# Euroopan unionin C 82/5. h

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 82 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta5. huhtikuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 82

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta5. huhtikuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Neuvosto |
| 2006/C 082/1 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 1 |
| 2006/C 082/2 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009 | 6 |
| 2006/C 082/3 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Espanjan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 10 |
| 2006/C 082/4 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Ranskan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009 | 14 |
| 2006/C 082/5 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Irlannin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 19 |
| 2006/C 082/6 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009 | 23 |
| 2006/C 082/7 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 27 |
| 2006/C 082/8 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009 | 31 |
| 2006/C 082/9 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Kyproksen tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2009 | 36 |
| 2006/C 082/0 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 40 |
| 2006/C 082/1 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Maltan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 44 |
| 2006/C 082/2 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008 | 48 |
| 2006/C 082/3 | Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuodesta 2005/2006 vuoteen 2010/2011 | 52 |
| | Komissio |
| 2006/C 082/4 | Euron kurssi | 57 |
| 2006/C 082/5 | Yrityskeskittymäilmoituksen peruuttaminen (Tapaus COMP/M.4162 Merck/Schering) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 082/6 | Ilmoitusmenettely — tekniset määräykset (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 082/7 | Ilmoitus Venäjältä peräisin olevan piimetallin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta | 64 |
| 2006/C 082/8 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  ) | 66 |
| 2006/C 082/9 | Valtiontuki — Italia — Valtiontuki C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 71 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Neuvosto

2006/C 082/1

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008

1

2006/C 082/2

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

6

2006/C 082/3

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Espanjan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008

10

2006/C 082/4

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Ranskan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

14

2006/C 082/5

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Irlannin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008

19

2006/C 082/6

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

23

2006/C 082/7

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008

27

2006/C 082/8

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

31

2006/C 082/9

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Kyproksen tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2009

36

2006/C 082/0

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

40

2006/C 082/1

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Maltan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

44

2006/C 082/2

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

48

2006/C 082/3

Neuvoston lausunto, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006, Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuodesta 2005/2006 vuoteen 2010/2011

52

Komissio

2006/C 082/4

Euron kurssi

57

2006/C 082/5

Yrityskeskittymäilmoituksen peruuttaminen (Tapaus COMP/M.4162 Merck/Schering) (
  1
  )

1

58

2006/C 082/6

Ilmoitusmenettely — tekniset määräykset (
  1
  )

1

59

2006/C 082/7

Ilmoitus Venäjältä peräisin olevan piimetallin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta

64

2006/C 082/8

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  )

1

66

2006/C 082/9

Valtiontuki — Italia — Valtiontuki C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Neuvosto

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 82/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Kreikan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Kreikan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Kymmenen viime vuoden aikana kokonaistuotannon kasvuvauhti on tuottavuuden voimakkaan kasvun ansiosta ollut Kreikassa keskimäärin 3 

   prosenttia vuodessa eli EU:n nopeimpia. Kestävä voimakas kasvu on johtanut todelliseen vahvaan lähentymiseen, johon on yhdistynyt YKHI-inflaation huomattava hidastuminen (YKHI-inflaatio on kuitenkin edelleen huomattavasti EU:n keskiarvon yläpuolella) sekä kasvava ulkoinen epätasapaino. Nopeasta kasvusta huolimatta julkisen talouden alijäämä pysytteli keskimäärin huomattavasti yli 5 prosentissa suhteessa BKT:hen ja oli 6,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Tämä on yhdessä huomattavien talousarvion ulkopuolisten rahoitustoimien kanssa kerryttänyt julkista velkaa, joka on kymmenen viime vuoden ajan ollut lähellä 110:tä prosenttia suhteessa BKT:hen tai tätä enemmän. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jossa se totesi, että Kreikalla oli liiallinen alijäämä. Se päätti 17 päivänä helmikuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti vaatia Kreikkaa toteuttamaan toimet alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2006 mennessä. Päätöksen perusteena olleessa komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteessa alijäämän odotettiin kasvavan 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Neuvosto antoi 6 päivänä huhtikuuta 2005 lausunnon vuodet 2004—2007 kattavasta, maaliskuussa 2005 esitetystä tarkistetusta ja päivitetystä vakausohjelmasta ja kehotti Kreikkaa toteuttamaan pysyviä toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että liiallinen alijäämä korjataan viimeistään vuonna 2006, sekä supistamaan suhdannekorjattua alijäämää vähintään 0,5 prosentilla suhteessa BKT:hen vuodesta 2007 lähtien, varmistamaan velan nopeamman vähenemisen, toteuttamaan hyväksytyt eläkeuudistukset julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi ja parantamaan julkista taloutta koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä myös vastaisuudessa. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jossa se totesi, että Kreikalla oli liiallinen alijäämä. Se päätti 17 päivänä helmikuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti vaatia Kreikkaa toteuttamaan toimet alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2006 mennessä. Päätöksen perusteena olleessa komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteessa alijäämän odotettiin kasvavan 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Neuvosto antoi 6 päivänä huhtikuuta 2005 lausunnon vuodet 2004—2007 kattavasta, maaliskuussa 2005 esitetystä tarkistetusta ja päivitetystä vakausohjelmasta ja kehotti Kreikkaa toteuttamaan pysyviä toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että liiallinen alijäämä korjataan viimeistään vuonna 2006, sekä supistamaan suhdannekorjattua alijäämää vähintään 0,5 prosentilla suhteessa BKT:hen vuodesta 2007 lähtien, varmistamaan velan nopeamman vähenemisen, toteuttamaan hyväksytyt eläkeuudistukset julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi ja parantamaan julkista taloutta koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä myös vastaisuudessa.

| (4) | Tarkistetussa ohjelmassa vuoden 2005 alijäämän arvellaan olevan 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (2), kun komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteessa ja edellisessä ohjelmatarkistuksessa alijäämäksi ennustettiin 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edelliseen ohjelmatarkistukseen nähden ero heijastaa lähinnä kerrannaisvaikutuksia, jotka ovat seurausta vuosien 2002—2004 alijäämätuloksiin syyskuussa 2005 tehdystä tarkistuksesta. Tämä johti erityisesti siihen, että vuoden 2004 alijäämä kasvoi 6,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste puolestaan sisälsi kertaluonteisia tuloja, joita oli määrä syntyä eräästä ilmoitetusta arvopaperistamistoimesta. Kyseinen toimi ei kuitenkaan ole toteutunut. |
| --- | --- |

(4)

Tarkistetussa ohjelmassa vuoden 2005 alijäämän arvellaan olevan 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (2), kun komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteessa ja edellisessä ohjelmatarkistuksessa alijäämäksi ennustettiin 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edelliseen ohjelmatarkistukseen nähden ero heijastaa lähinnä kerrannaisvaikutuksia, jotka ovat seurausta vuosien 2002—2004 alijäämätuloksiin syyskuussa 2005 tehdystä tarkistuksesta. Tämä johti erityisesti siihen, että vuoden 2004 alijäämä kasvoi 6,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste puolestaan sisälsi kertaluonteisia tuloja, joita oli määrä syntyä eräästä ilmoitetusta arvopaperistamistoimesta. Kyseinen toimi ei kuitenkaan ole toteutunut.

