# Az Európai Unió C 31/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 31 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. február 7. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 31

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. február 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Előkészítő jogi aktusok |
| | Régiók Bizottsága |
| | 60. plenáris ülés 2005. július 6–7-én |
| 2006/C 031/1 | Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: A decentralizációs folyamat helyzete az Európai Unióban, valamint a helyi és regionális önkormányzatok jelentősége az alkotmányszerződés tervezetében | 1 |
| 2006/C 031/2 | Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: Az Európai Bizottság uniós polgárságról szóló 4. jelentése, valamint az Európai Bizottság Alapvető Jogok Ügynökségéről szóló közleménye | 6 |
| 2006/C 031/3 | Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: Az Európai Bizottság ajánlása Törökország előrehaladásáról a csatlakozás felé | 11 |
| 2006/C 031/4 | Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére – az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma a romániai bővítési folyamat eredményeiről | 15 |
| 2006/C 031/5 | Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére – Az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma a bővítési folyamat eredményeiről | 19 |
| 2006/C 031/6 | Régiók Bizottsága saját kezdeményezésű vélemény Tárgy: Közösségi iránymutatás-tervezet a repülőterek finanszírozásáról és a regionális repülőterekről felszálló légitársaságok tevékenységkezdési támogatásáról | 23 |
| 2006/C 031/7 | Régiók Bizottsága vélemény A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás felülvizsgálata | 25 |
| 2006/C 031/8 | Régiók Bizottsága vélemény tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Szociálpolitikai Menetrendről | 32 |
| 2006/C 031/9 | Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: Zöld Könyv a gazdasági migráció kezelésének uniós megközelítéséről | 36 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

60. plenáris ülés 2005. július 6–7-én

2006/C 031/1

Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: A decentralizációs folyamat helyzete az Európai Unióban, valamint a helyi és regionális önkormányzatok jelentősége az alkotmányszerződés tervezetében

1

2006/C 031/2

Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: Az Európai Bizottság uniós polgárságról szóló 4. jelentése, valamint az Európai Bizottság Alapvető Jogok Ügynökségéről szóló közleménye

6

2006/C 031/3

Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: Az Európai Bizottság ajánlása Törökország előrehaladásáról a csatlakozás felé

11

2006/C 031/4

Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére – az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma a romániai bővítési folyamat eredményeiről

15

2006/C 031/5

Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére – Az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma a bővítési folyamat eredményeiről

19

2006/C 031/6

Régiók Bizottsága saját kezdeményezésű vélemény Tárgy: Közösségi iránymutatás-tervezet a repülőterek finanszírozásáról és a regionális repülőterekről felszálló légitársaságok tevékenységkezdési támogatásáról

23

2006/C 031/7

Régiók Bizottsága vélemény A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás felülvizsgálata

25

2006/C 031/8

Régiók Bizottsága vélemény tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Szociálpolitikai Menetrendről

32

2006/C 031/9

Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: Zöld Könyv a gazdasági migráció kezelésének uniós megközelítéséről

36

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

60. plenáris ülés 2005. július 6–7-én

| 7.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 31/1

---

Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: „A decentralizációs folyamat helyzete az Európai Unióban, valamint a helyi és regionális önkormányzatok jelentősége az alkotmányszerződés tervezetében”

(2006/C 31/01)

A Régiók bizottsága

tekintettel a Régiók Bizottsága Elnökségének 2004. június 15-én hozott döntésére, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 265. cikkének 5. bekezdése alapján felkéri az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottságot, hogy „A decentralizációs folyamat helyzete az Európai Unióban, valamint a helyi és regionális önkormányzatok szerepe az alkotmányszerződés tervezetében” témában véleményt alkosson;

tekintettel az Amszterdami és a Nizzai Szerződés által módosított Európai Közösséget létrehozó Szerződés 7. cikkének 2. bekezdésére, 263. cikkére és az azt követő oldalakra;

tekintettel az Európai Alkotmányt létrehozó szerződéstervezetre, különösen a preambulumra, az Alapvető Jogok Chartájának preambulumára és az I-3, I-5, I-11.3, I-46.3, II-82 és III-280.1 cikkekre, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre és a gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló 29. jegyzőkönyvre;

tekintettel az Európai Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa (CLRAE) által beterjesztett, a Regionális Önkormányzatok Európai Chartájáról szóló ajánlás tárgyában megfogalmazott véleményére (CdR 39/2000 fin) (1).

tekintettel a 2002. július 4-i Európai Egyezményhez (CdR 127/2002 fin) történt hozzájárulására;

tekintettel a Régiók Bizottsága „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottságának és az Európai Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusának Tanácsához tartozó Intézményi Bizottság nyilatkozatára (CdR 202/2004 fin), melynek elfogadására 2004. szeptember 21-én Prágában került sor;

tekintettel az Európai Bizottság által készített fehér könyvre az európai kormányzásról (COM(2001) 428 final);

tekintettel az Európai Parlament 2003. január 14-i állásfoglalására a regionális és helyi hatóságoknak az európai építkezésben játszott szerepéről (P5 TA (2003) 0009 – 2002/2141 (INI);

tekintettel az Európa Tanács által megfogalmazott, 1985. október 15-én kelt Helyi Önkormányzatok Európai Chartájára;

tekintettel az 1997. június 5-én az Európa Tanács Európai Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa által megfogalmazott Európai Regionális Önkormányzatok Európai Charta tervezetére;

tekintettel a 2003. május 22-én az Európa Tanács Európai Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa által a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájához való csatlakozás tárgyában megfogalmazott 154. számú állásfoglalásra;

tekintettel a 2004. május 27-én az Európa Tanács Európai Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa által a Regionális Önkormányzatokról szóló Egyezmény tervezetéről megfogalmazott 186. számú állásfoglalásra;

tekintettel az Európai Régiók Közgyűlésének 1996. december 4-én, a „Regionalizmus Európában” című tárgyban kiadott nyilatkozatára;

tekintettel az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottsága által, 2005. április 22-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 222/2004 rev) (Előadó: José Maria MUÑOA GANUZA, a baszk kormány elnökének külkapcsolatokért felelős biztosa (ES-ALDE).

| 1. | Mivel a különböző tagállamokban a hatáskörök vertikális elosztására vonatkozó különféle intézkedések alakulásának összhangban kell lennie az európai integrációs folyamat követelményeivel; |
| --- | --- |

1.

Mivel a különböző tagállamokban a hatáskörök vertikális elosztására vonatkozó különféle intézkedések alakulásának összhangban kell lennie az európai integrációs folyamat követelményeivel;

| 2. | Mivel a regionalizációnak nagyobb demokratikus átláthatóságot és hatékonyabb gazdasági, szociális és kulturális fejlődést is kell biztosítani; |
| --- | --- |

2.

Mivel a regionalizációnak nagyobb demokratikus átláthatóságot és hatékonyabb gazdasági, szociális és kulturális fejlődést is kell biztosítani;

| 3. | Mivel szeretnénk egy „egységesen sokszínű” Európát építeni, és az európai közéletet demokratikusabbá és átláthatóbbá kívánjuk tenni; |
| --- | --- |

3.

Mivel szeretnénk egy „egységesen sokszínű” Európát építeni, és az európai közéletet demokratikusabbá és átláthatóbbá kívánjuk tenni;

| 4. | Mivel a regionális és helyi demokrácia megerősítése a kibővített Európai Unión belül egyike az RB harmadik négyéves megbízatásának idejére kitűzött legfontosabb politikai prioritásoknak; |
| --- | --- |

4.

Mivel a regionális és helyi demokrácia megerősítése a kibővített Európai Unión belül egyike az RB harmadik négyéves megbízatásának idejére kitűzött legfontosabb politikai prioritásoknak;

| 5. | Mivel a Régiók Bizottsága számos véleményében és állásfoglalásában kifejtette, hogy az Európai Uniónak tiszteletben kell tartania a regionális önkormányzás elvét, valamint a helyi önkormányzáshoz kapcsolódó jogokat, melyeket az Európa Tanács által 1985-ben elfogadott Helyi Önkormányzatok Európai Chartája rögzített; |
| --- | --- |

5.

Mivel a Régiók Bizottsága számos véleményében és állásfoglalásában kifejtette, hogy az Európai Uniónak tiszteletben kell tartania a regionális önkormányzás elvét, valamint a helyi önkormányzáshoz kapcsolódó jogokat, melyeket az Európa Tanács által 1985-ben elfogadott Helyi Önkormányzatok Európai Chartája rögzített;

a 2005. július 6–7-én megtartott 60. plenáris ülésén (a július 7-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága álláspontja

I. RÉSZ

A hatáskörök típusai és megoszlása az államok, régiók és helyi önkormányzatok között

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | megjegyzi, hogy a régiók különböző jogállással rendelkeznek, melyek történelmük, kultúrájuk és az adott állam területi felépítését meghatározó alkotmányos alapelvek függvényében változnak; |
| --- | --- |

1.1

megjegyzi, hogy a régiók különböző jogállással rendelkeznek, melyek történelmük, kultúrájuk és az adott állam területi felépítését meghatározó alkotmányos alapelvek függvényében változnak;

| 1.2 | úgy véli, hogy ezek a közigazgatási szervek, amelyek a demokrácia elsődleges őrzői, formálják Európa kulturális sokszínűségét, és nélkülözhetetlen partnerek a kontinens társadalmi és gazdasági fejlődésében; |
| --- | --- |

1.2

úgy véli, hogy ezek a közigazgatási szervek, amelyek a demokrácia elsődleges őrzői, formálják Európa kulturális sokszínűségét, és nélkülözhetetlen partnerek a kontinens társadalmi és gazdasági fejlődésében;

| 1.3 | megjegyzi, hogy helyi szinten léteznek helyi közigazgatási szervek, nagyvárosi területek, fővárosok, koordináló hatóságok stb., regionális szinten léteznek gazdasági régiók, adminisztratív régiók, jogalkotási hatáskörrel rendelkező régiók stb., melyek eredete és funkciói különbözőek. Ez a sokszínűség a tíz új tagország belépésével tovább fokozódott; |
| --- | --- |

1.3

megjegyzi, hogy helyi szinten léteznek helyi közigazgatási szervek, nagyvárosi területek, fővárosok, koordináló hatóságok stb., regionális szinten léteznek gazdasági régiók, adminisztratív régiók, jogalkotási hatáskörrel rendelkező régiók stb., melyek eredete és funkciói különbözőek. Ez a sokszínűség a tíz új tagország belépésével tovább fokozódott;

| 1.4 | úgy véli, hogy a központi állam és a regionális és helyi önkormányzatok hatásköreinek egyensúlya hozzájárul a modern társadalmak rendkívüli összetettségéhez. Ez a komplexitás nyilvánvalóan kitűnik ezen kapcsolatoknak mind a tartalmából, mind a dinamikájából; |
| --- | --- |

1.4

úgy véli, hogy a központi állam és a regionális és helyi önkormányzatok hatásköreinek egyensúlya hozzájárul a modern társadalmak rendkívüli összetettségéhez. Ez a komplexitás nyilvánvalóan kitűnik ezen kapcsolatoknak mind a tartalmából, mind a dinamikájából;

| 1.5 | ezért úgy véli, hogy, az ilyen jellegű kapcsolatoknak az igazságosság, együttműködés, szolidaritás és egymás kiegészítésének elvén kell alapulniuk, és számos szempontot – mint például társadalmi-gazdasági, politikai, jogi és kulturális kérdéseket – is figyelembe kell venniük; |
| --- | --- |

1.5

ezért úgy véli, hogy, az ilyen jellegű kapcsolatoknak az igazságosság, együttműködés, szolidaritás és egymás kiegészítésének elvén kell alapulniuk, és számos szempontot – mint például társadalmi-gazdasági, politikai, jogi és kulturális kérdéseket – is figyelembe kell venniük;

A decentralizáció fejlődése és a hatáskörök átadása, különös tekintettel a regionális és helyi önkormányzatok pénzügyi függetlenségére

| 1.6 | úgy véli, hogy a decentralizációs folyamat mindkét – regionális és helyi – ágának két alapvető kritériumon vagy átfogó irányadó elven kell alapulnia: a dinamizmuson és a rugalmasságon; |
| --- | --- |

1.6

úgy véli, hogy a decentralizációs folyamat mindkét – regionális és helyi – ágának két alapvető kritériumon vagy átfogó irányadó elven kell alapulnia: a dinamizmuson és a rugalmasságon;

| 1.7 | úgy véli, hogy ez a dinamizmus és rugalmasság jól megmutatkozik az alkotmányos, jogalkotói és adminisztratív szinten bekövetkezett folyamatos változásokban majdnem minden EU-tagállam, és különösen az újabban csatlakozott államok esetében; |
| --- | --- |

1.7

úgy véli, hogy ez a dinamizmus és rugalmasság jól megmutatkozik az alkotmányos, jogalkotói és adminisztratív szinten bekövetkezett folyamatos változásokban majdnem minden EU-tagállam, és különösen az újabban csatlakozott államok esetében;

| 1.8 | úgy véli, hogy az új tagállamokban megvalósított vagy még zajló decentralizációs folyamat fontos tényezője a helyi és regionális demokrácia megerősítésének az Európai Unióban; |
| --- | --- |

1.8

úgy véli, hogy az új tagállamokban megvalósított vagy még zajló decentralizációs folyamat fontos tényezője a helyi és regionális demokrácia megerősítésének az Európai Unióban;

| 1.9 | megjegyzi, hogy történt előrelépés a regionális és helyi decentralizáció kérdésében, különösen a verseny területén, a pénzügyi függetlenség megvalósítása és az intézményi garanciák kialakításának tekintetében; |
| --- | --- |

1.9

megjegyzi, hogy történt előrelépés a regionális és helyi decentralizáció kérdésében, különösen a verseny területén, a pénzügyi függetlenség megvalósítása és az intézményi garanciák kialakításának tekintetében;

| 1.10 | elismeri, hogy az európai integráció a tagállamokban kedvezően hatott a regionális és helyi decentralizációs folyamatra |
| --- | --- |

1.10

elismeri, hogy az európai integráció a tagállamokban kedvezően hatott a regionális és helyi decentralizációs folyamatra

| 1.11 | megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok képesek feladatokat elvállalni, valamint hatékonyan alakítani és teljesíteni ezeket a feladatokat; |
| --- | --- |

1.11

megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok képesek feladatokat elvállalni, valamint hatékonyan alakítani és teljesíteni ezeket a feladatokat;

| 1.12 | úgy véli, hogy a hatáskörök regionális és helyi önkormányzatoknak történő átadását a szükséges pénzügyi eszközök átadásának kell kísérnie, ezzel lehetővé téve az említett önkormányzatok számára a feladatok teljes mértékben történő ellátását. A források hiánya esetén a feladatok kielégítő, hatékony és fenntartható ellátása nem biztosított; |
| --- | --- |

1.12

úgy véli, hogy a hatáskörök regionális és helyi önkormányzatoknak történő átadását a szükséges pénzügyi eszközök átadásának kell kísérnie, ezzel lehetővé téve az említett önkormányzatok számára a feladatok teljes mértékben történő ellátását. A források hiánya esetén a feladatok kielégítő, hatékony és fenntartható ellátása nem biztosított;

| 1.13 | megjegyzi, hogy az EU nagyvárosainak és nagyvárosi területeinek gazdasági és szociális jelentősége egyértelműen növekedett. A regionális, városi és helyi hatóságok közötti kapcsolatot szorosabbra kell fűzni az EU által támogatott új kormányzati keretrendszernek megfelelően; |
| --- | --- |

1.13

megjegyzi, hogy az EU nagyvárosainak és nagyvárosi területeinek gazdasági és szociális jelentősége egyértelműen növekedett. A regionális, városi és helyi hatóságok közötti kapcsolatot szorosabbra kell fűzni az EU által támogatott új kormányzati keretrendszernek megfelelően;

A helyi és regionális önkormányzatok jogainak megőrzése és képviselőik jogállása

| 1.14 | úgy véli, hogy a polgárok egyre inkább azonosulnak regionális és helyi hatóságaikkal, mert úgy érzik, hogy ezek az állami hatóságok állnak legközelebb hozzájuk és ezek képviselik legjobban érdekeiket; |
| --- | --- |

1.14

úgy véli, hogy a polgárok egyre inkább azonosulnak regionális és helyi hatóságaikkal, mert úgy érzik, hogy ezek az állami hatóságok állnak legközelebb hozzájuk és ezek képviselik legjobban érdekeiket;

| 1.15 | ezért úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok függetlenségét garantálni kell, mégpedig a legmagasabb jogalkotói szinten, valamint hogy képviselőik jogállása csak a részvételükkel változtatható; |
| --- | --- |

1.15

ezért úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok függetlenségét garantálni kell, mégpedig a legmagasabb jogalkotói szinten, valamint hogy képviselőik jogállása csak a részvételükkel változtatható;

| 1.16 | úgy véli, hogy abban az esetben, ha a regionális és helyi önkormányzatok függetlensége ki van téve más hatóságok ellenőrző intézkedéseinek, amelyek korlátozhatnák a képviselőket feladataik szabad gyakorlásában, akkor ezen felügyeleti intézkedéseknek alkotmányos alapot kell adni, lefolytatásukat pedig törvényben kell szabályozni; |
| --- | --- |

1.16

úgy véli, hogy abban az esetben, ha a regionális és helyi önkormányzatok függetlensége ki van téve más hatóságok ellenőrző intézkedéseinek, amelyek korlátozhatnák a képviselőket feladataik szabad gyakorlásában, akkor ezen felügyeleti intézkedéseknek alkotmányos alapot kell adni, lefolytatásukat pedig törvényben kell szabályozni;

| 1.17 | hangsúlyozza, hogy az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés értelmében az RB tagjainak a regionális és helyi önkormányzatok képviselőinek kell lenniük, és regionális vagy helyi hatósági választói mandátummal kell rendelkezniük, vagy politikai felelősséggel kell tartozniuk egy megválasztott közgyűlésnek; |
| --- | --- |

1.17

hangsúlyozza, hogy az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés értelmében az RB tagjainak a regionális és helyi önkormányzatok képviselőinek kell lenniük, és regionális vagy helyi hatósági választói mandátummal kell rendelkezniük, vagy politikai felelősséggel kell tartozniuk egy megválasztott közgyűlésnek;

| 1.18 | úgy véli, hogy a tagállamok meglévő helyi és regionális szerveinek képviselőit vagy közvetlenül a polgároknak kell megválasztaniuk, vagy felelősséggel kell tartozniuk egy megválasztott testületnek; |
| --- | --- |

1.18

úgy véli, hogy a tagállamok meglévő helyi és regionális szerveinek képviselőit vagy közvetlenül a polgároknak kell megválasztaniuk, vagy felelősséggel kell tartozniuk egy megválasztott testületnek;

Felelősségteljes kormányzás és az európai polgárok jogainak megerősítése

| 1.19 | véleménye szerint a regionális és helyi önkormányzatok elengedhetetlenül fontos szerepet töltenek be a demokrácia és a kormányzás fejlesztésében az Európai Unióban, valamint nélkülözhetetlenek Európa polgárainak részvételéhez a közügyekben; |
| --- | --- |

1.19

véleménye szerint a regionális és helyi önkormányzatok elengedhetetlenül fontos szerepet töltenek be a demokrácia és a kormányzás fejlesztésében az Európai Unióban, valamint nélkülözhetetlenek Európa polgárainak részvételéhez a közügyekben;

| 1.20 | úgy véli, az Európai Bizottságnak tovább kellene erősítenie a regionális és helyi önkormányzatokkal – mint a polgárokhoz legközelebb álló demokratikus hatóságokkal – folytatott rendszeres párbeszédet, ezzel növelve a nyilvánossággal kialakított kapcsolatok lehetőségét. Ez megkönnyíti a felelősségteljes kormányzás alapvető elveinek – például a nyitottságnak, a részvételnek, a koherenciának és a hatékonyságnak – az alkalmazását a kormányzásról kiadott fehér könyvben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

1.20

úgy véli, az Európai Bizottságnak tovább kellene erősítenie a regionális és helyi önkormányzatokkal – mint a polgárokhoz legközelebb álló demokratikus hatóságokkal – folytatott rendszeres párbeszédet, ezzel növelve a nyilvánossággal kialakított kapcsolatok lehetőségét. Ez megkönnyíti a felelősségteljes kormányzás alapvető elveinek – például a nyitottságnak, a részvételnek, a koherenciának és a hatékonyságnak – az alkalmazását a kormányzásról kiadott fehér könyvben foglaltaknak megfelelően;

| 1.21 | álláspontja szerint, a regionális és helyi közigazgatási szerveket – mint a saját hatáskörükbe tartozó közösségi politika végrehajtásáért felelős hatóságokat – aktívabban és hatékonyabban be kellene vonni a közösségi jogalkotás és az uniós politikák kialakításának már a korai szakaszába és ezt követően ezek végrehajtásába; |
| --- | --- |

1.21

álláspontja szerint, a regionális és helyi közigazgatási szerveket – mint a saját hatáskörükbe tartozó közösségi politika végrehajtásáért felelős hatóságokat – aktívabban és hatékonyabban be kellene vonni a közösségi jogalkotás és az uniós politikák kialakításának már a korai szakaszába és ezt követően ezek végrehajtásába;

| 1.22 | hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy a helyi és regionális közigazgatási szervek által ellátott feladatok elengedhetetlen elemei a strukturális politika igazgatásának, nem mindig kíséri őket az ennek az igazgatásnak a fejlesztéséhez szükséges függetlenség. A helyi és regionális szereplőknek biztosított nagyobb felelősség erősebb elkötelezettséget és az alapok hatékonyabb felhasználását eredményezné; |
| --- | --- |

1.22

hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy a helyi és regionális közigazgatási szervek által ellátott feladatok elengedhetetlen elemei a strukturális politika igazgatásának, nem mindig kíséri őket az ennek az igazgatásnak a fejlesztéséhez szükséges függetlenség. A helyi és regionális szereplőknek biztosított nagyobb felelősség erősebb elkötelezettséget és az alapok hatékonyabb felhasználását eredményezné;

| 1.23 | úgy véli, hogy a strukturális politikák hatékonyabb igazgatásának biztosítása érdekében a regionális és helyi közigazgatási szerveket be kell vonni ezen politikák kidolgozásába és az ezekhez kapcsolódó döntésekbe; |
| --- | --- |

1.23

úgy véli, hogy a strukturális politikák hatékonyabb igazgatásának biztosítása érdekében a regionális és helyi közigazgatási szerveket be kell vonni ezen politikák kidolgozásába és az ezekhez kapcsolódó döntésekbe;

II. RÉSZ

A közvetlen és közvetett hatásai annak, hogy az Európai Alkotmány elismerte a regionális és helyi önkormányzást

| 1.24 | úgy véli, hogy az Európai Alkotmányt létrehozó szerződés az Unió és a tagállamok közötti világosabb hatáskörmegosztás felé tett első lépéssel növeli az átláthatóságot, ami előnyére válik a regionális és helyi decentralizációs folyamatnak; |
| --- | --- |

1.24

úgy véli, hogy az Európai Alkotmányt létrehozó szerződés az Unió és a tagállamok közötti világosabb hatáskörmegosztás felé tett első lépéssel növeli az átláthatóságot, ami előnyére válik a regionális és helyi decentralizációs folyamatnak;

| 1.25 | úgy ítéli meg, hogy az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés kifejezetten elismeri a helyi és regionális közigazgatási szerveket a legmagasabb jogalkotói szinten, ezáltal alkotmányos jogállást biztosítva számukra. Ez jelentős előrelépést jelent abban a közös törekvésben, hogy az EU teljesítse a helyi és regionális hatóságok jogos érdekeit és elvárásait; |
| --- | --- |

1.25

úgy ítéli meg, hogy az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés kifejezetten elismeri a helyi és regionális közigazgatási szerveket a legmagasabb jogalkotói szinten, ezáltal alkotmányos jogállást biztosítva számukra. Ez jelentős előrelépést jelent abban a közös törekvésben, hogy az EU teljesítse a helyi és regionális hatóságok jogos érdekeit és elvárásait;

| 1.26 | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok elismerése általános, és a regionális és helyi közigazgatási szervek európai politikákban játszott konkrét szerepe nem került meghatározásra. Ez a fajta konkrét meghatározás, az intézményi függetlenség elvének értelmében, a tagállamok számára van fenntartva; |
| --- | --- |

1.26

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok elismerése általános, és a regionális és helyi közigazgatási szervek európai politikákban játszott konkrét szerepe nem került meghatározásra. Ez a fajta konkrét meghatározás, az intézményi függetlenség elvének értelmében, a tagállamok számára van fenntartva;

| 1.27 | úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a tagállamok eredményesen megállapítsák a regionális és helyi hatóságok szerepét, rögzíteniük kell az ehhez szükséges jogszabályokat alkotmányos, jogalkotói és közigazgatási szinten, ezzel lehetővé téve az önkormányzás kialakítását és meghatározását a regionális és helyi önkormányzatok számára mind nemzeti, mind európai szinten; |
| --- | --- |

1.27

úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a tagállamok eredményesen megállapítsák a regionális és helyi hatóságok szerepét, rögzíteniük kell az ehhez szükséges jogszabályokat alkotmányos, jogalkotói és közigazgatási szinten, ezzel lehetővé téve az önkormányzás kialakítását és meghatározását a regionális és helyi önkormányzatok számára mind nemzeti, mind európai szinten;

| 1.28 | úgy véli, hogy az elismerés általános jellege ellenére, az Európai Alkotmányt létrehozó szerződés aktívabb részvételt tesz lehetővé a regionális és helyi közigazgatási szervek számára közösségi szinten, és támogatja a helyi és regionális önkormányzatok jogi védelmét; |
| --- | --- |

1.28

úgy véli, hogy az elismerés általános jellege ellenére, az Európai Alkotmányt létrehozó szerződés aktívabb részvételt tesz lehetővé a regionális és helyi közigazgatási szervek számára közösségi szinten, és támogatja a helyi és regionális önkormányzatok jogi védelmét;

| 1.29 | úgy véli, hogy az alkotmányszerződés lehetővé teszi ezt az aktívabb részvételt a közösségi döntéshozatali folyamat mindkét irányában. A határozathozatali eljárást követő szakaszban a szubszidiaritás és az arányosság elve elismeri és megalapozza a regionális és helyi önkormányzatok jogát a közösségi jogszabályok és politikák végrehajtásában való részvételre. A határozathozatali eljárást megelőző szakaszban lehetővé teszi a helyi és regionális önkormányzatok képviselői számára a közvetlen részvételt az európai intézmények döntéshozó szerveiben, illetőleg az olyan tanácsadó szervekben, mint a Régiók Bizottsága; |
| --- | --- |

1.29

úgy véli, hogy az alkotmányszerződés lehetővé teszi ezt az aktívabb részvételt a közösségi döntéshozatali folyamat mindkét irányában. A határozathozatali eljárást követő szakaszban a szubszidiaritás és az arányosság elve elismeri és megalapozza a regionális és helyi önkormányzatok jogát a közösségi jogszabályok és politikák végrehajtásában való részvételre. A határozathozatali eljárást megelőző szakaszban lehetővé teszi a helyi és regionális önkormányzatok képviselői számára a közvetlen részvételt az európai intézmények döntéshozó szerveiben, illetőleg az olyan tanácsadó szervekben, mint a Régiók Bizottsága;

| 1.30 | úgy véli, hogy a mind a régiók képviselőinek közvetlen részvétele a Tanács és más szervek ülésein – mint például az Állandó Képviselők Bizottsága – mind pedig a helyi és regionális képviselők részvétele a Tanácsnál minden előkészítő munkaszakaszban – mindez a megfelelő nemzeti küldöttségen belül – javítja a közösségi politikák minőségét, aktualitását és hatékonyságát. A nagyobb arányú részvétel növeli a végeredménybe és a politikákat kidolgozó intézményekbe vetett bizalmat; |
| --- | --- |

1.30

úgy véli, hogy a mind a régiók képviselőinek közvetlen részvétele a Tanács és más szervek ülésein – mint például az Állandó Képviselők Bizottsága – mind pedig a helyi és regionális képviselők részvétele a Tanácsnál minden előkészítő munkaszakaszban – mindez a megfelelő nemzeti küldöttségen belül – javítja a közösségi politikák minőségét, aktualitását és hatékonyságát. A nagyobb arányú részvétel növeli a végeredménybe és a politikákat kidolgozó intézményekbe vetett bizalmat;

| 1.31 | úgy véli, hogy az alkotmányszerződés által ráruházott feladatok tekintetében a Régiók Bizottságának mint megbízott közvetítőnek kell fellépnie a közösségi szervek és a regionális és helyi közigazgatási szervek között, és örömmel jegyzi meg, hogy a Régiók Bizottsága hatásköre kibővült, ami tovább fogja erősíteni a regionális és a helyi önkormányzást; |
| --- | --- |

1.31

úgy véli, hogy az alkotmányszerződés által ráruházott feladatok tekintetében a Régiók Bizottságának mint megbízott közvetítőnek kell fellépnie a közösségi szervek és a regionális és helyi közigazgatási szervek között, és örömmel jegyzi meg, hogy a Régiók Bizottsága hatásköre kibővült, ami tovább fogja erősíteni a regionális és a helyi önkormányzást;

| 1.32 | úgy véli továbbá, hogy az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés, amellett, hogy elismeri a Régiók Bizottsága legitimitását keresetek benyújtására a Bírósághoz olyan jogalkotási aktusok vonatkozásában, melyekre – az Alkotmány értelmében – konzultációs eljárás vonatkozik, lehetőséget biztosít a régióknak, hogy ilyen keresetet nyújtsanak be, mégpedig a saját tagállamuk nemzeti parlamentjén keresztül, amennyiben e parlament ezt helyénvalónak találja; |
| --- | --- |

1.32

úgy véli továbbá, hogy az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés, amellett, hogy elismeri a Régiók Bizottsága legitimitását keresetek benyújtására a Bírósághoz olyan jogalkotási aktusok vonatkozásában, melyekre – az Alkotmány értelmében – konzultációs eljárás vonatkozik, lehetőséget biztosít a régióknak, hogy ilyen keresetet nyújtsanak be, mégpedig a saját tagállamuk nemzeti parlamentjén keresztül, amennyiben e parlament ezt helyénvalónak találja;

| 1.33 | úgy véli, hogy a szubszidiaritás és arányosság elvének helyi és regionális szinten történő elismerése és végrehajtása által – ahogyan azt az alkotmányszerződés lehetővé tette – a hatáskörök gyakorlása jobban biztosítható. Ezáltal a közösségi döntéshozatal közelebb hozható a polgárokhoz, és ebből következően a polgárok közvetlenebbül részt vehetnek az európai folyamatokban; |
| --- | --- |

1.33

úgy véli, hogy a szubszidiaritás és arányosság elvének helyi és regionális szinten történő elismerése és végrehajtása által – ahogyan azt az alkotmányszerződés lehetővé tette – a hatáskörök gyakorlása jobban biztosítható. Ezáltal a közösségi döntéshozatal közelebb hozható a polgárokhoz, és ebből következően a polgárok közvetlenebbül részt vehetnek az európai folyamatokban;

| 1.34 | úgy véli, hogy a Helyi Önkormányzatok Európai Chartája elengedhetetlen eszköz, mivel megállapítja és rögzíti a helyi önkormányzás alapköveit, jogi garanciát biztosít a helyi önkormányzatok hatásköreinek és a szükséges források elosztásának vonatkozásában, a decentralizáció és a demokratikus részvétel kiterjesztésére olyan kritériumokat és referenciaértékeket nyújt, amelyek általánosak, ugyanakkor rugalmasak és sokrétűek is, és lehetővé teszi a helyi önkormányzatok számára jelenlétük fenntartását nemzetközi szinten történő társulás által; |
| --- | --- |

1.34

úgy véli, hogy a Helyi Önkormányzatok Európai Chartája elengedhetetlen eszköz, mivel megállapítja és rögzíti a helyi önkormányzás alapköveit, jogi garanciát biztosít a helyi önkormányzatok hatásköreinek és a szükséges források elosztásának vonatkozásában, a decentralizáció és a demokratikus részvétel kiterjesztésére olyan kritériumokat és referenciaértékeket nyújt, amelyek általánosak, ugyanakkor rugalmasak és sokrétűek is, és lehetővé teszi a helyi önkormányzatok számára jelenlétük fenntartását nemzetközi szinten történő társulás által;

| 1.35 | továbbá üdvözli az Európai Regionális és helyi Önkormányzatok Kongresszusa által kidolgozott Regionális Önkormányzatok Európai Chartájának tervezetét tartalmazó nemzetközi egyezmény elfogadását, mivel ez rugalmas módon, különböző helyzetekben alkalmazhatóan elismeri a regionális önkormányzás lényegét. Ennek módot kellene adnia a regionális önkormányzást alátámasztó elvek – például a demokratikus törvényesség, az intézményi függetlenség, a megfelelő pénzügyi és jogi garanciák – megfelelő módon történő meghatározására, és ösztönöznie kellene a régiók pán-európai jelenlétét nemzeti, európai és nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

1.35

továbbá üdvözli az Európai Regionális és helyi Önkormányzatok Kongresszusa által kidolgozott Regionális Önkormányzatok Európai Chartájának tervezetét tartalmazó nemzetközi egyezmény elfogadását, mivel ez rugalmas módon, különböző helyzetekben alkalmazhatóan elismeri a regionális önkormányzás lényegét. Ennek módot kellene adnia a regionális önkormányzást alátámasztó elvek – például a demokratikus törvényesség, az intézményi függetlenség, a megfelelő pénzügyi és jogi garanciák – megfelelő módon történő meghatározására, és ösztönöznie kellene a régiók pán-európai jelenlétét nemzeti, európai és nemzetközi szinten;

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | ajánlja, hogy a tagállamok erősítsék a regionális és helyi önkormányzás kiterjesztését elősegítő intézkedéseket, felhasználva az ilyen jellegű reformokat végrehajtó tagországokban jelenleg végbemenő decentralizációs és regionalizációs folyamatokat; |
| --- | --- |

2.1

ajánlja, hogy a tagállamok erősítsék a regionális és helyi önkormányzás kiterjesztését elősegítő intézkedéseket, felhasználva az ilyen jellegű reformokat végrehajtó tagországokban jelenleg végbemenő decentralizációs és regionalizációs folyamatokat;

| 2.2 | felhívja az új tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az Unió más tagállamainak tapasztalatait, s ösztönzi őket arra is, hogy olyan saját decentralizációs modellt építsenek ki, amely tekintetbe veszi sajátosságaikat; |
| --- | --- |

2.2

felhívja az új tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az Unió más tagállamainak tapasztalatait, s ösztönzi őket arra is, hogy olyan saját decentralizációs modellt építsenek ki, amely tekintetbe veszi sajátosságaikat;

| 2.3 | javasolja, a regionális és helyi önkormányzást ösztönző dinamikus stratégia kidolgozását, melynek keretében kivitelezésre kerülnének olyan kezdeményezések, melyek az Európai Bizottság és a tagállamok számára tudatosítják annak előnyeit, ha a kohéziós politika céljait egyesítjük a demokratikus decentralizáció igényével; |
| --- | --- |

2.3

javasolja, a regionális és helyi önkormányzást ösztönző dinamikus stratégia kidolgozását, melynek keretében kivitelezésre kerülnének olyan kezdeményezések, melyek az Európai Bizottság és a tagállamok számára tudatosítják annak előnyeit, ha a kohéziós politika céljait egyesítjük a demokratikus decentralizáció igényével;

| 2.4 | sürgeti a tagállamokat, hogy adjanak új lendületet a regionális decentralizáció folyamatának annak érdekében, hogy az fokozatosan kiterjedjen a szociális, gazdasági, adminisztratív, történelmi, kulturális és politikai szempontokra is; |
| --- | --- |

2.4

sürgeti a tagállamokat, hogy adjanak új lendületet a regionális decentralizáció folyamatának annak érdekében, hogy az fokozatosan kiterjedjen a szociális, gazdasági, adminisztratív, történelmi, kulturális és politikai szempontokra is;

| 2.5 | felhívja a tagállamokat, hogy a Regionális Önkormányzatok Chartája alapján dolgozzanak ki és bővítsenek ki egy regionalizációs projektet, amely rugalmas és az egyes tagállamokban fennálló különböző helyzetekhez igazítható; |
| --- | --- |

2.5

felhívja a tagállamokat, hogy a Regionális Önkormányzatok Chartája alapján dolgozzanak ki és bővítsenek ki egy regionalizációs projektet, amely rugalmas és az egyes tagállamokban fennálló különböző helyzetekhez igazítható;

| 2.6 | felhívja a tagállamokat, hogy adják meg a helyi önkormányzatok számára a jogot és a valódi lehetőséget, hogy a közügyek jelentős részét saját maguk szervezhessék és igazgathassák, és rögzítsék, hogy a helyi önkormányzatoknak szabadon, titkos, egyenlő, közvetlen és általános választással megválasztott közgyűléssel és a közgyűlésnek felelős vezetőtestülettel kell rendelkezniük; |
| --- | --- |

2.6

felhívja a tagállamokat, hogy adják meg a helyi önkormányzatok számára a jogot és a valódi lehetőséget, hogy a közügyek jelentős részét saját maguk szervezhessék és igazgathassák, és rögzítsék, hogy a helyi önkormányzatoknak szabadon, titkos, egyenlő, közvetlen és általános választással megválasztott közgyűléssel és a közgyűlésnek felelős vezetőtestülettel kell rendelkezniük;

| 2.7 | felhívja a tagállamokat, hogy akik még nem tették meg, ismerjék el a regionális és helyi önkormányzatokat saját jogi rendszerükön belül a lehető legmagasabb szinten, és biztosítsák ennek az elképzelésnek a törvényes védelmét jogalkotói, intézményes és igazságügyi mechanizmusok segítségével, valamint gondoskodjanak róla, hogy a regionális hatóságok rendelkezzenek a rájuk bízott feladatok ellátásához szükséges forrásokkal; |
| --- | --- |

2.7

felhívja a tagállamokat, hogy akik még nem tették meg, ismerjék el a regionális és helyi önkormányzatokat saját jogi rendszerükön belül a lehető legmagasabb szinten, és biztosítsák ennek az elképzelésnek a törvényes védelmét jogalkotói, intézményes és igazságügyi mechanizmusok segítségével, valamint gondoskodjanak róla, hogy a regionális hatóságok rendelkezzenek a rájuk bízott feladatok ellátásához szükséges forrásokkal;

| 2.8 | ajánlja, hogy a tagállamok meglévő helyi és regionális szervezeteinek politikai képviselőit közvetlenül a polgárok válasszák meg, illetőleg egy választott testületnek tartozzanak felelősséggel; |
| --- | --- |

2.8

ajánlja, hogy a tagállamok meglévő helyi és regionális szervezeteinek politikai képviselőit közvetlenül a polgárok válasszák meg, illetőleg egy választott testületnek tartozzanak felelősséggel;

| 2.9 | sürgeti a tagállamokat, hogy foganatosítsák a szükséges jogi eszközöket és intézkedéseket a határaikon belül meglévő nyelvi és kulturális sokszínűség megőrzése, tiszteletben tartása és ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

2.9

sürgeti a tagállamokat, hogy foganatosítsák a szükséges jogi eszközöket és intézkedéseket a határaikon belül meglévő nyelvi és kulturális sokszínűség megőrzése, tiszteletben tartása és ösztönzése érdekében;

| 2.10 | ajánlja, hogy az európai intézmények támogassák a területi decentralizációt, mint a kulturális sokszínűség ösztönzésének kulcsfontosságú tényezőjét; |
| --- | --- |

2.10

ajánlja, hogy az európai intézmények támogassák a területi decentralizációt, mint a kulturális sokszínűség ösztönzésének kulcsfontosságú tényezőjét;

| 2.11 | felhívja a tagállamokat, hogy rögzítsék a szükséges eljárásokat annak biztosítására, hogy területükön belül a szubszidiaritás és arányosság elve alkalmazásra kerüljön az Unió, a tagállamok, valamint a regionális és helyi önkormányzatok kapcsolatában; |
| --- | --- |

2.11

felhívja a tagállamokat, hogy rögzítsék a szükséges eljárásokat annak biztosítására, hogy területükön belül a szubszidiaritás és arányosság elve alkalmazásra kerüljön az Unió, a tagállamok, valamint a regionális és helyi önkormányzatok kapcsolatában;

| 2.12 | felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti parlamentjeik – és amennyiben ilyen létezik, regionális parlamentjeik – közvetítésével védelmezzék a regionális és helyi önkormányzást, amikor az Európai Bizottság hozzájuk intézi a jogalkotási javaslatait a „korai előrejelző mechanizmus” keretében, azzal a céllal, hogy indoklással ellátott véleményt fogalmazzon meg a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásáról; |
| --- | --- |

2.12

felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti parlamentjeik – és amennyiben ilyen létezik, regionális parlamentjeik – közvetítésével védelmezzék a regionális és helyi önkormányzást, amikor az Európai Bizottság hozzájuk intézi a jogalkotási javaslatait a „korai előrejelző mechanizmus” keretében, azzal a céllal, hogy indoklással ellátott véleményt fogalmazzon meg a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásáról;

| 2.13 | felhívja az Európai Bizottságot, hogy garantálja a szükséges eszközöket, melyekkel megkönnyíthető a regionális és helyi közigazgatási szervek képviselőinek részvétele a politikaalkotásban — már a kezdetektől fogva —, illetve a közösségi jogszabályok végrehajtásában; |
| --- | --- |

2.13

felhívja az Európai Bizottságot, hogy garantálja a szükséges eszközöket, melyekkel megkönnyíthető a regionális és helyi közigazgatási szervek képviselőinek részvétele a politikaalkotásban — már a kezdetektől fogva —, illetve a közösségi jogszabályok végrehajtásában;

| 2.14 | ajánlja, hogy az Európai Bizottság hozza létre a szükséges eljárásokat annak biztosítására, hogy a régiók részt vehessenek az őket érintő strukturális intézkedések kidolgozásában, elfogadásában, irányításában és értékelésében; |
| --- | --- |

2.14

ajánlja, hogy az Európai Bizottság hozza létre a szükséges eljárásokat annak biztosítására, hogy a régiók részt vehessenek az őket érintő strukturális intézkedések kidolgozásában, elfogadásában, irányításában és értékelésében;

| 2.15 | ajánlja, hogy az EU és a tagállamok vegyék figyelembe a fennálló helyzetek különbözőségét, – például a helyi önkormányzatok, a helyi önkormányzatok koordináló szervei, a nagyvárosi területek, fővárosok stb. – amikor meghatározzák és megvalósítják a helyi önkormányzást; |
| --- | --- |

2.15

ajánlja, hogy az EU és a tagállamok vegyék figyelembe a fennálló helyzetek különbözőségét, – például a helyi önkormányzatok, a helyi önkormányzatok koordináló szervei, a nagyvárosi területek, fővárosok stb. – amikor meghatározzák és megvalósítják a helyi önkormányzást;

| 2.16 | sürgeti a jogalkotási hatáskörrel bíró regionális önkormányzatkal rendelkező tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a politikai decentralizáció folyamatát azáltal, hogy rögzítik a szükséges mechanizmusokat, melyek lehetővé teszik regionális önkormányzataik hatékonyabb részvételét a közösségi döntéshozatali folyamatokban; |
| --- | --- |

2.16

sürgeti a jogalkotási hatáskörrel bíró regionális önkormányzatkal rendelkező tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a politikai decentralizáció folyamatát azáltal, hogy rögzítik a szükséges mechanizmusokat, melyek lehetővé teszik regionális önkormányzataik hatékonyabb részvételét a közösségi döntéshozatali folyamatokban;

| 2.17 | ajánlja a legjelentősebb városok és a felettük álló politikai és közigazgatási egységek együttműködését, különösen a nagyvárosi területek esetében, mert kormányzati hatáskörük a gazdasági, szociális és politikai érdekek tekintetében egymáshoz szorosan kapcsolódó és egymást kiegészítő; |
| --- | --- |

2.17

ajánlja a legjelentősebb városok és a felettük álló politikai és közigazgatási egységek együttműködését, különösen a nagyvárosi területek esetében, mert kormányzati hatáskörük a gazdasági, szociális és politikai érdekek tekintetében egymáshoz szorosan kapcsolódó és egymást kiegészítő;

| 2.18 | felhívja a régiókat, hogy alakítsanak ki folyamatos párbeszédet a nagyvárosokkal a közös érdekeket érintő kérdésekben történő együttműködés érdekében, ezáltal jobban kihasználva az alkotmányszerződés nyújtotta részvételi lehetőségeket; |
| --- | --- |

2.18

felhívja a régiókat, hogy alakítsanak ki folyamatos párbeszédet a nagyvárosokkal a közös érdekeket érintő kérdésekben történő együttműködés érdekében, ezáltal jobban kihasználva az alkotmányszerződés nyújtotta részvételi lehetőségeket;

| 2.19 | kéri az európai intézményeket, hogy a kormányzás tekintetében alakítsák a helyi és regionális közigazgatási szervek részvételét olyan módon, hogy az igazodjon az érintett szervek által betöltendő különböző szerepekhez; |
| --- | --- |

2.19

kéri az európai intézményeket, hogy a kormányzás tekintetében alakítsák a helyi és regionális közigazgatási szervek részvételét olyan módon, hogy az igazodjon az érintett szervek által betöltendő különböző szerepekhez;

| 2.20 | elhatározza, hogy belső felépítésében figyelembe veszi a regionális és helyi szinten található változó helyzetet annak érdekében, hogy a lehető leghatékonyabban tudja ellátni az alkotmányszerződés által ráruházott új feladatokat. |
| --- | --- |

2.20

elhatározza, hogy belső felépítésében figyelembe veszi a regionális és helyi szinten található változó helyzetet annak érdekében, hogy a lehető leghatékonyabban tudja ellátni az alkotmányszerződés által ráruházott új feladatokat.

| 2.21 | felhívja azokat a tagállamokat, akik eddig még nem tették meg, hogy ratifikálják a Helyi Önkormányzatok Európai Chartáját; |
| --- | --- |

2.21

felhívja azokat a tagállamokat, akik eddig még nem tették meg, hogy ratifikálják a Helyi Önkormányzatok Európai Chartáját;

| 2.22 | felhívja az EU-t, hogy fogadja el a szükséges határozatokat, melyekkel biztosítható a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának felvétele a közösségi vívmányokba; |
| --- | --- |

2.22

felhívja az EU-t, hogy fogadja el a szükséges határozatokat, melyekkel biztosítható a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának felvétele a közösségi vívmányokba;

| 2.23 | sürgeti az Európa Tanácsot és a tagállamokat, hogy fogadják el és ratifikálják a Regionális Önkormányzatok Európai Chartájának tervezetét mint nemzetközi egyezményt. Ezáltal az egyezmény saját jogi értéket és nemzetközi jog alatti védelmet nyer; |
| --- | --- |

2.23

sürgeti az Európa Tanácsot és a tagállamokat, hogy fogadják el és ratifikálják a Regionális Önkormányzatok Európai Chartájának tervezetét mint nemzetközi egyezményt. Ezáltal az egyezmény saját jogi értéket és nemzetközi jog alatti védelmet nyer;

| 2.24 | ajánlja, hogy az RB hozzon létre egy állandó, a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának alkalmazását, valamint a Regionális Önkormányzatok Chartája tervezetét továbbfejlesztő folyamatot ellenőrző rendszert, annak érdekében, hogy a tagállamok teljes mértékben meg tudják valósítani a helyi és regionális önkormányzást országhatáraikon belül; |
| --- | --- |

2.24

ajánlja, hogy az RB hozzon létre egy állandó, a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának alkalmazását, valamint a Regionális Önkormányzatok Chartája tervezetét továbbfejlesztő folyamatot ellenőrző rendszert, annak érdekében, hogy a tagállamok teljes mértékben meg tudják valósítani a helyi és regionális önkormányzást országhatáraikon belül;

| 2.25 | ajánlja, hogy a közösségi intézmények alakítsanak ki szorosabb együttműködést az Európa Tanáccsal, pontosabban a Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusával a helyi és regionális kérdéseket érintő területeken; |
| --- | --- |

2.25

ajánlja, hogy a közösségi intézmények alakítsanak ki szorosabb együttműködést az Európa Tanáccsal, pontosabban a Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusával a helyi és regionális kérdéseket érintő területeken;

| 2.26 | elhatározza, hogy továbbfejleszti együttműködését a Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusával és más, a helyi és regionális önkormányzásba bevont nemzetek feletti szervezetekkel. |
| --- | --- |

2.26

elhatározza, hogy továbbfejleszti együttműködését a Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusával és más, a helyi és regionális önkormányzásba bevont nemzetek feletti szervezetekkel.

