# Úradný vestník C 69/21.

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 69 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4921. marca 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 69

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4921. marca 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Úvodné akty |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 423. plenárne zasadnutie v dňoch 18. a 19. januára 2006 |
| 2006/C 069/1 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému — Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje osobitný program Boj proti násiliu (Daphne), drogová prevencia a informovanosť na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Základné práva a spravodlivosť — Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa ustanovuje osobitný program Základné práva a občianstvo na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Základné práva a spravodlivosť — Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje osobitný program Civilná justícia na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Základné práva a spravodlivosťKOM(2005) 122, konečné znenie – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD) | 1 |
| 2006/C 069/2 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Trvalo udržateľný rozvoj v poľnohospodárstve, lesnom a rybnom hospodárstve a úlohy vyplývajúce z klimatických zmien | 5 |
| 2006/C 069/3 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o sadzbách spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov (predložená v súlade s článkom 8 smernice Rady 92/84/EHS o zosúladení spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov) KOM(2004) 223, konečné znenie | 10 |
| 2006/C 069/4 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o uchovávaní údajov spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejných elektronických komunikačných služieb a zmene a doplnení smernice 2002/58/ESKOM(2005) 438, konečné znenie – 2005/0182 (COD) | 16 |
| 2006/C 069/5 | Návrh stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom stredisku pre monitorovanie drog a drogovej závislosti (prepracovaná verzia) KOM(2005) 399, konečné znenie – 2005/0166 (COD) | 22 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Úvodné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

423. plenárne zasadnutie v dňoch 18. a 19. januára 2006

2006/C 069/1

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému — Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje osobitný program Boj proti násiliu (Daphne), drogová prevencia a informovanosť na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Základné práva a spravodlivosť — Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa ustanovuje osobitný program Základné práva a občianstvo na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Základné práva a spravodlivosť — Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje osobitný program Civilná justícia na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Základné práva a spravodlivosťKOM(2005) 122, konečné znenie – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD)

KOM(2005) 122, konečné znenie – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD)

1

2006/C 069/2

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Trvalo udržateľný rozvoj v poľnohospodárstve, lesnom a rybnom hospodárstve a úlohy vyplývajúce z klimatických zmien

5

2006/C 069/3

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o sadzbách spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov (predložená v súlade s článkom 8 smernice Rady 92/84/EHS o zosúladení spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov) KOM(2004) 223, konečné znenie

KOM(2004) 223, konečné znenie

10

2006/C 069/4

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o uchovávaní údajov spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejných elektronických komunikačných služieb a zmene a doplnení smernice 2002/58/ESKOM(2005) 438, konečné znenie – 2005/0182 (COD)

KOM(2005) 438, konečné znenie – 2005/0182 (COD)

16

2006/C 069/5

Návrh stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom stredisku pre monitorovanie drog a drogovej závislosti (prepracovaná verzia) KOM(2005) 399, konečné znenie – 2005/0166 (COD)

KOM(2005) 399, konečné znenie – 2005/0166 (COD)

22

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Úvodné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

423. plenárne zasadnutie v dňoch 18. a 19. januára 2006

| 21.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 69/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje osobitný program „Boj proti násiliu (Daphne), drogová prevencia a informovanosť“ na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“

Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa ustanovuje osobitný program „Základné práva a občianstvo“ na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje osobitný program „Civilná justícia“ na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“

KOM(2005) 122, konečné znenie – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD)

(2006/C 69/01)

Rada sa 19. júla 2005 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k navrhovanel téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 8. decembra 2005. Spravodajkyňou bola pani King.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 423. plenárnom zasadnutí 18. a 19. januára 2006 (schôdza z 19. januára 2006) 122 hlasmi za, 2 hlasmi proti, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Situácia v danej problematike

| 1.1 | Európska rada a Európska komisia prijali päťročný akčný plán, ktorým sa zavádza Haagsky program na posilnenie spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. |
| --- | --- |

1.1

Európska rada a Európska komisia prijali päťročný akčný plán, ktorým sa zavádza Haagsky program na posilnenie spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

| 1.2 | EHSV práve pripravuje svoje stanovisko k oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti
   (1). V stanovisku sa konštatuje, že Haagsky program „má teraz zložitú úlohu upevniť a podporiť vytvorenie spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“. V tomto stanovisko EHSV zdôrazňuje dôležitosť spravodlivého vyváženia všetkých troch rozmerov slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, aby nedošlo k zasahovaniu do základných hodnôt (ľudských práv a občianskych slobôd) a demokratických princípov (zákonnosti), ktoré sú spoločné celej Európskej únii. Výbor uzatvára, že táto rovnováha sa nedosiahla, keďže neprimerane veľká časť legislatívy sa sústreďuje na bezpečnosť. |
| --- | --- |

1.2

EHSV práve pripravuje svoje stanovisko k oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti
   (1). V stanovisku sa konštatuje, že Haagsky program „má teraz zložitú úlohu upevniť a podporiť vytvorenie spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“. V tomto stanovisko EHSV zdôrazňuje dôležitosť spravodlivého vyváženia všetkých troch rozmerov slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, aby nedošlo k zasahovaniu do základných hodnôt (ľudských práv a občianskych slobôd) a demokratických princípov (zákonnosti), ktoré sú spoločné celej Európskej únii. Výbor uzatvára, že táto rovnováha sa nedosiahla, keďže neprimerane veľká časť legislatívy sa sústreďuje na bezpečnosť.

| 1.3 | Finančný rámec Haagskeho programu na obdobie rokov 2007-2013 pozostáva z nasledujúcich častí: |
| --- | --- |

1.3

Finančný rámec Haagskeho programu na obdobie rokov 2007-2013 pozostáva z nasledujúcich častí:

| 1.3.1 | Solidarita a riadenie migračných tokov (2) |
| --- | --- |

1.3.1

Solidarita a riadenie migračných tokov (2)

| 1.3.2 | Bezpečnosť a ochrana slobôd (3) |
| --- | --- |

1.3.2

Bezpečnosť a ochrana slobôd (3)

| 1.3.3 | Základné práva a spravodlivosť (4) |
| --- | --- |

1.3.3

Základné práva a spravodlivosť (4)

| 1.4 | EHSV sa domnieva, že nerovnováha medzi troma zložkami slobody, bezpečnosti a spravodlivosti sa odráža aj vo finančnom výhľade, keďže najväčšia časť rozpočtu pripadá na bezpečnosť. |
| --- | --- |

1.4

EHSV sa domnieva, že nerovnováha medzi troma zložkami slobody, bezpečnosti a spravodlivosti sa odráža aj vo finančnom výhľade, keďže najväčšia časť rozpočtu pripadá na bezpečnosť.

| 1.5 | Päťročný akčný program je úzko prepojený s ďalšími programami a návrhmi v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, napr. s nedávnym akčným plánom EÚ pre drogy. |
| --- | --- |

1.5

Päťročný akčný program je úzko prepojený s ďalšími programami a návrhmi v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, napr. s nedávnym akčným plánom EÚ pre drogy.

| 1.6 | EHSV má v úmysle pristupovať k Haagskemu programu a trom rámcovým programom ako k celku, v snahe ovplyvniť výsledný obsah programu. |
| --- | --- |

1.6

EHSV má v úmysle pristupovať k Haagskemu programu a trom rámcovým programom ako k celku, v snahe ovplyvniť výsledný obsah programu.

| 1.7 | Dôraz sa kladie na zlepšenie spolupráce medzi vládami členských štátov ako aj medzi členskými štátmi a príslušnými agentúrami a službami EÚ, ktoré sú zaangažované v problematike vnútornej bezpečnosti. Európska komisia má za úlohu sledovať účinnosť rôznych plánov, programov a návrhov. To je v súlade s princípom subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

1.7

Dôraz sa kladie na zlepšenie spolupráce medzi vládami členských štátov ako aj medzi členskými štátmi a príslušnými agentúrami a službami EÚ, ktoré sú zaangažované v problematike vnútornej bezpečnosti. Európska komisia má za úlohu sledovať účinnosť rôznych plánov, programov a návrhov. To je v súlade s princípom subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o ES.

2.   Všeobecné poznámky

| 2.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor berie na vedomie, že oznámenie Európskej komisie, ktoré stanovuje rámcový program „Základné práva a spravodlivosť“, je súčasťou jednotného súboru návrhov, ktoré majú za cieľ primerane podporiť Haagsky program v rámci finančného výhľadu na rok 2007. |
| --- | --- |

2.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor berie na vedomie, že oznámenie Európskej komisie, ktoré stanovuje rámcový program „Základné práva a spravodlivosť“, je súčasťou jednotného súboru návrhov, ktoré majú za cieľ primerane podporiť Haagsky program v rámci finančného výhľadu na rok 2007.

| 2.2 | EHSV berie tiež na vedomie, že Komisia sa zameriava na zjednodušenie a racionalizáciu existujúcej finančnej podpory v oblasti slobody, spravodlivosti a bezpečnosti, a tým umožňuje väčšiu flexibilitu pri rozdeľovaní priorít a zvyšovaní celkovej transparentnosti. |
| --- | --- |

2.2

EHSV berie tiež na vedomie, že Komisia sa zameriava na zjednodušenie a racionalizáciu existujúcej finančnej podpory v oblasti slobody, spravodlivosti a bezpečnosti, a tým umožňuje väčšiu flexibilitu pri rozdeľovaní priorít a zvyšovaní celkovej transparentnosti.

| 2.3 | EHSV považuje za dôležité, aby medzi členskými štátmi bola konzistentnosť, čo sa týka zásad demokracie, rešpektovania základných práv a slobôd a princípov právneho štátu. Je to zvlášť dôležité vzhľadom na pokračujúce rokovania EÚ s kandidátskymi krajinami na ceste k ďalšiemu rozšíreniu. |
| --- | --- |

2.3

EHSV považuje za dôležité, aby medzi členskými štátmi bola konzistentnosť, čo sa týka zásad demokracie, rešpektovania základných práv a slobôd a princípov právneho štátu. Je to zvlášť dôležité vzhľadom na pokračujúce rokovania EÚ s kandidátskymi krajinami na ceste k ďalšiemu rozšíreniu.

| 2.4 | EHSV však vyjadruje určité obavy, keďže návrh Komisie prichádza v období veľkej neistoty v EÚ. Nakoľko základom Haagskeho programu má byť Zmluva o Ústave, z terajšej situácie nevyhnutne vyplývajú dôsledky, ktorým sa bude musieť venovať pozornosť. |
| --- | --- |

2.4

EHSV však vyjadruje určité obavy, keďže návrh Komisie prichádza v období veľkej neistoty v EÚ. Nakoľko základom Haagskeho programu má byť Zmluva o Ústave, z terajšej situácie nevyhnutne vyplývajú dôsledky, ktorým sa bude musieť venovať pozornosť.

| 2.5 | Okrem toho všeobecný program pozostáva zo štyroch špecifických programov. Je otázne, či niektoré generálne riaditeľstvo Európskej komisie má prehľad o všetkých aspektoch tejto zvláštnej politickej oblasti. EHSV sa preto pýta, či sú k dispozícii všetky primerané monitorovacie, riadiace a hodnotiace systémy na účinné zhodnotenie programu. |
| --- | --- |

2.5

Okrem toho všeobecný program pozostáva zo štyroch špecifických programov. Je otázne, či niektoré generálne riaditeľstvo Európskej komisie má prehľad o všetkých aspektoch tejto zvláštnej politickej oblasti. EHSV sa preto pýta, či sú k dispozícii všetky primerané monitorovacie, riadiace a hodnotiace systémy na účinné zhodnotenie programu.

| 2.6 | Finančný výhľad na obdobie rokov 2007-2013 bol odsúhlasený, ale celkový rozpočet (Výdavková kapitola 3A – Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť) bol znížený o 524 miliónov EUR zo 7 154 miliónov na 6 630 miliónov. EHSV je presvedčený, že to spôsobuje neistotu, čo sa týka rozpočtu 543 mil. EUR, ktoré Komisia určila na program „Základné práva a spravodlivosť“ v tomto období a rozdelenia tohto rozpočtu medzi tri rámcové programy, ktoré ešte musí byť určené s konečnou platnosťou. EHSV si preto nie je istý, ako sa výsledky rokovaní prejavia na špecifických programoch a činnostiach v rámci celkového programu. |
| --- | --- |

2.6

Finančný výhľad na obdobie rokov 2007-2013 bol odsúhlasený, ale celkový rozpočet (Výdavková kapitola 3A – Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť) bol znížený o 524 miliónov EUR zo 7 154 miliónov na 6 630 miliónov. EHSV je presvedčený, že to spôsobuje neistotu, čo sa týka rozpočtu 543 mil. EUR, ktoré Komisia určila na program „Základné práva a spravodlivosť“ v tomto období a rozdelenia tohto rozpočtu medzi tri rámcové programy, ktoré ešte musí byť určené s konečnou platnosťou. EHSV si preto nie je istý, ako sa výsledky rokovaní prejavia na špecifických programoch a činnostiach v rámci celkového programu.

| 2.7 | EHSV je presvedčený, že návrh Komisie neberie dostatočne do úvahy zásady subsidiarity stanovené v článku 5 Zmluvy o ES, nakoľko sa zdá, že nie sú dostatočne zohľadnené okruhy problémov, ktoré možno najlepšie riešiť na národnej, regionálnej a miestnej úrovni v spolupráci s príslušnými sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

2.7

EHSV je presvedčený, že návrh Komisie neberie dostatočne do úvahy zásady subsidiarity stanovené v článku 5 Zmluvy o ES, nakoľko sa zdá, že nie sú dostatočne zohľadnené okruhy problémov, ktoré možno najlepšie riešiť na národnej, regionálnej a miestnej úrovni v spolupráci s príslušnými sociálnymi partnermi.

| 2.8 | EHSV dôrazne odporúča, aby sa tento návrh odložil dovtedy, kým sa nevyjasnia jeho právne a finančné podklady. Výbor navrhuje, aby sa v medziobdobí pokračovalo v doterajšom spôsobe prístupu k programom v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, až kým sa nevyjasní terajšia situácia. |
| --- | --- |

2.8

EHSV dôrazne odporúča, aby sa tento návrh odložil dovtedy, kým sa nevyjasnia jeho právne a finančné podklady. Výbor navrhuje, aby sa v medziobdobí pokračovalo v doterajšom spôsobe prístupu k programom v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, až kým sa nevyjasní terajšia situácia.

3.   Konkrétne poznámky o financiách a programoch

3.1   Finančné zdroje

V texte návrhu Európskej komisie je nejednoznačnosť medzi uvádzanými finančnými prostriedkami, ako to možno vidieť v nasledujúcej tabuľke. Európska komisia to vysvetlila tak, že čísla sú správne, len sú prezentované rozdielnym spôsobom. Výbor konštatuje, že v texte nie sú tieto rozdiely nijako vysvetlené. Na strane 38 anglickej verzie textu je však chyba. EHSV je presvedčený, že finančné prostriedky by sa mali prezentovať jasne a konzistentne. Túto nekonzistentnosť je potrebné odstrániť, lebo presnosť a jednoznačnosť je práve taká dôležitá ako zjednodušenie a transparentnosť, čo sú ciele vytýčené v návrhu Európskej komisie.

| Finančné zdroje 2007-2013 | strana 9 | strany 17 a 27 | strana 35 | strana 51 | strany 67 a 81 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkom | 543 | | týka sa len angl. verzie – s.38: 5439 | | |
| Základné práva a občianstvo | 93,8 | | 96,5 | | |
| Občianskoprávna justícia | 106,5 | | | | 109,3 |
| Trestnoprávna justícia | 196,2 | | | 199 | |
| Boj proti násiliu | 135,4 | 138,2 | | | |
| Administratíva | 11,1 | | | | |

Finančné zdroje 2007-2013

strana 9

strany 17 a 27

strana 35

strana 51

strany 67 a 81

Celkom

543

týka sa len angl. verzie – s.38: 5439

Základné práva a občianstvo

93,8

96,5

Občianskoprávna justícia

106,5

109,3

Trestnoprávna justícia

196,2

199

Boj proti násiliu

135,4

138,2

Administratíva

11,1

3.2   Všeobecný program „Základné práva a spravodlivosť“

| 3.2.1 | EHSV berie s potešením na vedomie, že Európska komisia si uvedomuje napätie medzi zárukou základných práv jednotlivca a plnením základných povinností zo strany členských štátov Únie v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, keďže diskusie o týchto otázkach sa vedú na všetkých úrovniach od jednotlivých občanov až po byrokratov EÚ. |
| --- | --- |

3.2.1

EHSV berie s potešením na vedomie, že Európska komisia si uvedomuje napätie medzi zárukou základných práv jednotlivca a plnením základných povinností zo strany členských štátov Únie v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, keďže diskusie o týchto otázkach sa vedú na všetkých úrovniach od jednotlivých občanov až po byrokratov EÚ.

| 3.2.2 | Pokiaľ ide o základné práva, Európska komisia žiada zosúladenie opatrení proti rasizmu, xenofóbii a antisemitizmu a na ich potlačenie odporúča väčšiu podporu multikulturálneho dialógu a dialógu medzi náboženstvami. |
| --- | --- |

3.2.2

Pokiaľ ide o základné práva, Európska komisia žiada zosúladenie opatrení proti rasizmu, xenofóbii a antisemitizmu a na ich potlačenie odporúča väčšiu podporu multikulturálneho dialógu a dialógu medzi náboženstvami.

| 3.2.3 | EHSV chváli Európsku komisiu za tento výrok, ale domnieva sa, že nezohľadňuje v dostatočnej miere súčasnú situáciu v EÚ. Medzinárodná helsinská federácia pre ľudské práva (International Helsinki Federation for Human Rights – IHF) vydala v marci 2005 správu, v ktorej sa hovorí, že moslimovia v Európe čelia od útokov z 11. septembra 2001 rastúcej diskriminácii. Aaron Rhodes, riaditeľ IHF povedal, že „v období od 11. septembra 2001 je moslimská menšina vystavená narastajúcej nedôvere a nepriateľstvu. Ako sa zintenzívňoval boj proti terorizmu a ako sa pociťovaná hrozba náboženského extrémizmu stávala hlavnou témou verejných diskusií, tak sa stupňovali aj už existujúce predsudky a moslimovia sa cítia stále viac stigmatizovaní na základe svojej viery.“ (5) |
| --- | --- |

3.2.3

EHSV chváli Európsku komisiu za tento výrok, ale domnieva sa, že nezohľadňuje v dostatočnej miere súčasnú situáciu v EÚ. Medzinárodná helsinská federácia pre ľudské práva (International Helsinki Federation for Human Rights – IHF) vydala v marci 2005 správu, v ktorej sa hovorí, že moslimovia v Európe čelia od útokov z 11. septembra 2001 rastúcej diskriminácii. Aaron Rhodes, riaditeľ IHF povedal, že „v období od 11. septembra 2001 je moslimská menšina vystavená narastajúcej nedôvere a nepriateľstvu. Ako sa zintenzívňoval boj proti terorizmu a ako sa pociťovaná hrozba náboženského extrémizmu stávala hlavnou témou verejných diskusií, tak sa stupňovali aj už existujúce predsudky a moslimovia sa cítia stále viac stigmatizovaní na základe svojej viery.“ (5)

| 3.2.4 | EHSV preto odporúča, aby sa spomínaný bod doplnil o islamofóbiu, aby sa tým zdôraznila potreba vyrovnať sa s touto zvláštnou formou rasizmu, pri ktorej sa spája kultúra s náboženstvom. |
| --- | --- |

3.2.4

EHSV preto odporúča, aby sa spomínaný bod doplnil o islamofóbiu, aby sa tým zdôraznila potreba vyrovnať sa s touto zvláštnou formou rasizmu, pri ktorej sa spája kultúra s náboženstvom.

| 3.2.5 | EHSV konštatuje, že boj proti násiliu je jedinou oblasťou, v ktorej neexistuje agentúra, ktorá by umožňovala synergiu. Odporúča preto Európskej komisii, aby preskúmala, aký systém by sa mal zaviesť, aby boj proti násiliu vo všetkých podobách nezostával ako priorita zanedbávaný. |
| --- | --- |

3.2.5

EHSV konštatuje, že boj proti násiliu je jedinou oblasťou, v ktorej neexistuje agentúra, ktorá by umožňovala synergiu. Odporúča preto Európskej komisii, aby preskúmala, aký systém by sa mal zaviesť, aby boj proti násiliu vo všetkých podobách nezostával ako priorita zanedbávaný.

| 3.2.6 | EHSV okrem toho považuje za veľký nedostatok fakt, že sa program „Základné práva a spravodlivosť“ neskoordinoval s novým „Inštitútom pre rovnosť pohlaví“. Výbor preto odporúča, aby sa v tejto súvislosti prijal osobitný cieľ, ktorý by umožnil, aby tento prípad nastal, keď sa inštitút otvorí v roku 2007. |
| --- | --- |

3.2.6

EHSV okrem toho považuje za veľký nedostatok fakt, že sa program „Základné práva a spravodlivosť“ neskoordinoval s novým „Inštitútom pre rovnosť pohlaví“. Výbor preto odporúča, aby sa v tejto súvislosti prijal osobitný cieľ, ktorý by umožnil, aby tento prípad nastal, keď sa inštitút otvorí v roku 2007.

3.3   Boj proti násiliu ako aj prevencia drog a informácie o nich

| 3.3.1 | Na zasadnutí Európskej rady v júni 2005 bol zvlášť privítaný akčný plán proti drogám (2005-2008) v rámci drogovej stratégie (2005-2012). Toto zasadnutie sa sústredilo na akčný plán proti drogám ako aj na boj proti terorizmu. |
| --- | --- |

3.3.1

Na zasadnutí Európskej rady v júni 2005 bol zvlášť privítaný akčný plán proti drogám (2005-2008) v rámci drogovej stratégie (2005-2012). Toto zasadnutie sa sústredilo na akčný plán proti drogám ako aj na boj proti terorizmu.

| 3.3.2 | EHSV víta toto zameranie, ale obáva sa možného rizika, že otázky násilia voči deťom, ženám a mladým ľuďom a obchodu s ľuďmi s cieľom sexuálne ich vykorisťovať sa dostanú do úzadia, keďže tie sú spojené s bojom proti zneužívaniu drog a proti obchodu s ľuďmi, a predovšetkým preto, lebo schvaľovanie rozpočtu a rozdelenie prostriedkov medzi jednotlivé programy ešte nebolo ukončené. |
| --- | --- |

3.3.2

EHSV víta toto zameranie, ale obáva sa možného rizika, že otázky násilia voči deťom, ženám a mladým ľuďom a obchodu s ľuďmi s cieľom sexuálne ich vykorisťovať sa dostanú do úzadia, keďže tie sú spojené s bojom proti zneužívaniu drog a proti obchodu s ľuďmi, a predovšetkým preto, lebo schvaľovanie rozpočtu a rozdelenie prostriedkov medzi jednotlivé programy ešte nebolo ukončené.

| 3.3.3 | EHSV odporúča, aby sa vytvoril samostatný cieľ s vlastným rozpočtom na boj proti násiliu. Tým by sa zabezpečilo prideľovanie prostriedkov podľa príslušných priorít a zvýšila by sa transparentnosť. |
| --- | --- |

3.3.3

EHSV odporúča, aby sa vytvoril samostatný cieľ s vlastným rozpočtom na boj proti násiliu. Tým by sa zabezpečilo prideľovanie prostriedkov podľa príslušných priorít a zvýšila by sa transparentnosť.

| 3.3.4 | Výbor víta, že sa uznáva, že boj proti násiliu nie je len problémom v oblasti zdravotníctva, ale aj súčasťou ochrany základných práv a slobôd, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv a slobôd. |
| --- | --- |

3.3.4

Výbor víta, že sa uznáva, že boj proti násiliu nie je len problémom v oblasti zdravotníctva, ale aj súčasťou ochrany základných práv a slobôd, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv a slobôd.

| 3.3.5 | EHSV odporúča, aby sa v rámci osobitného cieľa pre celý program jasne stanovilo, že boj proti násiliu vo všetkých formách explicitne zahŕňa aj obchod s ľuďmi s cieľom sexuálneho zneužívania. Je to dôležité, lebo boj proti pašovaniu ľudí má cezhraničný aspekt, a preto je v tejto oblasti nevyhnutne potrebná a vhodná stratégia a akčný plán EÚ. |
| --- | --- |

3.3.5

EHSV odporúča, aby sa v rámci osobitného cieľa pre celý program jasne stanovilo, že boj proti násiliu vo všetkých formách explicitne zahŕňa aj obchod s ľuďmi s cieľom sexuálneho zneužívania. Je to dôležité, lebo boj proti pašovaniu ľudí má cezhraničný aspekt, a preto je v tejto oblasti nevyhnutne potrebná a vhodná stratégia a akčný plán EÚ.

| 3.3.6 | Cieľové skupiny (článok 6) treba presnejšie definovať vzhľadom na boj proti násiliu, najmä keď ide o pridanú hodnotu EÚ, inak vzniká riziko porušenia princípu subsidiarity. |
| --- | --- |

3.3.6

Cieľové skupiny (článok 6) treba presnejšie definovať vzhľadom na boj proti násiliu, najmä keď ide o pridanú hodnotu EÚ, inak vzniká riziko porušenia princípu subsidiarity.

| 3.3.7 | Podľa názoru EHSV by sa aj úradníci pohraničnej kontroly mali považovať za cieľovú skupinu, keďže majú dôležitú úlohu pri odhaľovaní distribučných kanálov využívaných na pašovanie ľudí a drog. |
| --- | --- |

3.3.7

Podľa názoru EHSV by sa aj úradníci pohraničnej kontroly mali považovať za cieľovú skupinu, keďže majú dôležitú úlohu pri odhaľovaní distribučných kanálov využívaných na pašovanie ľudí a drog.

| 3.3.8 | EHSV považuje za nešťastné riešenie, že boj proti násiliu páchanému na ženách, mladých ľuďoch a deťoch je väčšinou zrejme ponechaný len na mimovládne organizácie podporované programom Daphne. Výbor by si želal, aby sa členské štáty výraznejšie venovali riešeniu týchto otázok prostredníctvom všetkých legislatívnych a rozpočtových nástrojov bez toho, aby to ovplyvnilo finančné prostriedky mimovládnych organizácii. Spolupráca mimovládnych organizácií, EÚ a orgánov členských štátov má naďalej rozhodujúcu úlohu pri odstraňovaní sexuálneho vykorisťovania a sexuálneho zneužívania. EHSV by uvítal spoluprácu členských štátov a agentúr mimovládnych organizácií pri zvyšovaní verejného povedomia o týchto otázkach a pri výmene osvedčených postupov. |
| --- | --- |

3.3.8

EHSV považuje za nešťastné riešenie, že boj proti násiliu páchanému na ženách, mladých ľuďoch a deťoch je väčšinou zrejme ponechaný len na mimovládne organizácie podporované programom Daphne. Výbor by si želal, aby sa členské štáty výraznejšie venovali riešeniu týchto otázok prostredníctvom všetkých legislatívnych a rozpočtových nástrojov bez toho, aby to ovplyvnilo finančné prostriedky mimovládnych organizácii. Spolupráca mimovládnych organizácií, EÚ a orgánov členských štátov má naďalej rozhodujúcu úlohu pri odstraňovaní sexuálneho vykorisťovania a sexuálneho zneužívania. EHSV by uvítal spoluprácu členských štátov a agentúr mimovládnych organizácií pri zvyšovaní verejného povedomia o týchto otázkach a pri výmene osvedčených postupov.