| (5) | Tarkistettu ohjelma esitettiin 21 päivänä joulukuuta 2005 eli kolme viikkoa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta annetuissa uusissa käytännesäännöissä määritetyn määräajan jälkeen. Uusi ohjelma vastaa pääpiirteissään mallirakennetta ja tietovaatimuksia, jotka käytännesäännöissä on asetettu vakaus- ja lähentymisohjelmille (3). |
| --- | --- |

(5)

Tarkistettu ohjelma esitettiin 21 päivänä joulukuuta 2005 eli kolme viikkoa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta annetuissa uusissa käytännesäännöissä määritetyn määräajan jälkeen. Uusi ohjelma vastaa pääpiirteissään mallirakennetta ja tietovaatimuksia, jotka käytännesäännöissä on asetettu vakaus- ja lähentymisohjelmille (3).

| (6) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2005 3,6 prosentista keskimäärin 3,9 prosenttiin muina ohjelmavuosina. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa perustuvan suotuisiin kasvuoletuksiin, sillä keskipitkän aikavälin kasvuennuste vaikuttaa melko suotuisalta ja viittaa siihen, että potentiaalinen tuotannon kasvu on arvioitu suhteellisen suureksi. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2005 3,6 prosentista keskimäärin 3,9 prosenttiin muina ohjelmavuosina. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa perustuvan suotuisiin kasvuoletuksiin, sillä keskipitkän aikavälin kasvuennuste vaikuttaa melko suotuisalta ja viittaa siihen, että potentiaalinen tuotannon kasvu on arvioitu suhteellisen suureksi. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (7) | Tarkistetussa ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään supistamaan alijäämä vuoteen 2006 mennessä alle perustamissopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, kuten neuvosto on perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti vaatinut. Strategialla pyritään myös vakauttamaan julkista taloutta kohti tasapainoista rahoitusasemaa. Julkisen talouden sopeuttaminen on etupainottunut vuodelle 2006. Alijäämä, jonka arvioidaan olevan 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, supistuu 2,6 prosenttiin vuonna 2006 ja tämän jälkeen 1,7 prosenttiin vuonna 2008. Perusylijäämän aikajänne on samankaltainen, ja perusylijäämä kasvaa 0,9 prosentista 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Talouden ennakoituun sopeuttamiseen päästään verotulojen kasvun ja menoleikkausten ansiosta (korkomaksut ja julkinen kulutus). Kertaluonteisia tuloja arvellaan syntyvän 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Suotuisa makrotalouden skenaario selittää osittain sen, että talouden sopeuttaminen on nykyisessä tarkistuksessa etupainotteista edelliseen tarkistukseen verrattuna. |
| --- | --- |

(7)

Tarkistetussa ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään supistamaan alijäämä vuoteen 2006 mennessä alle perustamissopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, kuten neuvosto on perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti vaatinut. Strategialla pyritään myös vakauttamaan julkista taloutta kohti tasapainoista rahoitusasemaa. Julkisen talouden sopeuttaminen on etupainottunut vuodelle 2006. Alijäämä, jonka arvioidaan olevan 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, supistuu 2,6 prosenttiin vuonna 2006 ja tämän jälkeen 1,7 prosenttiin vuonna 2008. Perusylijäämän aikajänne on samankaltainen, ja perusylijäämä kasvaa 0,9 prosentista 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Talouden ennakoituun sopeuttamiseen päästään verotulojen kasvun ja menoleikkausten ansiosta (korkomaksut ja julkinen kulutus). Kertaluonteisia tuloja arvellaan syntyvän 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Suotuisa makrotalouden skenaario selittää osittain sen, että talouden sopeuttaminen on nykyisessä tarkistuksessa etupainotteista edelliseen tarkistukseen verrattuna.

| (8) | Komission yksiköt ovat ohjelman tietojen perusteella ja yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tehneet laskelmia, joiden mukaan rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) paranisi vuosina 2005—2008 - 4,8 prosentista - 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Supistuma olisi siis noin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosittain. Tarkistetussa ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusasemalle vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettu keskipitkän aikavälin tavoite, joksi selkeästi määritellään tasapainossa oleva rakenteellinen rahoitusasema. Tähän tavoitteeseen ei kuitenkaan arvioida päästävän vuoteen 2008 mennessä. Koska ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäistasoa (arvioitu - 1 

   prosentiksi) vaativampi, sen saavuttamisen pitäisi tuottaa riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on tämänhetkisen arvion mukaan asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska siinä on otettu riittävällä tavalla huomioon velkasuhde sekä tuotannon keskimääräinen potentiaalinen kasvu pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Suotuisaan makrotalouden skenaarioon liittyy riskejä, ja tiedot ohjelmakauden loppuun suunnitelluista toimenpiteistä puuttuvat. Lisäksi Eurostatin kanssa on edelleen joitakin selvittämättömiä tilastointiin liittyviä kysymyksiä (arvio sosiaaliturvarahastojen ja paikallishallinnon ylijäämistä), joiden vuoksi vuoteen 2005 ulottuvia alijäämälukuja saatetaan joutua tarkistamaan ylöspäin, millä voi olla kerrannaisvaikutuksia vuonna 2006 ja sen jälkeen. Eurostat ei myöskään ole vielä luokitellut vuodeksi 2006 suunniteltuja kertaluonteisia toimenpiteitä alijäämää supistaviksi. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Suotuisaan makrotalouden skenaarioon liittyy riskejä, ja tiedot ohjelmakauden loppuun suunnitelluista toimenpiteistä puuttuvat. Lisäksi Eurostatin kanssa on edelleen joitakin selvittämättömiä tilastointiin liittyviä kysymyksiä (arvio sosiaaliturvarahastojen ja paikallishallinnon ylijäämistä), joiden vuoksi vuoteen 2005 ulottuvia alijäämälukuja saatetaan joutua tarkistamaan ylöspäin, millä voi olla kerrannaisvaikutuksia vuonna 2006 ja sen jälkeen. Eurostat ei myöskään ole vielä luokitellut vuodeksi 2006 suunniteltuja kertaluonteisia toimenpiteitä alijäämää supistaviksi.

