kohdata terroristit. Unionin politiikoilla on taattava tehokkaasti turvallisuus ja suojeltava perusoikeuksia ja vapautta. |
| --- | --- |

3.13

Lujitettaessa vapautta, turvallisuutta ja oikeutta kokonaisvaltaisesti nämä kolme ulottuvuutta on ehdottomasti tasapainotettava keskenään sopivalla tavoin siten, ettei kajota unionille yhteisiin perusarvoihin (ihmisoikeuksiin eikä kansalaisvapauksiin) tai demokraattisiin periaatteisiin (oikeusvaltioperiaatteeseen). Vapautta ei saa rajoittaa turvallisuuden kustannuksella. Eräissä poliittisissa aloitteissa vain toistetaan menneisyyden virheet: vapaus uhrataan turvallisuuden parantamisen nimissä. Menneisyys osoittaa, että avoimet ja vapaat yhteiskunnat takaavat turvallisuuden tehokkaimmin. Eurooppalaisten yhteisten arvojen lähtökohtana on nykyisin perusihmisoikeuksien turvaaminen. Jos säädämme terrorismin torjumiseksi suhteettoman ankaria lakeja, joissa ihmisoikeudet uhrataan turvallisuuden alttarille, annamme terroristeille erävoiton. Juuri vapauden arvot antavat meille voimaa kohdata terroristit. Unionin politiikoilla on taattava tehokkaasti turvallisuus ja suojeltava perusoikeuksia ja vapautta.

| 3.14 | Edellä mainittu yhteisön politiikkojen epätasapaino käy selvästi ilmi myös rahoitusnäkymistä: turvallisuuden osuus talousarviossa on suurin. (7) |
| --- | --- |

3.14

Edellä mainittu yhteisön politiikkojen epätasapaino käy selvästi ilmi myös rahoitusnäkymistä: turvallisuuden osuus talousarviossa on suurin. (7)

| 3.15 | Haagin ohjelman avulla on edistettävä, lujitettava tehokkuutta, legitiimiyttä, keskinäistä luottamusta, yhdenvertaisuutta ja oikeasuhtaisuutta ja vakiinnutettava ne sekä löydettävä sopiva tasapaino vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välillä. On päästävä eroon nykyisestä oikeusjärjestelmien ja instituutioiden kirjosta ja saatava vankkumaton tae siitä, että turvallisuuspolitiikka on Euroopan parlamentin asianmukaisen demokraattisen valvonnan sekä Luxemburgissa sijaitsevan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeudellisen valvonnan alaista. |
| --- | --- |

3.15

Haagin ohjelman avulla on edistettävä, lujitettava tehokkuutta, legitiimiyttä, keskinäistä luottamusta, yhdenvertaisuutta ja oikeasuhtaisuutta ja vakiinnutettava ne sekä löydettävä sopiva tasapaino vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välillä. On päästävä eroon nykyisestä oikeusjärjestelmien ja instituutioiden kirjosta ja saatava vankkumaton tae siitä, että turvallisuuspolitiikka on Euroopan parlamentin asianmukaisen demokraattisen valvonnan sekä Luxemburgissa sijaitsevan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeudellisen valvonnan alaista.

| 3.16 | Vapauden edistäminen ja tinkimätön varjeleminen on tehokkain tapa vastata Euroopan unionia 2000-luvulla odottaviin haasteisiin, myös terroriuhkiin. |
| --- | --- |

3.16

Vapauden edistäminen ja tinkimätön varjeleminen on tehokkain tapa vastata Euroopan unionia 2000-luvulla odottaviin haasteisiin, myös terroriuhkiin.

| 3.17 | Ihmisoikeusjärjestöillä ja kaikilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on erittäin tärkeä tehtävä toteutettaessa Haagin ohjelman edellyttämiä politiikkoja. |
| --- | --- |

3.17

Ihmisoikeusjärjestöillä ja kaikilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on erittäin tärkeä tehtävä toteutettaessa Haagin ohjelman edellyttämiä politiikkoja.

| 3.18 | ETSK jatkaa yhteistyötään työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa, jotta Euroopan unionin taataan toteuttavan Haagin ohjelmaa säilyttämällä asianmukaisen tasapainon vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välillä. Ne ovat yhteiskunnan yleishyödyllisiä osatekijöitä, jotka hyödyttävät kaikkia yrityksiä, työmarkkinatoimijoita ja kansalaisjärjestöjä. |
| --- | --- |

3.18

ETSK jatkaa yhteistyötään työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa, jotta Euroopan unionin taataan toteuttavan Haagin ohjelmaa säilyttämällä asianmukaisen tasapainon vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välillä. Ne ovat yhteiskunnan yleishyödyllisiä osatekijöitä, jotka hyödyttävät kaikkia yrityksiä, työmarkkinatoimijoita ja kansalaisjärjestöjä.

| 3.19 | Ranskan ja Alankomaiden kansanäänestyksiä seurannut epävarmuus merkitsee uutta haastetta maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkojen kehittämiselle sekä kaikille Haagin ohjelman toimintasuunnitelmaan sisältyville seikoille. Vaikka ehdotettu perustuslakisopimus mahdollistaa näiden politiikkojen kehittämisen uusien oikeusperustojen nojalla, nykyisin voimassa olevassa perustamissopimuksessa on käyttökelpoisia välineitä, joita on hyödynnettävä. |
| --- | --- |

3.19

Ranskan ja Alankomaiden kansanäänestyksiä seurannut epävarmuus merkitsee uutta haastetta maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkojen kehittämiselle sekä kaikille Haagin ohjelman toimintasuunnitelmaan sisältyville seikoille. Vaikka ehdotettu perustuslakisopimus mahdollistaa näiden politiikkojen kehittämisen uusien oikeusperustojen nojalla, nykyisin voimassa olevassa perustamissopimuksessa on käyttökelpoisia välineitä, joita on hyödynnettävä.

4.   Erityishuomioita vapauden, turvallisuuden ja oikeuden vahvistamisesta

4.1   Vapauden vahvistaminen

| 4.1.1 | Perusoikeuksien ja kansalaisvapauksien kunnioittaminen on yksi Euroopan yhdentymisen tukipilareista ja unionin ensisijaisista tavoitteista. Luotaessa yhteinen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue perimmäiseksi lähtökohdaksi on otettava vapauden täysimääräinen kunnioittaminen. Käsitteeseen sisältyvät muiden olennaisten välineiden ohella ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehty eurooppalainen yleissopimus, Euroopan unionin perusoikeuskirja sekä pakolaisten oikeusasemaa koskeva Geneven yleissopimus. |
| --- | --- |

4.1.1

Perusoikeuksien ja kansalaisvapauksien kunnioittaminen on yksi Euroopan yhdentymisen tukipilareista ja unionin ensisijaisista tavoitteista. Luotaessa yhteinen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue perimmäiseksi lähtökohdaksi on otettava vapauden täysimääräinen kunnioittaminen. Käsitteeseen sisältyvät muiden olennaisten välineiden ohella ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehty eurooppalainen yleissopimus, Euroopan unionin perusoikeuskirja sekä pakolaisten oikeusasemaa koskeva Geneven yleissopimus.

| 4.1.2 | Haagin ohjelmassa todetaan, että Eurooppa-neuvosto pitää myönteisenä Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen mandaatin laajentamista perusoikeuksien virastoksi, jonka tehtävänä on suojella ja edistää perusoikeuksia. Euroopan komissio julkaisi kesäkuun lopulla 2005 ehdotuksen asetukseksi Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta. (8) Virastolla on aikanaan keskeinen tehtävä vapauteen liittyvissä asioissa, sillä se tarjoaa yhteisön toimielimille ja jäsenvaltioille välineet täyttää velvollisuutensa kunnioittaa perusoikeuksia yhteisön politiikkoja laatiessaan ja pannessaan niitä täytäntöön. Virasto on lisäksi erinomainen kosketuspinta kansalaisyhteiskuntaan. |
| --- | --- |

4.1.2

Haagin ohjelmassa todetaan, että Eurooppa-neuvosto pitää myönteisenä Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen mandaatin laajentamista perusoikeuksien virastoksi, jonka tehtävänä on suojella ja edistää perusoikeuksia. Euroopan komissio julkaisi kesäkuun lopulla 2005 ehdotuksen asetukseksi Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta. (8) Virastolla on aikanaan keskeinen tehtävä vapauteen liittyvissä asioissa, sillä se tarjoaa yhteisön toimielimille ja jäsenvaltioille välineet täyttää velvollisuutensa kunnioittaa perusoikeuksia yhteisön politiikkoja laatiessaan ja pannessaan niitä täytäntöön. Virasto on lisäksi erinomainen kosketuspinta kansalaisyhteiskuntaan.

4.1.3   Unionin kansalaisuus

| 4.1.3.1 | Nykyistä laadukkaamman, aktiivisen, avoimemman, osallisuutta edistävän ja tasa-arvoisen unionin kansalaisuuden toteutuminen edellyttää, että jäljellä olevat esteet jo määriteltyjen oikeuksien harjoittamiselle poistetaan ja oikeuksia laajennetaan tietyiltä osin. |
| --- | --- |

4.1.3.1

Nykyistä laadukkaamman, aktiivisen, avoimemman, osallisuutta edistävän ja tasa-arvoisen unionin kansalaisuuden toteutuminen edellyttää, että jäljellä olevat esteet jo määriteltyjen oikeuksien harjoittamiselle poistetaan ja oikeuksia laajennetaan tietyiltä osin.

| 4.1.3.2 | Eräitä Euroopan unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia on vielä vaikea harjoittaa. Tällaisia ovat esimerkiksi oikeus liikkua vapaasti EU:n alueella tai oikeus äänestää tai asettua ehdolle paikallisissa tai Euroopan parlamentin vaaleissa. On ryhdyttävä toimiin näiden vaikeuksien poistamiseksi. Eräissä jäsenvaltioissa syrjinnänvastaisia direktiivejä ei myöskään vielä ole saatettu asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

4.1.3.2

Eräitä Euroopan unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia on vielä vaikea harjoittaa. Tällaisia ovat esimerkiksi oikeus liikkua vapaasti EU:n alueella tai oikeus äänestää tai asettua ehdolle paikallisissa tai Euroopan parlamentin vaaleissa. On ryhdyttävä toimiin näiden vaikeuksien poistamiseksi. Eräissä jäsenvaltioissa syrjinnänvastaisia direktiivejä ei myöskään vielä ole saatettu asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| 4.1.3.3 | Uusien jäsenvaltioiden kansalaisille on pikimmiten myönnettävä kaikki unionin kansalaisille kuuluvat oikeudet. Heidän oikeuksiensa väliaikainen rajoittaminen on kielteinen poikkeus, joka on kumottava pikimmiten. Rajoitukset aiheuttavat uusien jäsenvaltioiden kansalaisille lukuisia ongelmia työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa, sillä ne ovat syrjiviä, koska kyseisten kansalaisten katsotaan olevan toisen luokan kansalaisia. Tällainen syrjintä ei ole hyväksyttävissä. |
| --- | --- |

4.1.3.3

Uusien jäsenvaltioiden kansalaisille on pikimmiten myönnettävä kaikki unionin kansalaisille kuuluvat oikeudet. Heidän oikeuksiensa väliaikainen rajoittaminen on kielteinen poikkeus, joka on kumottava pikimmiten. Rajoitukset aiheuttavat uusien jäsenvaltioiden kansalaisille lukuisia ongelmia työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa, sillä ne ovat syrjiviä, koska kyseisten kansalaisten katsotaan olevan toisen luokan kansalaisia. Tällainen syrjintä ei ole hyväksyttävissä.

| 4.1.3.4 | ETSK on ehdottanut, että unionin kansalaisuus myönnettäisiin uusien kriteerien perusteella kolmansien maiden kansalaisille, jotka oleskelevat Euroopan unionissa pitkäaikaisesti ja vakituisesti. (9) Kansalaisoikeudet, erityisesti äänioikeus kunnallisvaaleissa ja oikeus asettua niissä ehdokkaaksi, ovat maahanmuuttajien kotoutumisen kannalta ratkaisevan tärkeitä. |
| --- | --- |

4.1.3.4

ETSK on ehdottanut, että unionin kansalaisuus myönnettäisiin uusien kriteerien perusteella kolmansien maiden kansalaisille, jotka oleskelevat Euroopan unionissa pitkäaikaisesti ja vakituisesti. (9) Kansalaisoikeudet, erityisesti äänioikeus kunnallisvaaleissa ja oikeus asettua niissä ehdokkaaksi, ovat maahanmuuttajien kotoutumisen kannalta ratkaisevan tärkeitä.

| 4.1.3.5 | Maahanmuuttajien kotoutuminen on elintärkeää jäsenvaltioiden sosiaalisen koheesion kannalta. Muussa tapauksessa on vaarana, että nämä maahanmuuttajat ja heidän EU:ssa syntyneet ja kasvaneet lapsensa ja lapsenlapsensa syrjäytyvät sosiaalisesti ja vieraantuvat yhteiskunnasta. |
| --- | --- |

4.1.3.5

Maahanmuuttajien kotoutuminen on elintärkeää jäsenvaltioiden sosiaalisen koheesion kannalta. Muussa tapauksessa on vaarana, että nämä maahanmuuttajat ja heidän EU:ssa syntyneet ja kasvaneet lapsensa ja lapsenlapsensa syrjäytyvät sosiaalisesti ja vieraantuvat yhteiskunnasta.

4.1.4   Yhteinen turvapaikka-alue (10)

| 4.1.4.1 | Euroopan unioni on jälleen antanut itselleen viisi vuotta lisäaikaa saavuttaa jo viisi vuotta sitten asetettu tavoite: yhteisen turvapaikkamenettelyn ja yhtenäisen aseman luominen niitä henkilöitä varten, joille on myönnetty turvapaikka tai jotka nauttivat toissijaista suojelua. Näyttää siltä, että tavoite saavutetaan uuden määräajan puitteissa, mutta on selvää, että jäljellä olevat vastukset on vielä voitettava, jotta asiassa edistytään kaikilta osin. Yhtä tärkeää kuin viivytyksetön edistyminen on myös se, että edistys perustuu turvapaikkaan liittyvien perusoikeuksien mukaisiin säännöksiin. Neuvoston määräenemmistöllä tekemät päätökset ja parlamentin yhteispäätösmenettely parantavat tulevan lainsäädännön laatua. |
| --- | --- |

4.1.4.1

Euroopan unioni on jälleen antanut itselleen viisi vuotta lisäaikaa saavuttaa jo viisi vuotta sitten asetettu tavoite: yhteisen turvapaikkamenettelyn ja yhtenäisen aseman luominen niitä henkilöitä varten, joille on myönnetty turvapaikka tai jotka nauttivat toissijaista suojelua. Näyttää siltä, että tavoite saavutetaan uuden määräajan puitteissa, mutta on selvää, että jäljellä olevat vastukset on vielä voitettava, jotta asiassa edistytään kaikilta osin. Yhtä tärkeää kuin viivytyksetön edistyminen on myös se, että edistys perustuu turvapaikkaan liittyvien perusoikeuksien mukaisiin säännöksiin. Neuvoston määräenemmistöllä tekemät päätökset ja parlamentin yhteispäätösmenettely parantavat tulevan lainsäädännön laatua.

| 4.1.4.2 | Toimintasuunnitelman mukaan turvapaikkaan liittyvien nykyisten säädösten siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja säädösten täytäntöönpanoa arvioidaan vuonna 2007. Arviointi on välttämätöntä, sillä voimassa olevien direktiivien (väliaikainen suojelu, maahanpääsyn vähimmäisvaatimukset, Dublin II jne.) saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöön paneminen etenevät varsin eri tahtiin. Arvioinnissa olisi keskityttävä siihen, että taataan nykyisten välineiden olevan kansainvälisten ihmisoikeuksia koskevien sopimusten ja vuodelta 1951 peräisin olevan Geneven yleissopimuksen velvoitteiden mukaisia. |
| --- | --- |

4.1.4.2

Toimintasuunnitelman mukaan turvapaikkaan liittyvien nykyisten säädösten siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja säädösten täytäntöönpanoa arvioidaan vuonna 2007. Arviointi on välttämätöntä, sillä voimassa olevien direktiivien (väliaikainen suojelu, maahanpääsyn vähimmäisvaatimukset, Dublin II jne.) saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöön paneminen etenevät varsin eri tahtiin. Arvioinnissa olisi keskityttävä siihen, että taataan nykyisten välineiden olevan kansainvälisten ihmisoikeuksia koskevien sopimusten ja vuodelta 1951 peräisin olevan Geneven yleissopimuksen velvoitteiden mukaisia.

| 4.1.4.3 | ETSK katsoo, että ehdotetut uudet välineet ovat oikeansuuntaisia koordinoitaessa jäsenvaltioiden turvapaikkakäytäntöjä, otettaessa käyttöön unionissa pitkään oleskelleiden pakolaisten asema, arvioitaessa Euroopan pakolaisrahaston toimintaa jne. |
| --- | --- |

4.1.4.3

ETSK katsoo, että ehdotetut uudet välineet ovat oikeansuuntaisia koordinoitaessa jäsenvaltioiden turvapaikkakäytäntöjä, otettaessa käyttöön unionissa pitkään oleskelleiden pakolaisten asema, arvioitaessa Euroopan pakolaisrahaston toimintaa jne.

| 4.1.4.4 | Ei kuitenkaan ole asianmukaista pyrkiä siihen, että turvapaikkahakemukset tehdään EU:n ulkopuolella. ETSK:n mielestä EU:n on edistettävä humanitaarisen suojelun normien parantamista kolmansissa maissa, mutta suojelun tarpeessa olevien henkilöiden kansainvälisesti tunnustettua oikeutta tulla EU:n alueelle ja jättää siellä turvapaikkahakemus ei pidä rajoittaa tai estää. |
| --- | --- |

4.1.4.4

Ei kuitenkaan ole asianmukaista pyrkiä siihen, että turvapaikkahakemukset tehdään EU:n ulkopuolella. ETSK:n mielestä EU:n on edistettävä humanitaarisen suojelun normien parantamista kolmansissa maissa, mutta suojelun tarpeessa olevien henkilöiden kansainvälisesti tunnustettua oikeutta tulla EU:n alueelle ja jättää siellä turvapaikkahakemus ei pidä rajoittaa tai estää.

4.1.5   Laillinen maahanmuutto ja maahanpääsymenettelyt

| 4.1.5.1 | Vaikka Tampereella pidetystä Eurooppa-neuvoston kokouksesta on kulunut viisi vuotta, asetettua tavoitetta –Euroopan unionin yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa — ei kuitenkaan ole saavutettu. Tiettyä edistymistä on toki tapahtunut: komissio on tehnyt useita poliittisia ja säädösaloitteita, ja parlamentti on hyväksynyt lukuisia päätöslauselmia ja aloitteita, mutta neuvostossa niitä ei ole huomioitu asianmukaisesti. ETSK on tehnyt aktiivista yhteistyötä komission ja parlamentin kanssa ja laatinut useita lausuntoja, joiden tarkoituksena on ollut edistää todellista yhteistä politiikkaa ja yhdenmukaista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

4.1.5.1

Vaikka Tampereella pidetystä Eurooppa-neuvoston kokouksesta on kulunut viisi vuotta, asetettua tavoitetta –Euroopan unionin yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa — ei kuitenkaan ole saavutettu. Tiettyä edistymistä on toki tapahtunut: komissio on tehnyt useita poliittisia ja säädösaloitteita, ja parlamentti on hyväksynyt lukuisia päätöslauselmia ja aloitteita, mutta neuvostossa niitä ei ole huomioitu asianmukaisesti. ETSK on tehnyt aktiivista yhteistyötä komission ja parlamentin kanssa ja laatinut useita lausuntoja, joiden tarkoituksena on ollut edistää todellista yhteistä politiikkaa ja yhdenmukaista lainsäädäntöä.

| 4.1.5.2 | Euroopan unionin yhteisen maahanmuuttopolitiikan on hyödytettävä kaikkia osapuolia:






  — | EU:n alueelle saapuvia maahanmuuttajia, joille on tarjottava asianmukaisia mahdollisuuksia ja joita on kohdeltava oikeudenmukaisesti |
| --- | --- | --- |

4.1.5.2

Euroopan unionin yhteisen maahanmuuttopolitiikan on hyödytettävä kaikkia osapuolia:

—

EU:n alueelle saapuvia maahanmuuttajia, joille on tarjottava asianmukaisia mahdollisuuksia ja joita on kohdeltava oikeudenmukaisesti

| — | siirtolaisia vastaanottavia yhteiskuntia |
| --- | --- |

—

siirtolaisia vastaanottavia yhteiskuntia

| — | siirtolaisten alkuperämaiden kehitystä. |
| --- | --- |

—

siirtolaisten alkuperämaiden kehitystä.

| 4.1.5.3 | Eurooppalaiset tarvitsevat tulevina vuosina taloudellisista syistä jäsenvaltioihin muuttavia uusia siirtolaisia talous- ja yhteiskuntakehityksen tueksi. (11) Väestötilanne osoittaa, että Lissabonin strategia saattaa epäonnistua, jos maahanmuuttopolitiikkoja ei muuteta. Tarvitaan aktiivisia politiikkoja sekä erittäin ammattitaitoisten että heikommin koulutettujen työntekijöiden vastaanottamiseksi. Vaikka jokaisella jäsenvaltiolla on omat tarpeensa ja erityispiirteensä, yhdelläkään niistä ei ole poliittisia eikä lainsäädännöllisiä välineitä, joiden avulla mahdollistetaan uusien siirtolaisten pääsy maahan laillisesti ja pidetään samalla työmarkkinat tasapainossa. |
| --- | --- |

4.1.5.3

Eurooppalaiset tarvitsevat tulevina vuosina taloudellisista syistä jäsenvaltioihin muuttavia uusia siirtolaisia talous- ja yhteiskuntakehityksen tueksi. (11) Väestötilanne osoittaa, että Lissabonin strategia saattaa epäonnistua, jos maahanmuuttopolitiikkoja ei muuteta. Tarvitaan aktiivisia politiikkoja sekä erittäin ammattitaitoisten että heikommin koulutettujen työntekijöiden vastaanottamiseksi. Vaikka jokaisella jäsenvaltiolla on omat tarpeensa ja erityispiirteensä, yhdelläkään niistä ei ole poliittisia eikä lainsäädännöllisiä välineitä, joiden avulla mahdollistetaan uusien siirtolaisten pääsy maahan laillisesti ja pidetään samalla työmarkkinat tasapainossa.

| 4.1.5.4 | On käsittämätöntä, että tiettyjen jäsenvaltioiden hallitukset ovat käyttäneet Euroopan unionin neuvostossa veto-oikeuttaan komission säädösehdotuksiin ja pitävät voimassa entisaikojen vanhat rajoittavat politiikkansa. Tällä välin harmaa talous ja laiton työnteko lisääntyvät, ja niistä tulee merkittävä houkutin siirtolaisille, joilla ei ole asianmukaisia lupia. Koska unionilla ei ole yhteistä lainsäädäntöä, jäsenvaltiot antavat uusia säädöksiä varsin erilaisin poliittisin perustein ja asettavat näin uusia esteitä lainsäädännön yhdenmukaistamiselle. Erilaiset poliittiset lähestymistavat ja lainsäädäntöjen väliset erot aiheuttavat kansalaisissa sekaannusta ja epävarmuutta. |
| --- | --- |

4.1.5.4

On käsittämätöntä, että tiettyjen jäsenvaltioiden hallitukset ovat käyttäneet Euroopan unionin neuvostossa veto-oikeuttaan komission säädösehdotuksiin ja pitävät voimassa entisaikojen vanhat rajoittavat politiikkansa. Tällä välin harmaa talous ja laiton työnteko lisääntyvät, ja niistä tulee merkittävä houkutin siirtolaisille, joilla ei ole asianmukaisia lupia. Koska unionilla ei ole yhteistä lainsäädäntöä, jäsenvaltiot antavat uusia säädöksiä varsin erilaisin poliittisin perustein ja asettavat näin uusia esteitä lainsäädännön yhdenmukaistamiselle. Erilaiset poliittiset lähestymistavat ja lainsäädäntöjen väliset erot aiheuttavat kansalaisissa sekaannusta ja epävarmuutta.

| 4.1.5.5 | Euroopan unionin neuvoston on luovuttava yksimielisyyden vaatimuksesta ja tehtävä päätöksensä määräenemmistöllä sekä turvauduttava parlamentin yhteispäätösmenettelyyn. Tämä on ainut tapa antaa laadukkaita säädöksiä. Muutos on toteutettava pikaisesti, ennen kuin uusia säädösehdotuksia ryhdytään tarkastelemaan. Tulevan lainsäädännön on oltava erittäin yhdenmukaista. Nykyiset ongelmat säilyvät, jos unionin lainsäädännössä omaksutaan minimalistinen lähestymistapa ja keskeisistä seikoista säätäminen delegoidaan kansalliselle tasolle. |
| --- | --- |

4.1.5.5

Euroopan unionin neuvoston on luovuttava yksimielisyyden vaatimuksesta ja tehtävä päätöksensä määräenemmistöllä sekä turvauduttava parlamentin yhteispäätösmenettelyyn. Tämä on ainut tapa antaa laadukkaita säädöksiä. Muutos on toteutettava pikaisesti, ennen kuin uusia säädösehdotuksia ryhdytään tarkastelemaan. Tulevan lainsäädännön on oltava erittäin yhdenmukaista. Nykyiset ongelmat säilyvät, jos unionin lainsäädännössä omaksutaan minimalistinen lähestymistapa ja keskeisistä seikoista säätäminen delegoidaan kansalliselle tasolle.

| 4.1.5.6 | Sen sijaan on suositeltavampaa, että maahantuloa koskevalle uudelle lainsäädännölle asetetaan kokonaisvaltainen, laaja-alainen säädöskehys alakohtaisen sääntelyn sijaan. (12) Komission aikoinaan laatima maahantuloa koskeva direktiiviehdotus, jolle ETSK antoi tukensa pienin muutoksin, on edelleen hyvä säädösehdotus. (13) Alakohtaisista seikoista ja eritysedellytyksistä voidaan lisäksi antaa erityissääntöjä. Jos Euroopan unionin neuvosto valitsee alakohtaisen lähestymistavan ja sallii ainoastaan erittäin ammattitaitoisten siirtolaisten maahanpääsyn, suuri osa maahanmuutosta jää säännöstön soveltamisalan ulkopuolelle, ja se olisi lisäksi syrjivää. Tämä vaihtoehto saattaa olla helpompi neuvostolle, mutta se ei vastaa unionin tarpeita. |
| --- | --- |

4.1.5.6

Sen sijaan on suositeltavampaa, että maahantuloa koskevalle uudelle lainsäädännölle asetetaan kokonaisvaltainen, laaja-alainen säädöskehys alakohtaisen sääntelyn sijaan. (12) Komission aikoinaan laatima maahantuloa koskeva direktiiviehdotus, jolle ETSK antoi tukensa pienin muutoksin, on edelleen hyvä säädösehdotus. (13) Alakohtaisista seikoista ja eritysedellytyksistä voidaan lisäksi antaa erityissääntöjä. Jos Euroopan unionin neuvosto valitsee alakohtaisen lähestymistavan ja sallii ainoastaan erittäin ammattitaitoisten siirtolaisten maahanpääsyn, suuri osa maahanmuutosta jää säännöstön soveltamisalan ulkopuolelle, ja se olisi lisäksi syrjivää. Tämä vaihtoehto saattaa olla helpompi neuvostolle, mutta se ei vastaa unionin tarpeita.

| 4.1.5.7 | Perustuslakisopimusta koskevassa ehdotuksessa asetetaan yhteisen lainsäädännön rajat: se antaa jäsenvaltioille oikeuden päättää, kuinka paljon maahanmuuttajia ne päästävät alueelleen. Rajoitus ei aseta estettä pitkälle viedylle lainsäädännön yhdenmukaistamiselle. Se pikemminkin kannustaa jäsenvaltioita käyttämään taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnoinnissa avoimia menettelyjä. Työ- ja oleskelulupien myöntämisessä toimivalta kuuluisi jäsenvaltioiden viranomaisille yhteisön lainsäädännön puitteissa. Siten jokainen valtio voi päättää yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa, millaisia siirtolaisia maa tarvitsee: ammattitaitoisia vai heikommin koulutettuja, teollisuuden, maatalouden, rakennusalan, palvelualojen tai kaikkien näiden alojen työntekijöitä. |
| --- | --- |

4.1.5.7

Perustuslakisopimusta koskevassa ehdotuksessa asetetaan yhteisen lainsäädännön rajat: se antaa jäsenvaltioille oikeuden päättää, kuinka paljon maahanmuuttajia ne päästävät alueelleen. Rajoitus ei aseta estettä pitkälle viedylle lainsäädännön yhdenmukaistamiselle. Se pikemminkin kannustaa jäsenvaltioita käyttämään taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnoinnissa avoimia menettelyjä. Työ- ja oleskelulupien myöntämisessä toimivalta kuuluisi jäsenvaltioiden viranomaisille yhteisön lainsäädännön puitteissa. Siten jokainen valtio voi päättää yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa, millaisia siirtolaisia maa tarvitsee: ammattitaitoisia vai heikommin koulutettuja, teollisuuden, maatalouden, rakennusalan, palvelualojen tai kaikkien näiden alojen työntekijöitä.

| 4.1.5.8 | Taloudellisista syistä tapahtuva maahanmuutto liittyy läheisesti työmarkkinoihin. Siksi työmarkkinaosapuolille on tarjottava tilaisuus osallistua sopivalla tavoin maahanmuuttopolitiikkojen laadintaan ja hallinnointiin. |
| --- | --- |

4.1.5.8

Taloudellisista syistä tapahtuva maahanmuutto liittyy läheisesti työmarkkinoihin. Siksi työmarkkinaosapuolille on tarjottava tilaisuus osallistua sopivalla tavoin maahanmuuttopolitiikkojen laadintaan ja hallinnointiin.

| 4.1.5.9 | Vasta kun Euroopan unionilla on yhteinen lainsäädäntö, joka koskee kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa työntekotarkoituksessa, kaikkien jäsenvaltioiden yhteistyö muuttovirtojen hallinnassa tehostuu ja menettelyt muuttuvat avoimemmiksi. |
| --- | --- |

4.1.5.9

Vasta kun Euroopan unionilla on yhteinen lainsäädäntö, joka koskee kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa työntekotarkoituksessa, kaikkien jäsenvaltioiden yhteistyö muuttovirtojen hallinnassa tehostuu ja menettelyt muuttuvat avoimemmiksi.

| 4.1.5.10 | Maahanpääsymenettelyissä on omaksuttava kaksitahoinen lähestymistapa: taloudellinen tarveharkinta ja väliaikainen oleskelulupa työnhakua varten. Oleskelulupa myönnettäisiin puolesta vuodesta vuoteen, ja kukin jäsenvaltio huolehtisi sen myöntämisestä yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

4.1.5.10

Maahanpääsymenettelyissä on omaksuttava kaksitahoinen lähestymistapa: taloudellinen tarveharkinta ja väliaikainen oleskelulupa työnhakua varten. Oleskelulupa myönnettäisiin puolesta vuodesta vuoteen, ja kukin jäsenvaltio huolehtisi sen myöntämisestä yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa.

| 4.1.5.11 | Euroopan unioniin saapuvia siirtolaisia on kohdeltava oikeudenmukaisesti. Yhteisön maahanpääsyä koskevaan lainsäädäntöön on sisällytettävä siirtolaisten oikeudet. Maahanmuuttoa koskevan lainsäädännön tulee olla kansainvälisten ihmisoikeussopimusten, kansainvälisen työjärjestön ILO:n normien ja EU:n perusoikeuskirjan mukaisia. Syrjinnänvastaisten direktiivien mukaisesti siirtotyöläisillä on samat taloudelliset oikeudet, työntekijöiden oikeudet ja sosiaaliset oikeudet (sosiaaliturva mukaan luettuna) kuin yhteisön työntekijöillä. |
| --- | --- |

4.1.5.11

Euroopan unioniin saapuvia siirtolaisia on kohdeltava oikeudenmukaisesti. Yhteisön maahanpääsyä koskevaan lainsäädäntöön on sisällytettävä siirtolaisten oikeudet. Maahanmuuttoa koskevan lainsäädännön tulee olla kansainvälisten ihmisoikeussopimusten, kansainvälisen työjärjestön ILO:n normien ja EU:n perusoikeuskirjan mukaisia. Syrjinnänvastaisten direktiivien mukaisesti siirtotyöläisillä on samat taloudelliset oikeudet, työntekijöiden oikeudet ja sosiaaliset oikeudet (sosiaaliturva mukaan luettuna) kuin yhteisön työntekijöillä.

| 4.1.5.12 | Unionissa pitkään oleskelleiden henkilöiden asemaa koskevaan direktiiviin sisältyy muita oikeuksia, jotka liittyvät aseman varmuuteen sekä oikeuteen liikkua unionin alueella. ETSK on esittänyt, että unionissa pitkään oleskelleilla henkilöillä tulisi olla myös kansalaisoikeudet. Komitea laati Eurooppa-valmistelukunnalle oma-aloitteisen lausunnon, jossa ehdotettiin, että unionin kansalaisuus myönnetään kolmansien maiden kansalaisille, jotka oleskelevat vakituisesti EU:n alueella tai joilla on unionissa pitkään oleskelleiden henkilöiden asema. |
| --- | --- |

4.1.5.12

Unionissa pitkään oleskelleiden henkilöiden asemaa koskevaan direktiiviin sisältyy muita oikeuksia, jotka liittyvät aseman varmuuteen sekä oikeuteen liikkua unionin alueella. ETSK on esittänyt, että unionissa pitkään oleskelleilla henkilöillä tulisi olla myös kansalaisoikeudet. Komitea laati Eurooppa-valmistelukunnalle oma-aloitteisen lausunnon, jossa ehdotettiin, että unionin kansalaisuus myönnetään kolmansien maiden kansalaisille, jotka oleskelevat vakituisesti EU:n alueella tai joilla on unionissa pitkään oleskelleiden henkilöiden asema.

| 4.1.5.13 | On välttämätöntä vahvistaa yhteistyötä alkuperämaiden kanssa: näin torjuttaisiin laitonta maahanmuuttoa ja siirtolaisuudesta tulisi yksi kyseisten maiden talous- ja yhteiskuntakehityksen osatekijä. ETSK yhtyy vuosi sitten Euroopan parlamentissa puhuneen YK:n pääsihteerin Kofi Annanin sanoihin. Annan esitti, että kansainvälinen yhteisö ottaisi siirtolaiskysymyksen asialistalleen ja lähestyisi sitä monenvälisesti. |
| --- | --- |

4.1.5.13

On välttämätöntä vahvistaa yhteistyötä alkuperämaiden kanssa: näin torjuttaisiin laitonta maahanmuuttoa ja siirtolaisuudesta tulisi yksi kyseisten maiden talous- ja yhteiskuntakehityksen osatekijä. ETSK yhtyy vuosi sitten Euroopan parlamentissa puhuneen YK:n pääsihteerin Kofi Annanin sanoihin. Annan esitti, että kansainvälinen yhteisö ottaisi siirtolaiskysymyksen asialistalleen ja lähestyisi sitä monenvälisesti.

| 4.1.5.14 | ETSK ehdotti laatimassaan oma-aloitteisessa lausunnossa (14), että jäsenvaltiot allekirjoittaisivat siirtotyöläisten ja heidän perheidensä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen. Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous hyväksyi sopimuksen vuonna 1990, ja se tuli voimaan vuonna 2003, mutta EU:n jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet sitä. |
| --- | --- |

4.1.5.14

ETSK ehdotti laatimassaan oma-aloitteisessa lausunnossa (14), että jäsenvaltiot allekirjoittaisivat siirtotyöläisten ja heidän perheidensä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen. Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous hyväksyi sopimuksen vuonna 1990, ja se tuli voimaan vuonna 2003, mutta EU:n jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet sitä.

| 4.1.5.15 | ETSK:n toivoma yhteinen maahanmuuttopolitiikka menee pidemmälle kuin maahanpääsyä koskeva lainsäädäntö. On tärkeää ottaa käyttöön yhteisön koordinointimenetelmä, jotta tehostetaan






  — | harmaan talouden ja laittoman työnteon torjuntaa |
| --- | --- | --- |

4.1.5.15

ETSK:n toivoma yhteinen maahanmuuttopolitiikka menee pidemmälle kuin maahanpääsyä koskeva lainsäädäntö. On tärkeää ottaa käyttöön yhteisön koordinointimenetelmä, jotta tehostetaan

—

harmaan talouden ja laittoman työnteon torjuntaa

| — | rajavalvontaa sekä ihmiskauppaa käyvien rikollisverkostojen torjuntaa |
| --- | --- |

—

rajavalvontaa sekä ihmiskauppaa käyvien rikollisverkostojen torjuntaa

| — | kotouttamispolitiikkaa, josta ETSK on tehnyt useita ehdotuksia. |
| --- | --- |

—

kotouttamispolitiikkaa, josta ETSK on tehnyt useita ehdotuksia.

| 4.1.5.16 | On virhe otaksua, että maahanmuuttajat ovat Euroopan unionissa vain väliaikaisia vierailijoita. Jotkut palaavat kyllä omaehtoisesti kotimaahansa, mutta toiset asettuvat pitkäaikaisesti tai vakituisesti asumaan EU:n alueelle. ETSK järjesti vuonna 2002 konferenssin, jossa korostettiin, että yhteisön uudessa maahanmuuttopolitiikassa kotouttamisella on oltava keskeinen sija. Konferenssiin osallistuivat lukuisten asiantuntijoiden lisäksi työmarkkinaosapuolet sekä kaikkien 25 jäsenvaltion suurimmat kansalaisjärjestöt. Konferenssin päätelmissä ehdotetaan, että Euroopan komissio laatisi kotouttamisohjelman. |
| --- | --- |

4.1.5.16

On virhe otaksua, että maahanmuuttajat ovat Euroopan unionissa vain väliaikaisia vierailijoita. Jotkut palaavat kyllä omaehtoisesti kotimaahansa, mutta toiset asettuvat pitkäaikaisesti tai vakituisesti asumaan EU:n alueelle. ETSK järjesti vuonna 2002 konferenssin, jossa korostettiin, että yhteisön uudessa maahanmuuttopolitiikassa kotouttamisella on oltava keskeinen sija. Konferenssiin osallistuivat lukuisten asiantuntijoiden lisäksi työmarkkinaosapuolet sekä kaikkien 25 jäsenvaltion suurimmat kansalaisjärjestöt. Konferenssin päätelmissä ehdotetaan, että Euroopan komissio laatisi kotouttamisohjelman.

| 4.1.5.17 | ETSK on ilahtunut siitä, että Euroopan komissio on ehdottanut kotouttamisen yhdenmukaisia puitteita ja että osa kotouttamiselle asetetuista tavoitteista on sisällytetty Haagin ohjelmaan. Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä kotouttamispolitiikkoihin on niin ikään varattu runsaasti määrärahoja, mille ETSK antaa tukensa. |
| --- | --- |

4.1.5.17

ETSK on ilahtunut siitä, että Euroopan komissio on ehdottanut kotouttamisen yhdenmukaisia puitteita ja että osa kotouttamiselle asetetuista tavoitteista on sisällytetty Haagin ohjelmaan. Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä kotouttamispolitiikkoihin on niin ikään varattu runsaasti määrärahoja, mille ETSK antaa tukensa.

| 4.1.5.18 | Integroituminen on vastaanottavan yhteiskunnan ja siirtolaisten välinen kahdensuuntainen prosessi. (15) Mutta vain hallituksilla, paikallis- ja alueviranomaisilla ja Euroopan unionilla on siihen tarvittavat poliittiset ja taloudelliset välineet. |
| --- | --- |

4.1.5.18

Integroituminen on vastaanottavan yhteiskunnan ja siirtolaisten välinen kahdensuuntainen prosessi. (15) Mutta vain hallituksilla, paikallis- ja alueviranomaisilla ja Euroopan unionilla on siihen tarvittavat poliittiset ja taloudelliset välineet.

| 4.1.5.19 | Kotouttamisohjelman on katettava muun muassa seuraavat näkökohdat:






  — | siirtolaisten vastaanoton ensimmäinen vaihe: tieto ja neuvonta, maan kielen ja tapojen opettaminen |
| --- | --- | --- |

4.1.5.19

Kotouttamisohjelman on katettava muun muassa seuraavat näkökohdat:

—

siirtolaisten vastaanoton ensimmäinen vaihe: tieto ja neuvonta, maan kielen ja tapojen opettaminen

| — | työllistyminen muiden kanssa tasavertaisin ehdoin. Työmarkkinaosapuolten rooli on tässä yhteydessä ratkaiseva, ja siksi eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia on kehotettu sisällyttämään tämä kysymys sosiaalista vuoropuhelua koskevaan ohjelmaan |
| --- | --- |

—

työllistyminen muiden kanssa tasavertaisin ehdoin. Työmarkkinaosapuolten rooli on tässä yhteydessä ratkaiseva, ja siksi eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia on kehotettu sisällyttämään tämä kysymys sosiaalista vuoropuhelua koskevaan ohjelmaan

| — | syrjimätön koulutukseen pääsy |
| --- | --- |

—

syrjimätön koulutukseen pääsy

| — | kaupunkeihin integroiminen siten, että vältetään siirtolaisia eristävien köyhien ghettojen syntymistä. Paikallis- ja alueviranomaisten on tehtävä uusia poliittisia sitoumuksia |
| --- | --- |

—

kaupunkeihin integroiminen siten, että vältetään siirtolaisia eristävien köyhien ghettojen syntymistä. Paikallis- ja alueviranomaisten on tehtävä uusia poliittisia sitoumuksia

| — | terveydenhoidon ja muiden julkisten palveluiden yhtäläinen saatavuus |
| --- | --- |

—

terveydenhoidon ja muiden julkisten palveluiden yhtäläinen saatavuus

| — | uusi eurooppalainen yhteiskunta on monikulttuurinen. Kulttuurista identiteettiä ei pidä käyttää eristäviin tai muukalaisvastaisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

—

uusi eurooppalainen yhteiskunta on monikulttuurinen. Kulttuurista identiteettiä ei pidä käyttää eristäviin tai muukalaisvastaisiin tarkoituksiin.

| 4.1.5.20 | Syrjinnänvastaiset direktiivit ovat erinomaisia oikeudellisia välineitä, mutta ne eivät ratkaise kaikkia ongelmia. Tarvitaan aktiivisia politiikkoja, ja kansalaisyhteiskunnan on tehtävä uusia sitoumuksia kotoutumista tukevien yhteiskunnan asenteiden edistämiseksi. ETSK tukee edelleen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välistä vuoropuhelua. Komitea laatii lähikuukausina uuden oma-aloitteisen lausunnon, jolla paikallis- ja alueviranomaiset pyritään sitouttamaan uudella tavoin kotouttamiseen. |
| --- | --- |

4.1.5.20

Syrjinnänvastaiset direktiivit ovat erinomaisia oikeudellisia välineitä, mutta ne eivät ratkaise kaikkia ongelmia. Tarvitaan aktiivisia politiikkoja, ja kansalaisyhteiskunnan on tehtävä uusia sitoumuksia kotoutumista tukevien yhteiskunnan asenteiden edistämiseksi. ETSK tukee edelleen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välistä vuoropuhelua. Komitea laatii lähikuukausina uuden oma-aloitteisen lausunnon, jolla paikallis- ja alueviranomaiset pyritään sitouttamaan uudella tavoin kotouttamiseen.