Brüsszel, 2005. július 7.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 144., 2001.05.16., 5. oldal

1

---

| 7.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 31/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 31/6

---

Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: „Az Európai Bizottság uniós polgárságról szóló 4. jelentése, valamint az Európai Bizottság Alapvető Jogok Ügynökségéről szóló közleménye”

(2006/C 31/02)

A Régiók bizottsága,

TEKINTETTEL az Európai Bizottság uniós polgárságról szóló negyedik jelentésére (2001. május 1. – 2004. április 30.) – (COM (2004) 695 final);

TEKINTETTEL az Európai Bizottság Alapvető Jogok Ügynökségéről szóló közleményére (COM (2004) 693 final);

TEKINTETTEL az Európai Unió Alapvető Jogok Ügynökségének létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatra (COM (2005) 280 final;

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2004. október 26-i határozatára, mely szerint az „Európai Bizottság uniós polgárságról szóló negyedik jelentésére” és az „Európai Bizottság Alapvető Jogok Ügynökségéről szóló közleményére” vonatkozóan az EK-Szerződés 265. cikkének 1. bekezdése alapján konzultációt kezdeményez az RB-vel;

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2005. június 30-i határozatára, mely szerint az EK-Szerződés 265. cikkének első bekezdése értelmében kikéri a Régiók Bizottsága véleményét az Alapvető Jogok Ügynökségének létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról;

TEKINTETTEL az Elnökség 2004. június 15-i határozatára, mely szerint az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottságot megbízza az „Európai Bizottság uniós polgárságról szóló negyedik jelentéséről” és az „Európai Bizottság Alapvető Jogok Ügynökségéről szóló közleményéről” szóló vélemény kidolgozásával;

TEKINTETTEL az Európai Unióról szóló szerződésre, nevezetesen annak 6. és 7. cikkére, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, nevezetesen annak második részére;

TEKINTETTEL a 2004. október 29-én aláírt, az európai alkotmányt létrehozó szerződésre, nevezetesen annak I-2., I-9. és I-10. cikkére, valamint az első rész VI. Címére – „Az Unió demokratikus élete” –, az „Alapvető Jogok Chartája” című második rész egészére és a harmadik rész III-129. cikkére;

TEKINTETTEL az „Európai Unió Alapjogi Chartájának kidolgozási folyamatáról” szóló véleményére (CdR 327/1999 fin (1)), az „Európai Unió Alapjogi Chartájáról” kiadott állásfoglalására (CdR 140/2000 fin (2)), valamint az „Európai Unió Alapjogi Chartájának jóváhagyásáról” kiadott állásfoglalására (CdR 381/2000 fin (3));

TEKINTETTEL az „Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós polgárok és családtagjaik a tagállamok területén való szabad közlekedéshez és tartózkodáshoz való jogára vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelvre tett javaslatról” (COM (2001) 257 final – 2001/0111 COD) (CdR 287/2001 fin (4)) szóló véleményére;

TEKINTETTEL„Az Európai Bizottság uniós polgárságról szóló harmadik jelentéséről” (COM(2001) 506 final) és „Az Európai Bizottságnak az Európai Parlament és a Tanács számára készített, a szavazati jog helyhatósági választásokon történő gyakorlásának módját, valamint a választhatóságot szabályozó 94/80/EK irányelv alkalmazásáról szóló jelentéséről” (COM(2002) 260 final) alkotott véleményére (CdR 121/2002 fin (5));

TEKINTETTEL„Az Európai Bizottság által a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához az Európai Unió érdekeit szolgáló információs és kommunikációs stratégiáról” szóló közlemény (COM (2002) 350 final) tárgyában alkotott véleményére (CdR 124/2002 fin (6));

TEKINTETTEL az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós polgároknak és családtagjaiknak a tagállamok területén való szabad közlekedéshez és tartózkodáshoz való jogára vonatkozó 2004/38/EK számú európai parlamenti és tanácsi irányelvre;

TEKINTETTEL az Európai Parlament Polgári szabadságjogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának jelentéstervezetére „Az alapvető jogok fejlesztéséről és védelméről: a nemzeti és európai intézmények szerepe, ide értve az Alapjogok Ügynökségét is” (előadó: GÁL Kinga– LIBE/6/25781);

TEKINTETTEL a független alapjogi szakértők hálózata által készített jelentésre – CFR-CDF.rapUE.2003.fr – az alapjogok 2003-as helyzetéről az Európai Unióban;

TEKINTETTEL az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottság által 2005. április 22-én elfogadott véleménytervezetre (CdR 280/2004 rev.2., előadó: Claude du GRANRUT, Picardie régió önkormányzatának tagja, Senlis város polgármesterének első helyettese, FR/EPP);

| 1) | MIVEL az Európai Közösséget létrehozó Szerződés második része megteremtette az uniós polgárság intézményét; és a hozzá kapcsolódó jogok éppen azt tartalmazzák, hogy az Unió polgárainak joguk van a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz; a lakhelyük szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon történő szavazáshoz és választhatósághoz; ahhoz, hogy olyan nem uniós állam területén, amelyben az állampolgárságuk szerinti tagállam nem rendelkezik képviselettel, védelemben részesüljenek a diplomáciai és konzuli hatóságok részéről; ahhoz, hogy kérelemmel forduljanak az Európai Parlamenthez, és beadványt intézhessenek az európai ombudsmanhoz; s ezeket a kötelezettségeket az európai alkotmányt létrehozó szerződés tervezete is tartalmazza; |
| --- | --- |

1)

MIVEL az Európai Közösséget létrehozó Szerződés második része megteremtette az uniós polgárság intézményét; és a hozzá kapcsolódó jogok éppen azt tartalmazzák, hogy az Unió polgárainak joguk van a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz; a lakhelyük szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon történő szavazáshoz és választhatósághoz; ahhoz, hogy olyan nem uniós állam területén, amelyben az állampolgárságuk szerinti tagállam nem rendelkezik képviselettel, védelemben részesüljenek a diplomáciai és konzuli hatóságok részéről; ahhoz, hogy kérelemmel forduljanak az Európai Parlamenthez, és beadványt intézhessenek az európai ombudsmanhoz; s ezeket a kötelezettségeket az európai alkotmányt létrehozó szerződés tervezete is tartalmazza;

| 2) | MIVEL az uniós polgárság és az alapjogok gyakorlására elsősorban a polgárokhoz közel kerül sor; és a helyi önkormányzatok számos tagállamban jelentős hatáskörökkel rendelkeznek az anyakönyvi nyilvántartás, a hivatalos dokumentumok kiadása, de ugyanúgy az oktatás, a rendfenntartás, a szociális segélyezés terén is, amelyek nélkül nem lehetséges az állampolgársághoz fűződő tevékenységek konkrét gyakorlása és az alapjogok tényleges védelme; |
| --- | --- |

2)

MIVEL az uniós polgárság és az alapjogok gyakorlására elsősorban a polgárokhoz közel kerül sor; és a helyi önkormányzatok számos tagállamban jelentős hatáskörökkel rendelkeznek az anyakönyvi nyilvántartás, a hivatalos dokumentumok kiadása, de ugyanúgy az oktatás, a rendfenntartás, a szociális segélyezés terén is, amelyek nélkül nem lehetséges az állampolgársághoz fűződő tevékenységek konkrét gyakorlása és az alapjogok tényleges védelme;

| 3) | MIVEL a közösségi döntéshozatal folyamatában mint szervezet a helyi és regionális hatóságokat képviseli és a polgárközeli demokrácia védelmezőjeként lép fel, igen fontosnak tartja az uniós polgárság jellemzőinek gyakorlatba történő átültetését; |
| --- | --- |

3)

MIVEL a közösségi döntéshozatal folyamatában mint szervezet a helyi és regionális hatóságokat képviseli és a polgárközeli demokrácia védelmezőjeként lép fel, igen fontosnak tartja az uniós polgárság jellemzőinek gyakorlatba történő átültetését;

| 4) | MIVEL az uniós polgárság nem lép a nemzeti állampolgárság helyébe, de – mint ahogy az egységes piac és a strukturális alapokban megnyilvánuló szolidaritási politika kedvező hatást gyakorol az uniós tagállamok gazdaságára és azok állampolgárainak jólétére – az uniós polgárság előnyökkel jár a polgárok mint szabad, egyszerre felelősen cselekvő és biztonságot igénylő emberek, illetve mint gazdasági és politikai szereplők számára; |
| --- | --- |

4)

MIVEL az uniós polgárság nem lép a nemzeti állampolgárság helyébe, de – mint ahogy az egységes piac és a strukturális alapokban megnyilvánuló szolidaritási politika kedvező hatást gyakorol az uniós tagállamok gazdaságára és azok állampolgárainak jólétére – az uniós polgárság előnyökkel jár a polgárok mint szabad, egyszerre felelősen cselekvő és biztonságot igénylő emberek, illetve mint gazdasági és politikai szereplők számára;

| 5) | MIVEL az alapvető jogok védelmének hatékony volta, illetve fejlesztése alapját képezi mindenféle demokráciának, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósításának előzetes és alapvető feltétele; |
| --- | --- |

5)

MIVEL az alapvető jogok védelmének hatékony volta, illetve fejlesztése alapját képezi mindenféle demokráciának, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósításának előzetes és alapvető feltétele;

| 6) | MIVEL az Alapvető Jogok Chartájának beillesztése az európai alkotmányt létrehozó szerződésbe megerősíti az Unió törvényi kötelezettségét az alapvető jogok fejlesztésének biztosítására az összes, hatáskörébe tartozó politikai területen; |
| --- | --- |

6)

MIVEL az Alapvető Jogok Chartájának beillesztése az európai alkotmányt létrehozó szerződésbe megerősíti az Unió törvényi kötelezettségét az alapvető jogok fejlesztésének biztosítására az összes, hatáskörébe tartozó politikai területen;

| 7) | MIVEL feltétlenül szükséges az Unió polgárai számára garantálni jogaik gyakorlásának lehetőségét az Unió teljes területén, |
| --- | --- |

7)

MIVEL feltétlenül szükséges az Unió polgárai számára garantálni jogaik gyakorlásának lehetőségét az Unió teljes területén,

a 2005. július 6–7-i 60. plenáris ülésén (a július 6-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága észrevételei

A Régiók Bizottsága

1.1.   Észrevételek az Európai Bizottság uniós polgárságról szóló negyedik jelentése kapcsán

| 1.1.1 | köszönetét fejezi ki az Európai Bizottságnak a – kérelmére kiadott – felkérésért, amely hasznos precedensként kompenzációt jelent a jelenleg hatályos szerződésekből (egységes szerkezetbe foglalt szerződések, 22. cikk) és az európai alkotmányt létrehozó szerződésből (III-129. cikk) egyformán hiányzó jogi alap miatt; |
| --- | --- |

1.1.1

köszönetét fejezi ki az Európai Bizottságnak a – kérelmére kiadott – felkérésért, amely hasznos precedensként kompenzációt jelent a jelenleg hatályos szerződésekből (egységes szerkezetbe foglalt szerződések, 22. cikk) és az európai alkotmányt létrehozó szerződésből (III-129. cikk) egyformán hiányzó jogi alap miatt;

| 1.1.2 | üdvözli – a polgárt az európai építkezés középpontjába állító és az uniós polgársággal külön fejezetben foglalkozó – Alapjogi Charta felvételét az alkotmányszerződésbe, ami kötelező jogi érvénnyel ruházza fel a Chartát, és lehetővé teszi, hogy az Európai Unió bármely tagállamának állampolgára úgy érezze, hogy uniós polgárként új jogokat kapott és az Európai Unió névvel illetett újfajta közösség tagja lett; |
| --- | --- |

1.1.2

üdvözli – a polgárt az európai építkezés középpontjába állító és az uniós polgársággal külön fejezetben foglalkozó – Alapjogi Charta felvételét az alkotmányszerződésbe, ami kötelező jogi érvénnyel ruházza fel a Chartát, és lehetővé teszi, hogy az Európai Unió bármely tagállamának állampolgára úgy érezze, hogy uniós polgárként új jogokat kapott és az Európai Unió névvel illetett újfajta közösség tagja lett;

| 1.1.3 | megállapítja, hogy a Chartában ekképpen elismert jogokat – amelyek kiegészítik az alkotmányszerződésben szereplő jogokat, és amelyek kapcsolatban vannak a mindennapi élettel – az európai polgárok még mindig kevéssé ismerik; |
| --- | --- |

1.1.3

megállapítja, hogy a Chartában ekképpen elismert jogokat – amelyek kiegészítik az alkotmányszerződésben szereplő jogokat, és amelyek kapcsolatban vannak a mindennapi élettel – az európai polgárok még mindig kevéssé ismerik;

| 1.1.4 | kedvezően vélekedik az Európai Bizottság uniós polgárságról szóló negyedik jelentésében szereplő megállapítások összességéről, és tudomásul veszi azokat a kedvező változásokat, amelyek az uniós polgárság megteremtésével és a hozzá kötődő alapjogokkal kapcsolatban bekövetkeztek; |
| --- | --- |

1.1.4

kedvezően vélekedik az Európai Bizottság uniós polgárságról szóló negyedik jelentésében szereplő megállapítások összességéről, és tudomásul veszi azokat a kedvező változásokat, amelyek az uniós polgárság megteremtésével és a hozzá kötődő alapjogokkal kapcsolatban bekövetkeztek;

| 1.1.5 | megjegyzi, hogy az alkotmányszerződés I-10. cikke megismétli és rendszerbe foglalja az EK-Szerződés 17–22. cikkeit, tisztázza a szabad mozgás és tartózkodás, az európai parlamenti és a helyhatósági választások esetében a szavazás és választhatóság jogának alkalmazását, és kiterjeszti az anyanyelven való kommunikáció jogát, amely mindezidáig csak az uniós intézményekkel kapcsolatban állt fenn, ám amellyel ezentúl a konzultatív intézmények esetében is élni lehet; |
| --- | --- |

1.1.5

megjegyzi, hogy az alkotmányszerződés I-10. cikke megismétli és rendszerbe foglalja az EK-Szerződés 17–22. cikkeit, tisztázza a szabad mozgás és tartózkodás, az európai parlamenti és a helyhatósági választások esetében a szavazás és választhatóság jogának alkalmazását, és kiterjeszti az anyanyelven való kommunikáció jogát, amely mindezidáig csak az uniós intézményekkel kapcsolatban állt fenn, ám amellyel ezentúl a konzultatív intézmények esetében is élni lehet;

| 1.1.6 | üdvözli, hogy beindult a párbeszéd a polgárok és a helyi és regionális önkormányzatok képviselői között, nevezetesen a jogok ismeretével kapcsolatos információs szükséglettel és azokkal a pozitív hatásokkal kapcsolatban, amelyeket joggal várhatnak a regionális és helyi hatóságok ide vonatkozó tevékenységétől; |
| --- | --- |

1.1.6

üdvözli, hogy beindult a párbeszéd a polgárok és a helyi és regionális önkormányzatok képviselői között, nevezetesen a jogok ismeretével kapcsolatos információs szükséglettel és azokkal a pozitív hatásokkal kapcsolatban, amelyeket joggal várhatnak a regionális és helyi hatóságok ide vonatkozó tevékenységétől;

| 1.1.7 | sajnálkozik amiatt, hogy az Európai Bizottság negyedik jelentése – mely a fiatalokkal kapcsolatban megemlíti, hogy az uniós polgárság gyakorlásához szükséges képességek elsajátításához nevelőmunkára van szükség –, nem szól a regionális és helyi hatóságok szerepéről, holott egyes tagállamokban ebben a kérdésben ők az illetékesek; |
| --- | --- |

1.1.7

sajnálkozik amiatt, hogy az Európai Bizottság negyedik jelentése – mely a fiatalokkal kapcsolatban megemlíti, hogy az uniós polgárság gyakorlásához szükséges képességek elsajátításához nevelőmunkára van szükség –, nem szól a regionális és helyi hatóságok szerepéről, holott egyes tagállamokban ebben a kérdésben ők az illetékesek;

| 1.1.8 | megelégedéssel állapítja meg, hogy a szabad mozgás és tartózkodás joga az uniós polgároknak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz fűződő jogára vonatkozó irányelvnek köszönhetően kiteljesedett, ami jelentős előrelépés, a letisztultabb szabályozásnak a nemzeti jogrendszerekbe történő átvételét pedig 2006. április 20-ig végre kell hajtani; |
| --- | --- |

1.1.8

megelégedéssel állapítja meg, hogy a szabad mozgás és tartózkodás joga az uniós polgároknak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz fűződő jogára vonatkozó irányelvnek köszönhetően kiteljesedett, ami jelentős előrelépés, a letisztultabb szabályozásnak a nemzeti jogrendszerekbe történő átvételét pedig 2006. április 20-ig végre kell hajtani;

| 1.1.9 | ugyanakkor sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy nem kerül említésre a helyi és regionális hatóságok felelőssége az uniós polgároknak a fogadó tagállamban történő nyilvántartása szempontjából sem érkezésük időpontját, sem tartózkodásuk idejét, illetve a saját és családjuk helyzetének megváltozása esetén szükséges beavatkozásokat tekintve, miközben – adott esetben – rájuk hárul bejelentkezésük, szakmai vagy személyes megbízhatóságuk, lakáshelyzetük és az ott-tartózkodás első öt éve alatt szociális ellátásra való jogosultságuk ellenőrzésének a terhe; |
| --- | --- |

1.1.9

ugyanakkor sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy nem kerül említésre a helyi és regionális hatóságok felelőssége az uniós polgároknak a fogadó tagállamban történő nyilvántartása szempontjából sem érkezésük időpontját, sem tartózkodásuk idejét, illetve a saját és családjuk helyzetének megváltozása esetén szükséges beavatkozásokat tekintve, miközben – adott esetben – rájuk hárul bejelentkezésük, szakmai vagy személyes megbízhatóságuk, lakáshelyzetük és az ott-tartózkodás első öt éve alatt szociális ellátásra való jogosultságuk ellenőrzésének a terhe;

| 1.1.10 | tudomásul veszi, hogy az irányelv elhalálozás, szétköltözés vagy különválás esetén a családtagok számára elismeri az önálló tartózkodás jogát, s üdvözli, hogy – az irányelvtervezetről 2002. november 21-én adott véleményének (CdR 121/2002 fin) megfelelően – a „családtag” fogalmába ezentúl beleértendők azok a nem házastársi kapcsolatban, de együtt élő partnerek is, akik származási országukban a házastársi kapcsolatban élőkkel azonos jogállást élveznek; |
| --- | --- |

1.1.10

tudomásul veszi, hogy az irányelv elhalálozás, szétköltözés vagy különválás esetén a családtagok számára elismeri az önálló tartózkodás jogát, s üdvözli, hogy – az irányelvtervezetről 2002. november 21-én adott véleményének (CdR 121/2002 fin) megfelelően – a „családtag” fogalmába ezentúl beleértendők azok a nem házastársi kapcsolatban, de együtt élő partnerek is, akik származási országukban a házastársi kapcsolatban élőkkel azonos jogállást élveznek;

| 1.1.11 | úgy véli, hogy ez az intézkedés indokolható ugyan, de félő, hogy az illetékes helyi hatóságok részéről támogató szociális intézkedéseket tesz szükségessé a területükön élő család javára, amire az európai jogalkotó nem gondolt, s javasolja, hogy ezért az irányelv végrehajtására megszabott kétévi időtartamot használják fel az ilyenféle problémák rendezésére; |
| --- | --- |

1.1.11

úgy véli, hogy ez az intézkedés indokolható ugyan, de félő, hogy az illetékes helyi hatóságok részéről támogató szociális intézkedéseket tesz szükségessé a területükön élő család javára, amire az európai jogalkotó nem gondolt, s javasolja, hogy ezért az irányelv végrehajtására megszabott kétévi időtartamot használják fel az ilyenféle problémák rendezésére;

| 1.1.12 | kedvezően fogadja a más tagállamban elhunyt uniós polgárok holttestének hazaszállítására vonatkozó eljárások egyszerűsítését, és tekintetbe véve, hogy az elhunytak eltemetéséről vagy elhamvasztásáról gyakran a településeknek kell gondoskodniuk, úgy véli, hogy az RB-t szorosan be kell vonni az Európai Bizottság szövegének folyamatban levő kidolgozásába; |
| --- | --- |

1.1.12

kedvezően fogadja a más tagállamban elhunyt uniós polgárok holttestének hazaszállítására vonatkozó eljárások egyszerűsítését, és tekintetbe véve, hogy az elhunytak eltemetéséről vagy elhamvasztásáról gyakran a településeknek kell gondoskodniuk, úgy véli, hogy az RB-t szorosan be kell vonni az Európai Bizottság szövegének folyamatban levő kidolgozásába;

| 1.1.13 | emlékeztet rá, hogy az Alkotmányszerződés III. része szabályozza a belső piac működésének és az uniós polgárok – a munkavállalási jog gyakorlását biztosító – letelepedési szabadságának módozatait, s ebből következően a nemzeti jogszabályok végrehajtásából eredő korlátozásokat el kell törölni, a gazdasági és szociális jogokat pedig harmonizálni szükséges; |
| --- | --- |

1.1.13

emlékeztet rá, hogy az Alkotmányszerződés III. része szabályozza a belső piac működésének és az uniós polgárok – a munkavállalási jog gyakorlását biztosító – letelepedési szabadságának módozatait, s ebből következően a nemzeti jogszabályok végrehajtásából eredő korlátozásokat el kell törölni, a gazdasági és szociális jogokat pedig harmonizálni szükséges;

| 1.1.14 | megállapítja, hogy annak elfogadottsága ellenére, hogy az európai parlamenti választások alkalmával az uniós polgárok szavazati jogukat a lakóhelyük szerinti tagállamban gyakorolhatják és ugyanott választhatók is, a 2004-es választások alkalmával kifejtett tájékoztatási és pedagógiai erőfeszítések a jövőben elmélyítésre szorulnak, s a polgárok részvétele a helyhatósági választásokon egyáltalán nem volt kielégítő; |
| --- | --- |

1.1.14

megállapítja, hogy annak elfogadottsága ellenére, hogy az európai parlamenti választások alkalmával az uniós polgárok szavazati jogukat a lakóhelyük szerinti tagállamban gyakorolhatják és ugyanott választhatók is, a 2004-es választások alkalmával kifejtett tájékoztatási és pedagógiai erőfeszítések a jövőben elmélyítésre szorulnak, s a polgárok részvétele a helyhatósági választásokon egyáltalán nem volt kielégítő;

| 1.1.15 | elvben támogatja az Európai Bizottság azon javaslatát, hogy az uniós polgárok más tagállamok nemzeti választásain is részt vehessenek, de úgy véli, hogy nem határozhatja meg ennek a részvételnek a módozatait; támogatja továbbá az uniós polgárok részvételét a regionális választásokon és kész rá, hogy tanulmányozza részvételük módozatait, ami feltételezi a helybenlakás minimális időtartamának, valamint az egyes tagállamokban az e szempontból szóba jövő regionális szint vagy szintek meghatározását. |
| --- | --- |

1.1.15

elvben támogatja az Európai Bizottság azon javaslatát, hogy az uniós polgárok más tagállamok nemzeti választásain is részt vehessenek, de úgy véli, hogy nem határozhatja meg ennek a részvételnek a módozatait; támogatja továbbá az uniós polgárok részvételét a regionális választásokon és kész rá, hogy tanulmányozza részvételük módozatait, ami feltételezi a helybenlakás minimális időtartamának, valamint az egyes tagállamokban az e szempontból szóba jövő regionális szint vagy szintek meghatározását.

| 1.1.16 | üdvözli a politikai pártok európai szintű továbbfejlődését, de sajnálja, hogy nem kérték fel vélemény alkotására a politikai pártok európai szintű jogállására és finanszírozására vonatkozó – az EK-Szerződés 191. cikke (2) bekezdésének alkalmazását jelentő – rendelet tervezetéről (7); |
| --- | --- |

1.1.16

üdvözli a politikai pártok európai szintű továbbfejlődését, de sajnálja, hogy nem kérték fel vélemény alkotására a politikai pártok európai szintű jogállására és finanszírozására vonatkozó – az EK-Szerződés 191. cikke (2) bekezdésének alkalmazását jelentő – rendelet tervezetéről (7);

| 1.1.17 | örömmel fogadja az Európai Parlamenthez és az Ombudsmanhoz benyújtott kérelmek számának növekedését, de aggasztja, hogy a kérelmek gyakran nem befogadhatók és ezekben az esetekben semmilyen következménnyel nem járnak. |
| --- | --- |

1.1.17

örömmel fogadja az Európai Parlamenthez és az Ombudsmanhoz benyújtott kérelmek számának növekedését, de aggasztja, hogy a kérelmek gyakran nem befogadhatók és ezekben az esetekben semmilyen következménnyel nem járnak.

1.2   Észrevételek az Alapjogok Ügynöksége kapcsán:

| 1.2.1 | véleményt kíván alkotni az új szervezet tevékenységi köréről, feladatairól, földrajzi hatóköréről és felépítéséről, hiszen az új szervezet célja nem csak az uniós polgárok alapjogainak védelme, hanem azok kiterjesztése is az összes jelenlegi vagy jövendő uniós tagállam esetében egyaránt; |
| --- | --- |

1.2.1

véleményt kíván alkotni az új szervezet tevékenységi köréről, feladatairól, földrajzi hatóköréről és felépítéséről, hiszen az új szervezet célja nem csak az uniós polgárok alapjogainak védelme, hanem azok kiterjesztése is az összes jelenlegi vagy jövendő uniós tagállam esetében egyaránt;

| 1.2.2. | úgy véli, hogy az ügynökséget el kell látni mindazon anyagi és szellemi eszközökkel, amelyek ahhoz szükségesek, hogy feladatait teljes függetlenségben elláthassa; |
| --- | --- |

1.2.2.

úgy véli, hogy az ügynökséget el kell látni mindazon anyagi és szellemi eszközökkel, amelyek ahhoz szükségesek, hogy feladatait teljes függetlenségben elláthassa;

| 1.2.3. | úgy véli, hogy az ügynökség tevékenységének az uniós jogszabályok, az immár az Alkotmányszerződés részét képező Alapvető Jogok Chartája és a benne szereplő rendelkezések alkalmazására kell összpontosítania az uniós polgársághoz kötődő jogok védelme és terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

1.2.3.

úgy véli, hogy az ügynökség tevékenységének az uniós jogszabályok, az immár az Alkotmányszerződés részét képező Alapvető Jogok Chartája és a benne szereplő rendelkezések alkalmazására kell összpontosítania az uniós polgársághoz kötődő jogok védelme és terjesztése érdekében;

| 1.2.4. | kiáll amellett, hogy a tevékenységi kör kivétel nélkül felölelje a Chartában felsorolt, s nevezetesen a nemzeti kisebbségeket sújtó diszkriminációs eseteket, valamint hangsúlyozza, hogy különös figyelemmel kell kezelnie azokat a helyzeteket, amikor fennáll az alapjogok folyamatos megsértésének veszélye; |
| --- | --- |

1.2.4.

kiáll amellett, hogy a tevékenységi kör kivétel nélkül felölelje a Chartában felsorolt, s nevezetesen a nemzeti kisebbségeket sújtó diszkriminációs eseteket, valamint hangsúlyozza, hogy különös figyelemmel kell kezelnie azokat a helyzeteket, amikor fennáll az alapjogok folyamatos megsértésének veszélye;

| 1.2.5. | úgy véli, hogy az ügynökség legfontosabb feladata az információk – független, megbízható módszertanra és szakértői hálózatra támaszkodó – begyűjtése és elemzése; |
| --- | --- |

1.2.5.

úgy véli, hogy az ügynökség legfontosabb feladata az információk – független, megbízható módszertanra és szakértői hálózatra támaszkodó – begyűjtése és elemzése;

| 1.2.6. | véleménye szerint – ez szerepel a javaslatban is – az ügynökséget fel kell ruházni azzal a hatáskörrel, hogy az uniós intézményekhez mind pozitív, mind negatív értelmű ajánlásokat intézhessen jogalkotói és jogalkalmazói szerepükkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

1.2.6.

véleménye szerint – ez szerepel a javaslatban is – az ügynökséget fel kell ruházni azzal a hatáskörrel, hogy az uniós intézményekhez mind pozitív, mind negatív értelmű ajánlásokat intézhessen jogalkotói és jogalkalmazói szerepükkel kapcsolatban;

| 1.2.7. | úgy véli, hogy az ügynökségnek a hálózatok horizontális hatáskörrel rendelkező olyan hálózataként kell megjelennie, amely képes az alapjogi charta által képviselt kultúra kiteljesítésére mind az Unión, mind a tagállamokon és a regionális és helyi önkormányzatokon belül, s ennek megfelelően az alapvető jogok egyes aspektusai tekintetében létrehozott minden szervezetet – például a Nemek Intézetét – hozzá kell csatolni; |
| --- | --- |

1.2.7.

úgy véli, hogy az ügynökségnek a hálózatok horizontális hatáskörrel rendelkező olyan hálózataként kell megjelennie, amely képes az alapjogi charta által képviselt kultúra kiteljesítésére mind az Unión, mind a tagállamokon és a regionális és helyi önkormányzatokon belül, s ennek megfelelően az alapvető jogok egyes aspektusai tekintetében létrehozott minden szervezetet – például a Nemek Intézetét – hozzá kell csatolni;

| 1.2.8. | úgy véli, hogy az ügynökség elemzéseinek hatókörét az uniós, valamint a tagjelölt és társult államok területére kell korlátozni, mivel a nem uniós országokra – a KKBP hatókörébe – történő kiterjesztés a feladatok felhígulásához vezet és semmilyen újabb értéket nem teremt a létező nemzetközi – nevezetesen az ENSZ által megalkotott – szabályokhoz képest; |
| --- | --- |

1.2.8.

úgy véli, hogy az ügynökség elemzéseinek hatókörét az uniós, valamint a tagjelölt és társult államok területére kell korlátozni, mivel a nem uniós országokra – a KKBP hatókörébe – történő kiterjesztés a feladatok felhígulásához vezet és semmilyen újabb értéket nem teremt a létező nemzetközi – nevezetesen az ENSZ által megalkotott – szabályokhoz képest;

| 1.2.9. | emlékeztet rá ugyanakkor, hogy az ügynökségnek olyan munkaprogrammal kell rendelkeznie, amelynek prioritásai garantálják hatékony működését; |
| --- | --- |

1.2.9.

emlékeztet rá ugyanakkor, hogy az ügynökségnek olyan munkaprogrammal kell rendelkeznie, amelynek prioritásai garantálják hatékony működését;

| 1.2.10. | támogatja azt a javaslatot, hogy az ügynökség működjék együtt az Európa Tanáccsal, az alapvető jogok kérdésében érdekelt nemzeti intézményekkel, illetve a független szakértők hálózatával, de saját maga ne készítsen országelemzéseket; |
| --- | --- |

1.2.10.

támogatja azt a javaslatot, hogy az ügynökség működjék együtt az Európa Tanáccsal, az alapvető jogok kérdésében érdekelt nemzeti intézményekkel, illetve a független szakértők hálózatával, de saját maga ne készítsen országelemzéseket;

| 1.2.11. | nem ellenezné, ha az ügynökséget az EU-Szerződés 7. cikke – illetve az Alkotmányszerződés I-59. cikke – megvalósításának keretében, azaz abban az esetben, ha egy tagállam súlyosan és tartósan megsérti az Európai Unió alapját képező elveket, felkérnék vizsgálat elvégzésére, azzal a feltétellel, hogy a vizsgálatra a Tanács, az Európai Parlament vagy az Európai Bizottság kifejezett felkérésére és nem az ügynökség kezdeményezéséből kerülne sor. |
| --- | --- |

1.2.11.

nem ellenezné, ha az ügynökséget az EU-Szerződés 7. cikke – illetve az Alkotmányszerződés I-59. cikke – megvalósításának keretében, azaz abban az esetben, ha egy tagállam súlyosan és tartósan megsérti az Európai Unió alapját képező elveket, felkérnék vizsgálat elvégzésére, azzal a feltétellel, hogy a vizsgálatra a Tanács, az Európai Parlament vagy az Európai Bizottság kifejezett felkérésére és nem az ügynökség kezdeményezéséből kerülne sor.

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

A Régiók Bizottsága

2.1.   Az uniós polgársággal kapcsolatban:

| 2.1.1. | ajánlja, hogy az Alapjogok Chartáját illesszék be az Alkotmányszerződéssel kapcsolatos kommunikációs kampányba, s az utóbbiba vonják be a regionális és helyi önkormányzatokat is, amelyek képesek a polgárok összességének elérésére, és amelyek felelősek is a Chartában lefektetett jogok mindennapi alkalmazásáért; |
| --- | --- |

2.1.1.

ajánlja, hogy az Alapjogok Chartáját illesszék be az Alkotmányszerződéssel kapcsolatos kommunikációs kampányba, s az utóbbiba vonják be a regionális és helyi önkormányzatokat is, amelyek képesek a polgárok összességének elérésére, és amelyek felelősek is a Chartában lefektetett jogok mindennapi alkalmazásáért;

| 2.1.2. | javasolja az uniós polgárok szabad mozgását garantáló intézkedésekkel kapcsolatban a regionális és helyi hatóságok bevonását, a polgároknak a tartózkodási helyük szerinti tagállam életébe történő beilleszkedésének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

2.1.2.

javasolja az uniós polgárok szabad mozgását garantáló intézkedésekkel kapcsolatban a regionális és helyi hatóságok bevonását, a polgároknak a tartózkodási helyük szerinti tagállam életébe történő beilleszkedésének megkönnyítése érdekében;

| 2.1.3. | javasolja, hogy az uniós polgárok gazdasági és szociális jogainak előmozdítása érdekében tegyenek erőfeszítéseket e jogok harmonizálására az Unió teljes területén, és a regionális és helyi hatóságokkal karöltve igyekezzenek elejét venni bármiféle diszkriminációs szándéknak; |
| --- | --- |

2.1.3.

javasolja, hogy az uniós polgárok gazdasági és szociális jogainak előmozdítása érdekében tegyenek erőfeszítéseket e jogok harmonizálására az Unió teljes területén, és a regionális és helyi hatóságokkal karöltve igyekezzenek elejét venni bármiféle diszkriminációs szándéknak;

| 2.1.4. | felszólít rá, hogy – részvételével – vegyék elejét a más tagállamban lakó uniós polgár családtagjai számára az uniós polgár távozása, elhalálozása vagy a pár különválása esetére kialakítandó önálló tartózkodási jog bevezetéséből származó nehézségeknek, nevezetesen a családtagok szociális védelme és munkavállalási joga szempontjából; |
| --- | --- |

2.1.4.

felszólít rá, hogy – részvételével – vegyék elejét a más tagállamban lakó uniós polgár családtagjai számára az uniós polgár távozása, elhalálozása vagy a pár különválása esetére kialakítandó önálló tartózkodási jog bevezetéséből származó nehézségeknek, nevezetesen a családtagok szociális védelme és munkavállalási joga szempontjából;

| 2.1.5. | kéri, hogy a más tagállamban elhalálozott uniós polgár holttestének hazaszállításával kapcsolatos eljárások egyszerűsítésére vonatkozó uniós jogszabály kidolgozásába vonják be a települések képviselőit is; |
| --- | --- |

2.1.5.

kéri, hogy a más tagállamban elhalálozott uniós polgár holttestének hazaszállításával kapcsolatos eljárások egyszerűsítésére vonatkozó uniós jogszabály kidolgozásába vonják be a települések képviselőit is;

| 2.1.6. | javasolja ajánlás kidolgozását az uniós polgárságra történő iskolai nevelés előmozdítására, melynek az Európai Bizottság lenne a fő végrehajtója, és amelybe bevonnák a nevelési szempontból illetékes önkormányzatok képviselőit is; |
| --- | --- |

2.1.6.

javasolja ajánlás kidolgozását az uniós polgárságra történő iskolai nevelés előmozdítására, melynek az Európai Bizottság lenne a fő végrehajtója, és amelybe bevonnák a nevelési szempontból illetékes önkormányzatok képviselőit is;

| 2.1.7. | ajánlja, hogy az olyan kezdeményezések, mint az „Oktatással a polgárságért” Európai Éve, megfelelő költségvetési keretben részesüljenek, amelynek köszönhetően európai, regionális és helyi szintű tevékenységet folytathatnak; |
| --- | --- |

2.1.7.

ajánlja, hogy az olyan kezdeményezések, mint az „Oktatással a polgárságért” Európai Éve, megfelelő költségvetési keretben részesüljenek, amelynek köszönhetően európai, regionális és helyi szintű tevékenységet folytathatnak;

| 2.1.8. | ajánlja az uniós polgárok politikai jogainak kiterjesztését, illetve ehhez annak átgondolását, hogy kapjanak-e az uniós polgárok szavazati jogot, illetve választhatók legyenek-e a lakóhelyük szerinti tagállam regionális és országos választásain; |
| --- | --- |

2.1.8.

ajánlja az uniós polgárok politikai jogainak kiterjesztését, illetve ehhez annak átgondolását, hogy kapjanak-e az uniós polgárok szavazati jogot, illetve választhatók legyenek-e a lakóhelyük szerinti tagállam regionális és országos választásain;

| 2.1.9. | ajánlja, hogy az Európai Gazdasági Térség tagországainak állampolgárai ne kapjanak automatikusan szavazati jogot, illetve ne legyenek választhatók a lakóhelyük szerinti uniós tagállam helyhatósági választásain; |
| --- | --- |

2.1.9.

ajánlja, hogy az Európai Gazdasági Térség tagországainak állampolgárai ne kapjanak automatikusan szavazati jogot, illetve ne legyenek választhatók a lakóhelyük szerinti uniós tagállam helyhatósági választásain;

| 2.1.10. | javasolja, hogy alakítsanak ki szabályozott eljárásokat az Európai Parlament és az Ombudsman részére abból a célból, hogy az általuk nem befogadható kérelmeket és panaszokat más hatóságokhoz (például az esetleges nemzeti ombudsmanhoz vagy akár közvetlenül a helyi és regionális hatóságokhoz) továbbíthassák; |
| --- | --- |

2.1.10.

javasolja, hogy alakítsanak ki szabályozott eljárásokat az Európai Parlament és az Ombudsman részére abból a célból, hogy az általuk nem befogadható kérelmeket és panaszokat más hatóságokhoz (például az esetleges nemzeti ombudsmanhoz vagy akár közvetlenül a helyi és regionális hatóságokhoz) továbbíthassák;

2.2.   Az Alapjogok Ügynökségével kapcsolatban:

| 2.2.1. | ajánlja, hogy a létrehozandó Alapjogok Ügynöksége kapjon megfelelő anyagi és szellemi eszközöket annak érdekében, hogy mind hatékonysága, mind függetlensége biztosítható legyen; |
| --- | --- |

2.2.1.

ajánlja, hogy a létrehozandó Alapjogok Ügynöksége kapjon megfelelő anyagi és szellemi eszközöket annak érdekében, hogy mind hatékonysága, mind függetlensége biztosítható legyen;

| 2.2.2. | javasolja, hogy az ügynökség tevékenységi körét korlátozzák a Chartában lefektetett alapjogok – az Alkotmányszerződés II-112. cikkében szabályozott módon történő – alkalmazására; |
| --- | --- |

2.2.2.

javasolja, hogy az ügynökség tevékenységi körét korlátozzák a Chartában lefektetett alapjogok – az Alkotmányszerződés II-112. cikkében szabályozott módon történő – alkalmazására;

| 2.2.3. | javasolja, hogy egyfelől az ügynökséget tekintsék a hálózatok olyan hálózatának, amely képes az alapjogi charta által képviselt kultúra kiteljesítésére mind az Unión, mind a tagállamokon és a regionális és helyi önkormányzatokon belül, s ennek megfelelően kapcsolják hozzá az alapvető jogok egyes aspektusai tekintetében létrehozott összes szervezetet, másfelől pedig, hogy felépítése feleljen meg az alapvető jogok különböző területeinek és rendelkezzék hatékony működését garantáló éves vagy többéves programmal; |
| --- | --- |

2.2.3.

javasolja, hogy egyfelől az ügynökséget tekintsék a hálózatok olyan hálózatának, amely képes az alapjogi charta által képviselt kultúra kiteljesítésére mind az Unión, mind a tagállamokon és a regionális és helyi önkormányzatokon belül, s ennek megfelelően kapcsolják hozzá az alapvető jogok egyes aspektusai tekintetében létrehozott összes szervezetet, másfelől pedig, hogy felépítése feleljen meg az alapvető jogok különböző területeinek és rendelkezzék hatékony működését garantáló éves vagy többéves programmal;

| 2.2.4. | kéri, hogy az ügynökséget – amellett, hogy az független és megbízható szervként begyűjti és elemzi az információkat, valamint ajánlásokat fogalmaz meg az uniós intézmények számára, ide értve a Bíróságot is – vonják be az alapjogokra vonatkozó oktatási és kommunikációs politika megvalósításába; |
| --- | --- |

2.2.4.

kéri, hogy az ügynökséget – amellett, hogy az független és megbízható szervként begyűjti és elemzi az információkat, valamint ajánlásokat fogalmaz meg az uniós intézmények számára, ide értve a Bíróságot is – vonják be az alapjogokra vonatkozó oktatási és kommunikációs politika megvalósításába;

| 2.2.5. | javasolja, hogy az ügynökség tevékenységét korlátozzák az uniós tagállamok területére; |
| --- | --- |

2.2.5.

javasolja, hogy az ügynökség tevékenységét korlátozzák az uniós tagállamok területére;

| 2.2.6. | felhívja a létrehozandó ügynökséget, hogy létesítsen kapcsolatot egyfelől az Európa Tanáccsal, az alapvető jogok kérdésében érdekelt nemzeti intézményekkel és civil szervezetekkel, valamint a független szakértők hálózatával, másfelől pedig a regionális és helyi önkormányzatokkal, amelyek sajátos megközelítésüket felhasználva képesek tevékenységében segítségére lenni, illetve készítsen évente jelentést az alapvető jogok uniós helyzetéről; |
| --- | --- |

2.2.6.

felhívja a létrehozandó ügynökséget, hogy létesítsen kapcsolatot egyfelől az Európa Tanáccsal, az alapvető jogok kérdésében érdekelt nemzeti intézményekkel és civil szervezetekkel, valamint a független szakértők hálózatával, másfelől pedig a regionális és helyi önkormányzatokkal, amelyek sajátos megközelítésüket felhasználva képesek tevékenységében segítségére lenni, illetve készítsen évente jelentést az alapvető jogok uniós helyzetéről;

| 2.2.7. | javasolja, hogy fellépését korlátozzák az EU-Szerződés 7. cikkének címében – illetve az Alkotmányszerződés I-59. cikkében – foglaltakra, s csakis a Tanács, az Európai Parlament vagy az Európai Bizottság kifejezett felkérése esetén kerüljön rá sor; |
| --- | --- |

2.2.7.

javasolja, hogy fellépését korlátozzák az EU-Szerződés 7. cikkének címében – illetve az Alkotmányszerződés I-59. cikkében – foglaltakra, s csakis a Tanács, az Európai Parlament vagy az Európai Bizottság kifejezett felkérése esetén kerüljön rá sor;

| 2.2.8. | kéri, hogy a létrehozandó európai ügynökség igazgatótanácsában vegyen részt a regionális és helyi önkormányzatok képviselője is. |
| --- | --- |

2.2.8.

kéri, hogy a létrehozandó európai ügynökség igazgatótanácsában vegyen részt a regionális és helyi önkormányzatok képviselője is.