| (10) | Kun otetaan huomioon nykyiset tiedot ja edellä esitetyt riskit, Kreikka on pääpiirteissään edistynyt hyvin tavoitteessaan korjata liiallinen alijäämä neuvoston vuodeksi 2006 asettamassa määräajassa. Vuodeksi 2005 suunniteltu alijäämä vaikuttaa yhtenevältä kyseisen vuoden talousarvion tiukan toteuttamisen kanssa. Vuoden 2006 talousarviossa tavoitteeksi on asetettu 2,6 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Koska tähän sisältyy kertaluonteisia toimenpiteitä, joiden arvo on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, liiallinen alijäämä ei korjaannu vuonna 2006 pysyvästi. Vuonna 2006 rakenteellinen korjaus ylittää kuitenkin neuvoston vähimmäisvaatimukseksi asettaman 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sitä vastoin korjaus jää alle 0,5 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, jolloin Kreikan talouden tila lienee edelleen hyvä. Komission yksiköt ovat ohjelman perusteella ja yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tehneet laskelmia, joiden perusteella voidaan olettaa, että myöskään julkisen talouden suhdannetasoitettu rahoitusasema ei ohjelmakaudella ole vähimmäistason mukainen. |
| --- | --- |

(10)

Kun otetaan huomioon nykyiset tiedot ja edellä esitetyt riskit, Kreikka on pääpiirteissään edistynyt hyvin tavoitteessaan korjata liiallinen alijäämä neuvoston vuodeksi 2006 asettamassa määräajassa. Vuodeksi 2005 suunniteltu alijäämä vaikuttaa yhtenevältä kyseisen vuoden talousarvion tiukan toteuttamisen kanssa. Vuoden 2006 talousarviossa tavoitteeksi on asetettu 2,6 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Koska tähän sisältyy kertaluonteisia toimenpiteitä, joiden arvo on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, liiallinen alijäämä ei korjaannu vuonna 2006 pysyvästi. Vuonna 2006 rakenteellinen korjaus ylittää kuitenkin neuvoston vähimmäisvaatimukseksi asettaman 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sitä vastoin korjaus jää alle 0,5 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, jolloin Kreikan talouden tila lienee edelleen hyvä. Komission yksiköt ovat ohjelman perusteella ja yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tehneet laskelmia, joiden perusteella voidaan olettaa, että myöskään julkisen talouden suhdannetasoitettu rahoitusasema ei ohjelmakaudella ole vähimmäistason mukainen.

| (11) | Velkasuhteen arvioidaan kasvaneen noin 108 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 eli merkittävästi yli perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennakoidaan supistuvan yli 11 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. Tämä on pääasiassa perusylijäämän ennakoidun kasvun ja velkaa lisäävien rahoitustoimien vähenemisen ansiota. Velkasuhde ei kuitenkaan todennäköisesti kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan, kun otetaan huomioon 1) edellä mainitut julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit ja 2) virta-varanto-korjauseriin liittyvät epävarmuustekijät, sillä kyseiset erät ovat aiemmin tavanomaisesti olleet suuria ja ensisijaisesti velkaa lisääviä. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde vaikuttaa supistuvan riittävästi kohti viitearvoa. |
| --- | --- |

(11)

Velkasuhteen arvioidaan kasvaneen noin 108 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 eli merkittävästi yli perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennakoidaan supistuvan yli 11 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. Tämä on pääasiassa perusylijäämän ennakoidun kasvun ja velkaa lisäävien rahoitustoimien vähenemisen ansiota. Velkasuhde ei kuitenkaan todennäköisesti kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan, kun otetaan huomioon 1) edellä mainitut julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit ja 2) virta-varanto-korjauseriin liittyvät epävarmuustekijät, sillä kyseiset erät ovat aiemmin tavanomaisesti olleet suuria ja ensisijaisesti velkaa lisääviä. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde vaikuttaa supistuvan riittävästi kohti viitearvoa.

| (12) | Kreikan julkisen talouden kestävyyteen (4) näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista julkisista menoista. Velkasuhde on tällä hetkellä EU:n suurin, ja sen ennakoidaan säilyvän hyvin suurena koko ennustekauden ajan aina vuoteen 2050 asti. Sen vuoksi julkista taloutta on vakautettava määrätietoisesti suunnitelmien mukaan keskipitkällä aikavälillä ja parannettava edelleen julkisen talouden rahoitusasemaa, jotta julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä voidaan vähentää. Samalla julkisten menojen, erityisesti eläkemenojen, odotetaan kasvavan ennustejaksolla, minkä arvioidaan aiheuttavan huomattavia lisäpaineita julkiselle taloudelle. Tämän vuoksi on tarpeen määrätietoisesti toteuttaa hyväksytyt toimenpiteet sekä suunnitella ja toteuttaa uusia, varsinkin eläkkeitä koskevia rakenneuudistuksia, jotta julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä voidaan vähentää. |
| --- | --- |

(12)

Kreikan julkisen talouden kestävyyteen (4) näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista julkisista menoista. Velkasuhde on tällä hetkellä EU:n suurin, ja sen ennakoidaan säilyvän hyvin suurena koko ennustekauden ajan aina vuoteen 2050 asti. Sen vuoksi julkista taloutta on vakautettava määrätietoisesti suunnitelmien mukaan keskipitkällä aikavälillä ja parannettava edelleen julkisen talouden rahoitusasemaa, jotta julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä voidaan vähentää. Samalla julkisten menojen, erityisesti eläkemenojen, odotetaan kasvavan ennustejaksolla, minkä arvioidaan aiheuttavan huomattavia lisäpaineita julkiselle taloudelle. Tämän vuoksi on tarpeen määrätietoisesti toteuttaa hyväksytyt toimenpiteet sekä suunnitella ja toteuttaa uusia, varsinkin eläkkeitä koskevia rakenneuudistuksia, jotta julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä voidaan vähentää.

| (13) | Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Erityisesti ohjelma on seuraavien suuntaviivojen mukainen: i) talouden vakauden turvaaminen, ii) kestävän talous- ja finanssipolitiikan varmistaminen ja iii) toimet, joilla edistetään resurssien kohdentamista kasvuun ja työpaikkoihin sekä resurssien tehokasta jakoa. Toimia, joilla pyritään ratkaisemaan eläkejärjestelmään kohdistuvat merkittävät haasteet, on kuitenkin lykätty odotettaessa yhteiskuntasopimuksen tekemistä. |
| --- | --- |

(13)

Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Erityisesti ohjelma on seuraavien suuntaviivojen mukainen: i) talouden vakauden turvaaminen, ii) kestävän talous- ja finanssipolitiikan varmistaminen ja iii) toimet, joilla edistetään resurssien kohdentamista kasvuun ja työpaikkoihin sekä resurssien tehokasta jakoa. Toimia, joilla pyritään ratkaisemaan eläkejärjestelmään kohdistuvat merkittävät haasteet, on kuitenkin lykätty odotettaessa yhteiskuntasopimuksen tekemistä.