4.1.6   Laittoman maahanmuuton torjunta

| 4.1.6.1 | Haagin ohjelmassa laittoman maahanmuuton torjuntaan paneudutaan rajavalvontaa käsittelevässä osiossa. ETSK on jo ilmaissut suhtautuvansa myönteisesti Euroopan rajaturvalli- suusviraston perustamiseen (16), Euroopan rajavartijajärjestelmän luomiseen keskipitkällä aikavälillä sekä kansallisten rajaviranomaisten koordinoinnin tehostamiseen. Tavoitteen on oltava kaksitahoinen: yhtäältä on tehostettava ihmiskauppaa käyvien rikollisverkostojen torjuntaa ja toisaalta on tarjottava ihmisten tarvitsemaa humanitaarista tukea ja oikeudenmukaista kohtelua. |
| --- | --- |

4.1.6.1

Haagin ohjelmassa laittoman maahanmuuton torjuntaan paneudutaan rajavalvontaa käsittelevässä osiossa. ETSK on jo ilmaissut suhtautuvansa myönteisesti Euroopan rajaturvalli- suusviraston perustamiseen (16), Euroopan rajavartijajärjestelmän luomiseen keskipitkällä aikavälillä sekä kansallisten rajaviranomaisten koordinoinnin tehostamiseen. Tavoitteen on oltava kaksitahoinen: yhtäältä on tehostettava ihmiskauppaa käyvien rikollisverkostojen torjuntaa ja toisaalta on tarjottava ihmisten tarvitsemaa humanitaarista tukea ja oikeudenmukaista kohtelua.

| 4.1.6.2 | ETSK antaa tukensa välineille, joita Euroopan unioni on ottanut käyttöön ihmiskaupan torjumiseksi. Mainittakoon erityisesti direktiivi laittomassa maahanmuutossa avustamisen määrittelystä (17), ihmiskaupan torjuntaa koskeva puitepäätös (18) ja direktiivi oleskelulupien myöntämisestä oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekeville ihmiskaupan uhreille (19). ETSK on arvostellut edellä mainittuja välineitä tietyiltä osin, mutta antaa tukensa niissä omaksutulle yleiselle lähestymistavalle. |
| --- | --- |

4.1.6.2

ETSK antaa tukensa välineille, joita Euroopan unioni on ottanut käyttöön ihmiskaupan torjumiseksi. Mainittakoon erityisesti direktiivi laittomassa maahanmuutossa avustamisen määrittelystä (17), ihmiskaupan torjuntaa koskeva puitepäätös (18) ja direktiivi oleskelulupien myöntämisestä oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekeville ihmiskaupan uhreille (19). ETSK on arvostellut edellä mainittuja välineitä tietyiltä osin, mutta antaa tukensa niissä omaksutulle yleiselle lähestymistavalle.

| 4.1.6.3 | Laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi on toimittava kuitenkin myös muilla aloilla. Siirtolaisiin sovellettavien maahanpääsymenettelyjen on oltava lainmukaisia, avoimia ja joustavia. On myös torjuttava harmaata taloutta ja laitonta työntekoa ja estettävä riistoon verrattavat työolosuhteet, joissa monet laittomat maahanmuuttajat joutuvat usein työskentelemään. |
| --- | --- |

4.1.6.3

Laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi on toimittava kuitenkin myös muilla aloilla. Siirtolaisiin sovellettavien maahanpääsymenettelyjen on oltava lainmukaisia, avoimia ja joustavia. On myös torjuttava harmaata taloutta ja laitonta työntekoa ja estettävä riistoon verrattavat työolosuhteet, joissa monet laittomat maahanmuuttajat joutuvat usein työskentelemään.

| 4.1.6.4 | On myös parannettava yhteisyötä maahanmuuttajien naapurivaltioiden ja kauttakulkuvaltioiden kanssa laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi ja ihmiskaupan torjumiseksi. |
| --- | --- |

4.1.6.4

On myös parannettava yhteisyötä maahanmuuttajien naapurivaltioiden ja kauttakulkuvaltioiden kanssa laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi ja ihmiskaupan torjumiseksi.

4.2   Turvallisuuden vahvistaminen

| 4.2.1 | Haagin ohjelmassa todetaan, että ”Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuudesta on tullut yhä keskeisempi asia” Yhdysvalloissa 11. syyskuuta 2001 ja Madridissa 11. maaliskuuta 2004 tehtyjen terrori-iskujen vuoksi. Ohjelmassa ehdotetaan koordinoitua toimintaa, jonka avulla voidaan tarttua tehokkaammin yhteisiin rajatylittäviin ongelmiin erityisesti turvallisuuskysymyksissä. |
| --- | --- |

4.2.1

Haagin ohjelmassa todetaan, että ”Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuudesta on tullut yhä keskeisempi asia” Yhdysvalloissa 11. syyskuuta 2001 ja Madridissa 11. maaliskuuta 2004 tehtyjen terrori-iskujen vuoksi. Ohjelmassa ehdotetaan koordinoitua toimintaa, jonka avulla voidaan tarttua tehokkaammin yhteisiin rajatylittäviin ongelmiin erityisesti turvallisuuskysymyksissä.

| 4.2.2 | Joulukuun 12. päivänä 2003 hyväksytyssä yhteisön turvallisuusstrategiassa (20), jossa määritellään EU:n rooli ja vastuu uudessa maailmanlaajuisessa turvallisuustilanteessa, terrorismin katsotaan olevan yksi vuosisatamme suurimmista uhista. Strategiassa korostetaan myös turvallisuuden sisäisten ja ulkoisten näkökohtien erottamatonta yhteyttä toisiinsa Euroopassa, jolla on yhteiset ulkorajat ja jossa henkilöt voivat liikkua vapaasti, koska sisärajoja ei ole. |
| --- | --- |

4.2.2

Joulukuun 12. päivänä 2003 hyväksytyssä yhteisön turvallisuusstrategiassa (20), jossa määritellään EU:n rooli ja vastuu uudessa maailmanlaajuisessa turvallisuustilanteessa, terrorismin katsotaan olevan yksi vuosisatamme suurimmista uhista. Strategiassa korostetaan myös turvallisuuden sisäisten ja ulkoisten näkökohtien erottamatonta yhteyttä toisiinsa Euroopassa, jolla on yhteiset ulkorajat ja jossa henkilöt voivat liikkua vapaasti, koska sisärajoja ei ole.

| 4.2.3 | Terrorismi hyökkää demokratian ja oikeusvaltion peruspilareita vastaan eli ihmisoikeuksia ja kansalaisvapauksia vastaan, oikeus elämään mukaan luettuna. EU:n on todella toimittava asiassa yhtenäisesti. Jotta oikeuksista ja vapauksista voidaan nauttia täysimääräisesti, Euroopan unionin on taattava turvallisuuden korkea taso. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklan mukaan unionin tulee ”– — antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella — –”. Yksikään valtio ei voi yksin torjua terrorismiksi kutsuttua ilmiötä. Eurooppalaista yhteistyötä ja koordinaatiota järjestäytynyttä rajatylittävää rikollisuutta vastaan on lujitettava laatimalla yhteinen strategia. |
| --- | --- |

4.2.3

Terrorismi hyökkää demokratian ja oikeusvaltion peruspilareita vastaan eli ihmisoikeuksia ja kansalaisvapauksia vastaan, oikeus elämään mukaan luettuna. EU:n on todella toimittava asiassa yhtenäisesti. Jotta oikeuksista ja vapauksista voidaan nauttia täysimääräisesti, Euroopan unionin on taattava turvallisuuden korkea taso. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklan mukaan unionin tulee ”– — antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella — –”. Yksikään valtio ei voi yksin torjua terrorismiksi kutsuttua ilmiötä. Eurooppalaista yhteistyötä ja koordinaatiota järjestäytynyttä rajatylittävää rikollisuutta vastaan on lujitettava laatimalla yhteinen strategia.

| 4.2.4 | Lontoossa kesäkuussa 2005 tehdyt terrori-iskut korostavat jälleen kerran aikamme suurinta haastetta: kuinka ehkäistään ja torjutaan terrorismia tehokkaasti ja samalla kunnioitetaan kaikilta osin perusoikeuksia ja kansalaisvapauksia sekä vahvistetaan demokratiaa ja oikeusvaltiota. |
| --- | --- |

4.2.4

Lontoossa kesäkuussa 2005 tehdyt terrori-iskut korostavat jälleen kerran aikamme suurinta haastetta: kuinka ehkäistään ja torjutaan terrorismia tehokkaasti ja samalla kunnioitetaan kaikilta osin perusoikeuksia ja kansalaisvapauksia sekä vahvistetaan demokratiaa ja oikeusvaltiota.

| 4.2.5 | Eurooppa-neuvosto antoi 13. heinäkuuta 2005 pitämässään ylimääräisessä kokouksessa julistuksen Euroopan unionin vastauksena Lontoon pommi-iskuihin. Julistuksessa korostetaan, että 21. syyskuuta 2001 hyväksytyn, terrorismin torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa on nopeutettava. Euroopan parlamentti, kansalaisjärjestöt ja kansalaisyhteiskunta ovat arvostelleet useita julistuksessa mainittuja lainsäädäntöaloitteita. Arvostelijat epäilevät, ovatko aloitteet legitiimiyden, suhteellisuuden ja tehokkuuden periaatteiden mukaisia. (21) |
| --- | --- |

4.2.5

Eurooppa-neuvosto antoi 13. heinäkuuta 2005 pitämässään ylimääräisessä kokouksessa julistuksen Euroopan unionin vastauksena Lontoon pommi-iskuihin. Julistuksessa korostetaan, että 21. syyskuuta 2001 hyväksytyn, terrorismin torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa on nopeutettava. Euroopan parlamentti, kansalaisjärjestöt ja kansalaisyhteiskunta ovat arvostelleet useita julistuksessa mainittuja lainsäädäntöaloitteita. Arvostelijat epäilevät, ovatko aloitteet legitiimiyden, suhteellisuuden ja tehokkuuden periaatteiden mukaisia. (21)

| 4.2.6 | Euroopan yhteisen turvallisuusstrategian tehottomuuteen vaikuttavat useat tekijät: toimien perustana oleva tehoton oikeuskehys, Euroopan parlamentin ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen poissulkeminen, kansainvälisen terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden alkuperän, syiden ja toimintatapojen monimutkaisuus, tiettyjen jäsenvaltioiden haluttomuus tunnustaa ja tutkia kansainvälisen terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden erityispiirteitä, eurooppalaisen tai kansainvälisen yhteisen määritelmän puuttuminen siitä, mistä terrorismi koostuu, sekä jäsenvaltioiden lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten keskinäisen luottamuksen puute. |
| --- | --- |

4.2.6

Euroopan yhteisen turvallisuusstrategian tehottomuuteen vaikuttavat useat tekijät: toimien perustana oleva tehoton oikeuskehys, Euroopan parlamentin ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen poissulkeminen, kansainvälisen terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden alkuperän, syiden ja toimintatapojen monimutkaisuus, tiettyjen jäsenvaltioiden haluttomuus tunnustaa ja tutkia kansainvälisen terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden erityispiirteitä, eurooppalaisen tai kansainvälisen yhteisen määritelmän puuttuminen siitä, mistä terrorismi koostuu, sekä jäsenvaltioiden lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten keskinäisen luottamuksen puute.

| 4.2.7 | On virhe ryhtyä harjoittamaan sellaista turvallisuuspolitiikkaa, jossa ihmisoikeuksien kunnioittaminen ei ole oikeassa tasapainossa. Se heikentää myös terrorismin torjunnan tehokkuutta. |
| --- | --- |

4.2.7

On virhe ryhtyä harjoittamaan sellaista turvallisuuspolitiikkaa, jossa ihmisoikeuksien kunnioittaminen ei ole oikeassa tasapainossa. Se heikentää myös terrorismin torjunnan tehokkuutta.

| 4.2.8 | Yksi turvallisuutta koskevan eurooppalaisen yhteistyön suurimpia heikkouksia on se, että turvallisuuspolitiikka ei vieläkään kuulu yhteisön säännöstön piiriin, vaan sen toteuttamisessa turvaudutaan pääosin hallitustenväliseen menettelyyn (EU:n kolmas pilari). Euroopan unionin rooli on siten hyvin pieni. Tällä on joukko kielteisiä seurauksia, kuten se, että päätöksentekoprosessi ei ole tehokas (mikä johtuu suurelta osin yksimielisyyden vaatimuksesta) eikä avoin eivätkä Euroopan parlamentti ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuin osallistu prosessiin. Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä yhteisön tuomioistuimen toimivalta kolmanteen pilariin kuuluvissa asioissa tätä tarkoitusta varten annettavalla julistuksella. (22) |
| --- | --- |

4.2.8

Yksi turvallisuutta koskevan eurooppalaisen yhteistyön suurimpia heikkouksia on se, että turvallisuuspolitiikka ei vieläkään kuulu yhteisön säännöstön piiriin, vaan sen toteuttamisessa turvaudutaan pääosin hallitustenväliseen menettelyyn (EU:n kolmas pilari). Euroopan unionin rooli on siten hyvin pieni. Tällä on joukko kielteisiä seurauksia, kuten se, että päätöksentekoprosessi ei ole tehokas (mikä johtuu suurelta osin yksimielisyyden vaatimuksesta) eikä avoin eivätkä Euroopan parlamentti ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuin osallistu prosessiin. Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä yhteisön tuomioistuimen toimivalta kolmanteen pilariin kuuluvissa asioissa tätä tarkoitusta varten annettavalla julistuksella. (22)

| 4.2.9 | Selvä esimerkki siitä, että vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioita toteutetaan edelleen puhtaasti hallitustenvälisesti, on 27. toukokuuta 2005 tehty Prümin sopimus (Schengen III), jolla vauhditetaan rajatylittävää yhteistyötä etenkin torjuttaessa terrorismia, rajatylittävää rikollisuutta ja laitonta maahanmuuttoa. Sopimuksen neuvotteli ja hyväksyi ainoastaan seitsemän jäsenvaltiota (23). Päätöksentekoprosessi ei ollut avoin, vaikka käsitellyt aiheet ovat tärkeitä. (24) |
| --- | --- |

4.2.9

Selvä esimerkki siitä, että vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioita toteutetaan edelleen puhtaasti hallitustenvälisesti, on 27. toukokuuta 2005 tehty Prümin sopimus (Schengen III), jolla vauhditetaan rajatylittävää yhteistyötä etenkin torjuttaessa terrorismia, rajatylittävää rikollisuutta ja laitonta maahanmuuttoa. Sopimuksen neuvotteli ja hyväksyi ainoastaan seitsemän jäsenvaltiota (23). Päätöksentekoprosessi ei ollut avoin, vaikka käsitellyt aiheet ovat tärkeitä. (24)

| 4.2.10 | Tämänkaltainen ainoastaan hallitustenvälinen yhteistyö heikentää Eurooppa-hanketta ja yhteistä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta ja johtaa unionin heikentymiseen. On tärkeää pyrkiä takaamaan, että näissä politiikanlohkoissa korostetaan unionin vahvistamista käyttämällä yhteisömenettelyä ja asianmukaista institutionaalista kehystä. Yhteisön koneiston ansiosta aikamme haasteisiin voidaan vastata nykyistä yhtenäisemmin, tehokkaammin, laaja-alaisemmin ja johdonmukaisemmin. |
| --- | --- |

4.2.10

Tämänkaltainen ainoastaan hallitustenvälinen yhteistyö heikentää Eurooppa-hanketta ja yhteistä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta ja johtaa unionin heikentymiseen. On tärkeää pyrkiä takaamaan, että näissä politiikanlohkoissa korostetaan unionin vahvistamista käyttämällä yhteisömenettelyä ja asianmukaista institutionaalista kehystä. Yhteisön koneiston ansiosta aikamme haasteisiin voidaan vastata nykyistä yhtenäisemmin, tehokkaammin, laaja-alaisemmin ja johdonmukaisemmin.

| 4.2.11 | Euroopan parlamentin sisällyttäminen päätöksentekoprosessiin sekä yleisen toimivallan antaminen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle näiden politiikkojen alalla olisi demokraattisten arvojen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen kannalta ensiarvoisen tärkeää. Parlamentaarinen ja oikeudellinen valvonta on ulotettava koskemaan kaikkia EU:n kolmannen pilarin nojalla ehdotettuja turvallisuuteen liittyviä säädöksiä, samoin kuin Euroopan unionin erillisvirastojen toimintaa ja toimenpiteitä (Europol, Eurojust, Euroopan poliisiakatemia [CEPOL], EU:n poliisipäälliköiden työryhmä, Euroopan rajavalvontavirasto jne.). |
| --- | --- |

4.2.11

Euroopan parlamentin sisällyttäminen päätöksentekoprosessiin sekä yleisen toimivallan antaminen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle näiden politiikkojen alalla olisi demokraattisten arvojen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen kannalta ensiarvoisen tärkeää. Parlamentaarinen ja oikeudellinen valvonta on ulotettava koskemaan kaikkia EU:n kolmannen pilarin nojalla ehdotettuja turvallisuuteen liittyviä säädöksiä, samoin kuin Euroopan unionin erillisvirastojen toimintaa ja toimenpiteitä (Europol, Eurojust, Euroopan poliisiakatemia [CEPOL], EU:n poliisipäälliköiden työryhmä, Euroopan rajavalvontavirasto jne.).

| 4.2.12 | Turvallisuus on Haagin ohjelmassa keskeisellä sijalla. Se on vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen strateginen päätavoite seuraavana viitenä vuotena. Turvallisuus on sisällytetty ohjelman vapautta ja oikeutta käsittelevään osioon. Siten seuraavat seikat on virheellisesti sijoitettu otsikon ”Vapauden vahvistaminen” alle: laittoman maahanmuuton torjuminen, biometriikka- ja tietojärjestelmät (tietokantojen yhteisvaikutus ja kehitys), palauttamis- ja takaisinottopolitiikka, rajavalvonnan tehostaminen, viisumipolitiikka jne. |
| --- | --- |

4.2.12

Turvallisuus on Haagin ohjelmassa keskeisellä sijalla. Se on vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen strateginen päätavoite seuraavana viitenä vuotena. Turvallisuus on sisällytetty ohjelman vapautta ja oikeutta käsittelevään osioon. Siten seuraavat seikat on virheellisesti sijoitettu otsikon ”Vapauden vahvistaminen” alle: laittoman maahanmuuton torjuminen, biometriikka- ja tietojärjestelmät (tietokantojen yhteisvaikutus ja kehitys), palauttamis- ja takaisinottopolitiikka, rajavalvonnan tehostaminen, viisumipolitiikka jne.

| 4.2.13 | Haagin ohjelmassa asetetaan etusijalle tarve panna täytäntöön ja arvioida entistä tehokkaammin ja asianmukaisemmin vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyviä nykyisiä toimia. (25) Ennen kuin näihin kolmeen ulottuvuuteen liittyviä politiikkoja ryhdytään toteuttamaan ja edistämään, toimenpiteiden tehokkuus, oikeasuhtaisuus ja legitiimiys olisi tutkittava perinpohjaisesti, sillä lainsäädännön on oltava laadukasta. |
| --- | --- |

4.2.13

Haagin ohjelmassa asetetaan etusijalle tarve panna täytäntöön ja arvioida entistä tehokkaammin ja asianmukaisemmin vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyviä nykyisiä toimia. (25) Ennen kuin näihin kolmeen ulottuvuuteen liittyviä politiikkoja ryhdytään toteuttamaan ja edistämään, toimenpiteiden tehokkuus, oikeasuhtaisuus ja legitiimiys olisi tutkittava perinpohjaisesti, sillä lainsäädännön on oltava laadukasta.

| 4.2.14 | Henkilötietojen täysmääräinen suojelu edellyttää yhtenäistä ja selkeää lainsäädäntökehystä sekä oikeudellista ja parlamentaarista valvontaa. Euroopan komission ehdotus antaa yksiköilleen mahdollisuus valvoa järjestelmällisesti, säännöllisesti ja tiukasti (vaikutuksia arvioimalla) sitä, että komission tekemissä säädösehdotuksissa noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjaa, on erittäin myönteinen. (26) Näin pitäisi kuitenkin menetellä myös neuvoston hyväksymien toimien lopullisessa versiossa. Päätöksenteon jokaisessa vaiheessa ja käytännön toimeenpanossa on asetettava tasapainoon yhtäältä yksityisyyden suoja ja tietosuoja (vapaus) — esim. ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 8 artikla ja direktiivi 95/46/EY (27) — ja toisaalta turvallisuus lainvalvontaviranomaisten ja muiden turvallisuuspalveluiden vaihtaessa keskenään tietoja. |
| --- | --- |

4.2.14

Henkilötietojen täysmääräinen suojelu edellyttää yhtenäistä ja selkeää lainsäädäntökehystä sekä oikeudellista ja parlamentaarista valvontaa. Euroopan komission ehdotus antaa yksiköilleen mahdollisuus valvoa järjestelmällisesti, säännöllisesti ja tiukasti (vaikutuksia arvioimalla) sitä, että komission tekemissä säädösehdotuksissa noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjaa, on erittäin myönteinen. (26) Näin pitäisi kuitenkin menetellä myös neuvoston hyväksymien toimien lopullisessa versiossa. Päätöksenteon jokaisessa vaiheessa ja käytännön toimeenpanossa on asetettava tasapainoon yhtäältä yksityisyyden suoja ja tietosuoja (vapaus) — esim. ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 8 artikla ja direktiivi 95/46/EY (27) — ja toisaalta turvallisuus lainvalvontaviranomaisten ja muiden turvallisuuspalveluiden vaihtaessa keskenään tietoja.

| 4.2.15 | Euroopan unionin perusoikeusviraston vastuualueen laajentaminen käsittämään EU:n kolmas pilari (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osasto) olisi keskeistä sopivan tasapainon säilyttämiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välillä unionin toteuttamissa politiikoissa. (28) |
| --- | --- |

4.2.15

Euroopan unionin perusoikeusviraston vastuualueen laajentaminen käsittämään EU:n kolmas pilari (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osasto) olisi keskeistä sopivan tasapainon säilyttämiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden välillä unionin toteuttamissa politiikoissa. (28)

| 4.2.16 | Haagin ohjelmassa pidetään hyvin tärkeinä eräitä terrorismin torjuntaan liittyviä toimia, joiden pääasiallisena tarkoituksena on vahvistaa jäsenvaltioiden tiedustelu- ja turvallisuuspalvelujen välistä ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden uhkia koskevaa tietojen vaihtoa, terrorismin rahoituksen torjuntaa, tiedustelu- ja turvallisuuspalvelujen sekä Europolin strategista analyysia terrorismin uhasta sekä elintärkeiden infrastruktuurien suojelua ja terrorismin seurausten hallintaa. |
| --- | --- |

4.2.16

Haagin ohjelmassa pidetään hyvin tärkeinä eräitä terrorismin torjuntaan liittyviä toimia, joiden pääasiallisena tarkoituksena on vahvistaa jäsenvaltioiden tiedustelu- ja turvallisuuspalvelujen välistä ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden uhkia koskevaa tietojen vaihtoa, terrorismin rahoituksen torjuntaa, tiedustelu- ja turvallisuuspalvelujen sekä Europolin strategista analyysia terrorismin uhasta sekä elintärkeiden infrastruktuurien suojelua ja terrorismin seurausten hallintaa.

| 4.2.17 | Yksi Haagin ohjelman innovatiivisimmista ehdotuksista on osiossa ”Turvallisuuden vahvistaminen” esitetty tietojen saatavuuden periaate. Periaate merkitsee uutta lähestymistapaa, joka tehostaa rajatylittävään poliisiyhteistyöhön liittyvien tietojen vaihtoa EU:ssa. Tietyn jäsenvaltion poliisiviranomaisella on mahdollisuus saada toisesta jäsenvaltiosta kaikki tutkinnassa tarvitsemansa tiedot. (29) Tämän kumouksellisen periaatteen tarkka sisältö, todellinen vaikutus, soveltamisala ja käyttöedellytykset eivät vielä ole täysin selvillä. Periaatteen toimivuus edellyttää jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten keskinäistä luottamusta. Luottamuksen puute on toistaiseksi ollut yksi ratkaisevimmista eurooppalaisen yhteistyön tiellä olleista esteistä. Turvallisuudesta, vapaudesta ja oikeusasioista vastaavien Euroopan unionin virastojen, toimielinten ja toimijoiden on tehostettava yhteistyötään. Lisäksi olisi varmistettava tietojen saatavuuden periaatteen edellyttämän toiminnan oikeudellinen valvonta. ETSK antaa tukensa Euroopan komission ehdotukselle henkilötietojen suojaamisesta lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten tehdessä rikosoikeudellista yhteistyötä. (30) |
| --- | --- |

4.2.17

Yksi Haagin ohjelman innovatiivisimmista ehdotuksista on osiossa ”Turvallisuuden vahvistaminen” esitetty tietojen saatavuuden periaate. Periaate merkitsee uutta lähestymistapaa, joka tehostaa rajatylittävään poliisiyhteistyöhön liittyvien tietojen vaihtoa EU:ssa. Tietyn jäsenvaltion poliisiviranomaisella on mahdollisuus saada toisesta jäsenvaltiosta kaikki tutkinnassa tarvitsemansa tiedot. (29) Tämän kumouksellisen periaatteen tarkka sisältö, todellinen vaikutus, soveltamisala ja käyttöedellytykset eivät vielä ole täysin selvillä. Periaatteen toimivuus edellyttää jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten keskinäistä luottamusta. Luottamuksen puute on toistaiseksi ollut yksi ratkaisevimmista eurooppalaisen yhteistyön tiellä olleista esteistä. Turvallisuudesta, vapaudesta ja oikeusasioista vastaavien Euroopan unionin virastojen, toimielinten ja toimijoiden on tehostettava yhteistyötään. Lisäksi olisi varmistettava tietojen saatavuuden periaatteen edellyttämän toiminnan oikeudellinen valvonta. ETSK antaa tukensa Euroopan komission ehdotukselle henkilötietojen suojaamisesta lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten tehdessä rikosoikeudellista yhteistyötä. (30)

| 4.2.18 | ETSK esittää toivomuksen, että Euroopan unionin erillisvirastojen yhteistyö vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvissä asioissa olisi asianmukaista. Haagin ohjelmassa kehotetaan kansallisia lainvalvonta-, oikeus- ja tulliviranomaisia sekä Europolia ja edellä mainittuja viranomaisia tehostamaan keskinäistä yhteistyötään ja koordinaatiotaan. Jäsenvaltioiden on tuettava Europolia Euroopan erillisvirastona ja annettava sille valmiudet torjua järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia yhteistyössä Eurojustin kanssa. On paheksuttavaa, että kaikki jäsenvaltiot eivät vielä ole ratifioineet tai panneet täytäntöön pöytäkirjoja, joilla Europol-yleissopimusta muutetaan. Asia on erityisen kiireellinen, jos Europolille on määrä antaa tukea ja tarvittavat varat, jotta se voisi toimia tehokkaasti eurooppalaisen lainvalvontayhteistyön kulmakivenä. Ennen kuin jäsenvaltiot määrittelevät uudelleen Europolin vastuualueet, niiden on oltava vakuuttuneita viraston lisäarvosta ja tarpeesta toimia sen kanssa saumattomassa yhteistyössä. Ohjelmassa todetaan lisäksi, että Europol korvaa 1. tammikuuta 2006 alkaen Euroopan unionissa harjoitettavaa rikollisuutta koskevat vuotuiset tilanneselvitykset järjestäytyneen rikollisuuden vakavia muotoja koskevilla uhkakuva-arvioilla. Tätä Europolin aseman käytännöllisen merkityksen kasvua olisi täydennettävä arvioimalla sen toimintaa perusteellisesti ja demokraattisesti. Euroopan parlamentilla ja kansallisilla parlamenteilla yhdessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kanssa tulee olla keskeinen asema Europolin toimien demokraattisessa ja oikeudellisessa valvonnassa. |
| --- | --- |

4.2.18

ETSK esittää toivomuksen, että Euroopan unionin erillisvirastojen yhteistyö vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvissä asioissa olisi asianmukaista. Haagin ohjelmassa kehotetaan kansallisia lainvalvonta-, oikeus- ja tulliviranomaisia sekä Europolia ja edellä mainittuja viranomaisia tehostamaan keskinäistä yhteistyötään ja koordinaatiotaan. Jäsenvaltioiden on tuettava Europolia Euroopan erillisvirastona ja annettava sille valmiudet torjua järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia yhteistyössä Eurojustin kanssa. On paheksuttavaa, että kaikki jäsenvaltiot eivät vielä ole ratifioineet tai panneet täytäntöön pöytäkirjoja, joilla Europol-yleissopimusta muutetaan. Asia on erityisen kiireellinen, jos Europolille on määrä antaa tukea ja tarvittavat varat, jotta se voisi toimia tehokkaasti eurooppalaisen lainvalvontayhteistyön kulmakivenä. Ennen kuin jäsenvaltiot määrittelevät uudelleen Europolin vastuualueet, niiden on oltava vakuuttuneita viraston lisäarvosta ja tarpeesta toimia sen kanssa saumattomassa yhteistyössä. Ohjelmassa todetaan lisäksi, että Europol korvaa 1. tammikuuta 2006 alkaen Euroopan unionissa harjoitettavaa rikollisuutta koskevat vuotuiset tilanneselvitykset järjestäytyneen rikollisuuden vakavia muotoja koskevilla uhkakuva-arvioilla. Tätä Europolin aseman käytännöllisen merkityksen kasvua olisi täydennettävä arvioimalla sen toimintaa perusteellisesti ja demokraattisesti. Euroopan parlamentilla ja kansallisilla parlamenteilla yhdessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kanssa tulee olla keskeinen asema Europolin toimien demokraattisessa ja oikeudellisessa valvonnassa.

| 4.2.19 | Muita kysymyksiä, joille on annettu selkeä etusija poliittisella asialistalla, ovat biometriikka ja tietojärjestelmät. Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta (31) ja ihmisoikeusjärjestöt ovat toistuvasti arvostelleet sitä, että useimmat toimenpiteet eivät ole legitiimiyden, oikeasuhtaisuuden ja tehokkuuden periaatteiden mukaisia. Oikeuksien riittävän turvaamisen ja tehokkaiden oikeussuojakeinojen puute vahvistavat näitä argumentteja. Euroopan unionin neuvosto antoi 13. heinäkuuta 2005 pitämässään ylimääräisessä kokouksessa julistuksen unionin vastauksena Lontoon pommi-iskuihin. Toimenpiteisiin kohdistetusta arvostelusta huolimatta asiakirjassa korostetaan, että välineet on otettava käyttöön pikimmiten. (32) |
| --- | --- |

4.2.19

Muita kysymyksiä, joille on annettu selkeä etusija poliittisella asialistalla, ovat biometriikka ja tietojärjestelmät. Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta (31) ja ihmisoikeusjärjestöt ovat toistuvasti arvostelleet sitä, että useimmat toimenpiteet eivät ole legitiimiyden, oikeasuhtaisuuden ja tehokkuuden periaatteiden mukaisia. Oikeuksien riittävän turvaamisen ja tehokkaiden oikeussuojakeinojen puute vahvistavat näitä argumentteja. Euroopan unionin neuvosto antoi 13. heinäkuuta 2005 pitämässään ylimääräisessä kokouksessa julistuksen unionin vastauksena Lontoon pommi-iskuihin. Toimenpiteisiin kohdistetusta arvostelusta huolimatta asiakirjassa korostetaan, että välineet on otettava käyttöön pikimmiten. (32)

| 4.2.20 | Haagin ohjelmassa asetetaan selvästi etusijalle nykyisten politiikkojen arviointimekanismien käyttöönotto. Ennen aloitteiden hyväksymistä on tärkeää teettää seikkaperäinen, riippumaton tutkimus niiden tehokkuudesta, lisäarvosta, oikeasuhtaisuudesta ja legitiimiydestä (yhdenmukaisuus ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien kanssa). Terrorismin torjunta ei oikeuta laatimaan politiikkaa, jolla saatetaan peruuttamattomasti vahingoittaa vapauden ja demokratian turvaaminen ja joka siten johtaa kaikkien turvattomuuden lisääntymiseen. |
| --- | --- |

4.2.20

Haagin ohjelmassa asetetaan selvästi etusijalle nykyisten politiikkojen arviointimekanismien käyttöönotto. Ennen aloitteiden hyväksymistä on tärkeää teettää seikkaperäinen, riippumaton tutkimus niiden tehokkuudesta, lisäarvosta, oikeasuhtaisuudesta ja legitiimiydestä (yhdenmukaisuus ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien kanssa). Terrorismin torjunta ei oikeuta laatimaan politiikkaa, jolla saatetaan peruuttamattomasti vahingoittaa vapauden ja demokratian turvaaminen ja joka siten johtaa kaikkien turvattomuuden lisääntymiseen.

| 4.2.21 | Estettäessä rikollisjärjestöjä rahoittamasta terrorismia ja harjoittamasta rahanpesua on omaksuttava asianmukainen lähestymistapa ja siirrettävä kansalliseen lainsäädäntöön etenkin rahanpesua koskevat säädökset, jotka helpottavat sellaisten epäilyttävien rahavirtojen seuraamista, joilla mahdollisesti rahoitetaan rikollista toimintaa. (33) |
| --- | --- |

4.2.21

Estettäessä rikollisjärjestöjä rahoittamasta terrorismia ja harjoittamasta rahanpesua on omaksuttava asianmukainen lähestymistapa ja siirrettävä kansalliseen lainsäädäntöön etenkin rahanpesua koskevat säädökset, jotka helpottavat sellaisten epäilyttävien rahavirtojen seuraamista, joilla mahdollisesti rahoitetaan rikollista toimintaa. (33)

| 4.2.22 | Euroopan komissio on äskettäin tehnyt ehdotuksen hyviksi käytännöiksi, joilla estetään hyödyntämästä kansalaisjärjestöjä rikollisjärjestöjen rahoitukseen. ETSK:ta ilahduttaa se, että komissio on ryhtynyt kuulemaan asiassa kansalaisyhteiskuntaa ja kansalaisjärjestöjä. Komitea on huolestunut komission mainitsemista kansalaisjärjestöjen ja terrorismin asiattomista yhteyksistä, sillä ne aiheuttavat sekaannusta ja perusteettomia oletuksia. Kansalaisjärjestöt ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ovat keskeisessä asemassa torjuttaessa terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta. (34) |
| --- | --- |

4.2.22

Euroopan komissio on äskettäin tehnyt ehdotuksen hyviksi käytännöiksi, joilla estetään hyödyntämästä kansalaisjärjestöjä rikollisjärjestöjen rahoitukseen. ETSK:ta ilahduttaa se, että komissio on ryhtynyt kuulemaan asiassa kansalaisyhteiskuntaa ja kansalaisjärjestöjä. Komitea on huolestunut komission mainitsemista kansalaisjärjestöjen ja terrorismin asiattomista yhteyksistä, sillä ne aiheuttavat sekaannusta ja perusteettomia oletuksia. Kansalaisjärjestöt ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ovat keskeisessä asemassa torjuttaessa terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta. (34)

| 4.2.23 | Koska turvallisuuspolitiikan yhtenäinen ulkoinen ulottuvuus on asetettu keskeiselle sijalle, Haagin ohjelmassa esitetään, että Euroopan turvallisuusstrategiaa täydennetään ottamalla käyttöön 1. heinäkuuta 2006 mennessä kokonaisvaltainen, koordinoitu kriisinhallintajärjestelmä. Siihen turvauduttaisiin Euroopan unionin sisäisissä kriiseissä, kun niillä on rajatylittäviä vaikutuksia. Järjestelmän tulisi kattaa jäsenvaltioiden voimavarojen arviointi, varmuusvarastot, koulutus, yhteisharjoitukset ja siviilikriisinhallintaa koskevat toimintasuunnitelmat. Euroopan komissio tekee vuoden 2005 loppuun mennessä ehdotuksen päätökseksi suojatun yleishälytysjärjestelmän (Argus) ja komission kriisikeskuksen perustamisesta käytössä olevien hälytysjärjestelmien toiminnan koordinoimiseksi sekä ehdotuksen elintärkeiden infrastruktuurien varoitusverkoston perustamiseksi. |
| --- | --- |

4.2.23

Koska turvallisuuspolitiikan yhtenäinen ulkoinen ulottuvuus on asetettu keskeiselle sijalle, Haagin ohjelmassa esitetään, että Euroopan turvallisuusstrategiaa täydennetään ottamalla käyttöön 1. heinäkuuta 2006 mennessä kokonaisvaltainen, koordinoitu kriisinhallintajärjestelmä. Siihen turvauduttaisiin Euroopan unionin sisäisissä kriiseissä, kun niillä on rajatylittäviä vaikutuksia. Järjestelmän tulisi kattaa jäsenvaltioiden voimavarojen arviointi, varmuusvarastot, koulutus, yhteisharjoitukset ja siviilikriisinhallintaa koskevat toimintasuunnitelmat. Euroopan komissio tekee vuoden 2005 loppuun mennessä ehdotuksen päätökseksi suojatun yleishälytysjärjestelmän (Argus) ja komission kriisikeskuksen perustamisesta käytössä olevien hälytysjärjestelmien toiminnan koordinoimiseksi sekä ehdotuksen elintärkeiden infrastruktuurien varoitusverkoston perustamiseksi.

| 4.2.24 | ETSK katsoo, että EU tarvitsee uuden, tehokkaan, tarkoituksenmukaisen, legitiimin ja oikeasuhtaisen lähestymistavan yhteiseen turvallisuusstrategiaan. Terrorismin eri muodot vaativat erilaisia ratkaisuja ja erityisiä välineitä, jotka on räätälöity rikoksen luonteen mukaan. |
| --- | --- |

4.2.24

ETSK katsoo, että EU tarvitsee uuden, tehokkaan, tarkoituksenmukaisen, legitiimin ja oikeasuhtaisen lähestymistavan yhteiseen turvallisuusstrategiaan. Terrorismin eri muodot vaativat erilaisia ratkaisuja ja erityisiä välineitä, jotka on räätälöity rikoksen luonteen mukaan.

| 4.2.25 | Lisäksi on tarkasteltava tarkoin heikossa asemassa olevien ryhmien radikalisoitumisen moninaisia syitä ja terroristien värväysmenettelyjä, jotta terrorismin leviäminen voidaan estää. Samanaikaisesti on poliittisesti sitouduttava edistämään jatkuvaa ja avointa vuoropuhelua eri uskontojen ja kulttuurien välillä sekä torjumaan suvaitsemattomuutta, rasismia, muukalaisvihaa ja väkivaltaisia ääriliikkeitä. |
| --- | --- |

4.2.25

Lisäksi on tarkasteltava tarkoin heikossa asemassa olevien ryhmien radikalisoitumisen moninaisia syitä ja terroristien värväysmenettelyjä, jotta terrorismin leviäminen voidaan estää. Samanaikaisesti on poliittisesti sitouduttava edistämään jatkuvaa ja avointa vuoropuhelua eri uskontojen ja kulttuurien välillä sekä torjumaan suvaitsemattomuutta, rasismia, muukalaisvihaa ja väkivaltaisia ääriliikkeitä.

| 4.2.26 | Komission on tutkittava mahdollisuutta sisällyttää terrorismi kansainvälisen rikostuomioistuimen toimivaltaan kuuluviin rikoksiin. |
| --- | --- |

4.2.26

Komission on tutkittava mahdollisuutta sisällyttää terrorismi kansainvälisen rikostuomioistuimen toimivaltaan kuuluviin rikoksiin.