Brüsszel, 2005. július 6.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 156, 2000.6.6., 1. o.

1

(2)  HL C 22, 2001.1.24., 1. o.

2

(3)  HL C 144, 2001.5.16., 42. o.

3

(4)  HL C 192, 2002.8.12., 17. o.

4

(5)  HL C 73, 2003.3. 26., 64. o.

5

(6)  HL C 73, 2003.3.26., 46. o.

6

(7)  Az EK-Szerződés Nizzai Szerződés által módosított 191. cikke kimondja: „Az európai szintű politikai pártok az Unión belüli integráció fontos tényezői. Hozzájárulnak az európaiságtudat kialakításához és az uniós polgárok politikai akaratának kinyilvánításához.” Ezeket a rendelkezéseket az Alkotmányszerződés I-46. cikkének (4) bekezdése is tartalmazza.

7

---

| 7.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 31/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 31/11

---

Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: „Az Európai Bizottság ajánlása Törökország előrehaladásáról a csatlakozás felé”

(2006/C 31/03)

A Régiók Bizottsága,

tekintettel az Európai Bizottság közleményére a Tanács és az Európai Parlament részére „Az Európai Bizottság ajánlása Törökország előrehaladásáról a csatlakozás felé” címmel (COM(2004) 656 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2004. november 29-i határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottságának véleményét,

tekintettel elnöksége 2004. szeptember 28-i határozatára, melyben a „Külkapcsolatok” szakbizottságot az Európai Bizottságnak a bővítési folyamat során elért előrehaladással kapcsolatos stratégiájáról szóló vélemény kidolgozásával bízta meg,

tekintettel a 2004. december 17-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire, amelyek a Törökországgal folytatandó csatlakozási tárgyalások megnyitását 2005. október 3-ra tűzték ki; a 2003. június 19–20-i szaloniki Európai Tanács elnökségi következtetéseire; a 2002. december 12–13-i koppenhágai Európai Tanács következtetéseire; valamint az 1999. december 10–11-i helsinki Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel az Európai Parlament Törökországnak a csatlakozás felé történő előrehaladásáról szóló rendszeres jelentésről írott jelentésére és az Európai Bizottság ugyanerről szóló ajánlására (COM(2004) 656 final) (A6-0063/2004 final),

tekintettel2004. november 18-i állásfoglalására Törökország Európai Unióhoz történő csatlakozásáról folytatandó tárgyalások megkezdéséről (CdR 476/2004),

tekintettel a török helyi önkormányzatok és a „Külkapcsolatok” szakbizottság Ankarában, 2004. október 11-én tartott közös szemináriumán „Ankarai Nyilatkozat” címmel elfogadott következtetésekre (CdR 477/2004),

tekintettel a helyi autonómiáról szóló európai chartára, amelyet Törökország 1992-ben ratifikált,

tekintettel a „Külkapcsolatok” szakbizottság által 2005. április 26-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 495/2004 rev 1., előadó: Helene LUND, Farum város önkormányzatának tagja, DK/PES),

attól a szándéktól vezetve, hogy megismertesse a helyi és regionális önkormányzatok álláspontját a Törökország által a csatlakozási folyamatban elért eredményekkel kapcsolatban,

mivel

| 1. | a Tanács határozata arról, hogy 2005. október 3-án Törökországgal meg kell kezdeni a tárgyalásokat, európai távlatokat nyitott az említett ország előtt, azonban további alapvető előrelépésekre van szükség. A tárgyalásoknak – céljukat tekintve – nyitottnak kell lenniük, |
| --- | --- |

1.

a Tanács határozata arról, hogy 2005. október 3-án Törökországgal meg kell kezdeni a tárgyalásokat, európai távlatokat nyitott az említett ország előtt, azonban további alapvető előrelépésekre van szükség. A tárgyalásoknak – céljukat tekintve – nyitottnak kell lenniük,

| 2. | jelenleg Törökország gyökeres változásokat él meg, többek között a szemléletmód terén. Egy túlnyomó részben muzulmán lakosságú ország, amely a szabadság, demokrácia, az emberi és az alapvető szabadságjogok, a jogállamiság tiszteletben tartásának alapvető elvei mellett kötelezte el magát, jelentőségteljes példaként szolgálhat a Közel-Kelet országai számára, |
| --- | --- |

2.

jelenleg Törökország gyökeres változásokat él meg, többek között a szemléletmód terén. Egy túlnyomó részben muzulmán lakosságú ország, amely a szabadság, demokrácia, az emberi és az alapvető szabadságjogok, a jogállamiság tiszteletben tartásának alapvető elvei mellett kötelezte el magát, jelentőségteljes példaként szolgálhat a Közel-Kelet országai számára,

| 3. | a török hatóságok eltörölték a halálbüntetést, a kínzás kérdésében bevezették a zéró tolerancia elvét, megszüntették a szólásszabadság és a gyülekezés szabadsága, valamint a vallásszabadság számos korlátját, garantáltak bizonyos kulturális jogokat minden török állampolgár számára, ideértve a kurd származású állampolgárokat is. Ezenkívül intézkedéseket hoztak a – többek között a közigazgatásban is – súlyos problémát jelentő korrupció leküzdésére. Ezen a területen további erőteljes fellépésre van szükség minden kormányzati és közigazgatási szinten. A nők elleni testi és lelki erőszakot nem szabad eltűrni, |
| --- | --- |

3.

a török hatóságok eltörölték a halálbüntetést, a kínzás kérdésében bevezették a zéró tolerancia elvét, megszüntették a szólásszabadság és a gyülekezés szabadsága, valamint a vallásszabadság számos korlátját, garantáltak bizonyos kulturális jogokat minden török állampolgár számára, ideértve a kurd származású állampolgárokat is. Ezenkívül intézkedéseket hoztak a – többek között a közigazgatásban is – súlyos problémát jelentő korrupció leküzdésére. Ezen a területen további erőteljes fellépésre van szükség minden kormányzati és közigazgatási szinten. A nők elleni testi és lelki erőszakot nem szabad eltűrni,

| 4. | Törökország olyan központosított állam, amelyben a nép által választott helyi és regionális önkormányzatok alig-alig jutnak szerephez, az állam ezen túlmenően is – tekintettel a törvényekben szereplő elvekre és eljárásokra – jelentős ellenőrzési lehetőségekkel rendelkezik a helyi és regionális önkormányzatok vonatkozásában, az állam által kinevezett hivatalnokok – ideértve a kormányzókat is – számos területen sokkal nagyobb hatalommal rendelkeznek, mint a helyi és regionális önkormányzatok nép által választott képviselői, a helyi és regionális önkormányzatok feletti adminisztratív ellenőrzést pedig a belügyminisztérium és a 81 tartomány kormányzója gyakorolja, |
| --- | --- |

4.

Törökország olyan központosított állam, amelyben a nép által választott helyi és regionális önkormányzatok alig-alig jutnak szerephez, az állam ezen túlmenően is – tekintettel a törvényekben szereplő elvekre és eljárásokra – jelentős ellenőrzési lehetőségekkel rendelkezik a helyi és regionális önkormányzatok vonatkozásában, az állam által kinevezett hivatalnokok – ideértve a kormányzókat is – számos területen sokkal nagyobb hatalommal rendelkeznek, mint a helyi és regionális önkormányzatok nép által választott képviselői, a helyi és regionális önkormányzatok feletti adminisztratív ellenőrzést pedig a belügyminisztérium és a 81 tartomány kormányzója gyakorolja,

| 5. | az Európai Bizottság három pilléren nyugvó stratégiát jelentett be. Az első pillér a törökországi reformfolyamat erősítését és támogatását célzó együttműködést jelenti, különösen – a koppenhágai kritériumok közül – a politikai kritériumok figyelembe vételére vonatkozóan, a második pillér alapvetően a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások vezetésére vonatkozó különleges feltételeket jelenti, a harmadik pillér pedig az Európai Unió népei és a török nép közötti politikai és kulturális párbeszéd erősítéséről szól – a törökországi civil társadalom kiépítésének támogatása és segítése ugyanis Törökország esetleges csatlakozásának perspektívájában fontos tényezőnek tekintendő, |
| --- | --- |

5.

az Európai Bizottság három pilléren nyugvó stratégiát jelentett be. Az első pillér a törökországi reformfolyamat erősítését és támogatását célzó együttműködést jelenti, különösen – a koppenhágai kritériumok közül – a politikai kritériumok figyelembe vételére vonatkozóan, a második pillér alapvetően a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások vezetésére vonatkozó különleges feltételeket jelenti, a harmadik pillér pedig az Európai Unió népei és a török nép közötti politikai és kulturális párbeszéd erősítéséről szól – a törökországi civil társadalom kiépítésének támogatása és segítése ugyanis Törökország esetleges csatlakozásának perspektívájában fontos tényezőnek tekintendő,

| 6. | a Régiók Bizottsága előnyben kívánja részesíteni a területi önkormányzatok hatáskörébe tartozó tevékenységi területeket, az RB aktív részvételének pedig azokat a gyakorlati problémákra kell összpontosítania, amelyekre az EU és Törökország helyi és regionális önkormányzatai között megvalósuló kézzelfogható együttműködés hozhat megoldást. Ebben a tekintetben előnyösen hasznosíthatók az ikerítéseket, valamint az adminisztratív képességek erősítését célzó, helyi és regionális szinten megvalósított projektek tapasztalatai, |
| --- | --- |

6.

a Régiók Bizottsága előnyben kívánja részesíteni a területi önkormányzatok hatáskörébe tartozó tevékenységi területeket, az RB aktív részvételének pedig azokat a gyakorlati problémákra kell összpontosítania, amelyekre az EU és Törökország helyi és regionális önkormányzatai között megvalósuló kézzelfogható együttműködés hozhat megoldást. Ebben a tekintetben előnyösen hasznosíthatók az ikerítéseket, valamint az adminisztratív képességek erősítését célzó, helyi és regionális szinten megvalósított projektek tapasztalatai,

2005. július 6–7-én tartott 60. plenáris ülésén (a 2005. július 6-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | hangsúlyozza, hogy Törökországra ugyanazok a kritériumok fognak vonatkozni, mint a többi csatlakozásra jelölt országra, és üdvözli a török hatóságok által az utóbbi években megvalósított számos jelentős reformot, amelyek segítették Törökországot abban, hogy kielégítő módon meg tudjon felelni a koppenhágai kritériumoknak, hogy így meg lehessen kezdeni a Törökország uniós csatlakozásáról szóló tárgyalásokat; |
| --- | --- |

1.1

hangsúlyozza, hogy Törökországra ugyanazok a kritériumok fognak vonatkozni, mint a többi csatlakozásra jelölt országra, és üdvözli a török hatóságok által az utóbbi években megvalósított számos jelentős reformot, amelyek segítették Törökországot abban, hogy kielégítő módon meg tudjon felelni a koppenhágai kritériumoknak, hogy így meg lehessen kezdeni a Törökország uniós csatlakozásáról szóló tárgyalásokat;

| 1.2 | elismeri, hogy Törökország az elmúlt években – és különösen a 2002-es választások óta – több reformot indított el, mint a megelőző évtizedekben összesen: a török parlament számos – több esetben a közigazgatást érintő – reformot, tekintélyes számú törvényt, rendeletet és körlevelet fogadott el a szóban forgó reformok végrehajtása érdekében, ugyanakkor az elnök vétója folytán egyes törvények még nem léptek hatályba; |
| --- | --- |

1.2

elismeri, hogy Törökország az elmúlt években – és különösen a 2002-es választások óta – több reformot indított el, mint a megelőző évtizedekben összesen: a török parlament számos – több esetben a közigazgatást érintő – reformot, tekintélyes számú törvényt, rendeletet és körlevelet fogadott el a szóban forgó reformok végrehajtása érdekében, ugyanakkor az elnök vétója folytán egyes törvények még nem léptek hatályba;

| 1.3 | elismeri, hogy Törökország politikai reformjai révén lényeges előrehaladást ért el, nevezetesen sor került az alkotmány és a törvények jelentős mértékű módosítására, aminek következtében megváltozott a politikai és a jogrendszer; |
| --- | --- |

1.3

elismeri, hogy Törökország politikai reformjai révén lényeges előrehaladást ért el, nevezetesen sor került az alkotmány és a törvények jelentős mértékű módosítására, aminek következtében megváltozott a politikai és a jogrendszer;

| 1.4 | felhívja a figyelmet arra, hogy további törvényeket is kell hozni; |
| --- | --- |

1.4

felhívja a figyelmet arra, hogy további törvényeket is kell hozni;

| 1.5 | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy Törökországnak az új törvények hatályba lépésére és megfelelő alkalmazására, valamint az emberi jogok megsértésének hatékony üldözésére is gondot kell fordítania. A Ciprusi Köztársaságot a tárgyalások megkezdése előtt a nemzetközi jog szerint is el kell ismerni; |
| --- | --- |

1.5

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy Törökországnak az új törvények hatályba lépésére és megfelelő alkalmazására, valamint az emberi jogok megsértésének hatékony üldözésére is gondot kell fordítania. A Ciprusi Köztársaságot a tárgyalások megkezdése előtt a nemzetközi jog szerint is el kell ismerni;

| 1.6 | felhívja a figyelmet arra, hogy Törökországban nagyok a regionális különbségek, ami további kihívást jelent a terület egészének javát szolgáló fejlesztések biztosítása számára; |
| --- | --- |

1.6

felhívja a figyelmet arra, hogy Törökországban nagyok a regionális különbségek, ami további kihívást jelent a terület egészének javát szolgáló fejlesztések biztosítása számára;

| 1.7 | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzati szervezetekkel és a civil társadalommal folytatott megfelelő konzultáció után minél hamarabb el kell fogadni a közigazgatásra vonatkozó reformcsomagot; |
| --- | --- |

1.7

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzati szervezetekkel és a civil társadalommal folytatott megfelelő konzultáció után minél hamarabb el kell fogadni a közigazgatásra vonatkozó reformcsomagot;

| 1.8 | konstruktív módon kíván közreműködni az Európai Bizottság stratégiáját alkotó három pillér megvalósításában, különösen a harmadik pillérében, amely az Európai Unió tagállamainak népei és Törökország közötti politikai és kulturális párbeszéd erősítésére és kiszélesítésére vonatkozik. A civil társadalomnak, valamint a regionális és helyi önkormányzatoknak jelentős szerepet kell játszaniuk ebben a párbeszédben, amelyet az Európai Bizottságnak a párbeszéd eredményessége érdekében konkrét lépésekkel kell előmozdítania; |
| --- | --- |

1.8

konstruktív módon kíván közreműködni az Európai Bizottság stratégiáját alkotó három pillér megvalósításában, különösen a harmadik pillérében, amely az Európai Unió tagállamainak népei és Törökország közötti politikai és kulturális párbeszéd erősítésére és kiszélesítésére vonatkozik. A civil társadalomnak, valamint a regionális és helyi önkormányzatoknak jelentős szerepet kell játszaniuk ebben a párbeszédben, amelyet az Európai Bizottságnak a párbeszéd eredményessége érdekében konkrét lépésekkel kell előmozdítania;

| 1.9 | üdvözli a civil társadalom növekvő mértékű részvételét a társadalom életében és hangsúlyozza, hogy szükség van a civil társadalom további fejlődésének támogatására, ideértve a gyülekezési szabadsághoz való jogot is; |
| --- | --- |

1.9

üdvözli a civil társadalom növekvő mértékű részvételét a társadalom életében és hangsúlyozza, hogy szükség van a civil társadalom további fejlődésének támogatására, ideértve a gyülekezési szabadsághoz való jogot is;

| 1.10 | úgy véli, hogy a megerősített együttműködés, valamint az információk és a bevált tapasztalatok helyi és regionális szintű cseréje hozzájárul a demokráciához és a gazdasági és szociális fejlődéshez; |
| --- | --- |

1.10

úgy véli, hogy a megerősített együttműködés, valamint az információk és a bevált tapasztalatok helyi és regionális szintű cseréje hozzájárul a demokráciához és a gazdasági és szociális fejlődéshez;

| 1.11 | felhívja a figyelmet az alábbi területekre, amelyek vonatkozásában a helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulhatnak Törökország csatlakozásra való felkészüléséhez:






  a) | a közigazgatás minősítése és megszervezése, különösen helyi és regionális szinten; |
| --- | --- | --- |

1.11

felhívja a figyelmet az alábbi területekre, amelyek vonatkozásában a helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulhatnak Törökország csatlakozásra való felkészüléséhez:

a)

a közigazgatás minősítése és megszervezése, különösen helyi és regionális szinten;

| b) | a közszolgáltatások irányítása; |
| --- | --- |

b)

a közszolgáltatások irányítása;

| c) | regionális fejlesztés és területfejlesztés; |
| --- | --- |

c)

regionális fejlesztés és területfejlesztés;

| d) | városrendezés; |
| --- | --- |

d)

városrendezés;

| e) | mezőgazdaság, halászat és vidékfejlesztés; |
| --- | --- |

e)

mezőgazdaság, halászat és vidékfejlesztés;

| f) | környezetvédelem, erőforrás-kezelés és polgári védelem; |
| --- | --- |

f)

környezetvédelem, erőforrás-kezelés és polgári védelem;

| g) | a közlekedés és az energia szubregionális dimenziója; |
| --- | --- |

g)

a közlekedés és az energia szubregionális dimenziója;

| h) | a KKV-k támogatására irányuló politikák; |
| --- | --- |

h)

a KKV-k támogatására irányuló politikák;

| i) | a foglalkoztatottság javítására irányuló politikák; |
| --- | --- |

i)

a foglalkoztatottság javítására irányuló politikák;

| j) | az esélyegyenlőséget elősegítő és a diszkrimináció megszüntetését célzó politikák – mind nemi, mind etnikai szempontból –; |
| --- | --- |

j)

az esélyegyenlőséget elősegítő és a diszkrimináció megszüntetését célzó politikák – mind nemi, mind etnikai szempontból –;

| k) | kultúrával és sporttal kapcsolatos kezdeményezések; |
| --- | --- |

k)

kultúrával és sporttal kapcsolatos kezdeményezések;

| l) | a kulturális örökség megőrzését és támogatását célzó politikák; |
| --- | --- |

l)

a kulturális örökség megőrzését és támogatását célzó politikák;

| m) | a társadalmi közelséget elősegítő politikák; |
| --- | --- |

m)

a társadalmi közelséget elősegítő politikák;

| n) | oktatás és szakképzés; |
| --- | --- |

n)

oktatás és szakképzés;

| o) | egészségügyi és szociális ellátás; |
| --- | --- |

o)

egészségügyi és szociális ellátás;

| p) | a bevándorlás kezelése, befogadási és integrációs politika; |
| --- | --- |

p)

a bevándorlás kezelése, befogadási és integrációs politika;

| q) | lakáspolitika; |
| --- | --- |

q)

lakáspolitika;

| r) | biztonsági intézkedések; |
| --- | --- |

r)

biztonsági intézkedések;

| s) | közbeszerzések; |
| --- | --- |

s)

közbeszerzések;

| t) | helyi demokrácia és állampolgári részvétel; |
| --- | --- |

t)

helyi demokrácia és állampolgári részvétel;

| 1.12 | hangsúlyozza a helyi és regionális fejlődés erősítésének fontosságát Törökország valamennyi régiója gazdasági és szociális fejlődésének elősegítése szempontjából, és ennek vonatkozásában úgy véli, hogy ösztönözni és támogatni kell az állami feladatok területi kormányzatok irányába való decentralizálásának folyamatát; |
| --- | --- |

1.12

hangsúlyozza a helyi és regionális fejlődés erősítésének fontosságát Törökország valamennyi régiója gazdasági és szociális fejlődésének elősegítése szempontjából, és ennek vonatkozásában úgy véli, hogy ösztönözni és támogatni kell az állami feladatok területi kormányzatok irányába való decentralizálásának folyamatát;

| 1.13 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat minél előbb vonják be a döntési folyamatba, valamint hogy elsőbbséget biztosítsanak a környezetvédelemnek, amely a közösségi vívmányok egyik kiemelt területe, és a regionális és helyi önkormányzatok számára is rendkívül fontos; megállapítja, hogy történt bizonyos haladás a környezetvédelem területén, és megerősödtek az adminisztratív képességek is, de még sok a tennivaló, főként az érintett igazgatási szervek közötti együttműködés erősítése szükséges; |
| --- | --- |

1.13

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat minél előbb vonják be a döntési folyamatba, valamint hogy elsőbbséget biztosítsanak a környezetvédelemnek, amely a közösségi vívmányok egyik kiemelt területe, és a regionális és helyi önkormányzatok számára is rendkívül fontos; megállapítja, hogy történt bizonyos haladás a környezetvédelem területén, és megerősödtek az adminisztratív képességek is, de még sok a tennivaló, főként az érintett igazgatási szervek közötti együttműködés erősítése szükséges;

| 1.14 | úgy véli, hogy mivel a közösségi jogszabályok nagy részét a helyi és regionális önkormányzatok hajtják végre, Törökország esetleges csatlakozásában is központi szerepet kell kapniuk. Az uniós tagállamok helyi és regionális önkormányzatai projektszintű szoros együttműködés révén járulhatnak hozzá a reformok végrehajtásához és a közösségi joganyag helyi és regionális szintű megvalósításához; |
| --- | --- |

1.14

úgy véli, hogy mivel a közösségi jogszabályok nagy részét a helyi és regionális önkormányzatok hajtják végre, Törökország esetleges csatlakozásában is központi szerepet kell kapniuk. Az uniós tagállamok helyi és regionális önkormányzatai projektszintű szoros együttműködés révén járulhatnak hozzá a reformok végrehajtásához és a közösségi joganyag helyi és regionális szintű megvalósításához;

| 1.15 | elismeri a Törökország tagságából eredő, a közös agrárpolitika és a kohéziós politika jövőbeni alkalmazásával, valamint a munkavállalók szabad mozgásával kapcsolatos konkrét kihívásokat; |
| --- | --- |

1.15

elismeri a Törökország tagságából eredő, a közös agrárpolitika és a kohéziós politika jövőbeni alkalmazásával, valamint a munkavállalók szabad mozgásával kapcsolatos konkrét kihívásokat;

| 1.16 | csatlakozik az Európai Bizottság nézeteihez, melyek szerint hatásvizsgálatra, megvalósítási tervre, továbbá költségvetési és pénzügyi keretekre van szükség; |
| --- | --- |

1.16

csatlakozik az Európai Bizottság nézeteihez, melyek szerint hatásvizsgálatra, megvalósítási tervre, továbbá költségvetési és pénzügyi keretekre van szükség;

| 1.17 | intenzívebb párbeszédet óhajt a törökországi helyi önkormányzatokkal, úgy, ahogyan ez a korábbi csatlakozni szándékozó országok esetében is történt; |
| --- | --- |

1.17

intenzívebb párbeszédet óhajt a törökországi helyi önkormányzatokkal, úgy, ahogyan ez a korábbi csatlakozni szándékozó országok esetében is történt;

| 1.18 | hangsúlyozza, hogy létfontosságú a zéró tolerancia a kínzással és rossz bánásmóddal szemben, valamennyi kisebbség jogainak és szabadságjogainak, valamint az összes vallásnak a tiszteletben tartása – többek között az összes vallás jogállása egyenlőségének elismeréséről van szó –, a zéró tolerancia a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetéssel és erőszakkal szemben, valamint az ILO gyermekmunkára vonatkozó normáinak betartása; |
| --- | --- |

1.18

hangsúlyozza, hogy létfontosságú a zéró tolerancia a kínzással és rossz bánásmóddal szemben, valamennyi kisebbség jogainak és szabadságjogainak, valamint az összes vallásnak a tiszteletben tartása – többek között az összes vallás jogállása egyenlőségének elismeréséről van szó –, a zéró tolerancia a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetéssel és erőszakkal szemben, valamint az ILO gyermekmunkára vonatkozó normáinak betartása;

| 1.19 | hangsúlyozza, hogy a közösségi joganyag végrehajtása és betartatása végett szükség van a helyi és regionális szintű közigazgatás erősítésére; |
| --- | --- |

1.19

hangsúlyozza, hogy a közösségi joganyag végrehajtása és betartatása végett szükség van a helyi és regionális szintű közigazgatás erősítésére;

| 1.20 | úgy véli, hogy a török kormánynak egyértelműen teljes mértékben és fenntartás nélkül el kell ismernie az Európai Unió minden tagállamát, és tiszteletben kell tartania minden európai polgár emberi jogait és egyéni szabadságjogait, bárminemű kivétel nélkül. |
| --- | --- |

1.20

úgy véli, hogy a török kormánynak egyértelműen teljes mértékben és fenntartás nélkül el kell ismernie az Európai Unió minden tagállamát, és tiszteletben kell tartania minden európai polgár emberi jogait és egyéni szabadságjogait, bárminemű kivétel nélkül.

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | kéri az Európai Bizottságot, hogy aktív módon vonja be a helyi és regionális önkormányzatokat az Európai Bizottság stratégiáját alkotó három pillér megvalósításába, különösen a harmadik pillérébe, amely az Európai Unió tagállamainak népei és Törökország közötti politikai és kulturális párbeszéd erősítésére és kiszélesítésére vonatkozik; |
| --- | --- |

2.1

kéri az Európai Bizottságot, hogy aktív módon vonja be a helyi és regionális önkormányzatokat az Európai Bizottság stratégiáját alkotó három pillér megvalósításába, különösen a harmadik pillérébe, amely az Európai Unió tagállamainak népei és Törökország közötti politikai és kulturális párbeszéd erősítésére és kiszélesítésére vonatkozik;

| 2.2 | arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy a helyi és regionális önkormányzatokkal szoros együttműködésben indítson információs kampányt annak érdekében, hogy az EU polgárai tájékoztatást kaphassanak a Törökországgal kialakított kapcsolatokról, továbbá támogasson olyan csereprogramokat, melyek hozzájárulnak az uniós polgárok és a török társadalom közötti kölcsönös megértés javításához; |
| --- | --- |

2.2

arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy a helyi és regionális önkormányzatokkal szoros együttműködésben indítson információs kampányt annak érdekében, hogy az EU polgárai tájékoztatást kaphassanak a Törökországgal kialakított kapcsolatokról, továbbá támogasson olyan csereprogramokat, melyek hozzájárulnak az uniós polgárok és a török társadalom közötti kölcsönös megértés javításához;

| 2.3 | arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy hasznosítsa a tagállamok helyi és regionális önkormányzatai által a helyi demokrácia, valamint a helyi és regionális igazgatás fejlesztése területén szerzett tapasztalatokat; |
| --- | --- |

2.3

arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy hasznosítsa a tagállamok helyi és regionális önkormányzatai által a helyi demokrácia, valamint a helyi és regionális igazgatás fejlesztése területén szerzett tapasztalatokat;

| 2.4 | azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a Törökország helyzetéről szóló legközelebbi – 2005 végén esedékes – közleményében hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok szerepének fontosságát, s kérje egy olyan független, állami szint alatti szint létrehozását, amely aktívan részt vesz a helyi és regionális fejlődés prioritásait meghatározó stratégiák kidolgozásában, és ezt követően az EU strukturális alapok programjai és más regionális fejlesztési kezdeményezések végrehajtásában; |
| --- | --- |

2.4

azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a Törökország helyzetéről szóló legközelebbi – 2005 végén esedékes – közleményében hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok szerepének fontosságát, s kérje egy olyan független, állami szint alatti szint létrehozását, amely aktívan részt vesz a helyi és regionális fejlődés prioritásait meghatározó stratégiák kidolgozásában, és ezt követően az EU strukturális alapok programjai és más regionális fejlesztési kezdeményezések végrehajtásában;

| 2.5 | egy olyan paritásos konzultatív bizottság létrehozását ajánlja, amelyben a Régiók Bizottságának és a török területi önkormányzatoknak a képviselői vennének részt, úgy, ahogyan ez a korábbi tagjelölt országok esetében is történt; |
| --- | --- |

2.5

egy olyan paritásos konzultatív bizottság létrehozását ajánlja, amelyben a Régiók Bizottságának és a török területi önkormányzatoknak a képviselői vennének részt, úgy, ahogyan ez a korábbi tagjelölt országok esetében is történt;

| 2.6 | arra kéri a török kormányt, hogy gyorsítsa meg a közigazgatás decentralizálását célzó reformokat, amelyek fontos szerepet játszanak a régió gazdasági és társadalmi fejlődésében, s e tekintetben törekedjék a megfordíthatatlan és tartós változások minél gyorsabb megvalósítására; |
| --- | --- |

2.6

arra kéri a török kormányt, hogy gyorsítsa meg a közigazgatás decentralizálását célzó reformokat, amelyek fontos szerepet játszanak a régió gazdasági és társadalmi fejlődésében, s e tekintetben törekedjék a megfordíthatatlan és tartós változások minél gyorsabb megvalósítására;

| 2.7 | azt ajánlja, hogy a reformok végrehajtása érdekében az érintett önkormányzatok számára biztosítsák a szükséges anyagi és emberi forrásokat, valamint hogy fordítsanak különös figyelmet Törökország hátrányos helyzetű területeinek gazdasági és szociális fejlesztésére; |
| --- | --- |

2.7

azt ajánlja, hogy a reformok végrehajtása érdekében az érintett önkormányzatok számára biztosítsák a szükséges anyagi és emberi forrásokat, valamint hogy fordítsanak különös figyelmet Törökország hátrányos helyzetű területeinek gazdasági és szociális fejlesztésére;

| 2.8 | úgy véli, hogy a török régiók – különösen az ország délkeleti részében – gazdasági és szociális fejlődésük érdekében hasznosítani fogják a strukturális és kohéziós alapokat; |
| --- | --- |

2.8

úgy véli, hogy a török régiók – különösen az ország délkeleti részében – gazdasági és szociális fejlődésük érdekében hasznosítani fogják a strukturális és kohéziós alapokat;

| 2.9 | ezért szükségesnek tartja konkrét kezdeményezések kidolgozását a helyi és regionális önkormányzatok adminisztratív képességeinek támogatására a strukturális alapok felhasználása terén, és arra kéri a török kormányt, hogy szabadítsa fel a társfinanszírozáshoz szükséges eszközöket; |
| --- | --- |

2.9

ezért szükségesnek tartja konkrét kezdeményezések kidolgozását a helyi és regionális önkormányzatok adminisztratív képességeinek támogatására a strukturális alapok felhasználása terén, és arra kéri a török kormányt, hogy szabadítsa fel a társfinanszírozáshoz szükséges eszközöket;

| 2.10 | szükségesnek tartja, hogy a nép által választott helyi és regionális képviselők kapjanak szélesebb hatáskört, a költségvetési eszközökből a helyi és regionális önkormányzatoknak jutó részt pedig ennek megfelelően növeljék; |
| --- | --- |

2.10

szükségesnek tartja, hogy a nép által választott helyi és regionális képviselők kapjanak szélesebb hatáskört, a költségvetési eszközökből a helyi és regionális önkormányzatoknak jutó részt pedig ennek megfelelően növeljék;

| 2.11 | szükségesnek tartja egy, a regionális fejlesztési politikába illeszkedő kerettörvény elfogadását; |
| --- | --- |

2.11

szükségesnek tartja egy, a regionális fejlesztési politikába illeszkedő kerettörvény elfogadását;

| 2.12 | felkéri a török kormányt, hogy tegye meg a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy Törökország – helyi és regionális szinten is – alkalmazni tudja az Európai Unió joganyagát; |
| --- | --- |

2.12

felkéri a török kormányt, hogy tegye meg a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy Törökország – helyi és regionális szinten is – alkalmazni tudja az Európai Unió joganyagát;

| 2.13 | felkéri Törökországot, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy váljanak okafogyottá az Európai Bizottság ajánlásában különösen az emberi jogok tiszteletben tartásával, illetve az alapvető, valamint a szabadságjogok – kisebbségeket is beleértve – mindenki számára lehetséges gyakorlásával kapcsolatban megfogalmazott aggodalmak; |
| --- | --- |

2.13

felkéri Törökországot, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy váljanak okafogyottá az Európai Bizottság ajánlásában különösen az emberi jogok tiszteletben tartásával, illetve az alapvető, valamint a szabadságjogok – kisebbségeket is beleértve – mindenki számára lehetséges gyakorlásával kapcsolatban megfogalmazott aggodalmak;

| 2.14 | arra biztatja a török kormányt, hogy – a helyi autonómia európai chartájának megfelelően – fejlessze és bővítse a helyi és regionális autonómia elvét, és garantálja abban a polgárok teljes és közvetlen részvételét; |
| --- | --- |

2.14

arra biztatja a török kormányt, hogy – a helyi autonómia európai chartájának megfelelően – fejlessze és bővítse a helyi és regionális autonómia elvét, és garantálja abban a polgárok teljes és közvetlen részvételét;

| 2.15 | elvárja, hogy a török kormány tartsa be azt az ígéretét, hogy még a csatlakozási tárgyalások tényleges megkezdése előtt ratifikálja az Ankarai megállapodás elfogadásáról szóló jegyzőkönyvet; |
| --- | --- |

2.15

elvárja, hogy a török kormány tartsa be azt az ígéretét, hogy még a csatlakozási tárgyalások tényleges megkezdése előtt ratifikálja az Ankarai megállapodás elfogadásáról szóló jegyzőkönyvet;

| 2.16 | nyomatékosan felszólítja Törökországot a nemzetközi jog és a jó szomszédság tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

2.16

nyomatékosan felszólítja Törökországot a nemzetközi jog és a jó szomszédság tiszteletben tartására;

| 2.17 | szándékában áll a későbbiekben, megfelelő körülmények között, Törökország csatlakozásával kapcsolatban kifejteni véleményét – helyi és regionális szemszögből nézve –, és arra bátorítja az Európai Bizottságot, hogy a rendszeres jelentések kidolgozása során mindig konzultáljon a Régiók Bizottságával. |
| --- | --- |

2.17

szándékában áll a későbbiekben, megfelelő körülmények között, Törökország csatlakozásával kapcsolatban kifejteni véleményét – helyi és regionális szemszögből nézve –, és arra bátorítja az Európai Bizottságot, hogy a rendszeres jelentések kidolgozása során mindig konzultáljon a Régiók Bizottságával.

Brüsszel, 2005. július 6.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

| 7.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 31/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 31/15

---

Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére – az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma a romániai bővítési folyamat eredményeiről”

(2006/C 31/04)

A Régiók Bizottsága,

tekintettel az Európai Bizottságnak a Tanács és az Európai Parlament részére a következő témában írott közleményére: „Az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma a bővítési folyamat eredményeiről” (COM(2004) 657 fin – SEC(2004) 1200);

tekintettel az Európai Bizottság 2004. november 29-én hozott határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottságának véleményét;

tekintettel elnökségének 2004. szeptember 28-i határozatára, melyben megbízza a „Külkapcsolatok” szakbizottságot vélemény kidolgozásával a következő témában: „Az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma a bővítési folyamat eredményeiről”;

tekintettel a 2004. december 16–17-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire (16238/04);

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalására Romániának a csatlakozás útján elért haladásáról (COM(2004)0657 – C6-0151/2004 – 2004/2184(INI));

tekintettel a Régiók Bizottságának a 2002–2006-os időszakra kitűzött politikai prioritásaira, melyek szerint az EU-bővítés egyedülálló esemény, amely garantálni fogja a békét és stabilitást, valamint egész Európában erősíti az integrációs folyamatot;

tekintettel2003. február 13-i állásfoglalására a következő témában: „Az Európai Bizottság munkaprogramja és a Régiók Bizottságának prioritásai a 2003. évre” (CdR 6/2003 fin ) (1);

tekintettel az RB véleményére a következő dokumentumokról: „Út a kibővített Unió felé: Az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma és jelentése a tagjelölt országoknak a csatlakozás felé vezető úton elért haladásáról”, illetve „Az Európai Bizottság jelentése a Tanácsnak – Megjegyzések Európa kibővítéséről” (CdR 325/2002 fin (2) );

tekintettel az RB véleményére a következő témában: „Az Európai Bizottság közleménye a közigazgatás és az igazságügy kapacitásainak kiépítésével kapcsolatos cselekvési tervekről és a tagjelölt országok csatlakozási tárgyalások során vállalt kötelezettségeinek ellenőrzéséről” (CdR 244/2002 fin);

tekintettel a Romániai Helyhatóságok Szövetsége és a Régiók Bizottsága között – a Régiók Bizottságának az uniós bővítés távlatából (2001. október 3-án) megrendezett 11. konferenciájának (3) és az RB Essexben (2004. november 5-én) megrendezett bővítési szemináriumának (4) eredményeképpen – létrejött, Bukarestben aláírt közös nyilatkozatra;

tekintettel Olli Rehn európai bővítési biztos „Románia és az EU: közös jövő, közös kihívások” címmel mondott beszédére (Bukarest, 2005. február 28.) (5);

tekintettel a „Külkapcsolatok” szakbizottság által 2005. április 26-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 496/2004 rev 1, előadó: Lars Abel, Koppenhága grófság önkormányzatának tagja (DK/EPP));

a 2005. július 6–7-én tartott 60. plenáris ülésén (a július 6-i ülésnapon) elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága szempontjai

1.1   Általános megjegyzések a bővítési folyamatról

A Régiók Bizottsága

| 1.1.1 | üdvözli az EU 2004. május 1-jén bekövetkezett, tíz új tagállammal való bővítését; |
| --- | --- |

1.1.1

üdvözli az EU 2004. május 1-jén bekövetkezett, tíz új tagállammal való bővítését;

| 1.1.2 | hangsúlyozza, hogy Románia és Bulgária is a jelenlegi bővítési folyamat része akkor is, ha csatlakozásuk különböző okokból egy későbbi időpontban következik be; |
| --- | --- |

1.1.2

hangsúlyozza, hogy Románia és Bulgária is a jelenlegi bővítési folyamat része akkor is, ha csatlakozásuk különböző okokból egy későbbi időpontban következik be;

| 1.1.3 | üdvözli azokat az eredményeket, illetve ajánlásokat, amelyeket az Európai Bizottság 2004. október 6-án terjesztett elő a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek országértékelő jelentésében és a Bulgáriáról, Romániáról és Horvátországról szóló stratégiai dokumentumában; |
| --- | --- |

1.1.3

üdvözli azokat az eredményeket, illetve ajánlásokat, amelyeket az Európai Bizottság 2004. október 6-án terjesztett elő a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek országértékelő jelentésében és a Bulgáriáról, Romániáról és Horvátországról szóló stratégiai dokumentumában;

| 1.1.4 | támogatja azt a nézetet, miszerint Bulgária és Románia képesek lesznek arra, hogy megfeleljenek az EU-tagságból adódó kötelezettségeknek, teljesítsék a koppenhágai kritériumok politikai oldalát, és működőképes piacgazdasággal rendelkezzenek; |
| --- | --- |

1.1.4

támogatja azt a nézetet, miszerint Bulgária és Románia képesek lesznek arra, hogy megfeleljenek az EU-tagságból adódó kötelezettségeknek, teljesítsék a koppenhágai kritériumok politikai oldalát, és működőképes piacgazdasággal rendelkezzenek;

| 1.1.5 | helyesli, hogy az EU külügyminiszterei 2005. április 25-én aláírták a Bulgáriával és Romániával kötendő csatlakozási szerződéseket, miáltal ez a két állam 2007. január 1-jén az EU tagjává válhat, amennyiben addig minden csatlakozási feltételnek eleget tesz; |
| --- | --- |

1.1.5

helyesli, hogy az EU külügyminiszterei 2005. április 25-én aláírták a Bulgáriával és Romániával kötendő csatlakozási szerződéseket, miáltal ez a két állam 2007. január 1-jén az EU tagjává válhat, amennyiben addig minden csatlakozási feltételnek eleget tesz;

| 1.1.6 | emlékeztet arra, hogy az eddigi bővítések bevált alapelve az egyes csatlakozó államok felkészültségének megítélése volt; |
| --- | --- |

1.1.6

emlékeztet arra, hogy az eddigi bővítések bevált alapelve az egyes csatlakozó államok felkészültségének megítélése volt;

| 1.1.7 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy intenzív ellenőrzés révén továbbra is nyomon kövessük a Bulgária és Románia által a tárgyalások lezárása után vállalt kötelezettségek terveknek megfelelő megvalósítását; |
| --- | --- |

1.1.7

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy intenzív ellenőrzés révén továbbra is nyomon kövessük a Bulgária és Románia által a tárgyalások lezárása után vállalt kötelezettségek terveknek megfelelő megvalósítását;

| 1.1.8 | ésszerűnek tartja olyan intézkedések védzáradékokban való rögzítését, amelyek segítségével leküzdhetők a csatlakozás előtt, illetve a csatlakozás utáni első három évben esetleg fellépő súlyosabb problémák; |
| --- | --- |

1.1.8

ésszerűnek tartja olyan intézkedések védzáradékokban való rögzítését, amelyek segítségével leküzdhetők a csatlakozás előtt, illetve a csatlakozás utáni első három évben esetleg fellépő súlyosabb problémák;

| 1.1.9 | tudomásul veszi a Bulgáriával és Romániával megállapodott védzáradék konkrétumát, amely – az Európai Bizottság egy ajánlása alapján és a tagállamok egyhangú döntése esetén – a csatlakozást egy évvel késleltetheti, továbbá nyugtázza, hogy amennyiben gondok merülnek fel a bel- és igazságügy, vagy a versenypolitika terén Romániában, ezt a döntést minősített többségi szavazással is meg lehet hozni; |
| --- | --- |

1.1.9

tudomásul veszi a Bulgáriával és Romániával megállapodott védzáradék konkrétumát, amely – az Európai Bizottság egy ajánlása alapján és a tagállamok egyhangú döntése esetén – a csatlakozást egy évvel késleltetheti, továbbá nyugtázza, hogy amennyiben gondok merülnek fel a bel- és igazságügy, vagy a versenypolitika terén Romániában, ezt a döntést minősített többségi szavazással is meg lehet hozni;

| 1.1.10 | hangsúlyozza, hogy a csatlakozási szerződések aláírása után az RB-hez tartozó megfigyelők intenzív bevonásával az RB támogatni tudja Románia és Bulgária helyi és regionális önkormányzatait az EU-hoz való felzárkózásban; |
| --- | --- |

1.1.10

hangsúlyozza, hogy a csatlakozási szerződések aláírása után az RB-hez tartozó megfigyelők intenzív bevonásával az RB támogatni tudja Románia és Bulgária helyi és regionális önkormányzatait az EU-hoz való felzárkózásban;

| 1.1.11 | kinyilvánítja hajlandóságát arra, hogy aktív információs politikával járul hozzá Bulgária és Románia csatlakozásának széles körű támogatásához a ratifikálási eljárás folyamán; |
| --- | --- |

1.1.11

kinyilvánítja hajlandóságát arra, hogy aktív információs politikával járul hozzá Bulgária és Románia csatlakozásának széles körű támogatásához a ratifikálási eljárás folyamán;

| 1.1.12 | örömmel fogadja Románia és Bulgária részvételét az európai alkotmányt létrehozó szerződés kidolgozásában, és igencsak támogatja a helyi településeken egy olyan információs kampány indítását, amely hirdeti és elmagyarázza az alkotmány tartalmát, ezzel is terjesztve a „közösségi vívmányok” szellemét, így növelve a polgárok kötődését Európa értékei és működése iránt, és elmélyítve az ezzel kapcsolatos ismereteiket. |
| --- | --- |

1.1.12

örömmel fogadja Románia és Bulgária részvételét az európai alkotmányt létrehozó szerződés kidolgozásában, és igencsak támogatja a helyi településeken egy olyan információs kampány indítását, amely hirdeti és elmagyarázza az alkotmány tartalmát, ezzel is terjesztve a „közösségi vívmányok” szellemét, így növelve a polgárok kötődését Európa értékei és működése iránt, és elmélyítve az ezzel kapcsolatos ismereteiket.

| 1.1.13 | örömmel fogadja az Európai Tanács elnöksége 2004. december 16–17-i határozatát a Horvátországgal folytatandó csatlakozási tárgyalások megnyitásáról, és tudomásul veszi, hogy a csatlakozási tárgyalások csak akkor kezdődnek meg, ha már teljessé vált az együttműködés a volt Jugoszlávia ügyeiben ítélkező Nemzetközi Büntetőbírósággal (ICTY); |
| --- | --- |

1.1.13

örömmel fogadja az Európai Tanács elnöksége 2004. december 16–17-i határozatát a Horvátországgal folytatandó csatlakozási tárgyalások megnyitásáról, és tudomásul veszi, hogy a csatlakozási tárgyalások csak akkor kezdődnek meg, ha már teljessé vált az együttműködés a volt Jugoszlávia ügyeiben ítélkező Nemzetközi Büntetőbírósággal (ICTY);

| 1.1.14 | egyetért az Európai Tanács elnökségének 2004. december 16–17-i határozatával, mely szerint Törökországgal 2005. október 3-án kezdődnek a csatlakozási tárgyalások; |
| --- | --- |