| (14) | Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 15 päivänä lokakuuta 2005 toimitetussa Kreikan kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, ii) koulutus ja työllisyys, iii) liiketoimintaympäristö ja kilpailu ja iv) tutkimus ja kehitys sekä innovaatiot. Tarkistetussa ohjelmassa näkyvät kokonaisuudessaan uudistusohjelman vaikutukset julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet ovat pääsääntöisesti johdonmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Erityisesti ohjelmassa hahmotellaan muun muassa toimenpiteitä yhtiöverokannan alentamiseksi 25 prosenttiin vuoteen 2007 mennessä, veronkierron ehkäisemiseksi, omaisuusverotuksen uudistamiseksi ja terveydenhoitomenojen järkiperäistämiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 15 päivänä lokakuuta 2005 toimitetussa Kreikan kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, ii) koulutus ja työllisyys, iii) liiketoimintaympäristö ja kilpailu ja iv) tutkimus ja kehitys sekä innovaatiot. Tarkistetussa ohjelmassa näkyvät kokonaisuudessaan uudistusohjelman vaikutukset julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet ovat pääsääntöisesti johdonmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Erityisesti ohjelmassa hahmotellaan muun muassa toimenpiteitä yhtiöverokannan alentamiseksi 25 prosenttiin vuoteen 2007 mennessä, veronkierron ehkäisemiseksi, omaisuusverotuksen uudistamiseksi ja terveydenhoitomenojen järkiperäistämiseksi.

Edellä esitetyn arvion perusteella neuvosto ilmoittaa olevansa tyytyväinen Kreikan tähän mennessä tekemään työhön ja etusijaan, jonka hallitus on antanut alijäämän pysyvälle supistumiselle. Neuvosto panee merkille, että ohjelma vastaa yleisesti ottaen tavoitetta, jonka mukaan liiallinen alijäämä korjataan vuoteen 2006 mennessä, edellyttäen, että suunnitellut sopeuttamistoimenpiteet toteutetaan kokonaisuudessaan, ja riippuen siitä, miten julkista taloutta koskevien tietojen mahdolliset tulevat tilastolliset tarkistukset vaikuttavat suunniteltuun alijäämäuraan. Perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti 17 päivänä helmikuuta 2005 antamansa suositukset huomioon ottaen neuvosto kehottaa, että Kreikka:

| i) | toteuttaa tarvittavat pysyvät toimenpiteet siten, että liiallinen alijäämä korjataan viimeistään vuonna 2006; |
| --- | --- |

i)

toteuttaa tarvittavat pysyvät toimenpiteet siten, että liiallinen alijäämä korjataan viimeistään vuonna 2006;

| ii) | pyrkii edelleen supistamaan rakenteellista alijäämää kohti ohjelmassa esitettyä keskipitkän aikavälin tavoitetta hyödyntämällä taloutensa hyvää tilaa perusmenojen pienentämiseksi; |
| --- | --- |

ii)

pyrkii edelleen supistamaan rakenteellista alijäämää kohti ohjelmassa esitettyä keskipitkän aikavälin tavoitetta hyödyntämällä taloutensa hyvää tilaa perusmenojen pienentämiseksi;

| iii) | tehostaa toimia muiden velan määrään vaikuttavien tekijöiden kuin nettoluotonoton tunnistamiseksi ja valvomiseksi, jotta voidaan varmistaa, että velkasuhde supistuu riittävästi ja lähenee viitearvoa tyydyttävällä nopeudella; |
| --- | --- |

iii)

tehostaa toimia muiden velan määrään vaikuttavien tekijöiden kuin nettoluotonoton tunnistamiseksi ja valvomiseksi, jotta voidaan varmistaa, että velkasuhde supistuu riittävästi ja lähenee viitearvoa tyydyttävällä nopeudella;

| iv) | hillitsee julkisia eläkemenoja, toteuttaa määrätietoisesti hyväksytyt eläkeuudistukset ja suorittaa lisää rakenneuudistuksia julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

iv)

hillitsee julkisia eläkemenoja, toteuttaa määrätietoisesti hyväksytyt eläkeuudistukset ja suorittaa lisää rakenneuudistuksia julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi;

| v) | parantaa julkista taloutta koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä entisestään erityisesti tehostamalla järjestelmiä, joilla varmistetaan, että julkista taloutta ja erityisesti sosiaaliturvaa koskevat tiedot toimitetaan ripeästi ja oikeassa muodossa. |
| --- | --- |

v)

parantaa julkista taloutta koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä entisestään erityisesti tehostamalla järjestelmiä, joilla varmistetaan, että julkista taloutta ja erityisesti sosiaaliturvaa koskevat tiedot toimitetaan ripeästi ja oikeassa muodossa.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2005 | 4,7 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 4,7 | 3,5 | 3,4 | 3,4 | — |
| VO maaliskuu 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2005 | 3,0 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 |
| KOM marraskuu 2005 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,0 | — |
| VO maaliskuu 2005 | 3,0 | — | — | — | — |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (5) | 1,4 | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2005 (9) | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | — |
| VO maaliskuu 2005 (5) | 2,1 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | – 6,6 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 |
| KOM marraskuu 2005 | – 6,6 | – 3,7 | – 3,8 | – 3,8 | — |
| VO maaliskuu 2005 | – 6,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | — |
| Perusjäämä
  (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | – 0,9 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,9 | 1,7 | 1,2 | 0,9 | — |
| VO maaliskuu 2005 | – 0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (5) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM marraskuu 2005 | – 7,5 | – 4,5 | – 4,6 | – 4,8 | — |
| VO maaliskuu 2005 (5) | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (7) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | – 7,5 | – 5,3 | – 4,6 | – 4,8 | — |
| VO maaliskuu 2005 | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | — |
| Julkinen bruttovelka
  (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 109,3 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 |
| KOM marraskuu 2005 | 109,3 | 107,9 | 106,8 | 106 | — |
| VO maaliskuu 2005 | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 | — |
| Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2005

4,7

3,6

3,8

3,8

4,0

KOM marraskuu 2005

4,7

3,5

3,4

3,4

—

VO maaliskuu 2005

4,2

2,9

3,0

3,0

—

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2005

3,0

3,5

3,2

3,0

2,7

KOM marraskuu 2005

3,1

3,5

3,1

3,0

—

VO maaliskuu 2005

3,0

—

—

—

—

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (5)

1,4

1,1

1,1

1,1

1,5

KOM marraskuu 2005 (9)

2,0

2,0

2,0

2,2

—

VO maaliskuu 2005 (5)

2,1

1,6

1,5

1,5

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

– 6,6

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

KOM marraskuu 2005

– 6,6

– 3,7

– 3,8

– 3,8

—

VO maaliskuu 2005

– 6,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

—

Perusjäämä

(suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

– 0,9

0,9

2,3

2,4

2,8

KOM marraskuu 2005

– 0,9

1,7

1,2

0,9

—

VO maaliskuu 2005

– 0,4

1,8

2,7

3,3

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (5)

– 7,2

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

KOM marraskuu 2005

– 7,5

– 4,5

– 4,6

– 4,8

—

VO maaliskuu 2005 (5)

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

—

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (7)

– 7,2

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

KOM marraskuu 2005 (8)

– 7,5

– 5,3

– 4,6

– 4,8

—

VO maaliskuu 2005

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

—

Julkinen bruttovelka

(suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

109,3

107,9

104,8

101,1

96,8

KOM marraskuu 2005

109,3

107,9

106,8

106

—

VO maaliskuu 2005

110,5

109,5

107,2

104,7

—

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tähän lukuun ei sisälly Euroopan aluekehitysrahaston varojen palautus, joka on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (512 miljoonaa euroa). Koska kyseessä on todellinen kertaluonteinen meno, sen ottaminen huomioon ei vaikuttaisi vuoden 2005 sopeuttamispyrkimyksiin eikä vuosien 2006—2008 sopeutusuraan.