3.4   Základné práva a občianstvo

| 3.4.1 | EHSV víta snahu vytvoriť „skutočnú kultúru základných práv“ medzi všetkými národmi Európy, ktorá je zameraná na podporu Charty základných práv a slobôd a má informovať všetkých občanov o ich právach, vrátane tých, ktoré získali ako občania Európskej únie. |
| --- | --- |

3.4.1

EHSV víta snahu vytvoriť „skutočnú kultúru základných práv“ medzi všetkými národmi Európy, ktorá je zameraná na podporu Charty základných práv a slobôd a má informovať všetkých občanov o ich právach, vrátane tých, ktoré získali ako občania Európskej únie.

| 3.4.2 | EHSV víta uznanie osobitnej úlohy aktérov občianskej spoločnosti v súvislosti so základnými právami a ich upevňovaním. Výbor vníma podporu občianskej spoločnosti v nových členských štátoch EÚ ako prioritu. V tomto kontexte EHSV potvrdzuje svoje odhodlanie zohrať aktívnu úlohu v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.4.2

EHSV víta uznanie osobitnej úlohy aktérov občianskej spoločnosti v súvislosti so základnými právami a ich upevňovaním. Výbor vníma podporu občianskej spoločnosti v nových členských štátoch EÚ ako prioritu. V tomto kontexte EHSV potvrdzuje svoje odhodlanie zohrať aktívnu úlohu v tejto oblasti.

3.5   Špecifické programy – trestnoprávna justícia a civilná (občianskoprávna) justícia

| 3.5.1 | EHSV podporuje a podnecuje justičnú spoluprácu v oblastiach, v ktorých členské štáty EÚ prijali spoločné priority, napr. boj proti terorizmu. Vyzýva preto Komisiu, aby pokračovala vo svojom úsilí o dosiahnutie solidarity a harmonizácii s cieľom vytvoriť európsky priestor spravodlivosti, aj napriek určitému nesúladu v právnych systémoch členských štátov. |
| --- | --- |

3.5.1

EHSV podporuje a podnecuje justičnú spoluprácu v oblastiach, v ktorých členské štáty EÚ prijali spoločné priority, napr. boj proti terorizmu. Vyzýva preto Komisiu, aby pokračovala vo svojom úsilí o dosiahnutie solidarity a harmonizácii s cieľom vytvoriť európsky priestor spravodlivosti, aj napriek určitému nesúladu v právnych systémoch členských štátov.

| 3.5.2 | Aj keď napríklad v občianskych veciach sa chápanie a vymedzenie určitých pojmov, ako nedbalosť, povinná starostlivosť a zanedbanie povinnej starostlivosti, dobrá viera, zmluvná chyba alebo zodpovednosť v jednotlivých členských štátoch odlišuje, tento fakt by sa nemal považovať za prekážku pri pokračovaní v iniciatívach na približovanie legislatív, ak budú dodržané princípy subsidiarity a proporcionality. Komisii sa to darí veľmi úspešne realizovať za výslovnej pomoci výboru. |
| --- | --- |

3.5.2

Aj keď napríklad v občianskych veciach sa chápanie a vymedzenie určitých pojmov, ako nedbalosť, povinná starostlivosť a zanedbanie povinnej starostlivosti, dobrá viera, zmluvná chyba alebo zodpovednosť v jednotlivých členských štátoch odlišuje, tento fakt by sa nemal považovať za prekážku pri pokračovaní v iniciatívach na približovanie legislatív, ak budú dodržané princípy subsidiarity a proporcionality. Komisii sa to darí veľmi úspešne realizovať za výslovnej pomoci výboru.

| 3.5.3 | Aj úloha súdnictva v jednotlivých členských štátoch sa môže vzájomne veľmi líšiť, keďže niektoré pracujú vo federálnom rámci s kodifikovanou ústavou a iné nie. EHSV vyjadruje podporu Komisii, aby naďalej posilňovala existujúce mechanizmy občianskeho procesného práva ako aj vytváranie nových mechanizmov a snažila sa o ich harmonizáciu pre prípad cezhraničných, ale aj vnútorných sporov. |
| --- | --- |

3.5.3

Aj úloha súdnictva v jednotlivých členských štátoch sa môže vzájomne veľmi líšiť, keďže niektoré pracujú vo federálnom rámci s kodifikovanou ústavou a iné nie. EHSV vyjadruje podporu Komisii, aby naďalej posilňovala existujúce mechanizmy občianskeho procesného práva ako aj vytváranie nových mechanizmov a snažila sa o ich harmonizáciu pre prípad cezhraničných, ale aj vnútorných sporov.

| 3.5.4 | Napriek uvedeným problémom trestnoprávne orgány členských štátov veľmi úzko spolupracujú v boji proti vážnym trestným činom, ako pašovanie drog, obchod s ľuďmi s cieľom sexuálneho zneužívania a obchod s ľuďmi kvôli pracovnému vykorisťovaniu. |
| --- | --- |

3.5.4

Napriek uvedeným problémom trestnoprávne orgány členských štátov veľmi úzko spolupracujú v boji proti vážnym trestným činom, ako pašovanie drog, obchod s ľuďmi s cieľom sexuálneho zneužívania a obchod s ľuďmi kvôli pracovnému vykorisťovaniu.

| 3.5.5 | Existuje veľa príkladov dobrej spolupráce, ktorá prebieha medzi vyšetrovateľmi, prokurátormi a členmi súdnictva. EHSV vyzýva, aby sa týmto orgánom dali k dispozícii prostriedky na ďalší rozvoj tejto spolupráce. |
| --- | --- |

3.5.5

Existuje veľa príkladov dobrej spolupráce, ktorá prebieha medzi vyšetrovateľmi, prokurátormi a členmi súdnictva. EHSV vyzýva, aby sa týmto orgánom dali k dispozícii prostriedky na ďalší rozvoj tejto spolupráce.

V Bruseli 19. januára 2006

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému „oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ (KOM(2005) 184, konečné znenie – spravodajca: pán Pariza) (Ú. v. EÚ C 28 z 3.2.2006).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 294 z 25.11.2005, (spravodajkyňa: pani Le Nouail-Marlière).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 294 z 25.11.2005, (spravodajca: pán Cabra de Luna).

3

(4)  Ú. v. EÚ C 294 z 25.11.2005, (spravodajkyňa: pani King).

4

(5)  Správa IHF (dostupná len v angličtine)
  Intolerance and Discrimination against Muslims in the EU – Developments since September 11 (Netolerancia voči moslimom a ich diskriminácia v EÚ – vývoj po 11. septembri)
  zahŕňa vývoj v jedenástich členských štátoch: Rakúsko, Belgicko, Dánsko, Francúzsko, Nemecko, Grécko, Taliansko, Holandsko, Španielsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo.

5

Intolerance and Discrimination against Muslims in the EU – Developments since September 11 (Netolerancia voči moslimom a ich diskriminácia v EÚ – vývoj po 11. septembri)

---

| 21.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 69/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 69/5

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Trvalo udržateľný rozvoj v poľnohospodárstve, lesnom a rybnom hospodárstve a úlohy vyplývajúce z klimatických zmien“

(2006/C 69/02)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 10. februára 2005 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 svojho vnútorného poriadku vypracovať stanovisko na tému: „Trvalo udržateľný rozvoj v poľnohospodárstve, lesnom a rybnom hospodárstve a úlohy vyplývajúce z klimatických zmien“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 9. novembra 2005. Spravodajcom bol pán Seppo Kallio.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 423. plenárnom zasadnutí 18. a 19. januára 2006 (schôdza z 18. januára) 96 hlasmi za, 14 hlasmi proti, pričom 13 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | V posledných rokoch sa klimatické zmeny stali jednou z najkritickejších otázok pre budúcnosť našej planéty. Napísalo sa o nich množstvo štúdií, ktoré jasne poukazujú hlavne na zvýšené množstvo skleníkových plynov v atmosfére, ktoré spôsobujú globálne otepľovanie. Zmeny v zložení atmosféry, vyvolané ľudskou činnosťou, sa zrýchľujú. Vedci na celom svete sa zhodujú v názore, že dochádza ku klimatickým zmenám, hoci majú rôzne názory na rýchlosť, akou sa to deje. Hodnotiaca správa Medzivládnej komisie pre klimatické zmeny (IPCC 2001) neklamne konštatuje, že v tomto storočí bude proces atmosferických zmien pokračovať, čím sa urýchlia klimatické zmeny na celom svete. |
| --- | --- |

1.1

V posledných rokoch sa klimatické zmeny stali jednou z najkritickejších otázok pre budúcnosť našej planéty. Napísalo sa o nich množstvo štúdií, ktoré jasne poukazujú hlavne na zvýšené množstvo skleníkových plynov v atmosfére, ktoré spôsobujú globálne otepľovanie. Zmeny v zložení atmosféry, vyvolané ľudskou činnosťou, sa zrýchľujú. Vedci na celom svete sa zhodujú v názore, že dochádza ku klimatickým zmenám, hoci majú rôzne názory na rýchlosť, akou sa to deje. Hodnotiaca správa Medzivládnej komisie pre klimatické zmeny (IPCC 2001) neklamne konštatuje, že v tomto storočí bude proces atmosferických zmien pokračovať, čím sa urýchlia klimatické zmeny na celom svete.

| 1.2 | Európska únia a jej členské štáty sú obzvlášť aktívne pri plnení úloh, ktoré môžu spomaliť otepľovanie atmosféry. Pre dosiahnutie lepších výsledkov uskutočnila Únia mnohé zmeny politiky v rôznych oblastiach. EÚ stojí na čele medzinárodného snaženia v boji proti klimatickým zmenám, ktoré sú jednou z najväčších environmentálnych, sociálnych a hospodárskych hrozieb a môžu mať ďalekosiahle následky na celom svete. EÚ by mala ďalej zintenzívniť svoje úsilie zamerané na ochranu klímy a zasadzovať sa pritom aj o zníženie emisií skleníkových plynov v sektoroch poľnohospodárstva, lesného a rybného hospodárstva, na základe svojich záväzkov vyplývajúcich z Rámcového dohovoru OSN o klimatických zmenách a ustanovení Kyótskeho protokolu. Toto stanovisko sa pokúša poskytnúť dôležité informácie pre posilnenie úsilia EÚ pokiaľ ide o klimatické zmeny a ich účinky na lesné hospodárstvo, poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo. Je potrebné pripomenúť, že doterajší výskum značne prispel k zlepšeniu poznatkov o vplyve klimatických zmien na lesné hospodárstvo; menej poznatkov je k dispozícii o vplyve týchto zmien na poľnohospodárstvo a ešte menej o vplyve na rybné hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.2

Európska únia a jej členské štáty sú obzvlášť aktívne pri plnení úloh, ktoré môžu spomaliť otepľovanie atmosféry. Pre dosiahnutie lepších výsledkov uskutočnila Únia mnohé zmeny politiky v rôznych oblastiach. EÚ stojí na čele medzinárodného snaženia v boji proti klimatickým zmenám, ktoré sú jednou z najväčších environmentálnych, sociálnych a hospodárskych hrozieb a môžu mať ďalekosiahle následky na celom svete. EÚ by mala ďalej zintenzívniť svoje úsilie zamerané na ochranu klímy a zasadzovať sa pritom aj o zníženie emisií skleníkových plynov v sektoroch poľnohospodárstva, lesného a rybného hospodárstva, na základe svojich záväzkov vyplývajúcich z Rámcového dohovoru OSN o klimatických zmenách a ustanovení Kyótskeho protokolu. Toto stanovisko sa pokúša poskytnúť dôležité informácie pre posilnenie úsilia EÚ pokiaľ ide o klimatické zmeny a ich účinky na lesné hospodárstvo, poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo. Je potrebné pripomenúť, že doterajší výskum značne prispel k zlepšeniu poznatkov o vplyve klimatických zmien na lesné hospodárstvo; menej poznatkov je k dispozícii o vplyve týchto zmien na poľnohospodárstvo a ešte menej o vplyve na rybné hospodárstvo.

| 1.3 | Medzinárodné spoločenstvo sa pokúša na základe niekoľkých dohôd, ako napr. Kyótsky protokol o klimatických zmenách, ovplyvniť rôzne postupy s úmyslom obmedziť emisie skleníkových plynov. Avšak implementácia týchto dohôd je veľmi ťažká, pretože dokonca ani všetci hlavní signatári, napr. Spojené štáty, sa nezaviazali k plneniu všeobecne prijatých cieľov. |
| --- | --- |

1.3

Medzinárodné spoločenstvo sa pokúša na základe niekoľkých dohôd, ako napr. Kyótsky protokol o klimatických zmenách, ovplyvniť rôzne postupy s úmyslom obmedziť emisie skleníkových plynov. Avšak implementácia týchto dohôd je veľmi ťažká, pretože dokonca ani všetci hlavní signatári, napr. Spojené štáty, sa nezaviazali k plneniu všeobecne prijatých cieľov.

| 1.4 | Otepľovanie atmosféry má mnoho následkov, priamych aj nepriamych, v rôznych oblastiach a sektoroch. Odhad všetkých dôsledkov je zvlášť náročná úloha pre rozsiahly výskum v rôznych častiach sveta. V súvislosti s klimatickými zmenami boli vytvorené početné scenáre. Na základe dostupných poznatkov bol vypočítaný dosah na ľudské a prírodné systémy. Tieto dôsledky budú v závislosti od zemepisnej polohy a zmien podnebia negatívne alebo pozitívne. Medzinárodné spoločenstvo a EÚ sa, s cieľom spomaliť postupovanie klimatických zmien, v prvom rade zamerali na zníženie emisií skleníkových plynov. Klimatické zmeny nie sú iba záležitosťou environmentálnej politiky. Majú závažný hospodársky, sociálny a kultúrny dosah na celé ľudstvo a samozrejme aj na rozvoj Európskej únie. |
| --- | --- |

1.4

Otepľovanie atmosféry má mnoho následkov, priamych aj nepriamych, v rôznych oblastiach a sektoroch. Odhad všetkých dôsledkov je zvlášť náročná úloha pre rozsiahly výskum v rôznych častiach sveta. V súvislosti s klimatickými zmenami boli vytvorené početné scenáre. Na základe dostupných poznatkov bol vypočítaný dosah na ľudské a prírodné systémy. Tieto dôsledky budú v závislosti od zemepisnej polohy a zmien podnebia negatívne alebo pozitívne. Medzinárodné spoločenstvo a EÚ sa, s cieľom spomaliť postupovanie klimatických zmien, v prvom rade zamerali na zníženie emisií skleníkových plynov. Klimatické zmeny nie sú iba záležitosťou environmentálnej politiky. Majú závažný hospodársky, sociálny a kultúrny dosah na celé ľudstvo a samozrejme aj na rozvoj Európskej únie.

| 1.5 | Popri potláčaní klimatických zmien by mala EÚ a iné krajiny i regióny konať omnoho viac pre zlepšenie schopnosti ľudí a ekonomík prispôsobiť sa prebiehajúcim zmenám. Je to veľmi dôležité, pretože aj keď z dlhodobého hľadiska bude možné klimatickým zmenám zabrániť, bezprostredné zmeny si vyžiadajú závažné adaptačné opatrenia v rôznych sektoroch spoločnosti, na národnej i medzinárodnej úrovni. Klimatické zmeny budú mať významný vplyv aj na svetové hospodárske trendy a rast. EÚ predstavila vlastné odhady trendov v hospodárstve a spotrebe energie. |
| --- | --- |

1.5

Popri potláčaní klimatických zmien by mala EÚ a iné krajiny i regióny konať omnoho viac pre zlepšenie schopnosti ľudí a ekonomík prispôsobiť sa prebiehajúcim zmenám. Je to veľmi dôležité, pretože aj keď z dlhodobého hľadiska bude možné klimatickým zmenám zabrániť, bezprostredné zmeny si vyžiadajú závažné adaptačné opatrenia v rôznych sektoroch spoločnosti, na národnej i medzinárodnej úrovni. Klimatické zmeny budú mať významný vplyv aj na svetové hospodárske trendy a rast. EÚ predstavila vlastné odhady trendov v hospodárstve a spotrebe energie.

| 1.6 | Prispôsobiť sa klimatickým zmenám je hlavnou úlohou trvalo udržateľného rozvoja vo väčšine hospodárskych sektorov Európskej únie. Klimatické zmeny si vyžadujú prispôsobenie prinajmenej v nasledujúcich oblastiach: priemysel, energetika, doprava, stavebníctvo, zdravotníctvo, cestovný ruch, poisťovníctvo, využívanie pôdy, biodiverzita, využívanie prírody na rekreáciu, vodné zdroje, rybné hospodárstvo, lesníctvo, poľnohospodárska produkcia a produkcia potravín z úžitkových zvierat, ako aj poľovníctvo a extenzívny chov sobov. Preto musí byť stratégia prispôsobenia klimatickým zmenám vypracovaná v EÚ aj v členských štátoch. Európsky hospodársky a sociálny výbor by chcel vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy predostrieť ďalšie nápady pre rozvoj adaptačnej stratégie v EÚ, najmä vo vzťahu k primárnym druhom priemyslu, a to poľnohospodárstvu, lesnému a rybnému hospodárstvu. |
| --- | --- |

1.6

Prispôsobiť sa klimatickým zmenám je hlavnou úlohou trvalo udržateľného rozvoja vo väčšine hospodárskych sektorov Európskej únie. Klimatické zmeny si vyžadujú prispôsobenie prinajmenej v nasledujúcich oblastiach: priemysel, energetika, doprava, stavebníctvo, zdravotníctvo, cestovný ruch, poisťovníctvo, využívanie pôdy, biodiverzita, využívanie prírody na rekreáciu, vodné zdroje, rybné hospodárstvo, lesníctvo, poľnohospodárska produkcia a produkcia potravín z úžitkových zvierat, ako aj poľovníctvo a extenzívny chov sobov. Preto musí byť stratégia prispôsobenia klimatickým zmenám vypracovaná v EÚ aj v členských štátoch. Európsky hospodársky a sociálny výbor by chcel vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy predostrieť ďalšie nápady pre rozvoj adaptačnej stratégie v EÚ, najmä vo vzťahu k primárnym druhom priemyslu, a to poľnohospodárstvu, lesnému a rybnému hospodárstvu.

| 1.7 | Hroziace prírodné katastrofy, napr. povodne, víchrice a krupobitie, ktoré sa budú v dôsledku očakávaných klimatických zmien vyskytovať v čoraz hojnejšom počte, budú mať rovnako negatívne dôsledky na sektory poľnohospodárstva, ako aj lesníctva a rybného hospodárstva. |
| --- | --- |

1.7

Hroziace prírodné katastrofy, napr. povodne, víchrice a krupobitie, ktoré sa budú v dôsledku očakávaných klimatických zmien vyskytovať v čoraz hojnejšom počte, budú mať rovnako negatívne dôsledky na sektory poľnohospodárstva, ako aj lesníctva a rybného hospodárstva.

2.   Zmeny a potreby prispôsobovania poľnohospodárstva EÚ ako reakcia na proces klimatických zmien

| 2.1 | Na základe očakávaných účinkov globálneho otepľovania možno odôvodnene očakávať, že tieto zmeny budú najviac pociťované v poľnohospodárstve a lesníctve, a do istej miery aj v rybnom hospodárstve. Ak zvážime, že tieto sektory prispeli k emisii skleníkových plynov iba malou mierou, bola doteraz ich úloha pri navrhovaní a implementácii európskych opatrení o klimatických zmenách len okrajová. Podľa výskumu IPCC sú klimatické zmeny neodvrátiteľné. Preto je veľmi dôležité pozerať na tieto sektory z perspektívy nevyhnutných adaptačných zmien. |
| --- | --- |

2.1

Na základe očakávaných účinkov globálneho otepľovania možno odôvodnene očakávať, že tieto zmeny budú najviac pociťované v poľnohospodárstve a lesníctve, a do istej miery aj v rybnom hospodárstve. Ak zvážime, že tieto sektory prispeli k emisii skleníkových plynov iba malou mierou, bola doteraz ich úloha pri navrhovaní a implementácii európskych opatrení o klimatických zmenách len okrajová. Podľa výskumu IPCC sú klimatické zmeny neodvrátiteľné. Preto je veľmi dôležité pozerať na tieto sektory z perspektívy nevyhnutných adaptačných zmien.

| 2.2 | Európske modely poľnohospodárstva, lesného a rybného hospodárstva sú založené na princípe, že poľnohospodárstvo, lesníctvo a rybolov by mali trvalo udržateľným spôsobom produkovať obnoviteľné nerastné suroviny a výrobky pre spotrebiteľov a priemysel. EÚ investovala vo vysokej miere do kvality potravín a iných výrobkov a do zabezpečenia kvality. Zachovanie dosiahnutých cieľov a výsledkov si vyžiada nové opatrenia na prispôsobenie sa klimatickým zmenám. |
| --- | --- |

2.2

Európske modely poľnohospodárstva, lesného a rybného hospodárstva sú založené na princípe, že poľnohospodárstvo, lesníctvo a rybolov by mali trvalo udržateľným spôsobom produkovať obnoviteľné nerastné suroviny a výrobky pre spotrebiteľov a priemysel. EÚ investovala vo vysokej miere do kvality potravín a iných výrobkov a do zabezpečenia kvality. Zachovanie dosiahnutých cieľov a výsledkov si vyžiada nové opatrenia na prispôsobenie sa klimatickým zmenám.

| 2.3 | Klimatické zmeny ovplyvňujú produkciu potravín, prístup k vode a zdravie v EÚ a vo svete. V severných regiónoch EÚ spôsobí otepľovanie atmosféry zvýšené výnosy v pestovaní obilnín, kým na juhu budú žatvy chudobné kvôli pribúdajúcim suchám. Rýchlosť a formy klimatických zmien budú v jednotlivých krajinách a regiónoch EÚ rôzne, ale aspoň nateraz je zreteľne jasný trend otepľovania. V južných regiónoch je čoraz ťažšie zohnať pitnú vodu i vodu na zavlažovanie. |
| --- | --- |

2.3

Klimatické zmeny ovplyvňujú produkciu potravín, prístup k vode a zdravie v EÚ a vo svete. V severných regiónoch EÚ spôsobí otepľovanie atmosféry zvýšené výnosy v pestovaní obilnín, kým na juhu budú žatvy chudobné kvôli pribúdajúcim suchám. Rýchlosť a formy klimatických zmien budú v jednotlivých krajinách a regiónoch EÚ rôzne, ale aspoň nateraz je zreteľne jasný trend otepľovania. V južných regiónoch je čoraz ťažšie zohnať pitnú vodu i vodu na zavlažovanie.

| 2.4 | Extrémne úkazy počasia – búrky, povodne, suchá a dlhotrvajúce vlny horúčav – budú pribúdať. Globálne otepľovanie zvyšuje riziko šírenia chorôb prenášaných hmyzom a pitnou vodou. Klimatické zmeny budú mať vplyv aj na početnosť týchto problémov v rôznych krajinách a regiónoch. |
| --- | --- |

2.4

Extrémne úkazy počasia – búrky, povodne, suchá a dlhotrvajúce vlny horúčav – budú pribúdať. Globálne otepľovanie zvyšuje riziko šírenia chorôb prenášaných hmyzom a pitnou vodou. Klimatické zmeny budú mať vplyv aj na početnosť týchto problémov v rôznych krajinách a regiónoch.

| 2.4.1 | Produkcia potravín v Európskej únii sa z dlhodobého hľadiska presunie viac na sever. Predpokladá sa, že klimatické zmeny rozšíria rozdiel v prosperite medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami, čo bude mať rovnako dôsledok na produkciu a trh s potravinami. Je celkom pochopiteľné, že zmena podnebia povedie v niektorých regiónoch k nedostatku potravín a konfliktom v súvislosti s prístupom k potravinám. Je dôležité vziať na vedomie fakt, že klimatické zmeny môžu viesť k vážnemu narušeniu prístupu k vodným zdrojom. |
| --- | --- |