1.1.14

egyetért az Európai Tanács elnökségének 2004. december 16–17-i határozatával, mely szerint Törökországgal 2005. október 3-án kezdődnek a csatlakozási tárgyalások;

| 1.1.15 | lehetőséget lát tagjai számára arra, hogy a tagjelölt országok regionális és helyi önkormányzataival való együttműködés révén támogassák ezeket az országokat az EU-csatlakozásra való felkészülésben; |
| --- | --- |

1.1.15

lehetőséget lát tagjai számára arra, hogy a tagjelölt országok regionális és helyi önkormányzataival való együttműködés révén támogassák ezeket az országokat az EU-csatlakozásra való felkészülésben;

1.2   Észrevételek Romániának a csatlakozás útján elért haladásáról szóló éves jelentés kapcsán

A Régiók Bizottsága

a.   – a helyi demokráciával és a decentralizációs folyamattal kapcsolatban –

| 1.2.1 | elismeri a Románia által 2004-ben a helyi kormányzás terén a jogi alapok tökéletesítése révén elért pozitív fejleményeket, különösen az alkotmány felülvizsgálatát a dekoncentráció fogalmának bevezetésével, a közigazgatási reform felújított stratégiáját, a decentralizációs kerettörvényt, valamint az elöljárósági intézményre vonatkozó törvényt (6); |
| --- | --- |

1.2.1

elismeri a Románia által 2004-ben a helyi kormányzás terén a jogi alapok tökéletesítése révén elért pozitív fejleményeket, különösen az alkotmány felülvizsgálatát a dekoncentráció fogalmának bevezetésével, a közigazgatási reform felújított stratégiáját, a decentralizációs kerettörvényt, valamint az elöljárósági intézményre vonatkozó törvényt (6);

| 1.2.2 | örömmel fogadja az összes politikai párt megerősített konszenzusát a közigazgatási reform kialakítását illetően, különös tekintettel a Románia uniós csatlakozási folyamatában konstruktívan részt vevő helyi és regionális önkormányzatok álláspontjára és elkötelezettségére; és támogatja a 2004 decemberében megalakult román kormányt a közigazgatási és adóügyi decentralizációs folyamat továbbvitelében és a helyi autonómia megerősítésében a helyi autonómiáról szóló európai chartában (melyet Románia 1997-ben hivatalosan elfogadott) megfogalmazott rendelkezéseknek megfelelően; |
| --- | --- |

1.2.2

örömmel fogadja az összes politikai párt megerősített konszenzusát a közigazgatási reform kialakítását illetően, különös tekintettel a Románia uniós csatlakozási folyamatában konstruktívan részt vevő helyi és regionális önkormányzatok álláspontjára és elkötelezettségére; és támogatja a 2004 decemberében megalakult román kormányt a közigazgatási és adóügyi decentralizációs folyamat továbbvitelében és a helyi autonómia megerősítésében a helyi autonómiáról szóló európai chartában (melyet Románia 1997-ben hivatalosan elfogadott) megfogalmazott rendelkezéseknek megfelelően;

| 1.2.3 | tudomásul veszi az új kormányprogram (7) által előirányzott, a kormányzás hatékonyságára vonatkozó intézkedéseket, melyek egyúttal a teljes politikai és pénzügyi átláthatóság alapjait fektetik le helyi szinten; valamint a helyi önkormányzatok részvételét a nemzeti döntéshozatali folyamatban, tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveire; |
| --- | --- |

1.2.3

tudomásul veszi az új kormányprogram (7) által előirányzott, a kormányzás hatékonyságára vonatkozó intézkedéseket, melyek egyúttal a teljes politikai és pénzügyi átláthatóság alapjait fektetik le helyi szinten; valamint a helyi önkormányzatok részvételét a nemzeti döntéshozatali folyamatban, tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveire;

| 1.2.4 | osztja az Európai Bizottság nézeteit azzal kapcsolatban, hogy a pénzügyi és emberi erőforrások tekintetében nem szabad a feladatköröket helyi szintre átruházni, mivel ez veszélybe sodorhatja a közigazgatás hatékonyságát; |
| --- | --- |

1.2.4

osztja az Európai Bizottság nézeteit azzal kapcsolatban, hogy a pénzügyi és emberi erőforrások tekintetében nem szabad a feladatköröket helyi szintre átruházni, mivel ez veszélybe sodorhatja a közigazgatás hatékonyságát;

| 1.2.5 | hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van képzett, lelkes és független köztisztviselőkre helyi és megyei szinten, ezt pedig a képzési programok megfelelő anyagi támogatása, a szaktudásnak a legjobban bevált gyakorlatok helyi és regionális közigazgatási szervekkel és más tagállamokkal történő cseréje általi átadása, valamint hatékony ösztönző intézkedések segítségével lehetne elérni; |
| --- | --- |

1.2.5

hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van képzett, lelkes és független köztisztviselőkre helyi és megyei szinten, ezt pedig a képzési programok megfelelő anyagi támogatása, a szaktudásnak a legjobban bevált gyakorlatok helyi és regionális közigazgatási szervekkel és más tagállamokkal történő cseréje általi átadása, valamint hatékony ösztönző intézkedések segítségével lehetne elérni;

| 1.2.6 | ugyanakkor elismeri, hogy egy modern közigazgatás számára az emberi erőforrások biztosítása hosszú folyamat, azonban olyan stratégiai intézkedést jelent, amelyet mindenképpen meg kell tenni annak érdekében, hogy meg lehessen felelni az európai integrációból és a strukturális alapok kezeléséből eredő új kihívásoknak; |
| --- | --- |

1.2.6

ugyanakkor elismeri, hogy egy modern közigazgatás számára az emberi erőforrások biztosítása hosszú folyamat, azonban olyan stratégiai intézkedést jelent, amelyet mindenképpen meg kell tenni annak érdekében, hogy meg lehessen felelni az európai integrációból és a strukturális alapok kezeléséből eredő új kihívásoknak;

| 1.2.7 | aggodalmát fejezi ki a legutóbbi, 2004-es helyhatósági választások előtti politikai „vándorlás” nagyságrendjével kapcsolatban (amint azt több független megfigyelő is megállapította (8)).Úgy véli továbbá, hogy ezt a mozgást a közpénzeknek a közigazgatási szintek különböző szintjei közötti közvetlen és átlátható – objektív szempontok alapján történő – kiosztása révén és a helyi demokrácia (mint az egyetlen lehetőség) tartós gyakorlatán keresztül lehetne korlátozni; |
| --- | --- |

1.2.7

aggodalmát fejezi ki a legutóbbi, 2004-es helyhatósági választások előtti politikai „vándorlás” nagyságrendjével kapcsolatban (amint azt több független megfigyelő is megállapította (8)).Úgy véli továbbá, hogy ezt a mozgást a közpénzeknek a közigazgatási szintek különböző szintjei közötti közvetlen és átlátható – objektív szempontok alapján történő – kiosztása révén és a helyi demokrácia (mint az egyetlen lehetőség) tartós gyakorlatán keresztül lehetne korlátozni;

| 1.2.8 | hangsúlyozza, hogy a korrupció továbbra is aggodalomra adhat okot nemzeti és helyi szinten, és ez veszélyezteti a helyi demokráciát és a közpénzek és uniós alapok megfelelő kezelését, ezért azt kéri, hogy az európai intézmények ezt alaposan ellenőrizzék. |
| --- | --- |

1.2.8

hangsúlyozza, hogy a korrupció továbbra is aggodalomra adhat okot nemzeti és helyi szinten, és ez veszélyezteti a helyi demokráciát és a közpénzek és uniós alapok megfelelő kezelését, ezért azt kéri, hogy az európai intézmények ezt alaposan ellenőrizzék.

| 1.2.9 | fenntartás nélkül támogatja az új román kormány által nemrégiben útjára indított, naprakész korrupcióellenes stratégia megvalósítását, amelyet a bírók megfelelő javadalmazása egészít ki. elismeri az új kormány felesketése óta eltelt hónapok során a korrupciót előidéző helyzetek számának csökkentésére irányuló konkrét intézkedéseket, amelyek azt mutatják, hogy Románia ezt a kérdést kiemelt fontosságúként kívánja kezelni; |
| --- | --- |

1.2.9

fenntartás nélkül támogatja az új román kormány által nemrégiben útjára indított, naprakész korrupcióellenes stratégia megvalósítását, amelyet a bírók megfelelő javadalmazása egészít ki. elismeri az új kormány felesketése óta eltelt hónapok során a korrupciót előidéző helyzetek számának csökkentésére irányuló konkrét intézkedéseket, amelyek azt mutatják, hogy Románia ezt a kérdést kiemelt fontosságúként kívánja kezelni;

| 1.2.10 | arra biztatja a Romániában is működő, korrupt tisztviselők által célba vett külföldi vállalatokat és közigazgatási szerveket, hogy jelezzék, ha korrupciót észlelnek: utasítsák vissza a megvesztegetési ajánlatokat és értesítsék erről az illetékes hatóságokat, így járuljanak hozzá a korrupció elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

1.2.10

arra biztatja a Romániában is működő, korrupt tisztviselők által célba vett külföldi vállalatokat és közigazgatási szerveket, hogy jelezzék, ha korrupciót észlelnek: utasítsák vissza a megvesztegetési ajánlatokat és értesítsék erről az illetékes hatóságokat, így járuljanak hozzá a korrupció elleni küzdelemhez;

| 1.2.11 | támogatja, hogy a helyi önkormányzatok a helyhatóságok érdekeit és feladatköreit érintő törvénytervezetek kidolgozásának korai szakaszában történő hatékony konzultáció révén aktívan vegyenek részt a jogalkotási folyamatban; |
| --- | --- |

1.2.11

támogatja, hogy a helyi önkormányzatok a helyhatóságok érdekeit és feladatköreit érintő törvénytervezetek kidolgozásának korai szakaszában történő hatékony konzultáció révén aktívan vegyenek részt a jogalkotási folyamatban;

| 1.2.12 | támogatja a romániai helyhatóságokat a modern közigazgatás előmozdítására szolgáló kommunikációs kampányok indításában, valamint abban, hogy ösztönözzék a polgárok és a fiatalok részvételét a települések társadalmi és politikai életében; |
| --- | --- |

1.2.12

támogatja a romániai helyhatóságokat a modern közigazgatás előmozdítására szolgáló kommunikációs kampányok indításában, valamint abban, hogy ösztönözzék a polgárok és a fiatalok részvételét a települések társadalmi és politikai életében;

b.   – a gazdasági fejlődéssel kapcsolatban –

| 1.2.13 | elismeri, hogy Románia teljesíti azt a gazdasági kritériumot, mely szerint olyan piacgazdasággá kell válnia, amely – erőteljes szerkezetátalakítások mellett – képes szembesülni az EU-n belüli versennyel és piaci erőkkel; |
| --- | --- |

1.2.13

elismeri, hogy Románia teljesíti azt a gazdasági kritériumot, mely szerint olyan piacgazdasággá kell válnia, amely – erőteljes szerkezetátalakítások mellett – képes szembesülni az EU-n belüli versennyel és piaci erőkkel;

| 1.2.14 | tudomásul veszi, hogy mi mindent kell még Romániának elérnie a versenypolitika terén, főként a jogszabályi és intézményi keretek hatékonyabb működtetése érdekében, és örömmel fogadja a kormány által ezen a téren meghozott legutóbbi intézkedéseket (9), valamint azokat a már folyamatban levő tevékenységeket, amelyek minden mértékben kielégítő közigazgatási kapacitást biztosítanak; ennek ellenére örömmel fogadja a strukturális reformokat, azaz a felülvizsgált Nemzeti Szerkezetváltási Stratégiát és az Egyéni Üzleti Terveket, melyek szerint az acélipar 2005. január 1-től a szerkezetátalakítási időszak végéig nem részesül állami segélyben (10), viszont hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a társadalmi következményeket is, amelyek hatását a helyi településeken esetleg közvetlenül lehet majd érezni; |
| --- | --- |

1.2.14

tudomásul veszi, hogy mi mindent kell még Romániának elérnie a versenypolitika terén, főként a jogszabályi és intézményi keretek hatékonyabb működtetése érdekében, és örömmel fogadja a kormány által ezen a téren meghozott legutóbbi intézkedéseket (9), valamint azokat a már folyamatban levő tevékenységeket, amelyek minden mértékben kielégítő közigazgatási kapacitást biztosítanak; ennek ellenére örömmel fogadja a strukturális reformokat, azaz a felülvizsgált Nemzeti Szerkezetváltási Stratégiát és az Egyéni Üzleti Terveket, melyek szerint az acélipar 2005. január 1-től a szerkezetátalakítási időszak végéig nem részesül állami segélyben (10), viszont hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a társadalmi következményeket is, amelyek hatását a helyi településeken esetleg közvetlenül lehet majd érezni;

| 1.2.15 | tisztában van azzal, hogy a minél jobb üzleti környezet létrejötte érdekében igen fontos a haladás az igazságügy és a közigazgatás működésében; |
| --- | --- |

1.2.15

tisztában van azzal, hogy a minél jobb üzleti környezet létrejötte érdekében igen fontos a haladás az igazságügy és a közigazgatás működésében;

c.   – a közösségi jog végrehajtásával kapcsolatban –

| 1.2.16 | örömmel fogadja a strukturális politikák végrehajtásának előkészítésében tapasztalható haladást és a strukturális alapok megfelelő felhasználásához mechanizmusokat és eszközöket létrehozó jogszabályok elfogadását; |
| --- | --- |

1.2.16

örömmel fogadja a strukturális politikák végrehajtásának előkészítésében tapasztalható haladást és a strukturális alapok megfelelő felhasználásához mechanizmusokat és eszközöket létrehozó jogszabályok elfogadását;

| 1.2.17 | megjegyzi, hogy további erőfeszítésekre van szükség a helyi és regionális kormányzás megerősítésére ahhoz, hogy biztosítani lehessen a közösségi jog megfelelő végrehajtását a hatáskörükbe került területeken, konkrétan a közbeszerzések, közlekedés, az infrastruktúra, az utak, a környezet, a szociálpolitika, a gyermekek és a kisebbségek védelme, az egészségügy, az oktatás, a kultúra és a határokon átnyúló együttműködés terén. |
| --- | --- |

1.2.17

megjegyzi, hogy további erőfeszítésekre van szükség a helyi és regionális kormányzás megerősítésére ahhoz, hogy biztosítani lehessen a közösségi jog megfelelő végrehajtását a hatáskörükbe került területeken, konkrétan a közbeszerzések, közlekedés, az infrastruktúra, az utak, a környezet, a szociálpolitika, a gyermekek és a kisebbségek védelme, az egészségügy, az oktatás, a kultúra és a határokon átnyúló együttműködés terén.

| 1.2.18 | támogatja a helyi és regionális szinteken a közigazgatás megerősítését a környezetvédelem terén, továbbá a koordináció javítását köztük és más illetékes hatóságok között, hogy végre lehessen hajtani az európai jogszabályokat az olyan kulcsfontosságú területeken, mint a víz- és hulladékgazdálkodás, a levegő minősége, a zaj, a természetvédelem, az ipari szennyezés, a vegyi anyagok stb. |
| --- | --- |

1.2.18

támogatja a helyi és regionális szinteken a közigazgatás megerősítését a környezetvédelem terén, továbbá a koordináció javítását köztük és más illetékes hatóságok között, hogy végre lehessen hajtani az európai jogszabályokat az olyan kulcsfontosságú területeken, mint a víz- és hulladékgazdálkodás, a levegő minősége, a zaj, a természetvédelem, az ipari szennyezés, a vegyi anyagok stb.

| 1.2.19 | tudomásul veszi a 2001-ben elfogadott romastratégia politikája és végrehajtása terén elért igencsak pozitív fejleményeket, és még nagyobb összehangoltságot tart szükségesnek a helyi és a központi szint között, illetve hatékony intézkedéseket megyei szinten – a kulturális és társadalmi gyökerek figyelembevételével – az olyan területeken, mint az oktatás és képzés; |
| --- | --- |

1.2.19

tudomásul veszi a 2001-ben elfogadott romastratégia politikája és végrehajtása terén elért igencsak pozitív fejleményeket, és még nagyobb összehangoltságot tart szükségesnek a helyi és a központi szint között, illetve hatékony intézkedéseket megyei szinten – a kulturális és társadalmi gyökerek figyelembevételével – az olyan területeken, mint az oktatás és képzés;

| 1.2.20 | rámutat, hogy projektek tervezéséhez, irányításához, ellenőrzéséhez és kiértékeléséhez, valamint különösen a társfinanszírozási lehetőségekhez szükséges mechanizmusok kidolgozása érdekében további konkrét javításokra van szükség helyi, megyei és regionális szinten, hogy 2007-re el lehessen érni az EU-alapok előírt felvételi szintjét; |
| --- | --- |

1.2.20

rámutat, hogy projektek tervezéséhez, irányításához, ellenőrzéséhez és kiértékeléséhez, valamint különösen a társfinanszírozási lehetőségekhez szükséges mechanizmusok kidolgozása érdekében további konkrét javításokra van szükség helyi, megyei és regionális szinten, hogy 2007-re el lehessen érni az EU-alapok előírt felvételi szintjét;

| 1.2.21 | hangsúlyozza, hogy a strukturális alapokra való felkészüléshez a helyhatóságoknak a lehető legjobban ki kellene használniuk a csatlakozás előtti uniós pénzügyi segélyek adta lehetőségeket; |
| --- | --- |

1.2.21

hangsúlyozza, hogy a strukturális alapokra való felkészüléshez a helyhatóságoknak a lehető legjobban ki kellene használniuk a csatlakozás előtti uniós pénzügyi segélyek adta lehetőségeket;

| 1.2.22 | örömmel fogadja a már meglévő, 2004–2006-ra szóló Nemzeti Fejlesztési Tervet, amely jó kiindulási alapként szolgálhat a strukturális alapok keretén belül kialakítandó tervhez, és mélyreható elemzést tart szükségesnek a 2007–2013-as időszakra szóló NFT kidolgozásához – Románia kohéziós politikai koncepciójával és az idevonatkozó európai tervekkel összhangban; |
| --- | --- |

1.2.22

örömmel fogadja a már meglévő, 2004–2006-ra szóló Nemzeti Fejlesztési Tervet, amely jó kiindulási alapként szolgálhat a strukturális alapok keretén belül kialakítandó tervhez, és mélyreható elemzést tart szükségesnek a 2007–2013-as időszakra szóló NFT kidolgozásához – Románia kohéziós politikai koncepciójával és az idevonatkozó európai tervekkel összhangban;

| 1.2.23 | sürgeti, hogy fordítsanak megkülönböztetett figyelmet a konzultációs és a partneri együttműködési elvekre, különösen, ami a helyi, megyei és regionális önkormányzatok, valamint a szociális és civil partnerek szorosabb és aktív bevonását illeti a 2007–2013-as időszakra szóló Nemzeti Fejlesztési Terv és az operatív programok kidolgozásába, valamint ezek későbbi megvalósításába; |
| --- | --- |

1.2.23

sürgeti, hogy fordítsanak megkülönböztetett figyelmet a konzultációs és a partneri együttműködési elvekre, különösen, ami a helyi, megyei és regionális önkormányzatok, valamint a szociális és civil partnerek szorosabb és aktív bevonását illeti a 2007–2013-as időszakra szóló Nemzeti Fejlesztési Terv és az operatív programok kidolgozásába, valamint ezek későbbi megvalósításába;

| 1.2.24 | következésképpen szükségesnek tartja, hogy a meglévő regionális struktúrákon belül a megyék között konszenzus jöjjön létre, és nagyobb felelősséggel kezeljék ezt az ügyet, valamint hogy a helyi megválasztott politikusok is konkrétan vegyék ki belőle a részüket, hogy végre lehessen hajtani az uniós programokat, ki lehessen dolgozni a 2007–2013-as időszakra szóló Nemzeti Fejlesztési Tervet, és nyomon lehessen követni a strukturális alapok irányítását és felhasználását. |
| --- | --- |

1.2.24

következésképpen szükségesnek tartja, hogy a meglévő regionális struktúrákon belül a megyék között konszenzus jöjjön létre, és nagyobb felelősséggel kezeljék ezt az ügyet, valamint hogy a helyi megválasztott politikusok is konkrétan vegyék ki belőle a részüket, hogy végre lehessen hajtani az uniós programokat, ki lehessen dolgozni a 2007–2013-as időszakra szóló Nemzeti Fejlesztési Tervet, és nyomon lehessen követni a strukturális alapok irányítását és felhasználását.

| 1.2.25 | arra sürget, hogy olyan szilárd regionális politikát alakítsanak ki Romániában, ahol a helyi önkormányzat nem csak részt vehet, de – a területi települések érdekeinek megfelelően – el is kötelezi magát; |
| --- | --- |

1.2.25

arra sürget, hogy olyan szilárd regionális politikát alakítsanak ki Romániában, ahol a helyi önkormányzat nem csak részt vehet, de – a területi települések érdekeinek megfelelően – el is kötelezi magát;

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | üdvözli a Románia és az Európai Unió közötti csatlakozás tárgyalások lezárását és a csatlakozási szerződés 2005. április 25-i aláírását, és azt ajánlja, hogy minden uniós tagállam mielőbb ratifikálja a szerződést, hogy az Unió 2007. január 1-jétől teljes jogú tagjaként üdvözölhesse Romániát; |
| --- | --- |

2.1

üdvözli a Románia és az Európai Unió közötti csatlakozás tárgyalások lezárását és a csatlakozási szerződés 2005. április 25-i aláírását, és azt ajánlja, hogy minden uniós tagállam mielőbb ratifikálja a szerződést, hogy az Unió 2007. január 1-jétől teljes jogú tagjaként üdvözölhesse Romániát;

| 2.2 | a teljes csatlakozást megelőző időszakban a romániai regionális politikai feladatkörök, illetve a helyi és regionális hatóságok helyzetének megerősítésére irányuló kísérletek megvitatását ajánlja, hogy 2007-re Románia olyan hatékony helyi adminisztratív struktúrákat mutathasson fel, amelyek képesek az EU-tagsággal járó követelményeknek és kihívásoknak megfelelni; |
| --- | --- |

2.2

a teljes csatlakozást megelőző időszakban a romániai regionális politikai feladatkörök, illetve a helyi és regionális hatóságok helyzetének megerősítésére irányuló kísérletek megvitatását ajánlja, hogy 2007-re Románia olyan hatékony helyi adminisztratív struktúrákat mutathasson fel, amelyek képesek az EU-tagsággal járó követelményeknek és kihívásoknak megfelelni;

| 2.3 | ezért támogatja, hogy Romániában indítsanak konstruktív és eredményorientált vitát a helyi és központi kormányzati szervek és az érdekelt uniós testületek részvételével, amelynek fő témája a decentralizáció és a regionalizációs folyamat, célja pedig a meglévő területi struktúrák és döntéshozási folyamat javítása, hogy hatékonyan történhessen a regionális politikák kidolgozása és a strukturális alapok igénybe vétele 2007-től; |
| --- | --- |

2.3

ezért támogatja, hogy Romániában indítsanak konstruktív és eredményorientált vitát a helyi és központi kormányzati szervek és az érdekelt uniós testületek részvételével, amelynek fő témája a decentralizáció és a regionalizációs folyamat, célja pedig a meglévő területi struktúrák és döntéshozási folyamat javítása, hogy hatékonyan történhessen a regionális politikák kidolgozása és a strukturális alapok igénybe vétele 2007-től;

| 2.4 | már várja, hogy az RB megfigyelői között üdvözölhesse azt a 15 tagot, akik a romániai helyi és regionális szerveket képviselik, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem lehetett kellő időben felállítani egy közös konzultatív bizottságot (JCC) Romániával; |
| --- | --- |

2.4

már várja, hogy az RB megfigyelői között üdvözölhesse azt a 15 tagot, akik a romániai helyi és regionális szerveket képviselik, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem lehetett kellő időben felállítani egy közös konzultatív bizottságot (JCC) Romániával;

| 2.5 | hangsúlyozza, hogy a tagállamok és a tagjelölt országok közötti regionális transzeurópai együttműködés támogatása a strukturális alapok hatékony elosztásának és az európai integráció egészének alapja; |
| --- | --- |

2.5

hangsúlyozza, hogy a tagállamok és a tagjelölt országok közötti regionális transzeurópai együttműködés támogatása a strukturális alapok hatékony elosztásának és az európai integráció egészének alapja;

| 2.6 | Kihelyezett rendezvény mielőbbi szervezését ajánlja Romániában, amelynek fő témái a román helyi önkormányzatok bevonása az RB munkájába, a decentralizációs folyamat és a közigazgatás reformja lennének. Ez az esemény válaszként szolgálna a Romániai Helyi Önkormányzatok Egyesületének meghívására, és konkrét lépést jelentene a romániai helyi és regionális önkormányzatok RB részéről történő rendszeres támogatásának biztosítása érdekében mind a nemzeti decentralizációs folyamat jövőbeli előrehaladása, mind pedig Romániának a helyi és regionális szint bevonásával a közösségi vívmányokhoz történő közelítése vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.6

Kihelyezett rendezvény mielőbbi szervezését ajánlja Romániában, amelynek fő témái a román helyi önkormányzatok bevonása az RB munkájába, a decentralizációs folyamat és a közigazgatás reformja lennének. Ez az esemény válaszként szolgálna a Romániai Helyi Önkormányzatok Egyesületének meghívására, és konkrét lépést jelentene a romániai helyi és regionális önkormányzatok RB részéről történő rendszeres támogatásának biztosítása érdekében mind a nemzeti decentralizációs folyamat jövőbeli előrehaladása, mind pedig Romániának a helyi és regionális szint bevonásával a közösségi vívmányokhoz történő közelítése vonatkozásában.

Brüsszel, 2005. július 6.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 128, 2003. 05. 29., 53. o.

1

(2)  HL C 128, 2003. 05. 29., 56. o.

2

(3)  CdR 5/2002 EN-LG/LA/fp.

3

(4)  Az RB essexi szemináriuma (2004. november 5.): Lars Abel – Az EU bővítése Romániával: A decentralizáció fejlődése.

4

(5)  A beszéd a Bukaresti Gazdaságtudományi Főiskolán hangzott el 2005. február 28-án.

5

(6)  Románia 1991-es, 2003-ban felülvizsgált alkotmánya; a 339/2004 sz. kerettörvény a decentralizációról; ill. a 340/2004 sz. törvény az elöljárósági intézményről.

6

(7)  A román kormány 2005–2008 közötti kormányprogramja, 2004. december.

7

2005–2008 közötti kormányprogramja

(8)  Az EB 2004-es jelentésén kívül lásd még az Európai helyi és regionális hatóságok kongresszusának legutóbbi jelentését Románia 2004. július 6-án tartott helyi és regionális választásairól, amelynek becslése szerint az előző kormánypárt, a szociáldemokrata párt köréből a helyi politikusok mintegy 80 %-át fogják megválasztani 2004-ben (szemben a 2000-es 27 %-kal). CG/Bur (11) 25 Strasbourg, 2004. július 16.

8

(9)  A Versenyképességi Tanács elnökének 527/2004. sz. rendelete (HL 64/2005. 01. 19.), 528/2004 sz. (HL 82/2005. 01. 25.), illetve az Útmutató a versenyszabályok betartatásának előzékenyebb megközelítése érdekében: 36. sz./2005. 02. 22.

9

(10)  A Szerkezetváltási Stratégia összefoglalását a Hivatalos Lap 127. száma (2005. február 9.) közölte.

10

---

| 7.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 31/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 31/19

---

Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére – Az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma a bővítési folyamat eredményeiről”

(2006/C 31/05)

A Régiók bizottsága,

tekintettel az Európai Bizottság közleményére a Tanács és az Európai Parlament részére a következő témában: „Az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma a bővítési folyamat eredményeiről” (COM(2004) 657 final – SEC(2004) 1199, 1200);

tekintettel az Európai Bizottság 2004. november 29-i határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének 1. pontja alapján konzultációt kezdeményez;

tekintettel az Elnökség 2004. szeptember 28-i határozatára, melyben a „Külkapcsolatok” szakbizottságot megbízza vélemény kidolgozásával a következő témában: „Az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma a bővítési folyamat eredményeiről”;

tekintettel a 2004. december 16-17-i Európai Tanács elnökségének Következtetéseire (16238/04 sz.);

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalására Bulgáriának a csatlakozás útján elért haladásáról (COM(2004)0657-I6-150/2004 – 2004/2183(INI));

tekintettel a Régiók Bizottságának 2002–2006 évre kitűzött prioritásaira, melyek szerint az EU-bővítés egyedülálló esemény, amely garantálni fogja a békét és stabilitást, valamint egész Európában erősíti az integrációs folyamatot;

tekintettel2003. február 13-i állásfoglalására a következő témában: „Az Európai Bizottság munkaprogramja és a Régiók Bizottságának prioritásai a 2003. évre” (CdR 6/2003 final (1));

tekintettel az RB véleményére a következő dokumentumhoz: „Út a kibővített Unió felé: Az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma és jelentése a tagjelölt országoknak a csatlakozás felé vezető úton elért haladásáról”, illetve „Az Európai Bizottság jelentése a Tanácsnak – Megjegyzések Európa kibővítéséhez” (CdR 325/2002 fin (2));

tekintettel az RB véleményére a következő témában: „Az Európai Bizottság közleménye a közigazgatás és az igazságügy kapacitásainak kiépítésével kapcsolatos cselekvési tervekről és a tagjelölt országok csatlakozási tárgyalások során vállalt kötelezettségeinek ellenőrzéséről” (CdR 244/2002 fin);

tekintettel a Bolgár Köztársaság és az RB konzultatív vegyes bizottságának 2004. április 2-i véleményére a következő témában: „A regionális és helyi közigazgatási kapacitások erősítése a Bolgár Köztársaságban” (CdR 33/2004 fin);

tudomásul véve a 2001. december 12-én aláírt együttműködési szerződést a Bolgár Köztársaság településeinek országos szövetségével;

tudomásul véve a 2001. december 11-én aláírt együttműködési szerződést a Bolgár Köztársaság településeinek országos szövetsége és a Bolgár Köztársaság kormánya között;

tekintettel az RB „Külkapcsolatok” szakbizottsága által 2005. április 26-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 497/2004 rev 1; előadó: Tilman TÖGEL, Sachsen-Anhalt tartományi gyűlésének tagja, DE/PES);

2005. július 6-án és 7-én tartott, 60. plenáris ülésén (a július 6-i ülésnapon) elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

1.1   Általános megjegyzések a bővítési folyamattal kapcsolatban

A Régiók Bizottsága

| 1.1.1 | üdvözli az EU 2004. május 1-jén bekövetkezett, tíz új tagállammal való bővítését; |
| --- | --- |

1.1.1

üdvözli az EU 2004. május 1-jén bekövetkezett, tíz új tagállammal való bővítését;

| 1.1.2 | hangsúlyozza, hogy Románia és Bulgária is a jelenlegi bővítési folyamat részei akkor is, ha csatlakozásuk különböző okokból egy későbbi időpontban következik be; |
| --- | --- |

1.1.2

hangsúlyozza, hogy Románia és Bulgária is a jelenlegi bővítési folyamat részei akkor is, ha csatlakozásuk különböző okokból egy későbbi időpontban következik be;

| 1.1.3 | üdvözli azokat az eredményeket, illetve ajánlásokat, amelyeket az Európai Bizottság 2004. október 6-án terjesztett elő a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek rendszeres jelentésében és a Bulgáriáról, Romániáról és Horvátországról szóló stratégiai dokumentumában; |
| --- | --- |

1.1.3

üdvözli azokat az eredményeket, illetve ajánlásokat, amelyeket az Európai Bizottság 2004. október 6-án terjesztett elő a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek rendszeres jelentésében és a Bulgáriáról, Romániáról és Horvátországról szóló stratégiai dokumentumában;

| 1.1.4 | támogatja a maga részéről azt az értékelést, miszerint Bulgária és Románia képesek lesznek arra, hogy megfeleljenek az EU-tagságból adódó kötelezettségeknek, teljesítsék a koppenhágai kritériumok politikai oldalát, és működőképes piacgazdasággal rendelkezzenek; |
| --- | --- |

1.1.4

támogatja a maga részéről azt az értékelést, miszerint Bulgária és Románia képesek lesznek arra, hogy megfeleljenek az EU-tagságból adódó kötelezettségeknek, teljesítsék a koppenhágai kritériumok politikai oldalát, és működőképes piacgazdasággal rendelkezzenek;

| 1.1.5 | támogatja, hogy az a EU külügyminiszterei 2005. április 25-én aláírják a csatlakozási szerződéseket Romániával és Bulgáriával, aminek révén ez a két állam 2007. május 1-jén az EU tagjává válhat, amennyiben addig minden csatlakozási feltételt teljesítettek; |
| --- | --- |

1.1.5

támogatja, hogy az a EU külügyminiszterei 2005. április 25-én aláírják a csatlakozási szerződéseket Romániával és Bulgáriával, aminek révén ez a két állam 2007. május 1-jén az EU tagjává válhat, amennyiben addig minden csatlakozási feltételt teljesítettek;

| 1.1.6 | emlékeztet arra, hogy az eddigi bővítések bevált alapelve az egyes tagállamok egyedi csatlakozási képességének megítélése volt; |
| --- | --- |

1.1.6

emlékeztet arra, hogy az eddigi bővítések bevált alapelve az egyes tagállamok egyedi csatlakozási képességének megítélése volt;

| 1.1.7 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy intenzív ellenőrzés révén továbbra is nyomon kövessük a Bulgária és Románia által a tárgyalások lezárása után vállalt kötelezettségek terveknek megfelelő megvalósítását; |
| --- | --- |

1.1.7

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy intenzív ellenőrzés révén továbbra is nyomon kövessük a Bulgária és Románia által a tárgyalások lezárása után vállalt kötelezettségek terveknek megfelelő megvalósítását;

| 1.1.8 | hangsúlyozza, hogy Bulgária és Románia csatlakozása egy évet késlekedhet, ha nem valósulnak meg a szükséges, főként bel- és igazságügyi, közigazgatási és versenyjogi reformok. |
| --- | --- |

1.1.8

hangsúlyozza, hogy Bulgária és Románia csatlakozása egy évet késlekedhet, ha nem valósulnak meg a szükséges, főként bel- és igazságügyi, közigazgatási és versenyjogi reformok.

| 1.1.9 | hangsúlyozza, hogy a csatlakozási szerződések aláírása után az RB-hez tartozó megfigyelők intenzív bevonásával az RB támogatni tudja Bulgária és Románia helyi és regionális hatóságait az EU-hoz való felzárkózásban; |
| --- | --- |

1.1.9

hangsúlyozza, hogy a csatlakozási szerződések aláírása után az RB-hez tartozó megfigyelők intenzív bevonásával az RB támogatni tudja Bulgária és Románia helyi és regionális hatóságait az EU-hoz való felzárkózásban;

| 1.1.10 | kinyilvánítja készségét arra, hogy aktív információpolitikával támogatja Bulgária és Románia csatlakozásának elfogadottságát a ratifikálási eljárás folyamán; |
| --- | --- |

1.1.10

kinyilvánítja készségét arra, hogy aktív információpolitikával támogatja Bulgária és Románia csatlakozásának elfogadottságát a ratifikálási eljárás folyamán;

| 1.1.11 | hangsúlyozza, hogy ennek az információs politikának ki kell terjednie az EU-alkotmányszerződés tervezetére is, mivel a közösségi joganyag részeként Bulgáriának és Romániának a csatlakozás keretében ezt is ratifikálnia kell. Mindkét országban információs kampányt kell indítani helyi és regionális szinten az alkotmány tartalmának értelmezése és közvetítése céljából, hogy a polgárok megismerkedhessenek az Európai Unió értékeivel és működésével; |
| --- | --- |

1.1.11

hangsúlyozza, hogy ennek az információs politikának ki kell terjednie az EU-alkotmányszerződés tervezetére is, mivel a közösségi joganyag részeként Bulgáriának és Romániának a csatlakozás keretében ezt is ratifikálnia kell. Mindkét országban információs kampányt kell indítani helyi és regionális szinten az alkotmány tartalmának értelmezése és közvetítése céljából, hogy a polgárok megismerkedhessenek az Európai Unió értékeivel és működésével;

| 1.1.12 | üdvözli az Európai Tanács elnökségének 2004. december 16.-17-i döntését arról, hogy megkezdődnek a csatlakozási tárgyalások Horvátországgal. Az RB tudomásul veszi a csatlakozási tárgyalások megkezdésének elhalasztását addig, amíg nem jön létre együttműködés a volt Jugoszlávia ügyeiben ítélkező Nemzetközi Büntetőbírósággal (ICTY). |
| --- | --- |

1.1.12

üdvözli az Európai Tanács elnökségének 2004. december 16.-17-i döntését arról, hogy megkezdődnek a csatlakozási tárgyalások Horvátországgal. Az RB tudomásul veszi a csatlakozási tárgyalások megkezdésének elhalasztását addig, amíg nem jön létre együttműködés a volt Jugoszlávia ügyeiben ítélkező Nemzetközi Büntetőbírósággal (ICTY).

| 1.1.13 | támogatja a Tanács elnökségének 2004. december 16-17-i döntését arról, hogy 2005. október 3-án megkezdik a csatlakozási tárgyalásokat Törökországgal, és hangsúlyozza, hogy e tárgyalások kimenetele nyitott kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

1.1.13

támogatja a Tanács elnökségének 2004. december 16-17-i döntését arról, hogy 2005. október 3-án megkezdik a csatlakozási tárgyalásokat Törökországgal, és hangsúlyozza, hogy e tárgyalások kimenetele nyitott kell, hogy legyen;

| 1.1.14 | lehetőséget lát tagjai számára arra, hogy a tagjelölt országok regionális és kommunális hatóságaival való együttműködés révén támogassák ezeket az országokat az EU-csatlakozásra való felkészülésben. |
| --- | --- |

1.1.14

lehetőséget lát tagjai számára arra, hogy a tagjelölt országok regionális és kommunális hatóságaival való együttműködés révén támogassák ezeket az országokat az EU-csatlakozásra való felkészülésben.

| 1.2 | Megjegyzések Bulgáriának a csatlakozás útján elért haladásáról szóló országjelentés kapcsán (SEC(2004) 1199) |
| --- | --- |

1.2

Megjegyzések Bulgáriának a csatlakozás útján elért haladásáról szóló országjelentés kapcsán (SEC(2004) 1199)

A Régiók Bizottsága

| 1.2.1 | méltatja Bulgária gazdasági sikereit gazdasági stabilitására, strukturális reformjaira és gazdasági növekedésére tekintve, miközben nem hagyja figyelmen kívül a még mindig túl magas munkanélküliséggel összefüggő, továbbra is fennálló problémákat; |
| --- | --- |

1.2.1

méltatja Bulgária gazdasági sikereit gazdasági stabilitására, strukturális reformjaira és gazdasági növekedésére tekintve, miközben nem hagyja figyelmen kívül a még mindig túl magas munkanélküliséggel összefüggő, továbbra is fennálló problémákat;

| 1.2.2 | abból indul ki, hogy Bulgária a hátralévő időben folytatja a csatlakozásra való felkészülés terén tett erőfeszítéseit, és ennek során különös jelentőséget tulajdonít az Európai Bizottság által említett javításoknak az igazságügy, a belügyek és a közigazgatás területén; |
| --- | --- |

1.2.2

abból indul ki, hogy Bulgária a hátralévő időben folytatja a csatlakozásra való felkészülés terén tett erőfeszítéseit, és ennek során különös jelentőséget tulajdonít az Európai Bizottság által említett javításoknak az igazságügy, a belügyek és a közigazgatás területén;

| 1.2.3 | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió jelentős anyagi hozzájárulást nyújt előcsatlakozási támogatásként, amely a helyi szintű kapacitások erősítésére is felhasználható, hogy Bulgária ezekkel az eszközökkel támogassa és felgyorsítsa többek között a közösségi kohéziós politika megvalósítását; |
| --- | --- |

1.2.3

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió jelentős anyagi hozzájárulást nyújt előcsatlakozási támogatásként, amely a helyi szintű kapacitások erősítésére is felhasználható, hogy Bulgária ezekkel az eszközökkel támogassa és felgyorsítsa többek között a közösségi kohéziós politika megvalósítását;

| 1.2.4 | elismeri, hogy a jelenlegi helyzet szerint a regionalizálás feltételei jelentősen javultak; |
| --- | --- |

1.2.4

elismeri, hogy a jelenlegi helyzet szerint a regionalizálás feltételei jelentősen javultak;

| 1.2.5 | üdvözli a régiók fejlesztéséről szóló törvény elfogadását, amely megteremtette a regionális politikai tervezés alapjait, illetve üdvözli a területi tagolás jobb szervezését az ország NUTS I. régiókba való statisztikai felosztása révén; |
| --- | --- |

1.2.5

üdvözli a régiók fejlesztéséről szóló törvény elfogadását, amely megteremtette a regionális politikai tervezés alapjait, illetve üdvözli a területi tagolás jobb szervezését az ország NUTS I. régiókba való statisztikai felosztása révén;

| 1.2.6 | üdvözli a kormánynak és a parlamentnek a közigazgatási reformmal kapcsolatos jelenlegi fáradozásait, és elismeri, hogy azok hozzájárulnak a hatékonyabb regionális politikához; |
| --- | --- |

1.2.6

üdvözli a kormánynak és a parlamentnek a közigazgatási reformmal kapcsolatos jelenlegi fáradozásait, és elismeri, hogy azok hozzájárulnak a hatékonyabb regionális politikához;

| 1.2.7 | kifejezetten támogatja a közigazgatás folyamatban lévő reformját és az ezzel összefüggő reformokat a helyi közigazgatás területén, főként a települési tulajdonról szóló törvény módosítása által tett lépéseket a települések egyéni felelősségének, teljesítőképességének, valamint intézményi és ezáltal anyagi önállóságának erősítése felé; |
| --- | --- |

1.2.7

kifejezetten támogatja a közigazgatás folyamatban lévő reformját és az ezzel összefüggő reformokat a helyi közigazgatás területén, főként a települési tulajdonról szóló törvény módosítása által tett lépéseket a települések egyéni felelősségének, teljesítőképességének, valamint intézményi és ezáltal anyagi önállóságának erősítése felé;

| 1.2.8 | elismeri, hogy e testületek kapacitásainak kiépítése hosszú ideig tartó folyamat, amelyet információkkal, konzultációkkal és megfelelő képzési programokkal rendszeresen támogatni kell; |
| --- | --- |

1.2.8

elismeri, hogy e testületek kapacitásainak kiépítése hosszú ideig tartó folyamat, amelyet információkkal, konzultációkkal és megfelelő képzési programokkal rendszeresen támogatni kell;

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | üdvözli Bulgária csatlakozási tárgyalásainak lezárását, valamint Bulgária és az Európai Unió közti csatlakozási szerződés aláírását és felkéri a tagországokat, hogy idejében írják alá a szerződést annak érdekében, hogy Bulgária 2007. január 1-jén teljes jogú tagként csatlakozhasson az Unióhoz. |
| --- | --- |

2.1

üdvözli Bulgária csatlakozási tárgyalásainak lezárását, valamint Bulgária és az Európai Unió közti csatlakozási szerződés aláírását és felkéri a tagországokat, hogy idejében írják alá a szerződést annak érdekében, hogy Bulgária 2007. január 1-jén teljes jogú tagként csatlakozhasson az Unióhoz.

| 2.2 | felkéri Bulgáriát további hatékony erőfeszítések megtételére ahhoz, hogy ez a reform, melynek következtében még erősebben érvényesülhet a szubszidiaritás elve, a megfelelő változtatásokkal az állami tulajdon terén is folytatódjon; |
| --- | --- |

2.2

felkéri Bulgáriát további hatékony erőfeszítések megtételére ahhoz, hogy ez a reform, melynek következtében még erősebben érvényesülhet a szubszidiaritás elve, a megfelelő változtatásokkal az állami tulajdon terén is folytatódjon;

| 2.3 | ajánlja, hogy további lépéseket tegyenek a decentralizáció irányában, és egyúttal hangsúlyozza, hogy a hatáskörök áthelyezése a központi szintről a helyi közigazgatási és önkormányzati szervekhez nemcsak a jogok és a kötelezettségek egyforma mértékű áthelyezéseként értendő, hanem a struktúrák, valamint az emberi és anyagi erőforrások áthelyezéseként is; |
| --- | --- |

2.3

ajánlja, hogy további lépéseket tegyenek a decentralizáció irányában, és egyúttal hangsúlyozza, hogy a hatáskörök áthelyezése a központi szintről a helyi közigazgatási és önkormányzati szervekhez nemcsak a jogok és a kötelezettségek egyforma mértékű áthelyezéseként értendő, hanem a struktúrák, valamint az emberi és anyagi erőforrások áthelyezéseként is;

| 2.4 | ajánlja továbbá, hogy az átmeneti időszakban folytassák a Bolgár Köztársaság regionális politikai kompetenciáinak megvitatását, és tovább erősítsék a helyi és regionális önkormányzatok pozícióit, hogy a csatlakozás időpontjára Bulgária hatékony és a közös piacnak megfelelő helyi közigazgatási struktúrákat tudjon felmutatni; |
| --- | --- |

2.4

ajánlja továbbá, hogy az átmeneti időszakban folytassák a Bolgár Köztársaság regionális politikai kompetenciáinak megvitatását, és tovább erősítsék a helyi és regionális önkormányzatok pozícióit, hogy a csatlakozás időpontjára Bulgária hatékony és a közös piacnak megfelelő helyi közigazgatási struktúrákat tudjon felmutatni;

| 2.5 | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságok szerepének és kompetenciáinak erősítése – többek között a tulajdon elosztása és kezelése során is – feltétele a központi szervek és a helyi szervek közti hatékony együttműködésnek, és ezzel az utóbbiak számára jobb kiindulási feltételek teremtődnek a közösségi intézkedések végrehajtásához és a strukturális alapok igénybevételéhez; |
| --- | --- |