(3)  Ohjelman pakollisissa tiedoissa on aukko (valuuttakurssit on esitetty euron kurssina Yhdysvaltain dollariin nähden nimellisen efektiivisen valuuttakurssin sijasta), eikä ohjelmassa esitetä kaikkia uusien käytännesääntöjen mukaisia vapaaehtoisia tietoja.

(4)  Tietoja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä on komission yksiköiden laatimassa ohjelman teknisessä arvioinnissa, johon voi tutusta Internetissä osoitteessa

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(6)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006)

(8)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005).

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,2 prosenttia vuonna 2004, 3,5 prosenttia vuonna 2005, 3,4 prosenttia vuonna 2006 ja 3,2 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/6

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

(2006/C 82/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Saksan tarkistetun vakausohjelman. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Saksan tarkistetun vakausohjelman.

| (2) | BKT:n kasvu on ollut kymmenen viime vuoden aikana 1,4 prosenttia vuodessa eli yli puoli prosenttiyksikköä euroalueen keskiarvoa vähemmän. Kasvupotentiaali on heikentynyt jatkuvasti tällä kaudella. Talouden toimeliaisuutta on tukenut vahva vienti, mutta sitä on haitannut heikko kotimainen kysyntä. Vuosikymmenen alun pitkän taantuman jälkeen kysyntä ja kokonaistuotanto olivat suurimmillaan lyhyen ajan vuonna 2000 ja myös vuonna 2004, mutta heikkenivät taas sen jälkeen. Koska myös uusien työpaikkojen luominen oli vähäistä, työttömyysaste kasvoi 9 

   prosenttiin työvoimasta. Vuonna 2005 julkisen talouden alijäämä ylitti perustamissopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen neljäntenä peräkkäisenä vuotena. Julkinen velka, joka oli noin 40 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 1991, on ylittänyt perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuodesta 2002. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Neuvosto teki 21 päivänä tammikuuta 2003 päätöksen, jonka mukaan Saksalla oli liiallinen alijäämä, ja suositteli perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti, että liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2004 mennessä. Komissio antoi joulukuussa 2004 neuvostolle tiedonannon ”Saksan ja Ranskan tilanteesta suhteessa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisiin velvoitteisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen”. Tiedonannossa komissio totesi, että liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettuna määräaikana olisi pidettävä vuotta 2005. Neuvosto yhtyi tähän näkemykseen tammikuussa 2005. Neuvosto päätti 14 päivänä maaliskuuta 2006 esittää Saksalle perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisen vaatimuksen, jonka mukaan sen on korjattava liiallisen alijäämän tilanne vuoteen 2007 mennessä. Joulukuussa 2004 toimitetusta, vuosien 2004—2008 tarkistetusta vakausohjelmasta 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Saksaa ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että liiallinen alijäämä korjataan vuoteen 2005 mennessä, sopeuttamaan julkista taloutta vuoden 2005 jälkeisinä vuosina lähellä tasapainoa olevan rakenteellisen rahoitusaseman saavuttamiseksi ohjelmakauden loppuun mennessä ja jatkamaan erityisesti terveydenhuoltojärjestelmään liittyviä rakenneuudistuksia, joilla edistetään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto teki 21 päivänä tammikuuta 2003 päätöksen, jonka mukaan Saksalla oli liiallinen alijäämä, ja suositteli perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti, että liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2004 mennessä. Komissio antoi joulukuussa 2004 neuvostolle tiedonannon ”Saksan ja Ranskan tilanteesta suhteessa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisiin velvoitteisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen”. Tiedonannossa komissio totesi, että liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettuna määräaikana olisi pidettävä vuotta 2005. Neuvosto yhtyi tähän näkemykseen tammikuussa 2005. Neuvosto päätti 14 päivänä maaliskuuta 2006 esittää Saksalle perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisen vaatimuksen, jonka mukaan sen on korjattava liiallisen alijäämän tilanne vuoteen 2007 mennessä. Joulukuussa 2004 toimitetusta, vuosien 2004—2008 tarkistetusta vakausohjelmasta 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Saksaa ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että liiallinen alijäämä korjataan vuoteen 2005 mennessä, sopeuttamaan julkista taloutta vuoden 2005 jälkeisinä vuosina lähellä tasapainoa olevan rakenteellisen rahoitusaseman saavuttamiseksi ohjelmakauden loppuun mennessä ja jatkamaan erityisesti terveydenhuoltojärjestelmään liittyviä rakenneuudistuksia, joilla edistetään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä.

| (4) | Eurostatin toimittamien tietojen mukaan Saksan julkisen talouden alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Nämä tiedot perustuvat Saksan neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaisesti komissiolle 24 päivänä helmikuuta 2006 tekemään alustavaan ilmoitukseen. Tietojen laatua ei ole vielä arvioitu. Edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa vuodeksi 2005 asetettu tavoite oli 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(4)

Eurostatin toimittamien tietojen mukaan Saksan julkisen talouden alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Nämä tiedot perustuvat Saksan neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaisesti komissiolle 24 päivänä helmikuuta 2006 tekemään alustavaan ilmoitukseen. Tietojen laatua ei ole vielä arvioitu. Edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa vuodeksi 2005 asetettu tavoite oli 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (5) | Saksa toimitti tarkistetun vakausohjelman 22 päivänä helmikuuta 2006. Ohjelma kattaa vuodet 2005—2009. Se vastaa pääpiirteissään mallirakennetta, joka on määritetty uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille (2). |
| --- | --- |

(5)

Saksa toimitti tarkistetun vakausohjelman 22 päivänä helmikuuta 2006. Ohjelma kattaa vuodet 2005—2009. Se vastaa pääpiirteissään mallirakennetta, joka on määritetty uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille (2).