4.3   Oikeuden vahvistaminen

| 4.3.1 | Tampereella vuonna 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä esitetyn perusajatuksen mukaisesti Haagin ohjelmassa asetetaan ensisijaiseksi tavoitteeksi Euroopan laajuinen oikeusalue, jonka lähtökohtana ovat tuomioistuinten antamien päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaate ja oikeussuojan saatavuus. |
| --- | --- |

4.3.1

Tampereella vuonna 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä esitetyn perusajatuksen mukaisesti Haagin ohjelmassa asetetaan ensisijaiseksi tavoitteeksi Euroopan laajuinen oikeusalue, jonka lähtökohtana ovat tuomioistuinten antamien päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaate ja oikeussuojan saatavuus.

| 4.3.2 | Useissa yhteyksissä (35) on korostettu olevan tarpeen lujittaa oikeusviranomaisten ja -järjestelmien välistä keskinäistä luottamusta. Se on yksi tärkeimmistä edellytyksistä laajemmalle ulottuvan oikeudellisen yhteistyön käynnistämiseksi rikos- ja siviiliasioissa. Oikeusviranomaisten ja kaikkien oikeudenkäyntimenettelyihin osallistuvien elinten on pidettävä toisten jäsenvaltioiden viranomaisten tekemiä päätöksiä samanarvoisina kuin omiaan. Lainkäyttövaltaa tai sen laatua tai oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ei saa asettaa kyseenalaisiksi. Luottamuksen puute, jäsenvaltiosta toiseen vaihtelevat oikeusjärjestelmät sekä rikos- että siviiliasioissa sekä keskinäisen perehtymisen puute kyseisiin järjestelmiin estävät kuitenkin edelleen omaksumasta toimintalinjoissa rajatylittävää lähestymistapaa ja vakiinnuttamasta Euroopan laajuista oikeudellista yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.3.2

Useissa yhteyksissä (35) on korostettu olevan tarpeen lujittaa oikeusviranomaisten ja -järjestelmien välistä keskinäistä luottamusta. Se on yksi tärkeimmistä edellytyksistä laajemmalle ulottuvan oikeudellisen yhteistyön käynnistämiseksi rikos- ja siviiliasioissa. Oikeusviranomaisten ja kaikkien oikeudenkäyntimenettelyihin osallistuvien elinten on pidettävä toisten jäsenvaltioiden viranomaisten tekemiä päätöksiä samanarvoisina kuin omiaan. Lainkäyttövaltaa tai sen laatua tai oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ei saa asettaa kyseenalaisiksi. Luottamuksen puute, jäsenvaltiosta toiseen vaihtelevat oikeusjärjestelmät sekä rikos- että siviiliasioissa sekä keskinäisen perehtymisen puute kyseisiin järjestelmiin estävät kuitenkin edelleen omaksumasta toimintalinjoissa rajatylittävää lähestymistapaa ja vakiinnuttamasta Euroopan laajuista oikeudellista yhteistyötä.

| 4.3.3 | Haagin ohjelmassa esitetään sellaisen eurooppalaisen oikeuskulttuurin luomista, joka pohjautuu kansallisten oikeusjärjestelmien ja perinteiden luontaiseen monimuotoisuuteen. Ohjelmassa vaaditaan myös mittavampia toimia, joiden avulla helpotetaan oikeussuojan saatavuutta ja oikeudellista yhteistyötä. Ohjelmassa korostetaan, että keskinäisen luottamuksen (36) on perustuttava varmuuteen siitä, että korkealaatuinen oikeusjärjestelmä on kaikkien Euroopan kansalaisten ulottuvilla. (37) |
| --- | --- |

4.3.3

Haagin ohjelmassa esitetään sellaisen eurooppalaisen oikeuskulttuurin luomista, joka pohjautuu kansallisten oikeusjärjestelmien ja perinteiden luontaiseen monimuotoisuuteen. Ohjelmassa vaaditaan myös mittavampia toimia, joiden avulla helpotetaan oikeussuojan saatavuutta ja oikeudellista yhteistyötä. Ohjelmassa korostetaan, että keskinäisen luottamuksen (36) on perustuttava varmuuteen siitä, että korkealaatuinen oikeusjärjestelmä on kaikkien Euroopan kansalaisten ulottuvilla. (37)

| 4.3.4 | Haagin ohjelman henki on yleisesti ottaen kunnianhimottomampi kuin Tampereella hyväksytty monivuotinen ohjelma. Sen sijaan että ohjelmassa esitettäisiin lukuisia uusia toimia ja säädösehdotuksia, pidetään tärkeämpänä luoda objektiivinen ja puolueeton arviointijärjestelmä ja panna täytäntöön oikeusasioita koskevat nykyiset toimenpiteet kunnioittamalla oikeuslaitoksen riippumattomuutta. |
| --- | --- |

4.3.4

Haagin ohjelman henki on yleisesti ottaen kunnianhimottomampi kuin Tampereella hyväksytty monivuotinen ohjelma. Sen sijaan että ohjelmassa esitettäisiin lukuisia uusia toimia ja säädösehdotuksia, pidetään tärkeämpänä luoda objektiivinen ja puolueeton arviointijärjestelmä ja panna täytäntöön oikeusasioita koskevat nykyiset toimenpiteet kunnioittamalla oikeuslaitoksen riippumattomuutta.

| 4.3.5 | Jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten keskinäisen luottamuksen puutteen lisäksi merkittävä este oikeudelliselle yhteistyölle rikosasioissa on, että se kuuluu EU:n kolmanteen pilariin ja jää siten yhteisön toimivallan (yhteisömenettelyn) ulkopuolelle. EU:n rooli on siis jokseenkin rajallinen. Tästä aiheutuu monia negatiivisia seurauksia, kuten tehokkuuden ja avoimuuden puute ja Euroopan parlamentin sulkeminen lainsäädäntöprosessin ulkopuolelle. Myöskään Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella ei ole oikeusasioissa yleistä toimivaltaa. Kolmanteen pilariin kuuluvissa asioissa jäsenvaltioiden on erikseen hyväksyttävä tarkoitusta varten antamallaan julistuksella tuomioistuimen toimivalta antaa ratkaisuja politiikkojen tulkinnasta tai pätevyydestä. |
| --- | --- |

4.3.5

Jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten keskinäisen luottamuksen puutteen lisäksi merkittävä este oikeudelliselle yhteistyölle rikosasioissa on, että se kuuluu EU:n kolmanteen pilariin ja jää siten yhteisön toimivallan (yhteisömenettelyn) ulkopuolelle. EU:n rooli on siis jokseenkin rajallinen. Tästä aiheutuu monia negatiivisia seurauksia, kuten tehokkuuden ja avoimuuden puute ja Euroopan parlamentin sulkeminen lainsäädäntöprosessin ulkopuolelle. Myöskään Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella ei ole oikeusasioissa yleistä toimivaltaa. Kolmanteen pilariin kuuluvissa asioissa jäsenvaltioiden on erikseen hyväksyttävä tarkoitusta varten antamallaan julistuksella tuomioistuimen toimivalta antaa ratkaisuja politiikkojen tulkinnasta tai pätevyydestä.

| 4.3.6 | Rikosoikeudellisessa yhteistyössä on selkeästi asetettu etusijalle yhteistyöperiaatteen toteuttamiseen tähtäävät toimet (turvallisuus) kokonaan puuttuvien Euroopan laajuisten menet- telyllisten oikeuksien kustannuksella (vapaus). Hyvä esimerkki turvallisuuden ja vapauden välisestä epätasapainosta on eurooppalainen pidätysmääräys, joka on rikosoikeuden saralla ensimmäinen askel kohti rikosoikeudellisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta. (38) Vaikka eurooppalainen pidätysmääräys hyväksyttiin kolme vuotta sitten ja se tuli välittömästi voimaan, ei edelleenkään ole olemassa rinnakkaista lainsäädäntökehystä, jonka avulla EU:ssa rikoksista epäiltyjen ja syytettyjen edut turvattaisiin rikosoikeudenkäynneissä. |
| --- | --- |

4.3.6

Rikosoikeudellisessa yhteistyössä on selkeästi asetettu etusijalle yhteistyöperiaatteen toteuttamiseen tähtäävät toimet (turvallisuus) kokonaan puuttuvien Euroopan laajuisten menet- telyllisten oikeuksien kustannuksella (vapaus). Hyvä esimerkki turvallisuuden ja vapauden välisestä epätasapainosta on eurooppalainen pidätysmääräys, joka on rikosoikeuden saralla ensimmäinen askel kohti rikosoikeudellisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta. (38) Vaikka eurooppalainen pidätysmääräys hyväksyttiin kolme vuotta sitten ja se tuli välittömästi voimaan, ei edelleenkään ole olemassa rinnakkaista lainsäädäntökehystä, jonka avulla EU:ssa rikoksista epäiltyjen ja syytettyjen edut turvattaisiin rikosoikeudenkäynneissä.

| 4.3.7 | Edellä mainittua puutetta silmällä pitäen Euroopan komissio teki huhtikuussa 2004 ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi eräistä rikosoikeudellisissa menettelyissä Euroopan unionin alueella noudatettavista oikeuksista (2004/328). Päätöksessä säädetään yhteisistä menettelyllisiä oikeuksia koskevista vähimmäisvaatimuksista, joita sovelletaan kaikkiin oikeudellisiin menettelyihin Euroopan unionin alueella ja joiden tarkoituksena on selvittää, onko rikoksesta epäilty henkilö syyllinen vai syytön, tai päättää tuomiosta, jos epäilty on tunnustanut syyllistyneensä rikokseen. Lisäksi säädetään kyseisiä menettelyjä koskevasta muutoksenhausta. (39) Vaikka päätöstä on arvosteltu sen prosessuaalisille oikeuksille asettamien rajoitusten vuoksi, sen hyväksyminen vahvistaisi keskinäistä luottamusta ja kansalaisten perusoikeuksien turvaamista, muun muassa oikeuden oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Poliittiseen sopuun pääseminen on osoittautumassa neuvostossa erittäin hankalaksi. On paheksuttavaa, että jäsenvaltioiden edustajat eivät pääse sopuun aloitteesta. (40) On kuitenkin pidettävä huolta siitä, ettei tarvetta päästä nopeasti sopuun käytetä perusteena sille, että rikosoikeudenkäynneissä epäiltyjen ja syytettyjen oikeusturvaa heikennetään ehdotuksessa esitettyihin oikeuksiin verrattuna. |
| --- | --- |

4.3.7

Edellä mainittua puutetta silmällä pitäen Euroopan komissio teki huhtikuussa 2004 ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi eräistä rikosoikeudellisissa menettelyissä Euroopan unionin alueella noudatettavista oikeuksista (2004/328). Päätöksessä säädetään yhteisistä menettelyllisiä oikeuksia koskevista vähimmäisvaatimuksista, joita sovelletaan kaikkiin oikeudellisiin menettelyihin Euroopan unionin alueella ja joiden tarkoituksena on selvittää, onko rikoksesta epäilty henkilö syyllinen vai syytön, tai päättää tuomiosta, jos epäilty on tunnustanut syyllistyneensä rikokseen. Lisäksi säädetään kyseisiä menettelyjä koskevasta muutoksenhausta. (39) Vaikka päätöstä on arvosteltu sen prosessuaalisille oikeuksille asettamien rajoitusten vuoksi, sen hyväksyminen vahvistaisi keskinäistä luottamusta ja kansalaisten perusoikeuksien turvaamista, muun muassa oikeuden oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Poliittiseen sopuun pääseminen on osoittautumassa neuvostossa erittäin hankalaksi. On paheksuttavaa, että jäsenvaltioiden edustajat eivät pääse sopuun aloitteesta. (40) On kuitenkin pidettävä huolta siitä, ettei tarvetta päästä nopeasti sopuun käytetä perusteena sille, että rikosoikeudenkäynneissä epäiltyjen ja syytettyjen oikeusturvaa heikennetään ehdotuksessa esitettyihin oikeuksiin verrattuna.

| 4.3.8 | Eurooppalainen pidätysmääräys on myös hyvä esimerkki keskinäisen luottamuksen puutteesta ja oikeusjärjestelmien monimutkaisuudesta, jotka vaivaavat usein EU:ta oikeudellisessa yhteistyössä rikos- ja siviiliasioissa. Samalla kun puitepäätöstä saatetaan useimmissa jäsenvaltioissa suurella vaivalla osaksi kansallista lainsäädäntöä, Saksassa ja Puolassa perustuslakituomioistuimia on pyydetty ottamaan kantaa eurooppalaisen pidätysmääräyksen yhteensopivuuteen maiden valtiosäännön kanssa. Saksan liittotasavallassa perustuslakituomioistuin (Bundesverfassungsgericht) julisti viimein 18. heinäkuuta 2005 antamallaan tuomiolla (41) mitättömäksi Saksan säätämän lain, jolla eurooppalainen pidätysmääräys on saatettu osaksi Saksan oikeusjärjestelmää, sillä se rikkoo Saksan perustuslain mukaisia takeita, koska siinä ei anneta mahdollisuutta riitauttaa luovutusmääräystä koskevaa tuomioistuimen päätöstä. |
| --- | --- |

4.3.8

Eurooppalainen pidätysmääräys on myös hyvä esimerkki keskinäisen luottamuksen puutteesta ja oikeusjärjestelmien monimutkaisuudesta, jotka vaivaavat usein EU:ta oikeudellisessa yhteistyössä rikos- ja siviiliasioissa. Samalla kun puitepäätöstä saatetaan useimmissa jäsenvaltioissa suurella vaivalla osaksi kansallista lainsäädäntöä, Saksassa ja Puolassa perustuslakituomioistuimia on pyydetty ottamaan kantaa eurooppalaisen pidätysmääräyksen yhteensopivuuteen maiden valtiosäännön kanssa. Saksan liittotasavallassa perustuslakituomioistuin (Bundesverfassungsgericht) julisti viimein 18. heinäkuuta 2005 antamallaan tuomiolla (41) mitättömäksi Saksan säätämän lain, jolla eurooppalainen pidätysmääräys on saatettu osaksi Saksan oikeusjärjestelmää, sillä se rikkoo Saksan perustuslain mukaisia takeita, koska siinä ei anneta mahdollisuutta riitauttaa luovutusmääräystä koskevaa tuomioistuimen päätöstä.

| 4.3.9 | Euroopan komission ehdotus neuvoston puitepäätökseksi eurooppalaisesta todisteiden luovuttamismääräyksestä on myös osa EU:n oikeudellisen yhteistyön muodostamaa monimutkaista järjestelmää. (42) Päätöksen tarkoituksena on korvata nykyiset keskinäisen oikeusavun järjestelmät vastavuoroisen tunnustamisen periaatteella. Ehdotetussa aloitteessa säädettäisiin mahdollisuudesta antaa eurooppalainen luovuttamismääräys esineiden, asiakirjojen ja tietojen hankkimiseksi rikosoikeudenkäyntejä varten. Ehdotusta on arvosteltu avoimesti, ja se on leimattu ennenaikaiseksi, koska rinnakkainen, tehokkaan perusoikeuksien suojan takaava lainsäädäntökehys puuttuu. |
| --- | --- |

4.3.9

Euroopan komission ehdotus neuvoston puitepäätökseksi eurooppalaisesta todisteiden luovuttamismääräyksestä on myös osa EU:n oikeudellisen yhteistyön muodostamaa monimutkaista järjestelmää. (42) Päätöksen tarkoituksena on korvata nykyiset keskinäisen oikeusavun järjestelmät vastavuoroisen tunnustamisen periaatteella. Ehdotetussa aloitteessa säädettäisiin mahdollisuudesta antaa eurooppalainen luovuttamismääräys esineiden, asiakirjojen ja tietojen hankkimiseksi rikosoikeudenkäyntejä varten. Ehdotusta on arvosteltu avoimesti, ja se on leimattu ennenaikaiseksi, koska rinnakkainen, tehokkaan perusoikeuksien suojan takaava lainsäädäntökehys puuttuu.

| 4.3.10 | Haagin ohjelman oikeuden alaa koskeva kunnianhimon puute voitaisiin korjata siten, että tunnustetaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen yleinen toimivalta näillä jäsenvaltioille poliittisesti aroilla politiikanlohkoilla. Luxemburgissa sijaitseva Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on yleensä ollut innovatiivinen ja ennakoiva unionin politiikkoja tulkitessaan ja toteuttaessaan. Komitea viittaa rikosasioissa tehtävän lainvalvontaviranomaisten välisen ja oikeudellisen yhteistyön osalta tuomioistuimen 16. kesäkuuta 2005 antamaan merkittävään päätökseen asiassa C-105/03 Pupino (43). |
| --- | --- |

4.3.10

Haagin ohjelman oikeuden alaa koskeva kunnianhimon puute voitaisiin korjata siten, että tunnustetaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen yleinen toimivalta näillä jäsenvaltioille poliittisesti aroilla politiikanlohkoilla. Luxemburgissa sijaitseva Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on yleensä ollut innovatiivinen ja ennakoiva unionin politiikkoja tulkitessaan ja toteuttaessaan. Komitea viittaa rikosasioissa tehtävän lainvalvontaviranomaisten välisen ja oikeudellisen yhteistyön osalta tuomioistuimen 16. kesäkuuta 2005 antamaan merkittävään päätökseen asiassa C-105/03 Pupino (43).

| 4.3.11 | Siviiliasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta Haagin ohjelmassa korostetaan olevan edelleen tärkeää, etteivät valtioiden rajat enää estä yksityisoikeudellisten asioiden ratkaisemista tai oikeudenkäyntimenettelyjen vireillepanoa eivätkä yksityisoikeudellisissa asioissa annettujen päätösten täytäntöönpanoa. On tärkeää poistaa oikeudelliset ja menettelylliset esteet siviili- ja perheoikeudellisissa riita-asioissa, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia, kansalaisoikeuksien suojaamiseksi ja niiden harjoittamisen takaamiseksi. Ohjelmassa kannustetaan jatkamaan hankkeita, jotka liittyvät sopimukseen perustumattomia velvoitteita (”Rooma II”) ja sopimusvelvoitteita (”Rooma I”) koskeviin lainvalintasääntöihin, eurooppalaiseen maksusuoritusmääräykseen ja välineisiin, jotka koskevat vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä ja vähäisiä vaateita. |
| --- | --- |

4.3.11

Siviiliasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta Haagin ohjelmassa korostetaan olevan edelleen tärkeää, etteivät valtioiden rajat enää estä yksityisoikeudellisten asioiden ratkaisemista tai oikeudenkäyntimenettelyjen vireillepanoa eivätkä yksityisoikeudellisissa asioissa annettujen päätösten täytäntöönpanoa. On tärkeää poistaa oikeudelliset ja menettelylliset esteet siviili- ja perheoikeudellisissa riita-asioissa, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia, kansalaisoikeuksien suojaamiseksi ja niiden harjoittamisen takaamiseksi. Ohjelmassa kannustetaan jatkamaan hankkeita, jotka liittyvät sopimukseen perustumattomia velvoitteita (”Rooma II”) ja sopimusvelvoitteita (”Rooma I”) koskeviin lainvalintasääntöihin, eurooppalaiseen maksusuoritusmääräykseen ja välineisiin, jotka koskevat vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä ja vähäisiä vaateita.

| 4.3.12 | Yhteistyön vahvistaminen prosessioikeuden sekä perhe- ja perintöoikeuden vastavuoroisen tunnustamisen alalla on keskeisellä sijalla myös seuraavien viiden vuoden aikana. Tämä on kuitenkin ala, jolla oikeusperinteiden ja -kulttuurien monimuotoisuus vaikeuttaa käytännössä vakaata edistymistä kohti yhteistä oikeusaluetta. Siksi on erittäin tärkeää tutkia perusteellisesti toimia, joilla voitaisiin edistää keskinäistä luottamusta ja ajatusta EU:n yhteisestä oikeuskulttuurista. (44) |
| --- | --- |

4.3.12

Yhteistyön vahvistaminen prosessioikeuden sekä perhe- ja perintöoikeuden vastavuoroisen tunnustamisen alalla on keskeisellä sijalla myös seuraavien viiden vuoden aikana. Tämä on kuitenkin ala, jolla oikeusperinteiden ja -kulttuurien monimuotoisuus vaikeuttaa käytännössä vakaata edistymistä kohti yhteistä oikeusaluetta. Siksi on erittäin tärkeää tutkia perusteellisesti toimia, joilla voitaisiin edistää keskinäistä luottamusta ja ajatusta EU:n yhteisestä oikeuskulttuurista. (44)

| 4.3.13 | Haagin ohjelmassa todetaan: ”Rajatylittävän järjestäytyneen ja muun vakavan rikollisuuden ja terrorismin tehokas torjunta edellyttää yhteistyötä ja tutkintatoimien koordinointia sekä tarvittaessa syytetoimien keskittämistä Eurojustiin yhteistyössä Europolin kanssa”. Neuvoston on annettava Eurojustia koskeva eurooppalaki, jossa otetaan huomioon kaikki virastolle uskotut tehtävät. Myös Eurojustin ja Europolin välistä suhdetta (yhteistyötä) on selkiytettävä. |
| --- | --- |

4.3.13

Haagin ohjelmassa todetaan: ”Rajatylittävän järjestäytyneen ja muun vakavan rikollisuuden ja terrorismin tehokas torjunta edellyttää yhteistyötä ja tutkintatoimien koordinointia sekä tarvittaessa syytetoimien keskittämistä Eurojustiin yhteistyössä Europolin kanssa”. Neuvoston on annettava Eurojustia koskeva eurooppalaki, jossa otetaan huomioon kaikki virastolle uskotut tehtävät. Myös Eurojustin ja Europolin välistä suhdetta (yhteistyötä) on selkiytettävä.

Bryssel 15. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Neuvosto: Haagin ohjelma: vapauden, turvallisuuden ja oikeuden lujittaminen Euroopan unionissa, EUVL C 53, 3.3.2005.

1

(2)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi – Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla, KOM(2005) 184 lopullinen, Bryssel 10. toukokuuta 2005.

2

(3)  Ks. lausunnot SOC/210, SOC/211 ja SOC/212 (esittelijät: Brenda King, An Le Nouail Marlière ja Miguel Ángel Cabra de Luna).

3

King

Le Nouail Marlière

Cabra de Luna

(4)  Haagin ohjelman johdanto.

4

(5)  Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue: katsaus Tampereen työohjelman täytäntöönpanoon ja suuntaviivat tulevia toimia varten, KOM(2004) 401 lopullinen, Bryssel 2. kesäkuuta 2004.

5

(6)  On pidettävä mielessä, että Tanska, Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta neuvottelivat Amsterdamin sopimukseen liitetyt erityispöytäkirjat, joiden nojalla niillä on mahdollisuus pysytellä EY:n perustamissopimuksen IV osaston mukaisten politiikkojen ulkopuolella.

6

(7)  Ks. lausunnot SOC/210, SOC/211 ja SOC/212 (esittelijät: Brenda King, An Le Nouail Marlière ja Miguel Ángel Cabra de Luna).

7

King

Le Nouail Marlière

Cabra de Luna

(8)  Ks. komission tiedonanto KOM(2005) 280 lopullinen, josta ETSK laatii parhaillaan lausuntoa (SOC/216).

8

(9)  Ks. lausunto aiheesta ”Euroopan unionin kansalaisuuden saaminen”, EUVL C 208, 3.9.2003 (esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños).

9

Pariza Castaños

(10)  Ks. turvapaikkaa koskevat ETSK:n lausunnot (Tampereella pidetyn Eurooppa-neuvoston jälkeen).

10

(11)  Ks. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto komission tiedonannosta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys” (KOM(2003) 336 lopullinen), EUVL C 80, 30.3.2004 (esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños).

11

Pariza Castaños

(12)  Ks. lausunto aiheesta ”Vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta” (KOM(2004) 811 lopullinen), EUVL C 286, 17.11.2005 (esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños).

12

Pariza Castaños

(13)  Ks. ETSK:n lausunto ehdotuksesta direktiiviksi maahantulon ja oleskelun edellytyksistä (KOM(2001) 386 lopullinen), EYVL C 80, 3.4.2002 (esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños).

13

Pariza Castaños

(14)  Ks. lausunto aiheesta ”Siirtotyöläisiä koskeva kansainvälinen yleissopimus”, EUVL C 302, 7.12.2004 (esittelijä Luis Miguel Pariza Castaños).

14

Pariza Castaños

(15)  Ks. lausunnot aiheista ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”, EYVL C 125, 27.5.2002 (esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños) ja ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys”, EUVL C 80, 30.3.2004 (esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños).

15

Pariza Castaños

Pariza Castaños

(16)  Ks. virastosta annettu ETSK:n lausunto, EUVL C 108, 30.4.2004 (esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños).

16

Pariza Castaños

(17)  Neuvoston direktiivi 2002/90/EY, 28.11.2002.

17

(18)  Heinäkuun 19. päivänä 2002 annettu neuvoston puitepäätös.

18

(19)  Neuvoston direktiivi 2004/81/EY, 29.4.2004.

19

(20)  Ks. asiakirja ”Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa – Euroopan unionin turvallisuusstrategia”, Bryssel 12. joulukuuta 2003, Javier Solana, EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja.

20

Solana

(21)  Mainittakoon esimerkiksi Ranskan, Irlannin, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan esitys, joka koskee ehdotusta puitepäätökseksi yleisesti saatavilla olevien sähköisen viestinnän palvelujen tarjoamiseen liittyvien ja sen yhteydessä käsiteltyjen ja tallennettujen tietojen ja julkisia viestintäverkkoja koskevien tietojen säilyttämisestä rikosten ja rikollisten tekojen, terrorismi mukaan lukien, torjumiseksi, tutkimiseksi ja selvittämiseksi ja niistä syytteeseen asettamiseksi, SC/2004/8958, 28.4.2004. Euroopan komissio on tehnyt samantapaisen ehdotuksen direktiiviksi yleisten sähköisten, viestintäpalvelujen yhteydessä käsiteltävien tietojen säilyttämisestä, KOM 438 lopullinen, 21. syyskuuta 2005. Ehdotettu säädös takaisi tietojen säilyttämisen paremmin kuin hallitustenvälinen ehdotus, ja sillä varmistettaisiin Euroopan parlamentin osallistuminen prosessiin.

21

(22)  Ks. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 35 artikla. Toistaiseksi vain seuraavat 14 jäsenvaltiota ovat hyväksyneet tuomioistuimen toimivallan EU:n kolmannen pilariin alaan kuuluvissa asioissa: Saksa, Itävalta, Belgia, Kreikka, Luxemburg, Alankomaat, Ruotsi, Suomi, Espanja, Portugali, Italia, Ranska, Tšekki ja Unkari.

22

(23)  Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Luxemburg, Alankomaat ja Itävalta.

23

(24)  Muun muassa toimet, joilla torjutaan terroritekoja, DNA-tietokannat, turvamiesten käyttö lennoilla, rajatylittävä avunanto suurten tapahtumien, kriisien, katastrofien ja suuronnettomuuksien yhteydessä sekä avunanto laittomien maahanmuuttajien palauttamisessa.

24

(25)  Neuvoston päätös 2001/470/EY, tehty 28 päivänä toukokuuta 2001, siviili- ja kauppaoikeuden alan Euroopan oikeudellisen verkoston perustamisesta, EYVL L 174, 27.6.2001.

25

(26)  Komission tiedonanto ”Perusoikeuskirjan noudattaminen komission lainsäädäntöehdotuksissa – Menetelmä järjestelmällistä ja tiukkaa valvontaa varten”, KOM(2005) 172 lopullinen, 27. huhtikuuta 2005.

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 281, 23.10.1995.

27

(28)  Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin perusoikeusviraston valtuuttamisesta harjoittamaan toimintaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon kuuluvilla aloilla, KOM(2005) 280 lopullinen – 2005/0125 CNS, 30. kesäkuuta 2005.

28

(29)  Euroopan komissio on tehnyt 12. lokakuuta 2005 ehdotuksen puitepäätökseksi tietojen vaihdosta tietojen saatavuutta koskevan periaatteen nojalla, COM(2005) 490 final, 12. lokakuuta 2005.

29

(30)  Puitepäätös henkilötietojen suojaamisesta lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten tehdessä rikosoikeudellista yhteistyötä, COM(2005) 475 final, 4. lokakuuta 2005.

30

(31)  Ranskan, Irlannin, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan esitys, joka koskee ehdotusta puitepäätökseksi yleisesti saatavilla olevien sähköisen viestinnän palvelujen tarjoamiseen liittyvien ja sen yhteydessä käsiteltyjen ja tallennettujen tietojen ja julkisia viestintäverkkoja koskevien tietojen säilyttämisestä rikosten ja rikollisten tekojen, terrorismi mukaan lukien, torjumiseksi, tutkimiseksi ja selvittämiseksi ja niistä syytteeseen asettamiseksi, 8958/2004 – C6–0198/2004 – 2004/0813(CNS), Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietintö, esittelijä: Alexander Nuno Álvaro, 31. toukokuuta 2005.

31

Nuno Álvaro

(32)  Ehdotukset Schengenin säännöstön kehittämiseksi kattavat tietokantojen yhteisvaikutuksen ja yhteentoimivuuden parantamisen Schengenin tietojärjestelmän toisen vaiheen (SIS II) avulla, viisumitietojärjestelmän (VIS) ja EURODAC:in, biometristen tunnisteiden sisällyttämisen matkustusasiakirjoihin, viisumeihin, oleskelulupiin, EU:n kansalaisten passeihin ja tietojärjestelmiin, yleisten sähköisten viestintäpalvelujen yhteydessä käytettävien, terroritekojen toteamista, tutkimista ja syytteeseen asettamista varten koottujen tietojen säilyttämisen, Yhdysvaltojen, Kanadan ja Australian käyttämien matkustajarekisteritietojen (PNR) hyödyntämisen lentoturvallisuuden varmistamisessa, DNA- ja sormenjälkitietokantojen vastavuoroisen käytön jne.

32

(33)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus direktiiviksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen” (KOM(2004) 448 lopullinen), EUVL C 267, 27.10.2005 (esittelijä: John Simpson).

33

Simpson

(34)  Ks. ”työllisyys, sosiaaliasiat ja kansalaisuus” -erityisjaoston lausuntoluonnos aiheesta ”Ehdotus: neuvoston päätös terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 – Turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskeva yleisohjelma”, SOC/212, esittelijä: Miguel Ángel Cabra de Luna, Bryssel 14. joulukuuta 2005.

34

Cabra de Luna

(35)  Ks. esimerkiksi neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista, EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1–50.

35

(36)  Haagin ohjelman I luvun kohta 3.2 ”Keskinäisen luottamuksen lisääminen”.

36

(37)  Euroopan komissio toteaa ohjelmaa täytäntöön panevassa toimintasuunnitelmassa: ”Unionin on paitsi laadittava tuomiovaltaa, tuomioiden tunnustamista ja lainvalintaa koskevat säännöt myös kehitettävä toimenpiteitä, jotka lisäävät jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta, määritettävä menettelyihin sovellettavat vähimmäisstandardit ja varmistettava, että oikeusjärjestelmät täyttävät korkeat laatuvaatimukset erityisesti oikeudenmukaisuuden ja puolustuksen oikeuksien osalta”.

37

(38)  Neuvoston puitepäätös 2002/584/YOS, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002, eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä, EYVL L 190/1, 18.7.2002.

38

(39)  Ehdotus neuvoston puitepäätökseksi eräistä rikosoikeudellisissa menettelyissä Euroopan unionin alueella noudatettavista oikeuksista, KOM(2004) 328 lopullinen, 28.4.2004.

39

(40)  Päätökseen sisältyvät seuraavat oikeudet (ehdotuksen 2–16 artikla): oikeus oikeudelliseen neuvontaan, oikeus maksuttomaan tulkkaukseen ja maksuttomiin käännöksiin, asianmukaisen huomion osoittaminen henkilöille, jotka eivät kykene ymmärtämään tai seuraamaan rikosoikeudellista menettelyä, rikoksesta epäiltyjen ulkomaalaisten oikeus olla yhteydessä mm. konsuliviranomaisiin sekä epäillyn oikeus saada tieto oikeuksistaan (ns. letter of rights eli oikeuksia koskeva kirjallinen ilmoitus).

40

letter of rights

(41)  Saksan perustuslakituomioistuimen (Bundesverfassungsgericht) 18. heinäkuuta 2005 antama tuomio 2 BvR 2236/04.

41

Bundesverfassungsgericht

(42)  Ehdotus neuvoston puitepäätökseksi eurooppalaisesta todisteiden luovuttamismääräyksestä esineiden, asiakirjojen ja tietojen hankkimiseksi rikosoikeudenkäyntejä varten, KOM(2003) 688 lopullinen – 2003/0270 CNS, 14. marraskuuta 2003.

42

(43)  Ennakkoratkaisupyyntö koski uhrin asemasta rikosoikeudenkäyntimenettelyissä 15. maaliskuuta 2001 tehdyn puitepäätöksen 2001/220/YOS eräiden artiklojen tulkintaa. Tuomio annettiin rikosasiassa, jossa vastaajana oli lastentarhanopettaja Pupino, jota epäiltiin vamman tuottamisesta alle viisivuotiaille lastentarhan oppilaille. Pupino-tuomio merkitsee ratkaisevaa askelta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomisessa, sillä siinä Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tunnustaa ensi kertaa suoraan puitepäätösten välittömän oikeusvaikutuksen ja sen, että tällaisten päätösten sitovuus velvoittaa kansalliset tuomioistuimet tulkitsemaan kansallista lainsäädäntöä yhteisön oikeuden mukaisesti. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi lisäksi: ”Unionin olisi vaikea toteuttaa päämääränsä tehokkaasti, jos lojaalin yhteistyön periaate, joka sisältää erityisesti sen, että jäsenvaltiot toteuttavat kaikki yleis- ja erityistoimenpiteet, jotka ovat aiheellisia niille Euroopan unionin oikeudesta johtuvien velvoitteiden täyttämisen varmistamiseksi, ei velvoittaisi myös rikosasioissa tehtävässä poliisiyhteistyössä ja oikeudellisessa yhteistyössä, joka lisäksi perustuu täysin jäsenvaltioiden ja toimielinten väliseen yhteistyöhön”. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätös ja Saksan perustuslakituomioistuimen antama tuomio mitätöidä laki, jolla eurooppalainen pidätysmääräys olisi saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, ovat tulkinnanvaraisesti verrannollisia (samoin kuin yhteisöjen tuomioistuimen tuomion yhdenmukaisuus Saksan perustuslakituomioistuimen antaman tuomion kanssa).

43

(44)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot aiheista ”Ehdotus neuvoston päätökseksi siviili- ja kauppaoikeutta koskevan Euroopan oikeudellisen verkoston perustamisesta”, EYVL C 139, 11.5.2001 ja ”Saksan liittotasavallan aloite neuvoston asetuksen antamiseksi todisteiden vastaanottamista koskevasta jäsenvaltioiden tuomioistuinten välisestä yhteistyöstä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa”, EYVL C 139, 11.5.2001.