2.4.1

Produkcia potravín v Európskej únii sa z dlhodobého hľadiska presunie viac na sever. Predpokladá sa, že klimatické zmeny rozšíria rozdiel v prosperite medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami, čo bude mať rovnako dôsledok na produkciu a trh s potravinami. Je celkom pochopiteľné, že zmena podnebia povedie v niektorých regiónoch k nedostatku potravín a konfliktom v súvislosti s prístupom k potravinám. Je dôležité vziať na vedomie fakt, že klimatické zmeny môžu viesť k vážnemu narušeniu prístupu k vodným zdrojom.

| 2.4.2 | Európska únia bude schopná lepšie zvládať tento problém, pretože má dobrú infraštruktúru a cieľom jej poľnohospodárskej politiky je zachovanie produkcie v Únii. V tejto meniacej sa situácii je dôležité, aby EÚ dokázala zachovať primerané nástroje a zdroje na rozvoj a zabezpečenie vlastnej produkcie potravín. |
| --- | --- |

2.4.2

Európska únia bude schopná lepšie zvládať tento problém, pretože má dobrú infraštruktúru a cieľom jej poľnohospodárskej politiky je zachovanie produkcie v Únii. V tejto meniacej sa situácii je dôležité, aby EÚ dokázala zachovať primerané nástroje a zdroje na rozvoj a zabezpečenie vlastnej produkcie potravín.

| 2.5 | EÚ doposiaľ nevypracovala v rámci svojej poľnohospodárskej politiky jasnú adaptačnú stratégiu, ktorá by reagovala na už nevyhnutné dôsledky klimatických zmien. Niektoré členské štáty už vypracovali alebo vypracúvajú národné stratégie pre prispôsobenie sa klimatickým zmenám. Európske poľnohospodárstvo v podstate reaguje na klimatické zmeny dobre, napríklad adaptačná schopnosť plodín je vo všeobecnosti dobrá. |
| --- | --- |

2.5

EÚ doposiaľ nevypracovala v rámci svojej poľnohospodárskej politiky jasnú adaptačnú stratégiu, ktorá by reagovala na už nevyhnutné dôsledky klimatických zmien. Niektoré členské štáty už vypracovali alebo vypracúvajú národné stratégie pre prispôsobenie sa klimatickým zmenám. Európske poľnohospodárstvo v podstate reaguje na klimatické zmeny dobre, napríklad adaptačná schopnosť plodín je vo všeobecnosti dobrá.

| 2.5.1 | Vypestovaním nových odrôd plodín je možné prispôsobiť sa klimatickým zmenám v priebehu niekoľkých rokov. Pre uľahčenie adaptácie je možné zvoliť rôzne genetické zdroje. Hospodárske podniky by mali viac investovať do rozvoja nových technológií v rastlinnej aj živočíšnej výrobe. Na zredukovanie škôd spôsobených zmenami počasia a chorobami rastlín a živočíchov by mal byť vyvinutý primeraný systém riadenia rizík. |
| --- | --- |

2.5.1

Vypestovaním nových odrôd plodín je možné prispôsobiť sa klimatickým zmenám v priebehu niekoľkých rokov. Pre uľahčenie adaptácie je možné zvoliť rôzne genetické zdroje. Hospodárske podniky by mali viac investovať do rozvoja nových technológií v rastlinnej aj živočíšnej výrobe. Na zredukovanie škôd spôsobených zmenami počasia a chorobami rastlín a živočíchov by mal byť vyvinutý primeraný systém riadenia rizík.

| 2.5.2 | Rovnako je potrebné zintenzívniť výskum v poľnohospodárskom sektore s cieľom vypestovať nové odrody, ktoré sa lepšie prispôsobia novým ekologickým pomerom (adaptácia), alebo ktoré nevyžadujú veľké prísuny napríklad dusíkatých hnojív (kontrola emisií). Mali by byť podporované a rozširované univerzitné kurzy a výskum zaoberajúce sa tak základným výskumom, ako aj výskumom adaptácie na klimatické zmeny. |
| --- | --- |

2.5.2

Rovnako je potrebné zintenzívniť výskum v poľnohospodárskom sektore s cieľom vypestovať nové odrody, ktoré sa lepšie prispôsobia novým ekologickým pomerom (adaptácia), alebo ktoré nevyžadujú veľké prísuny napríklad dusíkatých hnojív (kontrola emisií). Mali by byť podporované a rozširované univerzitné kurzy a výskum zaoberajúce sa tak základným výskumom, ako aj výskumom adaptácie na klimatické zmeny.

| 2.5.3 | Kľúčovou otázkou je však zachovanie celkovej úrodnosti poľnohospodárskej pôdy v EÚ. Škodlivé zmeny, ktoré prebiehajú v pôde, možno zmierniť rozvojom nových poľnohospodárskych postupov. Jednou z kritických otázok pre poľnohospodárstvo bude podstata budúcej vodohospodárskej politiky, najmä v tých regiónoch, kde sa nedostatok vody stáva čoraz väčším problémom. |
| --- | --- |

2.5.3

Kľúčovou otázkou je však zachovanie celkovej úrodnosti poľnohospodárskej pôdy v EÚ. Škodlivé zmeny, ktoré prebiehajú v pôde, možno zmierniť rozvojom nových poľnohospodárskych postupov. Jednou z kritických otázok pre poľnohospodárstvo bude podstata budúcej vodohospodárskej politiky, najmä v tých regiónoch, kde sa nedostatok vody stáva čoraz väčším problémom.

| 2.6 | Následky klimatických zmien na celosvetový trh s potravinami si vyžadujú ďalšie štúdium, pretože zmeny trhu majú vplyv aj na vlastné výrobné ciele EÚ. |
| --- | --- |

2.6

Následky klimatických zmien na celosvetový trh s potravinami si vyžadujú ďalšie štúdium, pretože zmeny trhu majú vplyv aj na vlastné výrobné ciele EÚ.

| 2.7 | Európska únia zaviedla niekoľko opatrení v rámci environmentálnej politiky zasahujúcej poľnohospodárstvo s úmyslom znížiť emisie skleníkových plynov. Únia sa rovnako pokúsila nasmerovať poľnohospodárstvo na výrobu bioenergetických plodín, ktoré by mali pozitívny vplyv na environmentálnu a klimatologickú politiku. EÚ by mala zaviesť nové environmentálne opatrenia v poľnohospodárstve, zamerané na efektívnejšie využitie hnojív a podľa možnosti na zníženie produkcie metánu dobytkom, alebo na podporu jeho opätovného využitia. Takto ovplyvnia zmeny v poľnohospodárskej a environmentálnej politike EÚ hladiny emisií v budúcnosti. |
| --- | --- |

2.7

Európska únia zaviedla niekoľko opatrení v rámci environmentálnej politiky zasahujúcej poľnohospodárstvo s úmyslom znížiť emisie skleníkových plynov. Únia sa rovnako pokúsila nasmerovať poľnohospodárstvo na výrobu bioenergetických plodín, ktoré by mali pozitívny vplyv na environmentálnu a klimatologickú politiku. EÚ by mala zaviesť nové environmentálne opatrenia v poľnohospodárstve, zamerané na efektívnejšie využitie hnojív a podľa možnosti na zníženie produkcie metánu dobytkom, alebo na podporu jeho opätovného využitia. Takto ovplyvnia zmeny v poľnohospodárskej a environmentálnej politike EÚ hladiny emisií v budúcnosti.

| 2.8 | V tejto novej situácii by sa obrábaná pôda mala využívať viac než doteraz na nepotravinársku výrobu. Využívanie biopalív je v krajinách EÚ stále slabé. Ak sa má dosiahnuť cieľ stanovený EÚ pre využitie biopalív, je nevyhnutné podstatne zvýšiť produkciu. EÚ by mala zmeniť určité pravidlá, ktoré obmedzujú produkciu energetických plodín, ako napr. strop výnosu z hektára pre pomoc a využitie pôdy ležiacej ladom na nepotravinársku výrobu. Používanie bioenergie možno oprávniť tým, že pomáha zvýšiť zamestnanosť, diverzifikovať produkciu energie a má pozitívne účinky na klimatické zmeny. |
| --- | --- |

2.8

V tejto novej situácii by sa obrábaná pôda mala využívať viac než doteraz na nepotravinársku výrobu. Využívanie biopalív je v krajinách EÚ stále slabé. Ak sa má dosiahnuť cieľ stanovený EÚ pre využitie biopalív, je nevyhnutné podstatne zvýšiť produkciu. EÚ by mala zmeniť určité pravidlá, ktoré obmedzujú produkciu energetických plodín, ako napr. strop výnosu z hektára pre pomoc a využitie pôdy ležiacej ladom na nepotravinársku výrobu. Používanie bioenergie možno oprávniť tým, že pomáha zvýšiť zamestnanosť, diverzifikovať produkciu energie a má pozitívne účinky na klimatické zmeny.

| 2.8.1 | EÚ by mala umožniť, aby poľnohospodárstvo zohrávalo svoju úlohu ako producent biopalív v plnom rozsahu, pretože len tak sa EÚ posunie bližšie k splneniu cieľov smernice o biopalivách. EÚ by mala opätovne zvážiť možnosť adaptácie niektorých predpisov Spoločnej poľnohospodárskej politiky (CAP) a opätovne posúdiť dohodu Blair House Svetovej obchodnej organizácie (WTO), ktorá obmedzuje produkciu olejnatých semien pre nepotravinársku výrobu a semien, pestovaných na pôde ležiacej ladom. EÚ by mala toto obmedzenie odstrániť, pretože na produkciu olejnatých semien sa nevzťahuje poľnohospodárska pomoc. |
| --- | --- |

2.8.1

EÚ by mala umožniť, aby poľnohospodárstvo zohrávalo svoju úlohu ako producent biopalív v plnom rozsahu, pretože len tak sa EÚ posunie bližšie k splneniu cieľov smernice o biopalivách. EÚ by mala opätovne zvážiť možnosť adaptácie niektorých predpisov Spoločnej poľnohospodárskej politiky (CAP) a opätovne posúdiť dohodu Blair House Svetovej obchodnej organizácie (WTO), ktorá obmedzuje produkciu olejnatých semien pre nepotravinársku výrobu a semien, pestovaných na pôde ležiacej ladom. EÚ by mala toto obmedzenie odstrániť, pretože na produkciu olejnatých semien sa nevzťahuje poľnohospodárska pomoc.

| 2.8.2 | Prispôsobenie sa klimatickým zmenám si vyžaduje koordinovanú spoluprácu v celom potravinovom reťazci, tak na medzinárodnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. Proces adaptácie je veľkou výzvou aj pre spotrebiteľov, ktorým by mali byť poskytnuté účinné informácie a reklama. EÚ a členské štáty by mali zorganizovať koordinované školenia, informačnú a reklamnú kampaň pre zvýšenie pochopenia zložitých problémov klimatických zmien zo strany širokej verejnosti. |
| --- | --- |

2.8.2

Prispôsobenie sa klimatickým zmenám si vyžaduje koordinovanú spoluprácu v celom potravinovom reťazci, tak na medzinárodnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. Proces adaptácie je veľkou výzvou aj pre spotrebiteľov, ktorým by mali byť poskytnuté účinné informácie a reklama. EÚ a členské štáty by mali zorganizovať koordinované školenia, informačnú a reklamnú kampaň pre zvýšenie pochopenia zložitých problémov klimatických zmien zo strany širokej verejnosti.

3.   Potreba adaptácie aj v rybnom hospodárstve

| 3.1 | Politika rybného hospodárstva EÚ sa zamerala hlavne na riadenie zásob rýb a kontrolu trhov. Obavy zo zmien kvality vody sa samozrejme dotýkajú aj rybného hospodárstva. Politika rybného hospodárstva EÚ zatiaľ nevytvorila konkrétny príspevok pre možnú potrebu adaptácie na klimatické zmeny. Ale hlavné usmernenia EÚ poznamenávajú, že z dlhodobého hľadiska budú mať klimatické zmeny dosah na rybársky priemysel v Európe a v určitých regiónoch. EÚ je presvedčená, že sa dokáže prispôsobiť budúcim zmenám. Podľa súčasných poznatkov zvýšenie teploty vôd v dôsledku klimatických zmien nespôsobí podstatné zmeny vo veľkých moriach. Naproti tomu dosah bude výraznejší v menších vodných útvaroch, ako sú napríklad rybníky, rieky a jazerá. Je pravdepodobné, že príde k významným zmenám v zásobách rýb, okrem iného kvôli zmenám zásob ich potravy. Do teplejších vôd môžu pribudnúť rôzne nové druhy rýb, kým iné druhy môžu vyhynúť. |
| --- | --- |

3.1

Politika rybného hospodárstva EÚ sa zamerala hlavne na riadenie zásob rýb a kontrolu trhov. Obavy zo zmien kvality vody sa samozrejme dotýkajú aj rybného hospodárstva. Politika rybného hospodárstva EÚ zatiaľ nevytvorila konkrétny príspevok pre možnú potrebu adaptácie na klimatické zmeny. Ale hlavné usmernenia EÚ poznamenávajú, že z dlhodobého hľadiska budú mať klimatické zmeny dosah na rybársky priemysel v Európe a v určitých regiónoch. EÚ je presvedčená, že sa dokáže prispôsobiť budúcim zmenám. Podľa súčasných poznatkov zvýšenie teploty vôd v dôsledku klimatických zmien nespôsobí podstatné zmeny vo veľkých moriach. Naproti tomu dosah bude výraznejší v menších vodných útvaroch, ako sú napríklad rybníky, rieky a jazerá. Je pravdepodobné, že príde k významným zmenám v zásobách rýb, okrem iného kvôli zmenám zásob ich potravy. Do teplejších vôd môžu pribudnúť rôzne nové druhy rýb, kým iné druhy môžu vyhynúť.

| 3.2 | Väčšie zmeny môžu pravdepodobne nastať vo vnútrozemských a pobrežných vodách severných krajín EÚ. Hodnotné druhy rýb žijúce v studených vodách môžu byť ohrozené. Nastane samozrejmý úbytok najmä hodnotných rýb, akými sú napr. losos v severných regiónoch EÚ, a naopak, zvýšia sa počty menej hodnotných obyčajných rýb. Schopnosť rôznych druhov rýb prispôsobiť sa je tiež vo veľkej miere rôzna. Zjavne kľúčový význam tu majú klimatické zmeny a spôsob, akým tieto zmeny zasiahnu vodné plochy. Všeobecný trend pri klimatických zmenách znamená zvyšovanie teploty vôd a už o tom existuje vedecký dôkaz napríklad v polárnych regiónoch a sibírskych močiaroch. Na druhej strane morský ekosystém reaguje na účinky klimatických zmien pomerne pružne. Situácia je omnoho problematickejšia v prípade riek a jazier, ale pre tieto ekosystémy je v súčasnosti k dispozícii iba obmedzený výskum adaptácie na klimatické zmeny. |
| --- | --- |

3.2

Väčšie zmeny môžu pravdepodobne nastať vo vnútrozemských a pobrežných vodách severných krajín EÚ. Hodnotné druhy rýb žijúce v studených vodách môžu byť ohrozené. Nastane samozrejmý úbytok najmä hodnotných rýb, akými sú napr. losos v severných regiónoch EÚ, a naopak, zvýšia sa počty menej hodnotných obyčajných rýb. Schopnosť rôznych druhov rýb prispôsobiť sa je tiež vo veľkej miere rôzna. Zjavne kľúčový význam tu majú klimatické zmeny a spôsob, akým tieto zmeny zasiahnu vodné plochy. Všeobecný trend pri klimatických zmenách znamená zvyšovanie teploty vôd a už o tom existuje vedecký dôkaz napríklad v polárnych regiónoch a sibírskych močiaroch. Na druhej strane morský ekosystém reaguje na účinky klimatických zmien pomerne pružne. Situácia je omnoho problematickejšia v prípade riek a jazier, ale pre tieto ekosystémy je v súčasnosti k dispozícii iba obmedzený výskum adaptácie na klimatické zmeny.

| 3.3 | V dôsledku klimatických zmien sa môžu zlepšiť podmienky pre akvakultúru. V budúcnosti sa objem vody zväčší, zväčší sa aj celková plocha pobrežných vôd, čo umožní rozmach akvakultúry. Zvýšenie teploty v severných moriach rovnako zvýši množstvo potravy pre ryby. Zároveň však vyššia teplota vody môže zvýšiť riziko chorôb a znamenať zhoršenie kvality. Zmeny teploty vôd budú mať nielen hospodárske, ale aj prírodné dôsledky, ktoré sa prejavia predovšetkým obmedzením biodiverzity. |
| --- | --- |

3.3

V dôsledku klimatických zmien sa môžu zlepšiť podmienky pre akvakultúru. V budúcnosti sa objem vody zväčší, zväčší sa aj celková plocha pobrežných vôd, čo umožní rozmach akvakultúry. Zvýšenie teploty v severných moriach rovnako zvýši množstvo potravy pre ryby. Zároveň však vyššia teplota vody môže zvýšiť riziko chorôb a znamenať zhoršenie kvality. Zmeny teploty vôd budú mať nielen hospodárske, ale aj prírodné dôsledky, ktoré sa prejavia predovšetkým obmedzením biodiverzity.

| 3.4 | Trvalo udržateľný rozvoj zásob rýb by sa mal zakladať na vedomostiach a výskume. Politiku EÚ v oblasti rybolovu je často ťažké riadiť a implementovať. Sektor čelí značným problémom a tlaku, napr. pokiaľ ide o rentabilitu, problém s dioxínmi a reguláciu rybolovu. Adaptačná kapacita sektora rybného hospodárstva by mohla rovnako byť zlepšená zredukovaním škodlivých ľudských zásahov, ktoré spôsobujú eutrofizáciu a zníženú kvalitu vody. Rybné hospodárstvo je oblasť, v ktorej existuje naliehavá potreba štúdií o klimatických zmenách. Procesy vo vodných ekosystémoch sú veľmi zložité, čo predstavuje veľkú výzvu pre výskum. EÚ by mohla poskytnúť pre takú prácu dodatočné financie a zintenzívniť svoje multilaterálne aktivity v oblasti medzinárodného výskumu a spolupráce. |
| --- | --- |

3.4

Trvalo udržateľný rozvoj zásob rýb by sa mal zakladať na vedomostiach a výskume. Politiku EÚ v oblasti rybolovu je často ťažké riadiť a implementovať. Sektor čelí značným problémom a tlaku, napr. pokiaľ ide o rentabilitu, problém s dioxínmi a reguláciu rybolovu. Adaptačná kapacita sektora rybného hospodárstva by mohla rovnako byť zlepšená zredukovaním škodlivých ľudských zásahov, ktoré spôsobujú eutrofizáciu a zníženú kvalitu vody. Rybné hospodárstvo je oblasť, v ktorej existuje naliehavá potreba štúdií o klimatických zmenách. Procesy vo vodných ekosystémoch sú veľmi zložité, čo predstavuje veľkú výzvu pre výskum. EÚ by mohla poskytnúť pre takú prácu dodatočné financie a zintenzívniť svoje multilaterálne aktivity v oblasti medzinárodného výskumu a spolupráce.

4.   Potreba dlhodobých stratégií v lesníctve

| 4.1 | Lesné zdroje EÚ sa stále zvyšujú. Vyrúbe sa iba polovica ročného prírastku, pritom veľkokapacitné zalesňovacie programy vytvárajú nové zásoby. Uhlík uchovaný v lesoch a dreve je po oceánoch najdôležitejším kondenzátorom uhlíka. Výroba na báze dreva však zároveň funguje ako náhrada za výrobky vyrobené z neobnoviteľných zdrojov. Európska lesnícka politika patrí do kompetencie členských štátov, hoci je čoraz viac riadená legislatívou EÚ a medzinárodnými dohodami. Ministerská konferencia o ochrane lesov v Európe (MCFP) zriadila kritériá a indikátory pre trvalo udržateľné lesníctvo a slúži ako kľúčový referenčný bod pre trvalo udržateľné využitie lesných zdrojov. EÚ by mala podľa možnosti podporovať tento proces v rámci trvalo udržateľného rozvoja, pričom však musí rešpektovať princíp subsidiarity. |
| --- | --- |

4.1

Lesné zdroje EÚ sa stále zvyšujú. Vyrúbe sa iba polovica ročného prírastku, pritom veľkokapacitné zalesňovacie programy vytvárajú nové zásoby. Uhlík uchovaný v lesoch a dreve je po oceánoch najdôležitejším kondenzátorom uhlíka. Výroba na báze dreva však zároveň funguje ako náhrada za výrobky vyrobené z neobnoviteľných zdrojov. Európska lesnícka politika patrí do kompetencie členských štátov, hoci je čoraz viac riadená legislatívou EÚ a medzinárodnými dohodami. Ministerská konferencia o ochrane lesov v Európe (MCFP) zriadila kritériá a indikátory pre trvalo udržateľné lesníctvo a slúži ako kľúčový referenčný bod pre trvalo udržateľné využitie lesných zdrojov. EÚ by mala podľa možnosti podporovať tento proces v rámci trvalo udržateľného rozvoja, pričom však musí rešpektovať princíp subsidiarity.

| 4.2 | Dobre obhospodarované lesy dávajú základ pre vhodné prispôsobenie sa klimatickým zmenám. Lesy EÚ sú z väčšej časti obhospodarované na neprerušovanom základe a preto sú schopné zachovať vysoké úrovne produkcie a udržať si svoju vitalitu. Dlhodobé časové horizonty v lesníctve, s rotačnými obdobiami od 15 do 150 rokov znamenajú, že s akýmikoľvek adaptačnými opatreniami by sa malo začať čo najskôr. V súčasnosti by sa mala zvláštna pozornosť venovať metódam dopĺňania zásob, vrátane voľby druhov stromov. Keďže klimatické podmienky sa pravdepodobne za krátku dobu výrazne zmenia, európske lesy sa stanú zraniteľnejšími voči škodám spôsobeným hmyzom. EÚ by mala podporiť širšiu spoluprácu medzi národnými orgánmi riadenia lesného hospodárstva a zainteresovanými stranami kvôli príprave na závažné ohrozenia zo strany takých organizmov, akými sú napríklad hmyz a plesne. |
| --- | --- |

4.2

Dobre obhospodarované lesy dávajú základ pre vhodné prispôsobenie sa klimatickým zmenám. Lesy EÚ sú z väčšej časti obhospodarované na neprerušovanom základe a preto sú schopné zachovať vysoké úrovne produkcie a udržať si svoju vitalitu. Dlhodobé časové horizonty v lesníctve, s rotačnými obdobiami od 15 do 150 rokov znamenajú, že s akýmikoľvek adaptačnými opatreniami by sa malo začať čo najskôr. V súčasnosti by sa mala zvláštna pozornosť venovať metódam dopĺňania zásob, vrátane voľby druhov stromov. Keďže klimatické podmienky sa pravdepodobne za krátku dobu výrazne zmenia, európske lesy sa stanú zraniteľnejšími voči škodám spôsobeným hmyzom. EÚ by mala podporiť širšiu spoluprácu medzi národnými orgánmi riadenia lesného hospodárstva a zainteresovanými stranami kvôli príprave na závažné ohrozenia zo strany takých organizmov, akými sú napríklad hmyz a plesne.

| 4.3 | V EÚ sa vyskytujú rozmanité druhy lesov. Európske lesy možno rozdeliť podľa geografickej lokality na boreálne (severské), atlantické, kontinentálne a stredozemné, alpské a makronézske lesné zóny. Medzi týmito lesnými zónami sú obrovské biotické rozdiely. Pri vytváraní adaptačnej stratégie na klimatické zmeny pre primárny priemysel by sa mala stratégia pre lesníctvo vypracovávať na národnej alebo regionálnej úrovni. Lesy majú dôležitú úlohu ako významný stabilizačný faktor v prírodnom ekosystéme Európy a ich zachovanie bude mať rozhodujúci vplyv na stabilitu prírodných a poloprírodných ekosystémov kontinentu. |
| --- | --- |

4.3

V EÚ sa vyskytujú rozmanité druhy lesov. Európske lesy možno rozdeliť podľa geografickej lokality na boreálne (severské), atlantické, kontinentálne a stredozemné, alpské a makronézske lesné zóny. Medzi týmito lesnými zónami sú obrovské biotické rozdiely. Pri vytváraní adaptačnej stratégie na klimatické zmeny pre primárny priemysel by sa mala stratégia pre lesníctvo vypracovávať na národnej alebo regionálnej úrovni. Lesy majú dôležitú úlohu ako významný stabilizačný faktor v prírodnom ekosystéme Európy a ich zachovanie bude mať rozhodujúci vplyv na stabilitu prírodných a poloprírodných ekosystémov kontinentu.

| 4.4 | Klimatické zmeny už spôsobili a očakáva sa, že spôsobia čoraz väčší počet prírodných katastrôf. V prípade lesov to znamená viac lesných požiarov, škôd spôsobených búrkami a rozšíreným výskytom hmyzu. EÚ by mala urobiť opatrenia na zvládnutie takých krízových situácií tým, že zaistí urýchlenú mobilizáciu podpory a príslušnú materiálnu a finančnú pomoc prostredníctvom Fondu solidarity EÚ a podobných nástrojov. |
| --- | --- |

4.4

Klimatické zmeny už spôsobili a očakáva sa, že spôsobia čoraz väčší počet prírodných katastrôf. V prípade lesov to znamená viac lesných požiarov, škôd spôsobených búrkami a rozšíreným výskytom hmyzu. EÚ by mala urobiť opatrenia na zvládnutie takých krízových situácií tým, že zaistí urýchlenú mobilizáciu podpory a príslušnú materiálnu a finančnú pomoc prostredníctvom Fondu solidarity EÚ a podobných nástrojov.