2.5

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságok szerepének és kompetenciáinak erősítése – többek között a tulajdon elosztása és kezelése során is – feltétele a központi szervek és a helyi szervek közti hatékony együttműködésnek, és ezzel az utóbbiak számára jobb kiindulási feltételek teremtődnek a közösségi intézkedések végrehajtásához és a strukturális alapok igénybevételéhez;

| 2.6 | ismételten hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságok döntési jogköreit – a szubszidiaritás és ezzel egyidejűleg a szolidaritás elvének figyelembevétele mellett – mind a központi hatóságok és a helyi, illetve regionális hatóságok és települések között, mind horizontális szinten, a helyi hatóságok és települések közt ki kell bővíteni; |
| --- | --- |

2.6

ismételten hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságok döntési jogköreit – a szubszidiaritás és ezzel egyidejűleg a szolidaritás elvének figyelembevétele mellett – mind a központi hatóságok és a helyi, illetve regionális hatóságok és települések között, mind horizontális szinten, a helyi hatóságok és települések közt ki kell bővíteni;

| 2.7 | hangsúlyozza, hogy nyomatékosan felkéri a helyi hatóságokat a strukturális politikai eszközök alkalmazásához szükséges intézményes keretek megteremtésére. Ez különösen érvényes a közigazgatási szervek létrehozására, illetve a szükséges intézményi és/vagy szervezeti változtatások véghezvitelére, hogy a helyi hatóságok jobban fel legyenek készülve a strukturális alapok igénybevételére; |
| --- | --- |

2.7

hangsúlyozza, hogy nyomatékosan felkéri a helyi hatóságokat a strukturális politikai eszközök alkalmazásához szükséges intézményes keretek megteremtésére. Ez különösen érvényes a közigazgatási szervek létrehozására, illetve a szükséges intézményi és/vagy szervezeti változtatások véghezvitelére, hogy a helyi hatóságok jobban fel legyenek készülve a strukturális alapok igénybevételére;

| 2.8 | hangsúlyozza, hogy a hatékony regionális és települési önkormányzatok felépítésének céljából további jogi és szervezeti intézkedéseket kell tenni, amelyek a helyi erőforrások szakavatott felhasználását támogatják – megfelelő anyagi támogatást a képzési programok számára, hatáskör-áthelyezést a bevált gyakorlatok regionális, illetve települési önkormányzatok és tagállamok közötti cseréje révén és hatékony ösztönző intézkedéseket. Mivel a települések anyagi és gazdasági önállósága az önkormányzatiság fontos alapja, kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet az egymáshoz kapcsolódó javak, struktúrák és szolgáltatások kezelésére és értékének növelésére; |
| --- | --- |

2.8

hangsúlyozza, hogy a hatékony regionális és települési önkormányzatok felépítésének céljából további jogi és szervezeti intézkedéseket kell tenni, amelyek a helyi erőforrások szakavatott felhasználását támogatják – megfelelő anyagi támogatást a képzési programok számára, hatáskör-áthelyezést a bevált gyakorlatok regionális, illetve települési önkormányzatok és tagállamok közötti cseréje révén és hatékony ösztönző intézkedéseket. Mivel a települések anyagi és gazdasági önállósága az önkormányzatiság fontos alapja, kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet az egymáshoz kapcsolódó javak, struktúrák és szolgáltatások kezelésére és értékének növelésére;

| 2.9 | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságok törvényhozó tevékenységük folyamán figyelmet fordítanak arra, hogy érvényesüljenek a közösségi jognak a bolgár jog szerint az ő szintjükre helyezett normái, amíg ez a helyi hatóságok és a települések hatáskörébe tartozik. Ez feltétlenül érvényes a közbeszerzési szerződések odaítélésével, illetve a környezet-védelemmel, a versennyel és a szociális területtel kapcsolatos közösségi jogszabályokra. |
| --- | --- |

2.9

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságok törvényhozó tevékenységük folyamán figyelmet fordítanak arra, hogy érvényesüljenek a közösségi jognak a bolgár jog szerint az ő szintjükre helyezett normái, amíg ez a helyi hatóságok és a települések hatáskörébe tartozik. Ez feltétlenül érvényes a közbeszerzési szerződések odaítélésével, illetve a környezet-védelemmel, a versennyel és a szociális területtel kapcsolatos közösségi jogszabályokra.

| 2.10 | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a roma lakosság integrációja még megoldatlan probléma, és hogy nagyrészt a települések felelőssége a hosszú távú megoldás. Ezért felkéri a helyi és regionális önkormányzatokat arra, hogy fokozottan és az esélyegyenlőség elvének figyelembe vételével kínáljon fel munkahelyeket az e népcsoporthoz tartozók számára a helyi közigazgatásban, és a közigazgatási struktúrákon belül kerülje a másodlagos diszkriminációt (a romákkal romák foglalkoznak). |
| --- | --- |

2.10

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a roma lakosság integrációja még megoldatlan probléma, és hogy nagyrészt a települések felelőssége a hosszú távú megoldás. Ezért felkéri a helyi és regionális önkormányzatokat arra, hogy fokozottan és az esélyegyenlőség elvének figyelembe vételével kínáljon fel munkahelyeket az e népcsoporthoz tartozók számára a helyi közigazgatásban, és a közigazgatási struktúrákon belül kerülje a másodlagos diszkriminációt (a romákkal romák foglalkoznak).

| 2.11 | hangsúlyozza, hogy a romák integrációjának felgyorsítása érdekében fel kell használni az önkormányzatiság eszközeit, és ezáltal támogatni kell a roma közösségekben az egyéni felelősség hatékony átvételére irányuló intézkedéseket pl. a biztonsági, illetve a szociális területen. |
| --- | --- |

2.11

hangsúlyozza, hogy a romák integrációjának felgyorsítása érdekében fel kell használni az önkormányzatiság eszközeit, és ezáltal támogatni kell a roma közösségekben az egyéni felelősség hatékony átvételére irányuló intézkedéseket pl. a biztonsági, illetve a szociális területen.

| 2.12 | ragaszkodik ahhoz, hogy a települések dolgozzanak ki és valósítsanak meg hosszú távú programokat az elkülönített lakóterületek („gettók”) felszámolására. Ehhez szabadítsanak fel olyan telkeket, amelyeken a köz- és magánszféra közötti partnerség feltételeivel és a roma népesség bevonásával megfelelő új lakásokat lehet építeni az e népcsoporthoz tartozók számára. Nyomatékosan ajánlja az EU fokozott kötelezettségvállalását ebben a törekvésben. |
| --- | --- |

2.12

ragaszkodik ahhoz, hogy a települések dolgozzanak ki és valósítsanak meg hosszú távú programokat az elkülönített lakóterületek („gettók”) felszámolására. Ehhez szabadítsanak fel olyan telkeket, amelyeken a köz- és magánszféra közötti partnerség feltételeivel és a roma népesség bevonásával megfelelő új lakásokat lehet építeni az e népcsoporthoz tartozók számára. Nyomatékosan ajánlja az EU fokozott kötelezettségvállalását ebben a törekvésben.

| 2.13 | hangsúlyozza, hogy jelentős hiányok mutatkoznak a szellemi fogyatékkal élő polgárok integrációjának területén és felszólítja a települési szerveket, hogy szálljanak szembe ezzel a problémával, és hatáskörükön belül keressenek megfelelő megoldásokat. |
| --- | --- |

2.13

hangsúlyozza, hogy jelentős hiányok mutatkoznak a szellemi fogyatékkal élő polgárok integrációjának területén és felszólítja a települési szerveket, hogy szálljanak szembe ezzel a problémával, és hatáskörükön belül keressenek megfelelő megoldásokat.

| 2.14 | hangsúlyozza, hogy a Nemzeti Fejlesztési Terv elkészítésének ambiciózus határidejét tekintve Bulgária megállapította, hogy a helyi önkormányzatoknak a megfelelő helyi és regionális fejlesztési tervek kidolgozásában különös felelőssége van. Ez egyrészt a Nemzeti Fejlesztési Terv helyességéhez fog hozzájárulni, másrészt megteremti annak feltételeit, hogy a települések és a régiók egyenrangúan és igazságosan részesüljenek a strukturális alapokból; |
| --- | --- |

2.14

hangsúlyozza, hogy a Nemzeti Fejlesztési Terv elkészítésének ambiciózus határidejét tekintve Bulgária megállapította, hogy a helyi önkormányzatoknak a megfelelő helyi és regionális fejlesztési tervek kidolgozásában különös felelőssége van. Ez egyrészt a Nemzeti Fejlesztési Terv helyességéhez fog hozzájárulni, másrészt megteremti annak feltételeit, hogy a települések és a régiók egyenrangúan és igazságosan részesüljenek a strukturális alapokból;

| 2.15 | hangsúlyozza, hogy ennek során különös figyelmet kell fordítani az úgynevezett partnerség elvére, vagyis az e folyamatokban részt vevő regionális, szociális és nem állami partnerek fokozott bevonására; |
| --- | --- |

2.15

hangsúlyozza, hogy ennek során különös figyelmet kell fordítani az úgynevezett partnerség elvére, vagyis az e folyamatokban részt vevő regionális, szociális és nem állami partnerek fokozott bevonására;

| 2.16 | ajánlja, hogy az előcsatlakozási alapból bocsássanak az ország rendelkezésére támogatást a közigazgatási struktúrák és kapacitások fejlesztésére és javasolja az ilyen eszközök rendelkezésre bocsátásánál a helyi és regionális önkormányzatok jelentőségének megfelelő figyelembe vételét a strukturális alapokkal kapcsolatos programok és más régiófejlesztési kezdeményezések megvalósításának terén; |
| --- | --- |

2.16

ajánlja, hogy az előcsatlakozási alapból bocsássanak az ország rendelkezésére támogatást a közigazgatási struktúrák és kapacitások fejlesztésére és javasolja az ilyen eszközök rendelkezésre bocsátásánál a helyi és regionális önkormányzatok jelentőségének megfelelő figyelembe vételét a strukturális alapokkal kapcsolatos programok és más régiófejlesztési kezdeményezések megvalósításának terén;

| 2.17 | hangsúlyozza, hogy a Bolgár Köztársaság és a tagállamok közt fennálló partnerségi megállapodások keretében folytatott hatékony tapasztalatcsere alapot nyújt a strukturális alapok regionális szinten történő hatékony felhasználásához; |
| --- | --- |

2.17

hangsúlyozza, hogy a Bolgár Köztársaság és a tagállamok közt fennálló partnerségi megállapodások keretében folytatott hatékony tapasztalatcsere alapot nyújt a strukturális alapok regionális szinten történő hatékony felhasználásához;

| 2.18 | megállapítja továbbá, hogy a tagállamok egyes régiói és a Bolgár Köztársaság egyes régiói közt fennálló közvetlen partnerségi megállapodások az információ- és tapasztalatcserének, valamint a közvetlen együttműködésnek és a bolgár regionális és települési önkormányzatok személyi és anyagi segítésének egy formáját képezik, amelyet fokozottan támogatni és a megfogalmazott ajánlások teljesítésének céljából intézményesíteni kell; |
| --- | --- |

2.18

megállapítja továbbá, hogy a tagállamok egyes régiói és a Bolgár Köztársaság egyes régiói közt fennálló közvetlen partnerségi megállapodások az információ- és tapasztalatcserének, valamint a közvetlen együttműködésnek és a bolgár regionális és települési önkormányzatok személyi és anyagi segítésének egy formáját képezik, amelyet fokozottan támogatni és a megfogalmazott ajánlások teljesítésének céljából intézményesíteni kell;

| 2.19 | hangsúlyozza, hogy a korrupció elleni további sikeres harc óriási jelentőségű a helyi és regionális hatóságok megbízhatóságának növelésében, mind az ország lakosságával, mind az uniós partnerekkel, illetve a vállalkozásokkal és befektetőkkel szemben. |
| --- | --- |

2.19

hangsúlyozza, hogy a korrupció elleni további sikeres harc óriási jelentőségű a helyi és regionális hatóságok megbízhatóságának növelésében, mind az ország lakosságával, mind az uniós partnerekkel, illetve a vállalkozásokkal és befektetőkkel szemben.

| 2.20 | ajánlja – a helyi és regionális politika szereplői elleni bűnügyi nyomozásról érkező információk növekvő számára való tekintettel – a korrupció okainak megszüntetésére irányuló intézkedések fokozott alkalmazását. Ehhez a pénzügyi irányítás és ellenőrzés javítására szolgáló intézkedések szükségesek, annak figyelembevételével, hogy e területek elválasztása az egyik legfontosabb, de nem az egyetlen lehetőség. |
| --- | --- |

2.20

ajánlja – a helyi és regionális politika szereplői elleni bűnügyi nyomozásról érkező információk növekvő számára való tekintettel – a korrupció okainak megszüntetésére irányuló intézkedések fokozott alkalmazását. Ehhez a pénzügyi irányítás és ellenőrzés javítására szolgáló intézkedések szükségesek, annak figyelembevételével, hogy e területek elválasztása az egyik legfontosabb, de nem az egyetlen lehetőség.

Brüsszel, 2005. július 6.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 128., 2003.5.29., 53. oldal

1

(2)  HL C 128., 2003.5.29., 56. oldal

2

---

| 7.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 31/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 31/23

---

Régiók Bizottsága saját kezdeményezésű vélemény Tárgy: Közösségi iránymutatás-tervezet a repülőterek finanszírozásáról és a regionális repülőterekről felszálló légitársaságok tevékenységkezdési támogatásáról

(2006/C 31/06)

A Régiók bizottsága,

Tekintettel elnökségének 2005. február 22-én hozott döntésére, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének 5. bekezdése alapján megbízza a „Területi kohéziós politika” szakbizottságot, hogy a fenti témában saját kezdeményezésű véleményt alkosson;

Tekintettel az Európai Bizottság repülőterek finanszírozását és a regionális repülőterekről felszálló légitársaságok tevékenységkezdési támogatását érintő közösségi iránymutatás-tervezetére;

Tekintettel a 2003. július 2-i, A regionális repülőterek kapacitása (CdR 393/2002 fin) című előretekintő véleményére (1);

Tekintettel a Jobb jogalkotás 2002. című európai bizottsági közleményről és a Közösségi vívmányok aktualizálása és egyszerűsítése című európai bizottsági közleményről alkotott véleményére (CdR 62/2003 fin) (2);

Tekintettel az Alacsony költséggel működő légitársaságokról és a területfejlesztésről szóló saját kezdeményezésű véleményére (CdR 63/2004 fin) (3);

Tekintettel a „Területi kohéziós politika” szakbizottság által 2005. április 29-én elfogadott véleménytervezetre (CdR 76/2005 rev. 1 – előadó: Gordon KEYMER, Tandridge kerület tanácsának vezetője (UK/EPP));

Mivel:

| 1) | a regionális repülőterek folyamatos vitalitása nyilvánvaló és jelentős hatással bír a regionális fejlesztésre és a területi kohézióra: ezek a repülőterek ugyanis megkönnyítik a régiók közötti összeköttetést, támogatják a polgárok mobilitását, ösztönzőleg hatnak a gazdasági fejlődésre és a foglalkoztatás növekedésére, elősegítik a turizmust és hozzájárulnak a peremterületek és a kevésbé fejlett régiók rehabilitációjához; |
| --- | --- |

1)

a regionális repülőterek folyamatos vitalitása nyilvánvaló és jelentős hatással bír a regionális fejlesztésre és a területi kohézióra: ezek a repülőterek ugyanis megkönnyítik a régiók közötti összeköttetést, támogatják a polgárok mobilitását, ösztönzőleg hatnak a gazdasági fejlődésre és a foglalkoztatás növekedésére, elősegítik a turizmust és hozzájárulnak a peremterületek és a kevésbé fejlett régiók rehabilitációjához;

| 2) | az Európai Bizottságnak a légiközlekedési szektor részére nyújtott állami támogatások körül kialakult bizonytalanság és zűrzavar aktuális problémájának megoldását célzó erőfeszítései örvendetesek; |
| --- | --- |

2)

az Európai Bizottságnak a légiközlekedési szektor részére nyújtott állami támogatások körül kialakult bizonytalanság és zűrzavar aktuális problémájának megoldását célzó erőfeszítései örvendetesek;

| 3) | az iránymutatások, melyek célja az EU területi kohéziójának elősegítése, jelentősen befolyásolják majd az állami hatóságok lehetőségeit a regionális repülőterek támogatására. Tekintettel e szempont jelentőségére, valamint arra, hogy az „iránymutatások” hivatalos rendelethez hasonló hatással bírnak, ki kell kérni a Tanács és a Parlament véleményét; |
| --- | --- |

3)

az iránymutatások, melyek célja az EU területi kohéziójának elősegítése, jelentősen befolyásolják majd az állami hatóságok lehetőségeit a regionális repülőterek támogatására. Tekintettel e szempont jelentőségére, valamint arra, hogy az „iránymutatások” hivatalos rendelethez hasonló hatással bírnak, ki kell kérni a Tanács és a Parlament véleményét;

| 4) | jelenleg is folyik a vita a Ryanair/Charleroi-ügyben, és félő, hogy ennek az ügynek a kimenetele ellentmondhat az iránymutatásoknak, ami viszont további zűrzavarhoz és félreértésekhez vezethet. Nem egyértelmű, hogy vajon az Európai Bizottság az állami támogatásokat igyekszik korlátozni, vagy csak egyszerűen átláthatóbbá kívánja tenni azokat. A 659/1999. számú rendelet 19. cikke (2) bekezdésének alkalmazása nem tűnik helyénvalónak az iránymutatások végrehajtására, és az Európai Bizottságnak meg kell indokolnia, és precedenssel kell bizonyítania használatát ebben az esetben; |
| --- | --- |

4)

jelenleg is folyik a vita a Ryanair/Charleroi-ügyben, és félő, hogy ennek az ügynek a kimenetele ellentmondhat az iránymutatásoknak, ami viszont további zűrzavarhoz és félreértésekhez vezethet. Nem egyértelmű, hogy vajon az Európai Bizottság az állami támogatásokat igyekszik korlátozni, vagy csak egyszerűen átláthatóbbá kívánja tenni azokat. A 659/1999. számú rendelet 19. cikke (2) bekezdésének alkalmazása nem tűnik helyénvalónak az iránymutatások végrehajtására, és az Európai Bizottságnak meg kell indokolnia, és precedenssel kell bizonyítania használatát ebben az esetben;

| 5) | az iránymutatásban csak egy hivatkozás található a piacgazdasági befektető elvére (MEIP). Ennek az elvnek a célja, hogy az állami hatóságok tevékenységeit megítélje, mégpedig összevetve azzal a „racionális” döntéssel, amit egy magánbefektető ugyanebben a helyzetben hozna. Ezen az alapon csak az az összeg minősülne állami támogatásnak, amennyivel a támogatás összege több, mint amennyit a magánbefektető befektetett volna: A különbséget akár a közszolgálati kötelezettségek is igazolhatják (pl. sziget összekapcsolása az anyaországgal, még abban az esetben is, ha ennek fenntartása veszteséges); |
| --- | --- |

5)

az iránymutatásban csak egy hivatkozás található a piacgazdasági befektető elvére (MEIP). Ennek az elvnek a célja, hogy az állami hatóságok tevékenységeit megítélje, mégpedig összevetve azzal a „racionális” döntéssel, amit egy magánbefektető ugyanebben a helyzetben hozna. Ezen az alapon csak az az összeg minősülne állami támogatásnak, amennyivel a támogatás összege több, mint amennyit a magánbefektető befektetett volna: A különbséget akár a közszolgálati kötelezettségek is igazolhatják (pl. sziget összekapcsolása az anyaországgal, még abban az esetben is, ha ennek fenntartása veszteséges);

| 6) | a tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatás időbeli korlátja új útvonalak esetében 3 évben lett megállapítva, illetve 5 évben kis, vagy peremterületen fekvő repülőterek esetén. Az iránymutatás ezt nem indokolja, és ez az időtartam rövidebb, mint a legtöbb üzleti terv vagy a regionális gazdasági fejlesztési tervek. Azonban senki sem pártfogolna meghatározatlan ideig folyósítható támogatásokat. A legésszerűbb megoldás az automatikus felülvizsgálat előírása lenne. Hasonlóképpen, a maximális állami szubvenció 50 %-ban történő megállapítása elég önkényesnek tűnik, és néhány esetben az ennél magasabb szint is igazolható lenne; |
| --- | --- |

6)

a tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatás időbeli korlátja új útvonalak esetében 3 évben lett megállapítva, illetve 5 évben kis, vagy peremterületen fekvő repülőterek esetén. Az iránymutatás ezt nem indokolja, és ez az időtartam rövidebb, mint a legtöbb üzleti terv vagy a regionális gazdasági fejlesztési tervek. Azonban senki sem pártfogolna meghatározatlan ideig folyósítható támogatásokat. A legésszerűbb megoldás az automatikus felülvizsgálat előírása lenne. Hasonlóképpen, a maximális állami szubvenció 50 %-ban történő megállapítása elég önkényesnek tűnik, és néhány esetben az ennél magasabb szint is igazolható lenne;

| 7) | az iránymutatások lehetővé teszik az új útvonalakon először piacra lépő vállalkozások számára a lehetséges konkurencia kizárását öt évre, függetlenül attól, hogy ezek az újonnan piacra lépő vállalkozások jobb, gyakoribb vagy éppen olcsóbb szolgáltatást kínálnának; |
| --- | --- |

7)

az iránymutatások lehetővé teszik az új útvonalakon először piacra lépő vállalkozások számára a lehetséges konkurencia kizárását öt évre, függetlenül attól, hogy ezek az újonnan piacra lépő vállalkozások jobb, gyakoribb vagy éppen olcsóbb szolgáltatást kínálnának;

| 8) | az állami támogatás tilalma az olyan új útvonalak esetében, melyekhez hasonló útvonal már létezik egy másik repülőtérről kiindulva ugyanabban a „gazdasági vonzáskörzetben” vagy nagy népsűrűségű gócpontban, a már meglévő piaci szereplőket és repülőtereket tűnik védeni (pontosabban a nemzeti repülőtereket és a jelentős légi csomópontokat) a régión belül a kisebb repülőterekről felszálló, alacsony költségű légitársaságok támasztotta versennyel szemben; |
| --- | --- |

8)

az állami támogatás tilalma az olyan új útvonalak esetében, melyekhez hasonló útvonal már létezik egy másik repülőtérről kiindulva ugyanabban a „gazdasági vonzáskörzetben” vagy nagy népsűrűségű gócpontban, a már meglévő piaci szereplőket és repülőtereket tűnik védeni (pontosabban a nemzeti repülőtereket és a jelentős légi csomópontokat) a régión belül a kisebb repülőterekről felszálló, alacsony költségű légitársaságok támasztotta versennyel szemben;

| 9) | a kis repülőterek csak korlátozott mértékű adminisztrációval képesek megbirkózni. Ha az EU bejelentési eljárásának teljes fegyvertárával megterheljük ezeket a repülőtereket, az a belső piacra gyakorolt hatásukhoz mérten aránytalanul nagy bürokratikus terhet ró rájuk. Lehetőséget kellene adni a de minimis elv gyakorlására, melynek értelmében a bizonyos értéket meg nem haladó támogatást, illetve a bizonyos nagyságrendi küszöböt meg nem haladó útvonalak működtetését nem kellene bejelenteni. Léteznek bizonyos regionális rendszerek (pl. Skóciában), ahol a rendszerhez tartozó összes repülőtér nevében egyetlen bejelentés is benyújtható; |
| --- | --- |

9)

a kis repülőterek csak korlátozott mértékű adminisztrációval képesek megbirkózni. Ha az EU bejelentési eljárásának teljes fegyvertárával megterheljük ezeket a repülőtereket, az a belső piacra gyakorolt hatásukhoz mérten aránytalanul nagy bürokratikus terhet ró rájuk. Lehetőséget kellene adni a de minimis elv gyakorlására, melynek értelmében a bizonyos értéket meg nem haladó támogatást, illetve a bizonyos nagyságrendi küszöböt meg nem haladó útvonalak működtetését nem kellene bejelenteni. Léteznek bizonyos regionális rendszerek (pl. Skóciában), ahol a rendszerhez tartozó összes repülőtér nevében egyetlen bejelentés is benyújtható;

| 10) | összességében véve az iránymutatásoknak a lehető legrugalmasabbnak kell lenniük, és képesnek kell lenniük az állami támogatásokat érdemben és eseti alapon vizsgálni, ha azt szeretnénk, hogy a regionális repülőterek és a regionális légitársaságok hozzájáruljanak egy versenyképes és kohézióra képes Európai Unió létrehozásához, amely mentes a fölösleges bürokráciától; |
| --- | --- |

10)

összességében véve az iránymutatásoknak a lehető legrugalmasabbnak kell lenniük, és képesnek kell lenniük az állami támogatásokat érdemben és eseti alapon vizsgálni, ha azt szeretnénk, hogy a regionális repülőterek és a regionális légitársaságok hozzájáruljanak egy versenyképes és kohézióra képes Európai Unió létrehozásához, amely mentes a fölösleges bürokráciától;

| 11) | az iránymutatások nem mondanak ellent a szubszidiaritás elvének, bár aggasztó, hogy néhány tekintetben a regionális és helyi hatóságok szabadsága a regionális repülőterek támogatásának vonatkozásában csökkent. |
| --- | --- |

11)

az iránymutatások nem mondanak ellent a szubszidiaritás elvének, bár aggasztó, hogy néhány tekintetben a regionális és helyi hatóságok szabadsága a regionális repülőterek támogatásának vonatkozásában csökkent.

az alábbi véleményt fogadta el 2005. július 6–7-i, 60. plenáris ülésén (a július 7-i ülésnapon):

A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 1. | kéri, hogy az Európai Bizottság kérje ki a Tanács és az Európai Parlament véleményét, mielőtt döntést hoz, és készítsen hatástanulmányt ebben a kérdésben; |
| --- | --- |

1.

kéri, hogy az Európai Bizottság kérje ki a Tanács és az Európai Parlament véleményét, mielőtt döntést hoz, és készítsen hatástanulmányt ebben a kérdésben;

| 2. | javasolja, hogy az Európai Bizottság függessze fel az iránymutatások kidolgozását, amíg az Európai Bíróság ítéletet nem hoz a Ryanair/Charleroi-ügyben, az új iránymutatások és a várható ítélet közötti esetleges ellentmondások elkerülése érdekében, az iránymutatások felülvizsgálatát ajánlja azok hatályba lépésétől számított két év elteltével; |
| --- | --- |

2.

javasolja, hogy az Európai Bizottság függessze fel az iránymutatások kidolgozását, amíg az Európai Bíróság ítéletet nem hoz a Ryanair/Charleroi-ügyben, az új iránymutatások és a várható ítélet közötti esetleges ellentmondások elkerülése érdekében, az iránymutatások felülvizsgálatát ajánlja azok hatályba lépésétől számított két év elteltével;

| 3. | támogatja, hogy egy állami hatóság által (a „közös kassza” elve alapján) nyújtott támogatásnak csak azon része minősüljön nem megengedhetőnek, amennyivel a támogatás meghaladja azt az összeget, amit egy magánbefektető biztosított volna (piacgazdasági befektető elve); hasonlóképpen azt javasolja, hogy az állami repülőterek esetében is megengedett legyen a kezdeti veszteség ugyanúgy, mint a magánrepülőterek esetében; |
| --- | --- |

3.

támogatja, hogy egy állami hatóság által (a „közös kassza” elve alapján) nyújtott támogatásnak csak azon része minősüljön nem megengedhetőnek, amennyivel a támogatás meghaladja azt az összeget, amit egy magánbefektető biztosított volna (piacgazdasági befektető elve); hasonlóképpen azt javasolja, hogy az állami repülőterek esetében is megengedett legyen a kezdeti veszteség ugyanúgy, mint a magánrepülőterek esetében;

| 4. | azt javasolja, hogy az új útvonalaknak nyújtott állami támogatásokat automatikusan vizsgálják felül 3, illetve 5 év elteltével, a meghosszabbítás lehetőségével (megint csak időhöz kötve), minden esetben egyedi elbírálás alapján; |
| --- | --- |

4.

azt javasolja, hogy az új útvonalaknak nyújtott állami támogatásokat automatikusan vizsgálják felül 3, illetve 5 év elteltével, a meghosszabbítás lehetőségével (megint csak időhöz kötve), minden esetben egyedi elbírálás alapján;

| 5. | elutasítja azt a javaslatot, hogy egy új útvonalon az első piacra lépő vállalkozás gyakorlatilag „befagyaszthassa” az útvonalat, kizárva a lehetséges konkurenciát akár 5 évig, |
| --- | --- |

5.

elutasítja azt a javaslatot, hogy egy új útvonalon az első piacra lépő vállalkozás gyakorlatilag „befagyaszthassa” az útvonalat, kizárva a lehetséges konkurenciát akár 5 évig,

| 6. | elutasítja az állami támogatás tilalmát azokra az új útvonalakra, melyekhez hasonló, más repülőtérről kiinduló útvonal már létezik (pl. egy jelentős légi csomópontról) ugyanabban a „gazdasági vonzáskörzetben”; javasolja a „gazdasági vonzáskörzet” fogalmának pontosítását; |
| --- | --- |

6.

elutasítja az állami támogatás tilalmát azokra az új útvonalakra, melyekhez hasonló, más repülőtérről kiinduló útvonal már létezik (pl. egy jelentős légi csomópontról) ugyanabban a „gazdasági vonzáskörzetben”; javasolja a „gazdasági vonzáskörzet” fogalmának pontosítását;

| 7. | javasolja, hogy a C és D besorolású repülőtereket mentsék fel a bejelentési kötelezettségek alól; ha csak a D besorolású repülőterek nem tartoznak az értesítési kötelezettség alá, akkor ide kell sorolni a 2 millió utasnál kisebb forgalmat lebonyolító légikikötőket. Az iránymutatás (92) bekezdése c) pontjának explicit módon hivatkoznia kell a szigeteken található C és D besorolású repülőterek különleges területi kohéziós igényeire; |
| --- | --- |

7.

javasolja, hogy a C és D besorolású repülőtereket mentsék fel a bejelentési kötelezettségek alól; ha csak a D besorolású repülőterek nem tartoznak az értesítési kötelezettség alá, akkor ide kell sorolni a 2 millió utasnál kisebb forgalmat lebonyolító légikikötőket. Az iránymutatás (92) bekezdése c) pontjának explicit módon hivatkoznia kell a szigeteken található C és D besorolású repülőterek különleges területi kohéziós igényeire;

| 8. | ajánlja a de minimis és a „hallgatás – beleegyezés” elveknek az iránymutatásban történő általános alkalmazását, ideértve az egyszeri bejelentés gyakorlatának elfogadását a több repülőteret magukban foglaló regionális rendszerek esetében. |
| --- | --- |

8.

ajánlja a de minimis és a „hallgatás – beleegyezés” elveknek az iránymutatásban történő általános alkalmazását, ideértve az egyszeri bejelentés gyakorlatának elfogadását a több repülőteret magukban foglaló regionális rendszerek esetében.

Brüsszel, 2005. július 7.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 256, 2003. október 24., 47. old.

1

(2)  HL C 73, 2004. 03. 23., 38. old.

2

(3)  HL C 318, 2004. 12. 22., 7. old.

3

---

| 7.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 31/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 31/25

---

Régiók Bizottsága vélemény „A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás felülvizsgálata”

(2006/C 31/07)

A Régiók bizottsága,

Tekintettel az Európai Parlament 2005. április 21-i határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikke alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét „A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás felülvizsgálata” kérdésében;

Tekintettel az RB elnökének 2005. május 19-én hozott határozatára, mely szerint az elnök megbízza a „Területi kohéziós politika” szakbizottságot, hogy a fenti kérdésben véleményt alkosson;

Tekintettel az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának nem hivatalos konzultációs dokumentumára a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás felülvizsgálatáról;

Tekintettel az Európai Bizottság „Harmadik jelentés gazdasági és társadalmi kohézióról” (COM(2004) 107 final) című közleményére;

Tekintettel az Európai Bizottságnak az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló TANÁCSI RENDELETRE tett javaslatára (COM(2004)492 final – 2004/0163 (AVC)), valamint a Kohéziós Alapot (COM(2004) 494 final – 2004/0166 (AVC)), illetve az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA) COM (2004) 495 final – 2004/0167 (COD) érintő egyéb, rendeletre tett javaslataira;

Tekintettel a gazdasági és szociális kohézióról szóló harmadik jelentésről kiadott korábbi véleményére (CdR 120/2004 fin) (1);

Tekintettel a „Közös jövőnk építése: A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013” c. dokumentumról írott véleményére (CdR 162/2004 fin);

Tekintettel a barcelonai és a göteborgi Európai Tanács következtetéseire, amelyekben a tagállamok megállapodtak abban, hogy csökkentik az állami támogatások szintjét az Európai Unióban, és közös célok, többek között a gazdasági és társadalmi kohézió megvalósítására használják fel őket;

Tekintettel a „Területi kohéziós politika” szakbizottság által 2005. április 29-én elfogadott véleménytervezetre (CdR 77/2005 rev1) (előadó: Vicente Alvarez Areces, az Asztúriai Hercegség elnöke, ES/PES);

Mivel

| 1) | Az EK-Szerződés 158. cikke a következőképpen határozza meg a kohéziós célkitűzést: „Átfogó, harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében a Közösség úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági és társadalmi kohézió erősítését eredményezze.” Az Európai Alkotmányt létrehozó szerződés III-220. cikke ezt a célkitűzést területi dimenzióval bővíti ki; |
| --- | --- |

1)

Az EK-Szerződés 158. cikke a következőképpen határozza meg a kohéziós célkitűzést: „Átfogó, harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében a Közösség úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági és társadalmi kohézió erősítését eredményezze.” Az Európai Alkotmányt létrehozó szerződés III-220. cikke ezt a célkitűzést területi dimenzióval bővíti ki;

| 2) | bár az EK-Szerződés általánosságban a versenyhelyzetet torzító tényezőként kezeli az állami támogatást (2), a regionális támogatás bizonyos régiók esetében megalapozott, ha a cél éppen e régiók fejlesztése (3); |
| --- | --- |

2)

bár az EK-Szerződés általánosságban a versenyhelyzetet torzító tényezőként kezeli az állami támogatást (2), a regionális támogatás bizonyos régiók esetében megalapozott, ha a cél éppen e régiók fejlesztése (3);

| 3) | a regionális állami támogatások keretszabályozásának létezése hasznos lehet a bevételeknek és javaknak az európai gazdasági és szociális projekt részeként történő újraelosztásában az Unióban, ezért szilárdabb alapot szolgáltathat a folyamatos gazdasági növekedés számára; |
| --- | --- |

3)

a regionális állami támogatások keretszabályozásának létezése hasznos lehet a bevételeknek és javaknak az európai gazdasági és szociális projekt részeként történő újraelosztásában az Unióban, ezért szilárdabb alapot szolgáltathat a folyamatos gazdasági növekedés számára;

| 4) | a regionális támogatás szerepet játszik a beruházási helyszínek kiválasztásában, és mind az európai belső piacon, mind világszerte egyre gyakoribb a vállalatok áthelyezése; a közhatóságok állami támogatás formájában nyújtott segítségét két szempontból kell megvizsgálni: európai kontextusban és a globalizáció jelenségével kapcsolatban; |
| --- | --- |

4)

a regionális támogatás szerepet játszik a beruházási helyszínek kiválasztásában, és mind az európai belső piacon, mind világszerte egyre gyakoribb a vállalatok áthelyezése; a közhatóságok állami támogatás formájában nyújtott segítségét két szempontból kell megvizsgálni: európai kontextusban és a globalizáció jelenségével kapcsolatban;

| 5) | a regionális támogatás hasznos eszköz lehet a lisszaboni stratégia célkitűzései megvalósításában, mivel hozzájárul az európai iparpolitika kiegyensúlyozott fejlesztéséhez és ahhoz, hogy minőségi munkahelyek teremtésével fenntartható növekedést érjünk el, |
| --- | --- |

5)

a regionális támogatás hasznos eszköz lehet a lisszaboni stratégia célkitűzései megvalósításában, mivel hozzájárul az európai iparpolitika kiegyensúlyozott fejlesztéséhez és ahhoz, hogy minőségi munkahelyek teremtésével fenntartható növekedést érjünk el,

2005. július 6–7-i, 60. plenáris ülésén (a július 7-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

I.   A Régiók Bizottsága nézetei

1.   Általános megjegyzések

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | úgy véli, hogy az EK-Szerződés 158. cikkében lefektetett gazdasági, társadalmi és területi kohéziós célkitűzések megvalósítását illetően az állami regionális támogatás olyan eszköz, amelyet a hatóságok gazdaság- és vállalkozáspolitikájuk fejlesztésére használhatnak. Ezt a hatóságok kezében lévő elismert lehetőséget úgy kellene koordinálni, hogy ne növeljük tovább az országok és a régiók közötti egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

1.1

úgy véli, hogy az EK-Szerződés 158. cikkében lefektetett gazdasági, társadalmi és területi kohéziós célkitűzések megvalósítását illetően az állami regionális támogatás olyan eszköz, amelyet a hatóságok gazdaság- és vállalkozáspolitikájuk fejlesztésére használhatnak. Ezt a hatóságok kezében lévő elismert lehetőséget úgy kellene koordinálni, hogy ne növeljük tovább az országok és a régiók közötti egyenlőtlenségeket;

| 1.2 | úgy véli, hogy a célzottabb állami támogatás három egyértelmű célt kell, hogy szolgáljon:






  a. | a piaci kudarcok elkerülése a verseny ezzel egyidejű torzítása nélkül; |
| --- | --- | --- |

1.2

úgy véli, hogy a célzottabb állami támogatás három egyértelmű célt kell, hogy szolgáljon:

a.

a piaci kudarcok elkerülése a verseny ezzel egyidejű torzítása nélkül;

| b. | a térségek közötti egyenlőtlenségek csökkentésének segítése; |
| --- | --- |

b.

a térségek közötti egyenlőtlenségek csökkentésének segítése;

| c. | a vállalatok és a térségek versenyképességének növelése. |
| --- | --- |

c.

a vállalatok és a térségek versenyképességének növelése.

A regionális támogatás az Európai Bizottság rendelkezésére álló tanulmányok alapján hatékonynak bizonyult az első két cél megvalósítására, a harmadik célhoz azonban szelektívebb támogatásra volna szükség, például horizontális támogatásokra (K+F, környezetvédelem, képzés, foglalkoztatás, KKV-k, stb.). Mindezen támogatásokat azonban céljaik és működésük alapján kellene koordinálni, és az egész EU-ra kiterjedő kohéziós célkitűzések megvalósítására kellene használni őket;

| 1.3 | úgy véli, hogy egy bizonyos térségnek nyújtott összes támogatás stratégiai regionális fejlesztési tervek részét kell, hogy képezze, amelyekben elsőbbséget élveznek a regionális fejlődést egyértelműen előmozdító projektek. Ez a támogatás az egyéb gazdasági és vállalkozásokkal kapcsolatos tényezőkkel együtt befolyásolja a regionális versenyképesség fejlesztését és azt, hogy a vállalatok hol telepednek le; |
| --- | --- |

1.3

úgy véli, hogy egy bizonyos térségnek nyújtott összes támogatás stratégiai regionális fejlesztési tervek részét kell, hogy képezze, amelyekben elsőbbséget élveznek a regionális fejlődést egyértelműen előmozdító projektek. Ez a támogatás az egyéb gazdasági és vállalkozásokkal kapcsolatos tényezőkkel együtt befolyásolja a regionális versenyképesség fejlesztését és azt, hogy a vállalatok hol telepednek le;

| 1.4 | azon az állásponton van, hogy a kohéziós politika az elmúlt években eredményes volt, és hogy az állami regionális támogatásról szóló iránymutatás – a nagyobb beruházási projekteket célzó, több ágazatra vonatkozó támogatásokról szóló iránymutatással együtt – segítette az európai regionális politikai célok elérését. Ezért az Európai Bizottságnak az állami hatóságok által adott támogatásokat felügyelő szerepe igen fontos a kevésbé gazdag régiók számára; |
| --- | --- |

1.4

azon az állásponton van, hogy a kohéziós politika az elmúlt években eredményes volt, és hogy az állami regionális támogatásról szóló iránymutatás – a nagyobb beruházási projekteket célzó, több ágazatra vonatkozó támogatásokról szóló iránymutatással együtt – segítette az európai regionális politikai célok elérését. Ezért az Európai Bizottságnak az állami hatóságok által adott támogatásokat felügyelő szerepe igen fontos a kevésbé gazdag régiók számára;

| 1.5 | úgy véli, hogy az Európai Unió térségeinek kiegyensúlyozott fejlődése érdekében figyelembe kell venni, hogy az európai régiók az őket érintő két fő probléma alapján két csoportba oszthatók:






  — | a gazdasági fejlődés és a konvergencia célkitűzés európai szintű elérésében komoly nehézségekkel küszködő régiók; |
| --- | --- | --- |

1.5

úgy véli, hogy az Európai Unió térségeinek kiegyensúlyozott fejlődése érdekében figyelembe kell venni, hogy az európai régiók az őket érintő két fő probléma alapján két csoportba oszthatók:

—

a gazdasági fejlődés és a konvergencia célkitűzés európai szintű elérésében komoly nehézségekkel küszködő régiók;

| — | a fentieknél nagyobb jövedelemmel rendelkező, fejlettebb régiók, amelyeknek azonban növelniük kell a versenyképességüket, mind az európai régiók szintjén, mind globális szinten. |
| --- | --- |

—

a fentieknél nagyobb jövedelemmel rendelkező, fejlettebb régiók, amelyeknek azonban növelniük kell a versenyképességüket, mind az európai régiók szintjén, mind globális szinten.

a)   Az állami támogatás helyzete az elmúlt években

A Régiók Bizottsága

| 1.6 | rámutat arra, hogy számos tanulmány szerint az elmúlt években a támogatások összege a fejletlenebb régiókban általában csökkent, míg a versenyképesebb régiókban egyre erőteljesebben támogatják a helyi vállalatokat az EK-Szerződésben lefektetett kivételeken alapuló különféle állami támogatási rendszerek kidolgozása révén. Ennek nem kívánt mellékhatásai vannak, például jelentősen csökkent a regionális támogatások hatékonysága, és közösségi szinten növekedett az állami támogatásra költött közkiadások összvolumene. |
| --- | --- |

1.6

rámutat arra, hogy számos tanulmány szerint az elmúlt években a támogatások összege a fejletlenebb régiókban általában csökkent, míg a versenyképesebb régiókban egyre erőteljesebben támogatják a helyi vállalatokat az EK-Szerződésben lefektetett kivételeken alapuló különféle állami támogatási rendszerek kidolgozása révén. Ennek nem kívánt mellékhatásai vannak, például jelentősen csökkent a regionális támogatások hatékonysága, és közösségi szinten növekedett az állami támogatásra költött közkiadások összvolumene.

b)   Szabályok

A Régiók Bizottsága

| 1.7 | támogatja azokat az általános elveket, melyeket az Európai Bizottság a regionális állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás reformja során elfogadott, nevezetesen:






  — | a legszegényebb régiók középpontba helyezését (az EU–25 tagállamaiban) |
| --- | --- | --- |

1.7

támogatja azokat az általános elveket, melyeket az Európai Bizottság a regionális állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás reformja során elfogadott, nevezetesen:

—

a legszegényebb régiók középpontba helyezését (az EU–25 tagállamaiban)

| — | az összes régió versenyképességét a megújított lisszaboni stratégiával összhangban |
| --- | --- |

—

az összes régió versenyképességét a megújított lisszaboni stratégiával összhangban

| — | a folyamatosságot, zökkenőmentes áttéréssel a jelenlegiből az új rendszerbe; |
| --- | --- |

—

a folyamatosságot, zökkenőmentes áttéréssel a jelenlegiből az új rendszerbe;

Azonban szeretné, ha még egy további elv is érvényesülne, mégpedig:

| — | Kiegészítő jelleg a jövőbeli strukturális alapok programjaival összefüggésben. |
| --- | --- |

—

Kiegészítő jelleg a jövőbeli strukturális alapok programjaival összefüggésben.

| 1.8 | úgy véli, hogy a regionális támogatásokról szóló iránymutatás szabályozási keretet biztosít az egyéb, a horizontális és az ágazati támogatásokról szóló szabályok összehangolására, és hivatkozási pontként szolgál az állami támogatások szabályainak alkalmazásával kapcsolatban gyakran feltett kérdések megválaszolásához. A többi állami támogatási eszköz felülvizsgálatát azzal a céllal kell elvégezni, hogy együtt megvalósítsuk a kohéziós célkitűzéseket, és hogy uniós szinten hozzájáruljunk az állami támogatások globális szintű csökkentéséhez, ahogyan azt az Európai Tanács stockholmi és barcelonai üléseinek következtetéseiben is megfogalmazták; |
| --- | --- |

1.8

úgy véli, hogy a regionális támogatásokról szóló iránymutatás szabályozási keretet biztosít az egyéb, a horizontális és az ágazati támogatásokról szóló szabályok összehangolására, és hivatkozási pontként szolgál az állami támogatások szabályainak alkalmazásával kapcsolatban gyakran feltett kérdések megválaszolásához. A többi állami támogatási eszköz felülvizsgálatát azzal a céllal kell elvégezni, hogy együtt megvalósítsuk a kohéziós célkitűzéseket, és hogy uniós szinten hozzájáruljunk az állami támogatások globális szintű csökkentéséhez, ahogyan azt az Európai Tanács stockholmi és barcelonai üléseinek következtetéseiben is megfogalmazták;

| 1.9 | úgy véli, hogy az Európai Bizottság azon javaslata, mely szerint beépítenék az új regionális támogatási iránymutatást a bejelentési kötelezettség alóli mentességről szóló rendeletbe, a kívánt módon tisztázhatná és egyszerűsíthetné az állami támogatás szabályait; azt ajánlja azonban, hogy az új szabályok egyértelműen határozzák meg a támogatható beruházásokra vonatkozó kritériumokat, követelményeket és korlátozásokat; |
| --- | --- |