44

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/131 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/131

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoluonnos aiheista

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta toiminnanjohtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta toiminnanjohtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta johtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta johtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 muuttamisesta johtajan ja apulaisjohtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 muuttamisesta johtajan ja apulaisjohtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan koulutussäätiön perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1360/90 muuttamisesta johtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan koulutussäätiön perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1360/90 muuttamisesta johtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 302/93 muuttamisesta johtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 302/93 muuttamisesta johtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 40/94 muuttamisesta sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston pääjohtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 40/94 muuttamisesta sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston pääjohtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 2100/94 muuttamisesta yhteisön kasvilajikeviraston pääjohtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 2100/94 muuttamisesta yhteisön kasvilajikeviraston pääjohtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — neuvoston asetus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1035/97 muuttamisesta johtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — neuvoston asetus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1035/97 muuttamisesta johtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 178/2002 muuttamisesta Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnanjohtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 178/2002 muuttamisesta Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnanjohtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 851/2004 muuttamisesta johtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 851/2004 muuttamisesta johtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta Euroopan lääkeviraston toimitusjohtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta Euroopan lääkeviraston toimitusjohtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2062/94 muuttamisesta johtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2062/94 muuttamisesta johtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta pääjohtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta pääjohtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 1592/2002 muuttamisesta Euroopan lentoturvallisuusviraston pääjohtajan ja johtajien toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 1592/2002 muuttamisesta Euroopan lentoturvallisuusviraston pääjohtajan ja johtajien toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan rautatieviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 881/2004 muuttamisesta pääjohtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan rautatieviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 881/2004 muuttamisesta pääjohtajan toimikauden osalta”

| — | ”Ehdotus — neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 2007/2004 muuttamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston pääjohtajan ja varapääjohtajan toimikauden osalta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 2007/2004 muuttamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston pääjohtajan ja varapääjohtajan toimikauden osalta”

KOM(2005) 190 lopullinen — 2005/0072 (COD) — 2005/0073 (COD) — 2005/0074 (COD) — 2005/0075 (COD) — 2005/0076 (COD) — 2005/0077 (CNS) — 2005/0078 (CNS) — 2005/0080 (CNS) — 2005/0081 (COD) — 2005/0082 (COD) — 2005/0083 (COD) — 2005/0085 (COD) — 2005/0086 (COD) — 2005/0087 (COD) — 2005/0088 (COD) — 2005/0089 (CNS)

(2006/C 65/23)

Neuvosto päätti 17. kesäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainituista aiheista.

Työvaliokunta päätti 12. heinäkuuta 2005 antaa asian valmistelun ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 15. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Agnes Cserin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 92 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Asetusehdotusten pääsisältö

| 1.1 | Euroopan komissio esittää asetusehdotuksia virastojen johtajien ja varajohtajien nimittämismenettelyjen yhdenmukaistamiseksi ja mm. neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 muuttamiseksi.
  Ehdotetut asetukset nykyisten asetusten muuttamisesta koskevat 18:aa virastoa, ja niillä muutetaan eräitä virastojen pääjohtajien ja varapääjohtajien toimikautta koskevia säännöksiä.
  Asetusehdotukset eivät kohdistu Euroopan jälleenrakennusvirastosta annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2667/2000 eivätkä Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston perustamisesta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 460/2004. Niiden pois jättämistä perustellaan sillä, että kyseisiä virastoja koskevissa asetuksissa ei säädetä johtajien ja varajohtajien toimikauden jatkamisesta, sillä virastojen toimintakausi on pituudeltaan rajattu.
  Asetusehdotukset Euroopan kemikaalivirastoa ja yhteisön kalastuksenvalvontavirastoa koskevien asetusten muuttamisesta ovat parhaillaan hyväksyttävinä, ja muutosehdotusta lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi kaavaillaan. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan komissio esittää asetusehdotuksia virastojen johtajien ja varajohtajien nimittämismenettelyjen yhdenmukaistamiseksi ja mm. neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 muuttamiseksi.

Ehdotetut asetukset nykyisten asetusten muuttamisesta koskevat 18:aa virastoa, ja niillä muutetaan eräitä virastojen pääjohtajien ja varapääjohtajien toimikautta koskevia säännöksiä.

Asetusehdotukset eivät kohdistu Euroopan jälleenrakennusvirastosta annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2667/2000 eivätkä Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston perustamisesta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 460/2004. Niiden pois jättämistä perustellaan sillä, että kyseisiä virastoja koskevissa asetuksissa ei säädetä johtajien ja varajohtajien toimikauden jatkamisesta, sillä virastojen toimintakausi on pituudeltaan rajattu.

Asetusehdotukset Euroopan kemikaalivirastoa ja yhteisön kalastuksenvalvontavirastoa koskevien asetusten muuttamisesta ovat parhaillaan hyväksyttävinä, ja muutosehdotusta lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi kaavaillaan.

| 1.2 | Asetusehdotuksissa esitetään muutoksia 18:aa virastoa koskeviin nykyisiin asetuksiin ja muutetaan kunkin asetuksen johdanto-osaa samalla tavalla.
  Ehdotetun vakiomuutoksen mukaan virastoa johtaa johtaja, joka nimitetään komission ehdotuksesta viisivuotiskaudeksi, ja toimikautta voidaan komission ehdotuksesta ja arvioinnin jälkeen jatkaa kerran enintään viidellä vuodella.
  Arvioinnin yhteydessä komissio ottaa huomioon ensimmäisellä toimikaudella saavutetut tulokset ja tuloksiin johtaneen toiminnan sekä viraston tehtävät ja tarpeet tulevina vuosina. |
| --- | --- |

1.2

Asetusehdotuksissa esitetään muutoksia 18:aa virastoa koskeviin nykyisiin asetuksiin ja muutetaan kunkin asetuksen johdanto-osaa samalla tavalla.

Ehdotetun vakiomuutoksen mukaan virastoa johtaa johtaja, joka nimitetään komission ehdotuksesta viisivuotiskaudeksi, ja toimikautta voidaan komission ehdotuksesta ja arvioinnin jälkeen jatkaa kerran enintään viidellä vuodella.

Arvioinnin yhteydessä komissio ottaa huomioon ensimmäisellä toimikaudella saavutetut tulokset ja tuloksiin johtaneen toiminnan sekä viraston tehtävät ja tarpeet tulevina vuosina.

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on laatinut neuvoston asetusten muuttamista koskevat ehdotukset, joiden avulla yhdenmukaistetaan 18:n yhteisön viraston johtajien ja varajohtajien nimittämismenettelyitä ja heidän toimikautensa jatkamista koskevat säännöt. Nykyisin säännöt poikkeavat toisistaan. |
| --- | --- |

2.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on laatinut neuvoston asetusten muuttamista koskevat ehdotukset, joiden avulla yhdenmukaistetaan 18:n yhteisön viraston johtajien ja varajohtajien nimittämismenettelyitä ja heidän toimikautensa jatkamista koskevat säännöt. Nykyisin säännöt poikkeavat toisistaan.

| 2.2 | ETSK kannustaa komissiota ja arvostaa sen halua yhdenmukaistaa menettelyjä, sillä näin selkeytetään ja järkeistetään Euroopan yhteisön lainsäädäntöä. Lainsäädännön selkeytymisen lisäksi vaikutuksena on niin ikään yhteisön virastojen toiminnan ja komission niille antaman ohjauksen yhdenmukaistuminen ja yksinkertaistuminen.
  Selkeydestä ja yksinkertaistamisesta on hyötyä myös johtajille ja varajohtajille, sillä niiden ansiosta eri toimista vastaavien virastojen tehtävät ja toimivaltuudet käyvät entistä paremmin selville. Nimittämisiin ja toimikausiin liittyviä oikeudellisia seikkoja koskevien sääntöjen soveltamisessa on aiheutunut epäselvyyttä siitä, että eri virastojen perustamisasetuksissa säädetään eripituisista toimikausista ja käytetään erilaisia ilmaisuja — siis eri sanoja — esimerkiksi pääjohtajien, johtajien ja varajohtajien nimittämistä koskevissa kohdissa taikka uudeksi toimikaudeksi nimittämistä tai toimikauden pidentämistä ja jatkamista koskevissa ilmaisuissa. |
| --- | --- |

2.2

ETSK kannustaa komissiota ja arvostaa sen halua yhdenmukaistaa menettelyjä, sillä näin selkeytetään ja järkeistetään Euroopan yhteisön lainsäädäntöä. Lainsäädännön selkeytymisen lisäksi vaikutuksena on niin ikään yhteisön virastojen toiminnan ja komission niille antaman ohjauksen yhdenmukaistuminen ja yksinkertaistuminen.

Selkeydestä ja yksinkertaistamisesta on hyötyä myös johtajille ja varajohtajille, sillä niiden ansiosta eri toimista vastaavien virastojen tehtävät ja toimivaltuudet käyvät entistä paremmin selville. Nimittämisiin ja toimikausiin liittyviä oikeudellisia seikkoja koskevien sääntöjen soveltamisessa on aiheutunut epäselvyyttä siitä, että eri virastojen perustamisasetuksissa säädetään eripituisista toimikausista ja käytetään erilaisia ilmaisuja — siis eri sanoja — esimerkiksi pääjohtajien, johtajien ja varajohtajien nimittämistä koskevissa kohdissa taikka uudeksi toimikaudeksi nimittämistä tai toimikauden pidentämistä ja jatkamista koskevissa ilmaisuissa.

3.   Erityistä

| 3.1 | ETSK pitää asetusten muuttamisella tavoiteltavaa päämäärää hyvänä mutta huomauttaa, että — päinvastoin kuin komissio esittää — muutoksia tulee tehdä ehdotuksessa mainituista virastoista myös Euroopan koulutussäätiön osalta. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1360/90 7 artiklan 1 kohdassa nimittäin säädetään seuraavasti: ”Hallitus nimittää säätiön johtajan komission ehdotuksesta viideksi vuodeksi kerrallaan. Sama henkilö voidaan valita uudelleen.”
  Asetusten muuttamista koskevissa komission asetusehdotuksissa käytetään kauttaaltaan ”jatkaa”-verbiä eikä ilmaisua ”valita uudelleen”. |
| --- | --- |

3.1

ETSK pitää asetusten muuttamisella tavoiteltavaa päämäärää hyvänä mutta huomauttaa, että — päinvastoin kuin komissio esittää — muutoksia tulee tehdä ehdotuksessa mainituista virastoista myös Euroopan koulutussäätiön osalta. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1360/90 7 artiklan 1 kohdassa nimittäin säädetään seuraavasti: ”Hallitus nimittää säätiön johtajan komission ehdotuksesta viideksi vuodeksi kerrallaan. Sama henkilö voidaan valita uudelleen.”

Asetusten muuttamista koskevissa komission asetusehdotuksissa käytetään kauttaaltaan ”jatkaa”-verbiä eikä ilmaisua ”valita uudelleen”.

| 3.2 | ETSK pahoittelee, että komissio viittaa ehdotustensa perusteluissa virheellisesti tuomarien nimittämistä koskeviin perustamissopimuksen 223 ja 225 artiklaan; 225 artiklan sijasta tulee viitata 224 artiklaan. |
| --- | --- |

3.2

ETSK pahoittelee, että komissio viittaa ehdotustensa perusteluissa virheellisesti tuomarien nimittämistä koskeviin perustamissopimuksen 223 ja 225 artiklaan; 225 artiklan sijasta tulee viitata 224 artiklaan.

| 3.3 | ETSK pitää käsittämättömänä, etteivät Euroopan jälleenrakennusvirastosta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2667/2000, jossa johtajan toimikausi rajataan 30 kuukauteen, ja kyseisen asetuksen muuttamisesta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2068/2004, jossa viraston toimintakautta jatketaan kyseisistä 30 kuukaudesta joulukuun 31. päivään 2006, vastaa asetettuja yhdenmukaistamistavoitteita. |
| --- | --- |

3.3

ETSK pitää käsittämättömänä, etteivät Euroopan jälleenrakennusvirastosta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2667/2000, jossa johtajan toimikausi rajataan 30 kuukauteen, ja kyseisen asetuksen muuttamisesta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2068/2004, jossa viraston toimintakautta jatketaan kyseisistä 30 kuukaudesta joulukuun 31. päivään 2006, vastaa asetettuja yhdenmukaistamistavoitteita.

| 3.4 | ETSK ei ymmärrä, miksi komissio ei sovella tavoitteeksi asettamaansa yhdenmukaisuuden periaatetta myös virastojen johtohenkilöiden tehtävänimikkeisiin.
  ETSK huomauttaa komissiolle, että on varsin epätodennäköistä ja lisäksi mahdotonta hyväksyä, että Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston kaltainen keskeinen ja kallis virasto perustettaisiin vain viideksi vuodeksi. Kun otetaan huomioon, että muiden tietyksi määräajaksi perustettujen virastojen toimintakautta on pidennetty, voidaan olettaa myös verkko- ja tietoturvaviraston toimintakautta pidennettävän. Asetuksen muuttamiseen tulisi siis valmistautua jo nyt.
  ETSK:n suosituksen perusteluiksi käyvät sellaisenaan Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston tavoitteet ja tehtävät, jotka vahvistetaan viraston perustamisesta 10. maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 460/2004. |
| --- | --- |

3.4

ETSK ei ymmärrä, miksi komissio ei sovella tavoitteeksi asettamaansa yhdenmukaisuuden periaatetta myös virastojen johtohenkilöiden tehtävänimikkeisiin.

ETSK huomauttaa komissiolle, että on varsin epätodennäköistä ja lisäksi mahdotonta hyväksyä, että Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston kaltainen keskeinen ja kallis virasto perustettaisiin vain viideksi vuodeksi. Kun otetaan huomioon, että muiden tietyksi määräajaksi perustettujen virastojen toimintakautta on pidennetty, voidaan olettaa myös verkko- ja tietoturvaviraston toimintakautta pidennettävän. Asetuksen muuttamiseen tulisi siis valmistautua jo nyt.

ETSK:n suosituksen perusteluiksi käyvät sellaisenaan Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston tavoitteet ja tehtävät, jotka vahvistetaan viraston perustamisesta 10. maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 460/2004.

| 3.5 | ETSK on tyytyväinen komission asettamiin yhdenmukaistamista, selkeyttämistä ja yksinkertaistamista koskeviin tavoitteisiin. Se ei kuitenkaan ymmärrä, miksei komissio ota huomioon Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen III osaston (”Virkaura”) 1 luvun (”Palvelukseen ottaminen”) 27 artiklaa (77), jossa todetaan seuraava:
  ”Palvelukseen otettaessa on tarkoitus varmistaa, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia virkamiehiä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta.”
  Nykyisten asetusten muuttamista koskevat komission asetusehdotukset ovat syvässä ristiriidassa tämän vaatimuksen kanssa. Niiden mukaan tässä yhteydessä ei budjettisyistä tarvitse julkistaa virallista virkakilpailua eli noudattaa EY:n perustamissopimuksen mukaista valintamenettelyä. Asetusehdotusten perusteluissa komissio tieten tahtoen luopuu perustamissopimuksen mukaisten virallisten kilpailujen julkistamisesta sillä verukkeella, että on tarkoituksenmukaisempaa toimia toisin.
  ETSK ei voi hyväksyä tällaista poikkeamista perustamissopimuksen ja Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen vaatimuksista. Poikkeamisen hyväksyminen nimittäin merkitsisi sitä, että yhdelläkään kymmenen uuden jäsenvaltion kansalaisella ei todennäköisesti olisi mahdollisuutta tulla nimitetyksi viraston johtajaksi, pääjohtajaksi, varajohtajaksi tai varapääjohtajaksi.
  ETSK vastustaa sitä, että toimivaltaiset elimet voisivat valita, jatketaanko toimikautta vai järjestetäänkö uusi palvelukseenottomenettely.
  ETSK:n mielestä tulee pyrkiä voimistamaan unionin kansalaisten luottamusta unionin instituutioihin. Kansalaisten luottamuksen voimistaminen on kuitenkin erittäin vaikeaa, jos kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa asuvat unionin kansalaiset joutuvat toteamaan, että heidän on lähes mahdotonta päästä Euroopan unionin instituutioiden johtotehtäviin.
  Yhteisön 20 virastosta vain yhtä johtaa uudesta jäsenvaltiosta peräisin oleva henkilö.
  ETSK suosittaa, että Euroopan komissio tarkistaa nykyisten asetusten muuttamista koskevat ehdotuksensa huolellisesti ottaen huomioon edellä esitetyt tekijät sekä Euroopan yhteisön säännöt yhtäläisistä mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

3.5

ETSK on tyytyväinen komission asettamiin yhdenmukaistamista, selkeyttämistä ja yksinkertaistamista koskeviin tavoitteisiin. Se ei kuitenkaan ymmärrä, miksei komissio ota huomioon Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen III osaston (”Virkaura”) 1 luvun (”Palvelukseen ottaminen”) 27 artiklaa (77), jossa todetaan seuraava:

”Palvelukseen otettaessa on tarkoitus varmistaa, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia virkamiehiä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta.”

Nykyisten asetusten muuttamista koskevat komission asetusehdotukset ovat syvässä ristiriidassa tämän vaatimuksen kanssa. Niiden mukaan tässä yhteydessä ei budjettisyistä tarvitse julkistaa virallista virkakilpailua eli noudattaa EY:n perustamissopimuksen mukaista valintamenettelyä. Asetusehdotusten perusteluissa komissio tieten tahtoen luopuu perustamissopimuksen mukaisten virallisten kilpailujen julkistamisesta sillä verukkeella, että on tarkoituksenmukaisempaa toimia toisin.

ETSK ei voi hyväksyä tällaista poikkeamista perustamissopimuksen ja Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen vaatimuksista. Poikkeamisen hyväksyminen nimittäin merkitsisi sitä, että yhdelläkään kymmenen uuden jäsenvaltion kansalaisella ei todennäköisesti olisi mahdollisuutta tulla nimitetyksi viraston johtajaksi, pääjohtajaksi, varajohtajaksi tai varapääjohtajaksi.

ETSK vastustaa sitä, että toimivaltaiset elimet voisivat valita, jatketaanko toimikautta vai järjestetäänkö uusi palvelukseenottomenettely.

ETSK:n mielestä tulee pyrkiä voimistamaan unionin kansalaisten luottamusta unionin instituutioihin. Kansalaisten luottamuksen voimistaminen on kuitenkin erittäin vaikeaa, jos kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa asuvat unionin kansalaiset joutuvat toteamaan, että heidän on lähes mahdotonta päästä Euroopan unionin instituutioiden johtotehtäviin.

Yhteisön 20 virastosta vain yhtä johtaa uudesta jäsenvaltiosta peräisin oleva henkilö.

ETSK suosittaa, että Euroopan komissio tarkistaa nykyisten asetusten muuttamista koskevat ehdotuksensa huolellisesti ottaen huomioon edellä esitetyt tekijät sekä Euroopan yhteisön säännöt yhtäläisistä mahdollisuuksista.

Bryssel 15. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/134 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/134

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja rahoituspalvelupolitiikasta (2005–2010)”

KOM(2005) 177 lopullinen

(2006/C 65/24)

Euroopan komissio päätti 3. toukokuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Vihreä kirja rahoituspalvelupolitiikasta (2005–2010).

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. lokakuuta 2005. Esittelijä oli Guido Ravoet.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta 2005 pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 115 puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Taustaa

| 1.1 | Euroopan komission vihreässä kirjassa rahoituspalvelupolitiikasta esitellään ajatuksia EU:n rahoitusmarkkinoiden laajamittaisemmasta yhdentämisestä. Siinä keskitytään uusien lakien ehdottamisen sijasta pääasiassa rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman yhteydessä sovittujen sääntöjen täytäntöönpanoon sekä yhteistyöhön. Lisäksi siinä tutkitaan mahdollisuuksia kehittää rajatylittävää vähittäisrahoituspalveluiden käyttöä ja omaisuuden hoitoa. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan komission vihreässä kirjassa rahoituspalvelupolitiikasta esitellään ajatuksia EU:n rahoitusmarkkinoiden laajamittaisemmasta yhdentämisestä. Siinä keskitytään uusien lakien ehdottamisen sijasta pääasiassa rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman yhteydessä sovittujen sääntöjen täytäntöönpanoon sekä yhteistyöhön. Lisäksi siinä tutkitaan mahdollisuuksia kehittää rajatylittävää vähittäisrahoituspalveluiden käyttöä ja omaisuuden hoitoa.

| 1.2 | Vihreässä kirjassa painotetaan lyhyen aikavälin tarvetta saattaa keskeneräiset asiat päätökseen ja viimeistellä säädökset, joista neuvotellaan parhaillaan Euroopan parlamentissa ja neuvostossa. Lisäksi siinä korostetaan, että nykyinen lainsäädäntö on pantava täytäntöön tehokkaasti kolmessa vaiheessa: saatetaan EU:n säännöt tehokkaasti osaksi kansallista lainsäädäntöä, varmistetaan, että valvontaviranomaiset valvovat entistä tiukemmin säännösten täytäntöönpanoa, ja suoritetaan jatkuvasti jälkikäteisarviointeja. Komissio on ilmoittanut soveltavansa tulevaisuudessa lainsäädännän kaikissa vaiheissa parempaan sääntelyyn pyrkivää lähestymistapaa, joka käsittää sekä perusteelliset vaikutusarvioinnit että laaja-alaiset kuulemiset. |
| --- | --- |

1.2

Vihreässä kirjassa painotetaan lyhyen aikavälin tarvetta saattaa keskeneräiset asiat päätökseen ja viimeistellä säädökset, joista neuvotellaan parhaillaan Euroopan parlamentissa ja neuvostossa. Lisäksi siinä korostetaan, että nykyinen lainsäädäntö on pantava täytäntöön tehokkaasti kolmessa vaiheessa: saatetaan EU:n säännöt tehokkaasti osaksi kansallista lainsäädäntöä, varmistetaan, että valvontaviranomaiset valvovat entistä tiukemmin säännösten täytäntöönpanoa, ja suoritetaan jatkuvasti jälkikäteisarviointeja. Komissio on ilmoittanut soveltavansa tulevaisuudessa lainsäädännän kaikissa vaiheissa parempaan sääntelyyn pyrkivää lähestymistapaa, joka käsittää sekä perusteelliset vaikutusarvioinnit että laaja-alaiset kuulemiset.

| 1.3 | Komissio saattaa esittää uusia aloitteita joillakin yksittäisillä aloilla. Omaisuuden hoidosta ja asuntoluotoista julkaistiin erilliset vihreät kirjat heinäkuussa 2005. |
| --- | --- |

1.3

Komissio saattaa esittää uusia aloitteita joillakin yksittäisillä aloilla. Omaisuuden hoidosta ja asuntoluotoista julkaistiin erilliset vihreät kirjat heinäkuussa 2005.

| 1.4 | Komissio toteaa, että EU:n vähittäisrahoituspalveluiden markkinat ovat edelleen pirstaleiset. Siksi se on ryhtynyt tutkimaan muun muassa, miten pankkitilien käyttö toisesta maasta käsin saataisiin helpommaksi ja miten esteitä saataisiin poistettua niin, että asiakkaat voisivat hankkia tarjouksia säästösuunnitelmista, asuntoluotoista, vakuutuksista ja eläkkeistä kaikkialta Euroopasta ja saada selkeää, tuotteiden vertailua helpottavaa tietoa. |
| --- | --- |

1.4

Komissio toteaa, että EU:n vähittäisrahoituspalveluiden markkinat ovat edelleen pirstaleiset. Siksi se on ryhtynyt tutkimaan muun muassa, miten pankkitilien käyttö toisesta maasta käsin saataisiin helpommaksi ja miten esteitä saataisiin poistettua niin, että asiakkaat voisivat hankkia tarjouksia säästösuunnitelmista, asuntoluotoista, vakuutuksista ja eläkkeistä kaikkialta Euroopasta ja saada selkeää, tuotteiden vertailua helpottavaa tietoa.

| 1.5 | Lisäksi vihreässä kirjassa käsitellään seuraavia asioita: sen varmistaminen, että valvontakäytännöt ja -standardit lähenevät toisiaan kaikkialla Euroopassa; rajatylittävään sijoitustoimintaan rohkaiseminen sekä sen hyödyntäminen, että EU:lla on strateginen tilaisuus vaikuttaa kehittyvien maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden sääntelyyn. Komissio ehdottaa, että rahoitussuhteita Yhdysvaltojen, Japanin ja Kiinan kanssa lujitettaisiin. |
| --- | --- |

1.5

Lisäksi vihreässä kirjassa käsitellään seuraavia asioita: sen varmistaminen, että valvontakäytännöt ja -standardit lähenevät toisiaan kaikkialla Euroopassa; rajatylittävään sijoitustoimintaan rohkaiseminen sekä sen hyödyntäminen, että EU:lla on strateginen tilaisuus vaikuttaa kehittyvien maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden sääntelyyn. Komissio ehdottaa, että rahoitussuhteita Yhdysvaltojen, Japanin ja Kiinan kanssa lujitettaisiin.

2.   Yleiset huomiot

| 2.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) pitää tervetulleena mahdollisuutta esittää näkemyksensä Euroopan komission määrittämistä rahoituspalveluita koskevan politiikan painopisteistä kaudella 2005–2010. Siirryttäessä rahoituspalveluita koskevan toimintasuunnitelman jälkeiseen aikaan on oikein, että komissio tarkastelee, mitä on saavutettu ja mitä painopisteitä jatkoa varten olisi asetettava. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) pitää tervetulleena mahdollisuutta esittää näkemyksensä Euroopan komission määrittämistä rahoituspalveluita koskevan politiikan painopisteistä kaudella 2005–2010. Siirryttäessä rahoituspalveluita koskevan toimintasuunnitelman jälkeiseen aikaan on oikein, että komissio tarkastelee, mitä on saavutettu ja mitä painopisteitä jatkoa varten olisi asetettava.

| 2.2 | Komissio katsoo aivan oikeutetusti, että rahoituspalveluita koskeva toimintasuunnitelma kuului Lissabonin strategian ensimmäisen vaiheen onnistuneimpiin hankkeisiin. Vuoteen 2010 jatkuvan strategian ratkaisevan toisen ja samalla viimeisen vaiheen aikana on tärkeämpää kuin koskaan varmistaa, että rahoituspalveluja koskevalla politiikalla edistetään Lissabonissa asetettujen kasvu- ja työllisyystavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

2.2

Komissio katsoo aivan oikeutetusti, että rahoituspalveluita koskeva toimintasuunnitelma kuului Lissabonin strategian ensimmäisen vaiheen onnistuneimpiin hankkeisiin. Vuoteen 2010 jatkuvan strategian ratkaisevan toisen ja samalla viimeisen vaiheen aikana on tärkeämpää kuin koskaan varmistaa, että rahoituspalveluja koskevalla politiikalla edistetään Lissabonissa asetettujen kasvu- ja työllisyystavoitteiden saavuttamista.

| 2.3 | Niinpä ETSK tukee komission tavoitetta kannustaa lisäämään rahoitusmarkkinoiden syvyyttä, likviditeettiä ja dynamismia sen mahdollistamiseksi, että pääoma- ja rahoitusmarkkinat voidaan kanavoida tehokkaasti talouden kaikille osa-alueille. Stabiili, yhtenäinen ja kilpailukykyinen rahoitussektori, johon kuluttajat luottavat vakaasti tehokkaiden kuluttajansuojatoimenpiteiden ansiosta, on EU:n talouden menestymisen välttämätön edellytys. |
| --- | --- |

2.3

Niinpä ETSK tukee komission tavoitetta kannustaa lisäämään rahoitusmarkkinoiden syvyyttä, likviditeettiä ja dynamismia sen mahdollistamiseksi, että pääoma- ja rahoitusmarkkinat voidaan kanavoida tehokkaasti talouden kaikille osa-alueille. Stabiili, yhtenäinen ja kilpailukykyinen rahoitussektori, johon kuluttajat luottavat vakaasti tehokkaiden kuluttajansuojatoimenpiteiden ansiosta, on EU:n talouden menestymisen välttämätön edellytys.

| 2.4 | ETSK kannattaa myös komission ehdotusta kohdistaa voimat uudelleen viiden seuraavan vuoden aikana ja keskittyä tähän mennessä tehtyjen aloitteiden toteuttamiseen. Tässä vaiheessa vanhoja aloitteita olisi seurattava ja arvioitava, ja uusia aloitteita tulisi esittää varoen ja siten, että kuluttajien näkökulma otetaan koko ajan tarkasti huomioon. Kustannus-hyöty-analyysin pitäisi jatkossa automaattisesti kuulua kiinteästi lainsäädäntätyöhön. Säädökset on laadittava riittävän selkeästi, jotta vältetään ”kultaaminen” eli jäsenvaltioiden tekemät myöhemmät lisäykset. |
| --- | --- |

2.4

ETSK kannattaa myös komission ehdotusta kohdistaa voimat uudelleen viiden seuraavan vuoden aikana ja keskittyä tähän mennessä tehtyjen aloitteiden toteuttamiseen. Tässä vaiheessa vanhoja aloitteita olisi seurattava ja arvioitava, ja uusia aloitteita tulisi esittää varoen ja siten, että kuluttajien näkökulma otetaan koko ajan tarkasti huomioon. Kustannus-hyöty-analyysin pitäisi jatkossa automaattisesti kuulua kiinteästi lainsäädäntätyöhön. Säädökset on laadittava riittävän selkeästi, jotta vältetään ”kultaaminen” eli jäsenvaltioiden tekemät myöhemmät lisäykset.

3.   Erityishuomiot

| 3.1 | ETSK onnittelee komissiota vihreään kirjaan sisältyvien ehdotusten laadukkuudesta ja kannattaa pääpiirteissään suurinta osaa ehdotuksista. ETSK:n lausunnon tavoitteena onkin korostaa niitä alueita, joiden komitea katsoo olevan erityisen merkittäviä EU:n järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kannalta. Samalla komissiota pyydetään tarkentamaan joitakin keskeisiä aiheita koskevia ehdotuksiaan. |
| --- | --- |

3.1

ETSK onnittelee komissiota vihreään kirjaan sisältyvien ehdotusten laadukkuudesta ja kannattaa pääpiirteissään suurinta osaa ehdotuksista. ETSK:n lausunnon tavoitteena onkin korostaa niitä alueita, joiden komitea katsoo olevan erityisen merkittäviä EU:n järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kannalta. Samalla komissiota pyydetään tarkentamaan joitakin keskeisiä aiheita koskevia ehdotuksiaan.

3.2   Vihreän kirjan tärkeimmät poliittiset suuntaukset

| 3.2.1 | ETSK on samaa mieltä komission politiikan seuraavien viiden vuoden yleistavoitteista sekä tärkeimmistä poliittisista suuntauksista. |
| --- | --- |

3.2.1

ETSK on samaa mieltä komission politiikan seuraavien viiden vuoden yleistavoitteista sekä tärkeimmistä poliittisista suuntauksista.

| 3.2.2 | ETSK kannattaa komission yleistavoitetta, että luodaan avoimet ja taloudellisesti tehokkaat rahoitusmarkkinat, joita hallitaan riittävän korkeatasoisen kuluttajansuojan takaavilla valvontasäännöksillä. Komission tulee muistaa, että kuluttajansuoja ja kuluttajien luottamus liittyvät kiinteästi yhteen. Komitea katsoo, että komission tavoitteet ovat oikeansuuntaisia: ne tähtäävät oikean tasapainon löytämiseen työnantajien ja työntekijöiden tai rahoituselinten ja kuluttajien roolien tunnistamisessa. Järjestäytyneessä kansalaisyhteiskunnassa olisi kuitenkin tiedostettava myös tehokkaan kuluttajansuojapolitiikan keskeinen rooli. Henkilöstön riittävyys ja osaaminen ovat avainasemassa, kun on kyse kuluttajien luottamuksen voittamisesta ja kuluttajavalistuksen tarjoamisesta. |
| --- | --- |

3.2.2

ETSK kannattaa komission yleistavoitetta, että luodaan avoimet ja taloudellisesti tehokkaat rahoitusmarkkinat, joita hallitaan riittävän korkeatasoisen kuluttajansuojan takaavilla valvontasäännöksillä. Komission tulee muistaa, että kuluttajansuoja ja kuluttajien luottamus liittyvät kiinteästi yhteen. Komitea katsoo, että komission tavoitteet ovat oikeansuuntaisia: ne tähtäävät oikean tasapainon löytämiseen työnantajien ja työntekijöiden tai rahoituselinten ja kuluttajien roolien tunnistamisessa. Järjestäytyneessä kansalaisyhteiskunnassa olisi kuitenkin tiedostettava myös tehokkaan kuluttajansuojapolitiikan keskeinen rooli. Henkilöstön riittävyys ja osaaminen ovat avainasemassa, kun on kyse kuluttajien luottamuksen voittamisesta ja kuluttajavalistuksen tarjoamisesta.

| 3.2.3 | ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tunnussanat’rajatylittävä kilpailu’, ’markkinoille pääsy’, ’lisääntynyt läpinäkyvyys’, ’markkinoiden eheys’, ’rahoitusalan vakaus’, ’Euroopan rahoitusalan maailmanlaajuinen kilpailukyky’ ja ’tehokkuus’ pätevät edelleen. Komission olisi kuitenkin tunnustettava, että myös kuluttajien tarpeita on pidettävä määrittelyperusteina sen ehdottamille aloitteille. Kuluttajien luottamus rahoituspalveluihin voisi olla hyvä mittapuu, jonka avulla komissio voisi testata, kuinka hyvin se on onnistunut vastaamaan kuluttajien tarpeisiin. |
| --- | --- |

3.2.3

ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tunnussanat’rajatylittävä kilpailu’, ’markkinoille pääsy’, ’lisääntynyt läpinäkyvyys’, ’markkinoiden eheys’, ’rahoitusalan vakaus’, ’Euroopan rahoitusalan maailmanlaajuinen kilpailukyky’ ja ’tehokkuus’ pätevät edelleen. Komission olisi kuitenkin tunnustettava, että myös kuluttajien tarpeita on pidettävä määrittelyperusteina sen ehdottamille aloitteille. Kuluttajien luottamus rahoituspalveluihin voisi olla hyvä mittapuu, jonka avulla komissio voisi testata, kuinka hyvin se on onnistunut vastaamaan kuluttajien tarpeisiin.

| 3.2.4 | Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat talouden katalysaattoreita, joiden tarpeet tulisi ottaa keskeisesti huomioon EU:n politiikassa. ETSK kannattaa vahvasti käsitystä siitä, että hyvin toimivien riskipääomamarkkinoiden tukemaa yrittäjyyttä kannustava ilmapiiri on olennainen edellytys uusien ja innovatiivisten yritysten tukemiselle ja siten tuottavuuden kasvattamiselle ja kestävälle taloudelliselle kasvulle Euroopan unionissa. EU:n rahoituspalvelupolitiikalla on parannettu pk-yritysten pääomanhankinnan oikeudellista ympäristöä muun muassa esitedirektiivin (1) kautta. Myös muut kuin säädöstoimenpiteet saattavat tulla kysymykseen. |
| --- | --- |

3.2.4

Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat talouden katalysaattoreita, joiden tarpeet tulisi ottaa keskeisesti huomioon EU:n politiikassa. ETSK kannattaa vahvasti käsitystä siitä, että hyvin toimivien riskipääomamarkkinoiden tukemaa yrittäjyyttä kannustava ilmapiiri on olennainen edellytys uusien ja innovatiivisten yritysten tukemiselle ja siten tuottavuuden kasvattamiselle ja kestävälle taloudelliselle kasvulle Euroopan unionissa. EU:n rahoituspalvelupolitiikalla on parannettu pk-yritysten pääomanhankinnan oikeudellista ympäristöä muun muassa esitedirektiivin (1) kautta. Myös muut kuin säädöstoimenpiteet saattavat tulla kysymykseen.

| 3.2.5 | ETSK on sitoutunut EU:n kansainväliseen kilpailukykyyn ja kilpailuun ja yhtyy siksi komission näkemykseen, että parempaan sääntelyyn pyrkivää lähestymistapaa on sovellettava tiukasti komission kaikkiin aloitteisiin. ETSK suosittaa kuitenkin painokkaasti, että tietyt asiat otettaisiin huomioon ennen parempaan sääntelyyn pyrkivän lähestymistavan käyttämistä. Ensinnäkin ETSK odottaisi, että riippumattomat ja pätevät organisaatiot tekisivät vaikutustutkimukset. Rahoituspalveluiden nivomista muihin aloihin ei sellaisenaan pitäisi korostaa liikaa eikä unohtaa kuluttajien etuja. Ne ovat molemmat tärkeitä asioita. Lisäksi kaikissa arvioinneissa on otettava huomioon sosiaaliset ja työllisyysnäkökohdat. Siksi tarvitaan laaja kuuleminen ennen vaikutustutkimusten viimeistelyä sekä konkreettisiin tietoihin perustuva lähestymistapa. Täytyy myös pitää mielessä, että kuluttajaryhmillä on yleensä käytettävissään rajallisemmat resurssit kuin kulloisellakin elinkeinoalalla. Esimerkiksi tiettyjä vähittäistuotteita koskeviin työryhmiin osallistuminen saattaisi rasittaa kuluttajajärjestöjen henkilöstöresursseja merkittävästi. |
| --- | --- |

3.2.5

ETSK on sitoutunut EU:n kansainväliseen kilpailukykyyn ja kilpailuun ja yhtyy siksi komission näkemykseen, että parempaan sääntelyyn pyrkivää lähestymistapaa on sovellettava tiukasti komission kaikkiin aloitteisiin. ETSK suosittaa kuitenkin painokkaasti, että tietyt asiat otettaisiin huomioon ennen parempaan sääntelyyn pyrkivän lähestymistavan käyttämistä. Ensinnäkin ETSK odottaisi, että riippumattomat ja pätevät organisaatiot tekisivät vaikutustutkimukset. Rahoituspalveluiden nivomista muihin aloihin ei sellaisenaan pitäisi korostaa liikaa eikä unohtaa kuluttajien etuja. Ne ovat molemmat tärkeitä asioita. Lisäksi kaikissa arvioinneissa on otettava huomioon sosiaaliset ja työllisyysnäkökohdat. Siksi tarvitaan laaja kuuleminen ennen vaikutustutkimusten viimeistelyä sekä konkreettisiin tietoihin perustuva lähestymistapa. Täytyy myös pitää mielessä, että kuluttajaryhmillä on yleensä käytettävissään rajallisemmat resurssit kuin kulloisellakin elinkeinoalalla. Esimerkiksi tiettyjä vähittäistuotteita koskeviin työryhmiin osallistuminen saattaisi rasittaa kuluttajajärjestöjen henkilöstöresursseja merkittävästi.

| 3.2.6 | ETSK katsoo, että mainittu konkreettisiin tietoihin perustuva politiikka on oikea lähestymistapa, kunhan siinä huomioidaan kuluttajat riittävän hyvin. Komitea pyytää komissiota ilmoittamaan yksiselitteisesti, että sitoumusta sovelletaan kaikkien pääosastojen ehdottamaan lainsäädäntöön, ei ainoastaan siihen, mikä on peräisin sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosastolta. ETSK lupaa selkeän tukensa komissiolle sen kehottaessa Euroopan parlamenttia ja komitean näkökulmasta erityisesti neuvostoa soveltamaan yllä kuvattua parempaan sääntelyyn pyrkimisen periaatetta suojaksi sitä vastaan, että komission ehdotukset muuttuvat yhteispäätösmenettelyn neuvotteluissa tarpeettoman monimutkaisiksi. Lopuksi ETSK huomauttaa, että myös kolmannen tason komiteoiden (2) ja yleisten standardien laatijoiden (3) on sovellettava parempaan sääntelyyn pyrkimisen periaatetta. |
| --- | --- |

3.2.6

ETSK katsoo, että mainittu konkreettisiin tietoihin perustuva politiikka on oikea lähestymistapa, kunhan siinä huomioidaan kuluttajat riittävän hyvin. Komitea pyytää komissiota ilmoittamaan yksiselitteisesti, että sitoumusta sovelletaan kaikkien pääosastojen ehdottamaan lainsäädäntöön, ei ainoastaan siihen, mikä on peräisin sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosastolta. ETSK lupaa selkeän tukensa komissiolle sen kehottaessa Euroopan parlamenttia ja komitean näkökulmasta erityisesti neuvostoa soveltamaan yllä kuvattua parempaan sääntelyyn pyrkimisen periaatetta suojaksi sitä vastaan, että komission ehdotukset muuttuvat yhteispäätösmenettelyn neuvotteluissa tarpeettoman monimutkaisiksi. Lopuksi ETSK huomauttaa, että myös kolmannen tason komiteoiden (2) ja yleisten standardien laatijoiden (3) on sovellettava parempaan sääntelyyn pyrkimisen periaatetta.