| 4.5 | Pokiaľ ide o náchylnosť na biotické znečisťovanie, EÚ by si mala zachovať svoju prísnu politiku v súvislosti s inšpekciou dovezenej guľatiny a výrobkov z dreva z krajín mimo EÚ. Toto je účinný prostriedok na ochranu európskych lesov pred cudzími škodcami, napríklad určitými druhmi hmyzu a plesní. Dovozné kontroly nesmú viesť k zriaďovaniu bezdôvodných bariér pre medzinárodný obchod. |
| --- | --- |

4.5

Pokiaľ ide o náchylnosť na biotické znečisťovanie, EÚ by si mala zachovať svoju prísnu politiku v súvislosti s inšpekciou dovezenej guľatiny a výrobkov z dreva z krajín mimo EÚ. Toto je účinný prostriedok na ochranu európskych lesov pred cudzími škodcami, napríklad určitými druhmi hmyzu a plesní. Dovozné kontroly nesmú viesť k zriaďovaniu bezdôvodných bariér pre medzinárodný obchod.

| 4.6 | Lesné požiare sú už teraz veľkým problémom, najmä v južných častiach EÚ. Keďže možno očakávať, že klimatické zmeny túto situáciu len zhoršia, je nevyhnutné, aby EÚ ďalej pokračovala v existujúcej práci pri prevencii lesných požiarov a ich udržiavaní pod kontrolou a pri rozvoji európskych plánov na riadenie rizík. |
| --- | --- |

4.6

Lesné požiare sú už teraz veľkým problémom, najmä v južných častiach EÚ. Keďže možno očakávať, že klimatické zmeny túto situáciu len zhoršia, je nevyhnutné, aby EÚ ďalej pokračovala v existujúcej práci pri prevencii lesných požiarov a ich udržiavaní pod kontrolou a pri rozvoji európskych plánov na riadenie rizík.

| 4.7 | Vďaka trvalo udržateľnému riadeniu lesného hospodárstva potenciál lesov EÚ ustavične rastie. Drevo je obnoviteľný prírodný zdroj a podporovanie jeho využitia v spoločnosti ako stavebného materiálu a zdroja energie je najefektívnejším spôsobom uzavretia oxidu uhličitého v stromoch a výrobkoch z dreva, ktoré fungujú aj ako kondenzátory uhlíka, aj ako náhrada materiálov na báze neobnoviteľných zdrojov. V mnohých krajinách ponúka väčšie využitie dreva jednu z mála príležitostí pre tvorbu nových pracovných miest, najmä na vidieku. To sa vzťahuje najmä na výrobu energie na základe dreva, ktorá je veľmi náročná na prácu a často vyrábaná miestnymi podnikateľmi, ktorí používajú jednoduché vykurovacie zariadenia. |
| --- | --- |

4.7

Vďaka trvalo udržateľnému riadeniu lesného hospodárstva potenciál lesov EÚ ustavične rastie. Drevo je obnoviteľný prírodný zdroj a podporovanie jeho využitia v spoločnosti ako stavebného materiálu a zdroja energie je najefektívnejším spôsobom uzavretia oxidu uhličitého v stromoch a výrobkoch z dreva, ktoré fungujú aj ako kondenzátory uhlíka, aj ako náhrada materiálov na báze neobnoviteľných zdrojov. V mnohých krajinách ponúka väčšie využitie dreva jednu z mála príležitostí pre tvorbu nových pracovných miest, najmä na vidieku. To sa vzťahuje najmä na výrobu energie na základe dreva, ktorá je veľmi náročná na prácu a často vyrábaná miestnymi podnikateľmi, ktorí používajú jednoduché vykurovacie zariadenia.

| 4.8 | Riadenie lesného hospodárstva sa zakladá na zložitom biologickom systéme, štúdium ktorého trvá dlhý čas, čiastočne aj kvôli dlhým obdobiam medzi začatím procesu a realizáciou výsledkov. Infraštruktúra a logistické systémy rôznych druhov sú jedny zo základných kameňov hospodársky rentabilného lesníctva. Očakáva sa, že klimatické zmeny povedú k suchám na juhu a vlhkejšej pôde v severných regiónoch, čo znamená potrebu vyvinúť také lesné stroje, ktoré dokážu pracovať účinne bez toho, aby mali veľký vplyv na povrch pôdy pri svojej prevádzke, a investovať do základného biologického výskumu. EÚ by mala kvôli zachovaniu modelu európskeho lesníctva a prispôsobeniu sa zmeneným klimatickým podmienkam zaistiť adekvátne financovanie výskumu a vývoja v tomto sektore. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na Technologickú platformu v oblasti lesníctva, ktorá bola zriadená ako súčasť príprav pre Siedmy rámcový program pre výskum. Mala by sa uľahčiť spolupráca medzi výskumnými organizáciami v Európe i na celom svete. |
| --- | --- |

4.8

Riadenie lesného hospodárstva sa zakladá na zložitom biologickom systéme, štúdium ktorého trvá dlhý čas, čiastočne aj kvôli dlhým obdobiam medzi začatím procesu a realizáciou výsledkov. Infraštruktúra a logistické systémy rôznych druhov sú jedny zo základných kameňov hospodársky rentabilného lesníctva. Očakáva sa, že klimatické zmeny povedú k suchám na juhu a vlhkejšej pôde v severných regiónoch, čo znamená potrebu vyvinúť také lesné stroje, ktoré dokážu pracovať účinne bez toho, aby mali veľký vplyv na povrch pôdy pri svojej prevádzke, a investovať do základného biologického výskumu. EÚ by mala kvôli zachovaniu modelu európskeho lesníctva a prispôsobeniu sa zmeneným klimatickým podmienkam zaistiť adekvátne financovanie výskumu a vývoja v tomto sektore. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na Technologickú platformu v oblasti lesníctva, ktorá bola zriadená ako súčasť príprav pre Siedmy rámcový program pre výskum. Mala by sa uľahčiť spolupráca medzi výskumnými organizáciami v Európe i na celom svete.

| 4.9 | Hospodársky rentabilné lesníctvo je nevyhnutnou podmienkou pre zaistenie toho, aby boli súkromné i verejné lesy v Európe vhodne a zdravo udržiavané. EÚ by mala uznať, že sektor lesníctva je nezávislý sektor v celej legislatíve a vždy odhadovať dôsledky z tohto zorného uhla kvôli tomu, aby náhodou neboli stanovené predpisy, ktoré by boli s týmto postojom v priamom rozpore. |
| --- | --- |

4.9

Hospodársky rentabilné lesníctvo je nevyhnutnou podmienkou pre zaistenie toho, aby boli súkromné i verejné lesy v Európe vhodne a zdravo udržiavané. EÚ by mala uznať, že sektor lesníctva je nezávislý sektor v celej legislatíve a vždy odhadovať dôsledky z tohto zorného uhla kvôli tomu, aby náhodou neboli stanovené predpisy, ktoré by boli s týmto postojom v priamom rozpore.

| 4.10 | Pôvodné druhy stromov sa dokážu lepšie prispôsobiť miestnym klimatickým zmenám, medzi iným aj kvôli svojmu genetickému zloženiu. Preto by sa mali v každom štáte uprednostňovať domáce druhy stromov, pričom zároveň by sa mohlo skúšať zavádzanie určitých druhov v severnejších lokalitách Európy. Okrem toho by sa mali všade, kde je to možné odporúčať zmiešané lesy. |
| --- | --- |

4.10

Pôvodné druhy stromov sa dokážu lepšie prispôsobiť miestnym klimatickým zmenám, medzi iným aj kvôli svojmu genetickému zloženiu. Preto by sa mali v každom štáte uprednostňovať domáce druhy stromov, pričom zároveň by sa mohlo skúšať zavádzanie určitých druhov v severnejších lokalitách Európy. Okrem toho by sa mali všade, kde je to možné odporúčať zmiešané lesy.

| 4.11 | Klimatické zmeny by mali so všetkou pravdepodobnosťou ďalej prehlbovať hospodárske rozdiely medzi priemyselnými a rozvojovými krajinami. EÚ by mala podporovať úsilie o vytvorenie globálne záväzného lesníckeho dohovoru obsahujúceho adaptačné stratégie, ktoré by mohli napomáhať rozvoju v mnohých rozvojových krajinách. Pre zaručenie dôležitých lesných zdrojov vo svete je dôležité vytváranie kapacít a správne riadenie. Mechanizmus čistého rozvoja (Clear Development Mechanism – CDM) zriadený v rámci Kyótskeho protokolu je stimulom pre subjekty v EÚ, aby prispievali k zalesňovaniu v krajinách tretieho sveta a zároveň prostriedkom na zvýšenie úsilia EÚ pokiaľ ide o systém kvót oxidu uhličitého v rozvojových krajinách. |
| --- | --- |

4.11

Klimatické zmeny by mali so všetkou pravdepodobnosťou ďalej prehlbovať hospodárske rozdiely medzi priemyselnými a rozvojovými krajinami. EÚ by mala podporovať úsilie o vytvorenie globálne záväzného lesníckeho dohovoru obsahujúceho adaptačné stratégie, ktoré by mohli napomáhať rozvoju v mnohých rozvojových krajinách. Pre zaručenie dôležitých lesných zdrojov vo svete je dôležité vytváranie kapacít a správne riadenie. Mechanizmus čistého rozvoja (Clear Development Mechanism – CDM) zriadený v rámci Kyótskeho protokolu je stimulom pre subjekty v EÚ, aby prispievali k zalesňovaniu v krajinách tretieho sveta a zároveň prostriedkom na zvýšenie úsilia EÚ pokiaľ ide o systém kvót oxidu uhličitého v rozvojových krajinách.

| 4.12 | Klimatické zmeny majú v EÚ a v rôznych komunitách závažný dosah. Preto by Spoločenstvo malo značne zintenzívniť vzdelávacie, školiace a informačné opatrenia a verejnú diskusiu so zámerom dôkladne pochopiť, aký významný vplyv budú mať klimatické zmeny na budúcnosť lesov EÚ. |
| --- | --- |

4.12

Klimatické zmeny majú v EÚ a v rôznych komunitách závažný dosah. Preto by Spoločenstvo malo značne zintenzívniť vzdelávacie, školiace a informačné opatrenia a verejnú diskusiu so zámerom dôkladne pochopiť, aký významný vplyv budú mať klimatické zmeny na budúcnosť lesov EÚ.

| 4.13 | Klimatické zmeny môžu prinášať so sebou aj pozitívne dôsledky pre lesníctvo, prinajmenej z krátkodobého hľadiska. Toto sa vzťahuje najmä na severné časti Európy, kde už teraz existuje moderný, vysoko rozvinutý nezávislý sektor lesníctva. Pri opatreniach na rozvoj lesníctva v EÚ by sa mali brať do úvahy účinky klimatických zmien. |
| --- | --- |

4.13

Klimatické zmeny môžu prinášať so sebou aj pozitívne dôsledky pre lesníctvo, prinajmenej z krátkodobého hľadiska. Toto sa vzťahuje najmä na severné časti Európy, kde už teraz existuje moderný, vysoko rozvinutý nezávislý sektor lesníctva. Pri opatreniach na rozvoj lesníctva v EÚ by sa mali brať do úvahy účinky klimatických zmien.

| 4.14 | Pri analýze budúcich zmien by sa mala starostlivo zvážiť výroba korku a nedrevených základných produktov ako napr. lesných plodov, húb, a environmentálnych služieb. Okrem korku je dôležitou súčasťou dnešného moderného lesníctva a trvalo udržateľného rozvoja aj riadenie zásob lovnej zveri. |
| --- | --- |

4.14

Pri analýze budúcich zmien by sa mala starostlivo zvážiť výroba korku a nedrevených základných produktov ako napr. lesných plodov, húb, a environmentálnych služieb. Okrem korku je dôležitou súčasťou dnešného moderného lesníctva a trvalo udržateľného rozvoja aj riadenie zásob lovnej zveri.

| 4.15 | Stratégia EÚ pre lesy z roku 1998 a akčný plán, ktorý Komisia pripravuje v súčasnosti, by mali zohľadniť klimatické zmeny a navrhnúť potrebné opatrenia, čím by sa urýchlila ďalšia mobilizácia zdrojov dreva. Oznámenie Komisie a závery Európskej rady identifikovali adaptáciu lesníctva na klimatické zmeny ako kľúčový cieľ. Je nevyhnutné, aby bola v tomto procese zachovaná účinná a úzka spolupráca medzi rôznymi generálnymi riaditeľstvami Komisie, členskými štátmi aj zúčastnenými stranami. |
| --- | --- |

4.15

Stratégia EÚ pre lesy z roku 1998 a akčný plán, ktorý Komisia pripravuje v súčasnosti, by mali zohľadniť klimatické zmeny a navrhnúť potrebné opatrenia, čím by sa urýchlila ďalšia mobilizácia zdrojov dreva. Oznámenie Komisie a závery Európskej rady identifikovali adaptáciu lesníctva na klimatické zmeny ako kľúčový cieľ. Je nevyhnutné, aby bola v tomto procese zachovaná účinná a úzka spolupráca medzi rôznymi generálnymi riaditeľstvami Komisie, členskými štátmi aj zúčastnenými stranami.

| 4.16 | EÚ sa musí pokúsiť zaistiť, aby bol do medzinárodných dohôd a lesníckych programov zapracovaný určitý stupeň flexibility, aby bolo napríklad v naliehavých prípadoch povolené vyrúbať celé plochy lesa, ak je ohrozené zdravie stromov a mohli by byť vážne napadnuté hmyzom (škodcami). To by umožnilo rýchle opätovné zalesnenie postihnutých území najvhodnejšími druhmi stromov. |
| --- | --- |

4.16

EÚ sa musí pokúsiť zaistiť, aby bol do medzinárodných dohôd a lesníckych programov zapracovaný určitý stupeň flexibility, aby bolo napríklad v naliehavých prípadoch povolené vyrúbať celé plochy lesa, ak je ohrozené zdravie stromov a mohli by byť vážne napadnuté hmyzom (škodcami). To by umožnilo rýchle opätovné zalesnenie postihnutých území najvhodnejšími druhmi stromov.

5.   Závery a odporúčania

| 5.1 | EHSV považuje klimatické zmeny za najväčší problém, s ktorým sa Európska únia bude musieť vyrovnať v priebehu nasledujúcich rokov a desaťročí. EÚ musí výrazne zintenzívniť úsilie v boji proti klimatickým zmenám a začať s dôslednou prípravou adaptačných stratégií pre rôzne oblasti politiky. Krajiny, ktoré budú v budúcnosti predsedať Európskej únii, musia venovať zvýšenú pozornosť politike vysporiadania sa so šírením klimatických zmien, ktorá bude zahŕňať aj adaptačné opatrenia. |
| --- | --- |

5.1

EHSV považuje klimatické zmeny za najväčší problém, s ktorým sa Európska únia bude musieť vyrovnať v priebehu nasledujúcich rokov a desaťročí. EÚ musí výrazne zintenzívniť úsilie v boji proti klimatickým zmenám a začať s dôslednou prípravou adaptačných stratégií pre rôzne oblasti politiky. Krajiny, ktoré budú v budúcnosti predsedať Európskej únii, musia venovať zvýšenú pozornosť politike vysporiadania sa so šírením klimatických zmien, ktorá bude zahŕňať aj adaptačné opatrenia.

| 5.2 | EHSV je toho názoru, že vidiecke priemyselné odvetvia, poľnohospodárstvo, lesníctvo a rybné hospodárstvo prispeli len v obmedzenej miere k emisiám skleníkových plynov, v dôsledku čoho boli tieto sektory v politike EÚ súvisiacej s klimatickými zmenami prehliadané. Podľa výskumu, ktorý vykonáva Medzivládna komisia pre klimatické zmeny (IPCC), sú klimatické zmeny nezvratné a preto je dôležité, aby EÚ pripravila podklady aj pre adaptačné opatrenia v týchto sektoroch. |
| --- | --- |

5.2

EHSV je toho názoru, že vidiecke priemyselné odvetvia, poľnohospodárstvo, lesníctvo a rybné hospodárstvo prispeli len v obmedzenej miere k emisiám skleníkových plynov, v dôsledku čoho boli tieto sektory v politike EÚ súvisiacej s klimatickými zmenami prehliadané. Podľa výskumu, ktorý vykonáva Medzivládna komisia pre klimatické zmeny (IPCC), sú klimatické zmeny nezvratné a preto je dôležité, aby EÚ pripravila podklady aj pre adaptačné opatrenia v týchto sektoroch.

| 5.3 | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné, aby Únia podstatne zvýšila zdroje na výskum v súvislosti s analyzovaním klimatických zmien, adaptačnými opatreniami a implementáciou bezpečnostných programov. Toto sa vzťahuje najmä na tie priemyselné odvetvia, ktoré sa zakladajú na prírodných zdrojoch. |
| --- | --- |

5.3

EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné, aby Únia podstatne zvýšila zdroje na výskum v súvislosti s analyzovaním klimatických zmien, adaptačnými opatreniami a implementáciou bezpečnostných programov. Toto sa vzťahuje najmä na tie priemyselné odvetvia, ktoré sa zakladajú na prírodných zdrojoch.

| 5.4 | EHSV požaduje, aby bola všetka obrábateľná pôda udržiavaná v stave vhodnom pre produkciu. Z toho hľadiska musí EÚ vystupňovať úsilie na zlepšenie bezpečnosti potravín a zásobovania potravinami. Týmto neistotám vyplývajúcim z klimatických zmien je potrebné venovať zvláštnu pozornosť najmä vtedy, keď sa plánuje budúca politika EÚ v otázke podpory poľnohospodárstva, v oblasti produkcie, ako aj obchodná a energetická politika. |
| --- | --- |

5.4

EHSV požaduje, aby bola všetka obrábateľná pôda udržiavaná v stave vhodnom pre produkciu. Z toho hľadiska musí EÚ vystupňovať úsilie na zlepšenie bezpečnosti potravín a zásobovania potravinami. Týmto neistotám vyplývajúcim z klimatických zmien je potrebné venovať zvláštnu pozornosť najmä vtedy, keď sa plánuje budúca politika EÚ v otázke podpory poľnohospodárstva, v oblasti produkcie, ako aj obchodná a energetická politika.

| 5.5 | EHSV požaduje, aby EÚ využila medzinárodné fóra na objasňovanie nepriaznivých účinkov klimatických zmien z hľadiska boja proti hladu vo svete, čo má zrejmé dôsledky hlavne pre rozvojové krajiny v rovníkových regiónoch. |
| --- | --- |

5.5

EHSV požaduje, aby EÚ využila medzinárodné fóra na objasňovanie nepriaznivých účinkov klimatických zmien z hľadiska boja proti hladu vo svete, čo má zrejmé dôsledky hlavne pre rozvojové krajiny v rovníkových regiónoch.

| 5.6 | EHSV je presvedčený, že okrem boja proti klimatickým zmenám musí EÚ aj členské štáty začať s prípravou adaptačných stratégií v jednotlivých sektoroch. V niektorých členských štátoch už boli takéto stratégie vypracované. Únia môže prispieť k týmto aktivitám dobrou koordináciou a podporou medzinárodných dohôd, ktoré by tiež pomohli v tomto ohľade zintenzívniť úsilie v celosvetovom meradle. |
| --- | --- |

5.6

EHSV je presvedčený, že okrem boja proti klimatickým zmenám musí EÚ aj členské štáty začať s prípravou adaptačných stratégií v jednotlivých sektoroch. V niektorých členských štátoch už boli takéto stratégie vypracované. Únia môže prispieť k týmto aktivitám dobrou koordináciou a podporou medzinárodných dohôd, ktoré by tiež pomohli v tomto ohľade zintenzívniť úsilie v celosvetovom meradle.

| 5.7 | EHSV považuje za dôležité preštudovať reťazové účinky klimatických zmien na vidiecky priemysel. Klimatické zmeny majú rovnako veľký dosah aj na iné sektory (priemysel, energetika, doprava, cestovný ruch, zdravotníctvo), s nepriamymi účinkami na rozvoj a adaptačné potreby vidieckeho priemyslu. |
| --- | --- |

5.7

EHSV považuje za dôležité preštudovať reťazové účinky klimatických zmien na vidiecky priemysel. Klimatické zmeny majú rovnako veľký dosah aj na iné sektory (priemysel, energetika, doprava, cestovný ruch, zdravotníctvo), s nepriamymi účinkami na rozvoj a adaptačné potreby vidieckeho priemyslu.

| 5.8 | Schopnosť EÚ a členských štátov zhodnocovať dosah klimatických zmien na rybné hospodárstvo je pomerne slabá. Úsilie v tejto oblasti súvisí hlavne s budúcim vývojom vodného hospodárstva. Politika rybného hospodárstva bude musieť odhadnúť aj úpravy potrieb sektora kvôli prispôsobeniu sa zmenám vo vodných zdrojoch a pomerom v rybnom hospodárstve. |
| --- | --- |

5.8

Schopnosť EÚ a členských štátov zhodnocovať dosah klimatických zmien na rybné hospodárstvo je pomerne slabá. Úsilie v tejto oblasti súvisí hlavne s budúcim vývojom vodného hospodárstva. Politika rybného hospodárstva bude musieť odhadnúť aj úpravy potrieb sektora kvôli prispôsobeniu sa zmenám vo vodných zdrojoch a pomerom v rybnom hospodárstve.

| 5.9 | EHSV sa domnieva, že produkcia a využitie vodných zdrojov by sa mali zvýšiť, a že úloha lesov pri udržaní klimatických zmien pod kontrolou by sa mala brať vážne. EHSV je toho názoru, že je dôležité viac zalesňovať – v EÚ aj celosvetovo. Na toto by sa mala hlavne zamerať aj rozvojová politika EÚ. |
| --- | --- |

5.9

EHSV sa domnieva, že produkcia a využitie vodných zdrojov by sa mali zvýšiť, a že úloha lesov pri udržaní klimatických zmien pod kontrolou by sa mala brať vážne. EHSV je toho názoru, že je dôležité viac zalesňovať – v EÚ aj celosvetovo. Na toto by sa mala hlavne zamerať aj rozvojová politika EÚ.

| 5.10 | EHSV odporúča, aby Komisia navrhla spustiť ďalekosiahlu informačnú a vzdelávaciu kampaň v rámci EÚ aj na medzinárodnej úrovni, s úmyslom zvýšiť informovanosť medzi subjektami občianskej spoločnosti a politickými rozhodovacími orgánmi. Toto by pomohlo urýchliť prípravu a zavádzanie adaptačných stratégií. |
| --- | --- |

5.10

EHSV odporúča, aby Komisia navrhla spustiť ďalekosiahlu informačnú a vzdelávaciu kampaň v rámci EÚ aj na medzinárodnej úrovni, s úmyslom zvýšiť informovanosť medzi subjektami občianskej spoločnosti a politickými rozhodovacími orgánmi. Toto by pomohlo urýchliť prípravu a zavádzanie adaptačných stratégií.

Brusel 18. januára 2006

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

| 21.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 69/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 69/10

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o sadzbách spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov“ (predložená v súlade s článkom 8 smernice Rady 92/84/EHS o zosúladení spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov)

KOM(2004) 223, konečné znenie

(2006/C 69/03)

V súlade s článkom 262 Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo sa Európska komisia 27. mája 2004 rozhodla konzultovať Európsky hospodársky a sociálny výbor k navrhovanej téme.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu a hospodársku a sociálnu súdržnosť, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko dňa 8. novembra 2005 Spravodajcom bol pán Wilkinson.

Na svojom 423. plenárnom zasadnutí 18. a 19. januára 2006 (schôdza z 18. januára 2006), Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal nasledujúce stanovisko 81 hlasmi za, 33 hlasmi proti a 15 sa hlasovania zdržali.