1.9

úgy véli, hogy az Európai Bizottság azon javaslata, mely szerint beépítenék az új regionális támogatási iránymutatást a bejelentési kötelezettség alóli mentességről szóló rendeletbe, a kívánt módon tisztázhatná és egyszerűsíthetné az állami támogatás szabályait; azt ajánlja azonban, hogy az új szabályok egyértelműen határozzák meg a támogatható beruházásokra vonatkozó kritériumokat, követelményeket és korlátozásokat;

| 1.10 | úgy véli, hogy a nagyobb beruházási projekteket célzó, több ágazatra vonatkozó támogatásokról szóló uniós iránymutatásnak a regionális támogatásokról szóló iránymutatásba való beépítéséről szóló javaslat egyszerűbbé tehetné a vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

1.10

úgy véli, hogy a nagyobb beruházási projekteket célzó, több ágazatra vonatkozó támogatásokról szóló uniós iránymutatásnak a regionális támogatásokról szóló iránymutatásba való beépítéséről szóló javaslat egyszerűbbé tehetné a vonatkozó szabályokat.

c)   Új küszöbértékek az Európai Bizottság javaslatában

A Régiók Bizottsága

| 1.11 | felhívja a figyelmet az Európai Bizottságnak a felső támogatási küszöbértékekre vonatkozó javaslatára, amely a tagállamoknak az Európai Tanács stockholmi és barcelonai ülésein tett kötelezettségvállalásán alapul; úgy véli azonban, hogy az Európai Bizottság által a konzultatív dokumentumokban a felső támogatási küszöbérték általános csökkentésére tett javaslat – különösen egyes régiókban – esetleg nem összeegyeztethető a lisszaboni stratégia ambiciózus célkitűzéseivel és a bővítés hatásai miatt a kohézió szempontjából szükséges erőfeszítésekkel. Meggyőződése szerint a támogatások szintjének általános lecsökkentését – az európai politikai projekttel nagyobb összhangban – úgy lehetne elérni, ha a támogatásokat az Európai Tanács ülésein meghatározott szelektívebb horizontális kohéziós kritériumok szerint rendeznék át; |
| --- | --- |

1.11

felhívja a figyelmet az Európai Bizottságnak a felső támogatási küszöbértékekre vonatkozó javaslatára, amely a tagállamoknak az Európai Tanács stockholmi és barcelonai ülésein tett kötelezettségvállalásán alapul; úgy véli azonban, hogy az Európai Bizottság által a konzultatív dokumentumokban a felső támogatási küszöbérték általános csökkentésére tett javaslat – különösen egyes régiókban – esetleg nem összeegyeztethető a lisszaboni stratégia ambiciózus célkitűzéseivel és a bővítés hatásai miatt a kohézió szempontjából szükséges erőfeszítésekkel. Meggyőződése szerint a támogatások szintjének általános lecsökkentését – az európai politikai projekttel nagyobb összhangban – úgy lehetne elérni, ha a támogatásokat az Európai Tanács ülésein meghatározott szelektívebb horizontális kohéziós kritériumok szerint rendeznék át;

| 1.12 | úgy véli, hogy a felső támogatási küszöbértéket fokozatosan kellene csökkenteni a regionális gazdasági fejlődést érintő különböző kritériumok figyelembevételével; |
| --- | --- |

1.12

úgy véli, hogy a felső támogatási küszöbértéket fokozatosan kellene csökkenteni a regionális gazdasági fejlődést érintő különböző kritériumok figyelembevételével;

| 1.13 | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak olyan átmeneti intézkedéseket kellene foganatosítania az állami regionális támogatásokkal kapcsolatban, amelyek összhangban vannak a régiók új gazdasági helyzetével és az európai kohéziós politika új célkitűzéseivel. Így az egyik csoportból a másikba átkerülő régiók támogatása fokozatosan csökkenne, s ezáltal könnyebben viselnék, hogy elesnek a regionális fejlesztési politikára felhasználható állami támogatásoktól; |
| --- | --- |

1.13

úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak olyan átmeneti intézkedéseket kellene foganatosítania az állami regionális támogatásokkal kapcsolatban, amelyek összhangban vannak a régiók új gazdasági helyzetével és az európai kohéziós politika új célkitűzéseivel. Így az egyik csoportból a másikba átkerülő régiók támogatása fokozatosan csökkenne, s ezáltal könnyebben viselnék, hogy elesnek a regionális fejlesztési politikára felhasználható állami támogatásoktól;

| 1.14 | úgy véli, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót EU-szinten csak úgy lehet elérni, ha a különböző helyzeteket különbözőképpen kezeljük. Ilyen értelemben a regionális támogatások hozzájárulhatnának az Európa bizonyos térségeit sújtó kedvezőtlen helyzetek kompenzálásához; |
| --- | --- |

1.14

úgy véli, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót EU-szinten csak úgy lehet elérni, ha a különböző helyzeteket különbözőképpen kezeljük. Ilyen értelemben a regionális támogatások hozzájárulhatnának az Európa bizonyos térségeit sújtó kedvezőtlen helyzetek kompenzálásához;

Mutatók:

| 1.15 | rámutat arra, hogy az Európai Bizottság fenntartja a régióknak az EKSz 87. cikke (3) bekezdése (a) pontjában foglalt, a bruttó hazai terméken alapuló csoportosítását mint a strukturális alapok elosztási kritériumai és az ezekre vonatkozó térképek egységesítésének eszközét; |
| --- | --- |

1.15

rámutat arra, hogy az Európai Bizottság fenntartja a régióknak az EKSz 87. cikke (3) bekezdése (a) pontjában foglalt, a bruttó hazai terméken alapuló csoportosítását mint a strukturális alapok elosztási kritériumai és az ezekre vonatkozó térképek egységesítésének eszközét;

| 1.16 | úgy véli, hogy a támogatásban nem részesülő régiókat versenyképességük alapján kellene csoportosítani. Versenyképességi szintjük meghatározására a hagyományosan használt GDP-től eltérő mutatókat is alkalmazni lehetne; felveti, vajon nem követné-e pontosabban az EKSz 87. cikkének szövegét és az európai kohéziós politika célkitűzéseit, ha a régiók foglalkoztatási arányát is felvennék a mutatók közé. A lisszaboni egyezményekben a foglalkoztatási arány a célként kitűzött mutató, ugyanakkor az Európai Bizottságnak meg kellene fontolnia egyéb mutatók alkalmazását is, mint a munkanélküliségi ráta, a lakosság elöregedése és a kutatási és fejlesztési kapacitás; |
| --- | --- |

1.16

úgy véli, hogy a támogatásban nem részesülő régiókat versenyképességük alapján kellene csoportosítani. Versenyképességi szintjük meghatározására a hagyományosan használt GDP-től eltérő mutatókat is alkalmazni lehetne; felveti, vajon nem követné-e pontosabban az EKSz 87. cikkének szövegét és az európai kohéziós politika célkitűzéseit, ha a régiók foglalkoztatási arányát is felvennék a mutatók közé. A lisszaboni egyezményekben a foglalkoztatási arány a célként kitűzött mutató, ugyanakkor az Európai Bizottságnak meg kellene fontolnia egyéb mutatók alkalmazását is, mint a munkanélküliségi ráta, a lakosság elöregedése és a kutatási és fejlesztési kapacitás;

Nettó/bruttó támogatás:

| 1.17 | véleménye szerint az Európai Bizottság javaslata, mely szerint a támogatási arányok felső határát a bruttó támogatási érték alapján kellene meghatározni (az előző időszakkal ellentétben, amikor a különböző adózási rendszereket az úgynevezett nettó támogatási egyenértékkel (NTE) figyelembe vették), ahelyett hogy az Európai Bizottság állítása szerint csökkentené a támogatások összvolumenét, növelni fogja a vállalatok által igénybe vehető támogatások közötti különbségeket, mivel nem a kohéziós kritériumokat, hanem az egyes államok adórendszerét veszi alapul. Itt meg kell jegyeznünk, hogy az adók mértéke jelentősen eltér a 25 tagállamban; |
| --- | --- |

1.17

véleménye szerint az Európai Bizottság javaslata, mely szerint a támogatási arányok felső határát a bruttó támogatási érték alapján kellene meghatározni (az előző időszakkal ellentétben, amikor a különböző adózási rendszereket az úgynevezett nettó támogatási egyenértékkel (NTE) figyelembe vették), ahelyett hogy az Európai Bizottság állítása szerint csökkentené a támogatások összvolumenét, növelni fogja a vállalatok által igénybe vehető támogatások közötti különbségeket, mivel nem a kohéziós kritériumokat, hanem az egyes államok adórendszerét veszi alapul. Itt meg kell jegyeznünk, hogy az adók mértéke jelentősen eltér a 25 tagállamban;

| 1.18 | úgy látja, hogy az egyszerűsítés önmagában nem elegendő indok az NTE-alapú számítás eltörlésére. Ezt a számítási eredményt egy, a jelenlegi tervezési időszakban gyakran alkalmazott képlettel kapjuk meg, amely nem bonyolítja meg túlzottan a támogatások kezelését. Sőt, az NTE-képletet kellene alkalmazni az állami támogatások regionális fejlődésre gyakorolt valódi hatásának kiszámítására is. |
| --- | --- |

1.18

úgy látja, hogy az egyszerűsítés önmagában nem elegendő indok az NTE-alapú számítás eltörlésére. Ezt a számítási eredményt egy, a jelenlegi tervezési időszakban gyakran alkalmazott képlettel kapjuk meg, amely nem bonyolítja meg túlzottan a támogatások kezelését. Sőt, az NTE-képletet kellene alkalmazni az állami támogatások regionális fejlődésre gyakorolt valódi hatásának kiszámítására is.

2.   Az EKSz 87. cikke (3) bekezdésének (a) pontja alá tartozó kivételek közé sorolható területek

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | megjegyzi, hogy az Európai Bizottság a felső támogatási plafon csökkentését javasolja, és az egy főre eső GDP alapján három kategóriát hozna létre, a kis- és középvállalkozásoknak többletjuttatásokkal, és azt javasolja, hogy ezt az előírást úgy vizsgálják felül, hogy az összes állami támogatás csökkentését azáltal érjék el, hogy a támogatásokat a szelektívebb (horizontális és kohézióval kapcsolatos) kritériumokra alapozzák, ne pedig a felső támogatási küszöbérték csökkentésével; |
| --- | --- |

2.1

megjegyzi, hogy az Európai Bizottság a felső támogatási plafon csökkentését javasolja, és az egy főre eső GDP alapján három kategóriát hozna létre, a kis- és középvállalkozásoknak többletjuttatásokkal, és azt javasolja, hogy ezt az előírást úgy vizsgálják felül, hogy az összes állami támogatás csökkentését azáltal érjék el, hogy a támogatásokat a szelektívebb (horizontális és kohézióval kapcsolatos) kritériumokra alapozzák, ne pedig a felső támogatási küszöbérték csökkentésével;

| 2.2 | azt javasolja, hogy kiemelten vegyék tekintetbe azokat a különféle helyzeteket, amelyek különös figyelmet érdemelnek (4); |
| --- | --- |

2.2

azt javasolja, hogy kiemelten vegyék tekintetbe azokat a különféle helyzeteket, amelyek különös figyelmet érdemelnek (4);

| 2.3 | üdvözli azt, ahogyan az Európai Bizottság a legkülső régiókat kezeli, ami összhangban áll az alkotmányszerződésben lefektetett rendelkezésekkel – felvétel a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjába. |
| --- | --- |

2.3

üdvözli azt, ahogyan az Európai Bizottság a legkülső régiókat kezeli, ami összhangban áll az alkotmányszerződésben lefektetett rendelkezésekkel – felvétel a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjába.

| 2.4 | ellenben megjegyzi, hogy az Európai Bizottság nem vette figyelembe egyes régiók, nevezetesen a szigetek, a hegyvidéki területek, az alacsony népsűrűségű, a vidéki vagy határ menti területek, illetve az ipari szerkezetváltással érintett régiók helyzetét, melyeknek szerkezeti feltételrendszere megnehezíti a fejlődésüket; |
| --- | --- |

2.4

ellenben megjegyzi, hogy az Európai Bizottság nem vette figyelembe egyes régiók, nevezetesen a szigetek, a hegyvidéki területek, az alacsony népsűrűségű, a vidéki vagy határ menti területek, illetve az ipari szerkezetváltással érintett régiók helyzetét, melyeknek szerkezeti feltételrendszere megnehezíti a fejlődésüket;

| 2.5 | kifejezetten kéri, hogy a bővítés statisztikai hatása által hátrányosan érintett régiók a programozási időszak alatt tartozzanak a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alá (5); emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság új kohéziós politikájának konvergencia-célkitűzése a kevésbé fejlett államokra és régiókra irányul, ide értve a bővítés statisztikai hatása által érintett régiókat is; |
| --- | --- |

2.5

kifejezetten kéri, hogy a bővítés statisztikai hatása által hátrányosan érintett régiók a programozási időszak alatt tartozzanak a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alá (5); emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság új kohéziós politikájának konvergencia-célkitűzése a kevésbé fejlett államokra és régiókra irányul, ide értve a bővítés statisztikai hatása által érintett régiókat is;

| 2.6 | úgy véli, hogy a statisztikai hatás által hátrányosan érintett régiók esetében az állami támogatással kapcsolatban el kellene törölni az egy főre jutó GDP 75 %-ában megállapított küszöbértéket, hasonlóképpen, mint ahogyan azt a strukturális alapok általános rendelkezéseiről szóló rendelettervezet 5. cikke előírja. Ezáltal valóban el lehetne érni a teljes összhangot az Európai Bizottság jogalkotási javaslataiban szereplő konvergencia célkitűzés és a regionális támogatási térkép között, amelyen a statisztikai hatás által érintett régiók csak abban különböznének a konvergencia célkitűzés régióitól, hogy kisebb mértékű támogatásban részesülnének, összhangban a strukturális alapokból őket megillető összegek csökkenésével. |
| --- | --- |

2.6

úgy véli, hogy a statisztikai hatás által hátrányosan érintett régiók esetében az állami támogatással kapcsolatban el kellene törölni az egy főre jutó GDP 75 %-ában megállapított küszöbértéket, hasonlóképpen, mint ahogyan azt a strukturális alapok általános rendelkezéseiről szóló rendelettervezet 5. cikke előírja. Ezáltal valóban el lehetne érni a teljes összhangot az Európai Bizottság jogalkotási javaslataiban szereplő konvergencia célkitűzés és a regionális támogatási térkép között, amelyen a statisztikai hatás által érintett régiók csak abban különböznének a konvergencia célkitűzés régióitól, hogy kisebb mértékű támogatásban részesülnének, összhangban a strukturális alapokból őket megillető összegek csökkenésével.

| 2.7 | Ellenkező esetben tovább büntetnénk ezeket a régiókat, mivel annak hatásai, hogy a 87. cikk (3) bekezdése (c) vagy (a) pontja alá tartoznak, nem merülnek ki a támogatás felső plafonjának megszabásában a jelenlegi állami támogatási normatíva keretében, ahogyan a későbbiekben, a 2.12. pontban kifejtjük. Emellett problémát okozna a konvergenciakritériumokkal kapcsolatos strukturális alapok támogatási formáinak megtervezésében is, ha olyan régiókkal bővülne a kör, amelyeknek támogatási szabályozása nem a Szerződés 87. cikkében található. |
| --- | --- |

2.7

Ellenkező esetben tovább büntetnénk ezeket a régiókat, mivel annak hatásai, hogy a 87. cikk (3) bekezdése (c) vagy (a) pontja alá tartoznak, nem merülnek ki a támogatás felső plafonjának megszabásában a jelenlegi állami támogatási normatíva keretében, ahogyan a későbbiekben, a 2.12. pontban kifejtjük. Emellett problémát okozna a konvergenciakritériumokkal kapcsolatos strukturális alapok támogatási formáinak megtervezésében is, ha olyan régiókkal bővülne a kör, amelyeknek támogatási szabályozása nem a Szerződés 87. cikkében található.

a)   Egyes régióknak szánt többletjuttatások

A Régiók Bizottsága

| 2.8 | úgy véli, hogy többletjuttatásokat kellene biztosítani a természeti, földrajzi vagy demográfiai hátrányban lévő régiók számára is, melyek a következők:






  — | vidéki térségek; |
| --- | --- | --- |

2.8

úgy véli, hogy többletjuttatásokat kellene biztosítani a természeti, földrajzi vagy demográfiai hátrányban lévő régiók számára is, melyek a következők:

—

vidéki térségek;

| — | az ipari átalakulás által érintett térségek; |
| --- | --- |

—

az ipari átalakulás által érintett térségek;

| — | súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiók, mint:






  — | a legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók; |
| --- | --- | --- |

—

súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiók, mint:

—

a legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók;

| — | szigeti régiók; |
| --- | --- |

—

szigeti régiók;

| — | határon átnyúló régiók; |
| --- | --- |

—

határon átnyúló régiók;

| — | hegyvidéki régiók. |
| --- | --- |

—

hegyvidéki régiók.

b)   Működési támogatás:

A Régiók Bizottsága

| 2.9 | rámutat arra, hogy a jelenleg érvényes regionális támogatási iránymutatás szerint „Kivételes esetekben az ilyen támogatás nem biztos, hogy elegendő a regionális fejlődés beindítására, ha az érintett régió túl nagy strukturális hátrányokkal rendelkezik. A regionális támogatás csak ezekben az esetekben egészíthető ki működési támogatással” (6); |
| --- | --- |

2.9

rámutat arra, hogy a jelenleg érvényes regionális támogatási iránymutatás szerint „Kivételes esetekben az ilyen támogatás nem biztos, hogy elegendő a regionális fejlődés beindítására, ha az érintett régió túl nagy strukturális hátrányokkal rendelkezik. A regionális támogatás csak ezekben az esetekben egészíthető ki működési támogatással” (6);

| 2.10 | emlékeztet arra, hogy az alkotmányszerződés III-220. cikke tartalmazza azokat a körülményeket, amelyeket meg kell vizsgálni ahhoz, hogy eldönthessük, a strukturális hátrányok „túl nagyok”-e; |
| --- | --- |

2.10

emlékeztet arra, hogy az alkotmányszerződés III-220. cikke tartalmazza azokat a körülményeket, amelyeket meg kell vizsgálni ahhoz, hogy eldönthessük, a strukturális hátrányok „túl nagyok”-e;

| 2.11 | megjegyzi, hogy az új regionális támogatási iránymutatásról szóló javaslat mentesítené a legkülső és az alacsony népsűrűségű régiókat a működési támogatásra vonatkozó általános tilalom alól. Egyéb nyilvánvaló strukturális hátrányokról, mint a szigeteket, a határon átnyúló vagy a hegyvidéki régiókat sújtókról azonban szó sem esik. Az állandó hátrányoktól sújtott régiók esetében a működési támogatásnak nem kellene fokozatosan csökkenő mértékűnek és ideiglenesnek lennie. |
| --- | --- |

2.11

megjegyzi, hogy az új regionális támogatási iránymutatásról szóló javaslat mentesítené a legkülső és az alacsony népsűrűségű régiókat a működési támogatásra vonatkozó általános tilalom alól. Egyéb nyilvánvaló strukturális hátrányokról, mint a szigeteket, a határon átnyúló vagy a hegyvidéki régiókat sújtókról azonban szó sem esik. Az állandó hátrányoktól sújtott régiók esetében a működési támogatásnak nem kellene fokozatosan csökkenő mértékűnek és ideiglenesnek lennie.

c)   A 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alól kivont régiókat érő egyéb következmények

A Régiók Bizottsága

| 2.12 | hangsúlyozza, hogy ha egy régió kikerül a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alól, nem csak a támogatások százalékos aránya csökken, hanem a különféle horizontális vagy ágazati keretszabályozásokban elvesznek a százalékban számolt többletjuttatások is, valamint a bizonyos – pl. a működési támogatásra, a nehézségekkel küszködő vállalatoknak adott vagy az ad hoc támogatásra vonatkozó stb. – tilalmak vagy korlátozások alóli felmentés is; |
| --- | --- |

2.12

hangsúlyozza, hogy ha egy régió kikerül a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alól, nem csak a támogatások százalékos aránya csökken, hanem a különféle horizontális vagy ágazati keretszabályozásokban elvesznek a százalékban számolt többletjuttatások is, valamint a bizonyos – pl. a működési támogatásra, a nehézségekkel küszködő vállalatoknak adott vagy az ad hoc támogatásra vonatkozó stb. – tilalmak vagy korlátozások alóli felmentés is;

| 2.13 | kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alól kivonandó, természeti, strukturális vagy demográfiai hátrányban lévő régiók részesülhetnek-e az ilyen régióknak nyújtott kedvező elbánásban; |
| --- | --- |

2.13

kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alól kivonandó, természeti, strukturális vagy demográfiai hátrányban lévő régiók részesülhetnek-e az ilyen régióknak nyújtott kedvező elbánásban;

3.   Az EKSz 87. cikke (3) bekezdése c) pontjának hatálya alá tartozó kivételek közé sorolható területek

A Régiók Bizottsága

| 3.1 | üdvözli azt a tényt, hogy az Európai Bizottság hajlandó kiigazítani a 87. cikk (3) bekezdése (c) pontjának hatálya alá tartozó régiókban lakó népesség százalékos arányát azáltal, hogy ide sorolja mindazon régiókat, amelyek már nem tartoznak a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alá; úgy véli azonban, hogy a bővítés statisztikai hatása által hátrányosan érintett régiókat mindenféleképpen a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alá kell sorolni, ezért ebben a részben nem kell szerepelniük; |
| --- | --- |

3.1

üdvözli azt a tényt, hogy az Európai Bizottság hajlandó kiigazítani a 87. cikk (3) bekezdése (c) pontjának hatálya alá tartozó régiókban lakó népesség százalékos arányát azáltal, hogy ide sorolja mindazon régiókat, amelyek már nem tartoznak a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alá; úgy véli azonban, hogy a bővítés statisztikai hatása által hátrányosan érintett régiókat mindenféleképpen a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alá kell sorolni, ezért ebben a részben nem kell szerepelniük;

| 3.2 | ismételten kéri, hogy amint az a harmadik kohéziós jelentésről szóló RB-véleményben is olvasható – minden, „a természeti hatás által érintett régió” (azaz a gazdasági növekedés miatt a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alól kieső régiók) „álljon át a támogatási időszak során a 87.3(a) cikk szerinti szabályozásról a 87.3(c) cikk szerintire”. Az átállást a statisztikai hatás által érintett régiókra vonatkozó fokozatossággal és támogatási szintekkel kell végrehajtani; |
| --- | --- |

3.2

ismételten kéri, hogy amint az a harmadik kohéziós jelentésről szóló RB-véleményben is olvasható – minden, „a természeti hatás által érintett régió” (azaz a gazdasági növekedés miatt a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alól kieső régiók) „álljon át a támogatási időszak során a 87.3(a) cikk szerinti szabályozásról a 87.3(c) cikk szerintire”. Az átállást a statisztikai hatás által érintett régiókra vonatkozó fokozatossággal és támogatási szintekkel kell végrehajtani;

| 3.3 | úgy véli, hogy a 87. cikk (3) bekezdése (c) pontja által lefedett (az (a) pont hatálya alól kikerülő) régiók között figyelembe kellene venni a következő speciális eseteket:






  — | a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alá gazdasági okokból már nem tartozó régiók a 3.2. pontban említett átmeneti időszak lejárta után; |
| --- | --- | --- |

3.3

úgy véli, hogy a 87. cikk (3) bekezdése (c) pontja által lefedett (az (a) pont hatálya alól kikerülő) régiók között figyelembe kellene venni a következő speciális eseteket:

—

a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alá gazdasági okokból már nem tartozó régiók a 3.2. pontban említett átmeneti időszak lejárta után;

| — | az EKSz 87. cikke (3) bekezdése (a) pontja alá már nem tartozó régiók, amelyek a következők:






  — | alacsony népsűrűségű térségek; |
| --- | --- | --- |

—

az EKSz 87. cikke (3) bekezdése (a) pontja alá már nem tartozó régiók, amelyek a következők:

—

alacsony népsűrűségű térségek;

| — | szigetek, határ menti vagy hegyvidéki térségek; |
| --- | --- |

—

szigetek, határ menti vagy hegyvidéki térségek;

| — | vidéki térségek és az ipari átalakulások által érintett térségek. |
| --- | --- |

—

vidéki térségek és az ipari átalakulások által érintett térségek.

| 3.4 | úgy véli, hogy ezeknek a régióknak részesülniük kellene az általános támogatás felső küszöbértéke feletti többletjuttatásokból; |
| --- | --- |

3.4

úgy véli, hogy ezeknek a régióknak részesülniük kellene az általános támogatás felső küszöbértéke feletti többletjuttatásokból;

| 3.5 | emellett kéri, hogy a súlyos gazdasági válsággal sújtott területeket ideiglenesen vonják be a 87. cikk (3) bekezdése (c) pontjának hatálya alatt jogosult területek közé; ide tartoznának a jelentős szerkezetátalakítási intézkedésekkel kapcsolatos helyzetek (pl. egy nagyvállalat megszűnése, ami jelentős elbocsátásokkal jár); |
| --- | --- |

3.5

emellett kéri, hogy a súlyos gazdasági válsággal sújtott területeket ideiglenesen vonják be a 87. cikk (3) bekezdése (c) pontjának hatálya alatt jogosult területek közé; ide tartoznának a jelentős szerkezetátalakítási intézkedésekkel kapcsolatos helyzetek (pl. egy nagyvállalat megszűnése, ami jelentős elbocsátásokkal jár);

| 3.6 | emellett kéri, hogy a fenti hátrányok valamelyike által sújtott és az EU-átlag 100 %-ánál nem magasabb egy főre jutó GDP-vel vagy rendkívül alacsony foglalkoztatási aránnyal rendelkező régiók ideiglenesen tartozzanak a 87. cikk (3) bekezdése (c) pontjának cikk hatálya alatt jogosult régiók közé. Az Európai Bizottságnak rendszeres időközönként felül kellene vizsgálnia a regionális gazdasági mutatókat, hogy elbírálják, vajon a régiók jogosultak-e az RTI szerinti támogatásra, a gazdasági növekedést és a munkanélküliségi arányt figyelembe véve; |
| --- | --- |

3.6

emellett kéri, hogy a fenti hátrányok valamelyike által sújtott és az EU-átlag 100 %-ánál nem magasabb egy főre jutó GDP-vel vagy rendkívül alacsony foglalkoztatási aránnyal rendelkező régiók ideiglenesen tartozzanak a 87. cikk (3) bekezdése (c) pontjának cikk hatálya alatt jogosult régiók közé. Az Európai Bizottságnak rendszeres időközönként felül kellene vizsgálnia a regionális gazdasági mutatókat, hogy elbírálják, vajon a régiók jogosultak-e az RTI szerinti támogatásra, a gazdasági növekedést és a munkanélküliségi arányt figyelembe véve;

| 3.7 | kéri, hogy a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alá nem tartozó alacsony népsűrűségű régiókat és szigeteket vegyék be a 87. cikk (3) bekezdése (c) pontjának hatálya alá, és azok nem ideiglenes jelleggel és nem csökkenő mértékben részesülhessenek a közlekedési célú működési támogatásokból; |
| --- | --- |

3.7

kéri, hogy a 87. cikk (3) bekezdése (a) pontjának hatálya alá nem tartozó alacsony népsűrűségű régiókat és szigeteket vegyék be a 87. cikk (3) bekezdése (c) pontjának hatálya alá, és azok nem ideiglenes jelleggel és nem csökkenő mértékben részesülhessenek a közlekedési célú működési támogatásokból;

| 3.8 | úgy véli, hogy az egyes régiók különböző problémáit több kritérium alapján kellene elbírálni, hogy felmérjék a régió versenyképességi és gazdasági fejlődési potenciálját, és hogy az állami támogatást rugalmasan, e kritériumokkal összhangban kellene nyújtani. |
| --- | --- |

3.8

úgy véli, hogy az egyes régiók különböző problémáit több kritérium alapján kellene elbírálni, hogy felmérjék a régió versenyképességi és gazdasági fejlődési potenciálját, és hogy az állami támogatást rugalmasan, e kritériumokkal összhangban kellene nyújtani.

4.   A regionális versenyképességi és foglalkoztatási célkitűzés által lefedett területek

A Régiók Bizottsága

| 4.1 | üdvözli az Európai Bizottság döntését, hogy a versenypolitika, a regionális politika és a lisszaboni és göteborgi célkitűzések közötti összhang megteremtése érdekében nem a kiválasztott földrajzi területeken alapuló, hanem tematikus megközelítést alkalmaz; |
| --- | --- |

4.1

üdvözli az Európai Bizottság döntését, hogy a versenypolitika, a regionális politika és a lisszaboni és göteborgi célkitűzések közötti összhang megteremtése érdekében nem a kiválasztott földrajzi területeken alapuló, hanem tematikus megközelítést alkalmaz;

| 4.2 | azon előírásra tekintettel, amely szerint a 87. cikk (3) bekezdése (a) és (c) pontjának hatálya alól kizárt régiók jogosultak lehetnek horizontális támogatásra, és az Európai Tanács legutóbbi ülésein megfogalmazott célkitűzésekkel összhangban arra figyelmeztet, hogy a regionális politikai célkitűzések megvalósítása érdekében esetleg figyelembe kell venni az egyedi gazdasági helyzeteket és a területek közötti eltéréseket; |
| --- | --- |

4.2

azon előírásra tekintettel, amely szerint a 87. cikk (3) bekezdése (a) és (c) pontjának hatálya alól kizárt régiók jogosultak lehetnek horizontális támogatásra, és az Európai Tanács legutóbbi ülésein megfogalmazott célkitűzésekkel összhangban arra figyelmeztet, hogy a regionális politikai célkitűzések megvalósítása érdekében esetleg figyelembe kell venni az egyedi gazdasági helyzeteket és a területek közötti eltéréseket;

| 4.3 | ezért azt javasolja, hogy a régiókat versenyképességük szintje alapján csoportosítsák azért, hogy különböző szintű horizontális támogatáshoz lehessen hozzájutni; |
| --- | --- |

4.3

ezért azt javasolja, hogy a régiókat versenyképességük szintje alapján csoportosítsák azért, hogy különböző szintű horizontális támogatáshoz lehessen hozzájutni;

| 4.4 | meggyőződése, hogy az új regionális támogatásokról szóló iránymutatásnak a verseny- és a regionális politika közötti valódi koherencia érdekében tartalmaznia kellene a nem támogatott régiók területi csoportosítására vonatkozó kritériumokat, a horizontális szabályozásokban pedig kedvezőbb elbánást kellene biztosítani a kevésbé versenyképes régiók számára, a regionális támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott csoportosítás alapján. Ez a kedvezőbb elbánás jelenthetne például a horizontális szabályozásokban előírt támogatási küszöbértékek feletti többletjuttatást; |
| --- | --- |

4.4

meggyőződése, hogy az új regionális támogatásokról szóló iránymutatásnak a verseny- és a regionális politika közötti valódi koherencia érdekében tartalmaznia kellene a nem támogatott régiók területi csoportosítására vonatkozó kritériumokat, a horizontális szabályozásokban pedig kedvezőbb elbánást kellene biztosítani a kevésbé versenyképes régiók számára, a regionális támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott csoportosítás alapján. Ez a kedvezőbb elbánás jelenthetne például a horizontális szabályozásokban előírt támogatási küszöbértékek feletti többletjuttatást;

| 4.5 | felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a regionális támogatás felső küszöbértékére vonatkozó legutóbbi javaslatában csak a nem jogosult régiókban működő kis- és középvállalkozások támogatási arányának növeléséről van szó. Ez ellentétben áll azzal, hogy bizonyos jogosult területek (különösen a statisztikai hatás és a természetes hatás által érintettek) támogatását jelentős mértékben csökkenteni tervezik. |
| --- | --- |

4.5

felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a regionális támogatás felső küszöbértékére vonatkozó legutóbbi javaslatában csak a nem jogosult régiókban működő kis- és középvállalkozások támogatási arányának növeléséről van szó. Ez ellentétben áll azzal, hogy bizonyos jogosult területek (különösen a statisztikai hatás és a természetes hatás által érintettek) támogatását jelentős mértékben csökkenteni tervezik.

| 4.6 | meggyőződése, hogy a Szerződésben meghatározott kohéziós politikai célkitűzéseket a különféle valós helyzetek és problémák esetében különböző módszerekkel kell megvalósítani; kéri az Európai Bizottságot, hogy fejlettségük és versenyképességük szintje alapján minden régióra vonatkozóan határozza meg az alkalmazandó módszereket; |
| --- | --- |

4.6

meggyőződése, hogy a Szerződésben meghatározott kohéziós politikai célkitűzéseket a különféle valós helyzetek és problémák esetében különböző módszerekkel kell megvalósítani; kéri az Európai Bizottságot, hogy fejlettségük és versenyképességük szintje alapján minden régióra vonatkozóan határozza meg az alkalmazandó módszereket;

| 4.7 | felhívja a figyelmet az egy támogatott régióval szárazföldön határos, nem támogatott régiók esetére, és kéri, hogy az ilyen esetekben a szomszédos régiók közötti maximális különbözeti támogatási százalékarányok meghatározása mellett vegyenek figyelembe egyéb, a régiók gazdasági és versenykapacitását összemérő jellemzőket is. Ezáltal elkerülhetőek lennének az európai kohéziós politika szempontjából elfogadhatatlan helyzetek; |
| --- | --- |

4.7

felhívja a figyelmet az egy támogatott régióval szárazföldön határos, nem támogatott régiók esetére, és kéri, hogy az ilyen esetekben a szomszédos régiók közötti maximális különbözeti támogatási százalékarányok meghatározása mellett vegyenek figyelembe egyéb, a régiók gazdasági és versenykapacitását összemérő jellemzőket is. Ezáltal elkerülhetőek lennének az európai kohéziós politika szempontjából elfogadhatatlan helyzetek;

| 4.8 | kéri, hogy a régiók versenyképessége alapján maximalizálják az állami támogatás összvolumenét. Ennek alapja az egy főre eső GDP vagy a népsűrűség lehetne. |
| --- | --- |

4.8

kéri, hogy a régiók versenyképessége alapján maximalizálják az állami támogatás összvolumenét. Ennek alapja az egy főre eső GDP vagy a népsűrűség lehetne.

5.   A regionális támogatás és a horizontális keretszabályozások

A Régiók Bizottsága

| 5.1 | kéri, hogy a lisszaboni és a göteborgi csúcson kitűzött stratégiai célkitűzések teljesítése érdekében használják fel a horizontális támogatásokat (K+F, környezetvédelem, foglalkoztatás, képzés, KKV-k stb.), különösen az alacsony gazdasági fejlettségű vagy versenyképességű régiókban; és ehhez helyezzenek kiemelt hangsúlyt a regionális és horizontális támogatásokra vonatkozó különböző szabályok összehangolására; |
| --- | --- |

5.1

kéri, hogy a lisszaboni és a göteborgi csúcson kitűzött stratégiai célkitűzések teljesítése érdekében használják fel a horizontális támogatásokat (K+F, környezetvédelem, foglalkoztatás, képzés, KKV-k stb.), különösen az alacsony gazdasági fejlettségű vagy versenyképességű régiókban; és ehhez helyezzenek kiemelt hangsúlyt a regionális és horizontális támogatásokra vonatkozó különböző szabályok összehangolására;

| 5.2 | kéri, hogy mind a támogatott, mind a nem támogatott régiók esetében – fokozatosan és a különféle regionális helyzetekre tekintettel – vegyék fontolóra a horizontális támogatási keretszabályokban lefektetett, a támogatási küszöbérték feletti többletjuttatások odaítélését, különös hangsúlyt fektetve a technológiai innovációs központokra, és nagyobb rugalmasságot engedélyezve nekik; |
| --- | --- |

5.2

kéri, hogy mind a támogatott, mind a nem támogatott régiók esetében – fokozatosan és a különféle regionális helyzetekre tekintettel – vegyék fontolóra a horizontális támogatási keretszabályokban lefektetett, a támogatási küszöbérték feletti többletjuttatások odaítélését, különös hangsúlyt fektetve a technológiai innovációs központokra, és nagyobb rugalmasságot engedélyezve nekik;

| 5.3 | úgy véli, hogy de minimis támogatással, alacsony szintű támogatással vagy a közösségi kereskedelemre korlátozott hatással lévő támogatással önmagában nem lehet ellensúlyozni egy adott régió alacsony fejlettségi szintjét. Éppen ellenkezőleg: ezt a fajta támogatást inkább a bővebb pénzügyi forrásokkal, ezért kedvezőbb jóléti mutatókkal rendelkező államokban vagy régiókban lehetne nagyobb mértékben alkalmazni; |
| --- | --- |

5.3

úgy véli, hogy de minimis támogatással, alacsony szintű támogatással vagy a közösségi kereskedelemre korlátozott hatással lévő támogatással önmagában nem lehet ellensúlyozni egy adott régió alacsony fejlettségi szintjét. Éppen ellenkezőleg: ezt a fajta támogatást inkább a bővebb pénzügyi forrásokkal, ezért kedvezőbb jóléti mutatókkal rendelkező államokban vagy régiókban lehetne nagyobb mértékben alkalmazni;

| 5.4 | ezért azt javasolja, hogy az Európai Bizottság elemezze és vegye számításba az effajta támogatásnak a regionális fejlődésre gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

5.4

ezért azt javasolja, hogy az Európai Bizottság elemezze és vegye számításba az effajta támogatásnak a regionális fejlődésre gyakorolt hatásait.

6.   Ágazati támogatások és a regionális fejlődés

A Régiók Bizottsága

| 6.1 | hangsúlyozza, hogy az egyes ágazatoknak nyújtott támogatás különösen nagy hatással van a régiók gazdasági fejlődésére; a közlekedési ágazat kiváló példa erre. Felhívja a figyelmet az alacsony költséggel működő légitársaságok vagy a tengeri közlekedés számára nyújtott támogatásra, amely felgyorsíthatja a gyakran földrajzi korlátok által okozott komolyabb gazdasági problémákkal küszködő régiók fejlődését; |
| --- | --- |

6.1

hangsúlyozza, hogy az egyes ágazatoknak nyújtott támogatás különösen nagy hatással van a régiók gazdasági fejlődésére; a közlekedési ágazat kiváló példa erre. Felhívja a figyelmet az alacsony költséggel működő légitársaságok vagy a tengeri közlekedés számára nyújtott támogatásra, amely felgyorsíthatja a gyakran földrajzi korlátok által okozott komolyabb gazdasági problémákkal küszködő régiók fejlődését;

| 6.2 | a regionális fejlődésre kiható összes támogatási forma hatékony összehangolása érdekében különleges erőfeszítések megtételét javasolja e téren, hogy a fejletlenebb, kevésbé versenyképes régiókban nyújtott ágazati támogatás kedvező elbánásban részesüljön; |
| --- | --- |

6.2

a regionális fejlődésre kiható összes támogatási forma hatékony összehangolása érdekében különleges erőfeszítések megtételét javasolja e téren, hogy a fejletlenebb, kevésbé versenyképes régiókban nyújtott ágazati támogatás kedvező elbánásban részesüljön;

| 6.3 | üdvözli az Európai Bizottságnak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat célzó állami támogatások szabályozási kerete kifejlesztésére tett erőfeszítéseit. Kívánatos volna még, ha a kevésbé fejlett, valamint a tartós és súlyos természeti és földrajzi hátrányokkal küzdő régiók általános gazdasági érdekű szolgáltatásainak fejlesztésére kedvezőbb szabályozási keret vonatkozna, szükség lenne továbbá a kiemelt gazdasági jelentőséggel bíró szolgáltatások átlátható és teljes körű jegyzékére – azokkal a szolgáltatásokkal szemben, amelyek nem kiemelten fontosak; |
| --- | --- |

6.3

üdvözli az Európai Bizottságnak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat célzó állami támogatások szabályozási kerete kifejlesztésére tett erőfeszítéseit. Kívánatos volna még, ha a kevésbé fejlett, valamint a tartós és súlyos természeti és földrajzi hátrányokkal küzdő régiók általános gazdasági érdekű szolgáltatásainak fejlesztésére kedvezőbb szabályozási keret vonatkozna, szükség lenne továbbá a kiemelt gazdasági jelentőséggel bíró szolgáltatások átlátható és teljes körű jegyzékére – azokkal a szolgáltatásokkal szemben, amelyek nem kiemelten fontosak;

| 6.4 | ami a kötelező közüzemi díjak fizetése kompenzációjának bejelentési kötelezettség alóli mentességét illeti, úgy véli, ki kellene bővíteni az általános érdekű szolgáltatások körét, hogy azok lefedjék a hatóságok alapvető feladatait, különös tekintettel a szociális lakásokra, a közkórházakra, az oktatásra és az általános szociális érdekű szolgáltatásokra. Az Európai Bizottságnak növelnie kellene a bejelentési küszöbértékeket. Az ilyen bejelentésnek utólagosnak kellene lennie. Így ez a hivatalos intézkedés nem hatna kedvezőtlenül a szükséges szolgáltatások ellátására, amelyek ellenkező esetben meg is bénulhatnak. |
| --- | --- |

6.4

ami a kötelező közüzemi díjak fizetése kompenzációjának bejelentési kötelezettség alóli mentességét illeti, úgy véli, ki kellene bővíteni az általános érdekű szolgáltatások körét, hogy azok lefedjék a hatóságok alapvető feladatait, különös tekintettel a szociális lakásokra, a közkórházakra, az oktatásra és az általános szociális érdekű szolgáltatásokra. Az Európai Bizottságnak növelnie kellene a bejelentési küszöbértékeket. Az ilyen bejelentésnek utólagosnak kellene lennie. Így ez a hivatalos intézkedés nem hatna kedvezőtlenül a szükséges szolgáltatások ellátására, amelyek ellenkező esetben meg is bénulhatnak.

7.   A támogatások típusai

A Régiók Bizottsága

| 7.1 | emlékeztet arra, hogy a regionális támogatás közvetlen beruházási támogatás vagy beruházáshoz kapcsolódó foglalkoztatási támogatás formájában adható. Más támogatási formák is igen hasznosnak bizonyultak azonban a gazdasági légkört javító vállalkozási kedv és a termelő beruházások ösztönzésére; példaként említhetjük a vállalkozások alaptőkéjéhez való hozzájárulást, a regionális kockázatitőke-alapokat, a vállalatindítási támogatást, a garanciákat, ipari földterületekhez elérhető áron való hozzáférési lehetőséget (különösen ott, ahol nagyon drága a föld) stb.; |
| --- | --- |

7.1

emlékeztet arra, hogy a regionális támogatás közvetlen beruházási támogatás vagy beruházáshoz kapcsolódó foglalkoztatási támogatás formájában adható. Más támogatási formák is igen hasznosnak bizonyultak azonban a gazdasági légkört javító vállalkozási kedv és a termelő beruházások ösztönzésére; példaként említhetjük a vállalkozások alaptőkéjéhez való hozzájárulást, a regionális kockázatitőke-alapokat, a vállalatindítási támogatást, a garanciákat, ipari földterületekhez elérhető áron való hozzáférési lehetőséget (különösen ott, ahol nagyon drága a föld) stb.;

| 7.2 | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy fontolja meg a regionális támogatások olyan új formákkal való kiegészítését, amelyek segítségével optimalizálódna a közalapok kihasználtsága, és amelyek kevésbé befolyásolják a versenyt. |
| --- | --- |

7.2

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy fontolja meg a regionális támogatások olyan új formákkal való kiegészítését, amelyek segítségével optimalizálódna a közalapok kihasználtsága, és amelyek kevésbé befolyásolják a versenyt.

8.   A támogatások és az áttelepülés

A Régiók Bizottsága

| 8.1 | örömmel nyugtázza, hogy a közösségi strukturális alapokról szóló új rendeletekre vonatkozó javaslat szerint a beruházásokat hét évig kötelező fenntartani, az időszak lejárta előtt áttelepülő társaságtól megvonják a közösségi támogatást. Kivételt lehetne azonban tenni a különböző ágazatok technológiai jellemzői alapján. |
| --- | --- |

8.1

örömmel nyugtázza, hogy a közösségi strukturális alapokról szóló új rendeletekre vonatkozó javaslat szerint a beruházásokat hét évig kötelező fenntartani, az időszak lejárta előtt áttelepülő társaságtól megvonják a közösségi támogatást. Kivételt lehetne azonban tenni a különböző ágazatok technológiai jellemzői alapján.