| (6) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2005 0,9 prosentista vuoden 2006 1,4 prosenttiin kotimaisen kysynnän elpyessä. Kasvun odotetaan hidastuvan 1 prosenttiin vuonna 2007 ja piristyvän sen jälkeen niin, että vuosien 2005—2009 keskimääräinen kasvu on 1

   prosenttia. Tähän kasvuprofiiliin vaikuttaa uuden koalitiohallituksen hyväksymä toimintapolitiikka. Saatavilla olevien tietojen perusteella viiteskenaario näyttää realistiselta mutta saattaa olla hieman toiveikas ohjelman loppuvuosien osalta. Ohjelman inflaatioennusteet vuodeksi 2006 näyttävät realistisilta. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys. Tämän saavuttamiseksi ohjelmassa esitetään julkisen talouden vakauttamisen jatkamista sekä kasvua ja työllisyyttä koskevien edellytysten parantamista. Ohjelman mukaan liiallinen alijäämä korjataan vuoteen 2007 mennessä. Tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, että nimellisalijäämä on vuonna 2006 3,3 prosenttia ja vuonna 2007 2

  prosenttia. Alijäämän ennustetaan supistuvan tämän jälkeen vuosittain

  prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja saavuttavan vuonna 2009 1

  prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden sopeuttaminen on sekä tulo- että menoperusteista. Ohjelmassa pidetään sosiaalimenojen hillitsemistä vakauttamisstrategian avaintekijänä. Tulopuolella verojen osuuden kasvu korvautuu suurelta osin sosiaaliturvamaksujen osuuden supistumisella. Julkisten investointien osuuden BKT:stä arvioidaan säilyvän vakaana. Edelliseen tarkistettuun ohjelmaan verrattuna sopeutusura on pysynyt yleisesti ottaen samanlaisena. Edelliseen tarkistettuun ohjelmaan verrattuna alijäämäsuhteen odotetaan kuitenkin olevan kunakin vuonna noin

  prosenttiyksikköä suurempi ja vuonna 2006 tätäkin suurempi. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (8) | Liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2007 mennessä merkitsee ohjelman mukaan sitä, että rakenteellinen rahoitusasema (ts. suhdannetasoitettu rahoitusasema pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) paranee kumulatiivisesti enemmän kuin yhden prosenttiyksikön vuosina 2005—2007 vuoteen 2007 painottuvasti. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman suunnitellaan paranevan ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin noin

  prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikkakin hieman vähemmän vuosina 2008—2009. Ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi rakenteellinen tasapaino, jota ei kuitenkaan pyritä saavuttamaan ohjelmakauden aikana. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (noin 1

  prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) vaativampi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueen jäsenvaltioille ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille ja se on myös hieman vaativampi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | Julkisen talouden toteutumaan vuonna 2006 kohdistuvien riskien katsotaan olevan tasapainossa. Julkisen talouden toteutuma voi kuitenkin olla vuodesta 2007 alkaen ohjelmassa ennustettua heikompi. Sosiaalimenojen hillitseminen, jota ei selvitetä yksityiskohtaisesti ohjelmassa mutta jonka odotetaan muodostavan keskeisen tekijän julkisen talouden sopeuttamisessa, riippuu suunnitelmien määrätietoisesta toteuttamisesta. Sosiaalimenot ovat olleet yksi tärkeimmistä syistä siihen, miksi aikaisemmissa ohjelmissa asetetut julkisen talouden tavoiterajat ovat ylittyneet. Julkisen talouden tavoitteet olisivat vaarassa, jos sosiaaliturvamaksujen alentaminen toteutettaisiin suunnitelmien mukaan saavuttamatta vastaavia menotavoitteita. Lisäksi heikko kasvu saattaisi merkitä riittämättömiä tuloja. Niitä olisi vaikea korvata menojen lisäsupistuksilla, jotta pysyttäisiin suunnitellulla alijäämäuralla. Ohjelmassa esitetään myös yhtiöverojärjestelmän uudistamista vuoteen 2008 mennessä sekä sairausvakuutusten ja pitkäaikaishoidon vakuutusten uudistamista. Jos näiden uudistusten rahoitus ei täysin toteudu ohjelmassa edellytetyllä tavalla, uudistuksilla voi olla kielteinen vaikutus alijäämään lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden toteutumaan vuonna 2006 kohdistuvien riskien katsotaan olevan tasapainossa. Julkisen talouden toteutuma voi kuitenkin olla vuodesta 2007 alkaen ohjelmassa ennustettua heikompi. Sosiaalimenojen hillitseminen, jota ei selvitetä yksityiskohtaisesti ohjelmassa mutta jonka odotetaan muodostavan keskeisen tekijän julkisen talouden sopeuttamisessa, riippuu suunnitelmien määrätietoisesta toteuttamisesta. Sosiaalimenot ovat olleet yksi tärkeimmistä syistä siihen, miksi aikaisemmissa ohjelmissa asetetut julkisen talouden tavoiterajat ovat ylittyneet. Julkisen talouden tavoitteet olisivat vaarassa, jos sosiaaliturvamaksujen alentaminen toteutettaisiin suunnitelmien mukaan saavuttamatta vastaavia menotavoitteita. Lisäksi heikko kasvu saattaisi merkitä riittämättömiä tuloja. Niitä olisi vaikea korvata menojen lisäsupistuksilla, jotta pysyttäisiin suunnitellulla alijäämäuralla. Ohjelmassa esitetään myös yhtiöverojärjestelmän uudistamista vuoteen 2008 mennessä sekä sairausvakuutusten ja pitkäaikaishoidon vakuutusten uudistamista. Jos näiden uudistusten rahoitus ei täysin toteudu ohjelmassa edellytetyllä tavalla, uudistuksilla voi olla kielteinen vaikutus alijäämään lyhyellä aikavälillä.

| (10) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelmassa hahmoteltu finanssipolitiikan viritys riittää liiallisen alijäämän korjaamiseen vuoteen 2007 mennessä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että se ei tarjoa riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, että alijäämä ei ylitä ennen ohjelmakauden toiseksi viimeistä vuotta 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on suurelta osin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. |
| --- | --- |

(10)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelmassa hahmoteltu finanssipolitiikan viritys riittää liiallisen alijäämän korjaamiseen vuoteen 2007 mennessä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että se ei tarjoa riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, että alijäämä ei ylitä ennen ohjelmakauden toiseksi viimeistä vuotta 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on suurelta osin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono.