| 3.2.7 | ETSK huomauttaa, että jollei asetus- ja standardiehdotusten kilpailukykyominaisuuksia testata, EU:n mahdollisuudet saavuttaa Lissabonissa asetetut tavoitteet vähenevät huomattavasti. Tämä heikentäisi EU:n kansainvälistä kilpailukykyä, sen rahoitusalan vakautta ja sen kykyä luoda työpaikkoja. ETSK:n mielestä näin suurta mahdollisuutta ei saa jättää käyttämättä. Testatessaan kilpailukykyisyyttä komission on testattava myös omat valmiutensa käsitellä niitä asioita, joita kuluttajat ja tuottajat saattavat kohdata markkinoilla. |
| --- | --- |

3.2.7

ETSK huomauttaa, että jollei asetus- ja standardiehdotusten kilpailukykyominaisuuksia testata, EU:n mahdollisuudet saavuttaa Lissabonissa asetetut tavoitteet vähenevät huomattavasti. Tämä heikentäisi EU:n kansainvälistä kilpailukykyä, sen rahoitusalan vakautta ja sen kykyä luoda työpaikkoja. ETSK:n mielestä näin suurta mahdollisuutta ei saa jättää käyttämättä. Testatessaan kilpailukykyisyyttä komission on testattava myös omat valmiutensa käsitellä niitä asioita, joita kuluttajat ja tuottajat saattavat kohdata markkinoilla.

| 3.2.8 | ETSK toteaa tyytyväisenä, että komissio haluaa käyttää paremmin hyödykseen kaikkia kilpailualan valtuuksiaan varmistaakseen, ettei kilpailunvastainen toiminta estä rahoituspalveluita koskevassa toimintasuunnitelmassa asetettujen laajojen, yhdentymisen syventämistä koskevien tavoitteiden saavuttamista. Komitea kuitenkin kehottaa komissiota luomaan esimerkiksi ”turvasataman”, jonka avulla parannettaisiin itsesääntelyn oikeusvarmuutta määrittämällä edellytykset, joiden nojalla sitä ei katsota kilpailulainsäädännön vastaiseksi. |
| --- | --- |

3.2.8

ETSK toteaa tyytyväisenä, että komissio haluaa käyttää paremmin hyödykseen kaikkia kilpailualan valtuuksiaan varmistaakseen, ettei kilpailunvastainen toiminta estä rahoituspalveluita koskevassa toimintasuunnitelmassa asetettujen laajojen, yhdentymisen syventämistä koskevien tavoitteiden saavuttamista. Komitea kuitenkin kehottaa komissiota luomaan esimerkiksi ”turvasataman”, jonka avulla parannettaisiin itsesääntelyn oikeusvarmuutta määrittämällä edellytykset, joiden nojalla sitä ei katsota kilpailulainsäädännön vastaiseksi.

| 3.2.9 | ETSK kannattaa Lamfalussy-mallin käyttöä jatkossakin. Niinpä ETSK pyytää EU:n toimielimiä pyrkimään (toimielinten väliseen) sopimukseen siitä, että Euroopan parlamentille annettaisiin Lamfalussy-prosessin toisella tasolla samanlainen mahdollisuus osallistua lainsäädäntään, kuin mikä sillä olisi ollut perustuslakisopimuksen I-36 artiklan mukaan. Tämä estäisi muun muassa raukeamislausekkeiden voimaantulon huhtikuussa 2007 (kuten markkinoiden väärinkäyttöä koskevan direktiivin kohdalla tapahtuisi) (4). |
| --- | --- |

3.2.9

ETSK kannattaa Lamfalussy-mallin käyttöä jatkossakin. Niinpä ETSK pyytää EU:n toimielimiä pyrkimään (toimielinten väliseen) sopimukseen siitä, että Euroopan parlamentille annettaisiin Lamfalussy-prosessin toisella tasolla samanlainen mahdollisuus osallistua lainsäädäntään, kuin mikä sillä olisi ollut perustuslakisopimuksen I-36 artiklan mukaan. Tämä estäisi muun muassa raukeamislausekkeiden voimaantulon huhtikuussa 2007 (kuten markkinoiden väärinkäyttöä koskevan direktiivin kohdalla tapahtuisi) (4).

| 3.2.10 | Vaikka komissio voikin hyvin sanoa, että ”EU:n päätöksenteko- ja sääntelyrakenteet ovat muuttuneet järkevämmiksi ja tehokkaammiksi ns. Lamfalussyn prosessin tuloksena”, prosessin tehokkuus ja nopeus on kuitenkin kyseenalaistettu. Lainsäädäntä ei voi olla nopeampaa ja tehokkaampaa, sillä soveltamismenettelyjen edellyttämien kuulemisten viemä aika vaikuttaa siihen, kauanko lopullisesta kokonaisuudesta päättäminen kestää. Kaikkien osapuolten on siksi pyrittävä löytämään oikea tasapaino kuulemisten riittävyyden ja hyötyperiaatteen välillä. ETSK myöskin epäilee, olisiko se valmis tukemaan Lamfalussy-prosessin soveltamista vähittäisrahoituspalveluihin liittyvissä asioissa, mikäli prosessin seurauksena jäsenvaltioiden kuluttajansuojaa koskeva harkintavalta kyseenalaistettaisiin. |
| --- | --- |

3.2.10

Vaikka komissio voikin hyvin sanoa, että ”EU:n päätöksenteko- ja sääntelyrakenteet ovat muuttuneet järkevämmiksi ja tehokkaammiksi ns. Lamfalussyn prosessin tuloksena”, prosessin tehokkuus ja nopeus on kuitenkin kyseenalaistettu. Lainsäädäntä ei voi olla nopeampaa ja tehokkaampaa, sillä soveltamismenettelyjen edellyttämien kuulemisten viemä aika vaikuttaa siihen, kauanko lopullisesta kokonaisuudesta päättäminen kestää. Kaikkien osapuolten on siksi pyrittävä löytämään oikea tasapaino kuulemisten riittävyyden ja hyötyperiaatteen välillä. ETSK myöskin epäilee, olisiko se valmis tukemaan Lamfalussy-prosessin soveltamista vähittäisrahoituspalveluihin liittyvissä asioissa, mikäli prosessin seurauksena jäsenvaltioiden kuluttajansuojaa koskeva harkintavalta kyseenalaistettaisiin.

3.3   Parempaa sääntelyä, täytäntöönpanoa, täytäntöönpanon valvontaa ja jatkuvaa arviointia

| 3.3.1 | Komitea kannattaa periaatteessa komission ensisijaisia toimenpiteitä. Komission on tärkeää kertoa selkeästi, miten se aikoo muokata hyvää tarkoittavat lausumansa parempaan sääntelyyn pyrkimisestä konkreettisiksi ja näkyviksi toimiksi, joilla se saavuttaa omat tavoitteensa. Komission on erityisen tärkeää tiedottaa ajatuksistaan selkeästi, jotta sidosryhmät saisivat mahdollisimman todenmukaisen käsityksen siitä, kuinka komissio aikoo saavuttaa tavoitteensa ja kuinka sidosryhmät voivat osallistua tähän prosessiin. |
| --- | --- |

3.3.1

Komitea kannattaa periaatteessa komission ensisijaisia toimenpiteitä. Komission on tärkeää kertoa selkeästi, miten se aikoo muokata hyvää tarkoittavat lausumansa parempaan sääntelyyn pyrkimisestä konkreettisiksi ja näkyviksi toimiksi, joilla se saavuttaa omat tavoitteensa. Komission on erityisen tärkeää tiedottaa ajatuksistaan selkeästi, jotta sidosryhmät saisivat mahdollisimman todenmukaisen käsityksen siitä, kuinka komissio aikoo saavuttaa tavoitteensa ja kuinka sidosryhmät voivat osallistua tähän prosessiin.

| 3.3.2 | EU tarvitsee mahdollisimman tehokkaan strategian, jolla edistettäisiin kasvua ja luotaisiin työpaikkoja tavalla, joka hyödyttäisi koko yhteiskuntaa. Liian rasittava ja epätarkoituksenmukainen lainsäädäntö hankaloittaa talouskasvua ja työpaikkojen syntymistä. Siksi ETSK pitää kiinnostavana ehdotusta arvioida, tuottavatko nykyiset direktiivit ja asetukset odotettuja taloudellisia hyötyjä. Se panee tyytyväisenä merkille, että komissio on sitoutunut muuttamaan tai peruuttamaan ne ehdotukset, jotka selvästikään eivät läpäise arviointia, ja odottaa sitä, että sanoista siirryttäisiin tekoihin. ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että kuluttajien etujen pitäisi olla kaikkien tämän kaltaisten arviointien johtotähtenä. Siksi on otettava huomioon paitsi taloudelliset hyödyt yleensä, myös erityisesti kuluttajille syntyvät taloudelliset hyödyt sekä heille mahdollisesti koituvat vahingot. |
| --- | --- |

3.3.2

EU tarvitsee mahdollisimman tehokkaan strategian, jolla edistettäisiin kasvua ja luotaisiin työpaikkoja tavalla, joka hyödyttäisi koko yhteiskuntaa. Liian rasittava ja epätarkoituksenmukainen lainsäädäntö hankaloittaa talouskasvua ja työpaikkojen syntymistä. Siksi ETSK pitää kiinnostavana ehdotusta arvioida, tuottavatko nykyiset direktiivit ja asetukset odotettuja taloudellisia hyötyjä. Se panee tyytyväisenä merkille, että komissio on sitoutunut muuttamaan tai peruuttamaan ne ehdotukset, jotka selvästikään eivät läpäise arviointia, ja odottaa sitä, että sanoista siirryttäisiin tekoihin. ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että kuluttajien etujen pitäisi olla kaikkien tämän kaltaisten arviointien johtotähtenä. Siksi on otettava huomioon paitsi taloudelliset hyödyt yleensä, myös erityisesti kuluttajille syntyvät taloudelliset hyödyt sekä heille mahdollisesti koituvat vahingot.

| 3.3.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio painottaa rahoituspalveluita koskevan toimintasuunnitelman toimenpiteiden oikeanlaista siirtämistä kansallisiin säädöksiin, toteuttamista ja valvontaa, ja pitää näitä välttämättöminä edellytyksinä toimintasuunnitelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiselle. ETSK huomauttaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden ja Lamfalussyn kolmannen tason komiteoiden välinen yhteistyö on prosessin kannalta välttämätöntä: jos ne eivät sitoudu prosessiin ehdottomasti ja varauksettomasti, ei tuloksia synny komission hyvistä aikeista ja päättäväisyydestä huolimatta. |
| --- | --- |

3.3.3

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio painottaa rahoituspalveluita koskevan toimintasuunnitelman toimenpiteiden oikeanlaista siirtämistä kansallisiin säädöksiin, toteuttamista ja valvontaa, ja pitää näitä välttämättöminä edellytyksinä toimintasuunnitelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiselle. ETSK huomauttaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden ja Lamfalussyn kolmannen tason komiteoiden välinen yhteistyö on prosessin kannalta välttämätöntä: jos ne eivät sitoudu prosessiin ehdottomasti ja varauksettomasti, ei tuloksia synny komission hyvistä aikeista ja päättäväisyydestä huolimatta.

| 3.3.4 | Niinpä ETSK kehottaa komissiota pitämään vauhtia yllä ja rohkaisemaan valtion- ja hallitusten päämiesten, ECOFIN-neuvoston jäsenten ja kolmannen tason komiteoiden sitoutuneisuutta, sillä on tärkeää, että nämä tahot tunnustavat vastuun yhtenäismarkkinoista omakseen. Lisäksi ETSK katsoo, että nykyinen ilmapiiri, jossa pohditaan Euroopan unionin roolia ja kohtaloa, edellyttää, että komissio kehottaa jäsenvaltioita tiedottamaan selkeästi kansalaisilleen Euroopan tasolla tehtyjen päätösten tarkoituksesta ja niiden perusteluista. Olisi tärkeää, että yhteiskunta tulisi tietoiseksi siitä, että se voi ja sen pitäisikin osallistua EU:n politiikkaan yleensä ja yhtenäismarkkinoiden rakentamiseen erityisesti. |
| --- | --- |

3.3.4

Niinpä ETSK kehottaa komissiota pitämään vauhtia yllä ja rohkaisemaan valtion- ja hallitusten päämiesten, ECOFIN-neuvoston jäsenten ja kolmannen tason komiteoiden sitoutuneisuutta, sillä on tärkeää, että nämä tahot tunnustavat vastuun yhtenäismarkkinoista omakseen. Lisäksi ETSK katsoo, että nykyinen ilmapiiri, jossa pohditaan Euroopan unionin roolia ja kohtaloa, edellyttää, että komissio kehottaa jäsenvaltioita tiedottamaan selkeästi kansalaisilleen Euroopan tasolla tehtyjen päätösten tarkoituksesta ja niiden perusteluista. Olisi tärkeää, että yhteiskunta tulisi tietoiseksi siitä, että se voi ja sen pitäisikin osallistua EU:n politiikkaan yleensä ja yhtenäismarkkinoiden rakentamiseen erityisesti.

| 3.3.5 | Sisämarkkinoiden on tarkoitus luoda rahoitusalalle kansainvälistä kilpailukykyä ja vakautta. Näiden asioiden edistämistä silmällä pitäen ETSK kannattaa erityisesti komission suositusta 6 (5). Käsiteltäessä ilmiötä, johon usein viitataan ilmauksella ”kultaus”
  (gold-plating), suosituksessa todetaan, että ”jäsenvaltioiden olisi pidättäydyttävä lisäämästä kansalliseen täytäntöönpanolainsäädäntöön sellaisia ehtoja tai vaatimuksia, jotka eivät ole tarpeen kyseisen direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, kun tällaiset ehdot tai vaatimukset saattavat estää direktiivin tavoitteiden saavuttamisen”. |
| --- | --- |

3.3.5

Sisämarkkinoiden on tarkoitus luoda rahoitusalalle kansainvälistä kilpailukykyä ja vakautta. Näiden asioiden edistämistä silmällä pitäen ETSK kannattaa erityisesti komission suositusta 6 (5). Käsiteltäessä ilmiötä, johon usein viitataan ilmauksella ”kultaus”
  (gold-plating), suosituksessa todetaan, että ”jäsenvaltioiden olisi pidättäydyttävä lisäämästä kansalliseen täytäntöönpanolainsäädäntöön sellaisia ehtoja tai vaatimuksia, jotka eivät ole tarpeen kyseisen direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, kun tällaiset ehdot tai vaatimukset saattavat estää direktiivin tavoitteiden saavuttamisen”.

| 3.3.6 | Niinpä ETSK rohkaisee komissiota varmistamaan, että EU-lainsäädännössä käytetty kieli on riittävän selkeää. ETSK huomauttaakin, että ”kultaus” saattaa joskus olla vain jäsenvaltioiden yritys selkeyttää EU-tekstejä ja siten vähentää hallinnollista taakkaa — ei lisätä sitä. Mutta olipa kyse jäsenvaltioiden pyrkimyksestä äärimmäisen tarkkaan vastaavuuteen kansallisen ja EU:n lainsäädännön välillä tai yrityksestä selkeyttää EU:n säädöstekstejä, taakka kuitenkin kasvaa. Koska hallinnolliset taakat vaikuttavat usein suhteettoman paljon pk-yrityksiin, komission on varmistettava, ettei byrokratia ja lainsäädäntö tukehduta yhteiskunnan yrittäjiä ja innovaattoreita. |
| --- | --- |

3.3.6

Niinpä ETSK rohkaisee komissiota varmistamaan, että EU-lainsäädännössä käytetty kieli on riittävän selkeää. ETSK huomauttaakin, että ”kultaus” saattaa joskus olla vain jäsenvaltioiden yritys selkeyttää EU-tekstejä ja siten vähentää hallinnollista taakkaa — ei lisätä sitä. Mutta olipa kyse jäsenvaltioiden pyrkimyksestä äärimmäisen tarkkaan vastaavuuteen kansallisen ja EU:n lainsäädännön välillä tai yrityksestä selkeyttää EU:n säädöstekstejä, taakka kuitenkin kasvaa. Koska hallinnolliset taakat vaikuttavat usein suhteettoman paljon pk-yrityksiin, komission on varmistettava, ettei byrokratia ja lainsäädäntö tukehduta yhteiskunnan yrittäjiä ja innovaattoreita.

| 3.3.7 | Yhtenäismarkkinat eivät myöskään saa lisätä kuluttajiin kohdistuvia riskejä poistamalla olemassa olevia kansallisia suojelusäännöksiä. Kansalliset kuluttajansuojasäännöt ja -säädökset on kehitetty vastaamaan kotimarkkinoilla ilmeneviin ongelmiin eikä niitä siksi välttämättä tule nähdä sisämarkkinoiden esteinä. ETSK ei ole vakuuttunut siitä, että nykyiset kansalliset kuluttajansuojasäännökset sellaisenaan yleensä vääristäisivät kilpailua tai innovointia tai rajoittaisivat rajatylittävien markkinoiden kehittymistä. Ei riitä, että oletetaan näkyvien rajojen poistamisen välttämättä johtavan toimiviin rajatylittäviin kuluttajamarkkinoihin. Jäsenvaltioiden on joka tapauksessa huolehdittava siitä, etteivät ne ota käyttöön uusia kuluttajansuojatoimenpiteitä, jotka johtaisivat siihen, että paikallisia markkinoita suojeltaisiin jollain tavalla muiden eurooppalaisten markkinoiden tuottamalta kilpailulta. ETSK katsoo, että vähittäispankkitoiminnan avaintekijöiden (esimerkiksi sopimusta edeltävän tiedottamisen ja todellisen vuosikoron) täydellinen yhdenmukaistaminen eli ”kohdennettu täysimääräinen yhdenmukaistaminen” on tehokkain tapa luoda aidot eurooppalaiset vähittäispankkitoiminnan sisämarkkinat niin, että kuluttajansuojelu säilyy asianmukaisella tasolla. |
| --- | --- |

3.3.7

Yhtenäismarkkinat eivät myöskään saa lisätä kuluttajiin kohdistuvia riskejä poistamalla olemassa olevia kansallisia suojelusäännöksiä. Kansalliset kuluttajansuojasäännöt ja -säädökset on kehitetty vastaamaan kotimarkkinoilla ilmeneviin ongelmiin eikä niitä siksi välttämättä tule nähdä sisämarkkinoiden esteinä. ETSK ei ole vakuuttunut siitä, että nykyiset kansalliset kuluttajansuojasäännökset sellaisenaan yleensä vääristäisivät kilpailua tai innovointia tai rajoittaisivat rajatylittävien markkinoiden kehittymistä. Ei riitä, että oletetaan näkyvien rajojen poistamisen välttämättä johtavan toimiviin rajatylittäviin kuluttajamarkkinoihin. Jäsenvaltioiden on joka tapauksessa huolehdittava siitä, etteivät ne ota käyttöön uusia kuluttajansuojatoimenpiteitä, jotka johtaisivat siihen, että paikallisia markkinoita suojeltaisiin jollain tavalla muiden eurooppalaisten markkinoiden tuottamalta kilpailulta. ETSK katsoo, että vähittäispankkitoiminnan avaintekijöiden (esimerkiksi sopimusta edeltävän tiedottamisen ja todellisen vuosikoron) täydellinen yhdenmukaistaminen eli ”kohdennettu täysimääräinen yhdenmukaistaminen” on tehokkain tapa luoda aidot eurooppalaiset vähittäispankkitoiminnan sisämarkkinat niin, että kuluttajansuojelu säilyy asianmukaisella tasolla.

3.4   Rahoituspalvelulainsäädännön konsolidointi kaudella 2005–2010

3.4.1   Jäljellä olevien toimenpiteiden saattaminen päätökseen

| 3.4.1.1 | On loogista, että vireillä olevat aloitteet saatetaan päätökseen ja vakiinnutetaan ennen kuin tehdään uusia sitoumuksia. Niinpä ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että rahoituspalveluita koskevaan toimintasuunnitelmaan liittyvien toimenpiteiden saattamisen päätökseen tulee olla kahdentoista seuraavan kuukauden ehdoton painopiste. Tämä tarkoittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston käymien neuvottelujen päättämistä, komissiossa valmisteilla olevien soveltamissäännösten viimeistelyä sekä arvopapereiden selvitys- ja toimitusjärjestelmiä koskevan puitedirektiivin antamista lopullisen ja perusteellisen vaikutusarvioinnin jälkeen. |
| --- | --- |

3.4.1.1

On loogista, että vireillä olevat aloitteet saatetaan päätökseen ja vakiinnutetaan ennen kuin tehdään uusia sitoumuksia. Niinpä ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että rahoituspalveluita koskevaan toimintasuunnitelmaan liittyvien toimenpiteiden saattamisen päätökseen tulee olla kahdentoista seuraavan kuukauden ehdoton painopiste. Tämä tarkoittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston käymien neuvottelujen päättämistä, komissiossa valmisteilla olevien soveltamissäännösten viimeistelyä sekä arvopapereiden selvitys- ja toimitusjärjestelmiä koskevan puitedirektiivin antamista lopullisen ja perusteellisen vaikutusarvioinnin jälkeen.

3.4.2   Tehokas ja toimiva valvonta

| 3.4.2.1 | Vaikka ETSK onkin tyytyväinen komission ehdottamaan lähestymistapaan, joka jättää kehitykselle tilaa, se on kuitenkin vahvasti sitä mieltä, että vihreässä kirjassa on jätetty käyttämättä mahdollisuus asettaa pankkivalvonnalle selkeät ja kunnianhimoiset poliittiset tavoitteet. Komitea uskoo, että on tärkeää merkitä suuntaviivat eli näyttää, kuinka erillisiin mutta toisiinsa liittyviin asioihin on tulevina vuosina suhtauduttava. Siksi ETSK toivoo, että valkoisessa kirjassa on enemmän konkreettisia ehdotuksia. Pankkivalvontaa koskevia ehdotuksia olisi sovellettava myös vakuutussektoriin. |
| --- | --- |

3.4.2.1

Vaikka ETSK onkin tyytyväinen komission ehdottamaan lähestymistapaan, joka jättää kehitykselle tilaa, se on kuitenkin vahvasti sitä mieltä, että vihreässä kirjassa on jätetty käyttämättä mahdollisuus asettaa pankkivalvonnalle selkeät ja kunnianhimoiset poliittiset tavoitteet. Komitea uskoo, että on tärkeää merkitä suuntaviivat eli näyttää, kuinka erillisiin mutta toisiinsa liittyviin asioihin on tulevina vuosina suhtauduttava. Siksi ETSK toivoo, että valkoisessa kirjassa on enemmän konkreettisia ehdotuksia. Pankkivalvontaa koskevia ehdotuksia olisi sovellettava myös vakuutussektoriin.

| 3.4.2.2 | ETSK pyrkii olemaan mukana kehittämässä sellaista kunnollista kuluttajansuojakulttuuria, jossa kaikkein arimmassa asemassa olevia kuluttajaryhmiä suojellaan enemmän kuin kokeneita sijoittajia, jolloin EU voi harjoittaa kilpailua kansainvälisillä markkinoilla ja edistää kasvua. Komitean mielestä seuraavia asioita tulee käsitellä ensisijaisesti kuluttajien näkökulma huomioiden:






  — | monenkertaisen valvonnan poistaminen, |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2

ETSK pyrkii olemaan mukana kehittämässä sellaista kunnollista kuluttajansuojakulttuuria, jossa kaikkein arimmassa asemassa olevia kuluttajaryhmiä suojellaan enemmän kuin kokeneita sijoittajia, jolloin EU voi harjoittaa kilpailua kansainvälisillä markkinoilla ja edistää kasvua. Komitean mielestä seuraavia asioita tulee käsitellä ensisijaisesti kuluttajien näkökulma huomioiden:

—

monenkertaisen valvonnan poistaminen,

| — | direktiivien välisten epäjohdonmukaisuuksien sekä kotivaltioperiaatteeseen liittyvien vanhentuneiden poikkeusten poistaminen, |
| --- | --- |

—

direktiivien välisten epäjohdonmukaisuuksien sekä kotivaltioperiaatteeseen liittyvien vanhentuneiden poikkeusten poistaminen,

| — | turvaverkkojen tarkistaminen ja mahdollinen valvontamallien tutkiminen, |
| --- | --- |

—

turvaverkkojen tarkistaminen ja mahdollinen valvontamallien tutkiminen,

| — | parhaiden toimintatapojen standardeihin liittyvien valvontakäytäntöjen lähentäminen, |
| --- | --- |

—

parhaiden toimintatapojen standardeihin liittyvien valvontakäytäntöjen lähentäminen,

| — | kolmannen tason komiteoiden (CESR, CEBS ja CEIOPS) välinen yhteistyö ja |
| --- | --- |

—

kolmannen tason komiteoiden (CESR, CEBS ja CEIOPS) välinen yhteistyö ja

| — | kaikkien sidosryhmien välinen yhteistyö. |
| --- | --- |

—

kaikkien sidosryhmien välinen yhteistyö.

| 3.4.2.3 | Vakavaraisuusdirektiiviä koskevasta ehdotuksesta 9. maaliskuuta 2005 antamansa lausunnon (6) hengen mukaisesti ETSK on tyytyväinen komission näkemykseen, että toimialalla on oikeus odottaa vahvistettua valvontaa. ETSK uskoo, että tällainen valvonta saattaisi sopivalta osin toimia kuluttajansuojan hyväksi ilman, että säännösten vaatimuksiin syntyisi liikaa päällekkäisyyksiä. Tämä kuitenkin edellyttäisi sitä, että vahvistettu valvonta ei millään tavalla vähennä jäsenvaltioiden mahdollisuuksia reagoida, jos toimijat rikkovat sääntöjä siten, että siitä aiheutuu haittaa heidän markkinoillaan toimiville kuluttajille. Vahvistettu valvonta puolestaan edistäisi EU:n rahoitussektorin tehokkuutta. ETSK kuitenkin katsoo, ettei komission asiakirjassa ilmaista riittävän selvästi, onko valvontamenettelyjen lähentäminen tarpeen ennen kuin valvonta voidaan vahvistaa. ETSK uskoo vahvistetun valvonnan tavoitteen, kun se aikanaan toteutuu, edistävän lyhyen ajan kuluessa valvontamenettelyjen lähentymistä. |
| --- | --- |

3.4.2.3

Vakavaraisuusdirektiiviä koskevasta ehdotuksesta 9. maaliskuuta 2005 antamansa lausunnon (6) hengen mukaisesti ETSK on tyytyväinen komission näkemykseen, että toimialalla on oikeus odottaa vahvistettua valvontaa. ETSK uskoo, että tällainen valvonta saattaisi sopivalta osin toimia kuluttajansuojan hyväksi ilman, että säännösten vaatimuksiin syntyisi liikaa päällekkäisyyksiä. Tämä kuitenkin edellyttäisi sitä, että vahvistettu valvonta ei millään tavalla vähennä jäsenvaltioiden mahdollisuuksia reagoida, jos toimijat rikkovat sääntöjä siten, että siitä aiheutuu haittaa heidän markkinoillaan toimiville kuluttajille. Vahvistettu valvonta puolestaan edistäisi EU:n rahoitussektorin tehokkuutta. ETSK kuitenkin katsoo, ettei komission asiakirjassa ilmaista riittävän selvästi, onko valvontamenettelyjen lähentäminen tarpeen ennen kuin valvonta voidaan vahvistaa. ETSK uskoo vahvistetun valvonnan tavoitteen, kun se aikanaan toteutuu, edistävän lyhyen ajan kuluessa valvontamenettelyjen lähentymistä.

3.4.3   Rajatylittävän sijoitustoiminnan ja kilpailun mahdollistaminen

| 3.4.3.1 | Rahoitusalan yhdentymisen perusteettomien esteiden poistaminen tuottaa taloudellisia hyötyjä. Hyödyt lisäävät Euroopan talouden dynamismia, mikä tarkoittaa sitä, että EU:lla on paremmat edellytykset luoda työpaikkoja ja nostaa kansalaistensa elintasoa. Siksi ETSK tukee komission tavoitetta poistaa tai vähentää rajatylittävien transaktioiden, kuten sulautumien ja yritysostojen kautta tapahtuvan yhdistymisen, perusteettomia esteitä. Viime vuosina rajatylittävä toiminta on lisääntynyt huomattavasti. EU:n pankkialalla on toistaiseksi ollut suhteellisen vähän sulautumia ja yritysostoja, vaikkakin viime kuukausina useita tällaisia transaktioita on ollut valmisteilla tai saatettu päätökseen. Syynä ovat osittain Euroopan pankkimarkkinoiden rakenteelliset esteet, joista monia ei voi perustella asiakasarvon tai rahoitusalan vakauden lisäämisellä ja jotka voitaisiin poistaa tai niitä voitaisiin lievittää politiikan keinoin. Alan rakennemuutos johtaa kaikkien osapuolten — työtekijöiden, yritysten ja asiakkaiden — kannalta suuriin muutoksiin. Muutosten vaikutuksiin vastaaminen edellyttääkin kattavaa strategiaa. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Rahoitusalan yhdentymisen perusteettomien esteiden poistaminen tuottaa taloudellisia hyötyjä. Hyödyt lisäävät Euroopan talouden dynamismia, mikä tarkoittaa sitä, että EU:lla on paremmat edellytykset luoda työpaikkoja ja nostaa kansalaistensa elintasoa. Siksi ETSK tukee komission tavoitetta poistaa tai vähentää rajatylittävien transaktioiden, kuten sulautumien ja yritysostojen kautta tapahtuvan yhdistymisen, perusteettomia esteitä. Viime vuosina rajatylittävä toiminta on lisääntynyt huomattavasti. EU:n pankkialalla on toistaiseksi ollut suhteellisen vähän sulautumia ja yritysostoja, vaikkakin viime kuukausina useita tällaisia transaktioita on ollut valmisteilla tai saatettu päätökseen. Syynä ovat osittain Euroopan pankkimarkkinoiden rakenteelliset esteet, joista monia ei voi perustella asiakasarvon tai rahoitusalan vakauden lisäämisellä ja jotka voitaisiin poistaa tai niitä voitaisiin lievittää politiikan keinoin. Alan rakennemuutos johtaa kaikkien osapuolten — työtekijöiden, yritysten ja asiakkaiden — kannalta suuriin muutoksiin. Muutosten vaikutuksiin vastaaminen edellyttääkin kattavaa strategiaa.

| 3.4.3.2 | ETSK yhtyy vihreässä kirjassa esitettyyn näkemykseen, että yhdistäminen itsessään ei ole tavoite, vaan keino mittakaavaetujen saavuttamiseen. Mittakaavaetujen ansiosta pankit voivat tarjota asiakkailleen, olivatpa nämä sitten yksityishenkilöitä, pk-yrityksiä tai suurempia toimijoita, enemmän palveluita edullisempaan hintaan. On myös syytä huomata, että yhdistäminen ja synergioiden toteuttaminen ei automaattisesti tarkoita sitä, että sulautuneen pankkikonsernin henkilöstömäärä vähenisi. Usein käy päinvastoin. ETSK katsookin tämän oleva merkittävä työllisyyteen vaikuttava tekijä, sillä rahoitussektori on jo nyt merkittävä työnantaja Euroopassa. Pankit eivät ota sulautumisiin ja yritysostoihin liittyviä riskejä, jos eivät katso voivansa saavuttaa taloudellisia etuja tai synergiaetuja. Mainituista syistä ETSK odottaa mielenkiinnolla tulossa olevaa Euroopan komission tutkimusta rajatylittävien sulautumisten ja yritysostojen esteistä Euroopassa. |
| --- | --- |

3.4.3.2

ETSK yhtyy vihreässä kirjassa esitettyyn näkemykseen, että yhdistäminen itsessään ei ole tavoite, vaan keino mittakaavaetujen saavuttamiseen. Mittakaavaetujen ansiosta pankit voivat tarjota asiakkailleen, olivatpa nämä sitten yksityishenkilöitä, pk-yrityksiä tai suurempia toimijoita, enemmän palveluita edullisempaan hintaan. On myös syytä huomata, että yhdistäminen ja synergioiden toteuttaminen ei automaattisesti tarkoita sitä, että sulautuneen pankkikonsernin henkilöstömäärä vähenisi. Usein käy päinvastoin. ETSK katsookin tämän oleva merkittävä työllisyyteen vaikuttava tekijä, sillä rahoitussektori on jo nyt merkittävä työnantaja Euroopassa. Pankit eivät ota sulautumisiin ja yritysostoihin liittyviä riskejä, jos eivät katso voivansa saavuttaa taloudellisia etuja tai synergiaetuja. Mainituista syistä ETSK odottaa mielenkiinnolla tulossa olevaa Euroopan komission tutkimusta rajatylittävien sulautumisten ja yritysostojen esteistä Euroopassa.

| 3.4.3.3 | On loogista, että ETSK pyytää komissiota julkaisemaan tälle alalle suunnitelluista toimista etenemissuunnitelman, jossa on selkeä toteutusaikataulu. |
| --- | --- |

3.4.3.3

On loogista, että ETSK pyytää komissiota julkaisemaan tälle alalle suunnitelluista toimista etenemissuunnitelman, jossa on selkeä toteutusaikataulu.

3.4.4   Ulkoinen ulottuvuus

| 3.4.4.1 | ETSK suhtautuu pääpiirteissään myönteisesti tähän asiakirjan osastoon ja on täysin samaa mieltä komission kanssa siitä, että EU:n rahoitussektorin on oltava kilpailukykyinen maailmanlaajuisilla markkinoilla. Niinpä ETSK on erityisen tyytyväinen komission aloitteeseen lisätä EU:n ja Yhdysvaltojen rahoitusmarkkinoiden vuorovaikutusta, kehittää rahoitussuhteita Japanin, Kiinan ja Intian kanssa sekä käsitellä tässä vuorovaikutuksessa laajempia aiheita. ETSK:n näkemyksen mukaan tämä on äärimmäisen tärkeää etenkin siksi, että Kiinan ja Intian rooli maailmantaloudessa kasvaa jatkuvasti. |
| --- | --- |

3.4.4.1

ETSK suhtautuu pääpiirteissään myönteisesti tähän asiakirjan osastoon ja on täysin samaa mieltä komission kanssa siitä, että EU:n rahoitussektorin on oltava kilpailukykyinen maailmanlaajuisilla markkinoilla. Niinpä ETSK on erityisen tyytyväinen komission aloitteeseen lisätä EU:n ja Yhdysvaltojen rahoitusmarkkinoiden vuorovaikutusta, kehittää rahoitussuhteita Japanin, Kiinan ja Intian kanssa sekä käsitellä tässä vuorovaikutuksessa laajempia aiheita. ETSK:n näkemyksen mukaan tämä on äärimmäisen tärkeää etenkin siksi, että Kiinan ja Intian rooli maailmantaloudessa kasvaa jatkuvasti.

| 3.4.4.2 | Pääomamarkkinoiden ja rahoituspalveluiden maailmanlaajuistuminen sekä aidosti kansainvälisten päätöksentekoelinten puute ovat johtaneet siihen, että kansainvälisillä standardien laatijoilla on politiikassa hyvin merkittävä rooli. ETSK:n mielestä EU ei aina esiinny näillä foorumeilla riittävän yhtenäisenä. Joissain tapauksissa tämä saattaa heikentää EU:n mahdollisuuksia vaikuttaa standardeihin, mikä taas ei olisi EU:n etujen mukaista. |
| --- | --- |

3.4.4.2

Pääomamarkkinoiden ja rahoituspalveluiden maailmanlaajuistuminen sekä aidosti kansainvälisten päätöksentekoelinten puute ovat johtaneet siihen, että kansainvälisillä standardien laatijoilla on politiikassa hyvin merkittävä rooli. ETSK:n mielestä EU ei aina esiinny näillä foorumeilla riittävän yhtenäisenä. Joissain tapauksissa tämä saattaa heikentää EU:n mahdollisuuksia vaikuttaa standardeihin, mikä taas ei olisi EU:n etujen mukaista.

| 3.4.4.3 | Foorumeiden erilaisen luonteen ja erilaisten tehtävien vuoksi tarpeenmukaiset ratkaisut ovat suositeltavampia kuin ”kaikille sopiva yhden koon” lähestymistapa. On kuitenkin varmistettava, että EU:lla on yhtenäinen selkeä kanta kansainvälisessä standardien laadinnassa. ETSK korostaa, että tavoitteena on saada aikaan yhtenäiset, erityisesti tilinpäätökseen soveltuvat maailmanlaajuiset standardit, joissa EU:n näkemykset on otettu hyvin huomioon. Tarkoituksena ei siis ole kehittää erillisiä eurooppalaisia standardeja, jotka ovat ristiriidassa kansainvälisten normien kanssa. Yhtenäisten standardien avulla varmistettaisiin, että Euroopan rahoituspalvelualalla ja kuluttajilla olisi kansainvälisissä yhteyksissä yhtenäinen ja vahva kanta. Se myös auttaisi luomaan mahdollisuudet maailmanlaajuiselle tasavertaiselle kilpailulle, jossa hyödynnettäisiin kaikkia tämänkaltaisen kehityksen tuottamia taloudellisia hyötyjä. |
| --- | --- |

3.4.4.3

Foorumeiden erilaisen luonteen ja erilaisten tehtävien vuoksi tarpeenmukaiset ratkaisut ovat suositeltavampia kuin ”kaikille sopiva yhden koon” lähestymistapa. On kuitenkin varmistettava, että EU:lla on yhtenäinen selkeä kanta kansainvälisessä standardien laadinnassa. ETSK korostaa, että tavoitteena on saada aikaan yhtenäiset, erityisesti tilinpäätökseen soveltuvat maailmanlaajuiset standardit, joissa EU:n näkemykset on otettu hyvin huomioon. Tarkoituksena ei siis ole kehittää erillisiä eurooppalaisia standardeja, jotka ovat ristiriidassa kansainvälisten normien kanssa. Yhtenäisten standardien avulla varmistettaisiin, että Euroopan rahoituspalvelualalla ja kuluttajilla olisi kansainvälisissä yhteyksissä yhtenäinen ja vahva kanta. Se myös auttaisi luomaan mahdollisuudet maailmanlaajuiselle tasavertaiselle kilpailulle, jossa hyödynnettäisiin kaikkia tämänkaltaisen kehityksen tuottamia taloudellisia hyötyjä.