9.   A kezdeti befektetés fogalmának meghatározása

A Régiók Bizottsága

| 9.1 | úgy véli, hogy egy adott térségben ugyanolyan fontos a már működő vállalatok konszolidálása, mint újak odavonzása. Ezért nem érheti hátrány az egy adott térségben már működő, konszolidációs és bővítési beruházásokat végző vállalatokat a hasonló beruházási projektekkel rendelkező, a térségben éppen induló vállalatokkal szemben. Továbbá ha csak a vállalatindítást támogatjuk, az áttelepülésre ösztönözhet; |
| --- | --- |

9.1

úgy véli, hogy egy adott térségben ugyanolyan fontos a már működő vállalatok konszolidálása, mint újak odavonzása. Ezért nem érheti hátrány az egy adott térségben már működő, konszolidációs és bővítési beruházásokat végző vállalatokat a hasonló beruházási projektekkel rendelkező, a térségben éppen induló vállalatokkal szemben. Továbbá ha csak a vállalatindítást támogatjuk, az áttelepülésre ösztönözhet;

| 9.2 | úgy véli, hogy a föld fizikai jellemzőiből adódóan a földvásárlás és a fejlesztés költségei régiónként jelentősen eltérnek, ezért ahelyett, hogy tiltanánk a földdel kapcsolatos költségek támogatását, inkább a tervezett beruházás teljes összegének egy bizonyos részére kellene korlátozni azt az olyan régiókban, ahol a földvásárlás, fejlesztés, stb. jelentős tényezőknek számítanak; |
| --- | --- |

9.2

úgy véli, hogy a föld fizikai jellemzőiből adódóan a földvásárlás és a fejlesztés költségei régiónként jelentősen eltérnek, ezért ahelyett, hogy tiltanánk a földdel kapcsolatos költségek támogatását, inkább a tervezett beruházás teljes összegének egy bizonyos részére kellene korlátozni azt az olyan régiókban, ahol a földvásárlás, fejlesztés, stb. jelentős tényezőknek számítanak;

| 9.3 | továbbá javasolja immateriális beruházásokra vonatkozó rendszerek vagy százalékarányok bevezetését a támogatási összeg teljes beruházáshoz viszonyított felső határának megszabása érdekében. |
| --- | --- |

9.3

továbbá javasolja immateriális beruházásokra vonatkozó rendszerek vagy százalékarányok bevezetését a támogatási összeg teljes beruházáshoz viszonyított felső határának megszabása érdekében.

II.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

A Régiók Bizottsága sürgeti

| 1. | a regionális támogatások reformját, hogy csökkenteni lehessen a teljes összegüket az Európai Tanács stockholmi és barcelonai ülésein elfogadottakkal összhangban, és a kohéziós célkitűzéseket követve átirányíthatók legyenek, a különböző regionális helyzetek és az Unió által kitűzött prioritások figyelembe vételével. A regionális támogatások teljes összege a küszöbértékek általános csökkentésén kívül méltányosabb intézkedések révén is csökkenthető; |
| --- | --- |

1.

a regionális támogatások reformját, hogy csökkenteni lehessen a teljes összegüket az Európai Tanács stockholmi és barcelonai ülésein elfogadottakkal összhangban, és a kohéziós célkitűzéseket követve átirányíthatók legyenek, a különböző regionális helyzetek és az Unió által kitűzött prioritások figyelembe vételével. A regionális támogatások teljes összege a küszöbértékek általános csökkentésén kívül méltányosabb intézkedések révén is csökkenthető;

| 2. | a nettó támogatási egyenérték fogalmának fenntartását a regionális támogatások kiszámításához; |
| --- | --- |

2.

a nettó támogatási egyenérték fogalmának fenntartását a regionális támogatások kiszámításához;

| 3. | átmeneti időszak biztosítását azon régiók számára, amelyek az (a) pont helyett a (c) pont hatálya alá kerülnek át. Ezekben az esetekben fokozatos támogatások bevezetését javasolja, hogy elkerüljük, hogy ezen (a statisztikai hatás és a természetes hatás által érintett) régiókat anyagilag hátrányosan érintse a bővítés. Ugyanígy a (c) pont hatálya alá tartozó és a jogosultságukat elveszítő régiók kedvezőbb elbánásban részesüljenek, bár szem előtt kell tartani a regionális támogatásra való jogosultsághoz szükséges maximális népességszámot; |
| --- | --- |

3.

átmeneti időszak biztosítását azon régiók számára, amelyek az (a) pont helyett a (c) pont hatálya alá kerülnek át. Ezekben az esetekben fokozatos támogatások bevezetését javasolja, hogy elkerüljük, hogy ezen (a statisztikai hatás és a természetes hatás által érintett) régiókat anyagilag hátrányosan érintse a bővítés. Ugyanígy a (c) pont hatálya alá tartozó és a jogosultságukat elveszítő régiók kedvezőbb elbánásban részesüljenek, bár szem előtt kell tartani a regionális támogatásra való jogosultsághoz szükséges maximális népességszámot;

| 4. | objektív kritériumok és szilárd jogi érvek meghatározását a régiók csoportosítására és a regionális támogatások fokozatainak megállapítására a kohéziós célkitűzésekkel összhangban; |
| --- | --- |

4.

objektív kritériumok és szilárd jogi érvek meghatározását a régiók csoportosítására és a regionális támogatások fokozatainak megállapítására a kohéziós célkitűzésekkel összhangban;

| 5. | csoportosítási kritériumok felállítását az egyes régiók eltérő sajátosságainak figyelembe vétele érdekében, a földrajzi fekvéstől függetlenül. Ez a csoportosítás a régiók által elért fejlődés alapján idővel kiigazításra szorul; |
| --- | --- |

5.

csoportosítási kritériumok felállítását az egyes régiók eltérő sajátosságainak figyelembe vétele érdekében, a földrajzi fekvéstől függetlenül. Ez a csoportosítás a régiók által elért fejlődés alapján idővel kiigazításra szorul;

| 6. | százalékos arányú többletjuttatás fontolóra vételét a természeti, demográfiai vagy strukturális hátrányoktól sújtott régióknak, függetlenül attól, hogy az EKSz 87. cikke (3) bekezdésének (a) pontja vagy a 87. cikk (3) bekezdése (c) pontjának hatálya alá tartoznak-e; |
| --- | --- |

6.

százalékos arányú többletjuttatás fontolóra vételét a természeti, demográfiai vagy strukturális hátrányoktól sújtott régióknak, függetlenül attól, hogy az EKSz 87. cikke (3) bekezdésének (a) pontja vagy a 87. cikk (3) bekezdése (c) pontjának hatálya alá tartoznak-e;

| 7. | a régiók fejlettségi és versenyképességi szintjén alapuló (támogatott és nem támogatott régiók) többletjuttatások hozzáadását a horizontális keretszabályozásokhoz; |
| --- | --- |

7.

a régiók fejlettségi és versenyképességi szintjén alapuló (támogatott és nem támogatott régiók) többletjuttatások hozzáadását a horizontális keretszabályozásokhoz;

| 8. | a regionális támogatásokról szóló iránymutatás összehangolását a horizontális támogatásokkal és a lisszaboni menetrend elsődleges célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

8.

a regionális támogatásokról szóló iránymutatás összehangolását a horizontális támogatásokkal és a lisszaboni menetrend elsődleges célkitűzéseivel;

| 9. | koherens kritériumok hozzáadását a regionális támogatásokról szóló iránymutatáshoz a regionális fejlődésben kulcsszerepet játszó ágazatok számára adott támogatással kapcsolatban; |
| --- | --- |

9.

koherens kritériumok hozzáadását a regionális támogatásokról szóló iránymutatáshoz a regionális fejlődésben kulcsszerepet játszó ágazatok számára adott támogatással kapcsolatban;

| 10. | az Európai Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt és elemzést az Európában fennálló sokféle regionális helyzetről, hogy javaslatai megfeleljenek a méltányossági kritériumoknak; |
| --- | --- |

10.

az Európai Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt és elemzést az Európában fennálló sokféle regionális helyzetről, hogy javaslatai megfeleljenek a méltányossági kritériumoknak;

| 11. | az adott területen felvehető támogatások beépítését a regionális fejlesztést célzó stratégiai tervekbe; |
| --- | --- |

11.

az adott területen felvehető támogatások beépítését a regionális fejlesztést célzó stratégiai tervekbe;

| 12. | újabb mutatók – például a foglalkoztatási arány – fontolóra vételét a régiók gazdasági helyzetének értékelésére, különösen a nem támogatott régiók esetében; |
| --- | --- |

12.

újabb mutatók – például a foglalkoztatási arány – fontolóra vételét a régiók gazdasági helyzetének értékelésére, különösen a nem támogatott régiók esetében;

| 13. | az új, egyszerűbben irányítható és a közforrásokat kevésbé megterhelő vállalkozás-támogatási formák alkalmazására nyíló lehetőségek kihasználását; |
| --- | --- |

13.

az új, egyszerűbben irányítható és a közforrásokat kevésbé megterhelő vállalkozás-támogatási formák alkalmazására nyíló lehetőségek kihasználását;

| 14. | magasabb küszöbértékek meghatározását az általános gazdasági érdekű szolgáltatások bejelentéséhez, és hogy ez a bejelentés utólagos legyen, megkülönböztetve ezáltal azoktól, amelyeket a nemzeti alkotmányokban alapvető jogként tartanak számon, és amelyek nem gazdasági szolgáltatások; |
| --- | --- |

14.

magasabb küszöbértékek meghatározását az általános gazdasági érdekű szolgáltatások bejelentéséhez, és hogy ez a bejelentés utólagos legyen, megkülönböztetve ezáltal azoktól, amelyeket a nemzeti alkotmányokban alapvető jogként tartanak számon, és amelyek nem gazdasági szolgáltatások;

| 15. | új vállalkozástámogatási formák (kockázati tőke, garanciák, alaptőke-hozzájárulás, adókedvezmény stb.) komoly fontolóra vételét. |
| --- | --- |

15.

új vállalkozástámogatási formák (kockázati tőke, garanciák, alaptőke-hozzájárulás, adókedvezmény stb.) komoly fontolóra vételét.

Brüsszel, 2005. július 7.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 318., 2004.12.22. 1. old.

1

(2)  Az EK-Szerződés 87. cikke

2

(3)  Nemzeti regionális támogatási iránymutatások (98/C74/06), HL C 74., 1998.3.10.

3

(4)  Az új alkotmányszerződés III-220. cikke.

4

(5)  Az RB-nek a gazdasági és szociális kohézióról szóló harmadik jelentésről írott véleményében (CdR 120/2004) foglaltak szerint.

5

(6)  Nemzeti regionális támogatási iránymutatások (98/C74/06), a bevezetés 5. bekezdése.

6

---

| 7.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 31/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 31/32

---

Régiók Bizottsága vélemény tárgy: „Az Európai Bizottság közleménye a Szociálpolitikai Menetrendről”

(2006/C 31/08)

A Régiók bizottsága,

tekintettel az Európai Bizottság közleményére a Szociálpolitikai Menetrendről, COM(2005) 33 final,

tekintettel az Európai Bizottság azon határozatára, hogy a kérdésben az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdésében foglalt rendelkezések alapján kikéri az RB véleményét,

tekintettel elnökének 2005. január 20-án hozott határozatára, hogy a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot megbízza a tárgyban kiadandó vélemény kidolgozásával,

tekintettel az Alkotmányszerződés tervezetére, különösen annak III-117. és III-209–219. cikkére,

tekintettel az európai kormányzásról 2001-ben kiadott fehér könyvre (COM (2001) 428 final),

tekintettel„A szociálpolitika jövője a kibővült Európai Unióban” témával foglalkozó magas szintű csoport (Foglalkoztatási és Szociális Főigazgatóság) által 2004 májusában kiadott jelentésre,

tekintettel a Wim Kok vezette munkacsoport 2003 novemberében „Munka, munka, munka. Több munkahely teremtése Európában” címmel kidolgozott jelentésére,

tekintettel a European Economy, Occasional Papers 15. számában 2005 márciusában „The Economic Cost of Non-Lisbon. A survey of the literature on the economic impact of Lisbon-type reforms” [A lisszaboni stratégia végrehajtása elmulasztásának gazdasági költsége. Áttekintés a lisszaboni típusú reformok gazdasági hatásának irodalmáról] címmel közzétett írásra,

tekintettel az „Európai Szociális Alap szabályzatáról”, valamint a „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program (PROGRESS) létrehozásáról” címmel kiadott 2005. február 23-i véleményére (CdR 240/2004 fin),

tekintettel az RB 2005. február 23-i véleményére „A globalizáció szociális dimenziója – Az uniós politika hozzájárulása ahhoz, hogy az előnyök mindenki számára érezhetők legyenek” című európai bizottsági közleményről (CdR 328/2004 fin),

tekintettel2004. szeptember 29-i véleményére „Az idősebb munkavállalók foglalkoztatottságának emelése és a munkaerőpiacról történő kivonulás késleltetése” című európai bizottsági közleményről (CdR 151/2004 fin) (1),

tekintettel az RB 2004. április 22-i véleményére „Jelentés a szociális beilleszkedésről – A szociális beilleszkedést célzó nemzeti cselekvési programok vizsgálata eredményeinek összegzése (2003-2005)” címmel (CdR 21/2004 fin) (2),

tekintettel a Régiók Bizottsága 2005. február 24-én kiadott állásfoglalására „A lisszaboni stratégia újjáélesztéséről”, (CdR 518/2004 fin),

tekintettel a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság által 2005. május 3-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 80/2005 rev1, előadó: Linetta Serri, Armungia település önkormányzati képviselője (IT/PES)),

2005. július 6–7-én tartott, 60. plenáris ülésén (a 2005. július 6-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága észrevételei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | üdvözli a 2005–2010 közötti időszakra vonatkozó új Szociális Menetrend végrehajtása iránti elkötelezettséget, teljes mértékben osztja annak célkitűzéseit, és pozitívan értékeli az abban körvonalazott stratégiákat, illetve az említett stratégiák követésére kidolgozott, a „Szociális Európa a világgazdaságban: foglalkoztatás és új lehetőségek mindenkinek” jelszavával fémjelzett egyes eszközöket; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli a 2005–2010 közötti időszakra vonatkozó új Szociális Menetrend végrehajtása iránti elkötelezettséget, teljes mértékben osztja annak célkitűzéseit, és pozitívan értékeli az abban körvonalazott stratégiákat, illetve az említett stratégiák követésére kidolgozott, a „Szociális Európa a világgazdaságban: foglalkoztatás és új lehetőségek mindenkinek” jelszavával fémjelzett egyes eszközöket;

| 1.2 | különösen nagyra értékeli egyrészt azt, hogy az európai gazdaság növekedésének lelassulása és a lisszaboni stratégia végrehajtásában eddig elért nem kielégítő eredmények ellenére ismét az abban megfogalmazott – a gazdasági növekedés szociális dimenzióját előtérbe helyező – szociálpolitikai célok kerülnek kitűzésre, másrészt azt, hogy újra meghirdetésre kerül a 2002. évi barcelonai Európai Tanács által is megerősített európai társadalmi modell, mely „növekedő gazdaságon, a szociális védelem magas szintjén, a mindenkit megillető oktatáson és a szociális párbeszéden alapul”; |
| --- | --- |

1.2

különösen nagyra értékeli egyrészt azt, hogy az európai gazdaság növekedésének lelassulása és a lisszaboni stratégia végrehajtásában eddig elért nem kielégítő eredmények ellenére ismét az abban megfogalmazott – a gazdasági növekedés szociális dimenzióját előtérbe helyező – szociálpolitikai célok kerülnek kitűzésre, másrészt azt, hogy újra meghirdetésre kerül a 2002. évi barcelonai Európai Tanács által is megerősített európai társadalmi modell, mely „növekedő gazdaságon, a szociális védelem magas szintjén, a mindenkit megillető oktatáson és a szociális párbeszéden alapul”;

| 1.3 | egyetért a Szociális Menetrend alapjául szolgáló elvekkel, vagyis az integrált megközelítéssel, a foglalkoztatás minőségének javításával, a védelmi rendszerek korszerűsítésével, valamint a „hiányzó szociálpolitika árának” figyelembevételével; |
| --- | --- |

1.3

egyetért a Szociális Menetrend alapjául szolgáló elvekkel, vagyis az integrált megközelítéssel, a foglalkoztatás minőségének javításával, a védelmi rendszerek korszerűsítésével, valamint a „hiányzó szociálpolitika árának” figyelembevételével;

| 1.4 | mindazonáltal kiemeli, hogy a kitűzött célok néha túl általánosra sikerültek, és pontosabb kifejtést igényelnek a felhasználandó operatív eszközök és a kijelölendő határidők tekintetében; |
| --- | --- |

1.4

mindazonáltal kiemeli, hogy a kitűzött célok néha túl általánosra sikerültek, és pontosabb kifejtést igényelnek a felhasználandó operatív eszközök és a kijelölendő határidők tekintetében;

| 1.5 | elismeri, hogy a „szociálpolitika hiányából eredő költség” elvét figyelembe kell venni, a szociálpolitikák pedig hozzájárulhatnak mind a szociális, mind a gazdasági célok megvalósításához; e politikák nem csak a társadalmi kirekesztés csökkentésére irányulnak, hanem hozzájárulhatnak jobb gazdasági eredmények eléréséhez is, például a gazdaság ama képességének erősítésével, hogy megfelelőbben alkalmazkodhassék a nemzetközi környezethez. A szociálpolitikák hiánya vagy nem megfelelő volta valós negatív következményekkel jár a gazdaság növekedési lehetőségei szempontjából; |
| --- | --- |

1.5

elismeri, hogy a „szociálpolitika hiányából eredő költség” elvét figyelembe kell venni, a szociálpolitikák pedig hozzájárulhatnak mind a szociális, mind a gazdasági célok megvalósításához; e politikák nem csak a társadalmi kirekesztés csökkentésére irányulnak, hanem hozzájárulhatnak jobb gazdasági eredmények eléréséhez is, például a gazdaság ama képességének erősítésével, hogy megfelelőbben alkalmazkodhassék a nemzetközi környezethez. A szociálpolitikák hiánya vagy nem megfelelő volta valós negatív következményekkel jár a gazdaság növekedési lehetőségei szempontjából;

| 1.6 | az eddigiekben kifejezésre juttatott, összességében pozitív értékelés dacára sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Szociálpolitikai Menetrend nem tesz kifejezett említést a helyi és regionális önkormányzatok szerepéről és felelősségéről, ami annál is kifogásolhatóbb, mivel az EU tagállamainak többségében ezek illetékességi körébe tartozik a szociálpolitikai intézkedések operatív meghatározása és végrehajtása; |
| --- | --- |

1.6

az eddigiekben kifejezésre juttatott, összességében pozitív értékelés dacára sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Szociálpolitikai Menetrend nem tesz kifejezett említést a helyi és regionális önkormányzatok szerepéről és felelősségéről, ami annál is kifogásolhatóbb, mivel az EU tagállamainak többségében ezek illetékességi körébe tartozik a szociálpolitikai intézkedések operatív meghatározása és végrehajtása;

| 1.7 | ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok aktív bekapcsolódása és ezt követő, a szubszidiaritási elvnek az Európai Alkotmány tervezete és az európai kormányzásról 2001-ben kiadott fehér könyv útmutatása („Folyamatos és szisztematikus párbeszéd a területi önkormányzatokkal a politikák kidolgozásáról” c. közlemény) által is szentesített keretében kifejtett tevékenységük a Szociális Menetrend célkitűzései sikeres megvalósításának egyik előfeltétele lesz; |
| --- | --- |

1.7

ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok aktív bekapcsolódása és ezt követő, a szubszidiaritási elvnek az Európai Alkotmány tervezete és az európai kormányzásról 2001-ben kiadott fehér könyv útmutatása („Folyamatos és szisztematikus párbeszéd a területi önkormányzatokkal a politikák kidolgozásáról” c. közlemény) által is szentesített keretében kifejtett tevékenységük a Szociális Menetrend célkitűzései sikeres megvalósításának egyik előfeltétele lesz;

| 1.8 | reményét fejezi ki, hogy éppen a polgárokhoz közeli intézmények révén erőfeszítések történnek majd a különböző tagállamok közötti szintkülönbségek és egyenlőtlenségek csökkentésére és az európai társadalmi modell legjobb megnyilvánulási formáinak terjesztésére, és hogy mindez a legjobb gyakorlatok követésével, nem pedig a szociálpolitikájukban elmaradottabb tagállamokhoz való alkalmazkodás révén valósul meg;
  Az Európai Bizottság stratégiái, célkitűzései és javaslatai |
| --- | --- |

1.8

reményét fejezi ki, hogy éppen a polgárokhoz közeli intézmények révén erőfeszítések történnek majd a különböző tagállamok közötti szintkülönbségek és egyenlőtlenségek csökkentésére és az európai társadalmi modell legjobb megnyilvánulási formáinak terjesztésére, és hogy mindez a legjobb gyakorlatok követésével, nem pedig a szociálpolitikájukban elmaradottabb tagállamokhoz való alkalmazkodás révén valósul meg;

Az Európai Bizottság stratégiái, célkitűzései és javaslatai

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A bizalom növelése

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | annak tudatában, hogy Európa olyan szakaszba érkezett, amikor polgárait sok kérdés nyugtalanítja (amikor többek között a gazdasági növekedés lassulása, a vásárlóerő csökkenése, a lakosság elöregedése, az EU nemzetközi színtéren játszott vezető szerepének érzékelhető hiánya, a szociális védelem rendszereinek nehézségei, a szegénység, illetve bizonyos rétegek gazdasági és szociális lecsúszásának tartóssá válása félelmet keltenek és védekező magatartást váltanak ki, tápot adva az önző bezárkózás régi és új formáinak), az RB egyetért azzal a gondolattal, hogy a bizalom növelése az európai szociális stratégia meghatározó eleme kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

2.1

annak tudatában, hogy Európa olyan szakaszba érkezett, amikor polgárait sok kérdés nyugtalanítja (amikor többek között a gazdasági növekedés lassulása, a vásárlóerő csökkenése, a lakosság elöregedése, az EU nemzetközi színtéren játszott vezető szerepének érzékelhető hiánya, a szociális védelem rendszereinek nehézségei, a szegénység, illetve bizonyos rétegek gazdasági és szociális lecsúszásának tartóssá válása félelmet keltenek és védekező magatartást váltanak ki, tápot adva az önző bezárkózás régi és új formáinak), az RB egyetért azzal a gondolattal, hogy a bizalom növelése az európai szociális stratégia meghatározó eleme kell, hogy legyen;

| 2.2 | fontosnak tartja a határozott fellépést a régi és az új tagállamok polgárainak félelmeit eloszlató, korrekt tájékoztatás érdekében; |
| --- | --- |

2.2

fontosnak tartja a határozott fellépést a régi és az új tagállamok polgárainak félelmeit eloszlató, korrekt tájékoztatás érdekében;

| 2.3 | mindazonáltal emlékeztet annak szükségességére, hogy a jobb kommunikáció érdekében tett erőfeszítések mellett érdemi célok is kitűzésre kerüljenek, és azonnal érzékelhető javulás álljon be az élet- és munkakörülményekben. Ezeket a célokat a különböző tagállamok eltérő körülményeihez és prioritásaihoz kell igazítani, és kitűzésükbe, illetve megvalósításukba be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat. |
| --- | --- |

2.3

mindazonáltal emlékeztet annak szükségességére, hogy a jobb kommunikáció érdekében tett erőfeszítések mellett érdemi célok is kitűzésre kerüljenek, és azonnal érzékelhető javulás álljon be az élet- és munkakörülményekben. Ezeket a célokat a különböző tagállamok eltérő körülményeihez és prioritásaihoz kell igazítani, és kitűzésükbe, illetve megvalósításukba be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat.

3.   Az eszközök

A Régiók Bizottsága

| 3.1 | úgy ítéli meg, hogy az általános bizalomvesztés ellensúlyozására a meghatározott eszközöket (jogalkotás, szociális párbeszéd, pénzügyi eszközök) késlekedés nélkül be kell vetni; |
| --- | --- |

3.1

úgy ítéli meg, hogy az általános bizalomvesztés ellensúlyozására a meghatározott eszközöket (jogalkotás, szociális párbeszéd, pénzügyi eszközök) késlekedés nélkül be kell vetni;

| 3.1.1 | tudomásul veszi azt az előrelépést, amelyet egy általános szociális klauzulának az Alkotmányszerződés tervezetébe történő beillesztése jelent (III-117. cikk), melynek alapján a szociális dimenzió a jövőben valamennyi közösségi politikában megjelenik. |
| --- | --- |

3.1.1

tudomásul veszi azt az előrelépést, amelyet egy általános szociális klauzulának az Alkotmányszerződés tervezetébe történő beillesztése jelent (III-117. cikk), melynek alapján a szociális dimenzió a jövőben valamennyi közösségi politikában megjelenik.

| 3.2 | pozitívan értékeli a Szociális Menetrend, a lisszaboni stratégia és a fenntartható fejlődési stratégia komplementaritását, melynek minden közösségi politikában le kell csapódnia. Ez az integrált megközelítés valós előrelépést eredményezhet a szociális és foglalkoztatáspolitikai intézkedésekben, ha az Európai Bizottság által kidolgozott hatásértékelési eszköz – az alkotmányszerződés tervezetének rendelkezése alapján – tekintetbe veszi a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

3.2

pozitívan értékeli a Szociális Menetrend, a lisszaboni stratégia és a fenntartható fejlődési stratégia komplementaritását, melynek minden közösségi politikában le kell csapódnia. Ez az integrált megközelítés valós előrelépést eredményezhet a szociális és foglalkoztatáspolitikai intézkedésekben, ha az Európai Bizottság által kidolgozott hatásértékelési eszköz – az alkotmányszerződés tervezetének rendelkezése alapján – tekintetbe veszi a szubszidiaritás elvét;

| 3.3 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a jelenleg kizárólag kormányközi alapra helyezett gyakorlatot integrálva alkalmazza a nyílt koordinációs módszert, bevonva abba a helyi és regionális önkormányzatokat, amelyek a Szociális Menetrend pénzügyi eszközei felhasználásának fő irányítói lesznek, különösen a „konvergencia” és a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzések tekintetében; |
| --- | --- |

3.3

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a jelenleg kizárólag kormányközi alapra helyezett gyakorlatot integrálva alkalmazza a nyílt koordinációs módszert, bevonva abba a helyi és regionális önkormányzatokat, amelyek a Szociális Menetrend pénzügyi eszközei felhasználásának fő irányítói lesznek, különösen a „konvergencia” és a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzések tekintetében;

| 3.4 | úgy véli, hogy feltétlenül szükséges határozottan fellépni a közösségi vívmányok általánossá tétele, valamint annak érdekében, hogy a tagállamok joganyagába fokozatosan bekerüljenek az európai elvek és minimális normák, aminek következtében eltüntethetők az egyes tagállamok között fennálló eltérések és egyensúlytalanságok. |
| --- | --- |

3.4

úgy véli, hogy feltétlenül szükséges határozottan fellépni a közösségi vívmányok általánossá tétele, valamint annak érdekében, hogy a tagállamok joganyagába fokozatosan bekerüljenek az európai elvek és minimális normák, aminek következtében eltüntethetők az egyes tagállamok között fennálló eltérések és egyensúlytalanságok.

| 3.5 | úgy véli, hogy az új tagállamok csatlakozása után egy évvel célszerű lenne, ha az Európai Bizottság megvonná a régebbi uniós tagállamok munkaerő-piaci – az új tagállamokból érkező munkavállalókkal szembeni – korlátozásának mérlegét. Különösen érdemes lenne megvizsgálni a korlátozás strukturális hatását a munkaközi kapcsolatok státuszának alakulására. |
| --- | --- |

3.5

úgy véli, hogy az új tagállamok csatlakozása után egy évvel célszerű lenne, ha az Európai Bizottság megvonná a régebbi uniós tagállamok munkaerő-piaci – az új tagállamokból érkező munkavállalókkal szembeni – korlátozásának mérlegét. Különösen érdemes lenne megvizsgálni a korlátozás strukturális hatását a munkaközi kapcsolatok státuszának alakulására.

| 3.6 | úgy véli, hogy a régebbi uniós tagállamok munkaerő-piaci – az új tagállamokból érkező munkavállalókkal szembeni – korlátozása, valamint a belső piacon nyújtott szolgáltatásokról kiadandó irányelvre tett európai bizottsági javaslatról folyó vita jól mutatják, hogy szükség van a szolgáltatásnyújtás keretében kiküldött munkavállalókról szóló 96/71 irányelv felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

3.6

úgy véli, hogy a régebbi uniós tagállamok munkaerő-piaci – az új tagállamokból érkező munkavállalókkal szembeni – korlátozása, valamint a belső piacon nyújtott szolgáltatásokról kiadandó irányelvre tett európai bizottsági javaslatról folyó vita jól mutatják, hogy szükség van a szolgáltatásnyújtás keretében kiküldött munkavállalókról szóló 96/71 irányelv felülvizsgálatára.

4.   A sikeres bizalomnövelés három feltétele

A Régiók Bizottsága

| 4.1 | elismeri egy új, a fiataloknak nagyobb lehetőségeket és jobb kilátásokat nyújtani kívánó, nemzedékeket átfogó megközelítés fontosságát. A bizalom növeléséhez és a lisszaboni stratégia céljainak ismételt kitűzéséhez nélkülözhetetlen, hogy a fiatalokra központi szerep háruljon; ebben a tekintetben hivatkozunk arra a véleményre (EDUC-37, 2004), amely a 2007–2013-as időszakra szóló „Tevékeny ifjúság” program létrehozására irányuló európai parlamenti és a tanácsi határozatra tett javaslatról készült; |
| --- | --- |

4.1

elismeri egy új, a fiataloknak nagyobb lehetőségeket és jobb kilátásokat nyújtani kívánó, nemzedékeket átfogó megközelítés fontosságát. A bizalom növeléséhez és a lisszaboni stratégia céljainak ismételt kitűzéséhez nélkülözhetetlen, hogy a fiatalokra központi szerep háruljon; ebben a tekintetben hivatkozunk arra a véleményre (EDUC-37, 2004), amely a 2007–2013-as időszakra szóló „Tevékeny ifjúság” program létrehozására irányuló európai parlamenti és a tanácsi határozatra tett javaslatról készült;

| 4.2 | kifejezi egyetértését a nemzedékeket átfogó dimenzióról szóló zöld könyvről (2005) indítandó vitával kapcsolatban; |
| --- | --- |

4.2

kifejezi egyetértését a nemzedékeket átfogó dimenzióról szóló zöld könyvről (2005) indítandó vitával kapcsolatban;

| 4.3 | kiemeli, hogy a lakosság elöregedéséről és a nyugdíjrendszerek reformjáról folyó intenzív vitával párhuzamosan szükség van arra is, hogy figyelembe vegyük és mélyrehatóan értékeljük a fiatalok helyzete romlásának kérdését a biztos jövedelem, illetve a foglalkoztatási és szakmai kilátások tekintetében. Az idősebbek tartós problémáinak elhanyagolása nélkül – integrált megközelítést alkalmazva – a társadalmi kirekesztés veszélyének kitett egyéb rétegek helyzetére is figyelmet kell fordítani; |
| --- | --- |

4.3

kiemeli, hogy a lakosság elöregedéséről és a nyugdíjrendszerek reformjáról folyó intenzív vitával párhuzamosan szükség van arra is, hogy figyelembe vegyük és mélyrehatóan értékeljük a fiatalok helyzete romlásának kérdését a biztos jövedelem, illetve a foglalkoztatási és szakmai kilátások tekintetében. Az idősebbek tartós problémáinak elhanyagolása nélkül – integrált megközelítést alkalmazva – a társadalmi kirekesztés veszélyének kitett egyéb rétegek helyzetére is figyelmet kell fordítani;

| 4.4 | kedvezően fogadja az olyan, nemzedékeket átfogó partnerség gondolatát, mely egyrészt – az aktív népesség körében tartva őket – képes felhasználni az idősebbek tapasztalatait, másrészt a beilleszkedés lehetőségét nyújtja a fiatalabbaknak. Ebben az összefüggésben felkéri az Európai Bizottságot, végeztessen kísérleteket, és támogassa a bevált gyakorlatok terjesztését, illetve kifejezetten a nemzedékek közötti találkozókat elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

4.4

kedvezően fogadja az olyan, nemzedékeket átfogó partnerség gondolatát, mely egyrészt – az aktív népesség körében tartva őket – képes felhasználni az idősebbek tapasztalatait, másrészt a beilleszkedés lehetőségét nyújtja a fiatalabbaknak. Ebben az összefüggésben felkéri az Európai Bizottságot, végeztessen kísérleteket, és támogassa a bevált gyakorlatok terjesztését, illetve kifejezetten a nemzedékek közötti találkozókat elősegítő kezdeményezéseket;

| 4.5 | az Európai Bizottság közleményével egyetértésben minden szinten nagy jelentőséget tulajdonít a partnerségnek, mely véleménye szerint létfontosságú eszköz azon társadalmi tőke létrehozásában, melyet a jelenlegi helyzetben meggyengített a hosszú távon gyér gazdasági növekedés és a lisszaboni célok – közöttük is elsősorban a legfontosabb, a valamennyi európai polgárt megillető méltó munka – megvalósításának akadozása; |
| --- | --- |

4.5

az Európai Bizottság közleményével egyetértésben minden szinten nagy jelentőséget tulajdonít a partnerségnek, mely véleménye szerint létfontosságú eszköz azon társadalmi tőke létrehozásában, melyet a jelenlegi helyzetben meggyengített a hosszú távon gyér gazdasági növekedés és a lisszaboni célok – közöttük is elsősorban a legfontosabb, a valamennyi európai polgárt megillető méltó munka – megvalósításának akadozása;

| 4.6 | hangsúlyozza a megfelelő intézkedések szükségességét ott, ahol történelmi, illetve társadalmi-gazdasági okokból a partnerség gyakorlata kevésbé eresztett gyökeret; |
| --- | --- |

4.6

hangsúlyozza a megfelelő intézkedések szükségességét ott, ahol történelmi, illetve társadalmi-gazdasági okokból a partnerség gyakorlata kevésbé eresztett gyökeret;

| 4.7 | teljesen egyetért az EU külkapcsolati dimenziójának jelentőségével. Európának lehetősége és kötelessége, hogy aktív szerepet játsszon a nemzetközi porondon, különösen a mindenkit megillető „méltó” munka előmozdításában, a nemzetközi kereskedelmi és egyéb gazdasági kapcsolatok méltányos szabályainak biztosításában, valamint – nem utolsósorban – az emberi méltóság, a szociális igazságosság és a szolidaritás elvein alapuló európai társadalmi modell védelmében és támogatásában a világméretű gazdaság körülményei közepette. |
| --- | --- |

4.7

teljesen egyetért az EU külkapcsolati dimenziójának jelentőségével. Európának lehetősége és kötelessége, hogy aktív szerepet játsszon a nemzetközi porondon, különösen a mindenkit megillető „méltó” munka előmozdításában, a nemzetközi kereskedelmi és egyéb gazdasági kapcsolatok méltányos szabályainak biztosításában, valamint – nem utolsósorban – az emberi méltóság, a szociális igazságosság és a szolidaritás elvein alapuló európai társadalmi modell védelmében és támogatásában a világméretű gazdaság körülményei közepette.

| 4.8 | úgy véli, hogy a polgárok bizalmának növeléséhez még legalább két feltétel szükséges: i) olyan polgárok, akik magas szinten tisztában vannak a rendelkezésükre álló európai lehetőségekkel; ii) olyan polgárok, akik rendelkeznek a lehetőségek kiaknázásához szükséges eszközökkel, pl. nyelvtudással. Sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a többivel együtt ezekre a feltételekre is helyezzen hangsúlyt. |
| --- | --- |

4.8

úgy véli, hogy a polgárok bizalmának növeléséhez még legalább két feltétel szükséges: i) olyan polgárok, akik magas szinten tisztában vannak a rendelkezésükre álló európai lehetőségekkel; ii) olyan polgárok, akik rendelkeznek a lehetőségek kiaknázásához szükséges eszközökkel, pl. nyelvtudással. Sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a többivel együtt ezekre a feltételekre is helyezzen hangsúlyt.

5.   A két prioritást élvező terület: a teljes foglalkoztatottság elérése

A Régiók Bizottsága

| 5.1 | teljes mértékben osztja azt a stratégiát, mely a Szociális Menetrend célkitűzései között továbbra is központi szerepet szán a foglalkoztatásnak, mind mennyiségi, mind minőségi szempontból. A foglalkoztatás a Kok-jelentés által javasolt négy prioritással együtt a társadalmi kirekesztéssel szembeni fellépés és a fenntartható és tartós gazdasági növekedés előmozdításának fő eszköze marad; |
| --- | --- |

5.1

teljes mértékben osztja azt a stratégiát, mely a Szociális Menetrend célkitűzései között továbbra is központi szerepet szán a foglalkoztatásnak, mind mennyiségi, mind minőségi szempontból. A foglalkoztatás a Kok-jelentés által javasolt négy prioritással együtt a társadalmi kirekesztéssel szembeni fellépés és a fenntartható és tartós gazdasági növekedés előmozdításának fő eszköze marad;

| 5.2 | támogatja a munkajog fejlődéséről szóló zöld könyv kidolgozását. A munkavégzés új formáinak általános elterjedése minden szempontból szükségessé teszi a munkajog normatív eszközeinek hozzáigazítását ezekhez az újabb fejleményekhez; |
| --- | --- |

5.2

támogatja a munkajog fejlődéséről szóló zöld könyv kidolgozását. A munkavégzés új formáinak általános elterjedése minden szempontból szükségessé teszi a munkajog normatív eszközeinek hozzáigazítását ezekhez az újabb fejleményekhez;

| 5.3 | véleménye szerint ebben az összefüggésben intézkedésekre van szükség, elkerülendő, hogy a foglalkoztatás terén a munkaerőpiac korszerűsítése és a versenyképesség szempontjából elkerülhetetlen rugalmasság a munkavállalók biztonságának rovására és társadalmi kirekesztésük veszélyét fokozva növekedjen; |
| --- | --- |

5.3

véleménye szerint ebben az összefüggésben intézkedésekre van szükség, elkerülendő, hogy a foglalkoztatás terén a munkaerőpiac korszerűsítése és a versenyképesség szempontjából elkerülhetetlen rugalmasság a munkavállalók biztonságának rovására és társadalmi kirekesztésük veszélyét fokozva növekedjen;

| 5.4 | úgy ítéli meg, hogy a szociális párbeszéd e tekintetben alapvető, fenntartandó és minden módon erősítendő eszköz marad a változások előmozdításában, valamint abban, hogy azok a szociális méltányosság szellemében kerüljenek bevezetésre; |
| --- | --- |

5.4

úgy ítéli meg, hogy a szociális párbeszéd e tekintetben alapvető, fenntartandó és minden módon erősítendő eszköz marad a változások előmozdításában, valamint abban, hogy azok a szociális méltányosság szellemében kerüljenek bevezetésre;

| 5.5 | nagyra értékeli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy új stratégiát javasol az egészségvédelem és a munkahelyi biztonság vonatkozásában, melynek célja a megelőzés, illetve a munkavállalók egészségének és biztonságának biztosítása; |
| --- | --- |

5.5

nagyra értékeli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy új stratégiát javasol az egészségvédelem és a munkahelyi biztonság vonatkozásában, melynek célja a megelőzés, illetve a munkavállalók egészségének és biztonságának biztosítása;

| 5.6 | érdeklődéssel várja az európai munkaerőpiac kialakulását. Mindazonáltal azt tartja kívánatosnak, hogy az ne szorítkozzon pusztán a munkavállalók tagállamok közötti szabad mozgására, hanem történjenek erőfeszítések a munkaerőpiac működését meghatározó ama szabályok és normák kiterjesztésére is, amelyek képesek a lehető legszélesebb körű biztonságot a lehető legnagyobb hatékonysággal és termelékenységgel ötvözni; |
| --- | --- |

5.6

érdeklődéssel várja az európai munkaerőpiac kialakulását. Mindazonáltal azt tartja kívánatosnak, hogy az ne szorítkozzon pusztán a munkavállalók tagállamok közötti szabad mozgására, hanem történjenek erőfeszítések a munkaerőpiac működését meghatározó ama szabályok és normák kiterjesztésére is, amelyek képesek a lehető legszélesebb körű biztonságot a lehető legnagyobb hatékonysággal és termelékenységgel ötvözni;

| 5.7 | úgy véli, hogy ebben a kontextusban a transznacionális kollektív szerződések hasznosak lehetnek; |
| --- | --- |

5.7

úgy véli, hogy ebben a kontextusban a transznacionális kollektív szerződések hasznosak lehetnek;

| 5.8 | ugyancsak támogatja a vállalatok társadalmi felelősségének előmozdítását |
| --- | --- |

5.8

ugyancsak támogatja a vállalatok társadalmi felelősségének előmozdítását

| 5.9 | ugyancsak támogatja a társadalombiztosítási rendszerek összehangolásának jobb és hatékonyabb előmozdítását. |
| --- | --- |

5.9

ugyancsak támogatja a társadalombiztosítási rendszerek összehangolásának jobb és hatékonyabb előmozdítását.

6.   Összetartóbb társadalom

A Régiók Bizottsága

| 6.1 | elismeri, hogy a szociális védelem korszerűsítése – nevezetesen időben tekintett pénzügyi fenntarthatósága – a lisszaboni stratégia félidős értékelésének egyik kulcseleme. Mindazonáltal megerősíti, hogy ez a „korszerűsítés” nem tévesztheti szem elől az összetartóbb társadalom és a mindenkire kiterjedő esélyegyenlőség feladhatatlan célkitűzését; |
| --- | --- |

6.1

elismeri, hogy a szociális védelem korszerűsítése – nevezetesen időben tekintett pénzügyi fenntarthatósága – a lisszaboni stratégia félidős értékelésének egyik kulcseleme. Mindazonáltal megerősíti, hogy ez a „korszerűsítés” nem tévesztheti szem elől az összetartóbb társadalom és a mindenkire kiterjedő esélyegyenlőség feladhatatlan célkitűzését;

| 6.2 | a fentieknek megfelelően úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet kell, hogy játsszanak ebben a korszerűsítési folyamatban, és a nyílt koordinációs módszert a tagállamok alatti – területi – szintre is ki kell terjeszteni; |
| --- | --- |

6.2

a fentieknek megfelelően úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet kell, hogy játsszanak ebben a korszerűsítési folyamatban, és a nyílt koordinációs módszert a tagállamok alatti – területi – szintre is ki kell terjeszteni;

| 6.3 | osztja a nyílt koordinációs módszer ésszerűsítésére irányuló javaslatokat, melyek lényege az integráció, a nyugdíj és az egészségügy területén megvalósítandó közös célkitűzések listájának összeállítása; |
| --- | --- |

6.3

osztja a nyílt koordinációs módszer ésszerűsítésére irányuló javaslatokat, melyek lényege az integráció, a nyugdíj és az egészségügy területén megvalósítandó közös célkitűzések listájának összeállítása;

| 6.4 | teljes mértékben támogatja a szegénység elleni harc és a társadalmi integráció előmozdítására irányuló célkitűzést; |
| --- | --- |

6.4

teljes mértékben támogatja a szegénység elleni harc és a társadalmi integráció előmozdítására irányuló célkitűzést;

| 6.5 | nagy jelentőséget tulajdonít a társadalmi beilleszkedést lehetővé tevő minimáljövedelem minden polgár számára való biztosítására irányuló közösségi kezdeményezésnek, és felkéri az Európai Bizottságot, dolgozzon ki intézkedéseket a különböző, nemzeti és regionális szinten szerzett tapasztalatok összehasonlítására, elősegítendő a bevált gyakorlatok megosztását és a vonatkozó előírások összehasonlító elemzését; |
| --- | --- |

6.5

nagy jelentőséget tulajdonít a társadalmi beilleszkedést lehetővé tevő minimáljövedelem minden polgár számára való biztosítására irányuló közösségi kezdeményezésnek, és felkéri az Európai Bizottságot, dolgozzon ki intézkedéseket a különböző, nemzeti és regionális szinten szerzett tapasztalatok összehasonlítására, elősegítendő a bevált gyakorlatok megosztását és a vonatkozó előírások összehasonlító elemzését;

| 6.6 | támogatja a Kirekesztettség és a Szegénység elleni Küzdelem Európai Évének 2010-re történő meghirdetését. Mindazonáltal kifejezi azon aggályát, hogy az ilyen típusú kezdeményezéseket (az Európai Bizottság közleményében 2010-ig meghirdetett többi „európai évhez” hasonlóan) az a veszély fenyegeti, hogy kimerülnek a megemlékezés külsőségeiben, miközben a támogatandó intézkedések megerősítését is szolgálniuk kellene; |
| --- | --- |

6.6

támogatja a Kirekesztettség és a Szegénység elleni Küzdelem Európai Évének 2010-re történő meghirdetését. Mindazonáltal kifejezi azon aggályát, hogy az ilyen típusú kezdeményezéseket (az Európai Bizottság közleményében 2010-ig meghirdetett többi „európai évhez” hasonlóan) az a veszély fenyegeti, hogy kimerülnek a megemlékezés külsőségeiben, miközben a támogatandó intézkedések megerősítését is szolgálniuk kellene;

| 6.7 | teljes mértékben osztja a hátrányos megkülönböztetés elleni harc és a kisebbségi jogok előmozdítására irányuló célkitűzést, szükség esetén jogalkotási kezdeményezések révén is; |
| --- | --- |

6.7

teljes mértékben osztja a hátrányos megkülönböztetés elleni harc és a kisebbségi jogok előmozdítására irányuló célkitűzést, szükség esetén jogalkotási kezdeményezések révén is;

| 6.8 | támogatja a Nemek Egyenlőségének Európai Intézete (European Gender Institute) felállítására irányuló javaslatot. A létező eszközökön is javítani kellene a tapasztalatok értékelésében történő hatékonyabb közreműködés és a különböző európai országokban már bevált gyakorlatok megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

6.8

támogatja a Nemek Egyenlőségének Európai Intézete (European Gender Institute) felállítására irányuló javaslatot. A létező eszközökön is javítani kellene a tapasztalatok értékelésében történő hatékonyabb közreműködés és a különböző európai országokban már bevált gyakorlatok megvalósítása érdekében;

| 6.9 | hangsúlyozza, hogy szükségesnek tartja a hátrányos megkülönböztetés elleni harc célkitűzésének pontosabb kifejtését, konkrét cselekvési tervek és az eltérő helyzeteknek megfelelő intézkedések meghatározását: a nemek közötti esélyegyenlőség sokszor elhangzó célkitűzése valójában olyan történelmi konnotációkkal bír, és olyan speciális problémakört érint, hogy nem vezethető vissza a kisebbségi jogok általánosabb kérdésére, melyek egyébként az Unió különböző részein az adott helyzetnek megfelelően eltérő formában jelentkeznek; |
| --- | --- |

6.9

hangsúlyozza, hogy szükségesnek tartja a hátrányos megkülönböztetés elleni harc célkitűzésének pontosabb kifejtését, konkrét cselekvési tervek és az eltérő helyzeteknek megfelelő intézkedések meghatározását: a nemek közötti esélyegyenlőség sokszor elhangzó célkitűzése valójában olyan történelmi konnotációkkal bír, és olyan speciális problémakört érint, hogy nem vezethető vissza a kisebbségi jogok általánosabb kérdésére, melyek egyébként az Unió különböző részein az adott helyzetnek megfelelően eltérő formában jelentkeznek;

| 6.10 | egyetért az „általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról” szóló külön közlemény kiadása iránti elkötelezettséggel, és elsősorban annak a kívánságának ad hangot, hogy ez a kezdeményezés járuljon hozzá a jelenlegi jogi bizonytalanság tisztázásához. Emlékeztet a helyi és regionális önkormányzatok kiemelt szerepére ebben a szolgáltatási szektorban, valamint annak szükségességére, hogy az – e szolgáltatások mindenki számára való hozzáférhetőségének folyamatos biztosítása érdekében – megfelelő támogatásban részesüljenek. A személyek kívánatos mobilitása az Unión belül valamennyi tagállam összehangolt előrelépését teszi szükségessé ezen a területen. Ebben az értelemben az RB üdvözli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy meghatározott feltételek mellett bejelentési mentességet adjon a közszférából származó támogatások esetén a szociális szolgáltatások bizonyos területei, így a kórházak és szociális szálláshelyek számára. |
| --- | --- |

6.10

egyetért az „általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról” szóló külön közlemény kiadása iránti elkötelezettséggel, és elsősorban annak a kívánságának ad hangot, hogy ez a kezdeményezés járuljon hozzá a jelenlegi jogi bizonytalanság tisztázásához. Emlékeztet a helyi és regionális önkormányzatok kiemelt szerepére ebben a szolgáltatási szektorban, valamint annak szükségességére, hogy az – e szolgáltatások mindenki számára való hozzáférhetőségének folyamatos biztosítása érdekében – megfelelő támogatásban részesüljenek. A személyek kívánatos mobilitása az Unión belül valamennyi tagállam összehangolt előrelépését teszi szükségessé ezen a területen. Ebben az értelemben az RB üdvözli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy meghatározott feltételek mellett bejelentési mentességet adjon a közszférából származó támogatások esetén a szociális szolgáltatások bizonyos területei, így a kórházak és szociális szálláshelyek számára.