| (11) | Velkasuhteen arvioidaan kasvaneen 67

  prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, mikä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde kasvaa noin 69 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja supistuu sen jälkeen 67 prosenttiin ohjelmakauden lopussa. Velkasuhteen kehitys ei ehkä ole niin suotuisaa kuin ohjelmassa on ennustettu, kun otetaan huomioon edellä mainitut julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit. Tämän riskinarvioinnin perusteella saattaa olla niin, että velkasuhde ei supistu riittävästi kohti viitearvoa. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Riskit, joita Saksan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu ennustettujen väestön ikääntymisestä aiheutuvien julkisten menojen vuoksi, vaikuttavat kohtalaisilta (3). Edellisinä vuosina toteutetut rakenneuudistukset ja erityisesti eläkeuudistus ovat auttaneet hillitsemään julkisten menojen tulevaa kasvua. Kun otetaan huomioon nykyinen suuri rakenteellinen alijäämä ja se, että julkinen bruttovelka ylittää tällä hetkellä perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, julkisen talouden vakauttaminen on toteutettava ohjelmakauden aikana määrätietoisesti pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Riskit, joita Saksan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu ennustettujen väestön ikääntymisestä aiheutuvien julkisten menojen vuoksi, vaikuttavat kohtalaisilta (3). Edellisinä vuosina toteutetut rakenneuudistukset ja erityisesti eläkeuudistus ovat auttaneet hillitsemään julkisten menojen tulevaa kasvua. Kun otetaan huomioon nykyinen suuri rakenteellinen alijäämä ja se, että julkinen bruttovelka ylittää tällä hetkellä perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, julkisen talouden vakauttaminen on toteutettava ohjelmakauden aikana määrätietoisesti pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämiseksi.

| (13) | Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Saksa aikoo toteuttaa erityisesti useita rakenneuudistuksia parantaakseen julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Jos sosiaaliturvajärjestelmiin liittyviä menoja hillitään suunnitelmien mukaan, julkisten menojen rakenne suosisi kasvua edistäviä menoluokkia Lissabonin strategian mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Saksa aikoo toteuttaa erityisesti useita rakenneuudistuksia parantaakseen julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Jos sosiaaliturvajärjestelmiin liittyviä menoja hillitään suunnitelmien mukaan, julkisten menojen rakenne suosisi kasvua edistäviä menoluokkia Lissabonin strategian mukaisesti.

| (14) | Saksan 7 päivänä joulukuuta 2005 toimittamassa uudistetun kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa esitetään kuusi keskeistä haastetta: osaamisyhteiskunta; markkinoiden toiminta ja kilpailukyky; liiketoimintaympäristö; julkisen talouden kestävyys (mukaan lukien kestävä kasvu ja sosiaaliturva); ekologinen innovointi ja työmarkkinoiden uudelleen suuntaaminen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat yleisesti ottaen johdonmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu suurelta osin huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkisen talouden ennusteissa. Kansallisen uudistusohjelman sisällön lisäksi vakausohjelmassa esitetään, että liittovaltiojärjestelmän uudistuksen osana vakaus- ja kasvusopimuksesta mahdollisesti johtuvat sanktiot kohdistettaisiin tietyn kaavan mukaan hallinnon eri tasoille. Tämä määräys lisättäisiin Saksan perustuslakiin. |
| --- | --- |

(14)

Saksan 7 päivänä joulukuuta 2005 toimittamassa uudistetun kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa esitetään kuusi keskeistä haastetta: osaamisyhteiskunta; markkinoiden toiminta ja kilpailukyky; liiketoimintaympäristö; julkisen talouden kestävyys (mukaan lukien kestävä kasvu ja sosiaaliturva); ekologinen innovointi ja työmarkkinoiden uudelleen suuntaaminen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat yleisesti ottaen johdonmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu suurelta osin huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkisen talouden ennusteissa. Kansallisen uudistusohjelman sisällön lisäksi vakausohjelmassa esitetään, että liittovaltiojärjestelmän uudistuksen osana vakaus- ja kasvusopimuksesta mahdollisesti johtuvat sanktiot kohdistettaisiin tietyn kaavan mukaan hallinnon eri tasoille. Tämä määräys lisättäisiin Saksan perustuslakiin.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että hallituksen julkisen talouden vakauttamiselle ohjelmassa antama etusija on tervetullut, mutta huomauttaa, että julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen ja pitkän aikavälin kestävyyteen liittyy riskejä. Ottaen huomioon myös neuvoston 14 päivänä maaliskuuta 2006 tekemän, perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisen päätöksen neuvosto kehottaa Saksaa:

| — | varmistamaan suunnitellun kumulatiivisen rakenteellisen sopeutuksen, joka on vähintään yksi prosenttiyksikkö vuosina 2006—2007 ja jonka avulla julkisen talouden alijäämä saatetaan realistisella ja kestävällä tavalla alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen viimeistään vuoteen 2007 mennessä; |
| --- | --- |

—

varmistamaan suunnitellun kumulatiivisen rakenteellisen sopeutuksen, joka on vähintään yksi prosenttiyksikkö vuosina 2006—2007 ja jonka avulla julkisen talouden alijäämä saatetaan realistisella ja kestävällä tavalla alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen viimeistään vuoteen 2007 mennessä;

| — | saavuttamaan nopeasti keskipitkän aikavälin tavoitteen supistamalla rakenteellista rahoitusasemaa vähintään 0,5 prosenttiyksikköä vuodessa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen. Tavoitteeseen olisi pyrittävä erityisesti hillitsemällä menoja suunnitellusti ja määrätietoisesti, jotta sosiaaliturvamaksuja voidaan alentaa suunnitelmien mukaisesti, ja varmistamalla, että ilmoitettu yritysverotuksen uudistus ei vaaranna julkisen talouden vakauttamista; |
| --- | --- |

—

saavuttamaan nopeasti keskipitkän aikavälin tavoitteen supistamalla rakenteellista rahoitusasemaa vähintään 0,5 prosenttiyksikköä vuodessa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen. Tavoitteeseen olisi pyrittävä erityisesti hillitsemällä menoja suunnitellusti ja määrätietoisesti, jotta sosiaaliturvamaksuja voidaan alentaa suunnitelmien mukaisesti, ja varmistamalla, että ilmoitettu yritysverotuksen uudistus ei vaaranna julkisen talouden vakauttamista;

| — | toteuttamaan suunnitelmat liittovaltiojärjestelmän uudistamiseksi, jotta parannetaan talousarviokehystä ja täten autetaan varmistamaan julkista taloutta koskevien tavoitteiden saavuttaminen kaikilla hallinnon tasoilla. |
| --- | --- |

—

toteuttamaan suunnitelmat liittovaltiojärjestelmän uudistamiseksi, jotta parannetaan talousarviokehystä ja täten autetaan varmistamaan julkista taloutta koskevien tavoitteiden saavuttaminen kaikilla hallinnon tasoilla.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | VO helmikuu 2006 | 1,6 | 0,9 | 1,5 | 1 | 1,75 | 1,75 |
| KOM marraskuu 2005 (9) | 1,6 | 0,8 | 1,2 | 1,6 | — | — |
| VO joulukuu 2004 | 1,8 | 1,7 | 1,75 | 2 | — | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO helmikuu 2006 | — | — | — | — | — | — |
| KOM marraskuu 2005 | 1,8 | 2,0 | 1,6 | 1,1 | — | — |
| VO joulukuu 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO helmikuu 2006 (4) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | — | — |
| VO joulukuu 2004 (4) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | – 0,0 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2006 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 |
| KOM marraskuu 2005 | – 3,7 | – 3,9 | – 3,7 | – 3,3 | — | — |
| VO joulukuu 2004 | – 3,75 | – 2,9 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2006 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,5 | 0,5 | 1,25 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,4 | — | — |
| VO joulukuu 2004 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 1,5 | 2 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2006 (4) | – 3,4 | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM marraskuu 2005 | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| VO joulukuu 2004 (4) | – 3,0 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,3 | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2006 (6) | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM marraskuu 2005 (7) | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| VO joulukuu 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2006 | 65,5 | 67,5 | 69 | 68,5 | 68 | 67 |
| KOM marraskuu 2005 (10) | 66,4 | 68,6 | 70,0 | 71,4 | — | — |
| VO joulukuu 2004 | 65,5 | 66 | 66 | 65,5 | 65 | — |
| Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteet (KOM), jotka perustuvat ennen uuden hallituksen virkaanastumista marraskuussa 2005 voimassa olleisiin politiikkoihin; komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(muutos, %)