3.5   Mahdolliset uudet tietyille aloille kohdennetut aloitteet

| 3.5.1 | ETSK haluaa kiinnittää erityistä huomiota vähittäisrahoituspalveluita koskeviin mahdollisiin kohdennettuihin aloitteisiin, koska se on vakuuttunut siitä, että vaihtoehtojen laatu on kuluttajille vähintään yhtä tärkeää kuin vaihtoehtojen määrä. Siksi ETSK katsoo, että sopeutuminen paikallisille markkinoille on vähittäispalvelujen tuottajien kannalta keskeistä, riippumatta siitä, mitä jakelumenetelmää käytetään. |
| --- | --- |

3.5.1

ETSK haluaa kiinnittää erityistä huomiota vähittäisrahoituspalveluita koskeviin mahdollisiin kohdennettuihin aloitteisiin, koska se on vakuuttunut siitä, että vaihtoehtojen laatu on kuluttajille vähintään yhtä tärkeää kuin vaihtoehtojen määrä. Siksi ETSK katsoo, että sopeutuminen paikallisille markkinoille on vähittäispalvelujen tuottajien kannalta keskeistä, riippumatta siitä, mitä jakelumenetelmää käytetään.

| 3.5.2 | Asuntoluottoja tarkastelevan työryhmän suositusten osalta ETSK katsoo, että asuntoluottotuotteiden harmonisoinnin sijasta olisi asianmukaisempaa omaksua kilpailuun perustuva lähestymistapa, koska se lisäisi valikoimaa ja parantaisi tuotteiden laatua. ETSK kiinnittää lisäksi huomiota komission tekemään perusteelliseen valmistelutyöhön, jonka tavoitteena on omaisuuden hoitoa koskevan lainsäädännön tarkistaminen. Komission aiemmin tänä vuonna järjestämien kuulemisten perusteella ETSK katsoo, että on tarpeen tehdä asianmukainen vaikutusarviointi, joka käsittää myös kustannus–hyöty-analyysin, ennen kuin päätetään pitäisikö valmistelutyön johtaa konkreettisiin asuntoluottoja ja/tai omaisuuden hoitoa koskeviin aloitteisiin vuonna 2006. |
| --- | --- |

3.5.2

Asuntoluottoja tarkastelevan työryhmän suositusten osalta ETSK katsoo, että asuntoluottotuotteiden harmonisoinnin sijasta olisi asianmukaisempaa omaksua kilpailuun perustuva lähestymistapa, koska se lisäisi valikoimaa ja parantaisi tuotteiden laatua. ETSK kiinnittää lisäksi huomiota komission tekemään perusteelliseen valmistelutyöhön, jonka tavoitteena on omaisuuden hoitoa koskevan lainsäädännön tarkistaminen. Komission aiemmin tänä vuonna järjestämien kuulemisten perusteella ETSK katsoo, että on tarpeen tehdä asianmukainen vaikutusarviointi, joka käsittää myös kustannus–hyöty-analyysin, ennen kuin päätetään pitäisikö valmistelutyön johtaa konkreettisiin asuntoluottoja ja/tai omaisuuden hoitoa koskeviin aloitteisiin vuonna 2006.

| 3.5.3 | Komitea ei ole vielä vakuuttunut siitä, että ns. 26. järjestelmästä olisi hyötyä, etenkään kuluttajille. Se on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että tällaisen 26. järjestelmän hyötyjä ei ole vielä vakuuttavasti osoitettu, ja on hankalaa päästä sopimukseen vain tiettyjä tuotteita varten suunnitelluista eurooppalaisista standardeista. Kuluttajia voi hämmentää myös se, että kansallisesti sovelletaan erilaisia tiedonvälityksen normeja ja säännöksiä kuin kansainvälisesti. On todennäköistä, että 26. järjestelmän perustaminen on yhtä monimutkaista kuin se, että luotaisiin yhteinen eurooppalainen siviilioikeus, joka kattaisi esimerkiksi prosessioikeuden ja oikeusistuinten kokoonpanon. Ajatus 26. järjestelmästä on kuitenkin haastava ja sitä kannattaa tutkia. |
| --- | --- |

3.5.3

Komitea ei ole vielä vakuuttunut siitä, että ns. 26. järjestelmästä olisi hyötyä, etenkään kuluttajille. Se on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että tällaisen 26. järjestelmän hyötyjä ei ole vielä vakuuttavasti osoitettu, ja on hankalaa päästä sopimukseen vain tiettyjä tuotteita varten suunnitelluista eurooppalaisista standardeista. Kuluttajia voi hämmentää myös se, että kansallisesti sovelletaan erilaisia tiedonvälityksen normeja ja säännöksiä kuin kansainvälisesti. On todennäköistä, että 26. järjestelmän perustaminen on yhtä monimutkaista kuin se, että luotaisiin yhteinen eurooppalainen siviilioikeus, joka kattaisi esimerkiksi prosessioikeuden ja oikeusistuinten kokoonpanon. Ajatus 26. järjestelmästä on kuitenkin haastava ja sitä kannattaa tutkia.

| 3.5.4 | On kuitenkin selvää, että mikään lisäksi tuleva, vaihtoehtoinen tai valinnainen järjestelmä ei saa johtaa siihen, että tuottajat velvoitettaisiin tuotteiden standardointiin, koska se vahingoittaisi rahoituspalvelualan kilpailukykyisiä ja innovatiivisia mahdollisuuksia vastata asiakkaiden alati kehittyviin tarpeisiin. |
| --- | --- |

3.5.4

On kuitenkin selvää, että mikään lisäksi tuleva, vaihtoehtoinen tai valinnainen järjestelmä ei saa johtaa siihen, että tuottajat velvoitettaisiin tuotteiden standardointiin, koska se vahingoittaisi rahoituspalvelualan kilpailukykyisiä ja innovatiivisia mahdollisuuksia vastata asiakkaiden alati kehittyviin tarpeisiin.

| 3.5.5 | ETSK katsoo, että käynnissä olevan keskustelun kannalta olisi hyvä, että komissio antaisi lisätietoja, jotka helpottaisivat 26. järjestelmän ymmärtämistä. ETSK on tyytyväinen siihen, että tekeillä on toteutettavuustutkimus. |
| --- | --- |

3.5.5

ETSK katsoo, että käynnissä olevan keskustelun kannalta olisi hyvä, että komissio antaisi lisätietoja, jotka helpottaisivat 26. järjestelmän ymmärtämistä. ETSK on tyytyväinen siihen, että tekeillä on toteutettavuustutkimus.

| 3.5.6 | Työryhmien käytön laajentaminen on kokonaisuudessaan myönteistä. Mutta, kuten aiemmin on todettu, tiettyjä vähittäistuotteita koskevien työryhmien perustaminen saattaa rasittaa kuluttajajärjestöjen resursseja merkittävästi. |
| --- | --- |

3.5.6

Työryhmien käytön laajentaminen on kokonaisuudessaan myönteistä. Mutta, kuten aiemmin on todettu, tiettyjä vähittäistuotteita koskevien työryhmien perustaminen saattaa rasittaa kuluttajajärjestöjen resursseja merkittävästi.

3.5.7   Mahdolliset jatkotoimet

| 3.5.7.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio haluaa yhdistää ja mahdollisesti yksinkertaistaa tiedonantovelvollisuutta koskevat nykyiset säännöt. Komitea pitää kuitenkin yksinkertaistamista tärkeämpänä kuin yhdistämistä. ETSK katsoo, että viittaus yksinkertaistamiseen on merkki siitä, että komissio aikoo panostaa kuluttajille tuotettavan tiedon määrän sijasta sen laatuun. Laatuvaatimusten edistämiseksi ETSK pyytää komissiota tutustumaan nykyisiin lakisääteisiin velvoitteisiin (sekä EU:n tasolla että kansallisella tasolla), jotta olennaiset tiedonantovelvoitteet voitaisiin yhdenmukaistaa ja tiedottamista standardoida (vaikka sitten kodifioimalla). Koko ajan on kuitenkin pidettävä mielessä, minkä välineen kuluttaja on valinnut. |
| --- | --- |

3.5.7.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio haluaa yhdistää ja mahdollisesti yksinkertaistaa tiedonantovelvollisuutta koskevat nykyiset säännöt. Komitea pitää kuitenkin yksinkertaistamista tärkeämpänä kuin yhdistämistä. ETSK katsoo, että viittaus yksinkertaistamiseen on merkki siitä, että komissio aikoo panostaa kuluttajille tuotettavan tiedon määrän sijasta sen laatuun. Laatuvaatimusten edistämiseksi ETSK pyytää komissiota tutustumaan nykyisiin lakisääteisiin velvoitteisiin (sekä EU:n tasolla että kansallisella tasolla), jotta olennaiset tiedonantovelvoitteet voitaisiin yhdenmukaistaa ja tiedottamista standardoida (vaikka sitten kodifioimalla). Koko ajan on kuitenkin pidettävä mielessä, minkä välineen kuluttaja on valinnut.

| 3.5.7.2 | ETSK katsoo, että kuluttajat voisivat hyötyä oleellista tietoa koskevien standardien kehittämisestä, mikä voisi ilmetä esimerkiksi siinä, että sopimusten tärkeissä kohdissa olevat tiedot olisivat ymmärrettäviä, hyvin jäsenneltyjä ja vertailtavissa olevia. Korkeatasoisen kuluttajansuojan takaaminen on välttämätöntä sen varmistamiseksi, että jaettava tieto on oikeaa ja hyödyllistä ja antaa asianmukaisen oikeudellisen suojan. |
| --- | --- |

3.5.7.2

ETSK katsoo, että kuluttajat voisivat hyötyä oleellista tietoa koskevien standardien kehittämisestä, mikä voisi ilmetä esimerkiksi siinä, että sopimusten tärkeissä kohdissa olevat tiedot olisivat ymmärrettäviä, hyvin jäsenneltyjä ja vertailtavissa olevia. Korkeatasoisen kuluttajansuojan takaaminen on välttämätöntä sen varmistamiseksi, että jaettava tieto on oikeaa ja hyödyllistä ja antaa asianmukaisen oikeudellisen suojan.

| 3.5.7.3 | Sen osalta, mikä koskee rahoituksenvälitystä sekä rahoituslaitosten tai kuluttajien yhteyksiä välittäjiin, ETSK huomauttaa, että rahoituksenvälitystä säännellään EU:n tasolla vaihtelevasti. Vakuutusedustuksesta annetussa direktiivissä (7) ja rahoitusvälineiden markkinoista annetussa direktiivissä (8) määritetään erilaisia sääntelykäsityksiä ja -tasoja, jotka koskevat rahoituspalveluiden ja -tuotteiden välitystä. Tätä alaa olisi syytä yhdenmukaistaa, mutta ETSK uskoo, että rahoitusvälineiden markkinoita koskevalle kattavammalle lähestymistavalle olisi annettava aikaa todistaa tehokkuutensa ennen kuin tehdään uusia päätelmiä siitä, tarvitaanko lisää luottovälitystä koskevaa sääntelyä. |
| --- | --- |

3.5.7.3

Sen osalta, mikä koskee rahoituksenvälitystä sekä rahoituslaitosten tai kuluttajien yhteyksiä välittäjiin, ETSK huomauttaa, että rahoituksenvälitystä säännellään EU:n tasolla vaihtelevasti. Vakuutusedustuksesta annetussa direktiivissä (7) ja rahoitusvälineiden markkinoista annetussa direktiivissä (8) määritetään erilaisia sääntelykäsityksiä ja -tasoja, jotka koskevat rahoituspalveluiden ja -tuotteiden välitystä. Tätä alaa olisi syytä yhdenmukaistaa, mutta ETSK uskoo, että rahoitusvälineiden markkinoita koskevalle kattavammalle lähestymistavalle olisi annettava aikaa todistaa tehokkuutensa ennen kuin tehdään uusia päätelmiä siitä, tarvitaanko lisää luottovälitystä koskevaa sääntelyä.

| 3.5.7.4 | Koska liiketoiminnan harjoittamista ja myyntineuvontaa koskevia sääntöjä on edelleen lähennettävä, olisi syytä harkita tasapuolisten mahdollisuuksien antamista kaikille niille, jotka tuottavat rahoituspalveluita vähittäisasiakkaille. Erilaiset kansalliset olosuhteet on kuitenkin otettava huomioon. Olisi kuitenkin hyödyllisempää varmistaa maakohtaisten markkinointi- ja levityssääntöjen lähentäminen tai yhtenäistäminen kuin käynnistää uusia liiketoiminnan harjoittamista koskeviin sääntöihin liittyviä aloitteita. |
| --- | --- |

3.5.7.4

Koska liiketoiminnan harjoittamista ja myyntineuvontaa koskevia sääntöjä on edelleen lähennettävä, olisi syytä harkita tasapuolisten mahdollisuuksien antamista kaikille niille, jotka tuottavat rahoituspalveluita vähittäisasiakkaille. Erilaiset kansalliset olosuhteet on kuitenkin otettava huomioon. Olisi kuitenkin hyödyllisempää varmistaa maakohtaisten markkinointi- ja levityssääntöjen lähentäminen tai yhtenäistäminen kuin käynnistää uusia liiketoiminnan harjoittamista koskeviin sääntöihin liittyviä aloitteita.

| 3.5.7.5 | Komitea katsoo, että asiantuntijapalvelujen ja riippumattomien neuvontapalvelujen rooleja tulisi selventää niin, että tehtäisiin selkeä ero seuraavien asioiden välillä: i) maksullisen neuvonnan antaminen asiakkaan pyynnöstä ja ii) sellaisen tiedon tuottaminen, jota kuluttaja tarvitsee voidakseen tehdä tietoisen valinnan. |
| --- | --- |

3.5.7.5

Komitea katsoo, että asiantuntijapalvelujen ja riippumattomien neuvontapalvelujen rooleja tulisi selventää niin, että tehtäisiin selkeä ero seuraavien asioiden välillä: i) maksullisen neuvonnan antaminen asiakkaan pyynnöstä ja ii) sellaisen tiedon tuottaminen, jota kuluttaja tarvitsee voidakseen tehdä tietoisen valinnan.

| 3.5.7.6 | Ennen kaikkea olisi äärimmäisen tärkeää määritellä selkeät säännöt ja standardit rahoituksen välitykselle, jolla on keskeinen rooli erityisesti sijoitustuotteiden mutta myös lainavälityksen alalla. Välittäjien on lisäksi todistettava, että heillä on vankat tiedot oman alansa kaupasta ja tuotteista. Välittäjien ja itsenäisten toimijoiden tulisi vastata siitä, että kuluttajat saavat asianmukaista, vilpitöntä ja luotettavaa neuvontaa. Myös järjestelyjen täytyy olla kunnossa, jotta riitatilanteet saadaan ratkaistua nopeasti ja tehokkaasti. Asiantuntijoiden tulee olla erikoistuneita esimerkiksi säästämiseen, sijoittamiseen, vakuutuksiin tai asuntoluottoihin. Näiden aiheiden selvittäminen kävisi yksiin kansallisen tason kehittämisen kanssa. |
| --- | --- |

3.5.7.6

Ennen kaikkea olisi äärimmäisen tärkeää määritellä selkeät säännöt ja standardit rahoituksen välitykselle, jolla on keskeinen rooli erityisesti sijoitustuotteiden mutta myös lainavälityksen alalla. Välittäjien on lisäksi todistettava, että heillä on vankat tiedot oman alansa kaupasta ja tuotteista. Välittäjien ja itsenäisten toimijoiden tulisi vastata siitä, että kuluttajat saavat asianmukaista, vilpitöntä ja luotettavaa neuvontaa. Myös järjestelyjen täytyy olla kunnossa, jotta riitatilanteet saadaan ratkaistua nopeasti ja tehokkaasti. Asiantuntijoiden tulee olla erikoistuneita esimerkiksi säästämiseen, sijoittamiseen, vakuutuksiin tai asuntoluottoihin. Näiden aiheiden selvittäminen kävisi yksiin kansallisen tason kehittämisen kanssa.

| 3.5.7.7 | ETSK toteaa kiinnostuneena, että komissio haluaa tutkia tarkemmin esteitä, jotka on havaittu pankkitilien avaamisessa ulkomailla, sekä pankkitilien käsittelyyn, siirtämiseen ja sulkemiseen liittyviä kysymyksiä. Viimeksi mainituissa tapauksissa ei saa unohtaa sähköisten ja tietoteknisten järjestelmien vaikutusta. |
| --- | --- |

3.5.7.7

ETSK toteaa kiinnostuneena, että komissio haluaa tutkia tarkemmin esteitä, jotka on havaittu pankkitilien avaamisessa ulkomailla, sekä pankkitilien käsittelyyn, siirtämiseen ja sulkemiseen liittyviä kysymyksiä. Viimeksi mainituissa tapauksissa ei saa unohtaa sähköisten ja tietoteknisten järjestelmien vaikutusta.

| 3.5.7.8 | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että komission vihreässä kirjassa olisi pitänyt käsitellä veroasioita selkeästi. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin (9) hyväksymisen jälkeen, ja erityisesti kymmenen viime vuoden aikana on ilmennyt yhä enemmän ongelmia, jotka liittyvät siihen, että rahoituspalveluiden alv-kohtelu ei ole puolueetonta ja että nykyisellä järjestelmällä ei ole riittävää oikeusvarmuutta. |
| --- | --- |

3.5.7.8

ETSK on vakaasti sitä mieltä, että komission vihreässä kirjassa olisi pitänyt käsitellä veroasioita selkeästi. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin (9) hyväksymisen jälkeen, ja erityisesti kymmenen viime vuoden aikana on ilmennyt yhä enemmän ongelmia, jotka liittyvät siihen, että rahoituspalveluiden alv-kohtelu ei ole puolueetonta ja että nykyisellä järjestelmällä ei ole riittävää oikeusvarmuutta.

| 3.5.7.9 | Pankkialaa käsitellyt työryhmä toteaa EU:n rahoitusjärjestelmän integroitumisen nykyvaihetta käsittelevässä kertomuksessaan (10), että alihankinnan kevyempi arvonlisäverotus on keskeinen edellytys sille, että toimintoja saadaan integroitua osaamiskeskuksiin, jotka tuottavat palveluja EU:n pankkikonsernien eri osille. Nyt olisi myönnettävä virallisesti, että nykyinen rahoituspalveluita koskeva alv-järjestelmä estää yhtenäisten eurooppalaisten markkinoiden tehokkaan toteuttamisen. Tuollainen virallinen ilmoitus voitaisiin tehdä komission rahoituspalveluita koskevan toimintasuunnitelman jälkeisen työohjelman puitteissa. Niinpä ETSK kehottaa komissiota esittelemään tätä aihepiiriä koskevat tulevat toimenpiteensä. |
| --- | --- |

3.5.7.9

Pankkialaa käsitellyt työryhmä toteaa EU:n rahoitusjärjestelmän integroitumisen nykyvaihetta käsittelevässä kertomuksessaan (10), että alihankinnan kevyempi arvonlisäverotus on keskeinen edellytys sille, että toimintoja saadaan integroitua osaamiskeskuksiin, jotka tuottavat palveluja EU:n pankkikonsernien eri osille. Nyt olisi myönnettävä virallisesti, että nykyinen rahoituspalveluita koskeva alv-järjestelmä estää yhtenäisten eurooppalaisten markkinoiden tehokkaan toteuttamisen. Tuollainen virallinen ilmoitus voitaisiin tehdä komission rahoituspalveluita koskevan toimintasuunnitelman jälkeisen työohjelman puitteissa. Niinpä ETSK kehottaa komissiota esittelemään tätä aihepiiriä koskevat tulevat toimenpiteensä.

| 3.5.7.10 | Lopuksi ETSK haluaa korostaa, että kuluttajat voivat käsitellä rahoitustuotteita tehokkaammin, jos he saavat enemmän ammattimaista ja riippumatonta korkeatasoista neuvontaa. Kuluttajien tulisi saada parasta mahdollista neuvontaa siitä, mitkä tuotteet ja palvelut vastaavat parhaiten heidän tarpeitaan ja (taloudellisia) olosuhteita. Kuluttajat eivät kuitenkaan voi täysin välttää valitsemiseen liittyvää vastuuta (olipa sitten kyse tuotteiden ominaisuuksista tai asiantuntijasta, joka noista ominaisuuksista kertoo). Kuluttajilla pitäisi lisäksi olla riittävät tiedot, jotta he voivat tehdä tietoisen valinnan ja ymmärtää valintansa seuraukset. |
| --- | --- |

3.5.7.10

Lopuksi ETSK haluaa korostaa, että kuluttajat voivat käsitellä rahoitustuotteita tehokkaammin, jos he saavat enemmän ammattimaista ja riippumatonta korkeatasoista neuvontaa. Kuluttajien tulisi saada parasta mahdollista neuvontaa siitä, mitkä tuotteet ja palvelut vastaavat parhaiten heidän tarpeitaan ja (taloudellisia) olosuhteita. Kuluttajat eivät kuitenkaan voi täysin välttää valitsemiseen liittyvää vastuuta (olipa sitten kyse tuotteiden ominaisuuksista tai asiantuntijasta, joka noista ominaisuuksista kertoo). Kuluttajilla pitäisi lisäksi olla riittävät tiedot, jotta he voivat tehdä tietoisen valinnan ja ymmärtää valintansa seuraukset.

| 3.5.7.11 | Näistä syistä ETSK tukee periaatetta, että kuluttajia koulutettaisiin ja rahoitusalan tuntemisen standardeja korotettaisiin kaikkialla EU:ssa. ETSK katsoo erityisesti, että sijoittajien koulutuksessa on käsiteltävä keskeisenä asiana riskin ja tuoton käsitteitä. Se myös puoltaa välittäjien velvoittamista tuottamaan asianmukaista, vilpitöntä ja luotettavaa neuvontaa. Tämä on tärkeää siksikin, että työntekijöiden täytyy yhä useammin tehdä omia eläketuloihinsa liittyviä järjestelyjä. Kuluttajille on annettava riittävät tiedot, joiden avulla he kykenevät vertailemaan erilaisia tuotteita sekä tekemään valistuneita valintoja kilpailevien tuotteiden ja erilaisten riskiprofiilien joukosta. |
| --- | --- |

3.5.7.11

Näistä syistä ETSK tukee periaatetta, että kuluttajia koulutettaisiin ja rahoitusalan tuntemisen standardeja korotettaisiin kaikkialla EU:ssa. ETSK katsoo erityisesti, että sijoittajien koulutuksessa on käsiteltävä keskeisenä asiana riskin ja tuoton käsitteitä. Se myös puoltaa välittäjien velvoittamista tuottamaan asianmukaista, vilpitöntä ja luotettavaa neuvontaa. Tämä on tärkeää siksikin, että työntekijöiden täytyy yhä useammin tehdä omia eläketuloihinsa liittyviä järjestelyjä. Kuluttajille on annettava riittävät tiedot, joiden avulla he kykenevät vertailemaan erilaisia tuotteita sekä tekemään valistuneita valintoja kilpailevien tuotteiden ja erilaisten riskiprofiilien joukosta.

4.   Päätelmät

| 4.1 | ETSK katsoo, että tilannearvion laatiminen siitä, mitä rahoituspalveluiden alalla on saavutettu ja mitä on vielä tehtävä, antaa EU:lle mahdollisuuden edistyä huomattavasti Euroopan talouden elvyttämisessä, byrokratian vähentämisessä, työpaikkojen luomisessa ja hyvinvoinnin ja kaikkia eurooppalaisia koskevaan rahoitusjärjestelmään liittyvän luottamuksen lisäämisessä. Toisin sanoen se on mahdollisuus päästä huomattavasti lähemmäs niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka EU on asettanut itselleen Lissabonin ohjelmassa. |
| --- | --- |

4.1

ETSK katsoo, että tilannearvion laatiminen siitä, mitä rahoituspalveluiden alalla on saavutettu ja mitä on vielä tehtävä, antaa EU:lle mahdollisuuden edistyä huomattavasti Euroopan talouden elvyttämisessä, byrokratian vähentämisessä, työpaikkojen luomisessa ja hyvinvoinnin ja kaikkia eurooppalaisia koskevaan rahoitusjärjestelmään liittyvän luottamuksen lisäämisessä. Toisin sanoen se on mahdollisuus päästä huomattavasti lähemmäs niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka EU on asettanut itselleen Lissabonin ohjelmassa.

| 4.2 | EU voi edetä merkittävästi rahoituspalveluihin liittyvien Lissabonissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa käsittelemällä tiettyjä keskeisiä asioita. ETSK katsoo, että ainakin seuraavia asioita on käsiteltävä:






  — | paremman sääntelyn periaatteen tiukka soveltaminen sekä nykyiseen että tulevaan lainsäädäntöön, |
| --- | --- | --- |

4.2

EU voi edetä merkittävästi rahoituspalveluihin liittyvien Lissabonissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa käsittelemällä tiettyjä keskeisiä asioita. ETSK katsoo, että ainakin seuraavia asioita on käsiteltävä:

—

paremman sääntelyn periaatteen tiukka soveltaminen sekä nykyiseen että tulevaan lainsäädäntöön,

| — | kuluttajien luottamuksen mittaaminen sen perusteella, miten valmiita he ovat hyväksymään tietyn ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

kuluttajien luottamuksen mittaaminen sen perusteella, miten valmiita he ovat hyväksymään tietyn ehdotuksen,

| — | EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden rohkaiseminen tekemään yhteistyötä EU:n lainsäädännön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ajoissa ja sen hengen mukaisesti, jossa se on tuotettu, |
| --- | --- |

—

EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden rohkaiseminen tekemään yhteistyötä EU:n lainsäädännön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ajoissa ja sen hengen mukaisesti, jossa se on tuotettu,

| — | keskittyminen siihen, että viimeiset rahoituspalveluita koskevaan toimintasuunnitelmaan liittyvät toimenpiteet saadaan päätökseen, tarvittaessa koordinoidun toiminnan avulla, |
| --- | --- |

—

keskittyminen siihen, että viimeiset rahoituspalveluita koskevaan toimintasuunnitelmaan liittyvät toimenpiteet saadaan päätökseen, tarvittaessa koordinoidun toiminnan avulla,

| — | työskentely niiden esteiden poistamiseksi, jotka haittaavat EU:n optimaalisten valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen — vahvistetun valvonnan — luomista, |
| --- | --- |

—

työskentely niiden esteiden poistamiseksi, jotka haittaavat EU:n optimaalisten valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen — vahvistetun valvonnan — luomista,

| — | niiden perusteettomien esteiden poistaminen, jotka haittaavat sulautumien ja yritysostojen lisääntymistä Euroopassa erityisesti pankkisektorilla ja |
| --- | --- |

—

niiden perusteettomien esteiden poistaminen, jotka haittaavat sulautumien ja yritysostojen lisääntymistä Euroopassa erityisesti pankkisektorilla ja

| — | sen myöntäminen, että kuluttajien näkökulmasta markkinoilla olevien tuotteiden laatu on vähintään yhtä tärkeää kuin niiden määrä. |
| --- | --- |

—

sen myöntäminen, että kuluttajien näkökulmasta markkinoilla olevien tuotteiden laatu on vähintään yhtä tärkeää kuin niiden määrä.

| 4.3 | EU:n rahoituspalvelupolitiikan ulkoinen ulottuvuus seuraavien viiden vuoden aikana on ensiarvoisen tärkeä unionin pitkän aikavälin kansainvälisen kilpailukyvyn kannalta. Tästä syystä ETSK kannattaa vahvasti pyrkimyksiä vahvistaa ja syventää EU:n kansainvälisten kilpailijoiden, kuten Yhdysvaltojen, Japanin, Kiinan ja Intian, kanssa käytävää, sääntelyä koskevaa vuoropuhelua. |
| --- | --- |

4.3

EU:n rahoituspalvelupolitiikan ulkoinen ulottuvuus seuraavien viiden vuoden aikana on ensiarvoisen tärkeä unionin pitkän aikavälin kansainvälisen kilpailukyvyn kannalta. Tästä syystä ETSK kannattaa vahvasti pyrkimyksiä vahvistaa ja syventää EU:n kansainvälisten kilpailijoiden, kuten Yhdysvaltojen, Japanin, Kiinan ja Intian, kanssa käytävää, sääntelyä koskevaa vuoropuhelua.

| 4.4 | Rahoituspalveluiden tulevien painopisteiden harkitseminen vuonna 2005 antaa järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle kokonaisuutena mahdollisuuden osallistua pyrkimykseen saavuttaa Lissabonin strategiassa asetetut tavoitteet. Mahdollisuutta ei saa jättää käyttämättä, sillä se on hyvin tärkeä Euroopan taloudelle ja varsinkin tuon talouden tuottamia palveluita käyttäville kuluttajille. |
| --- | --- |

4.4

Rahoituspalveluiden tulevien painopisteiden harkitseminen vuonna 2005 antaa järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle kokonaisuutena mahdollisuuden osallistua pyrkimykseen saavuttaa Lissabonin strategiassa asetetut tavoitteet. Mahdollisuutta ei saa jättää käyttämättä, sillä se on hyvin tärkeä Euroopan taloudelle ja varsinkin tuon talouden tuottamia palveluita käyttäville kuluttajille.

Bryssel 15. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiivi 2003/71/EY, EUVL L 345, 31.12.2003.

1

(2)  Kolmannen tason komiteoilla tarkoitetaan Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komiteaa (CESR), Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komiteaa (CEBS) ja Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komiteaa (CEIOPS), jotka perustettiin nk. Lamfalussy-prosessin yhteydessä.

2

(3)  Näitä ovat mm. Baselin pankkivalvontakomitea (BCBS), valvontaviranomaisten kansainvälinen yhteistyöjärjestö (IOSCO), OECD:n rahanpesunvastainen toimintaryhmä (FATF) ja Kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta (IASB).

3

(4)  Direktiivi 2003/6/EY, EUVL L 96, 12.4.2003.

4

(5)  SEK(2004) 918.

5

(6)  EUVL C 234, 22.9.2005.

6

(7)  Direktiivi 2002/92/EY, EUVL L 9, 15.1.2004.

7

(8)  Direktiivi 2004/39/EY, EUVL L 145, 30.4.2004.

8

(9)  Kuudes neuvoston direktiivi 77/388/ETY, EYVL L 145, 13.6.1977.

9

(10)  Pankkialaa käsitelleen työryhmän loppuraportti Financial Services Action Plan: Progress and Prospects (Rahoituspalveluita koskeva toimintasuunnitelma: edistyminen ja näkymät), toukokuu 2004.

10

Financial Services Action Plan: Progress and Prospects

---

| 17.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 65/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 65/141

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto lausunto aiheesta ”Hygieniasäännöt ja käsiteolliset elintarvikejalostusyritykset”

(2006/C 65/25)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 9.–10. helmikuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta Hygieniasäännöt ja käsiteolliset elintarvikejalostusyritykset.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. marraskuuta 2005. Esittelijä oli Lutz Ribbe.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. joulukuuta pitämässään 422. täysistunnossa (joulukuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 98 ääntä puolesta ja 1 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

| 1.1 | Elintarvikehygieniaa koskevalla Euroopan unionin lainsäädännöllä (1), joka tuli voimaan 20. toukokuuta 2004, pyritään koko elintarvikeketjun (”pellolta pöytään”) yhdistävin toimin varmistamaan korkeatasoinen kuluttajansuoja elintarvikkeiden turvallisuuden osalta. Lisäksi yhtenäisten periaatteiden tulisi taata sisämarkkinoiden kitkaton toiminta. |
| --- | --- |

1.1

Elintarvikehygieniaa koskevalla Euroopan unionin lainsäädännöllä (1), joka tuli voimaan 20. toukokuuta 2004, pyritään koko elintarvikeketjun (”pellolta pöytään”) yhdistävin toimin varmistamaan korkeatasoinen kuluttajansuoja elintarvikkeiden turvallisuuden osalta. Lisäksi yhtenäisten periaatteiden tulisi taata sisämarkkinoiden kitkaton toiminta.

| 1.2 | Keskeinen periaate on, että elintarvikealan yrityksillä tulee olla täysi vastuu tuotteidensa vaarattomuudesta terveydelle. Tämä tulee taata noudattamalla perusluonteisia ja erityisiä hygieniasääntöjä sekä soveltamalla vaara-analyysin ja kriittisten valvontapisteiden järjestelmän (HACCP (2)) periaatteita. |
| --- | --- |

1.2

Keskeinen periaate on, että elintarvikealan yrityksillä tulee olla täysi vastuu tuotteidensa vaarattomuudesta terveydelle. Tämä tulee taata noudattamalla perusluonteisia ja erityisiä hygieniasääntöjä sekä soveltamalla vaara-analyysin ja kriittisten valvontapisteiden järjestelmän (HACCP (2)) periaatteita.

| 1.3. | Uusi elintarvikehygieniaa koskeva lainsäädäntö koostuu useista asetuksista:






  — | asetus (EY) N:o 178/2002 elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista (niin kutsuttu perusasetus), |
| --- | --- | --- |

1.3.

Uusi elintarvikehygieniaa koskeva lainsäädäntö koostuu useista asetuksista:

—

asetus (EY) N:o 178/2002 elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista (niin kutsuttu perusasetus),

| — | asetus (EY) N:o 852/2004 elintarvikehygieniasta, |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 852/2004 elintarvikehygieniasta,

| — | asetus (EY) N:o 853/2004 eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä, |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 853/2004 eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä,

| — | asetus (EY) N:o 854/2004 ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 854/2004 ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä

| — | asetus (EY) N:o 882/2004 rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 882/2004 rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta

| — | asetus mikrobiologisista kriteereistä (ehdotus asetukseksi). |
| --- | --- |

—

asetus mikrobiologisista kriteereistä (ehdotus asetukseksi).

| 1.4 | Jotta asetuksia (EY) N:o 852/2004 ja (EY) N:o 853/2004 sovellettaisiin mahdollisimman yhtenäisesti, on terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosastossa laadittu seuraavat ohjeet (guidances), jotka ovat siis elintarvikeyrityksille ja asianomaisille viranomaisille suunnattuja suosituksia:






  — | ohjeet asetuksen (EY) N:o 852/2004 tiettyjen säännösten soveltamisesta, SANCO/1513/2005 rev. 1, annettu 8. syyskuuta 2005 |
| --- | --- | --- |

1.4

Jotta asetuksia (EY) N:o 852/2004 ja (EY) N:o 853/2004 sovellettaisiin mahdollisimman yhtenäisesti, on terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosastossa laadittu seuraavat ohjeet (guidances), jotka ovat siis elintarvikeyrityksille ja asianomaisille viranomaisille suunnattuja suosituksia:

—

ohjeet asetuksen (EY) N:o 852/2004 tiettyjen säännösten soveltamisesta, SANCO/1513/2005 rev. 1, annettu 8. syyskuuta 2005

| — | ohjeet asetuksen (EY) N:o 853/2004 tiettyjen säännösten soveltamisesta, SANCO/1514/2005 rev. 1, annettu 8. syyskuuta 2005 |
| --- | --- |

—

ohjeet asetuksen (EY) N:o 853/2004 tiettyjen säännösten soveltamisesta, SANCO/1514/2005 rev. 1, annettu 8. syyskuuta 2005

| — | ohjeet HACCP-periaatteiden soveltamisen helpottamiseksi elintarvikealan yrityksissä, SANCO/1955/2005, annettu 30. elokuuta 2005. |
| --- | --- |

—

ohjeet HACCP-periaatteiden soveltamisen helpottamiseksi elintarvikealan yrityksissä, SANCO/1955/2005, annettu 30. elokuuta 2005.

| 1.5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on ottanut lainsäädäntöprosessin kuluessa muun muassa 28.–29. maaliskuuta 2001 kantaa asetuksiin (EY) N:o 852/2004–854/2004 (3) sekä ilmaissut tukensa uusille asetuksille ja niiden perustana oleville periaatteille. |
| --- | --- |

1.5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on ottanut lainsäädäntöprosessin kuluessa muun muassa 28.–29. maaliskuuta 2001 kantaa asetuksiin (EY) N:o 852/2004–854/2004 (3) sekä ilmaissut tukensa uusille asetuksille ja niiden perustana oleville periaatteille.

| 1.6 | Komitea haluaa oma-aloitteisella lausunnollaan kannustaa tarkastamaan, myötävaikuttavatko uudet hygieniasäännöt tavoitteiden ja toimenpiteiden yhtenäisyyden osalta parhaalla mahdollisella tavalla poliittisesti toivottuun maaseudun kestävään kehitykseen. Erityisen merkittäviä maaseudun talouskehitykselle ovat pienet käsiteolliset ja/tai perinteiset jalostusyritykset. Useat kokemukset osoittavat kuitenkin, että kyseiset rakenteet ovat etenkin lihan- ja maidonjalostuksessa ja -markkinoinnissa vähentyneet kuluneina vuosina huomattavasti. Asianomaiset toimijat ja toimivaltaiset viranomaiset ovat useaan otteeseen maininneet kyseisen rakennemuutoksen syyksi EU:n tiukat hygieniasäännöt. |
| --- | --- |

1.6

Komitea haluaa oma-aloitteisella lausunnollaan kannustaa tarkastamaan, myötävaikuttavatko uudet hygieniasäännöt tavoitteiden ja toimenpiteiden yhtenäisyyden osalta parhaalla mahdollisella tavalla poliittisesti toivottuun maaseudun kestävään kehitykseen. Erityisen merkittäviä maaseudun talouskehitykselle ovat pienet käsiteolliset ja/tai perinteiset jalostusyritykset. Useat kokemukset osoittavat kuitenkin, että kyseiset rakenteet ovat etenkin lihan- ja maidonjalostuksessa ja -markkinoinnissa vähentyneet kuluneina vuosina huomattavasti. Asianomaiset toimijat ja toimivaltaiset viranomaiset ovat useaan otteeseen maininneet kyseisen rakennemuutoksen syyksi EU:n tiukat hygieniasäännöt.

| 1.7 | Tätä taustaa vasten tulisi tutkia, onko EU todella välittömästi tai välillisesti vastuussa hygieniasäännöistä johtuvasta rakennemuutoksesta. Tässä yhteydessä ei tietenkään millään tavalla kyseenalaisteta todellista tavoitetta eli kansalaisten terveyden turvaamista. Tarkoituksena on selvittää, tarvitaanko kaikkien EU:n asettamien tavoitteiden saavuttamiseksi (hygienia sekä työpaikkojen luominen ja säilyttäminen) eriytettyjä säännöksiä ja onko tarvittavaa joustavuutta olemassa. |
| --- | --- |

1.7

Tätä taustaa vasten tulisi tutkia, onko EU todella välittömästi tai välillisesti vastuussa hygieniasäännöistä johtuvasta rakennemuutoksesta. Tässä yhteydessä ei tietenkään millään tavalla kyseenalaisteta todellista tavoitetta eli kansalaisten terveyden turvaamista. Tarkoituksena on selvittää, tarvitaanko kaikkien EU:n asettamien tavoitteiden saavuttamiseksi (hygienia sekä työpaikkojen luominen ja säilyttäminen) eriytettyjä säännöksiä ja onko tarvittavaa joustavuutta olemassa.

| 1.8 | Käsillä olevassa lausunnossa on määrä tutkia,






  a) | vaikuttaako elintarvikehygieniaa koskeva lainsäädäntö kielteisesti vai myönteisesti pieniin, etupäässä käsiteollisia ja/tai perinteisiä tuotantomenetelmiä käyttäviin elintarvikealan yrityksiin, |
| --- | --- | --- |

1.8

Käsillä olevassa lausunnossa on määrä tutkia,

a)

vaikuttaako elintarvikehygieniaa koskeva lainsäädäntö kielteisesti vai myönteisesti pieniin, etupäässä käsiteollisia ja/tai perinteisiä tuotantomenetelmiä käyttäviin elintarvikealan yrityksiin,

| b) | aiheuttaako joustavuussääntöjen täytäntöönpano eri maissa kilpailuhaittoja käsin tehdyille tuotteille tai pienille elintarvikealan yrityksille. |
| --- | --- |

b)

aiheuttaako joustavuussääntöjen täytäntöönpano eri maissa kilpailuhaittoja käsin tehdyille tuotteille tai pienille elintarvikealan yrityksille.

| 1.9 | Koska asetusten (EY) N:o 853/2004 ja 854/2004 erityiset hygieniasäännöt koskevat ainoastaan eläinperäisiä tuotteita, keskitytään elintarvikealan yrityksiin kohdistuvien vaikutusten tarkastelussa eläinperäisiin tuotteisiin. Näin ollen ei tarkastella asetuksen 852/2004 vaikutusalueen piiriin kuuluvia tahoja, jotka jalostavat kasviperäisiä tuotteita (leipomot, konditoriat jne.) tai muita eläinperäisiä tuotteita (mm. kaloja), joita uudet hygieniasäännöt myös koskevat. |
| --- | --- |

1.9

Koska asetusten (EY) N:o 853/2004 ja 854/2004 erityiset hygieniasäännöt koskevat ainoastaan eläinperäisiä tuotteita, keskitytään elintarvikealan yrityksiin kohdistuvien vaikutusten tarkastelussa eläinperäisiin tuotteisiin. Näin ollen ei tarkastella asetuksen 852/2004 vaikutusalueen piiriin kuuluvia tahoja, jotka jalostavat kasviperäisiä tuotteita (leipomot, konditoriat jne.) tai muita eläinperäisiä tuotteita (mm. kaloja), joita uudet hygieniasäännöt myös koskevat.

| 1.10 | ETSK pyrkii käsillä olevalla lausunnollaan edistämään keskustelua elintarvikestandardeista sekä niihin liittyvästä maaseudun kestävästä kehityksestä. Komitean mielestä kuluttajansuojan, kulttuurisen moninaisuuden säilyttämisen, terveen kilpailun varmistamisen sekä maaseudun työpaikkojen säilyttämisen ja kehittämisen tavoitteet ovat kaikki yhtä tärkeitä, ja ne tulee saattaa sopusointuun keskenään. |
| --- | --- |

1.10

ETSK pyrkii käsillä olevalla lausunnollaan edistämään keskustelua elintarvikestandardeista sekä niihin liittyvästä maaseudun kestävästä kehityksestä. Komitean mielestä kuluttajansuojan, kulttuurisen moninaisuuden säilyttämisen, terveen kilpailun varmistamisen sekä maaseudun työpaikkojen säilyttämisen ja kehittämisen tavoitteet ovat kaikki yhtä tärkeitä, ja ne tulee saattaa sopusointuun keskenään.