7.   Záró következtetések

A Régiók Bizottsága

arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy – az alkotmányszerződés által szentesített szubszidiaritási elvnek megfelelően – vegye tekintetbe a helyi és regionális önkormányzatokra a Szociális Menetrend által érintett különböző területeken háruló tényleges szerepet és felelősséget, és megerősíti, hogy ez a legmegfelelőbb módja a polgárok Európája felépítésének, mely egyben a kohézió és a szolidaritás modellje is lehet az Uniót a világ legversenyképesebb tudásalapú társadalmává formáló folyamat során.

Brüsszel, 2005. július 6.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 43, 2005. február 18., 7. o.

1

(2)  HL C 121, 2004. április 30., 32. o.

2

---

| 7.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 31/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 31/36

---

Régiók Bizottsága vélemény Tárgy: „Zöld Könyv a gazdasági migráció kezelésének uniós megközelítéséről”

(2006/C 31/09)

A Régiók bizottsága,

TEKINTETTEL az Európai Bizottság Zöld Könyvére a gazdasági migráció kezelésének uniós megközelítéséről (COM(2004) 811 final);

TEKINTETTEL az Európai Bizottság határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottságának véleményét;

TEKINTETTEL Elnökének február 22-i határozatára, amelyben a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot megbízza az ide vonatkozó vélemény kidolgozásával;

TEKINTETTEL az 1999-es tamperei, a 2000-es nizzai és lisszaboni, valamint a 2002-es sevillai Európai Tanács következtetéseire;

TEKINTETTEL a Régiók Bizottsága véleményére a családegyesítési jogról szóló tanácsi irányelvet módosító javaslatról (CdR 243/2002 fin) (1);

TEKINTETTEL a Régiók Bizottsága 2002. május 16-i véleményére (CdR 93/2002 fin) (2)az Európai Bizottságnak a jogszerűtlen bevándorlás közös politikájáról (COM(2001) 672 final) és a közösségi bevándorlási politika nyílt koordinációs módszeréről (COM(2001) 387 final) szóló közleményéről;

TEKINTETTEL a Régiók Bizottsága véleményeire a közösségi bevándorlási politikáról és a közös menekültügyi eljárásról (CdR 90/2001 fin) (3), valamint a tagállamokban menedéket kérők fogadásának minimális követelményeiről szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról (CdR 214/2001 fin) (4);

TEKINTETTEL a Régiók Bizottsága véleményére a harmadik országok tartósan állandó lakhellyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról (CdR 213/2001 fin) (5);

TEKINTETTEL a Régiók Bizottsága véleményeire a nem uniós országok állampolgárainak fizetett munkavégzés vagy önálló gazdasági tevékenység végzése céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról (CdR 386/2001 rév. 1), és a nem uniós országok állampolgárainak tanulmányi és szakképzési célú vagy önkéntes munka miatt történő belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról (COM(2002) 548 final), (CdR 2/2003 fin) (6);

TEKINTETTEL az Európai Bizottság közleményére a migrációs politika integrálásáról az Európai Unió és a harmadik országok közötti kapcsolatokba (COM(2002)703);

TEKINTETTEL tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére a stockholmi Európai Tanács által kért európai bizottsági jelentésről „A munkaerő-piaci részvétel növelése és az aktív öregedés népszerűsítése” témában (COM (2002) 9 final) (CdR 94/2002 fin) (7);

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a bevándorlásról, az integrációról és a szervezett civil társadalom szerepéről (CES 365/2002) (8);

TEKINTETTEL az EK-Szerződés 13. cikkére és az egyenlő elbánás elvét a foglalkoztatás és a munka területén megvalósító tanácsi irányelvre (2000/78/EK), valamint a fajra vagy származásra való tekintet nélküli egyenlő elbánás elvéről szóló tanácsi irányelvre (2000/43/EK);

TEKINTETTEL az Európai Tanács 2000. júliusi jelentésére: „Sokszínűség és kohézió – A bevándorlók és a kisebbségek integrációjának újabb kihívásai” tárgyában;

TEKINTETTEL az Európai Bizottság dokumentumára a bevándorlásról, az integrációról és a foglalkoztatásról szóló közleményre vonatkozó mélyreható hatástanulmányról (COM(2003) 336 final) (SEC(2003) 694);

TEKINTETTEL a Régiók Bizottsága véleményére az Európai Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és az RB-hez intézett közleményére a bevándorlásról, az integrációról és a foglalkoztatásról (CdR 223/2003) (9);

TEKINTETTEL az Európai Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége: a tamperei program mérlege és iránymutatás a jövőre nézve” című közleményére (COM( 2004) 401 final);

TEKINTETTEL a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló ENSZ egyezményre;

TEKINTETTEL a Régiók Bizottságának a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság által 2005. május 3-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 82/2005 rev1) (előadó: Alvaro ANCISI, Ravenna városi tanácsának tagja, IT-EPP).

Mivel

| 1) | A nagymértékű gazdasági migráció önmagában sem a népesség elöregedése, illetve a születésszám csökkenése által előidézett demográfiai problémákat nem oldja meg, sem a munkaerőpiac szükségleteire nem ad egyedül lehetséges választ. A hazai munkaerő-potenciál kihasználása és egyes meghatározott ágazatokban a magasan képzett munkaerő bevándorlásának lehetővé tétele mellett a jobban támogatott bevándorlási hullámok egyre inkább szükségesnek bizonyulhatnak az európai munkaerőpiac szükségleteinek kielégítéséhez, valamint az európai vállalkozások gazdasági versenyképességének fenntartásához; |
| --- | --- |

1)

A nagymértékű gazdasági migráció önmagában sem a népesség elöregedése, illetve a születésszám csökkenése által előidézett demográfiai problémákat nem oldja meg, sem a munkaerőpiac szükségleteire nem ad egyedül lehetséges választ. A hazai munkaerő-potenciál kihasználása és egyes meghatározott ágazatokban a magasan képzett munkaerő bevándorlásának lehetővé tétele mellett a jobban támogatott bevándorlási hullámok egyre inkább szükségesnek bizonyulhatnak az európai munkaerőpiac szükségleteinek kielégítéséhez, valamint az európai vállalkozások gazdasági versenyképességének fenntartásához;

| 2) | a hágai program egyik legfontosabb eleme, a 2004-ben elfogadott új európai menetrend a bevándorlási és menekültügyi politika jövőbeni fejlesztéséért a jogszerű bevándorlással és az illegális munka elleni küzdelemmel foglalkozik; bár a bevándorlás szintjének szabályozása a tagállamok hatáskörében marad, az Európai Bizottságnak politikai tervet kellene kidolgoznia a jogszerű bevándorlással kapcsolatosan még 2005 vége előtt; |
| --- | --- |

2)

a hágai program egyik legfontosabb eleme, a 2004-ben elfogadott új európai menetrend a bevándorlási és menekültügyi politika jövőbeni fejlesztéséért a jogszerű bevándorlással és az illegális munka elleni küzdelemmel foglalkozik; bár a bevándorlás szintjének szabályozása a tagállamok hatáskörében marad, az Európai Bizottságnak politikai tervet kellene kidolgoznia a jogszerű bevándorlással kapcsolatosan még 2005 vége előtt;

| 3) | a Zöld Könyv célja az európai intézmények, a tagállamok és a civil társadalom közötti, a jogalkotást megelőző konzultáció elindítása, amely a gazdasági bevándorlók befogadására vonatkozó közösségi szabályozás legmegfelelőbb formáira, valamint arra a többletre vonatkozik, amelyet a közösségi keret elfogadása jelent; |
| --- | --- |

3)

a Zöld Könyv célja az európai intézmények, a tagállamok és a civil társadalom közötti, a jogalkotást megelőző konzultáció elindítása, amely a gazdasági bevándorlók befogadására vonatkozó közösségi szabályozás legmegfelelőbb formáira, valamint arra a többletre vonatkozik, amelyet a közösségi keret elfogadása jelent;

| 4) | az új alkotmányszerződés kiszélesíti az EU hatásköreit (III-267. cikk), és előirányozza, hogy egyrészt az Unió dolgozzon ki egy közös bevándorlási politikát, amelynek célja a bevándorlási hullámok hatékony kezelésének, illetve a méltányos bánásmód biztosítása a harmadik országok azon állampolgárai számára, akik jogszerűen tartózkodnak valamely tagállamban, valamint az illegális bevándorlás és az embercsempészet elleni küzdelem, másrészt, hogy az európai jogalkotás határozza meg a beutazási és fogadási feltételeket, továbbá a tagállamok által kiadott vízumok és tartózkodási engedélyek gyakorlatára vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

4)

az új alkotmányszerződés kiszélesíti az EU hatásköreit (III-267. cikk), és előirányozza, hogy egyrészt az Unió dolgozzon ki egy közös bevándorlási politikát, amelynek célja a bevándorlási hullámok hatékony kezelésének, illetve a méltányos bánásmód biztosítása a harmadik országok azon állampolgárai számára, akik jogszerűen tartózkodnak valamely tagállamban, valamint az illegális bevándorlás és az embercsempészet elleni küzdelem, másrészt, hogy az európai jogalkotás határozza meg a beutazási és fogadási feltételeket, továbbá a tagállamok által kiadott vízumok és tartózkodási engedélyek gyakorlatára vonatkozó szabályokat;

| 5) | az új alkotmányszerződés továbbá azt is előirányozza, hogy európai szintű jogszabályban vagy keretjogszabályban intézkedések állapíthatók meg „azoknak a tagállami intézkedéseknek az ösztönzésére és támogatására, amelyek a (...) harmadik országbeli állampolgárok beilleszkedésének elősegítésére irányulnak”. Ennek során a tagállamok törvényi rendelkezéseinek harmonizálása kizárt. Az RB hangsúlyozza, hogy a tagállamok jogköre a harmadik országbeli állampolgárok munkaerő-piaci hozzáférésének szabályozása. |
| --- | --- |

5)

az új alkotmányszerződés továbbá azt is előirányozza, hogy európai szintű jogszabályban vagy keretjogszabályban intézkedések állapíthatók meg „azoknak a tagállami intézkedéseknek az ösztönzésére és támogatására, amelyek a (...) harmadik országbeli állampolgárok beilleszkedésének elősegítésére irányulnak”. Ennek során a tagállamok törvényi rendelkezéseinek harmonizálása kizárt. Az RB hangsúlyozza, hogy a tagállamok jogköre a harmadik országbeli állampolgárok munkaerő-piaci hozzáférésének szabályozása.

a 2005. július 6–7-i, 60. plenáris ülésén (a július 7-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága észrevételei

A Régiók Bizottsága

Az RB néhány lényeges kérdésre vonatkozólag, amelyekről a Zöld Könyv vitát nyit,

A harmonizáció lehetséges szintje a leendő közösségi jogalkotásnak köszönhetően

| 1.1. | megállapítja, hogy a migrációs politika kialakításának célkitűzései között szerepel többek között rövid- és középtávon gazdasági választ adni az európai demográfiai hanyatlásra, továbbá mindenki számára létrehozni a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, mely célkitűzéseket a Régiók Bizottsága elsődleges fontosságúaknak tart; |
| --- | --- |

1.1.

megállapítja, hogy a migrációs politika kialakításának célkitűzései között szerepel többek között rövid- és középtávon gazdasági választ adni az európai demográfiai hanyatlásra, továbbá mindenki számára létrehozni a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, mely célkitűzéseket a Régiók Bizottsága elsődleges fontosságúaknak tart;

| 1.2. | rámutat, hogy a nehézségek, amelyekkel a migráns munkavállalók szembesülnek, amikor a gazdasági migráció legális módját szeretnék igénybe venni, a tagállamok e területre vonatkozó politikái közötti koordináció hiánya és az illegális bevándorlás szintje nyilvánvaló összefüggésben állnak egymással; |
| --- | --- |

1.2.

rámutat, hogy a nehézségek, amelyekkel a migráns munkavállalók szembesülnek, amikor a gazdasági migráció legális módját szeretnék igénybe venni, a tagállamok e területre vonatkozó politikái közötti koordináció hiánya és az illegális bevándorlás szintje nyilvánvaló összefüggésben állnak egymással;

| 1.3. | hangsúlyozza a gazdasági, foglalkoztatási és szociális politikák egymással való kölcsönös összefüggését, mely a munka minőségén, a gazdasági struktúrák modernizációján és az erős társadalmi kohézión alapuló európai szociális modell egyik sajátossága; |
| --- | --- |

1.3.

hangsúlyozza a gazdasági, foglalkoztatási és szociális politikák egymással való kölcsönös összefüggését, mely a munka minőségén, a gazdasági struktúrák modernizációján és az erős társadalmi kohézión alapuló európai szociális modell egyik sajátossága;

| 1.4. | ugyanakkor megállapítja, hogy egyes európai régiókban csökken a munkaerő, míg másokban nő a lakosság száma, a helyi szolgáltatási és lakhatási kínálat szintjén megmutatkozó összes problémával; |
| --- | --- |

1.4.

ugyanakkor megállapítja, hogy egyes európai régiókban csökken a munkaerő, míg másokban nő a lakosság száma, a helyi szolgáltatási és lakhatási kínálat szintjén megmutatkozó összes problémával;

| 1.5. | úgy véli, hogy a jövendő közösségi jogalkotási keretnek meg kell állapítania az EU-n belüli bevándorlók összes kategóriájára alkalmazható átfogó jogi keretet, bár első lépésként kidolgozásra kerülhetne egy olyan politika, amely ágazati megközelítésen alapul és a migráns munkavállalók egyes csoportjaira (idénymunkások, különleges képesítésű munkavállalók, vállalaton belül áthelyezettek, szolgáltatási tevékenységet végzők) összpontosít;
  éppen ezért támogatja az Európai Bizottság által a fizetett munkavállalás vagy önálló gazdasági tevékenység folytatása céljából beutazó nem uniós állampolgárok befogadását szabályozó minimumszabályok közös keretének létrehozásáról szóló zöld könyvben javasolt minimum lehetőségét;

  sajnálatát fejezi ki, hogy a harmadik országok állampolgárainak fizetett munkavállalás és önálló gazdasági tevékenység folytatása céljából történő belépéséről és tartózkodásáról szóló irányelvre tett javaslat (10), melyet az RB 2002. március 13-i, 386/2001. számú véleményében üdvözölt, nem nyerte el a Tanács támogatását; |
| --- | --- |

1.5.

úgy véli, hogy a jövendő közösségi jogalkotási keretnek meg kell állapítania az EU-n belüli bevándorlók összes kategóriájára alkalmazható átfogó jogi keretet, bár első lépésként kidolgozásra kerülhetne egy olyan politika, amely ágazati megközelítésen alapul és a migráns munkavállalók egyes csoportjaira (idénymunkások, különleges képesítésű munkavállalók, vállalaton belül áthelyezettek, szolgáltatási tevékenységet végzők) összpontosít;

éppen ezért támogatja az Európai Bizottság által a fizetett munkavállalás vagy önálló gazdasági tevékenység folytatása céljából beutazó nem uniós állampolgárok befogadását szabályozó minimumszabályok közös keretének létrehozásáról szóló zöld könyvben javasolt minimum lehetőségét;

sajnálatát fejezi ki, hogy a harmadik országok állampolgárainak fizetett munkavállalás és önálló gazdasági tevékenység folytatása céljából történő belépéséről és tartózkodásáról szóló irányelvre tett javaslat (10), melyet az RB 2002. március 13-i, 386/2001. számú véleményében üdvözölt, nem nyerte el a Tanács támogatását;

| 1.6. | úgy véli továbbá, hogy több állammal való egyetértésben gyorsított közös eljárásokat lehetne elfogadni a képzett munkaerő egyes specifikus ágazatokban mutatkozó hiánya esetén. Bármely ilyen eljárást alkalmazó tagállam számára kötelezővé kellene tenni a többi EU-tagállam tájékoztatását, illetve a velük történő előzetes koordinációt; |
| --- | --- |

1.6.

úgy véli továbbá, hogy több állammal való egyetértésben gyorsított közös eljárásokat lehetne elfogadni a képzett munkaerő egyes specifikus ágazatokban mutatkozó hiánya esetén. Bármely ilyen eljárást alkalmazó tagállam számára kötelezővé kellene tenni a többi EU-tagállam tájékoztatását, illetve a velük történő előzetes koordinációt;

Migráns munkavállalók befogadási eljárásai, tartózkodási és munkavállalási engedélyek kérelmezése

| 1.7. | emlékeztet arra, mennyire fontos az, hogy a vízumpolitika, illetve a tartózkodási és munkavállalási engedélyek kiadására irányuló politika megkönnyítse a migráns munkavállalók beutazását. Éppen ezért azt javasolja, hogy a tagállamok rendelkezzenek egy egységes nemzeti kérelmezési eljárásról, amely egyesített jogcím keretében összekapcsolja mind a tartózkodási, mind pedig a munkavállalási engedélyt egyetlen közigazgatási aktuson belül, ezzel leegyszerűsítve és összehangolva a tagállamokban jelenleg érvényben lévő eltérő szabályokat; |
| --- | --- |

1.7.

emlékeztet arra, mennyire fontos az, hogy a vízumpolitika, illetve a tartózkodási és munkavállalási engedélyek kiadására irányuló politika megkönnyítse a migráns munkavállalók beutazását. Éppen ezért azt javasolja, hogy a tagállamok rendelkezzenek egy egységes nemzeti kérelmezési eljárásról, amely egyesített jogcím keretében összekapcsolja mind a tartózkodási, mind pedig a munkavállalási engedélyt egyetlen közigazgatási aktuson belül, ezzel leegyszerűsítve és összehangolva a tagállamokban jelenleg érvényben lévő eltérő szabályokat;

| 1.8. | emlékeztet a tartósan letelepedett bevándorlók – akik már jelen vannak a közösségi munkaerőpiacon – mobilitását elősegítő elvre (CdR 337/2004 rév.1); |
| --- | --- |

1.8.

emlékeztet a tartósan letelepedett bevándorlók – akik már jelen vannak a közösségi munkaerőpiacon – mobilitását elősegítő elvre (CdR 337/2004 rév.1);

| 1.9. | fontosnak véli – mivel a Tanács 2003/109/EK irányelve 2006-tól elismeri a tartósan letelepedett bevándorlóknak a mobilitáshoz való jogát – fontolóra venni olyan közös minimumszabályok elfogadásának a lehetőségét, amelyek célja a mobilitás megkönnyítése lenne Európa-szerte azon munkavállalók számára, akiknek nincs tartósan letelepedett státusza egy tagállamban, amikor az Unió tagállamai 2004. óta érvényesíthetik a munkavállalók szabad mozgásához fűződő jogot; például úgy, hogy munkahelykeresésre alkalmas tartózkodási engedélyt bocsátanának ki, mely lehetővé tenné a leendő munkavállaló számára a megüresedett állásokhoz való hozzáférést. Ezen túlmenően kívánatos lenne a kibocsátó harmadik országokban olyan alapképzés bevezetése, mely bizonyos ágazatokban meghatározó jelentőséggel bírhat, valamint közös de minimis szabályok elfogadása az érintett tagállamba történő belépés előtt vagy után megszerzett szaktudás igazolásakor; |
| --- | --- |

1.9.

fontosnak véli – mivel a Tanács 2003/109/EK irányelve 2006-tól elismeri a tartósan letelepedett bevándorlóknak a mobilitáshoz való jogát – fontolóra venni olyan közös minimumszabályok elfogadásának a lehetőségét, amelyek célja a mobilitás megkönnyítése lenne Európa-szerte azon munkavállalók számára, akiknek nincs tartósan letelepedett státusza egy tagállamban, amikor az Unió tagállamai 2004. óta érvényesíthetik a munkavállalók szabad mozgásához fűződő jogot; például úgy, hogy munkahelykeresésre alkalmas tartózkodási engedélyt bocsátanának ki, mely lehetővé tenné a leendő munkavállaló számára a megüresedett állásokhoz való hozzáférést. Ezen túlmenően kívánatos lenne a kibocsátó harmadik országokban olyan alapképzés bevezetése, mely bizonyos ágazatokban meghatározó jelentőséggel bírhat, valamint közös de minimis szabályok elfogadása az érintett tagállamba történő belépés előtt vagy után megszerzett szaktudás igazolásakor;

| 1.10. | úgy véli, hogy az egyes munkavállalók bebocsátását elvileg a számukra megfelelő specifikus munkahely meglététől kell függővé tenni. Bizonyos specifikus munkaerő-piaci ágazatokban azonban, ahol az álláslehetőségekről szóló információ egyúttal nehezebben jut el a származási országba, a migráns munkavállalók legális befogadására irányuló közösségi jogszabályok intézkedhetnének egy olyan ideiglenes tartózkodási engedélyről, amely lehetővé teszi a munkahelykeresést.
  Ez az okmány korlátozott ideig lenne érvényes, és az egyes tagállamok kezelnék. Ugyanakkor a jövendő jogszabályalkotásnak szintén figyelembe kell vennie a migráns munkavállaló lehetőségét arra, hogy munkahelyet és tevékenységi területet változtasson, valamint meg kell határoznia azt a maximális időszakot, amely alatt a migráns munkavállaló munkanélküli ellátásban részesülhet és amelyet követően a munkahelykeresésre kiadott tartózkodási engedély lejár, és vissza kell térnie származási országába.
  Mindazonáltal egy ilyen szigorú követelmény arra vezetne, hogy sok bevándorló továbbra is a csempészmaffiákhoz fordulna. Ezért rugalmasabbnak kellene lenni, ami egyrészt reményt adna a migránsoknak és távol tartaná őket a bűnszervezetektől, másrészt lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy a harmadik országok állampolgárait az előre látható munkaerő-szükséglet szerint fogadják be. Mielőtt bármiféle jogszabály születne arról, hogy a származási országba való visszatoloncolás előtt a migráns munkavállaló maximálisan mennyi időt tölthet munkanélküli státuszban, figyelembe kell venni, hogy milyen szinten illeszkedett be a társadalomba, többek között például azt, hogy vele vannak-e a családtagjai, gyermekei iskolába járnak-e, mennyi ideje tartózkodik az országban, valamint hogy a munkanélküli időszak előtt mennyi ideig állt alkalmazásban; |
| --- | --- |

1.10.

úgy véli, hogy az egyes munkavállalók bebocsátását elvileg a számukra megfelelő specifikus munkahely meglététől kell függővé tenni. Bizonyos specifikus munkaerő-piaci ágazatokban azonban, ahol az álláslehetőségekről szóló információ egyúttal nehezebben jut el a származási országba, a migráns munkavállalók legális befogadására irányuló közösségi jogszabályok intézkedhetnének egy olyan ideiglenes tartózkodási engedélyről, amely lehetővé teszi a munkahelykeresést.

Ez az okmány korlátozott ideig lenne érvényes, és az egyes tagállamok kezelnék. Ugyanakkor a jövendő jogszabályalkotásnak szintén figyelembe kell vennie a migráns munkavállaló lehetőségét arra, hogy munkahelyet és tevékenységi területet változtasson, valamint meg kell határoznia azt a maximális időszakot, amely alatt a migráns munkavállaló munkanélküli ellátásban részesülhet és amelyet követően a munkahelykeresésre kiadott tartózkodási engedély lejár, és vissza kell térnie származási országába.

Mindazonáltal egy ilyen szigorú követelmény arra vezetne, hogy sok bevándorló továbbra is a csempészmaffiákhoz fordulna. Ezért rugalmasabbnak kellene lenni, ami egyrészt reményt adna a migránsoknak és távol tartaná őket a bűnszervezetektől, másrészt lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy a harmadik országok állampolgárait az előre látható munkaerő-szükséglet szerint fogadják be. Mielőtt bármiféle jogszabály születne arról, hogy a származási országba való visszatoloncolás előtt a migráns munkavállaló maximálisan mennyi időt tölthet munkanélküli státuszban, figyelembe kell venni, hogy milyen szinten illeszkedett be a társadalomba, többek között például azt, hogy vele vannak-e a családtagjai, gyermekei iskolába járnak-e, mennyi ideje tartózkodik az országban, valamint hogy a munkanélküli időszak előtt mennyi ideig állt alkalmazásban;

| 1.11. | megállapítja, hogy a közösségi jogszabályozás csak azután tervezhet az egyéni értékelésnél rugalmasabb befogadási eljárásokat – mint például a zöld kártya – az átmeneti vagy tartós munkaerőhiány esetén fellépő munkaerő szükséglet kielégítésére, miután egy olyan számítógépes rendszert állít fel, amely európai szinten lehetővé teszi az állásajánlatok, valamint a felvételre jelentkező migráns munkavállalók kiválasztására vonatkozó közös szabályok kidolgozásának megismerését és nyilvánosságra hozatalát; |
| --- | --- |

1.11.

megállapítja, hogy a közösségi jogszabályozás csak azután tervezhet az egyéni értékelésnél rugalmasabb befogadási eljárásokat – mint például a zöld kártya – az átmeneti vagy tartós munkaerőhiány esetén fellépő munkaerő szükséglet kielégítésére, miután egy olyan számítógépes rendszert állít fel, amely európai szinten lehetővé teszi az állásajánlatok, valamint a felvételre jelentkező migráns munkavállalók kiválasztására vonatkozó közös szabályok kidolgozásának megismerését és nyilvánosságra hozatalát;

| 1.12. | úgy véli, hogy a tartózkodási és a munkavállalási engedély lehetséges összekapcsolásának kérdését nem kell európai szinten szabályozni, hanem az egyes államok saját szabad választására kell azt bízni azt a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával. |
| --- | --- |

1.12.

úgy véli, hogy a tartózkodási és a munkavállalási engedély lehetséges összekapcsolásának kérdését nem kell európai szinten szabályozni, hanem az egyes államok saját szabad választására kell azt bízni azt a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával.

Jogok, kísérő intézkedések és együttműködés a harmadik országokkal

| 1.13. | megállapítja, hogy megfelelő jogszabályok bevezetése szükséges közösségi szinten a külföldi állampolgárságú migráns munkavállalók alapvető polgári és szociális jogainak biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

1.13.

megállapítja, hogy megfelelő jogszabályok bevezetése szükséges közösségi szinten a külföldi állampolgárságú migráns munkavállalók alapvető polgári és szociális jogainak biztosítása érdekében;

| 1.14. | emlékeztet annak szükségességére, hogy korlátozni kell a harmadik országokból történő agyelszívást, és támogatni kell a harmadik országokat annak érdekében, hogy mind a befogadó, mind a származási ország számára fenntartható szintre, valamint valós szükségleteikre lehessen korlátozni a bevándorlást (CdR 223/2003): a migráns munkavállalók származási országában a szegénység mérséklésére, az élet- és munkakörülmények javítására, a munkahelyteremtésre és a képzés fejlesztésére irányuló stratégiák hosszú távon hozzájárulnak a migrációs áradat normalizálásához; |
| --- | --- |

1.14.

emlékeztet annak szükségességére, hogy korlátozni kell a harmadik országokból történő agyelszívást, és támogatni kell a harmadik országokat annak érdekében, hogy mind a befogadó, mind a származási ország számára fenntartható szintre, valamint valós szükségleteikre lehessen korlátozni a bevándorlást (CdR 223/2003): a migráns munkavállalók származási országában a szegénység mérséklésére, az élet- és munkakörülmények javítására, a munkahelyteremtésre és a képzés fejlesztésére irányuló stratégiák hosszú távon hozzájárulnak a migrációs áradat normalizálásához;

| 1.15. | úgy véli, hogy az együttműködési intézkedések keretében lépéseket kell tenni a képzés, a szakképzés és a felvétel támogatása érdekében a származási országban, és hogy hasznos lenne a határmenti országokkal, a szomszédos országokkal vagy a nagyobb bevándorlási hullámokban érintett országokkal két- vagy többoldalú egyezményeket kötni a beléptetésre vonatkozó preferenciák meghatározásához; |
| --- | --- |

1.15.

úgy véli, hogy az együttműködési intézkedések keretében lépéseket kell tenni a képzés, a szakképzés és a felvétel támogatása érdekében a származási országban, és hogy hasznos lenne a határmenti országokkal, a szomszédos országokkal vagy a nagyobb bevándorlási hullámokban érintett országokkal két- vagy többoldalú egyezményeket kötni a beléptetésre vonatkozó preferenciák meghatározásához;

A helyi és regionális önkormányzatok kiemelt szerepe

| 1.16. | emlékeztet a regionális és helyi dimenzió jelentőségére a gazdasági migráció esetében, tekintettel annak a munkaerőpiacra és a helyi és regionális illetékességtől függő szolgáltatásokra (szociális ellátás, oktatás, bérlakás stb.) gyakorolt hatására; ezért ezt a körülményt az említett helyi és regionális önkormányzatok számára a bevándorlók integrációjának céljából kiutalt közösségi alapok fényében meg kell vizsgálni; |
| --- | --- |

1.16.

emlékeztet a regionális és helyi dimenzió jelentőségére a gazdasági migráció esetében, tekintettel annak a munkaerőpiacra és a helyi és regionális illetékességtől függő szolgáltatásokra (szociális ellátás, oktatás, bérlakás stb.) gyakorolt hatására; ezért ezt a körülményt az említett helyi és regionális önkormányzatok számára a bevándorlók integrációjának céljából kiutalt közösségi alapok fényében meg kell vizsgálni;

| 1.17. | hangsúlyozza a helyi önkormányzatok alapvető szerepét a biztonság és társadalmi kohézió tekintetében, amelyek minden gazdasági migrációs politika alapvető aspektusai; |
| --- | --- |

1.17.

hangsúlyozza a helyi önkormányzatok alapvető szerepét a biztonság és társadalmi kohézió tekintetében, amelyek minden gazdasági migrációs politika alapvető aspektusai;

| 1.18. | megjegyzi azonban, hogy a migráns munkaerő tipológiáját és volumenét nem csupán a nemzeti szükségletek függvényében, hanem a regionális és helyi önkormányzatok javaslatainak figyelembe vételével kell meghatározni; |
| --- | --- |

1.18.

megjegyzi azonban, hogy a migráns munkaerő tipológiáját és volumenét nem csupán a nemzeti szükségletek függvényében, hanem a regionális és helyi önkormányzatok javaslatainak figyelembe vételével kell meghatározni;

| 1.19. | úgy ítéli meg, hogy a helyi és regionális önkormányzatok alapvető szerepet játszhatnak a migráns munkavállalók társadalmi integrációjában, kulturális és nyelvi képzésében, szakértelmük megszerzésében és tanúsításában, valamint a harmadik országokkal közös és a migráns munkavállalók képzését célzó együttműködési folyamatokban való részvételben. |
| --- | --- |

1.19.

úgy ítéli meg, hogy a helyi és regionális önkormányzatok alapvető szerepet játszhatnak a migráns munkavállalók társadalmi integrációjában, kulturális és nyelvi képzésében, szakértelmük megszerzésében és tanúsításában, valamint a harmadik országokkal közös és a migráns munkavállalók képzését célzó együttműködési folyamatokban való részvételben.

2.   A Régiók Bizottsága javaslatai

A Régiók Bizottsága

| 2.1. | hangsúlyozza – az alkotmányszerződés rendelkezéseit figyelembe véve – a bevándorlási és foglalkoztatási politikák közötti szoros kapcsolatot (VIII-137 g cikk), következésképpen úgy ítéli meg, hogy a Régiók Bizottságával történő konzultáció kötelező kell, hogy legyen a Zöld Könyv folyományaként meghatározott szabályokra vonatkozó kérdésekben; |
| --- | --- |

2.1.

hangsúlyozza – az alkotmányszerződés rendelkezéseit figyelembe véve – a bevándorlási és foglalkoztatási politikák közötti szoros kapcsolatot (VIII-137 g cikk), következésképpen úgy ítéli meg, hogy a Régiók Bizottságával történő konzultáció kötelező kell, hogy legyen a Zöld Könyv folyományaként meghatározott szabályokra vonatkozó kérdésekben;

| 2.2. | sürget minden tagállamot, hogy ratifikálja a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló ENSZ egyezményt; |
| --- | --- |

2.2.

sürget minden tagállamot, hogy ratifikálja a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló ENSZ egyezményt;

| 2.3. | úgy ítéli meg, hogy az európai szint a legmegfelelőbb a bevándorlással és a munkaerőpiaccal kapcsolatos problémák megoldására; mindazonáltal különös figyelmet kell fordítani a beutazási és tartózkodási feltételek meghatározására egyrészt annak érdekében, hogy minden ellentmondás elkerülhető legyen az államok azon jogával kapcsolatban, hogy harmadik országok állampolgárai számára megszabják a beutazás nagyságrendjét, másrészt azért, hogy ez a jog ne sértse más tagállamok érdekeit; a túlságosan korlátozó feltételek nem tennék lehetővé azon tagállamok számára, amelyek meg szeretnék nyitni határaikat a migráns munkavállalók meghatározott tömege előtt, hogy megtegyék ezt, ami súlyos következményekkel járna gazdasági versenyképességükre nézve nemzeti vagy regionális szinten; ezért azt javasolja, hogy a befogadási kritériumokra vonatkozó jövendő jogalkotási aktusokat a különböző nemzeti, regionális és helyi adottságokkal való alapos összeegyeztethetőségi elemzés kísérje; |
| --- | --- |

2.3.

úgy ítéli meg, hogy az európai szint a legmegfelelőbb a bevándorlással és a munkaerőpiaccal kapcsolatos problémák megoldására; mindazonáltal különös figyelmet kell fordítani a beutazási és tartózkodási feltételek meghatározására egyrészt annak érdekében, hogy minden ellentmondás elkerülhető legyen az államok azon jogával kapcsolatban, hogy harmadik országok állampolgárai számára megszabják a beutazás nagyságrendjét, másrészt azért, hogy ez a jog ne sértse más tagállamok érdekeit; a túlságosan korlátozó feltételek nem tennék lehetővé azon tagállamok számára, amelyek meg szeretnék nyitni határaikat a migráns munkavállalók meghatározott tömege előtt, hogy megtegyék ezt, ami súlyos következményekkel járna gazdasági versenyképességükre nézve nemzeti vagy regionális szinten; ezért azt javasolja, hogy a befogadási kritériumokra vonatkozó jövendő jogalkotási aktusokat a különböző nemzeti, regionális és helyi adottságokkal való alapos összeegyeztethetőségi elemzés kísérje;

| 2.4. | javasolja, hogy – figyelembe véve egyrészt azt a hozzáadott értéket, amit a közös szabályozás nyújthat, másrészt a nemzeti politikák transznacionális aspektusait, valamint azt, hogy egy állam politikája milyen hatással lehet a másikra–, ezt a többletértéket meg kellene jeleníteni a leendő jogalkotás érdekében, és hogy meg kellene vizsgálni azokat az aspektusokat, amelyeknek nincs transznacionális következménye és hatékonyabban szabályozhatók nemzeti szinten; |
| --- | --- |

2.4.

javasolja, hogy – figyelembe véve egyrészt azt a hozzáadott értéket, amit a közös szabályozás nyújthat, másrészt a nemzeti politikák transznacionális aspektusait, valamint azt, hogy egy állam politikája milyen hatással lehet a másikra–, ezt a többletértéket meg kellene jeleníteni a leendő jogalkotás érdekében, és hogy meg kellene vizsgálni azokat az aspektusokat, amelyeknek nincs transznacionális következménye és hatékonyabban szabályozhatók nemzeti szinten;

| 2.5. | mivel a Zöld Könyv (jogalkotást megelőző konzultáció) nem pontosítja, hogy mi legyen a leendő jogszabályi eszköz, úgy véli, hogy megfelelőbb lenne egy irányelvet elfogadni, amely egyrészt iránymutatásul szolgálna a nemzeti politikák számára, és tiszteletben tartaná az államok autonómiáját sajátságos szempontjaikat illetőleg a döntéshozatalban, valamint a regionális és helyi jellegzetességek elismerésében, másrészt olyan iránymutatást adna a belépési és letelepedési feltételekkel kapcsolatban, melynek segítségével elkerülhető, hogy egy tagállam ezirányú politikája káros hatással legyen a többiére. Az irányelvnek következésképpen elegendő rugalmasságot kellene biztosítania a tagállamok számára többek között a kifejezetten regionális és helyi jellegzetességek tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

2.5.

mivel a Zöld Könyv (jogalkotást megelőző konzultáció) nem pontosítja, hogy mi legyen a leendő jogszabályi eszköz, úgy véli, hogy megfelelőbb lenne egy irányelvet elfogadni, amely egyrészt iránymutatásul szolgálna a nemzeti politikák számára, és tiszteletben tartaná az államok autonómiáját sajátságos szempontjaikat illetőleg a döntéshozatalban, valamint a regionális és helyi jellegzetességek elismerésében, másrészt olyan iránymutatást adna a belépési és letelepedési feltételekkel kapcsolatban, melynek segítségével elkerülhető, hogy egy tagállam ezirányú politikája káros hatással legyen a többiére. Az irányelvnek következésképpen elegendő rugalmasságot kellene biztosítania a tagállamok számára többek között a kifejezetten regionális és helyi jellegzetességek tiszteletben tartására;

| 2.6. | ezenkívül úgy véli, hogy a szociális és polgári jogok meghatározását elősegítendő megfontolásra érdemes egy megfelelő szabályozási eszköz; |
| --- | --- |

2.6.

ezenkívül úgy véli, hogy a szociális és polgári jogok meghatározását elősegítendő megfontolásra érdemes egy megfelelő szabályozási eszköz;

| 2.7. | javasolja, hogy a jogalkotást megelőző konzultáció a lehető legszélesebb körű legyen, és vonja be a regionális és helyi önkormányzatokat, amennyiben maga az Európai Bizottság is fontos szereplőnek tekinti őket a bevándorlási politika területén; |
| --- | --- |

2.7.

javasolja, hogy a jogalkotást megelőző konzultáció a lehető legszélesebb körű legyen, és vonja be a regionális és helyi önkormányzatokat, amennyiben maga az Európai Bizottság is fontos szereplőnek tekinti őket a bevándorlási politika területén;

| 2.8. | mivel a szöveg csak érintőlegesen utal a regionális és helyi aspektusok figyelembe vételének szükségességére (zöld könyv 8. o.), kéri az Európai Bizottságot, hogy erőteljesebben és jogalkotói szinten ismerje el a regionális és helyi önkormányzatok szerepét annak eldöntésében, hogy a munkaerőpiac mely szelete igényli a migráns munkaerőt.
  Továbbá ismét emlékeztet egy olyan program szükségességére, amelynek célja a tapasztalatcsere a migrációs politika alkalmazásánál bevált gyakorlatok esetében, és javasolja, hogy az Európai Unió támogassa a regionális kapcsolattartó pontok létrehozását a migráns munkavállalók iránt érdeklődő vállalatok számára a munkaerőhiány problémájával való szembenézés és a gazdasági fejlődés elősegítése végett.
  Hasznosnak ítélné a gazdasági migrációs politika regionális és helyi dimenziójának, valamint a helyi és regionális szinten javasolt intézkedések gazdasági és szociális hatásának és az e célokra szükséges pénzügyi támogatásoknak a külön értékelését.
  Magának az RB-nek is fel kellene használnia különböző eszközöket (tanulmányok, felmérések, meghallgatások, konferenciák, kérdőívek) a hatásvizsgálat megkezdéséhez a bevándorlási és integrációs politikák jobb szabályozása és koordinációja érdekében; |
| --- | --- |

2.8.

mivel a szöveg csak érintőlegesen utal a regionális és helyi aspektusok figyelembe vételének szükségességére (zöld könyv 8. o.), kéri az Európai Bizottságot, hogy erőteljesebben és jogalkotói szinten ismerje el a regionális és helyi önkormányzatok szerepét annak eldöntésében, hogy a munkaerőpiac mely szelete igényli a migráns munkaerőt.

Továbbá ismét emlékeztet egy olyan program szükségességére, amelynek célja a tapasztalatcsere a migrációs politika alkalmazásánál bevált gyakorlatok esetében, és javasolja, hogy az Európai Unió támogassa a regionális kapcsolattartó pontok létrehozását a migráns munkavállalók iránt érdeklődő vállalatok számára a munkaerőhiány problémájával való szembenézés és a gazdasági fejlődés elősegítése végett.

Hasznosnak ítélné a gazdasági migrációs politika regionális és helyi dimenziójának, valamint a helyi és regionális szinten javasolt intézkedések gazdasági és szociális hatásának és az e célokra szükséges pénzügyi támogatásoknak a külön értékelését.

Magának az RB-nek is fel kellene használnia különböző eszközöket (tanulmányok, felmérések, meghallgatások, konferenciák, kérdőívek) a hatásvizsgálat megkezdéséhez a bevándorlási és integrációs politikák jobb szabályozása és koordinációja érdekében;

| 2.9. | mivel az Európai Bizottság kitart amellett, hogy a leendő intézkedéseknek minimalizálniuk kell a tagállamok és a harmadik országok adminisztrációs terheit, azonban nem utal közvetlenül a költségek problémájára – míg nyilvánvalóan számos intézkedés ezzel fog járni –, szükségesnek ítéli azon adminisztratív és pénzügyi korlátok felmérésének megkezdését, amelyeknek a regionális és helyi önkormányzatok ki lennének téve a tervezett intézkedések következtében; mivel egyes programok különösen költségesek, hatástanulmány elvégzése szükséges; ezeket a programokat az érintett államnak és az EU-nak közösen kellene finanszíroznia, tekintettel arra, hogy a programok tartalmának meghatározásában és azok lefolytatásában a helyi illetékesség természetesen nem vitatott. |
| --- | --- |

2.9.

mivel az Európai Bizottság kitart amellett, hogy a leendő intézkedéseknek minimalizálniuk kell a tagállamok és a harmadik országok adminisztrációs terheit, azonban nem utal közvetlenül a költségek problémájára – míg nyilvánvalóan számos intézkedés ezzel fog járni –, szükségesnek ítéli azon adminisztratív és pénzügyi korlátok felmérésének megkezdését, amelyeknek a regionális és helyi önkormányzatok ki lennének téve a tervezett intézkedések következtében; mivel egyes programok különösen költségesek, hatástanulmány elvégzése szükséges; ezeket a programokat az érintett államnak és az EU-nak közösen kellene finanszíroznia, tekintettel arra, hogy a programok tartalmának meghatározásában és azok lefolytatásában a helyi illetékesség természetesen nem vitatott.

Brüsszel, 2005. július 7.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 73, 2003.03.26., 16. o.

1

(2)  HL C 278, 2002.11.14., 44. o.

2

(3)  HL C 19, 2002.01.22., 20. o.

3

(4)  HL C 107, 2002.05.03., 85. o.

4

(5)  HL C 19, 2002.01.22., 18. o.

5

(6)  HL C 244, 2003.10.10., 5. o.

6

(7)  HL C 287, 2002.11.22., 1. o.

7

(8)  HL C 125, 2002.08.27., 112. o.

8

(9)  HL C 109, 2004.04.30., 46. o.

9

(10)  HL C 192, 2002. 08.12., 20. oldal

10

---