1.   Zhrnutie záverov a odporúčaní

| 1.1 | Súčasný systém zdaňovania alkoholu a alkoholických nápojov nefunguje v súlade s tým, čo by spotrebitelia právoplatne mohli očakávať od vnútorného trhu. Členské štáty však nesúhlasili s harmonizáciou sadzby spotrebnej dane z týchto výrobkov, ktorá by presiahla súčasnú dohodu o minimálnych sadzbách. Obchodníci odvádzajú spotrebné dane v krajine spotreby. |
| --- | --- |

1.1

Súčasný systém zdaňovania alkoholu a alkoholických nápojov nefunguje v súlade s tým, čo by spotrebitelia právoplatne mohli očakávať od vnútorného trhu. Členské štáty však nesúhlasili s harmonizáciou sadzby spotrebnej dane z týchto výrobkov, ktorá by presiahla súčasnú dohodu o minimálnych sadzbách. Obchodníci odvádzajú spotrebné dane v krajine spotreby.

| 1.2 | Frekvencia správ o súčasnom systéme vypracovaných Komisiou by mala viac zodpovedať realite tým, že nebude stanovená častejšie ako každých 5 rokov. |
| --- | --- |

1.2

Frekvencia správ o súčasnom systéme vypracovaných Komisiou by mala viac zodpovedať realite tým, že nebude stanovená častejšie ako každých 5 rokov.

| 1.3 | Súčasný systém pravidelne spôsobuje problémy s umiestňovaním určitých výrobkov do schválených štruktúr a ich riešenia nie sú jednoduché. Daná skutočnosť môže spôsobiť to, že každý členský štát si nájde svoje vlastné riešenie. Naďalej pretrvávajú aj problémy so správnymi výpočtami v spoločnej nomenklatúre. Bolo by vhodné vziať do úvahy dve veľké kategórie obchodu s týmito produktmi. Na jednej strane obchod medzi obchodníkmi, a na strane druhej nákup súkromných osôb, ktoré sa konali dvomi spôsobmi, a to priamym nákupom a zásielkovou formou, ktoré so sebou prinášajú odlišné problémy. |
| --- | --- |

1.3

Súčasný systém pravidelne spôsobuje problémy s umiestňovaním určitých výrobkov do schválených štruktúr a ich riešenia nie sú jednoduché. Daná skutočnosť môže spôsobiť to, že každý členský štát si nájde svoje vlastné riešenie. Naďalej pretrvávajú aj problémy so správnymi výpočtami v spoločnej nomenklatúre. Bolo by vhodné vziať do úvahy dve veľké kategórie obchodu s týmito produktmi. Na jednej strane obchod medzi obchodníkmi, a na strane druhej nákup súkromných osôb, ktoré sa konali dvomi spôsobmi, a to priamym nákupom a zásielkovou formou, ktoré so sebou prinášajú odlišné problémy.

| 1.4 | Zdravotné problémy sú spôsobené nadmerným užívaním alkoholu jednotlivcami, nie formou, v ktorej sa alkohol konzumuje. |
| --- | --- |

1.4

Zdravotné problémy sú spôsobené nadmerným užívaním alkoholu jednotlivcami, nie formou, v ktorej sa alkohol konzumuje.

| 1.5 | Vyššia spotrebná daň nerieši problémy s nadmerným užívaním alkoholu u jednotlivcov. Neexistuje žiaden presvedčivý dôkaz toho, že vysoké sadzby spotrebnej dane redukujú problémy spôsobené dlhodobým nadmerným užívaním alkoholu. V dôsledku toho je pre riešenie týchto problémov a zlepšenie zdravia verejnosti nevyhnutné zaviesť iné opatrenia založené hlavne na vzdelávaní a prevencii. |
| --- | --- |

1.5

Vyššia spotrebná daň nerieši problémy s nadmerným užívaním alkoholu u jednotlivcov. Neexistuje žiaden presvedčivý dôkaz toho, že vysoké sadzby spotrebnej dane redukujú problémy spôsobené dlhodobým nadmerným užívaním alkoholu. V dôsledku toho je pre riešenie týchto problémov a zlepšenie zdravia verejnosti nevyhnutné zaviesť iné opatrenia založené hlavne na vzdelávaní a prevencii.

| 1.6 | Odporúča sa preto, aby Komisia navrhla rozdelenie alkoholických nápojov do dvoch základných kategórií, ako aj implementáciu štandardného základu pre všetky alkoholické nápoje rozčlenené do týchto dvoch kategórií, ako to popisujú odstavce 7.3 až 7.10 nasledujúce ďalej, v ktorých je daň na alkoholické nápoje vypočítaná podľa druhu, spôsobu ich výroby, vplyvu na zdravie človeka a obsahu alkoholu vo výrobkoch, to znamená na rovnakom základe bez ohľadu na povahu výrobku. Vínom a inými kvasenými nápojmi (pivo, jablčný mušt a hruškový mušt) sa okrem toho treba zaoberať osobitne. |
| --- | --- |

1.6

Odporúča sa preto, aby Komisia navrhla rozdelenie alkoholických nápojov do dvoch základných kategórií, ako aj implementáciu štandardného základu pre všetky alkoholické nápoje rozčlenené do týchto dvoch kategórií, ako to popisujú odstavce 7.3 až 7.10 nasledujúce ďalej, v ktorých je daň na alkoholické nápoje vypočítaná podľa druhu, spôsobu ich výroby, vplyvu na zdravie človeka a obsahu alkoholu vo výrobkoch, to znamená na rovnakom základe bez ohľadu na povahu výrobku. Vínom a inými kvasenými nápojmi (pivo, jablčný mušt a hruškový mušt) sa okrem toho treba zaoberať osobitne.

| 1.7 | Samozrejme, že zmena takého rozsahu nemôže byť implementovaná ihneď a musela by byť zavádzaná počas dostatočne dlhého obdobia. |
| --- | --- |

1.7

Samozrejme, že zmena takého rozsahu nemôže byť implementovaná ihneď a musela by byť zavádzaná počas dostatočne dlhého obdobia.

2.   Podporné argumenty

| 2.1 | Komisia predložila správu (1) o fungovaní širokého systému minimálnych sadzieb pre zdanenie alkoholu a alkoholických nápojov v EÚ. V nej zohľadňuje spôsob fungovania súčasného systému vzhľadom na fungovanie vnútorného trhu a dospieva k záveru, že sadzby spotrebnej dane uplatňované v členských štátoch by sa mali navzájom viac približovať, čím by bolo možné obmedziť podvody a porušovanie hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

2.1

Komisia predložila správu (1) o fungovaní širokého systému minimálnych sadzieb pre zdanenie alkoholu a alkoholických nápojov v EÚ. V nej zohľadňuje spôsob fungovania súčasného systému vzhľadom na fungovanie vnútorného trhu a dospieva k záveru, že sadzby spotrebnej dane uplatňované v členských štátoch by sa mali navzájom viac približovať, čím by bolo možné obmedziť podvody a porušovanie hospodárskej súťaže.

| 2.2 | Všíma si ale, že členské štáty majú odlišné názory na vhodnú výšku minimálnych sadzieb (2) a vzhľadom na fakt, že táto problematika si vyžaduje jednohlasné schválenie prípadnej zmeny, chce podnietiť širokú diskusiu na danú tému a pritom zvážiť všetky príslušné aspekty tejto oblasti. Štruktúrne opatrenia smernice (3) je tiež potrebné zvážiť a začleniť do diskusie. Toto je príspevok výboru. |
| --- | --- |

2.2

Všíma si ale, že členské štáty majú odlišné názory na vhodnú výšku minimálnych sadzieb (2) a vzhľadom na fakt, že táto problematika si vyžaduje jednohlasné schválenie prípadnej zmeny, chce podnietiť širokú diskusiu na danú tému a pritom zvážiť všetky príslušné aspekty tejto oblasti. Štruktúrne opatrenia smernice (3) je tiež potrebné zvážiť a začleniť do diskusie. Toto je príspevok výboru.

3.   Všeobecné poznámky

| 3.1 | Správa Komisie poskytuje veľmi užitočnú analýzu situácie a uvádza mnoho faktov, ktorými poukazuje na skutočnosť, že ak má byť vnútorný trh výkonnejší v prospech európskych spotrebiteľov, jednoduchší pre výrobcov alkoholických nápojov, ak má menej poškodzovať hospodársku súťaž a má slúžiť ako nástroj zníženia súčasného počtu problémov súvisiacich s podvodmi a pašeráctvom, potrebuje zmenu. |
| --- | --- |

3.1

Správa Komisie poskytuje veľmi užitočnú analýzu situácie a uvádza mnoho faktov, ktorými poukazuje na skutočnosť, že ak má byť vnútorný trh výkonnejší v prospech európskych spotrebiteľov, jednoduchší pre výrobcov alkoholických nápojov, ak má menej poškodzovať hospodársku súťaž a má slúžiť ako nástroj zníženia súčasného počtu problémov súvisiacich s podvodmi a pašeráctvom, potrebuje zmenu.

| 3.2 | Uvádza aj údaje, ktoré poukazujú na to, aké dôležité sú príjmy, ktoré členské štáty získavajú zo spotrebných daní z alkoholu a alkoholických nápojov (4) a do akej miery sa odlišujú (5). |
| --- | --- |

3.2

Uvádza aj údaje, ktoré poukazujú na to, aké dôležité sú príjmy, ktoré členské štáty získavajú zo spotrebných daní z alkoholu a alkoholických nápojov (4) a do akej miery sa odlišujú (5).

| 3.3 | Každý členský štát má vlastnú daňovú politiku a v súčasnosti nič nenasvedčuje tomu, že by ju členské štáty chceli harmonizovať. Komisii sa aj napriek jej úsiliu nepodarilo poskytnúť dostatočné množstvo informácií o implementácii platného systému v intervaloch požadovaných v pôvodnej smernici. Frekvencia podávania správ by mala viac zodpovedať realite, s možnosťou predkladania raz za 5 rokov. |
| --- | --- |

3.3

Každý členský štát má vlastnú daňovú politiku a v súčasnosti nič nenasvedčuje tomu, že by ju členské štáty chceli harmonizovať. Komisii sa aj napriek jej úsiliu nepodarilo poskytnúť dostatočné množstvo informácií o implementácii platného systému v intervaloch požadovaných v pôvodnej smernici. Frekvencia podávania správ by mala viac zodpovedať realite, s možnosťou predkladania raz za 5 rokov.

| 3.4 | Keď členské štáty vytvárajú takéto politiky, berú do úvahy skúsenosti z minulosti, stav verejného zdravia, príslušný výskum a kultúru a životný štýl obyvateľstva. Daňové zaťaženie je oblasť, v ktorej môžu zmeny prebehnúť len jednohlasným schválením, takže akékoľvek závažné zmeny, ktoré by mohli byť schválené, by tak museli postupom času vstúpiť do platnosti. |
| --- | --- |

3.4

Keď členské štáty vytvárajú takéto politiky, berú do úvahy skúsenosti z minulosti, stav verejného zdravia, príslušný výskum a kultúru a životný štýl obyvateľstva. Daňové zaťaženie je oblasť, v ktorej môžu zmeny prebehnúť len jednohlasným schválením, takže akékoľvek závažné zmeny, ktoré by mohli byť schválené, by tak museli postupom času vstúpiť do platnosti.

| 3.5 | Je vhodné pripomenúť, že spomínané spotrebné dane (6) sa vzťahujú na nápoje s obsahom alkoholu, ale uplatňujú sa v rôznych sadzbách odvodených od kategórie daného alkoholu. |
| --- | --- |

3.5

Je vhodné pripomenúť, že spomínané spotrebné dane (6) sa vzťahujú na nápoje s obsahom alkoholu, ale uplatňujú sa v rôznych sadzbách odvodených od kategórie daného alkoholu.

4.   Vnútorný trh

| 4.1 | Porušovanie hospodárskej súťaže (7) spôsobené daňami a rozdiely v obchode nie sú v súlade s princípmi vnútorného trhu posudzovaného individuálne, oba javy sú však stále charakteristickou vlastnosťou trhu EÚ s alkoholickými nápojmi. |
| --- | --- |

4.1

Porušovanie hospodárskej súťaže (7) spôsobené daňami a rozdiely v obchode nie sú v súlade s princípmi vnútorného trhu posudzovaného individuálne, oba javy sú však stále charakteristickou vlastnosťou trhu EÚ s alkoholickými nápojmi.

| 4.2 | Na druhej strane, vnútorný trh umožňuje spotrebiteľovi využiť možnosť cezhraničného nákupu alkoholu. Tento výbor podporil nedávny návrh o zvýšení a racionalizácii daných výhod najmä povolením zásielkového predaja alkoholu, ktorý je z hľadiska voľného pohybu tovaru pozitívny. |
| --- | --- |

4.2

Na druhej strane, vnútorný trh umožňuje spotrebiteľovi využiť možnosť cezhraničného nákupu alkoholu. Tento výbor podporil nedávny návrh o zvýšení a racionalizácii daných výhod najmä povolením zásielkového predaja alkoholu, ktorý je z hľadiska voľného pohybu tovaru pozitívny.

| 4.3 | Väčšina členských štátov ale teraz musí akceptovať potrebu využívať viac zdrojov na boj proti pašeráctvu a podvodom, ktoré sú primárne dôsledkom rozdielnych platných sadzieb spotrebnej dane (a DPH). Táto trestná činnosť je pre Európsku úniu vážnym problémom, ktorý má najčastejšie priamy dopad na tie členské štáty, ktoré si zvolili najvyššie sadzby pre zdanenie alkoholu. |
| --- | --- |

4.3

Väčšina členských štátov ale teraz musí akceptovať potrebu využívať viac zdrojov na boj proti pašeráctvu a podvodom, ktoré sú primárne dôsledkom rozdielnych platných sadzieb spotrebnej dane (a DPH). Táto trestná činnosť je pre Európsku úniu vážnym problémom, ktorý má najčastejšie priamy dopad na tie členské štáty, ktoré si zvolili najvyššie sadzby pre zdanenie alkoholu.

| 4.4 | Dôsledok rozšírenia (ak v tejto oblasti nejaký je) ešte nie je jasný. Keďže sa uplatňujú rovnaké smernice a vzhľadom na fakt, že niektoré „nové“ členské štáty museli zvýšiť sadzby spotrebnej dane, ktoré u nich platili pred pristúpením, výsledky by v týchto krajinách nemali byť veľmi rozdielne. |
| --- | --- |

4.4

Dôsledok rozšírenia (ak v tejto oblasti nejaký je) ešte nie je jasný. Keďže sa uplatňujú rovnaké smernice a vzhľadom na fakt, že niektoré „nové“ členské štáty museli zvýšiť sadzby spotrebnej dane, ktoré u nich platili pred pristúpením, výsledky by v týchto krajinách nemali byť veľmi rozdielne.

5.   Minimálne sadzby

| 5.1 | Jediným krokom, ktorý členské štáty schválili za účelom aproximácie v roku 1992, bolo stanovenie „minimálnych sadzieb“ pre každú kategóriu alkoholických nápojov. Sadzby boli stanovené nasledovne:













  — | Destiláty: |
| --- | --- | --- |

5.1

Jediným krokom, ktorý členské štáty schválili za účelom aproximácie v roku 1992, bolo stanovenie „minimálnych sadzieb“ pre každú kategóriu alkoholických nápojov. Sadzby boli stanovené nasledovne:

—

Destiláty:

550 eúr na hektoliter čistého alkoholu

(5.5 eúr na lpa (8))

| — | Pivo: |
| --- | --- |

—

Pivo:

1.87 eúr na hektoliter/stupeň alkoholu

(1.87 eúr na lpa)

| — | Stredne alkoholické výrobky: |
| --- | --- |

—

Stredne alkoholické výrobky:

45 eúr na hektoliter výrobku

(2.5 eúr na lpa)

| — | Víno (nešumivé alebo šumivé ): |
| --- | --- |

—

Víno (nešumivé alebo šumivé ):

nula

(nula)

| 5.2 | Ktorýkoľvek členský štát môže kedykoľvek stanoviť sadzbu spotrebnej dane nad minimálnu odsúhlasenú sadzbu. Neúspech pri zvyšovaní existujúcich minimálnych sadzieb teda z pohľadu zvyšovania príjmov nie je kľúčovou chybou. Niektoré členské štáty boli nútené zvýšiť sadzbu spotrebnej dane z alkoholu, zatiaľ čo v iných boli tieto sadzby znížené (9), čo umožnilo lepšiu aproximáciu a zníženie motivácie pre (legálny) cezhraničný nákup a (nelegálne) pašovanie alkoholu na vnútorný trh a podvody. Niektoré krajiny aj zvýšili sadzby, ale nie tak výrazne. Keďže každý členský štát bude naďalej určovať vlastnú základnú daň, návrh iba približuje percento spotrebnej dane k minimálnej sadzbe, bez skutočnej harmonizácie. |
| --- | --- |

5.2

Ktorýkoľvek členský štát môže kedykoľvek stanoviť sadzbu spotrebnej dane nad minimálnu odsúhlasenú sadzbu. Neúspech pri zvyšovaní existujúcich minimálnych sadzieb teda z pohľadu zvyšovania príjmov nie je kľúčovou chybou. Niektoré členské štáty boli nútené zvýšiť sadzbu spotrebnej dane z alkoholu, zatiaľ čo v iných boli tieto sadzby znížené (9), čo umožnilo lepšiu aproximáciu a zníženie motivácie pre (legálny) cezhraničný nákup a (nelegálne) pašovanie alkoholu na vnútorný trh a podvody. Niektoré krajiny aj zvýšili sadzby, ale nie tak výrazne. Keďže každý členský štát bude naďalej určovať vlastnú základnú daň, návrh iba približuje percento spotrebnej dane k minimálnej sadzbe, bez skutočnej harmonizácie.

6.   Širšie ciele Zmluvy – zdravie

| 6.1 | Päť členských štátov (10) v súčasnosti potvrdilo, že pri určovaní svojej daňovej politiky berú do úvahy všeobecné zdravie. No nedávne zasadnutie Rady pre hospodárske a finančné záležitosti s ohľadom na toto stanovisko (11) prinieslo závery, že veľká väčšina členských štátov nie je toho názoru, že zdravie a sociálne otázky by mali hrať významnú úlohu pri stanovovaní sadzieb spotrebnej dane. (12) |
| --- | --- |

6.1

Päť členských štátov (10) v súčasnosti potvrdilo, že pri určovaní svojej daňovej politiky berú do úvahy všeobecné zdravie. No nedávne zasadnutie Rady pre hospodárske a finančné záležitosti s ohľadom na toto stanovisko (11) prinieslo závery, že veľká väčšina členských štátov nie je toho názoru, že zdravie a sociálne otázky by mali hrať významnú úlohu pri stanovovaní sadzieb spotrebnej dane. (12)

| 6.2 | Pre väčšinu dospelých spotrebiteľov v Európskej únii je alkohol normálnou súčasťou životného štýlu. Veľká väčšina z nich sa pri konzumácii alkoholu správa zodpovedne. Striedme konzumovanie alkoholu môže mať v prípade niektorých skupín priaznivé účinky na zdravie. No nadmerná konzumácia alkoholu môže mať, a často aj má, vážne následky. Alkohol neprináša týmto konzumentom len zdravotné problémy, ale spôsobuje aj vážne sociálne problémy, ktoré majú nepriaznivý ekonomický dopad. Znepokojujúce je najmä užívanie alkoholu u niektorých mladších konzumentov. (13) Je potrebné zamerať sa aj na väčšiu informovanosť o stravovacích návykoch a alkohole (14). Bolo by vhodné viac sa zamerať na tento druh nadmerného užívania, ako miernu konzumáciu alkoholu a vo všeobecnosti na celkové vzdelanie o výžive. |
| --- | --- |

6.2

Pre väčšinu dospelých spotrebiteľov v Európskej únii je alkohol normálnou súčasťou životného štýlu. Veľká väčšina z nich sa pri konzumácii alkoholu správa zodpovedne. Striedme konzumovanie alkoholu môže mať v prípade niektorých skupín priaznivé účinky na zdravie. No nadmerná konzumácia alkoholu môže mať, a často aj má, vážne následky. Alkohol neprináša týmto konzumentom len zdravotné problémy, ale spôsobuje aj vážne sociálne problémy, ktoré majú nepriaznivý ekonomický dopad. Znepokojujúce je najmä užívanie alkoholu u niektorých mladších konzumentov. (13) Je potrebné zamerať sa aj na väčšiu informovanosť o stravovacích návykoch a alkohole (14). Bolo by vhodné viac sa zamerať na tento druh nadmerného užívania, ako miernu konzumáciu alkoholu a vo všeobecnosti na celkové vzdelanie o výžive.

| 6.3 | V danom kontexte sa vynára otázka, či zvýšenie daňových sadzieb (a tým aj ceny, pretože daňová položka pri mnohých alkoholických nápojoch presahuje cenu výrobku) môže poskytnúť riešenie problému nadmerného užívania. |
| --- | --- |

6.3

V danom kontexte sa vynára otázka, či zvýšenie daňových sadzieb (a tým aj ceny, pretože daňová položka pri mnohých alkoholických nápojoch presahuje cenu výrobku) môže poskytnúť riešenie problému nadmerného užívania.

| 6.4 | Neexistuje žiadny dôkaz, ktorý by podporil toto tvrdenie. Zvýšenie cien môže mať vplyv na celkovú spotrebu alkoholu, neexistuje však spoľahlivý dôkaz, že akékoľvek zníženie spotreby sa vzťahuje aj na osoby s nadmernou konzumáciou alkoholu. Bolo však dokázané, že keď je konkrétny alkoholický nápoj zdanený v porovnaní s inými výrobkami výnimočne vysokou daňou, má to za následok zníženie spotreby daného nápoja, pretože spotrebiteľ prejde na iné výrobky (s nižšou daňou, čiže lacnejšie). Z toho vyplýva, že vysoké ceny samy o sebe neriešia nadmernú konzumáciu alkoholu. |
| --- | --- |

6.4

Neexistuje žiadny dôkaz, ktorý by podporil toto tvrdenie. Zvýšenie cien môže mať vplyv na celkovú spotrebu alkoholu, neexistuje však spoľahlivý dôkaz, že akékoľvek zníženie spotreby sa vzťahuje aj na osoby s nadmernou konzumáciou alkoholu. Bolo však dokázané, že keď je konkrétny alkoholický nápoj zdanený v porovnaní s inými výrobkami výnimočne vysokou daňou, má to za následok zníženie spotreby daného nápoja, pretože spotrebiteľ prejde na iné výrobky (s nižšou daňou, čiže lacnejšie). Z toho vyplýva, že vysoké ceny samy o sebe neriešia nadmernú konzumáciu alkoholu.

| 6.5 | Naopak, nie je jednoduché zistiť, či priamy dopad významného zníženia dane bude mať nežiadúci vplyv na konzumáciu alkoholu v inom ako krátkodobom horizonte; ukazovatele naznačujú, že výrazné zníženie by sa malo rozdeliť do viacerých etáp. |
| --- | --- |

6.5

Naopak, nie je jednoduché zistiť, či priamy dopad významného zníženia dane bude mať nežiadúci vplyv na konzumáciu alkoholu v inom ako krátkodobom horizonte; ukazovatele naznačujú, že výrazné zníženie by sa malo rozdeliť do viacerých etáp.

| 6.6 | Nadmerná konzumácia sa najlepšie rieši vzdelávaním, prístupom k informáciám a vzdelávacím programom primárne zameraných na tých, ktorí alkohol nadmerne užívajú. Komisia by mala tieto skutočnosti vziať do úvahy, keď bude navrhovať program verejného zdravia (15). |
| --- | --- |

6.6

Nadmerná konzumácia sa najlepšie rieši vzdelávaním, prístupom k informáciám a vzdelávacím programom primárne zameraných na tých, ktorí alkohol nadmerne užívajú. Komisia by mala tieto skutočnosti vziať do úvahy, keď bude navrhovať program verejného zdravia (15).