2   Asetusten sisältö

| 2.1 | Asetuksessa (EY) N:o 178/2002 säädetään yleisten elintarvikelainsäädännön periaatteiden ja vaatimusten lisäksi muun muassa elintarviketurvallisuutta koskevista menettelyistä sisämarkkinoiden toiminnan sekä elintarvikkeiden ja rehujen vapaan kaupan edistämiseksi. Lisäksi on tarkoitus taata kuluttajansuojan korkea taso yhdenmukaistamalla unionin tasolla tähän asti vahvasti kansalliset elintarvikelainsäädännön käsitteet, periaatteet ja menettelyt. |
| --- | --- |

2.1

Asetuksessa (EY) N:o 178/2002 säädetään yleisten elintarvikelainsäädännön periaatteiden ja vaatimusten lisäksi muun muassa elintarviketurvallisuutta koskevista menettelyistä sisämarkkinoiden toiminnan sekä elintarvikkeiden ja rehujen vapaan kaupan edistämiseksi. Lisäksi on tarkoitus taata kuluttajansuojan korkea taso yhdenmukaistamalla unionin tasolla tähän asti vahvasti kansalliset elintarvikelainsäädännön käsitteet, periaatteet ja menettelyt.

| 2.2 | Elintarvikehygieniaa koskevassa asetuksessa (EY) N:o 852/2004 havainnollistetaan asetuksen (EY) N:o 178/2002 tavoitteita ja annetaan kaikkien elintarvikkeiden hygieenistä valmistusta koskevat perussäännöt. Asetus koskee elintarvikkeiden kaikkia tuotanto-, jalostus- ja jakeluvaiheita. Myös ”maatalouden alkutuotanto” kuuluu asetuksen soveltamisalaan. Toisin kuin ”elintarvikealan yritysten”, maatalouden alkutuottajien ei tarvitse (vielä) käyttää HACCP-periaatteisiin perustuvia menetelmiä, mutta niiden tulee kuitenkin noudattaa liitteessä I määriteltyjä periaatteita. Kaikkien elintarvikealan yritysten tulee rekisteröityä ja täyttää asetuksen (EY) N:o 852/2004 liitteessä II mainitut yleiset hygieniasäännöt. Jäsenvaltioiden viranomaiset määrittelevät yritysten rekisteröinnissä noudatettavat menettelyt asetuksessa (EY) N:o 882/2004 olevan 31 artiklan perusteella. |
| --- | --- |

2.2

Elintarvikehygieniaa koskevassa asetuksessa (EY) N:o 852/2004 havainnollistetaan asetuksen (EY) N:o 178/2002 tavoitteita ja annetaan kaikkien elintarvikkeiden hygieenistä valmistusta koskevat perussäännöt. Asetus koskee elintarvikkeiden kaikkia tuotanto-, jalostus- ja jakeluvaiheita. Myös ”maatalouden alkutuotanto” kuuluu asetuksen soveltamisalaan. Toisin kuin ”elintarvikealan yritysten”, maatalouden alkutuottajien ei tarvitse (vielä) käyttää HACCP-periaatteisiin perustuvia menetelmiä, mutta niiden tulee kuitenkin noudattaa liitteessä I määriteltyjä periaatteita. Kaikkien elintarvikealan yritysten tulee rekisteröityä ja täyttää asetuksen (EY) N:o 852/2004 liitteessä II mainitut yleiset hygieniasäännöt. Jäsenvaltioiden viranomaiset määrittelevät yritysten rekisteröinnissä noudatettavat menettelyt asetuksessa (EY) N:o 882/2004 olevan 31 artiklan perusteella.

| 2.3 | Kaikkien elintarvikealan yritysten on noudatettava seuraavia hygieniasääntöjä:






  — | elintarvikkeita koskevien mikrobiologisten kriteerien täyttäminen |
| --- | --- | --- |

2.3

Kaikkien elintarvikealan yritysten on noudatettava seuraavia hygieniasääntöjä:

—

elintarvikkeita koskevien mikrobiologisten kriteerien täyttäminen

| — | asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien menettelytapojen noudattaminen |
| --- | --- |

—

asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien menettelytapojen noudattaminen

| — | elintarvikkeiden lämpötilantarkkailua koskevien vaatimusten täyttäminen |
| --- | --- |

—

elintarvikkeiden lämpötilantarkkailua koskevien vaatimusten täyttäminen

| — | kylmäketjun ylläpitäminen |
| --- | --- |

—

kylmäketjun ylläpitäminen

| — | näytteiden ottaminen ja analysointi. |
| --- | --- |

—

näytteiden ottaminen ja analysointi.

| 2.4 | Kyseisen asetuksen soveltamisalaan eivät kuulu






  — | kotitalouksien omaan käyttöön tarkoitettu alkutuotanto eikä omaan käyttöön tarkoitettujen elintarvikkeiden valmistus kotona |
| --- | --- | --- |

2.4

Kyseisen asetuksen soveltamisalaan eivät kuulu

—

kotitalouksien omaan käyttöön tarkoitettu alkutuotanto eikä omaan käyttöön tarkoitettujen elintarvikkeiden valmistus kotona

| — | karjankasvattajan suorittama pienen alkutuotemäärän tai maatilalla teurastetun siipikarjan tai jäniseläinten lihan toimittaminen pieninä määrinä suoraan loppukäyttäjälle tai paikallisille vähittäismyyjille. |
| --- | --- |

—

karjankasvattajan suorittama pienen alkutuotemäärän tai maatilalla teurastetun siipikarjan tai jäniseläinten lihan toimittaminen pieninä määrinä suoraan loppukäyttäjälle tai paikallisille vähittäismyyjille.

| 2.5 | Uudessa elintarvikehygieniaa koskevassa lainsäädännössä ei anneta kohdassa 2.3 mainittuja kriteerejä koskevia yksityiskohtaisia säännöksiä (esimerkiksi mikrobiologisten kriteerien muodosta, näytteiden ottamiseen laajuudesta ja analysointitavoista). Komissio on jo esittänyt asetuksen (EY) N:o 852/2004 4 artiklan pohjalta ehdotuksen erilliseksi asetukseksi elintarvikkeita koskevista mikrobiologisista kriteereistä. |
| --- | --- |

2.5

Uudessa elintarvikehygieniaa koskevassa lainsäädännössä ei anneta kohdassa 2.3 mainittuja kriteerejä koskevia yksityiskohtaisia säännöksiä (esimerkiksi mikrobiologisten kriteerien muodosta, näytteiden ottamiseen laajuudesta ja analysointitavoista). Komissio on jo esittänyt asetuksen (EY) N:o 852/2004 4 artiklan pohjalta ehdotuksen erilliseksi asetukseksi elintarvikkeita koskevista mikrobiologisista kriteereistä.

| 2.6 | Koska eläinperäisistä elintarvikkeista voi aiheutua tiettyjä erityislaatuisia vaaroja, niistä on annettu kaksi erityisasetusta:






  — | asetus (EY) N:o 853/2004 eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä sekä |
| --- | --- | --- |

2.6

Koska eläinperäisistä elintarvikkeista voi aiheutua tiettyjä erityislaatuisia vaaroja, niistä on annettu kaksi erityisasetusta:

—

asetus (EY) N:o 853/2004 eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä sekä

| — | asetus (EY) N:o 854/2004 ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä. |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 854/2004 ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä.

| 2.7 | Eläinperäisiä elintarvikkeita valmistavien yritysten on






  — | saatava lupa. Jäsenvaltioiden viranomaiset määrittelevät luvansaantimenettelyt, joita yrittäjien on noudatettava, asetuksessa (EY) N:o 882/2004 olevan 31 artiklan perusteella. |
| --- | --- | --- |

2.7

Eläinperäisiä elintarvikkeita valmistavien yritysten on

—

saatava lupa. Jäsenvaltioiden viranomaiset määrittelevät luvansaantimenettelyt, joita yrittäjien on noudatettava, asetuksessa (EY) N:o 882/2004 olevan 31 artiklan perusteella.

| — | täytettävä asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteissä annetut erityiset hygieniasäännöt, jotka koskevat muun muassa eläinten kuljetusta ja teurastusta, lihan (punainen liha, siipikarjanliha, riista) leikkaamista ja jalostamista sekä raakamaidon tuottamista, maidon jalostusta jne., mutta myös munia, munatuotteita, kaloja ja kalatuotteita sekä simpukoita ja muita mereneliöitä. |
| --- | --- |

—

täytettävä asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteissä annetut erityiset hygieniasäännöt, jotka koskevat muun muassa eläinten kuljetusta ja teurastusta, lihan (punainen liha, siipikarjanliha, riista) leikkaamista ja jalostamista sekä raakamaidon tuottamista, maidon jalostusta jne., mutta myös munia, munatuotteita, kaloja ja kalatuotteita sekä simpukoita ja muita mereneliöitä.

| — | myös pienten elintarvikeyritysten, jotka käsittelevät eläinperäisiä tuotteita, on saatava lupa. Komissio toteaa ohjeensa SANCO/1514/2005 rev. 1 kohdassa 4.2 selkeästi, että lupiin liittyvät vaatimukset eivät saa aiheuttaa yrityksille uusia ylimääräisiä taakkoja. |
| --- | --- |

—

myös pienten elintarvikeyritysten, jotka käsittelevät eläinperäisiä tuotteita, on saatava lupa. Komissio toteaa ohjeensa SANCO/1514/2005 rev. 1 kohdassa 4.2 selkeästi, että lupiin liittyvät vaatimukset eivät saa aiheuttaa yrityksille uusia ylimääräisiä taakkoja.

| 2.8 | Asetuksen (EY) N:o 853/2004 soveltamisalaan eivät myöskään kuulu






  — | maatalousyrityksen teurastamien liha- ja siipikarjan sekä jäniseläinten pienten määrien suora myynti maatalousyrittäjältä loppukäyttäjälle tai paikalliselle vähittäiskaupalle |
| --- | --- | --- |

2.8

Asetuksen (EY) N:o 853/2004 soveltamisalaan eivät myöskään kuulu

—

maatalousyrityksen teurastamien liha- ja siipikarjan sekä jäniseläinten pienten määrien suora myynti maatalousyrittäjältä loppukäyttäjälle tai paikalliselle vähittäiskaupalle

| — | vähittäiskauppa tietyin edellytyksin (1 artiklan 5 kohdan a alakohta). |
| --- | --- |

—

vähittäiskauppa tietyin edellytyksin (1 artiklan 5 kohdan a alakohta).

| 2.9 | Terveys- ja kuluttajansuoja-asiain pääosaston ohjeiden SANCO/1514/2005 rev. 1 kohdassa 3.5 tarkennetaan, että vähittäiskauppa tulee poistaa asetuksen (EY) N:O 853/2004 säännösten soveltamisalasta ja sisällyttää asetuksen 852/2004 soveltamisalaan vain, jos kyseessä on eläinperäisten elintarvikkeiden a) suoramarkkinointi tai b) vähäinen, alueellinen ja rajoitettu toimitus muille laitoksille. Jäsenvaltiot voivat itse päättää, antavatko ne vähittäiskauppaa koskevia yleisiä säännöksiä. |
| --- | --- |

2.9

Terveys- ja kuluttajansuoja-asiain pääosaston ohjeiden SANCO/1514/2005 rev. 1 kohdassa 3.5 tarkennetaan, että vähittäiskauppa tulee poistaa asetuksen (EY) N:O 853/2004 säännösten soveltamisalasta ja sisällyttää asetuksen 852/2004 soveltamisalaan vain, jos kyseessä on eläinperäisten elintarvikkeiden a) suoramarkkinointi tai b) vähäinen, alueellinen ja rajoitettu toimitus muille laitoksille. Jäsenvaltiot voivat itse päättää, antavatko ne vähittäiskauppaa koskevia yleisiä säännöksiä.

| 2.10 | Uudessa elintarvikehygieniaa koskevassa lainsäädännössä annetaan erityisen suuri arvo joustavuudelle:






  a) | Tavoitteiden asettaminen yksityiskohtaisten sääntöjen sijaan. Tähän asti voimassa olleeseen lainsäädäntöön verrattuna uusissa asetuksissa, erityisesti hygieniasääntöjä koskevassa asetuksessa (EY) N:o 853/2004, on huomattavasti vähemmän yksityiskohtia (esimerkiksi teurastamo- ja lihanleikkaustiloja koskevien rakennusvaatimusten osalta). |
| --- | --- | --- |

2.10

Uudessa elintarvikehygieniaa koskevassa lainsäädännössä annetaan erityisen suuri arvo joustavuudelle:

a)

Tavoitteiden asettaminen yksityiskohtaisten sääntöjen sijaan. Tähän asti voimassa olleeseen lainsäädäntöön verrattuna uusissa asetuksissa, erityisesti hygieniasääntöjä koskevassa asetuksessa (EY) N:o 853/2004, on huomattavasti vähemmän yksityiskohtia (esimerkiksi teurastamo- ja lihanleikkaustiloja koskevien rakennusvaatimusten osalta).

| b) | Oikeus antaa kansallisia sääntöjä (asetukset (EY) N:o 852/2004 (13 artikla), 853/2004 (10 artikla) ja 854/2004 (17 artikla)) asetusten sisältämien vaatimusten mukauttamiseksi, jotta voidaan mahdollistaa perinteisten menetelmien käyttäminen kaikissa elintarvikkeiden tuotanto-, jalostus- ja jakeluvaiheissa tai ottaa huomioon elintarvikealan yritysten tarpeet maantieteellisistä haitoista kärsivillä alueilla. |
| --- | --- |

b)

Oikeus antaa kansallisia sääntöjä (asetukset (EY) N:o 852/2004 (13 artikla), 853/2004 (10 artikla) ja 854/2004 (17 artikla)) asetusten sisältämien vaatimusten mukauttamiseksi, jotta voidaan mahdollistaa perinteisten menetelmien käyttäminen kaikissa elintarvikkeiden tuotanto-, jalostus- ja jakeluvaiheissa tai ottaa huomioon elintarvikealan yritysten tarpeet maantieteellisistä haitoista kärsivillä alueilla.

| c) | Oikeus antaa kansallisia sääntöjä suoramyynnin (ks. kohdat 2.4 ja 2.8) ja vähittäiskaupan (ks. kohdat 2.8 ja 2.9) sääntelemiseksi. |
| --- | --- |

c)

Oikeus antaa kansallisia sääntöjä suoramyynnin (ks. kohdat 2.4 ja 2.8) ja vähittäiskaupan (ks. kohdat 2.8 ja 2.9) sääntelemiseksi.

3   Pienet elintarvikealan yritykset ja maaseudun kehitys

Käsitteitä ja määritelmiä

| 3.1 | Elintarvikealan yritysten kirjo on useissa jäsenvaltioissa yhä laaja. Maataloudessa tuotettujen raaka-aineiden jalostaminen ja elintarvikkeiden valmistaminen voi tapahtua sekä suurissa, teollisesti järjestäytyneissä ja kansainvälisille markkinoille suuntautuneissa yrityksissä että vahvemmin (mutta ei ainoastaan) alueellisille markkinoille suuntautuneissa pienissä elintarvikealan yrityksissä sekä mikroyrityksissä. Mikroyritykset voivat toimia organisaationsa ja tilojensa puolesta täysin maatalousyritysten yhteydessä. |
| --- | --- |

3.1

Elintarvikealan yritysten kirjo on useissa jäsenvaltioissa yhä laaja. Maataloudessa tuotettujen raaka-aineiden jalostaminen ja elintarvikkeiden valmistaminen voi tapahtua sekä suurissa, teollisesti järjestäytyneissä ja kansainvälisille markkinoille suuntautuneissa yrityksissä että vahvemmin (mutta ei ainoastaan) alueellisille markkinoille suuntautuneissa pienissä elintarvikealan yrityksissä sekä mikroyrityksissä. Mikroyritykset voivat toimia organisaationsa ja tilojensa puolesta täysin maatalousyritysten yhteydessä.

| 3.2 | Elintarvikealan yritysten rakenteeseen ja jalostusmäärään liittyy yleensä erityisten valmistusmenetelmien käyttö. Myös niiden kirjo on laaja ja ulottuu teollisista ja sarjatuotantomenetelmistä käsiteollisiin ja perinteisiin menetelmiin. Rajat ovat kaikissa tapauksissa häilyviä. |
| --- | --- |

3.2

Elintarvikealan yritysten rakenteeseen ja jalostusmäärään liittyy yleensä erityisten valmistusmenetelmien käyttö. Myös niiden kirjo on laaja ja ulottuu teollisista ja sarjatuotantomenetelmistä käsiteollisiin ja perinteisiin menetelmiin. Rajat ovat kaikissa tapauksissa häilyviä.

| 3.3 | Seuraavassa kiinnitetään päähuomio pieniin elintarvikealan yrityksiin ja mikroyrityksiin, jotka käyttävät muita enemmän käsiteollisia ja/tai perinteisiä työskentelymenetelmiä. |
| --- | --- |

3.3

Seuraavassa kiinnitetään päähuomio pieniin elintarvikealan yrityksiin ja mikroyrityksiin, jotka käyttävät muita enemmän käsiteollisia ja/tai perinteisiä työskentelymenetelmiä.

| 3.4 | Toisen painopisteen muodostavat elintarvikealan yritykset, jotka jalostavat lihaa (myös siipikarjan ja muun pienkarjan lihaa) ja valmistavat maitotuotteita, koska kyseisille, monien jäsenvaltioiden maatalouden lisäarvon kannalta tärkeille aloille on annettu erityisiä hygieniasääntöjä (ks. myös kohta 1.9). Konkreettisesti kyse on ennen kaikkea alueellisista teurastamoista, teurastuksen ja jalostuksen itse suorittavista lihakauppiaista, alueellisista meijereistä, pienistä juustolayrityksistä, maatilajuustoloista ja alppijuustoloista. |
| --- | --- |

3.4

Toisen painopisteen muodostavat elintarvikealan yritykset, jotka jalostavat lihaa (myös siipikarjan ja muun pienkarjan lihaa) ja valmistavat maitotuotteita, koska kyseisille, monien jäsenvaltioiden maatalouden lisäarvon kannalta tärkeille aloille on annettu erityisiä hygieniasääntöjä (ks. myös kohta 1.9). Konkreettisesti kyse on ennen kaikkea alueellisista teurastamoista, teurastuksen ja jalostuksen itse suorittavista lihakauppiaista, alueellisista meijereistä, pienistä juustolayrityksistä, maatilajuustoloista ja alppijuustoloista.

Pienet elintarvikealan yritykset, maaseutu, työ ja laatu

| 3.5 | Useimmissa jäsenvaltioissa elintarvikealan yritykset ovat enimmäkseen pieniä, ja niillä on näin ollen suuri merkitys työpaikkojen tarjonnan kannalta. Pieniin elintarvikealan yrityksiin lasketaan myös käsiteolliset yritykset. Nämä sijaitsevat usein kaupunkialueella ja valmistavat hyvin erilaisia tuotteita ja edistävät kulttuurista moninaisuutta. Samalla ei tule unohtaa, että ne tarjoavat työpaikkoja usein myös etnisille vähemmistöille. Tässä kiinnitetään kuitenkin erityistä huomiota elintarvikealan tuotanto- ja jalostusyrityksiin, jotka ovat enemmän tai vähemmän tiiviisti yhteydessä maaseudun raaka-aine- ja alkutuotantoon. Monet näistä yrityksistä sijaitsevat maaseudulla. Niillä on osittain huomattavakin merkitys työllisyyden säilyttämisen ja edistämisen kannalta nimenomaan usein rakenteellisesti heikoilla maaseutualueilla. |
| --- | --- |

3.5

Useimmissa jäsenvaltioissa elintarvikealan yritykset ovat enimmäkseen pieniä, ja niillä on näin ollen suuri merkitys työpaikkojen tarjonnan kannalta. Pieniin elintarvikealan yrityksiin lasketaan myös käsiteolliset yritykset. Nämä sijaitsevat usein kaupunkialueella ja valmistavat hyvin erilaisia tuotteita ja edistävät kulttuurista moninaisuutta. Samalla ei tule unohtaa, että ne tarjoavat työpaikkoja usein myös etnisille vähemmistöille. Tässä kiinnitetään kuitenkin erityistä huomiota elintarvikealan tuotanto- ja jalostusyrityksiin, jotka ovat enemmän tai vähemmän tiiviisti yhteydessä maaseudun raaka-aine- ja alkutuotantoon. Monet näistä yrityksistä sijaitsevat maaseudulla. Niillä on osittain huomattavakin merkitys työllisyyden säilyttämisen ja edistämisen kannalta nimenomaan usein rakenteellisesti heikoilla maaseutualueilla.

| 3.5.1 | Esimerkkejä: Euroopassa on yli 150 000 itsenäisenä ammatinharjoittajana toimivaa teurastajaa, joilla on yhteensä noin miljoona työntekijää. Pelkästään Saksassa on tällä hetkellä arviolta 18 000 käsiteollista liha-alan yritystä (sivumyymälät mukaan lukien 29 000 lihakauppaa), joilla on noin 168 000 työntekijää. Yrityksistä 15 prosenttia suorittaa teurastuksen yhä itse; 10 prosentissa yrityksistä eläimet viedään teurastamoon. Liha-alan käsiteollisia yrityksiä on runsaasti myös Espanjassa, jossa on noin 35 400 itsenäistä lihakauppaa (sivumyymälät mukaan lukien) ja jossa ala työllistää noin 70 000 ihmistä, ja Ranskassa, jossa on vajaa 35 000 lihakauppaa, joissa työskentelee yli 55 000 ihmistä. |
| --- | --- |

3.5.1

Esimerkkejä: Euroopassa on yli 150 000 itsenäisenä ammatinharjoittajana toimivaa teurastajaa, joilla on yhteensä noin miljoona työntekijää. Pelkästään Saksassa on tällä hetkellä arviolta 18 000 käsiteollista liha-alan yritystä (sivumyymälät mukaan lukien 29 000 lihakauppaa), joilla on noin 168 000 työntekijää. Yrityksistä 15 prosenttia suorittaa teurastuksen yhä itse; 10 prosentissa yrityksistä eläimet viedään teurastamoon. Liha-alan käsiteollisia yrityksiä on runsaasti myös Espanjassa, jossa on noin 35 400 itsenäistä lihakauppaa (sivumyymälät mukaan lukien) ja jossa ala työllistää noin 70 000 ihmistä, ja Ranskassa, jossa on vajaa 35 000 lihakauppaa, joissa työskentelee yli 55 000 ihmistä.

| 3.5.2 | Vaikka viime vuosina onkin ollut havaittavissa kasvava suuntaus ostaa lihatuotteet suurista marketeista ja halpahalleista, ETSK korostaa näiden rakenteellisesti pienten yritysten merkitystä, jota ei voida laskea pelkästään myyntilukujen perusteella (4). |
| --- | --- |

3.5.2

Vaikka viime vuosina onkin ollut havaittavissa kasvava suuntaus ostaa lihatuotteet suurista marketeista ja halpahalleista, ETSK korostaa näiden rakenteellisesti pienten yritysten merkitystä, jota ei voida laskea pelkästään myyntilukujen perusteella (4).

| 3.5.3 | Myös maitoalalla toimii lukuisia pienyrityksiä. Esimerkiksi Saksassa on viime vuosina tapahtuneen ekologisen maidontuotannon laajentumisen johdosta perustettu yli 500 maatilajuustolaa, joissa on noin 1 500 uutta työpaikkaa. Lisäksi luomumeijereihin ja elinkeinoa harjoittaviin luomujuustoloihin on tullut uusia työpaikkoja. Niistä ei valitettavasti ole unionia koskevia tilastoja. |
| --- | --- |

3.5.3

Myös maitoalalla toimii lukuisia pienyrityksiä. Esimerkiksi Saksassa on viime vuosina tapahtuneen ekologisen maidontuotannon laajentumisen johdosta perustettu yli 500 maatilajuustolaa, joissa on noin 1 500 uutta työpaikkaa. Lisäksi luomumeijereihin ja elinkeinoa harjoittaviin luomujuustoloihin on tullut uusia työpaikkoja. Niistä ei valitettavasti ole unionia koskevia tilastoja.

| 3.6 | Agenda 2000 -ohjelman yhteydessä komissio ja jäsenvaltiot painottivat, että sen lisäksi, että kehitetään EU:n maatalouden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla, tulisi myös painottaa laatua. Lisäksi tulisi ylläpitää ja edistää maatalouden monitoimista luonnetta (toisin sanoen: ”eurooppalaista maatalousmallia”). Tällä tarkoitetaan maataloutta, joka muun muassa toimittaa korkealaatuisia tuotteita ja näin ylläpitää ja luo uusia työpaikkoja. Tämä strategia maaseudun lisäarvon nostamiseksi kuuluu erottamattomasti yhteen elintarvikkeiden jalostusalan ylläpitämisen ja kehittämisen kanssa. Tätä laatupolitiikkaa palvelevat myös suojatut alkuperänimitykset. |
| --- | --- |

3.6

Agenda 2000 -ohjelman yhteydessä komissio ja jäsenvaltiot painottivat, että sen lisäksi, että kehitetään EU:n maatalouden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla, tulisi myös painottaa laatua. Lisäksi tulisi ylläpitää ja edistää maatalouden monitoimista luonnetta (toisin sanoen: ”eurooppalaista maatalousmallia”). Tällä tarkoitetaan maataloutta, joka muun muassa toimittaa korkealaatuisia tuotteita ja näin ylläpitää ja luo uusia työpaikkoja. Tämä strategia maaseudun lisäarvon nostamiseksi kuuluu erottamattomasti yhteen elintarvikkeiden jalostusalan ylläpitämisen ja kehittämisen kanssa. Tätä laatupolitiikkaa palvelevat myös suojatut alkuperänimitykset.

| 3.7 | Laatupolitiikan täytäntöönpanemiseksi tulisi tulevaisuudessa soveltaa käytäntöön muun muassa maaseuturahastoa koskevaa asetusta (toimintalinja 3: maaseudun elinkeinoelämän monipuolistaminen ja maaseutualueiden elämänlaatu) sekä luonnonmukaista viljelyä koskevaa toimintaohjelmaa. |
| --- | --- |

3.7

Laatupolitiikan täytäntöönpanemiseksi tulisi tulevaisuudessa soveltaa käytäntöön muun muassa maaseuturahastoa koskevaa asetusta (toimintalinja 3: maaseudun elinkeinoelämän monipuolistaminen ja maaseutualueiden elämänlaatu) sekä luonnonmukaista viljelyä koskevaa toimintaohjelmaa.

| 3.8 | Pienillä elintarvikealan yrityksillä ja erityisesti pienillä, elintarvikkeita käsiteollisesti valmistavilla yrityksillä on tässä yhteydessä strateginen merkitys. Nämä pienet elintarvikealan yritykset voivat monipuolistaa alaa eli auttaa tarjoamaan kuluttajille laajan tuotevalikoiman. Kysynnän kasvu on merkki siitä, että kuluttajat arvostavat yhä enemmän monipuolisuutta ja että juuri perinteiset ja käsiteolliset valmistusmenetelmät ovat yleensä tuotteen korkean laadun tae. Ne ovat myös osa kulttuuriperintöämme. Kyseiset elintarvikealan yritykset ovat jo vuosikymmenten ajan todistaneet pystyvänsä tuottamaan turvallisia tuotteita. |
| --- | --- |

3.8

Pienillä elintarvikealan yrityksillä ja erityisesti pienillä, elintarvikkeita käsiteollisesti valmistavilla yrityksillä on tässä yhteydessä strateginen merkitys. Nämä pienet elintarvikealan yritykset voivat monipuolistaa alaa eli auttaa tarjoamaan kuluttajille laajan tuotevalikoiman. Kysynnän kasvu on merkki siitä, että kuluttajat arvostavat yhä enemmän monipuolisuutta ja että juuri perinteiset ja käsiteolliset valmistusmenetelmät ovat yleensä tuotteen korkean laadun tae. Ne ovat myös osa kulttuuriperintöämme. Kyseiset elintarvikealan yritykset ovat jo vuosikymmenten ajan todistaneet pystyvänsä tuottamaan turvallisia tuotteita.

Erilaiset riskit edellyttävät monipuolisia turvallisuusjärjestelmiä

| 3.9 | ETSK paneekin tyytyväisenä merkille, että kyseiset uudet asetukset ovat joustavampia aiempiin säännöksiin verrattuina. Tämä joustavuus avaa uusia mahdollisuuksia käsiteollisia, perinteisiä jalostustapoja käyttäville pienille elintarvikealan yrityksille, sillä yhtenäisen lupamenettelyn ansiosta ne voivat tulevaisuudessa osallistua rajatylittävään kauppaan. Näitä mahdollisuuksia on kuitenkin myös hyödynnettävä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.9

ETSK paneekin tyytyväisenä merkille, että kyseiset uudet asetukset ovat joustavampia aiempiin säännöksiin verrattuina. Tämä joustavuus avaa uusia mahdollisuuksia käsiteollisia, perinteisiä jalostustapoja käyttäville pienille elintarvikealan yrityksille, sillä yhtenäisen lupamenettelyn ansiosta ne voivat tulevaisuudessa osallistua rajatylittävään kauppaan. Näitä mahdollisuuksia on kuitenkin myös hyödynnettävä jäsenvaltioissa.

| 3.10 | Joustavuus saattaa kuitenkin myös aiheuttaa riskejä pienille elintarvikealan yrityksille. Vain ”rekisteröityjen yritystenkin” on nyt noudatettava tiukempia lupamenettelyn standardeja. Lisäksi jotkut asetukseen (EY) N:o 853/2004 sisältyvissä erityisissä hygieniaan liittyvissä toimenpiteissä asetetaan huomattavasti tähänastisia korkeampia vaatimuksia. Tämä koskee etenkin asetuksen vaatimuksia mikrobiologisista tarkastuksista. |
| --- | --- |

3.10

Joustavuus saattaa kuitenkin myös aiheuttaa riskejä pienille elintarvikealan yrityksille. Vain ”rekisteröityjen yritystenkin” on nyt noudatettava tiukempia lupamenettelyn standardeja. Lisäksi jotkut asetukseen (EY) N:o 853/2004 sisältyvissä erityisissä hygieniaan liittyvissä toimenpiteissä asetetaan huomattavasti tähänastisia korkeampia vaatimuksia. Tämä koskee etenkin asetuksen vaatimuksia mikrobiologisista tarkastuksista.

| 3.11 | Koska jäykkien tavoitteiden sijaan on asetettu hygieniatavoitteet sekä laadittu niihin liittyvät joustavuuslausekkeet, voidaan sekä (asetuksen (EY) N:o 852/2004) HACCP-järjestelmä että lupamenettelyt mukauttaa erilaisissa yritysmuodoissa sovellettavien tuotantomenetelmien erityisriskeihin. |
| --- | --- |

3.11

Koska jäykkien tavoitteiden sijaan on asetettu hygieniatavoitteet sekä laadittu niihin liittyvät joustavuuslausekkeet, voidaan sekä (asetuksen (EY) N:o 852/2004) HACCP-järjestelmä että lupamenettelyt mukauttaa erilaisissa yritysmuodoissa sovellettavien tuotantomenetelmien erityisriskeihin.

| 3.12 | Joustavuus on erittäin tärkeää, kun halutaan säilyttää eurooppalaisten elintarvikealan yritysten monipuolinen rakenne, sillä hygieniaan liittyvät riskit ja vaatimukset ovat osittain tiiviisti sidoksissa yksittäisiin tuotanto-, jalostus- ja jakelujärjestelmiin. Pienissä käsiteollisissa, lähinnä paikallista ja alueellista jakelua harjoittavissa elintarvikealan yrityksissä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät riskit ovat erilaisia kuin teollisissa suuryrityksissä, joilla on valtakunnalliset ja kansainväliset jakelureitit. Siksi onkin ymmärrettävää, että suuryrityksille, joissa on paljon työntekijöitä, sarjatuotantoa sekä rajatut vastuualueet, on hyötyä seuranta- ja laadunhallintajärjestelmistä, tunnistetiedoista ja viimeistellyistä tilasuunnitelmista sekä eräkohtaisista mikrobiologisista tutkimuksista. Pienissä elintarvikealan yrityksissä, joissa vastuullisia työntekijöitä on vain muutama ja jotka eivät useinkaan osallistu yhteisön sisäiseen kaupankäyntiin, riittävät yleensä yksinkertaiset toimenpiteet, kuten pistokokein toteutettava kylmäsäilytys- tai keittolämpötilan tarkistus tai muu tarkastus (keitetyt makkarat). Tässä yhteydessä voidaan käyttää perinteisiä ja hyviksi havaittuja tarkastusmenetelmiä. Tekniset tai organisatoriset lisätoimet eivät paranna hygieniaa mutta lisäävät taloudellista taakkaa ja vievät aikaa. |
| --- | --- |

3.12

Joustavuus on erittäin tärkeää, kun halutaan säilyttää eurooppalaisten elintarvikealan yritysten monipuolinen rakenne, sillä hygieniaan liittyvät riskit ja vaatimukset ovat osittain tiiviisti sidoksissa yksittäisiin tuotanto-, jalostus- ja jakelujärjestelmiin. Pienissä käsiteollisissa, lähinnä paikallista ja alueellista jakelua harjoittavissa elintarvikealan yrityksissä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät riskit ovat erilaisia kuin teollisissa suuryrityksissä, joilla on valtakunnalliset ja kansainväliset jakelureitit. Siksi onkin ymmärrettävää, että suuryrityksille, joissa on paljon työntekijöitä, sarjatuotantoa sekä rajatut vastuualueet, on hyötyä seuranta- ja laadunhallintajärjestelmistä, tunnistetiedoista ja viimeistellyistä tilasuunnitelmista sekä eräkohtaisista mikrobiologisista tutkimuksista. Pienissä elintarvikealan yrityksissä, joissa vastuullisia työntekijöitä on vain muutama ja jotka eivät useinkaan osallistu yhteisön sisäiseen kaupankäyntiin, riittävät yleensä yksinkertaiset toimenpiteet, kuten pistokokein toteutettava kylmäsäilytys- tai keittolämpötilan tarkistus tai muu tarkastus (keitetyt makkarat). Tässä yhteydessä voidaan käyttää perinteisiä ja hyviksi havaittuja tarkastusmenetelmiä. Tekniset tai organisatoriset lisätoimet eivät paranna hygieniaa mutta lisäävät taloudellista taakkaa ja vievät aikaa.

| 3.13 | Esimerkki teollisuudessa järkevien ja tarpeellisten toimenpiteiden siirtämisestä käsiteolliselle alalle on jo direktiiviin (EY) N:o 64/433 sisältyvä säännös sterilointilaitteesta. Nykyisissä teurastamoissa teurastustahti on yleensä nopea, eikä aikaa jää veitsen puhdistamiseen, jos se osuu esimerkiksi paiseeseen. Leikkaamon jokaisessa työpisteessä olevan sterilointilaitteen ansiosta työntekijä voi kuljetinta pysäyttämättä ottaa milloin tahansa käyttöönsä uuden ja steriilin veitsen. Käsiteollisissa teurastamoissa tilanne on toinen: Työntekijä leikkaa eläimen, ja tarvittaessa on aina riittävästi aikaa ottaa käyttöön uusi ja steriili veitsi. Veitsen steriloimiseksi riittää, kun työpisteessä on riittävästi edellisiltana steriloituja veitsiä. Sterilisointilaitetta ei tarvita jokaisessa työpisteessä. SANCO-asiakirjan N:o 1514 8. syyskuuta 2005 päivätyssä tarkistuksessa kyseinen ETSK:n huomautus on jo otettu huomioon, ja sen 5.3 kohdassa määrätään, että pienissä teurastamoissa riittää, kun työpisteessä on riittävä määrä ennen teurastuksen alkamista steriloituja veitsiä. |
| --- | --- |

3.13

Esimerkki teollisuudessa järkevien ja tarpeellisten toimenpiteiden siirtämisestä käsiteolliselle alalle on jo direktiiviin (EY) N:o 64/433 sisältyvä säännös sterilointilaitteesta. Nykyisissä teurastamoissa teurastustahti on yleensä nopea, eikä aikaa jää veitsen puhdistamiseen, jos se osuu esimerkiksi paiseeseen. Leikkaamon jokaisessa työpisteessä olevan sterilointilaitteen ansiosta työntekijä voi kuljetinta pysäyttämättä ottaa milloin tahansa käyttöönsä uuden ja steriilin veitsen. Käsiteollisissa teurastamoissa tilanne on toinen: Työntekijä leikkaa eläimen, ja tarvittaessa on aina riittävästi aikaa ottaa käyttöön uusi ja steriili veitsi. Veitsen steriloimiseksi riittää, kun työpisteessä on riittävästi edellisiltana steriloituja veitsiä. Sterilisointilaitetta ei tarvita jokaisessa työpisteessä. SANCO-asiakirjan N:o 1514 8. syyskuuta 2005 päivätyssä tarkistuksessa kyseinen ETSK:n huomautus on jo otettu huomioon, ja sen 5.3 kohdassa määrätään, että pienissä teurastamoissa riittää, kun työpisteessä on riittävä määrä ennen teurastuksen alkamista steriloituja veitsiä.

| 3.14 | Toisin sanoen: Jos hygieniastandardit ja turvallisuusvaatimukset laaditaan ainoastaan nykyisen valtavirtatuotannon eli teollisen jalostuksen ja maailmanlaajuisen kaupankäynnin riskien perusteella ja niitä sovelletaan sellaisinaan käsiteolliseen toimintaan, on olemassa vaara, että käsiteollisesti ja perinteisin menetelmin valmistetuilla tuotteille aiheutuu tästä kilpailuhaitta. Niiden markkinoillepääsy estetään osittain suoraan ja osittain epäsuorasti (nostamalla kustannuksia). |
| --- | --- |

3.14

Toisin sanoen: Jos hygieniastandardit ja turvallisuusvaatimukset laaditaan ainoastaan nykyisen valtavirtatuotannon eli teollisen jalostuksen ja maailmanlaajuisen kaupankäynnin riskien perusteella ja niitä sovelletaan sellaisinaan käsiteolliseen toimintaan, on olemassa vaara, että käsiteollisesti ja perinteisin menetelmin valmistetuilla tuotteille aiheutuu tästä kilpailuhaitta. Niiden markkinoillepääsy estetään osittain suoraan ja osittain epäsuorasti (nostamalla kustannuksia).

| 3.15 | Kun jäljempänä vaaditaan erityisiin menetelmiin ja rakenteisiin mukautettuja hygieniasuunnitelmia, kyse ei ole ainoastaan yhtäläisten markkinoillepääsymahdollisuuksien turvaamisesta. Ennen kaikkea kyse on innovaatioiden ylläpitämisestä ja tukemisesta maaseudulla. Yksi viime vuosikymmenien tärkeimmistä innovaatioista oli luonnonmukaisen maanviljelyn kehittäminen ja laajentaminen. Ilman olemassa olevaa ja äskettäin saatua uutta liikkumavaraa ei siihen liittyvä elintarvikejalostuksen perinteisten menetelmien arvostuksen uusi nousu olisi ollut mahdollista. Siksi on tärkeää antaa myös tulevaisuudessa liikkumavaraa alueellisille erikoisuuksille, käsiteollisille, perinteisille menetelmille, erityisille jalostustavoille, erikoislaadulle ja erityisille markkinointiväylille sekä samalla taata kuluttajalle yhdenmukainen ja korkea elintarviketurvallisuuden taso. |
| --- | --- |

3.15

Kun jäljempänä vaaditaan erityisiin menetelmiin ja rakenteisiin mukautettuja hygieniasuunnitelmia, kyse ei ole ainoastaan yhtäläisten markkinoillepääsymahdollisuuksien turvaamisesta. Ennen kaikkea kyse on innovaatioiden ylläpitämisestä ja tukemisesta maaseudulla. Yksi viime vuosikymmenien tärkeimmistä innovaatioista oli luonnonmukaisen maanviljelyn kehittäminen ja laajentaminen. Ilman olemassa olevaa ja äskettäin saatua uutta liikkumavaraa ei siihen liittyvä elintarvikejalostuksen perinteisten menetelmien arvostuksen uusi nousu olisi ollut mahdollista. Siksi on tärkeää antaa myös tulevaisuudessa liikkumavaraa alueellisille erikoisuuksille, käsiteollisille, perinteisille menetelmille, erityisille jalostustavoille, erikoislaadulle ja erityisille markkinointiväylille sekä samalla taata kuluttajalle yhdenmukainen ja korkea elintarviketurvallisuuden taso.