7.   Možné riešenia do budúcnosti

| 7.1 | V konfrontácii s realitou súčasného stavu usudzujeme, že terajší systém, ktorý sa vyvinul postupom času, je v kontexte jednotného trhu nedostatočný. Zatiaľ čo vnútorný trh v mnohých oblastiach funguje veľmi dobre, v oblasti alkoholických nápojov stále pretrvávajú odlišnosti v obchode a narušovaní hospodárskej súťaže spôsobené daňovými sadzbami. A aj napriek zvýšenému úsiliu členských štátov, protizákonná činnosť vo forme podvodov a pašovania nepreukazuje žiadny náznak výrazného poklesu. |
| --- | --- |

7.1

V konfrontácii s realitou súčasného stavu usudzujeme, že terajší systém, ktorý sa vyvinul postupom času, je v kontexte jednotného trhu nedostatočný. Zatiaľ čo vnútorný trh v mnohých oblastiach funguje veľmi dobre, v oblasti alkoholických nápojov stále pretrvávajú odlišnosti v obchode a narušovaní hospodárskej súťaže spôsobené daňovými sadzbami. A aj napriek zvýšenému úsiliu členských štátov, protizákonná činnosť vo forme podvodov a pašovania nepreukazuje žiadny náznak výrazného poklesu.

| 7.2 | Výbor súhlasí s tým, že rozsiahlejšia konvergencia by prispela k zníženiu množstva podvodov a narušovania hospodárskej súťaže. Aj keď bolo odsúhlasené zvýšenie platných minimálnych sadzieb v súlade infláciou, nedošlo k dohode o ostatných problémových oblastiach (pozri poznámka pod čiarou 3), hoci neexistuje žiadny rozumný dôvod, prečo by Komisia nemala navrhnúť členským štátom zmeny v platných štruktúrach a systéme spotrebných daní. |
| --- | --- |

7.2

Výbor súhlasí s tým, že rozsiahlejšia konvergencia by prispela k zníženiu množstva podvodov a narušovania hospodárskej súťaže. Aj keď bolo odsúhlasené zvýšenie platných minimálnych sadzieb v súlade infláciou, nedošlo k dohode o ostatných problémových oblastiach (pozri poznámka pod čiarou 3), hoci neexistuje žiadny rozumný dôvod, prečo by Komisia nemala navrhnúť členským štátom zmeny v platných štruktúrach a systéme spotrebných daní.

| 7.3 | Vzhľadom na súčasné rozdiely pri priamom aj nepriamom zdaňovaní v rámci EÚ, nebolo by realistické očakávať náhle zavedenie nového radikálneho systému, je však čas navrhnúť nový systém, ktorý by mohol byť uvedený postupne v dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

7.3

Vzhľadom na súčasné rozdiely pri priamom aj nepriamom zdaňovaní v rámci EÚ, nebolo by realistické očakávať náhle zavedenie nového radikálneho systému, je však čas navrhnúť nový systém, ktorý by mohol byť uvedený postupne v dlhodobom horizonte.

| 7.4 | Potrebným východiskovým bodom je uznanie skutočnosti, že výrobok by sa mal zdaňovať podľa svojej klasifikácie ako kvasený alebo destilovaný nápoj. Kvasené nápoje sú prírodné produkty poľnohospodárskej výroby určené na konzumáciu, vyrobené výlučne kvasením hrozna, obilia, dužinatého alebo bobuľovitého ovocia. Destilované nápoje alebo destiláty sú nápoje, ktoré sú vyrobené destiláciou alebo tie, ktoré sú zmiešané s inými destilovanými nápojmi alebo tekutinami, prípadne alkoholickými nápojmi, ktorých výroba nepodlieha špecifickým pravidlám. |
| --- | --- |

7.4

Potrebným východiskovým bodom je uznanie skutočnosti, že výrobok by sa mal zdaňovať podľa svojej klasifikácie ako kvasený alebo destilovaný nápoj. Kvasené nápoje sú prírodné produkty poľnohospodárskej výroby určené na konzumáciu, vyrobené výlučne kvasením hrozna, obilia, dužinatého alebo bobuľovitého ovocia. Destilované nápoje alebo destiláty sú nápoje, ktoré sú vyrobené destiláciou alebo tie, ktoré sú zmiešané s inými destilovanými nápojmi alebo tekutinami, prípadne alkoholickými nápojmi, ktorých výroba nepodlieha špecifickým pravidlám.

| 7.5 | Bolo by potrebné zvážiť najmä dôsledky na CMO (16) vína. Výroba vína v EÚ už čelí závažným problémom (napríklad pokles spotreby v mnohých členských štátoch a väčší prienik dovezených vín). Ostatné kategórie alkoholických nápojov sa stretávajú s podobnými ťažkosťami. |
| --- | --- |

7.5

Bolo by potrebné zvážiť najmä dôsledky na CMO (16) vína. Výroba vína v EÚ už čelí závažným problémom (napríklad pokles spotreby v mnohých členských štátoch a väčší prienik dovezených vín). Ostatné kategórie alkoholických nápojov sa stretávajú s podobnými ťažkosťami.

| 7.5.1 | Na doplnenie predchádzajúceho bodu treba zdôrazniť, že výroba vína predstavuje dôležitú doplnkovú činnosť poľnohospodárov. Veľká časť vinohradníkov popri produkte, ktorý odovzdáva družstvám alebo veľkoobchodu, vyrába vlastné víno pre potreby svojich rodín, pričom prípadný nadbytok predáva obmedzenému počtu súkromných osôb bývajúcich v ich okolí. Článok 10 smernice Rady 92/84/EHS už umožňuje členským štátom oslobodiť od spotrebnej dane víno, ktoré vyrába jednotlivec pre osobnú spotrebu (vlastnú, rodiny a hostí, ale nie prípady, kde je zahrnutý predaj) (17). Podobne článok 29 smernice Rady 92/12/EHS členským štátom povoľuje oslobodiť malých výrobcov vína (18) od požiadaviek, ktoré sa týkajú pohybu a monitorovania ich výrobkov. Pokiaľ členské štáty neumožnia tieto povolené výnimky, mohlo by to znamenať zvýšenú ekonomickú záťaž pre vinohradníctvo, ktoré už musí čeliť konkurencii tretích krajín s rozvíjajúcou sa trhovou ekonomikou. Zdá sa byť teda potrebné vylúčiť víno z nasledujúcich úvah. |
| --- | --- |

7.5.1

Na doplnenie predchádzajúceho bodu treba zdôrazniť, že výroba vína predstavuje dôležitú doplnkovú činnosť poľnohospodárov. Veľká časť vinohradníkov popri produkte, ktorý odovzdáva družstvám alebo veľkoobchodu, vyrába vlastné víno pre potreby svojich rodín, pričom prípadný nadbytok predáva obmedzenému počtu súkromných osôb bývajúcich v ich okolí. Článok 10 smernice Rady 92/84/EHS už umožňuje členským štátom oslobodiť od spotrebnej dane víno, ktoré vyrába jednotlivec pre osobnú spotrebu (vlastnú, rodiny a hostí, ale nie prípady, kde je zahrnutý predaj) (17). Podobne článok 29 smernice Rady 92/12/EHS členským štátom povoľuje oslobodiť malých výrobcov vína (18) od požiadaviek, ktoré sa týkajú pohybu a monitorovania ich výrobkov. Pokiaľ členské štáty neumožnia tieto povolené výnimky, mohlo by to znamenať zvýšenú ekonomickú záťaž pre vinohradníctvo, ktoré už musí čeliť konkurencii tretích krajín s rozvíjajúcou sa trhovou ekonomikou. Zdá sa byť teda potrebné vylúčiť víno z nasledujúcich úvah.

| 7.6 | Preto odporúčame, aby bola minimálna sadzba stanovená Komisiou pre všetky alkoholické nápoje v každej kategórii; čiže minimálna sadzba pre kvasené nápoje a minimálna sadzba pre destilované nápoje. Navrhujeme tiež zdanenie obsahu alkoholu všetkých nápojov v každej kategórii, napríklad, rovnaké množstvo výrobkov by pri obsahu alkoholu 40 % abv (19) stálo štyrikrát viac v porovnaní s rovnakým množstvom výrobku s obsahom 10 % abv. |
| --- | --- |

7.6

Preto odporúčame, aby bola minimálna sadzba stanovená Komisiou pre všetky alkoholické nápoje v každej kategórii; čiže minimálna sadzba pre kvasené nápoje a minimálna sadzba pre destilované nápoje. Navrhujeme tiež zdanenie obsahu alkoholu všetkých nápojov v každej kategórii, napríklad, rovnaké množstvo výrobkov by pri obsahu alkoholu 40 % abv (19) stálo štyrikrát viac v porovnaní s rovnakým množstvom výrobku s obsahom 10 % abv.

| 7.7 | Kvasené nápoje majú jeden osobitý problém, ktorý sa nevyskytuje pri ostatných kategóriách alkoholických nápojov. Obsah alkoholu v akomkoľvek kvasenom nápoji sa môže meniť (aj sa mení) podľa rôznych faktorov, ktoré ovplyvňujú výrobné suroviny a spôsob spracovania. Bude preto potrebné flexibilnejšie posudzovať kvasené nápoje, napríklad rozdelením týchto nápojov do skupín podľa ich obsahu alkoholu, aby sa predišlo neprimeranému komplikovaniu práce výrobcov a obchodníkov. |
| --- | --- |

7.7

Kvasené nápoje majú jeden osobitý problém, ktorý sa nevyskytuje pri ostatných kategóriách alkoholických nápojov. Obsah alkoholu v akomkoľvek kvasenom nápoji sa môže meniť (aj sa mení) podľa rôznych faktorov, ktoré ovplyvňujú výrobné suroviny a spôsob spracovania. Bude preto potrebné flexibilnejšie posudzovať kvasené nápoje, napríklad rozdelením týchto nápojov do skupín podľa ich obsahu alkoholu, aby sa predišlo neprimeranému komplikovaniu práce výrobcov a obchodníkov.

| 7.8 | Tento systém by umožnil členským štátom ponechať si právo stanoviť nulovú sadzbu pre víno alebo iné kvasené nápoje a uplatniť takéto zdanenie na celú kategóriu kvasených nápojov. |
| --- | --- |

7.8

Tento systém by umožnil členským štátom ponechať si právo stanoviť nulovú sadzbu pre víno alebo iné kvasené nápoje a uplatniť takéto zdanenie na celú kategóriu kvasených nápojov.

| 7.9 | Výsledkom by bolo jedinečné zjednodušenie zdanenia alkoholu, aj keď rozsah podvodov sa nezníži, pokiaľ členské štáty budú uplatňovať značne odlišné sadzby pre daň z alkoholu. |
| --- | --- |

7.9

Výsledkom by bolo jedinečné zjednodušenie zdanenia alkoholu, aj keď rozsah podvodov sa nezníži, pokiaľ členské štáty budú uplatňovať značne odlišné sadzby pre daň z alkoholu.

| 7.10 | V tomto systéme by nebolo potrebné snažiť sa prispôsobiť rastúce číslo nových výrobkov štruktúre, ktorá nie je prispôsobená im. Jednoducho by podliehali daňovému zaťaženiu jedine na základe obsahu alkoholu (abv). |
| --- | --- |

7.10

V tomto systéme by nebolo potrebné snažiť sa prispôsobiť rastúce číslo nových výrobkov štruktúre, ktorá nie je prispôsobená im. Jednoducho by podliehali daňovému zaťaženiu jedine na základe obsahu alkoholu (abv).

| 7.11 | Systém spotrebných daní by bol okrem toho pevnejší a nenarúšali by ho závažné odchýlky a problémy so spoločnou nomenklatúrou by sa vyriešili. |
| --- | --- |

7.11

Systém spotrebných daní by bol okrem toho pevnejší a nenarúšali by ho závažné odchýlky a problémy so spoločnou nomenklatúrou by sa vyriešili.

| 7.12 | Vplyv alkoholu na zdravie, ako už bolo uvedené, je predmetom záujmu. No v systéme, kde sa alkohol zdaňuje na základe štandardných princípov, by bolo daňové zaťaženie väčšie pre tých, ktorí najviac konzumujú alkoholické nápoje v závislosti od toho, či sú tieto nápoje výlučne kvasené alebo destilované. To by pomohlo argumentu, že čo sa týka zdravia, dôležité sú návyky pri pití, s dôrazom na priaznivé účinky miernej konzumácie v porovnaní so škodlivou nadmernou konzumáciou. |
| --- | --- |

7.12

Vplyv alkoholu na zdravie, ako už bolo uvedené, je predmetom záujmu. No v systéme, kde sa alkohol zdaňuje na základe štandardných princípov, by bolo daňové zaťaženie väčšie pre tých, ktorí najviac konzumujú alkoholické nápoje v závislosti od toho, či sú tieto nápoje výlučne kvasené alebo destilované. To by pomohlo argumentu, že čo sa týka zdravia, dôležité sú návyky pri pití, s dôrazom na priaznivé účinky miernej konzumácie v porovnaní so škodlivou nadmernou konzumáciou.

V Bruseli, 18. januára 2006

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o sadzbách spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov (predložená v súlade s článkom 8 smernice Rady 92/84/EHS o zosúladení spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov ) KOM(2004) 223 v konečnom znení.

1

(2)  Smernica Rady 92/84/EHS o zosúladení spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov : ÚV L 316 z 31.10.1992.

2

(3)  Smernica Rady 92/83/EHS o harmonizácii štruktúr spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov: ÚV L 316 z 31.10.1992. K témam, ktoré je potrebné zvážiť, patrí aj otázka, či by malo aj naďalej byť povolené zdanenie nešumivých a šumivých vín rôznymi sadzbami spotrebnej dane, aj potreba aktualizácie výpočtov kombinovanej nomenklatúry a rôzna klasifikácia niektorých podobných výrobkov.

3

(4)  Celková hodnota HDP EÚ s 15 členmi bola v roku 2001 viac ako 25 miliárd eúr ; v percentách bolo najlepšie HDP Fínsko (0.96 %) a najhoršie Taliansko (0.06 %).

4

(5)  Sadzby spotrebnej dane z alkoholických nápojov sa v rôznych členských štátoch sa odlišujú od najvyššej a najnižšej hodnoty 15,.9 násobne z piva a stredne alkoholických výrobkov a 9,2 násobne z destilátov. Takéto porovnanie nie je možné v prípade vína (vrátane perlivého vína), pretože víno nie je zdanené v 15 z 25 členských štátov a minimálna daň (okolo 2 eurocenty) sa uplatňuje v ďalších 2 členských štátoch.

5

(6)  Spotrebná daň je daň platená na tieto výrobky v krajine nákupu.

6

(7)  Európsky súdny dvor potvrdil, že víno a pivo môžu byť do určitej miery nahraditeľné: prípad C-170/78 a prípad C-166/98.

7

(8)  lpa: „litre of pure alcohol (liter čistého alkoholu)“; teda na základe obsahu alkoholu, pričom pivo, víno a stredne alkoholické výrobky sa hodnotia podľa vlastností typických pre maloobchodný predaj.

8

(9)  Vo všetkých týchto prípadoch to bolo predovšetkým dôsledkom toho, že občania v týchto členských štátoch uplatňovali svoje právo na nákup na vnútornom trhu v iných členských štátoch.

9

(10)  Dánsko, Estónsko, Fínsko, Írsko a Švédsko.

10

(11)  Záver zasadnutia 2651, ktoré sa konalo 12. apríla 2005.

11

(12)  Na tej istej schôdzi rady ECOFIN Komisia dostala požiadavku na vypracovanie návrhov na zvýšenie súčasných minimálnych sadzieb v súlade s infláciou v uplynulom období. Toto rozhodnutie prinúti mnoho členských štátov, aby zvýšili sadzby vťahujúce sa na niektoré alkoholické nápoje. (Viď Príloha 1) Komisia uznáva, že niektoré členské štáty budú mať ťažkosti pri implementácii zvyšovania daní a budú potrebovať výnimku a/alebo prechodné obdobie.

12

(13)  Správa z roku 2003 o Prieskumnom projekte o alkohole a drogách (ESPAD)

13

(14)  „Obezita v Európe - poslanie a povinnosti partnerov občianskej spoločnosti“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy), Ú. v. EÚ C 24 z 31.1.2006.

14

(15)  Gen. riaditeľstvo SANCO (ochrana zdravia a spotrebiteľa) pracuje na vypracovaní návrhu stratégie týkajúcej sa alkoholu. Táto stratégia pravdepodobne nebude vypracovaná na dlhšie časové obdobie.

15

(16)  CMO: Common Market Organisation (Organizácia spoločného trhu).

16

(17)  Podobné výnimky sa môžu uplatiť aj na pivo (článok 6) a iné kvasené nápoje (článok 14) tejto smernice.

17

(18)  Za malých výrobcov vína sa považujú tí, ktorí vyrábajú v priemere menej ako 100 000 litrov vína ročne „abv“ znamená alkohol podľa objemu (alcohol by volume) a označuje percento alkoholu v danom výrobku

18

(19)  CMO: Common Market Organisation (organizácia spoločného trhu).

19

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Neprijaté pozmeňovacie návrhy

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré podporila štvrtina hlasujúcich, boli v priebehu diskusie zamietnuté:

Bod 7.5

Zmeniť nasledovne:

„Bolo by potrebné zvážiť najmä dôsledky na CMO (1) vína. Výroba vína v EÚ už čelí závažným problémom (napríklad pokles spotreby v mnohých členských štátoch a väčší prienik dovezených vín). Ostatné kategórie
  kvasených
  alkoholických nápojov sa
  môžu
  stretávať s podobnými ťažkosťami.
  Navyše, pri miernej konzumácii týchto nápojov boli dokázané ich priaznivé účinky na zdravie, preto by bolo vhodné rozdeliť túto klasifikáciu do dvoch kategórií (kvasené a destilované nápoje). V každej kategórii by si členské štáty mohli stanoviť minimálnu sadzbu spotrebnej dane vypočítanú podľa obsahu alkoholu a nezávislú od formy v akej sa alkohol vo výrobku nachádza.“

Zdôvodnenie

Vzhľadom na ich poľnohospodársky pôvod, využitie v potravinárstve a priaznivé účinky na zdravie, ktoré sa prejavujú pri miernej spotrebe, malo by sa to uplatniť na celé odvetvie kvasených nápojov, kde je spotreba vína, piva a muštu veľmi podobná. Na druhej strane nemá význam navrhovať model jednotnej sadzby dane bez toho, aby sa zohľadňoval druh nápoja alebo spôsob výroby, avšak treba stanoviť výnimku pre jeden nápoj, pre víno, a to podľa okolností, ktoré sa dajú tiež aplikovať na ostatné kvasené nápoje (mušt a pivo), v súlade s ustanoveniami stanoviska schváleného 19. decembra 2005.

Hlasovanie

Za: 45

Proti: 50

Zdržali sa: 23

Bod 7.5.1

Upraviť:

Na doplnenie predchádzajúceho bodu treba zdôrazniť, že výroba vína predstavuje dôležitú doplnkovú činnosť poľnohospodárov a že aj výroba piva alebo jablčného vína v malom a podomácky tvoria súčasť európskej kultúry. Veľká časť vinohradníkov popri produkte, ktorý odovzdáva družstvám alebo veľkoobchodu, vyrába vlastné víno pre potreby svojich rodín, pričom prípadný nadbytok predáva obmedzenému počtu súkromných osôb bývajúcich v ich okolí. To isté možno tvrdiť o malovýrobcoch piva alebo jablčného vína, ktorých produkt je určený na vlastnú domácu spotrebu alebo spotrebu v ich blízkom okolí. To vedie k tomu, že sadzba spotrebnej dane by sa v každej zainteresovanej krajine musela kontrolovať u stoviek tisícok malých výrobcov. Tieto náklady by boli pre členské štáty neúnosné vzhľadom na istotne zanedbateľný zisk, ale predovšetkým kvôli zvýšenej ekonomickej záťaži pre vinohradníctvo
  sektory, ktoré už musíia čeliť konkurencii tretích krajín s rozvíjajúcou sa trhovou ekonomikou. Zdá sa byť teda potrebné vylúčiť víno
  tieto nápoje z nasledujúcich úvah a zachovať v platnosti súčasnú
  umožniť uplatňovanie zvláštnej nulovú
  ej sadzbu
  y na všetky tieto nápoje.

Zdôvodnenie

Rovnaké dôvody ako v tomto bode platia aj pre domácku výrobu ďalších produktov, ktoré sú uvedené v smernici 92/83/ES a 92/84/ES s možnosťou uplatnenia znížených sadzieb. Použité argumenty sa nezdajú byť postačujúce na obmedzenie výnimky na sektor vinohradníctva vo všeobecnosti ako pars pro toto, ak sa táto výnimka neuplatní na všetky podobné výrobky, aby sa tým vyhlo diskriminačným účinkom smernice 92/84/ES.

pars pro toto

Hlasovanie

Za: 52

Proti: 65

Zdržali sa: 8

Doplniť bod 7.11

| 7.11 | Je potrebné skutočné zjednodušenie systému daní z alkoholických výrobkov. Treba však poznamenať, že:






  — | 1) | rozdielne základy dane v jednotlivých členských štátov budú mať malú šancu znížiť pašovanie a podvody, |
| --- | --- | --- | --- |

7.11

Je potrebné skutočné zjednodušenie systému daní z alkoholických výrobkov. Treba však poznamenať, že:

—

1)

rozdielne základy dane v jednotlivých členských štátov budú mať malú šancu znížiť pašovanie a podvody,

| — | 2) | jednotná daň založená na obsahu alkoholu by mohla:






  — | viesť k novým podvodom jednoduchou zmenou spôsobu produkcie výrobku a jeho obsahu alkoholu, |
| --- | --- | --- | --- |

—

2)

jednotná daň založená na obsahu alkoholu by mohla:

—

viesť k novým podvodom jednoduchou zmenou spôsobu produkcie výrobku a jeho obsahu alkoholu,

| — | penalizovať výrobcov vína, ktorí by museli rozlišovať každé svoje víno podľa obsahu alkoholu, |
| --- | --- |

—

penalizovať výrobcov vína, ktorí by museli rozlišovať každé svoje víno podľa obsahu alkoholu,

| — | z rovnakého dôvodu značne skomplikovať obchodné aktivity uskladňovateľov, ktorí by po uvedení výrobku na trh museli kvôli platbám daní rozlíšiť každú kategóriu |
| --- | --- |

—

z rovnakého dôvodu značne skomplikovať obchodné aktivity uskladňovateľov, ktorí by po uvedení výrobku na trh museli kvôli platbám daní rozlíšiť každú kategóriu

| — | 3) | navrhovaný systém, ktorý nerozlišuje medzi kvasenými a destilovanými výrobkami, povedie k strate príjmov v rozpočte Spoločenstva, pretože znižuje daňové zaťaženie liehovín, |
| --- | --- | --- |

—

3)

navrhovaný systém, ktorý nerozlišuje medzi kvasenými a destilovanými výrobkami, povedie k strate príjmov v rozpočte Spoločenstva, pretože znižuje daňové zaťaženie liehovín,

| — | naopak, ak by malo byť víno do takéhoto daňového systému zahrnuté, jeho daňové zaťaženie by sa značne zvýšilo, zatiaľ čo sektor je vystavený čoraz ostrejšej konkurencii tretích krajín; je preto opodstatnené ponechať víno v osobitnej kategórii s nulovou spotrebnou daňou. |
| --- | --- |

—

naopak, ak by malo byť víno do takéhoto daňového systému zahrnuté, jeho daňové zaťaženie by sa značne zvýšilo, zatiaľ čo sektor je vystavený čoraz ostrejšej konkurencii tretích krajín; je preto opodstatnené ponechať víno v osobitnej kategórii s nulovou spotrebnou daňou.

naopak, ak by malo byť víno do takéhoto daňového

zahrnuté, jeho daňové zaťaženie by sa značne zvýšilo, zatiaľ čo sektor je vystavený čoraz ostrejšej konkurencii tretích krajín; je preto opodstatnené ponechať víno v osobitnej kategórii s nulovou spotrebnou daňou.

Hlasovanie

Za: 35

Proti: 75

Zdržali sa: 12

---

(1)  CMO: Common Market Organisation (organizácia spoločného trhu).

1

---

| 21.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 69/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 69/16

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o uchovávaní údajov spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejných elektronických komunikačných služieb a zmene a doplnení smernice 2002/58/ES“

KOM(2005) 438, konečné znenie – 2005/0182 (COD)

(2006/C 69/04)

Rada sa 16. novembra 2005 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanoviko k navrhovanej téme.

Grémium Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru poverilo 27. septembra 2005 odbornú sekciu pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť prípravou prác v danej veci (spravodajca: pán HERNÁNDEZ BATALLER).

Vzhľadom na naliehavosť danej problematiky bol pán HERNÁNDEZ BATALLER vymenovaný rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 423. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo v dňoch 18. a 19. januára 2005 (schôdza z 19. januára 2005) za hlavného spravodajcu. Zároveň výbor prijal 92 hlasmi za, 17 hlasmi proti, pričom 17 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výbor vyjadruje svoje prekvapenie a obavy v súvislosti s predložením takéhoto legislatívneho návrhu, pretože jeho obsah je nevyvážený a obmedzuje základné práva. |
| --- | --- |

1.1

Výbor vyjadruje svoje prekvapenie a obavy v súvislosti s predložením takéhoto legislatívneho návrhu, pretože jeho obsah je nevyvážený a obmedzuje základné práva.

| 1.2 | Spôsob, akým tento návrh pristupuje k ľudským právam, hlavne k právu na súkromie, je nevhodný a v niektorých aspektoch môže odporovať iným právnym predpisom. |
| --- | --- |

1.2

Spôsob, akým tento návrh pristupuje k ľudským právam, hlavne k právu na súkromie, je nevhodný a v niektorých aspektoch môže odporovať iným právnym predpisom.

| 1.3 | Vzniká tu riziko narušenia dôvery užívateľov elektronických komunikačných služieb a tým aj zníženia ich ochoty používať informačné komunikačné technológie (IKT). Takáto strata dôvery spotrebiteľov skrýva v sebe riziko, že sa v budúcnosti spomalí vývoj informačnej spoločnosti v dlhodobom časovom horizonte, a tým by bola tiež ohrozená Lisabonská stratégia. |
| --- | --- |

1.3

Vzniká tu riziko narušenia dôvery užívateľov elektronických komunikačných služieb a tým aj zníženia ich ochoty používať informačné komunikačné technológie (IKT). Takáto strata dôvery spotrebiteľov skrýva v sebe riziko, že sa v budúcnosti spomalí vývoj informačnej spoločnosti v dlhodobom časovom horizonte, a tým by bola tiež ohrozená Lisabonská stratégia.

| 1.4 | EHSV pochybuje o tom, či návrh ako celok napĺňa požiadavky princípu subsidiarity a proporcionality, pretože v ňom chýbajú zdôvodnenia toho, prečo sa cieľ Spoločenstva dá lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.4

EHSV pochybuje o tom, či návrh ako celok napĺňa požiadavky princípu subsidiarity a proporcionality, pretože v ňom chýbajú zdôvodnenia toho, prečo sa cieľ Spoločenstva dá lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva.

| 1.5 | Dodatočné náklady, ktoré vzniknú prevádzkovateľom v súvislosti s uchovávaním a prenosom údajov, o ktorých sa hovorí v návrhu, treba chápať ako záťaž, ktorú by mali prevádzkovatelia znášať už iba preto, že pôsobia na trhu, aby ich nemusela znášať štátna pokladnica a tým pádom všetci občania. |
| --- | --- |

1.5

Dodatočné náklady, ktoré vzniknú prevádzkovateľom v súvislosti s uchovávaním a prenosom údajov, o ktorých sa hovorí v návrhu, treba chápať ako záťaž, ktorú by mali prevádzkovatelia znášať už iba preto, že pôsobia na trhu, aby ich nemusela znášať štátna pokladnica a tým pádom všetci občania.

| 1.6 | Kvôli vyššie uvedeným skutočnostiam by Komisia mala svoj návrh podstatne prepracovať, pretože podľa EHSV nerešpektuje plne základné práva, ani pravidlá prístupu k údajom, ich používania a výmeny. |
| --- | --- |

1.6

Kvôli vyššie uvedeným skutočnostiam by Komisia mala svoj návrh podstatne prepracovať, pretože podľa EHSV nerešpektuje plne základné práva, ani pravidlá prístupu k údajom, ich používania a výmeny.