4   Uuden hygienialainsäädännön luomia potentiaalisia mahdollisuuksia ja esteitä liha- ja maitotuotealalla toimiville pienille, käsiteollisille elintarvikealan yrityksille

Asetus (EY) N:o 852/2004

| 4.1 | Jotkin jäsenvaltiot ovat käyttäneet ”vanhassa” lainsäädännössä ollutta mahdollisuutta tehdä ero liha- ja maitotuotteita jalostavien ”rekisteröityjen” ja ”luvan saaneiden” yritysten välille. Rekisteröidyt yritykset eivät saaneet osallistua yhteisön sisäiseen kaupankäyntiin ilman erilaisten hygieniastandardien pohjalta laadittua perustelua. Terveys- ja kuluttajansuoja-asiain pääosaston 8. syyskuuta 2005 antamien ohjeiden SANCO/1513/2005 rev. 1 kohdassa 3.4 jäsenvaltioita nimenomaan vaaditaan sallimaan raja-alueilla rajatylittävä kauppa niille suoramyyjille, jotka eivät kuulu asetusten (EY) N:o 852/2004 ja N:o 853/2004 soveltamisalan piiriin. Tämä tarjoaa uusia markkinointimahdollisuuksia raja-alueilla sijaitseville yrityksille. |
| --- | --- |

4.1

Jotkin jäsenvaltiot ovat käyttäneet ”vanhassa” lainsäädännössä ollutta mahdollisuutta tehdä ero liha- ja maitotuotteita jalostavien ”rekisteröityjen” ja ”luvan saaneiden” yritysten välille. Rekisteröidyt yritykset eivät saaneet osallistua yhteisön sisäiseen kaupankäyntiin ilman erilaisten hygieniastandardien pohjalta laadittua perustelua. Terveys- ja kuluttajansuoja-asiain pääosaston 8. syyskuuta 2005 antamien ohjeiden SANCO/1513/2005 rev. 1 kohdassa 3.4 jäsenvaltioita nimenomaan vaaditaan sallimaan raja-alueilla rajatylittävä kauppa niille suoramyyjille, jotka eivät kuulu asetusten (EY) N:o 852/2004 ja N:o 853/2004 soveltamisalan piiriin. Tämä tarjoaa uusia markkinointimahdollisuuksia raja-alueilla sijaitseville yrityksille.

| 4.2 | Asetuksessa (EY) N:o 852/2004 edellytetään HACCP-järjestelmän käyttämistä elintarvikkeiden turvallisuutta koskevissa menetelmissä. HACCP-periaatteiden sitova soveltaminen on myönteistä, sillä järjestelmä on itse asiassa käsiteollisen perinteen mukainen, koska siinä tavoitellaan täyttä tuoteturvallisuutta vain muutamalla, mutta mahdollisimman tehokkaalla ja oikeassa vaiheessa suoritetulla tarkastuksella. Elokuun 30. päivänä 2005 annetuissa SANCO/1955/2005 -ohjeissa määrätään myös siitä, miten HACCP-järjestelmät voidaan mukauttaa erilaisiin yritysmuotoihin. Yksittäisissä jäsenvaltioissa on myös laadittu vastaavia, hyvää hygieniakäytäntöä koskevia ohjeita. Nämä saattavat helpottaa HACCP:n soveltamista pienissä elintarvikeyrityksissä, koska silloin voidaan mahdollisesti luopua oman riskianalyysin tekemisestä. |
| --- | --- |

4.2

Asetuksessa (EY) N:o 852/2004 edellytetään HACCP-järjestelmän käyttämistä elintarvikkeiden turvallisuutta koskevissa menetelmissä. HACCP-periaatteiden sitova soveltaminen on myönteistä, sillä järjestelmä on itse asiassa käsiteollisen perinteen mukainen, koska siinä tavoitellaan täyttä tuoteturvallisuutta vain muutamalla, mutta mahdollisimman tehokkaalla ja oikeassa vaiheessa suoritetulla tarkastuksella. Elokuun 30. päivänä 2005 annetuissa SANCO/1955/2005 -ohjeissa määrätään myös siitä, miten HACCP-järjestelmät voidaan mukauttaa erilaisiin yritysmuotoihin. Yksittäisissä jäsenvaltioissa on myös laadittu vastaavia, hyvää hygieniakäytäntöä koskevia ohjeita. Nämä saattavat helpottaa HACCP:n soveltamista pienissä elintarvikeyrityksissä, koska silloin voidaan mahdollisesti luopua oman riskianalyysin tekemisestä.

| 4.3 | Se, auttaako HACCP-järjestelmä myös käsiteollisia elintarvikealan yrityksiä, riippuu siitä, millaisiksi järjestelmän kansalliset linjaukset muotoillaan. Jos dokumentointi ja kattavat tarkistuslistat saavat liian suuren painoarvon, kyseinen väline saattaa helposti aiheuttaa kustannusten nousua ilman että turvallisuustaso yhtään paranee. |
| --- | --- |

4.3

Se, auttaako HACCP-järjestelmä myös käsiteollisia elintarvikealan yrityksiä, riippuu siitä, millaisiksi järjestelmän kansalliset linjaukset muotoillaan. Jos dokumentointi ja kattavat tarkistuslistat saavat liian suuren painoarvon, kyseinen väline saattaa helposti aiheuttaa kustannusten nousua ilman että turvallisuustaso yhtään paranee.

| 4.4 | HACCP-järjestelmään liittyy mikrobiologinen valvonta, jonka kriteerit ja laajuus on vielä määriteltävä (4 artikla). Uuden mikrobiologisia kriteerejä koskevan asetuksen muotoilulla tulee olemaan ratkaiseva vaikutus omavalvonnan kustannuksiin. Sillä tulee olemaan merkitystä kilpailukyvylle pienissä elintarvikealan yrityksissä, joissa kustannukset kohdistuvat paljon pienempiin jalostus- ja myyntimääriin kuin suurissa elintarvikealan yrityksissä. Komitea onkin tyytyväinen suunniteltuun säännökseen, jonka mukaan jauhetun lihan tarkastustiheyttä voidaan pienissä teurastamoissa ja leikkaamoissa mukauttaa tuotetun määrän perusteella. Kaikissa muissa yrityksissä tarkastukset on tehtävä viikoittain. |
| --- | --- |

4.4

HACCP-järjestelmään liittyy mikrobiologinen valvonta, jonka kriteerit ja laajuus on vielä määriteltävä (4 artikla). Uuden mikrobiologisia kriteerejä koskevan asetuksen muotoilulla tulee olemaan ratkaiseva vaikutus omavalvonnan kustannuksiin. Sillä tulee olemaan merkitystä kilpailukyvylle pienissä elintarvikealan yrityksissä, joissa kustannukset kohdistuvat paljon pienempiin jalostus- ja myyntimääriin kuin suurissa elintarvikealan yrityksissä. Komitea onkin tyytyväinen suunniteltuun säännökseen, jonka mukaan jauhetun lihan tarkastustiheyttä voidaan pienissä teurastamoissa ja leikkaamoissa mukauttaa tuotetun määrän perusteella. Kaikissa muissa yrityksissä tarkastukset on tehtävä viikoittain.

Asetus (EY) N:o 853/2004: Joustavuuden riskit esimerkiksi maidonjalostuksessa

| 4.5 | Joustavuuden lisäämisen myötä saavat jäsenvaltioiden lisäksi myös erityisesti elintarvikealan yritysten luvista vastaavat alueelliset eläinlääkintäviranomaiset suuren harkintavallan. Hygieniasääntöjen täytäntöönpanossa on jo nykyään suuria eroja erityisesti eläinlääkärien riskialttiina pitämillä aloilla, kuten käsiteollisesti suoritettavassa siipikarjan teurastuksessa, maatilajuustoloissa ja raakamaitotuotteiden tuotannossa. |
| --- | --- |

4.5

Joustavuuden lisäämisen myötä saavat jäsenvaltioiden lisäksi myös erityisesti elintarvikealan yritysten luvista vastaavat alueelliset eläinlääkintäviranomaiset suuren harkintavallan. Hygieniasääntöjen täytäntöönpanossa on jo nykyään suuria eroja erityisesti eläinlääkärien riskialttiina pitämillä aloilla, kuten käsiteollisesti suoritettavassa siipikarjan teurastuksessa, maatilajuustoloissa ja raakamaitotuotteiden tuotannossa.

| 4.6 | Monien EU:n jäsenvaltioiden maatalousyrityksille maidon jalostaminen juustoksi on merkittävä toimeentulon varmistava tekijä. Puolan alueilla EU-jäsenyyttä ennen ja sen jälkeen saadut kokemukset osoittavat, että eläinlääkintäviranomaiset ovat toistaiseksi kieltäneet maatilajuustoloiden perustamisen viittaamalla oletettuihin ”EU:n säännöksiin”. Onkin selvinnyt, että eläinlääkintäviranomaiset eivät olleet lainkaan tottuneet käsittelemään tällaisia ”uusia” ideoita ja että he eivät halunneet tehdä virheitä: mikä ei ole olemassa, ei voi aiheuttaa (hygienia)ongelmia. On kuitenkin selvää, että tällaisesta menettelystä ovat vastuussa jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaiset, eikä EU. |
| --- | --- |

4.6

Monien EU:n jäsenvaltioiden maatalousyrityksille maidon jalostaminen juustoksi on merkittävä toimeentulon varmistava tekijä. Puolan alueilla EU-jäsenyyttä ennen ja sen jälkeen saadut kokemukset osoittavat, että eläinlääkintäviranomaiset ovat toistaiseksi kieltäneet maatilajuustoloiden perustamisen viittaamalla oletettuihin ”EU:n säännöksiin”. Onkin selvinnyt, että eläinlääkintäviranomaiset eivät olleet lainkaan tottuneet käsittelemään tällaisia ”uusia” ideoita ja että he eivät halunneet tehdä virheitä: mikä ei ole olemassa, ei voi aiheuttaa (hygienia)ongelmia. On kuitenkin selvää, että tällaisesta menettelystä ovat vastuussa jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaiset, eikä EU.

| 4.7 | Useista EU:n vanhassa lainsäädännössä tarkkaan määritellyistä maidonjalostusta koskevista säännöistä luovutaan. Uusi asetus tarjoaa juuri pienille käsiteollisille elintarvikealan yrityksille uusia mahdollisuuksia. Ne voivat hyväksyttää niin kutsuttuja ”vaihtoehtoisia menettelytapoja”, joita ei asetuksessa kuitenkaan määritellä konkreettisesti. |
| --- | --- |

4.7

Useista EU:n vanhassa lainsäädännössä tarkkaan määritellyistä maidonjalostusta koskevista säännöistä luovutaan. Uusi asetus tarjoaa juuri pienille käsiteollisille elintarvikealan yrityksille uusia mahdollisuuksia. Ne voivat hyväksyttää niin kutsuttuja ”vaihtoehtoisia menettelytapoja”, joita ei asetuksessa kuitenkaan määritellä konkreettisesti.

| 4.8 | Siksi pelätäänkin täysin oikeutetusti, että jotkin jäsenvaltiot yrittävät kansallisessa täytäntöönpanossa (application) saada läpi unionissa aiottua huomattavasti ”tiukemman” ja pienten elintarvikealan yritysten kannalta epäedullisemman tulkinnan asetuksista kuin unionin tasolla on tarkoitettu. |
| --- | --- |

4.8

Siksi pelätäänkin täysin oikeutetusti, että jotkin jäsenvaltiot yrittävät kansallisessa täytäntöönpanossa (application) saada läpi unionissa aiottua huomattavasti ”tiukemman” ja pienten elintarvikealan yritysten kannalta epäedullisemman tulkinnan asetuksista kuin unionin tasolla on tarkoitettu.

| 4.9 | Esimerkki 1: Saksassa on laadittu alustavat luonnokset hallinnollisiksi määräyksiksi (asetuksessa (EY) N:o 882/2004 olevan 31 artiklan mukainen lupamenettely). Kyseisissä määräyksissä pastörointilaitteen ja puhdistuslaitteen hyväksyminen edellyttää — kuten jo aiemminkin — tyyppitarkastusta. Muita laitteita tai menetelmiä käyttävien yrittäjien on huolehdittava todistustaakasta ja asiantuntijalausunnon kustannuksista. |
| --- | --- |

4.9

Esimerkki 1: Saksassa on laadittu alustavat luonnokset hallinnollisiksi määräyksiksi (asetuksessa (EY) N:o 882/2004 olevan 31 artiklan mukainen lupamenettely). Kyseisissä määräyksissä pastörointilaitteen ja puhdistuslaitteen hyväksyminen edellyttää — kuten jo aiemminkin — tyyppitarkastusta. Muita laitteita tai menetelmiä käyttävien yrittäjien on huolehdittava todistustaakasta ja asiantuntijalausunnon kustannuksista.

| 4.10 | Esimerkki 2: Kun yhteisön säännöstöä saatettiin osaksi kansallista lainsäädäntöä itäeurooppalaisissa jäsenvaltioissa, kuten Tšekissä, Puolassa, Sloveniassa ja Baltian maissa, siellä tapahtui vastaavia prosesseja kuin Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen sen uusissa osavaltioissa. Meijereitä ja teurastamoita koskevan mittavan rakennemuutoksen ja siihen liittyvän työpaikkahävikin syynä eivät olleet pelkästään taloudelliset ongelmat — myös suurten jalostusyritysten intressit parantaa yritystensä käyttöastetta määrittivät usein osaltaan lupakäytänteitä. |
| --- | --- |

4.10

Esimerkki 2: Kun yhteisön säännöstöä saatettiin osaksi kansallista lainsäädäntöä itäeurooppalaisissa jäsenvaltioissa, kuten Tšekissä, Puolassa, Sloveniassa ja Baltian maissa, siellä tapahtui vastaavia prosesseja kuin Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen sen uusissa osavaltioissa. Meijereitä ja teurastamoita koskevan mittavan rakennemuutoksen ja siihen liittyvän työpaikkahävikin syynä eivät olleet pelkästään taloudelliset ongelmat — myös suurten jalostusyritysten intressit parantaa yritystensä käyttöastetta määrittivät usein osaltaan lupakäytänteitä.

| 4.11 | Unionia vaaditaankin siksi tarkkailemaan terveen kilpailun ylläpitämistä yksittäisissä jäsenvaltioissa, jotta viranomaiset antaisivat myös paikallisille pienille elintarvikealan yrityksille mahdollisuuden hyödyntää perinteisten ja alueellisten laatutuotteiden suhteen myönnettyä tulkinnanvaraa. |
| --- | --- |

4.11

Unionia vaaditaankin siksi tarkkailemaan terveen kilpailun ylläpitämistä yksittäisissä jäsenvaltioissa, jotta viranomaiset antaisivat myös paikallisille pienille elintarvikealan yrityksille mahdollisuuden hyödyntää perinteisten ja alueellisten laatutuotteiden suhteen myönnettyä tulkinnanvaraa.

Asetus (EY) N:o 853/2004: Pieniin liha-alalla toimiviin elintarvikealan yrityksiin kohdistuvat esteet

| 4.12 | Asetuksessa (EY) N:o 853/2004 on muutamia selkeästi määriteltyjä vaatimuksia, jotka menevät huomattavasti pidemmälle kuin tähänastiset liha-alalla toimivia pieniä elintarvikealan yrityksiä koskevat vaatimukset ja vaikuttavat kielteisesti kustannusten kehitykseen ja siten pieniin elintarvikealan yrityksiin. Tärkeimmät vaatimukset ovat seuraavat: |
| --- | --- |

4.12

Asetuksessa (EY) N:o 853/2004 on muutamia selkeästi määriteltyjä vaatimuksia, jotka menevät huomattavasti pidemmälle kuin tähänastiset liha-alalla toimivia pieniä elintarvikealan yrityksiä koskevat vaatimukset ja vaikuttavat kielteisesti kustannusten kehitykseen ja siten pieniin elintarvikealan yrityksiin. Tärkeimmät vaatimukset ovat seuraavat:

| 4.13 | Uuden asetuksen mukaan kaikissa teurastamoissa tulee olla eläinsuojat
   (5). Tämä koskisi myös käsiteollisia liha-alan yrityksiä, vaikka eläimet eivät olisi pitkiä aikoja pienessä yrityksessä ja kaiken kaikkiaan viikossa teurastettaisiin vain muutamia eläimiä. Asetuksella pienet yritykset pakotetaan periaatteessa huomattaviin investointeihin, vaikka ne eivät parantaisikaan hygieniaa. Näin ollen onkin tervetullutta, että SANCO/1514/2005 -ohjeiden tarkistetussa toisinnossa tämä ongelma on otettu huomioon. Sen kohdassa 5.2 korostetaan, että pieniä teurastamoita ei velvoiteta huippuunsa kehitettyjen infrastruktuurien tai juotto- ja syöttölaitteiden hankkimiseen. |
| --- | --- |

4.13

Uuden asetuksen mukaan kaikissa teurastamoissa tulee olla eläinsuojat
   (5). Tämä koskisi myös käsiteollisia liha-alan yrityksiä, vaikka eläimet eivät olisi pitkiä aikoja pienessä yrityksessä ja kaiken kaikkiaan viikossa teurastettaisiin vain muutamia eläimiä. Asetuksella pienet yritykset pakotetaan periaatteessa huomattaviin investointeihin, vaikka ne eivät parantaisikaan hygieniaa. Näin ollen onkin tervetullutta, että SANCO/1514/2005 -ohjeiden tarkistetussa toisinnossa tämä ongelma on otettu huomioon. Sen kohdassa 5.2 korostetaan, että pieniä teurastamoita ei velvoiteta huippuunsa kehitettyjen infrastruktuurien tai juotto- ja syöttölaitteiden hankkimiseen.

| 4.14 | Teurastukselle ja lihan leikkaamiselle tulee olla omat tilat. Jos nämä toimenpiteet tapahtuvat eri aikaan, niihin voitaisiin käyttää myös samoja tiloja ilman että turvallisuus vaarantuu. Lisäksi tällainen ajallinen erottaminen mahdollistaisi tilojen kuivumisen, mikä parantaa hygieniaa. Samalla se säästää pienten yritysten investointeja. Näin ollen ohjetta tarkistettaessa tulisi poistaa vaatimus eri tiloista, jos teurastuksen ja lihan leikkaamisen väliin jää riittävästi aikaa ja tila puhdistetaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

4.14

Teurastukselle ja lihan leikkaamiselle tulee olla omat tilat. Jos nämä toimenpiteet tapahtuvat eri aikaan, niihin voitaisiin käyttää myös samoja tiloja ilman että turvallisuus vaarantuu. Lisäksi tällainen ajallinen erottaminen mahdollistaisi tilojen kuivumisen, mikä parantaa hygieniaa. Samalla se säästää pienten yritysten investointeja. Näin ollen ohjetta tarkistettaessa tulisi poistaa vaatimus eri tiloista, jos teurastuksen ja lihan leikkaamisen väliin jää riittävästi aikaa ja tila puhdistetaan asianmukaisesti.

| 4.15 | Uutta on se, että tulevaisuudessa myös pienten käsiteollisten yritysten, jotka tähän asti ovat olleet ”rekisteröityjä” yrityksiä, täytyy ylläpitää lihanleikkaustiloissaan enintään 12 celsiusasteen lämpötilaa tai ottaa käyttöön ”vaihtoehtoisia menetelmiä”. Paitsi että työskentely 12 asteen lämpötilassa on jo sinänsä ongelmallista, jäähdytyksestä aiheutuu pienille yrityksille ylimääräisiä investointikuluja. (6) Olisikin täysin riittävää, jos leikattava liha noudettaisiin annoksittain kylmäsäilytyksestä. |
| --- | --- |

4.15

Uutta on se, että tulevaisuudessa myös pienten käsiteollisten yritysten, jotka tähän asti ovat olleet ”rekisteröityjä” yrityksiä, täytyy ylläpitää lihanleikkaustiloissaan enintään 12 celsiusasteen lämpötilaa tai ottaa käyttöön ”vaihtoehtoisia menetelmiä”. Paitsi että työskentely 12 asteen lämpötilassa on jo sinänsä ongelmallista, jäähdytyksestä aiheutuu pienille yrityksille ylimääräisiä investointikuluja. (6) Olisikin täysin riittävää, jos leikattava liha noudettaisiin annoksittain kylmäsäilytyksestä.

| 4.16 | Erityisen ongelmallisia ovat asetuksessa (EY) N:o 853/2004 annetut jauhetun lihan lämpötilaa ja valvontaa koskevat säännöt, sillä jauhelihalla on suuri taloudellinen merkitys myös pienyrityksille ja pienille lihanjalostajille. Ainakin Saksassa näillä yrityksillä on tähän asti ollut ”vain””rekisteröityjen yritysten” asema, ja niiden oli noudatettava jauhettua lihaa koskevia kansallisia sääntöjä, joissa lämpötilaksi määrättiin 4 celsiusastetta. Koska tulevaisuudessa on ainoastaan EU:lta hyväksynnän saaneita yrityksiä, tulee myös käsiteollisten lihanjalostusyritysten noudattaa uudessa asetuksessa annettuja tiukkoja lämpötilamääräyksiä (2 celsiusastetta) (7). Mikäli yritykset valmistavat jauhelihaa tuoreeltaan ja myyvät (vanhojen määräysten mukaisesti) ainoastaan samana päivänä valmistettua jauhelihaa, matalammat lämpötilat eivät edistä hygieniaa. Koska vanhojen laitteistojen lämpötilaa ei voi yksinkertaisesti laskea ja lisäksi tarvitaan myös sulatuslaitteistoja, yritysten on sijoitettava uusiin kylmälaitteisiin. Käsiteollisten yritysten kilpailuaseman kannalta on ongelmallista, että uudessa asetuksessa sallitaan jauhelihan valmistaminen pakastetusta lihasta. Tämä lisää entisestään polkumyyntiä. |
| --- | --- |

4.16

Erityisen ongelmallisia ovat asetuksessa (EY) N:o 853/2004 annetut jauhetun lihan lämpötilaa ja valvontaa koskevat säännöt, sillä jauhelihalla on suuri taloudellinen merkitys myös pienyrityksille ja pienille lihanjalostajille. Ainakin Saksassa näillä yrityksillä on tähän asti ollut ”vain””rekisteröityjen yritysten” asema, ja niiden oli noudatettava jauhettua lihaa koskevia kansallisia sääntöjä, joissa lämpötilaksi määrättiin 4 celsiusastetta. Koska tulevaisuudessa on ainoastaan EU:lta hyväksynnän saaneita yrityksiä, tulee myös käsiteollisten lihanjalostusyritysten noudattaa uudessa asetuksessa annettuja tiukkoja lämpötilamääräyksiä (2 celsiusastetta) (7). Mikäli yritykset valmistavat jauhelihaa tuoreeltaan ja myyvät (vanhojen määräysten mukaisesti) ainoastaan samana päivänä valmistettua jauhelihaa, matalammat lämpötilat eivät edistä hygieniaa. Koska vanhojen laitteistojen lämpötilaa ei voi yksinkertaisesti laskea ja lisäksi tarvitaan myös sulatuslaitteistoja, yritysten on sijoitettava uusiin kylmälaitteisiin. Käsiteollisten yritysten kilpailuaseman kannalta on ongelmallista, että uudessa asetuksessa sallitaan jauhelihan valmistaminen pakastetusta lihasta. Tämä lisää entisestään polkumyyntiä.

| 4.17 | Uutta on myös se, että käsiteollisten yritysten täytyy suorittaa jauhetulle lihalle mikrobiologinen tarkastus, vaikka jauheliha myytäisiin tai pakastettaisiin heti valmistuspäivänä (8). Tämä johtaa huomattaviin kustannuksiin eikä paranna hygieniaa. Vaadittavaa tarkastustiheyttä ei tässä yhteydessä ole vielä määritelty. Ehdotetussa asetuksessa säädetään vain, että pienissä yrityksissä voidaan luopua viikoittaisista tarkastuksista (ks. kohdat 4.18–4.20). |
| --- | --- |

4.17

Uutta on myös se, että käsiteollisten yritysten täytyy suorittaa jauhetulle lihalle mikrobiologinen tarkastus, vaikka jauheliha myytäisiin tai pakastettaisiin heti valmistuspäivänä (8). Tämä johtaa huomattaviin kustannuksiin eikä paranna hygieniaa. Vaadittavaa tarkastustiheyttä ei tässä yhteydessä ole vielä määritelty. Ehdotetussa asetuksessa säädetään vain, että pienissä yrityksissä voidaan luopua viikoittaisista tarkastuksista (ks. kohdat 4.18–4.20).

Mikrobiologisia kriteerejä koskeva asetus

| 4.18 | Valmisteilla olevan mikrobiologisia kriteerejä koskevan asetuksen muotoilu tulee olemaan erityisen tärkeä pienten elintarvikealan yritysten tulevalle kilpailuasemalle. Näytteiden oton ja niiden laajuuden on oltava järkevässä suhteessa yrityksen tuotantomäärään, ja niillä on varmistettava myös tilastollinen pätevyys. |
| --- | --- |

4.18

Valmisteilla olevan mikrobiologisia kriteerejä koskevan asetuksen muotoilu tulee olemaan erityisen tärkeä pienten elintarvikealan yritysten tulevalle kilpailuasemalle. Näytteiden oton ja niiden laajuuden on oltava järkevässä suhteessa yrityksen tuotantomäärään, ja niillä on varmistettava myös tilastollinen pätevyys.

| 4.19 | Tähän asti teurastamoyritysten oli teetettävä kerran vuodessa ruhojen mikrobiologiset tutkimukset, jotka koskivat bakteerien ja mädättäjäbakteerien (enterobacteriaceae) kokonaismäärää, sekä kymmenen kertaa vuodessa vastaavat kalusteiden ja seinien jne. tutkimukset. Suunniteltu tutkimusten tihentäminen aiheuttaisi pienille yrityksille huomattavia lisäkustannuksia (jauheliha — ks. kohta 4.16). |
| --- | --- |

4.19

Tähän asti teurastamoyritysten oli teetettävä kerran vuodessa ruhojen mikrobiologiset tutkimukset, jotka koskivat bakteerien ja mädättäjäbakteerien (enterobacteriaceae) kokonaismäärää, sekä kymmenen kertaa vuodessa vastaavat kalusteiden ja seinien jne. tutkimukset. Suunniteltu tutkimusten tihentäminen aiheuttaisi pienille yrityksille huomattavia lisäkustannuksia (jauheliha — ks. kohta 4.16).

| 4.20 | Lisäksi alhaisista tuotantomääristä johtuen aiheutuu tilastollisten ongelmien lisäksi ongelmia myös näytteeseen tarvittavan määrän osalta. Tästä on huomauttanut CGAD (Conféderation Générale de l'Alimentation en Détail), ranskalainen elintarvikealan käsiteollisuusyrittäjien ja vähittäismyyjien ammattijärjestö. Jos suunnitellussa näytteenottomäärässä aiotaan pitäytyä, ei tuotteesta CGAD:n mukaan jäisi joissakin tapauksissa jäljelle enää mitään myytävää ja kustannuksetkin olisivat suuret. |
| --- | --- |

4.20

Lisäksi alhaisista tuotantomääristä johtuen aiheutuu tilastollisten ongelmien lisäksi ongelmia myös näytteeseen tarvittavan määrän osalta. Tästä on huomauttanut CGAD (Conféderation Générale de l'Alimentation en Détail), ranskalainen elintarvikealan käsiteollisuusyrittäjien ja vähittäismyyjien ammattijärjestö. Jos suunnitellussa näytteenottomäärässä aiotaan pitäytyä, ei tuotteesta CGAD:n mukaan jäisi joissakin tapauksissa jäljelle enää mitään myytävää ja kustannuksetkin olisivat suuret.

5   Päätelmät

| 5.1 | ETSK pitää uusien asetusten joustavuutta tervetulleena, sillä se tarjoaa perinteisille ja/tai käsiteollisille alueellisille elintarvikeyrityksille uusia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

5.1

ETSK pitää uusien asetusten joustavuutta tervetulleena, sillä se tarjoaa perinteisille ja/tai käsiteollisille alueellisille elintarvikeyrityksille uusia mahdollisuuksia.

| 5.2 | ETSK muistuttaa kuitenkin samalla siitä, että kyseiseen liikkumavaraan liittyy samalla myös riskejä käsiteollisille elintarvikeyrityksille, koska sekä jäsenvaltiot että paikalliset viranomaiset voivat tulkita sääntöjä kyseisille yrityksille haitallisella tavalla. EU:n direktiivien toimeenpanoon liittyvät kokemukset viittaavat siihen, että näin voin tapahtua. Yritysten tulisi saada lähtökohtaisesti päättää itse, millä tavoin ne saavuttavat asetetut hygieniatavoitteet. Samaa korostetaan myös 8. syyskuuta 2005 päivätyn SANCO-asiakirjan N:o 1513/2005 rev. 1 kohdassa 4. Komission on näin ollen huolehdittava siitä, että ohjeista tiedotetaan asianmukaisesti jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

5.2

ETSK muistuttaa kuitenkin samalla siitä, että kyseiseen liikkumavaraan liittyy samalla myös riskejä käsiteollisille elintarvikeyrityksille, koska sekä jäsenvaltiot että paikalliset viranomaiset voivat tulkita sääntöjä kyseisille yrityksille haitallisella tavalla. EU:n direktiivien toimeenpanoon liittyvät kokemukset viittaavat siihen, että näin voin tapahtua. Yritysten tulisi saada lähtökohtaisesti päättää itse, millä tavoin ne saavuttavat asetetut hygieniatavoitteet. Samaa korostetaan myös 8. syyskuuta 2005 päivätyn SANCO-asiakirjan N:o 1513/2005 rev. 1 kohdassa 4. Komission on näin ollen huolehdittava siitä, että ohjeista tiedotetaan asianmukaisesti jäsenvaltioissa.

| 5.3 | ETSK pitää tarpeellisena muuttaa konkreettisesti joitain asetusten kohtia: |
| --- | --- |

5.3

ETSK pitää tarpeellisena muuttaa konkreettisesti joitain asetusten kohtia:

| 5.3.1 | Käsiteollinen yksittäisten eläinten teurastaminen tulisi lähtökohtaisesti tunnustaa ”perinteiseksi menetelmäksi”. Tämä koskee kaikkia asetuksen (EY) 852/2004 13 artiklan 4 kohdan, asetuksen (EY) 853/2004 10 artiklan 4 kohdan sekä asetuksen (EY) 854/2004 17 artiklan 4 kohdan perusteella tehtyjä kansallisia muutosehdotuksia. |
| --- | --- |

5.3.1

Käsiteollinen yksittäisten eläinten teurastaminen tulisi lähtökohtaisesti tunnustaa ”perinteiseksi menetelmäksi”. Tämä koskee kaikkia asetuksen (EY) 852/2004 13 artiklan 4 kohdan, asetuksen (EY) 853/2004 10 artiklan 4 kohdan sekä asetuksen (EY) 854/2004 17 artiklan 4 kohdan perusteella tehtyjä kansallisia muutosehdotuksia.

| 5.3.2 | Asetuksen 853/2004 soveltamisalaan tulisi poikkeuksetta sisällyttää vähittäiskaupan alan laitokset, joissa valmistetaan ja/tai leikellään suuria määriä eläinperäisiä elintarvikkeita ja jaellaan näitä muille vähittäiskaupoille (9). |
| --- | --- |

5.3.2

Asetuksen 853/2004 soveltamisalaan tulisi poikkeuksetta sisällyttää vähittäiskaupan alan laitokset, joissa valmistetaan ja/tai leikellään suuria määriä eläinperäisiä elintarvikkeita ja jaellaan näitä muille vähittäiskaupoille (9).

| 5.3.3 | Rakennusvaatimusten osalta (asetuksen (EY) 853/2004 liite III) tulisi ottaa huomioon SANCO-asiakirjan N:o 1514 kohta 5.2, jonka mukaan teurastuksen itse suorittavilla käsiteollisilla yrityksillä ei välttämättä tarvitse olla eläinsuojia tai monimutkaisia syöttö- ja juottolaitteistoja. |
| --- | --- |

5.3.3

Rakennusvaatimusten osalta (asetuksen (EY) 853/2004 liite III) tulisi ottaa huomioon SANCO-asiakirjan N:o 1514 kohta 5.2, jonka mukaan teurastuksen itse suorittavilla käsiteollisilla yrityksillä ei välttämättä tarvitse olla eläinsuojia tai monimutkaisia syöttö- ja juottolaitteistoja.

| 5.3.4 | Mikäli teurastaminen ja lihan leikkaaminen tapahtuvat todistettavasti eri aikoihin, näitä toimia varten ei välttämättä tulisi tarvita kahta erillistä tilaa (II luvun 2 kohdan c alakohta). |
| --- | --- |

5.3.4

Mikäli teurastaminen ja lihan leikkaaminen tapahtuvat todistettavasti eri aikoihin, näitä toimia varten ei välttämättä tulisi tarvita kahta erillistä tilaa (II luvun 2 kohdan c alakohta).

| 5.3.5 | Lihan leikkaamiseen käytettyjen tilojen lämpötilaa ei tulisi määrätä, jos liha noudetaan kylmiöstä ja leikataan annoksittain, kuten käsiteollisissa yrityksissä on tapana. |
| --- | --- |

5.3.5

Lihan leikkaamiseen käytettyjen tilojen lämpötilaa ei tulisi määrätä, jos liha noudetaan kylmiöstä ja leikataan annoksittain, kuten käsiteollisissa yrityksissä on tapana.

| 5.3.6 | Lämpötilasääntöihin liittyen tulisi käsiteollisten lihanjalostajien osalta poistaa vaatimus jauhelihan jäähdyttämisestä kahteen celsiusasteeseen (V jakson III luvun 2 kohdan c alakohta) ja sen sijaan soveltaa vanhaa saksalaista ”rekisteröityjä yrityksiä” koskevaa sääntöä (4 celsiusastetta, päivittäinen valmistus ja myynti ainoastaan valmistuspäivänä). Lisäksi jauhelihaa koskevien mikrobiologisten tutkimusten määrä tulisi sopeuttaa todella tuotetun jauhelihan määrään niissä yrityksissä, jotka valmistavat ainoastaan pieniä määriä jauhelihaa, jonka ne joko myyvät tai pakastavat samana päivänä (asetus (EY) 852/2004, II luvun 4 artiklan 3 kohdan a alakohta). |
| --- | --- |

5.3.6

Lämpötilasääntöihin liittyen tulisi käsiteollisten lihanjalostajien osalta poistaa vaatimus jauhelihan jäähdyttämisestä kahteen celsiusasteeseen (V jakson III luvun 2 kohdan c alakohta) ja sen sijaan soveltaa vanhaa saksalaista ”rekisteröityjä yrityksiä” koskevaa sääntöä (4 celsiusastetta, päivittäinen valmistus ja myynti ainoastaan valmistuspäivänä). Lisäksi jauhelihaa koskevien mikrobiologisten tutkimusten määrä tulisi sopeuttaa todella tuotetun jauhelihan määrään niissä yrityksissä, jotka valmistavat ainoastaan pieniä määriä jauhelihaa, jonka ne joko myyvät tai pakastavat samana päivänä (asetus (EY) 852/2004, II luvun 4 artiklan 3 kohdan a alakohta).

| 5.3.7 | ETSK kehottaa lisäksi laatimaan vertailevan tutkimuksen, jossa tarkastellaan asetuksen toimeenpanoa käsiteollisten elintarvikeyritysten suhteen rakenteellisesti toisissaan eroavissa jäsenvaltioissa sekä laatimaan tähän analyysiin perustuvia ehdotuksia kyseisten yritysten kilpailuaseman parantamiseksi. Erityisesti tulisi tarkastella pienten elintarvikeyritysten mahdollisuuksia hyödyntää koulutus- ja jatkokoulutustoimia. Lisäksi tulisi tutkia komission ohjeiden jakelujärjestelmää ja varmistaa, että pienyritykset saavat riittävästi tietoa niitä koskevien joustojen lisäämisestä. |
| --- | --- |

5.3.7

ETSK kehottaa lisäksi laatimaan vertailevan tutkimuksen, jossa tarkastellaan asetuksen toimeenpanoa käsiteollisten elintarvikeyritysten suhteen rakenteellisesti toisissaan eroavissa jäsenvaltioissa sekä laatimaan tähän analyysiin perustuvia ehdotuksia kyseisten yritysten kilpailuaseman parantamiseksi. Erityisesti tulisi tarkastella pienten elintarvikeyritysten mahdollisuuksia hyödyntää koulutus- ja jatkokoulutustoimia. Lisäksi tulisi tutkia komission ohjeiden jakelujärjestelmää ja varmistaa, että pienyritykset saavat riittävästi tietoa niitä koskevien joustojen lisäämisestä.

Bryssel 15. joulukuuta 2005

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUVL L 226, 25.6.2004.

1

(2)  HACCP = Hazard Analysis Critical Control Points

2

Hazard Analysis Critical Control Points

(3)  EYVL C 155, 29.5.2001, s. 39.

3

(4)  Saksassa 45 prosenttia liha-alan liikevaihdosta tapahtuu edelleen käsiteollisten lihakauppojen välityksellä. Myytävien tuotteiden painolla mitaten merkitys on hieman alhaisempi, koska käsiteollisissa lihakaupoissa on hieman korkeampi hintataso, joka perustuu mm. korkeampiin raaka-aine- ja palkkakustannuksiin.

4

(5)  Liitteessä III olevan I jakson II luvun 1 kohdan a alakohta sekä 2 kohdan c alakohta.

5

(6)  Liitteessä III olevan I jakson V luvun 2 kohdan a alakohta.

6

(7)  Liitteessä III olevan V jakson III luvun 2 kohdan c alakohta.

7

(8)  Asetus (EY) 852/2004, II luvun 4 artiklan 3 kohdan a alakohta.

8

(9)  Ks. myös TSK:n 28. maaliskuuta 2001 antama lausunto (EYVL C 155, s. 39).

9

---