2.   Zdôvodnenie

2.1   Úvod

| 2.1.1 | V súčasnosti existuje niekoľko právnych predpisov Spoločenstva, ktoré sa týkajú povinností poskytovateľov služieb. V tomto prípade ide o údaje spomínané v článku 1, v súvislosti s článkom 2, písm. a) smernice 95/46/EHS z 24. októbra 1995 (1) Táto smernica hovorí o všeobecných povinnostiach členských štátov s cieľom zaručiť ochranu súkromia fyzických osôb pri spracovávaní osobných údajov. |
| --- | --- |

2.1.1

V súčasnosti existuje niekoľko právnych predpisov Spoločenstva, ktoré sa týkajú povinností poskytovateľov služieb. V tomto prípade ide o údaje spomínané v článku 1, v súvislosti s článkom 2, písm. a) smernice 95/46/EHS z 24. októbra 1995 (1) Táto smernica hovorí o všeobecných povinnostiach členských štátov s cieľom zaručiť ochranu súkromia fyzických osôb pri spracovávaní osobných údajov.

| 2.1.2 | Smernica 2002/58/ES z 12. júla 2002 (2) tiež špecifickým spôsobom stanovuje pravidlá spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v oblasti elektronickej komunikácie; k tomuto návrhu sa výbor už svojho času vyjadril (3). |
| --- | --- |

2.1.2

Smernica 2002/58/ES z 12. júla 2002 (2) tiež špecifickým spôsobom stanovuje pravidlá spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v oblasti elektronickej komunikácie; k tomuto návrhu sa výbor už svojho času vyjadril (3).

| 2.1.3 | Princípom týchto dvoch smerníc je to, že zálohované údaje musia byť zlikvidované v momente, keď už nie je oprávnené ich ďalšie uchovávanie. Smernica 2002/58/ES zaručuje, že prevádzkovatelia verejne dostupných elektronických služieb prijmú primerané opatrenia na zachovanie bezpečnosti svojich služieb a členské štáty musia zaručiť dôvernosť elektronických komunikácií, konkrétne zakázať odpočúvanie, nahrávanie a zálohovanie inými osobami ako užívateľmi, okrem prevádzkovateľov, a to na účely fakturácie a iba na nevyhnutne potrebný čas. Prevádzkové a lokalizačné údaje môžu byť používané len anonymne a so súhlasom užívateľov služieb. |
| --- | --- |

2.1.3

Princípom týchto dvoch smerníc je to, že zálohované údaje musia byť zlikvidované v momente, keď už nie je oprávnené ich ďalšie uchovávanie. Smernica 2002/58/ES zaručuje, že prevádzkovatelia verejne dostupných elektronických služieb prijmú primerané opatrenia na zachovanie bezpečnosti svojich služieb a členské štáty musia zaručiť dôvernosť elektronických komunikácií, konkrétne zakázať odpočúvanie, nahrávanie a zálohovanie inými osobami ako užívateľmi, okrem prevádzkovateľov, a to na účely fakturácie a iba na nevyhnutne potrebný čas. Prevádzkové a lokalizačné údaje môžu byť používané len anonymne a so súhlasom užívateľov služieb.

| 2.1.4 | Článok 15 smernice 2002/58/ES umožňuje členským štátom výnimočné uchovávanie údajov, pokiaľ to bude považované za potrebné, primerané a vhodné na účely trestného stíhania. Členské štáty sa počas rozhovorov, ktoré sa konali v súvislosti so smernicou o ochrane údajov v oblasti komunikácií, neboli schopné dohodnúť na dĺžke uchovávania týchto údajov, a tak nebol dohodnutý konkrétny časový limit. |
| --- | --- |

2.1.4

Článok 15 smernice 2002/58/ES umožňuje členským štátom výnimočné uchovávanie údajov, pokiaľ to bude považované za potrebné, primerané a vhodné na účely trestného stíhania. Členské štáty sa počas rozhovorov, ktoré sa konali v súvislosti so smernicou o ochrane údajov v oblasti komunikácií, neboli schopné dohodnúť na dĺžke uchovávania týchto údajov, a tak nebol dohodnutý konkrétny časový limit.

| 2.1.5 | Európska rada 25. marca 2004 zvažovala možnosť stanoviť pravidlá uchovávania údajov, získaných prevádzkovateľmi elektronických komunikačných služieb. Výsledkom bolo, že štyri členské štáty (Francúzsko, Írsko, Veľká Británia a Švédsko) predstavili návrh z vlastnej iniciatívy v očakávaní toho, že Rada schváli rámcové rozhodnutie o uchovávaní údajov, ktoré sú spracovávané a uchovávané v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb alebo poskytovaním údajov vo verejných komunikačných sieťach na účel prevencie, vyšetrovania, odhalenia a stíhania trestných činov a priestupkov, vrátane terorizmu. |
| --- | --- |

2.1.5

Európska rada 25. marca 2004 zvažovala možnosť stanoviť pravidlá uchovávania údajov, získaných prevádzkovateľmi elektronických komunikačných služieb. Výsledkom bolo, že štyri členské štáty (Francúzsko, Írsko, Veľká Británia a Švédsko) predstavili návrh z vlastnej iniciatívy v očakávaní toho, že Rada schváli rámcové rozhodnutie o uchovávaní údajov, ktoré sú spracovávané a uchovávané v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb alebo poskytovaním údajov vo verejných komunikačných sieťach na účel prevencie, vyšetrovania, odhalenia a stíhania trestných činov a priestupkov, vrátane terorizmu.

| 2.1.6 | Európsky parlament spomínaný návrh zamietol, pretože mal pochybnosti o právnej podstate, primeranosti ustanovení a prípadnom porušení článku 8 Európskeho dohovoru o ochrane základných ľudských práv a slobôd (4). |
| --- | --- |

2.1.6

Európsky parlament spomínaný návrh zamietol, pretože mal pochybnosti o právnej podstate, primeranosti ustanovení a prípadnom porušení článku 8 Európskeho dohovoru o ochrane základných ľudských práv a slobôd (4).

2.2   Návrh Komisie

| 2.2.1 | Komisia predkladá návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorý sa zakladá na článku 95 Zmluvy o ES, týkajúceho sa uchovávania spracovaných údajov, ktoré vznikajú pri poskytovaní verejných služieb elektronickej komunikácie, ktorý mení a dopĺňa smernicu 2002/58/ES. |
| --- | --- |

2.2.1

Komisia predkladá návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorý sa zakladá na článku 95 Zmluvy o ES, týkajúceho sa uchovávania spracovaných údajov, ktoré vznikajú pri poskytovaní verejných služieb elektronickej komunikácie, ktorý mení a dopĺňa smernicu 2002/58/ES.

| 2.2.2 | Ide o regulačný nástroj harmonizácie legislatív členských štátov, ktorý na účel predchádzania, vyšetrovania, odhaľovania a stíhania určitých trestných činov (hlavne terorizmu a organizovaného zločinu) stanovuje prevádzkovateľom verejných elektronických komunikačných služieb povinnosť uchovávania a spracovávania údajov (článok 1 ods. 1). |
| --- | --- |

2.2.2

Ide o regulačný nástroj harmonizácie legislatív členských štátov, ktorý na účel predchádzania, vyšetrovania, odhaľovania a stíhania určitých trestných činov (hlavne terorizmu a organizovaného zločinu) stanovuje prevádzkovateľom verejných elektronických komunikačných služieb povinnosť uchovávania a spracovávania údajov (článok 1 ods. 1).

| 2.2.3 | Návrh sa týka prevádzkových a lokalizačných údajov o verejných a súkromných osobách, ktoré posielajú a prijímajú spomínaný druh komunikácie. Nevzťahuje sa však na ich obsah (článok 1 ods. 2). |
| --- | --- |

2.2.3

Návrh sa týka prevádzkových a lokalizačných údajov o verejných a súkromných osobách, ktoré posielajú a prijímajú spomínaný druh komunikácie. Nevzťahuje sa však na ich obsah (článok 1 ods. 2).

| 2.2.4 | V tomto zmysle návrh od členských štátov vyžaduje, aby prijali potrebné opatrenia, aby prevádzkovatelia týchto služieb uchovávali príslušné údaje a postupovali ich národným orgánom, kompetentným v oblasti prevencie a boja proti zločinu, v súlade s cieľmi návrhu (článok 3). |
| --- | --- |

2.2.4

V tomto zmysle návrh od členských štátov vyžaduje, aby prijali potrebné opatrenia, aby prevádzkovatelia týchto služieb uchovávali príslušné údaje a postupovali ich národným orgánom, kompetentným v oblasti prevencie a boja proti zločinu, v súlade s cieľmi návrhu (článok 3).

| 2.2.5 | Návrh takisto špecifikuje kategórie údajov, ktoré majú byť uchovávané, a to odosielateľa a príjemcu komunikácie, hodinu a dĺžku trvania, druh komunikácie, fyzickú lokalizáciu užívateľa, atď. (článok 4 a príloha). |
| --- | --- |

2.2.5

Návrh takisto špecifikuje kategórie údajov, ktoré majú byť uchovávané, a to odosielateľa a príjemcu komunikácie, hodinu a dĺžku trvania, druh komunikácie, fyzickú lokalizáciu užívateľa, atď. (článok 4 a príloha).

| 2.2.6 | Ďalej stanovuje, že údaje budú uchovávané jeden rok, v prípade telefonických komunikácií (prostredníctvom pevnej linky alebo mobilných telefónov) a šesť mesiacov v prípade komunikácií cez internet (článok 7). |
| --- | --- |

2.2.6

Ďalej stanovuje, že údaje budú uchovávané jeden rok, v prípade telefonických komunikácií (prostredníctvom pevnej linky alebo mobilných telefónov) a šesť mesiacov v prípade komunikácií cez internet (článok 7).

| 2.2.7 | Zároveň návrh stanovuje povinnosť, na žiadosť kompetentných národných orgánov, postúpiť tieto údaje uchovávané prevádzkovateľmi (článok 8) a povinnosť členských štátov poskytovať raz ročne Európskej komisii štatistické údaje o týchto dátach. |
| --- | --- |

2.2.7

Zároveň návrh stanovuje povinnosť, na žiadosť kompetentných národných orgánov, postúpiť tieto údaje uchovávané prevádzkovateľmi (článok 8) a povinnosť členských štátov poskytovať raz ročne Európskej komisii štatistické údaje o týchto dátach.

| 2.2.8 | Na záver sa verejným orgánom členských štátov ukladá povinnosť uhradiť prevádzkovateľom komunikačných služieb všetky dodatočné náklady, ktoré im vznikli v súvislosti s uchovávaním a prenosom spomínaných údajov (článok 10). |
| --- | --- |

2.2.8

Na záver sa verejným orgánom členských štátov ukladá povinnosť uhradiť prevádzkovateľom komunikačných služieb všetky dodatočné náklady, ktoré im vznikli v súvislosti s uchovávaním a prenosom spomínaných údajov (článok 10).

2.3   Všeobecné pripomienky

| 2.3.1 | Výbor vyjadruje svoje prekvapenie a obavy v súvislosti s predložením takéhoto legislatívneho návrhu, pretože jeho obsah je nevyvážený a obmedzuje základné práva. |
| --- | --- |

2.3.1

Výbor vyjadruje svoje prekvapenie a obavy v súvislosti s predložením takéhoto legislatívneho návrhu, pretože jeho obsah je nevyvážený a obmedzuje základné práva.

| 2.3.2 | Komisia svojim návrhom mení v súčasnosti platné národné opatrenia, týkajúce sa verejnej bezpečnosti, na „opatrenia s rovnakým účinkom“ (prekážky na vnútornom trhu telekomunikácií), ktoré by podľa článku 14 Zmluvy o ES mali byť odstránené. |
| --- | --- |

2.3.2

Komisia svojim návrhom mení v súčasnosti platné národné opatrenia, týkajúce sa verejnej bezpečnosti, na „opatrenia s rovnakým účinkom“ (prekážky na vnútornom trhu telekomunikácií), ktoré by podľa článku 14 Zmluvy o ES mali byť odstránené.

| 2.3.3 | Tento návrh bude mať rozsiahle dôsledky pre všetkých užívateľov elektronických komunikačných služieb. Tým vzniká riziko straty dôvery klientov a toho, že sa všeobecne zníži ich záujem využívať IKT a záujem o začatie využívania nových elektronických služieb. Táto strata dôvery spotrebiteľov skrýva v sebe riziko, že sa spomalí vývoj informačnej spoločnosti v dlhodobom horizonte, a bude ohrozená aj Lisabonská stratégia. |
| --- | --- |

2.3.3

Tento návrh bude mať rozsiahle dôsledky pre všetkých užívateľov elektronických komunikačných služieb. Tým vzniká riziko straty dôvery klientov a toho, že sa všeobecne zníži ich záujem využívať IKT a záujem o začatie využívania nových elektronických služieb. Táto strata dôvery spotrebiteľov skrýva v sebe riziko, že sa spomalí vývoj informačnej spoločnosti v dlhodobom horizonte, a bude ohrozená aj Lisabonská stratégia.

| 2.3.4 | Je ťažké pochopiť vnímanie základných práv v tomto návrhu, hlavne práva na súkromie. Komisia uplatňuje dve rôzne kritéria pre legálnosť, používa pritom svoj vlastný test, na základe ktorého konštatuje, že návrh neporušuje základné práva. |
| --- | --- |

2.3.4

Je ťažké pochopiť vnímanie základných práv v tomto návrhu, hlavne práva na súkromie. Komisia uplatňuje dve rôzne kritéria pre legálnosť, používa pritom svoj vlastný test, na základe ktorého konštatuje, že návrh neporušuje základné práva.

| 2.3.5 | Po prvé, používa článok 15 ods. 1, ktorý i keď sa nachádza v smernici 2002/58/ES, takmer doslova reprodukuje ustanovenia Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach (články 4 a 12) a Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv (články 9 bod 10 a 11). Tieto ustanovenia boli predmetom rozsiahlych a vyčerpávajúcich diskusií kompetentných orgánov a súdov a preto nie je vhodné, aby sa Komisia snažila interpretovať túto záležitosť ex novo. |
| --- | --- |

2.3.5

Po prvé, používa článok 15 ods. 1, ktorý i keď sa nachádza v smernici 2002/58/ES, takmer doslova reprodukuje ustanovenia Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach (články 4 a 12) a Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv (články 9 bod 10 a 11). Tieto ustanovenia boli predmetom rozsiahlych a vyčerpávajúcich diskusií kompetentných orgánov a súdov a preto nie je vhodné, aby sa Komisia snažila interpretovať túto záležitosť ex novo.

| 2.3.6 | Po druhé, spomínaný test legálnosti sa zakladá na niekoľkých ustanoveniach Charty základných ľudských práv, ktorá však napriek tomu, že sa teší širokej európskej podpore, nie je ešte v platnosti, a preto sa na ňu právnici nemôžu odvolávať ani ňou argumentovať v prípade súdnych sporov. |
| --- | --- |

2.3.6

Po druhé, spomínaný test legálnosti sa zakladá na niekoľkých ustanoveniach Charty základných ľudských práv, ktorá však napriek tomu, že sa teší širokej európskej podpore, nie je ešte v platnosti, a preto sa na ňu právnici nemôžu odvolávať ani ňou argumentovať v prípade súdnych sporov.

| 2.3.7 | Nízku úroveň spomínaného testu prehlbuje ešte skutočnosť, že Komisia zohľadňuje iba článok 7 (týkajúci sa súkromného a rodinného života) a článok 8 (ochrana osobných údajov) Charty a zabúda na ďalšie predpisy, ako sú: článok 36 (prístup k službám všeobecného záujmu), článok 38 (ochrana spotrebiteľa), článok 47 (právo na účinnú právnu pomoc) alebo článok 48 (prezumpcia neviny). |
| --- | --- |

2.3.7

Nízku úroveň spomínaného testu prehlbuje ešte skutočnosť, že Komisia zohľadňuje iba článok 7 (týkajúci sa súkromného a rodinného života) a článok 8 (ochrana osobných údajov) Charty a zabúda na ďalšie predpisy, ako sú: článok 36 (prístup k službám všeobecného záujmu), článok 38 (ochrana spotrebiteľa), článok 47 (právo na účinnú právnu pomoc) alebo článok 48 (prezumpcia neviny).

| 2.3.8 | Komisia by mala preto pouvažovať o danej veci a konať s väčšou opatrnosťou a svedomitejšie rešpektovať základné práva, aby sa vyhla tomu, aby ústavné súdy členských krajín prehlásili v budúcnosti jej navrhované nariadenia za „protiústavné“ (5). |
| --- | --- |

2.3.8

Komisia by mala preto pouvažovať o danej veci a konať s väčšou opatrnosťou a svedomitejšie rešpektovať základné práva, aby sa vyhla tomu, aby ústavné súdy členských krajín prehlásili v budúcnosti jej navrhované nariadenia za „protiústavné“ (5).

| 2.3.9 | Čo sa týka dodržiavania princípu subsidiarity, je prekvapujúce vysvetlenie Komisie, že keďže sa do dnešného dňa Európska rada a Európsky parlament neboli schopní dohodnúť na riešení daného problému, je potrebný nadnárodný postup v rámci vnútorného trhu ako spôsobu jeho riadenia. |
| --- | --- |

2.3.9

Čo sa týka dodržiavania princípu subsidiarity, je prekvapujúce vysvetlenie Komisie, že keďže sa do dnešného dňa Európska rada a Európsky parlament neboli schopní dohodnúť na riešení daného problému, je potrebný nadnárodný postup v rámci vnútorného trhu ako spôsobu jeho riadenia.

| 2.3.10 | Tento spôsob uvažovania by bol logický, keby problémy bezpečnosti boli porovnateľné s inými, ktoré ovplyvňujú fungovanie vnútorného trhu (napríklad týkajúce sa výlučne obchodu, daní alebo pracovných záležitostí), keby boli určené konečné termíny na schválenie pravidiel (stanovené zakladajúcimi zmluvami alebo sekundárnou legislatívou), alebo keby nakoniec bolo možné a potrebné vytvoriť v tomto ohľade jednotný právny priestor. |
| --- | --- |

2.3.10

Tento spôsob uvažovania by bol logický, keby problémy bezpečnosti boli porovnateľné s inými, ktoré ovplyvňujú fungovanie vnútorného trhu (napríklad týkajúce sa výlučne obchodu, daní alebo pracovných záležitostí), keby boli určené konečné termíny na schválenie pravidiel (stanovené zakladajúcimi zmluvami alebo sekundárnou legislatívou), alebo keby nakoniec bolo možné a potrebné vytvoriť v tomto ohľade jednotný právny priestor.

| 2.3.11 | Bezpečnosť štátu ale nie je právny nárok stanovený právom Spoločenstva, na rozdiel od otázok verejného poriadku a verejnej bezpečnosti, ktoré sú stanovené v zakladajúcich zmluvách, aby v prípade potreby zdôvodnili prijatie výnimočných ochranných opatrení členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.3.11

Bezpečnosť štátu ale nie je právny nárok stanovený právom Spoločenstva, na rozdiel od otázok verejného poriadku a verejnej bezpečnosti, ktoré sú stanovené v zakladajúcich zmluvách, aby v prípade potreby zdôvodnili prijatie výnimočných ochranných opatrení členskými štátmi.

| 2.3.12 | Zakladajúce zmluvy tiež neobsahujú jasný základ pre spôsob konania, ani dátum, ktorý by určoval bezodkladnosť konania. Ohrozenie bezpečnosti štátov nie je možné vtesnať do jedného harmonizujúceho nástroja, ktorý sa snaží riešiť rôzne situácie rovnakým (ale nie nevyhnutne spoločným) postupom. |
| --- | --- |

2.3.12

Zakladajúce zmluvy tiež neobsahujú jasný základ pre spôsob konania, ani dátum, ktorý by určoval bezodkladnosť konania. Ohrozenie bezpečnosti štátov nie je možné vtesnať do jedného harmonizujúceho nástroja, ktorý sa snaží riešiť rôzne situácie rovnakým (ale nie nevyhnutne spoločným) postupom.

| 2.3.13 | Čo sa týka princípu proporcionality, je známe, že akákoľvek nariadenie, ktoré by obmedzovalo základné práva, si vyžaduje okrem záruk právnej kontroly (ex ante alebo ex post) prostredníctvom zákona aj účasť národných parlamentov. Je ťažké si predstaviť, že odstránenie niektorých „neviditeľných prekážok“ pri poskytovaní služieb elektronickej komunikácie na celom vnútornom trhu môže vyvolať celý rad zmien v národných zákonoch, ktoré zaručujú základné práva, ako aj v národných systémoch ochrany týchto práv. |
| --- | --- |

2.3.13

Čo sa týka princípu proporcionality, je známe, že akákoľvek nariadenie, ktoré by obmedzovalo základné práva, si vyžaduje okrem záruk právnej kontroly (ex ante alebo ex post) prostredníctvom zákona aj účasť národných parlamentov. Je ťažké si predstaviť, že odstránenie niektorých „neviditeľných prekážok“ pri poskytovaní služieb elektronickej komunikácie na celom vnútornom trhu môže vyvolať celý rad zmien v národných zákonoch, ktoré zaručujú základné práva, ako aj v národných systémoch ochrany týchto práv.

| 2.3.14 | EHSV preto pochybuje o tom, že návrh plne zodpovedá požiadavkám princípu subsidiarity a proporcionality, pretože chýbajú zdôvodnenia toho, že cieľ Spoločenstva sa dá lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.3.14

EHSV preto pochybuje o tom, že návrh plne zodpovedá požiadavkám princípu subsidiarity a proporcionality, pretože chýbajú zdôvodnenia toho, že cieľ Spoločenstva sa dá lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva.

| 2.3.15 | Okrem toho je prekvapujúce, že sa Komisia vo svojom návrhu odvoláva len na „potreby“ a „zákonné práva“ prevádzkovateľov komunikačných služieb a vynecháva potreby a práva užívateľov a zabúda na skutočnosť, že jednou z aktivít Spoločenstva je prispieť k „posilneniu ochrany spotrebiteľa“ (článok 3 písm. t) Zmluvy o ES) a zaručiť „vysoký stupeň ochrany“ a „chrániť hospodárske záujmy [Spoločenstva]“(článok 153 Zmluvy o ES). |
| --- | --- |

2.3.15

Okrem toho je prekvapujúce, že sa Komisia vo svojom návrhu odvoláva len na „potreby“ a „zákonné práva“ prevádzkovateľov komunikačných služieb a vynecháva potreby a práva užívateľov a zabúda na skutočnosť, že jednou z aktivít Spoločenstva je prispieť k „posilneniu ochrany spotrebiteľa“ (článok 3 písm. t) Zmluvy o ES) a zaručiť „vysoký stupeň ochrany“ a „chrániť hospodárske záujmy [Spoločenstva]“(článok 153 Zmluvy o ES).

2.4   Konkrétne pripomienky

| 2.4.1 | Návrh sa zakladá na článku 95 ods. 1 Zmluvy o ES. V tomto zmysle sa odporúča, aby sa rovnako zvážil jeho možný dosah na pilier policajnej a súdnej spolupráce v trestnej oblasti. Obzvlášť v prípade prevádzkovateľov elektronických komunikačných služieb z tretích krajín by sa mohlo stať, že krajiny pôvodu budú vyžadovať dohody ad hoc s členskými štátmi, aby sa vytvorili vzájomné podmienky poskytovania služieb z dôvodu národnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.4.1

Návrh sa zakladá na článku 95 ods. 1 Zmluvy o ES. V tomto zmysle sa odporúča, aby sa rovnako zvážil jeho možný dosah na pilier policajnej a súdnej spolupráce v trestnej oblasti. Obzvlášť v prípade prevádzkovateľov elektronických komunikačných služieb z tretích krajín by sa mohlo stať, že krajiny pôvodu budú vyžadovať dohody ad hoc s členskými štátmi, aby sa vytvorili vzájomné podmienky poskytovania služieb z dôvodu národnej bezpečnosti.

| 2.4.2 | Zdá sa, že v navrhovanej smernici, konkrétne v článku 1, Komisia ignoruje skutočnosť, že i keď údaje patriace do jej sféry pôsobnosti sú zdanlivo „neutrálne“ (identita odosielateľov a príjemcov komunikácií, jej trvanie, fyzická lokalizácia, frekvencia, atď.), ide o údaje zasahujúce súkromný život osôb a v mnohých prípadoch môžu porušiť iné práva, ako napríklad služobné tajomstvo alebo právo na primeranú právnu pomoc. |
| --- | --- |

2.4.2

Zdá sa, že v navrhovanej smernici, konkrétne v článku 1, Komisia ignoruje skutočnosť, že i keď údaje patriace do jej sféry pôsobnosti sú zdanlivo „neutrálne“ (identita odosielateľov a príjemcov komunikácií, jej trvanie, fyzická lokalizácia, frekvencia, atď.), ide o údaje zasahujúce súkromný život osôb a v mnohých prípadoch môžu porušiť iné práva, ako napríklad služobné tajomstvo alebo právo na primeranú právnu pomoc.

| 2.4.3 | Za súčasného stavu európskeho verejného poriadku, nastoleného Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a ústavných tradícií členských štátov, právo na súkromie nemá len pasívnu podobu, ale v menšej miere aj aktívnu. |
| --- | --- |

2.4.3

Za súčasného stavu európskeho verejného poriadku, nastoleného Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a ústavných tradícií členských štátov, právo na súkromie nemá len pasívnu podobu, ale v menšej miere aj aktívnu.

| 2.4.4 | To znamená, že jednotlivci, či už sú alebo nie sú občanmi Európskej únie, majú právo vedieť kto odpočúva ich komunikácie, prečo a ako často a tiež majú právo prístupu k akýmkoľvek verejným alebo súkromným databázam údajov, kde je tento druh aktivít (6). |
| --- | --- |

2.4.4

To znamená, že jednotlivci, či už sú alebo nie sú občanmi Európskej únie, majú právo vedieť kto odpočúva ich komunikácie, prečo a ako často a tiež majú právo prístupu k akýmkoľvek verejným alebo súkromným databázam údajov, kde je tento druh aktivít (6).

| 2.4.5 | Návrh ovplyvňuje základné práva, konkrétne článok 8 Európskeho dohovoru o ochrane základných ľudských práv a slobôd a môže výrazne obmedziť občianske slobody a základné práva, a preto si výbor myslí, že tak ako výnimka potvrdzuje pravidlo, jeho obsah by sa mal obmedziť na stanovenie podmienok, ktoré by čo možno najmenej ovplyvňovali spomínané práva. |
| --- | --- |

2.4.5

Návrh ovplyvňuje základné práva, konkrétne článok 8 Európskeho dohovoru o ochrane základných ľudských práv a slobôd a môže výrazne obmedziť občianske slobody a základné práva, a preto si výbor myslí, že tak ako výnimka potvrdzuje pravidlo, jeho obsah by sa mal obmedziť na stanovenie podmienok, ktoré by čo možno najmenej ovplyvňovali spomínané práva.

| 2.4.6 | Kategórie údajov, ktoré treba uchovávať, sú uvedené v článku 4 a v jednej prílohe; ide o „počiatočný zoznam“, ktorý je možné revidovať za pomoci komitologického postupu. Výbor však považuje za nevhodné, aby nebolo v kompetencii Európskeho parlamentu, rozhodovať na základe základného práva o rozšírovaní kategórií údajov, ktoré treba uchovávať, a aby Komisia volila metódu uplatňovania neutrálnych technických predpisov, ktorá nezohľadňuje dosah predpisov o uchovávaní údajov, spomínaných v návrhu. |
| --- | --- |

2.4.6

Kategórie údajov, ktoré treba uchovávať, sú uvedené v článku 4 a v jednej prílohe; ide o „počiatočný zoznam“, ktorý je možné revidovať za pomoci komitologického postupu. Výbor však považuje za nevhodné, aby nebolo v kompetencii Európskeho parlamentu, rozhodovať na základe základného práva o rozšírovaní kategórií údajov, ktoré treba uchovávať, a aby Komisia volila metódu uplatňovania neutrálnych technických predpisov, ktorá nezohľadňuje dosah predpisov o uchovávaní údajov, spomínaných v návrhu.

| 2.4.7 | Keďže množstvo údajov, ktorých zálohovanie je potrebné na účely vyšetrovania je príliš veľké, rozsah uchovávaných údajov by sa mal znížiť. Tento počet by mal odrážať potreby cieľa návrhu a zaručiť, aby prístup k údajom bol možný iba so súdnym povolením. Je ťažké pochopiť zámer návrhu – „zabrániť“ niektorým trestným činom – i keď uchovávanie týchto prevádzkových údajov môže byť napriek tomu užitočné pri vyšetrovaní a iných cieľoch návrhu. |
| --- | --- |

2.4.7

Keďže množstvo údajov, ktorých zálohovanie je potrebné na účely vyšetrovania je príliš veľké, rozsah uchovávaných údajov by sa mal znížiť. Tento počet by mal odrážať potreby cieľa návrhu a zaručiť, aby prístup k údajom bol možný iba so súdnym povolením. Je ťažké pochopiť zámer návrhu – „zabrániť“ niektorým trestným činom – i keď uchovávanie týchto prevádzkových údajov môže byť napriek tomu užitočné pri vyšetrovaní a iných cieľoch návrhu.

| 2.4.8 | Časový rozsah uchovávania údajov je príliš veľký, pretože Komisia nezdôvodňuje nutnosť uchovávania počas takéhoto dlhého obdobia. Výbor si myslí, že obozretne stanovené a jednotné obdobie šiestich mesiacov by bolo adekvátnym, vrátane príslušných bezpečnostných opatrení a opatrení na zachovanie dôvernosti. |
| --- | --- |

2.4.8

Časový rozsah uchovávania údajov je príliš veľký, pretože Komisia nezdôvodňuje nutnosť uchovávania počas takéhoto dlhého obdobia. Výbor si myslí, že obozretne stanovené a jednotné obdobie šiestich mesiacov by bolo adekvátnym, vrátane príslušných bezpečnostných opatrení a opatrení na zachovanie dôvernosti.

| 2.4.9 | Nie sú stanovené pravidlá, ktoré by zabránili eventuálnemu prístupu prevádzkovateľov služieb a iných zainteresovaných osôb k zálohovaným údajom, a preto treba zabezpečiť, aby akýkoľvek prístup k spomínaným údajom bol možný iba vo výnimočných prípadoch a pod súdnym dohľadom. Návrh bohužiaľ neurčuje spôsob, akým budú uchovávané údaje chránené počas stanoveného obdobia. |
| --- | --- |

2.4.9

Nie sú stanovené pravidlá, ktoré by zabránili eventuálnemu prístupu prevádzkovateľov služieb a iných zainteresovaných osôb k zálohovaným údajom, a preto treba zabezpečiť, aby akýkoľvek prístup k spomínaným údajom bol možný iba vo výnimočných prípadoch a pod súdnym dohľadom. Návrh bohužiaľ neurčuje spôsob, akým budú uchovávané údaje chránené počas stanoveného obdobia.

| 2.4.10 | Odkaz v návrhu na „kompetentné národné orgány“ je príliš všeobecný a treba vyslovene uviesť, že uchovávané údaje bude možné postúpiť iba tým orgánom, ktoré zaručia kvalitu, dôveryhodnosť a bezpečnosť zaobchádzania s obdržanými údajmi. Výbor sa domnieva, že v návrhu je niekoľko častí, ako napríklad tento prípad, ktoré si vyžadujú lepšiu definíciu, aby sa predišlo možnosti rozdielnej interpretácie. |
| --- | --- |

2.4.10

Odkaz v návrhu na „kompetentné národné orgány“ je príliš všeobecný a treba vyslovene uviesť, že uchovávané údaje bude možné postúpiť iba tým orgánom, ktoré zaručia kvalitu, dôveryhodnosť a bezpečnosť zaobchádzania s obdržanými údajmi. Výbor sa domnieva, že v návrhu je niekoľko častí, ako napríklad tento prípad, ktoré si vyžadujú lepšiu definíciu, aby sa predišlo možnosti rozdielnej interpretácie.

| 2.4.11 | Je prekvapujúce, že návrh v článku 10 upravuje tzv. „dodatočné náklady“, ktoré vzniknú prevádzkovateľom pri plnení svojej povinnosti uchovávania a postupovania údajov a ktoré by podľa Komisie mali byť hradené zo štátnej pokladnice, pretože podľa odôvodnenia (13) návrhu „prínos v rámci verejnej bezpečnosti má vplyv na spoločnosť vo všeobecnosti“. |
| --- | --- |

2.4.11

Je prekvapujúce, že návrh v článku 10 upravuje tzv. „dodatočné náklady“, ktoré vzniknú prevádzkovateľom pri plnení svojej povinnosti uchovávania a postupovania údajov a ktoré by podľa Komisie mali byť hradené zo štátnej pokladnice, pretože podľa odôvodnenia (13) návrhu „prínos v rámci verejnej bezpečnosti má vplyv na spoločnosť vo všeobecnosti“.

| 2.4.12 | V tejto veci výbor vôbec nesúhlasí s Komisiou a myslí si, že takéto tvrdenie je prinajmenšom nepresné, pretože každý členský štát si slobodne stanovuje množstvo a spôsob náhrady týchto nákladov, pričom vychádza z vlastných kritérií, podľa okolností a potrieb bezpečnosti svojej spoločnosti, i keď – ako Komisia uznáva (odôvodnenie (5)) – mnohé členské štáty nemajú uzákonenú príslušnú legislatívu. |
| --- | --- |

2.4.12

V tejto veci výbor vôbec nesúhlasí s Komisiou a myslí si, že takéto tvrdenie je prinajmenšom nepresné, pretože každý členský štát si slobodne stanovuje množstvo a spôsob náhrady týchto nákladov, pričom vychádza z vlastných kritérií, podľa okolností a potrieb bezpečnosti svojej spoločnosti, i keď – ako Komisia uznáva (odôvodnenie (5)) – mnohé členské štáty nemajú uzákonenú príslušnú legislatívu.

| 2.4.13 | Kritériá Komisie vedú k nasledujúcim otázkam:






  — | Nevyplývajú pre prevádzkovateľov týchto služieb výhody z bezpečnosti a sociálnej stability garantovanej v členských štátoch? |
| --- | --- | --- |

2.4.13

Kritériá Komisie vedú k nasledujúcim otázkam:

—

Nevyplývajú pre prevádzkovateľov týchto služieb výhody z bezpečnosti a sociálnej stability garantovanej v členských štátoch?

| — | Nevyplývajú pre týchto prevádzkovateľov výhody z právnej istoty právneho štátu? |
| --- | --- |

—

Nevyplývajú pre týchto prevádzkovateľov výhody z právnej istoty právneho štátu?

| — | Nevyplývajú pre prevádzkovateľov výhody z prístupu na jednotný trh, kde môžu realizovať svoje obchodné aktivity vďaka svedomitej práci verejných orgánov členských štátov a nielen vďaka aktivitám Komisie? |
| --- | --- |

—

Nevyplývajú pre prevádzkovateľov výhody z prístupu na jednotný trh, kde môžu realizovať svoje obchodné aktivity vďaka svedomitej práci verejných orgánov členských štátov a nielen vďaka aktivitám Komisie?

| 2.4.14 | Kvôli týmto dôvodom, a ak bude navrhovaná smernica úspešná, by mali tieto dodatočné náklady byť chápané ako záťaž pre prevádzkovateľom jednoducho za to, že pôsobia na trhu, a nemala by ich znášať štátna pokladnica a teda všetci občania. Výbor si myslí, že spomínaný návrh preplatenia dodatočných nákladov nie je prípustný a mal by byť zrušený. |
| --- | --- |

2.4.14

Kvôli týmto dôvodom, a ak bude navrhovaná smernica úspešná, by mali tieto dodatočné náklady byť chápané ako záťaž pre prevádzkovateľom jednoducho za to, že pôsobia na trhu, a nemala by ich znášať štátna pokladnica a teda všetci občania. Výbor si myslí, že spomínaný návrh preplatenia dodatočných nákladov nie je prípustný a mal by byť zrušený.

| 2.4.15 | Zo všetkých uvedených dôvodov vyplýva, že Komisia – ako „strážkyňa zmlúv“ a ich základných princípov, ako stanovujú články 6 ods. 1 (7) a 6 ods. 2 (8) Zmluvy o EÚ – by mala podstatne prepracovať svoj návrh, pretože podľa EHSV nerešpektuje základné práva ani pravidlá prístupu, používania a výmeny údajov. |
| --- | --- |

2.4.15

Zo všetkých uvedených dôvodov vyplýva, že Komisia – ako „strážkyňa zmlúv“ a ich základných princípov, ako stanovujú články 6 ods. 1 (7) a 6 ods. 2 (8) Zmluvy o EÚ – by mala podstatne prepracovať svoj návrh, pretože podľa EHSV nerešpektuje základné práva ani pravidlá prístupu, používania a výmeny údajov.

V Bruseli 19. januára 2006

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. 7.2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002).

2

(3)  Stanovisko prijaté na plenárnom zasadnutí 24. a 25. januára 2001 (spravodajca: pán LAGERHOLM) (Ú. v. ES C 123,25.4.2001).

3

(4)  Európsky dohovor o ochrane základných ľudských práv a slobôd, podpísaný v Ríme 4. novembra 1950.

4

(5)  Pozri nedávne rozhodnutie nemeckého ústavného súdu, ktorý prehlásil za „protiústavný“ tzv. „eurozatykač“, ktorý je v boji proti terorizmu a medzinárodnej trestnej činnosti ešte dôležitejší než problematika, ktorou sa zaoberáme.

5

(6)  Rozsudky ESĽP v prípadoch: AMANN(2000), KOPP(1998), HALFORD(1997) a MALONE(1984).

6

(7)  Článok 6 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii: „Únia je založená na princípoch slobody, demokracie, rešpektovania ľudských práv, základných slobôd a právneho štátu, teda princípoch, ktoré sú spoločné pre všetky členské štáty“.

7

(8)  Článok 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii: „Únia rešpektuje základné ľudské práva, ktoré zaručuje Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ktoré vyplývajú zo spoločných ústavných tradícií členských štátov, ako všeobecných princípov práva Spoločenstva“.

8

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré podporila viac ako jedna štvrtina hlasujúcich, boli v priebehu diskusie zamietnuté:

Bod 1.5

Vynechať.

„Dodatočné náklady, ktoré vzniknú prevádzkovateľom v súvislosti s uchovávaním a prenosom údajov, o ktorých sa hovorí v návrhu, treba chápať ako záťaž, ktorú by mali prevádzkovatelia znášať už iba preto, že pôsobia na trhu, aby ich nemusela znášať štátna pokladnica a tým pádom všetci občania.“

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia textu.

Bod 2.4.11

Upraviť nasledovne:

„Je prekvapujúce, že n
  Návrh v článku 10 upravuje tzv. ‚dodatočné náklady’, ktoré vzniknú prevádzkovateľom pri plnení svojej povinnosti uchovávania a postupovania údajov.
  a ktoré by podľa
  Komisie a navrhuje, že tieto náklady by mali byť hradené zo štátnej pokladnice, pretože podľa odôvodnenia (13) návrhu ‚prínos v rámci verejnej bezpečnosti má vplyv na spoločnosť vo všeobecnosti’.“

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia textu.

Bod 2.4.12

Nahradiť text nasledovne:

V tejto veci výbor vôbec nesúhlasí s Komisiou a myslí si, že takéto tvrdenie je prinajmenšom nepresné, pretože každý členský štát si slobodne stanovuje množstvo a spôsob náhrady týchto nákladov, pričom vychádza z vlastných kritérií, podľa okolností a potrieb bezpečnosti svojej spoločnosti, i keď – ako Komisia uznáva (Zdôvodnenie 5) – mnohé členské štáty nemajú uzákonenú príslušnú legislatívu.

„Návrh vyústi do zaťaženia priemyslu vysokými nákladmi. V súčasnosti spoločnosti vytvárajú, spracúvajú a uchovávajú dáta pre účtovné, obchodné a iné legitímne účely. Dodatočné požiadavky (ďalšie typy dát, dlhšie obdobia uchovávania) by vytvorili náklady navyše, ktoré by bolo potrebné kryť. Keďže bezpečnosť je jednoznačne záležitosťou štátu – a musí byť financovaná štátom – členské štáty by mali znášať náklady za uchovávanie dát takým spôsobom, že ich vykompenzujú výpočtovým firmám.“

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia textu.

Bod 2.4.13

Nahradiť text takto:

„1.1.1. Kritériá Komisie vedú k nasledujúcim otázkam:

„1.1.1. Kritériá Komisie vedú k nasledujúcim otázkam:

| — | nevyplývajú pre prevádzkovateľov týchto služieb výhody z bezpečnosti a sociálnej stability garantovanej v členských štátoch? |
| --- | --- |

—

nevyplývajú pre prevádzkovateľov týchto služieb výhody z bezpečnosti a sociálnej stability garantovanej v členských štátoch?

nevyplývajú pre prevádzkovateľov týchto služieb výhody z bezpečnosti a sociálnej stability garantovanej v členských štátoch?

| — | nevyplývajú pre týchto prevádzkovateľov výhody z právnej istoty právneho štátu? |
| --- | --- |

—

nevyplývajú pre týchto prevádzkovateľov výhody z právnej istoty právneho štátu?

nevyplývajú pre týchto prevádzkovateľov výhody z právnej istoty právneho štátu?

| — | nevyplývajú pre prevádzkovateľov výhody z prístupu na jednotný trh, kde môžu realizovať svoje obchodné aktivity vďaka svedomitej práci verejných orgánov členských štátov a nielen vďaka aktivitám Komisie?“ |
| --- | --- |

—

nevyplývajú pre prevádzkovateľov výhody z prístupu na jednotný trh, kde môžu realizovať svoje obchodné aktivity vďaka svedomitej práci verejných orgánov členských štátov a nielen vďaka aktivitám Komisie?“

nevyplývajú pre prevádzkovateľov výhody z prístupu na jednotný trh, kde môžu realizovať svoje obchodné aktivity vďaka svedomitej práci verejných orgánov členských štátov a nielen vďaka aktivitám Komisie?“

„Dôvodom pre návrh je skutočnosť, že Európa potrebuje harmonizovaný prístup k uchovávaniu údajov ako opatrenie proti kriminalite a terorizmu. Ak niektoré európske krajiny uhradia náklady na boj proti kriminalite, zatiaľ čo iné krajiny sa rozhodnú preniesť túto dosť vysokú finančnú záťaž na prevádzkovateľov, na európskom telekomunikačnom trhu sa potom čoskoro prejavia závažné deformácie hospodárskej súťaže. Výbor preto v tomto bode v plnej miere podporuje Komisiu.“

„Dôvodom pre návrh je skutočnosť, že Európa potrebuje harmonizovaný prístup k uchovávaniu údajov ako opatrenie proti kriminalite a terorizmu. Ak niektoré európske krajiny uhradia náklady na boj proti kriminalite, zatiaľ čo iné krajiny sa rozhodnú preniesť túto dosť vysokú finančnú záťaž na prevádzkovateľov, na európskom telekomunikačnom trhu sa potom čoskoro prejavia závažné deformácie hospodárskej súťaže. Výbor preto v tomto bode v plnej miere podporuje Komisiu.“

Zdôvodnenie

Vyplýva zo samotného znenia.

Bod 2.4.14

Zrušiť bod:

„Kvôli vyššie uvedeným dôvodom a aby bola navrhovaná smernica úspešná by mali tieto dodatočné náklady byť chápané ako záťaž pre prevádzkovateľom jednoducho za to, že pôsobia na trhu, a nemala by tieto náklady znášať štátna pokladnica a teda všetci občania. Výbor si myslí, že spomínaný návrh preplatenia dodatočných nákladov nie je prípustný a mal by byť zrušený.“

Zdôvodnenie

Vyplýva zo samotného návrhu.

Výsledky hlasovania (o pozmeňovacích návrhoch)

Hlasy za: 53

Hlasy proti: 54

Hlasovania sa zdržali: 15

---

| 21.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 69/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 69/22

---

Návrh stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom stredisku pre monitorovanie drog a drogovej závislosti“ (prepracovaná verzia)

KOM(2005) 399, konečné znenie – 2005/0166 (COD)

(2006/C 69/05)

Rada sa 18. januára 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k navrhovanej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 14. novembra 2005. Spravodajcom bol pán OLSSON.

Výbor prijal na svojom 423. plenárnom zasadnutí 18. a 19. januára 2006 (schôdza z 18. januára 2006) 33 hlasmi za, pričom sa 1 hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Koncom októbra 2003 predložila Komisia návrh na prepracovanie nariadenia (EHS) č. 302/93 o vytvorení Európskeho strediska pre monitorovanie drog a drogovej závislosti („stredisko“).
  Ako právny základ bol zvolený článok 308 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

1.1

Koncom októbra 2003 predložila Komisia návrh na prepracovanie nariadenia (EHS) č. 302/93 o vytvorení Európskeho strediska pre monitorovanie drog a drogovej závislosti („stredisko“).

Ako právny základ bol zvolený článok 308 Zmluvy o ES.

| 1.2 | Po prerokovaní v Rade bolo rozhodnuté zmeniť právny základ na článok 152 Zmluvy o ES, z čoho vyplýva, že návrh musí byť prerokovaný v procese spolurozhodovania za účasti Európskeho parlamentu. Okrem toho spravila Rada na základe rokovaní niekoľko menších úpravy znenia návrhu nariadenia, ktoré predložila v auguste 2005. |
| --- | --- |

1.2

Po prerokovaní v Rade bolo rozhodnuté zmeniť právny základ na článok 152 Zmluvy o ES, z čoho vyplýva, že návrh musí byť prerokovaný v procese spolurozhodovania za účasti Európskeho parlamentu. Okrem toho spravila Rada na základe rokovaní niekoľko menších úpravy znenia návrhu nariadenia, ktoré predložila v auguste 2005.

2.   Všeobecné poznámky

| 2.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor vydal v októbri 2004 stanovisko k prvému návrhu (1). Hlavné pripomienky, ktoré v ňom výbor vyjadril, platia aj pre toto stanovisko. Výboru ide predovšetkým o zapojenie organizácií občianskej spoločnosti, ktoré sa zaoberajú tematikou drog a drogovej závislosti do práce strediska. |
| --- | --- |

2.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor vydal v októbri 2004 stanovisko k prvému návrhu (1). Hlavné pripomienky, ktoré v ňom výbor vyjadril, platia aj pre toto stanovisko. Výboru ide predovšetkým o zapojenie organizácií občianskej spoločnosti, ktoré sa zaoberajú tematikou drog a drogovej závislosti do práce strediska.

| 2.2 | EHSV víta zmenu právneho základu návrhu nariadenia. Spolupráca s Európskym parlamentom sa pri tejto téme zdá byť prirodzeným postupom, ktorý okrem iného zabezpečí transparentnosť strediska z pohľadu občanov. Podľa nového návrhu zohráva Európsky parlament väčšiu úlohu (2). Okrem iného môže povolať do správnej rady dvoch nezávislých odborníkov s osobitnými kompetenciami v oblasti drog. Výbor dôrazne odporúča, aby jeden z dvoch nezávislých expertov bol z niektorej z mimovládnych organizácií zaoberajúcich sa tematikou drog a drogovej závislosti. |
| --- | --- |

2.2

EHSV víta zmenu právneho základu návrhu nariadenia. Spolupráca s Európskym parlamentom sa pri tejto téme zdá byť prirodzeným postupom, ktorý okrem iného zabezpečí transparentnosť strediska z pohľadu občanov. Podľa nového návrhu zohráva Európsky parlament väčšiu úlohu (2). Okrem iného môže povolať do správnej rady dvoch nezávislých odborníkov s osobitnými kompetenciami v oblasti drog. Výbor dôrazne odporúča, aby jeden z dvoch nezávislých expertov bol z niektorej z mimovládnych organizácií zaoberajúcich sa tematikou drog a drogovej závislosti.

| 2.3 | Pritom výbor poukazuje na „Návrh medziinštitucionálnej dohody o vytvorení rámca pre európske regulačné agentúry“ (3). V ňom sa uvádza, že vnútorná organizačná štruktúra týchto agentúr musí zabezpečiť zapojenie zainteresovaných kruhov a vysoký stupeň transparentnosti. Okrem iného by mali byť predstavitelia zainteresovaných strán zastúpení aj v správnej rade. V tejto súvislosti odkazujeme aj na Bielu knihu o európskom riadení. |
| --- | --- |

2.3

Pritom výbor poukazuje na „Návrh medziinštitucionálnej dohody o vytvorení rámca pre európske regulačné agentúry“ (3). V ňom sa uvádza, že vnútorná organizačná štruktúra týchto agentúr musí zabezpečiť zapojenie zainteresovaných kruhov a vysoký stupeň transparentnosti. Okrem iného by mali byť predstavitelia zainteresovaných strán zastúpení aj v správnej rade. V tejto súvislosti odkazujeme aj na Bielu knihu o európskom riadení.

3.   Konkrétne pripomienky k niektorým článkom nariadenia

3.1   Článok 5 – Európska informačná sieť pre drogy a drogovú závislosť (Reitox)

Európska sieť pozostáva z kontaktných miest na úrovni jednotlivých štátov, ktoré sú sprostredkovateľmi medzi zúčastnenými krajinami a strediskom. Tieto kontaktné miesta zbierajú údaje a analyzujú všetky relevantné informácie o drogách a drogových závislostiach, ako aj opatreniach a stratégiách, ktoré sa tejto oblasti týkajú. Na svoju prácu dostávajú kontaktné miesta ročný finančný príspevok Únie, ktorý spadá do rámca dohody o finančnej pomoci („grant agreement for action“).

Výbor odporúča, aby stredisko prostredníctvom svojich usmernení a dohôd s členskými štátmi uložilo kontaktným miestam povinnosť spolupracovať s príslušnými organizáciami poverenými drogovou tematikou na úrovni jednotlivých štátov, vrátane NGO.

Toto by malo byť zreteľne vyjadrené v článku 5 ods. 2 písm. a) a tretia veta by mala byť zmenená takto: „Na úrovni jednotlivých štátov zbierajú údaje a analyzujú, za spolupráce s odborníkmi a zodpovednými organizáciami, všetky relevantné informácie o drogách a drogových závislostiach, ako aj opatreniach a stratégiách, ktoré sa tejto oblasti týkajú.“ [neoficiálny preklad]

3.2   Článok 20 – Spolupráca s inými národnými alebo medzinárodnými organizáciami resp. agentúrami

Nariadenie uvádza, že stredisko aktívne vyhľadáva spoluprácu s medzinárodnými organizáciami a inými, najmä európskymi vládnymi a mimovládnymi agentúrami, ktoré sú činné v oblasti drog. Takáto spolupráca by mala prebiehať v rámci dohôd s príslušnými zodpovednými orgánmi a organizáciami, k čomu by sa Komisia mala vyjadriť. Medzinárodným organizáciám by okrem toho mohol byť ponúknutý štatút pozorovateľov v správnej rade.

Na zabezpečenie systematického a pravidelného zapojenia týchto organizácií navrhuje výbor zriadenie grémia, ktoré by sa zaoberalo spoluprácou a bolo zakotvené priamo v nariadení. Toto je možné dosiahnuť nasledujúcim doplnením článku 20: „Stredisko vytvorí kontaktnú skupinu pre riadenie spolupráce; v nej budú zastúpení predstavitelia organizácií, ktoré sa zaoberajú drogovou problematikou.“

V Bruseli 18. januára 2006

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Stanovisko na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom stredisku pre monitorovanie drog a drogovej závislosti“. Hlavný spravodajca: pán Olsson, Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005.

1

(2)  KOM(2005) 399, konečné znenie, článok 9.

2

(3)  KOM(2005) 59, konečné znenie a KOM(2002) 718, konečné znenie.

3

---