VO helmikuu 2006

1,6

0,9

1,5

1

1,75

1,75

KOM marraskuu 2005 (9)

1,6

0,8

1,2

1,6

—

—

VO joulukuu 2004

1,8

1,7

1,75

2

—

—

YKHI-inflaatio

(%)

VO helmikuu 2006

—

—

—

—

—

—

KOM marraskuu 2005

1,8

2,0

1,6

1,1

—

—

VO joulukuu 2004

—

—

—

—

—

—

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO helmikuu 2006 (4)

– 0,6

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

KOM marraskuu 2005 (8)

– 0,6

– 0,9

– 0,8

– 0,4

—

—

VO joulukuu 2004 (4)

– 1,2

– 0,9

– 0,7

– 0,3

– 0,0

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2006

– 3,7

– 3,3

– 3,3

– 2,5

– 2

– 1,5

KOM marraskuu 2005

– 3,7

– 3,9

– 3,7

– 3,3

—

—

VO joulukuu 2004

– 3,75

– 2,9

– 2,5

– 2

– 1,5

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2006

– 0,8

– 0,5

– 0,5

0,5

1,25

1,5

KOM marraskuu 2005

– 0,8

– 0,9

– 0,9

– 0,4

—

—

VO joulukuu 2004

– 0,5

0

0,5

1,5

2

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2006 (4)

– 3,4

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM marraskuu 2005

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

VO joulukuu 2004 (4)

– 3,0

– 2,4

– 1,9

– 1,6

– 1,3

—

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2006 (6)

– 3,4

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM marraskuu 2005 (7)

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

VO joulukuu 2004

—

—

—

—

—

—

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2006

65,5

67,5

69

68,5

68

67

KOM marraskuu 2005 (10)

66,4

68,6

70,0

71,4

—

—

VO joulukuu 2004

65,5

66

66

65,5

65

—

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteet (KOM), jotka perustuvat ennen uuden hallituksen virkaanastumista marraskuussa 2005 voimassa olleisiin politiikkoihin; komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Edellisvuosien tapaan tarkistettuun ohjelmaan sisältyy ainoastaan pyöristettyjä numerotietoja ja joskus kausikeskiarvoja ohjelmakauden loppuvuosiksi. Ohjelmasta puuttuu kuitenkin joitakin pakollisia tietoja, eikä siinä anneta kaikkia vapaaehtoisia tietoja, jotka olisi uusien käytännesääntöjen mukaan annettava (erityisesti puuttuvat tiedot työttömyydestä, sektorikohtaisista rahoitusasemista ja verotulojen jakaumasta).

(3)  Yksityiskohtaisia tietoja pitkän aikavälin kestävyydestä on komission yksiköiden tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005).

(7)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,1 prosenttia vuonna 2004, 1,1 prosenttia vuonna 2005, 1,1 prosenttia vuonna 2006 ja 1,2 prosenttia vuonna 2007.

(9)  Ensiarvioiden mukaan kasvu oli 0,9 prosenttia vuonna 2005. Komission yksiköiden 21 päivänä helmikuuta 2006 päivätyn väliennusteen mukaan kasvu on 1,5 prosenttia vuonna 2006.

(10)  Suhdeluku laskettiin käyttäen BKT-sarjaa sekä vanhaa rahoituspalvelujen (FISIM) laskemismenetelmää. Tämän vuoksi tietoja ei voida suoraan verrata toisiinsa.

Lähde:

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteet (KOM), jotka perustuvat ennen uuden hallituksen virkaanastumista marraskuussa 2005 voimassa olleisiin politiikkoihin; komission yksiköiden laskelmat.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/10

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Espanjan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 82/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Espanjan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Espanjan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Espanjan kokonaistuotannon vuotuinen kasvu kymmenen viime vuoden aikana oli keskimäärin 3

  prosenttia ja kuului sen vuoksi EU:n korkeimpiin. Uusien työpaikkojen määrä lisääntyi vuosittain 3

  prosenttia, mikä tuki vahvaa kasvua. Tuottavuuden kasvu on sitä vastoin ollut Espanjassa euroaluetta heikompaa (

   prosenttia verrattuna euroalueen 1 prosenttiin). Vaikka YKHI-inflaatio hidastui lähelle 3 prosentin tasoa vuonna 2004, se on pysytellyt koko ajan euroalueen keskiarvon yläpuolella. Tärkeimpiä (kauppa)kumppaneita nopeampi inflaatio ja pienempi tuottavuuden kasvu ovat heikentäneet Espanjan kilpailukykyä, mikä on vaikuttanut yhdessä voimakkaan kotimaisen kysynnän kanssa ulkoisen rahoitusaseman heikkenemiseen ja painumiseen 6 

   prosenttia alijäämäiseksi suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Julkisen talouden vakauttaminen 1990-luvun jälkipuoliskolta lähtien on hillinnyt kyseistä kehitystä. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (3) | Edellisestä, vuodet 2004—2008 kattavasta tarkistetusta vakausohjelmasta 8 päivänä maaliskuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Espanjaa toteuttamaan toimenpiteitä kestämättömän kehityksen torjumiseksi erityisesti eläkejärjestelmän kattavalla uudistuksella, jonka tavoitteena on luoda tiiviimpi yhteys eläkemaksujen ja etuuksien välille. |
| --- | --- |

(3)

Edellisestä, vuodet 2004—2008 kattavasta tarkistetusta vakausohjelmasta 8 päivänä maaliskuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Espanjaa toteuttamaan toimenpiteitä kestämättömän kehityksen torjumiseksi erityisesti eläkejärjestelmän kattavalla uudistuksella, jonka tavoitteena on luoda tiiviimpi yhteys eläkemaksujen ja etuuksien välille.

| (4) | Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että julkisen talouden ylijäämä vuonna 2005 arvioidaan 1 prosentiksi suhteessa BKT:hen, kun komission yksiköiden syksyn talousennusteessa esitetty arvio oli 0,2 prosenttia ja edellisessä tarkistuksessa esitetty arvio 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuodelle 2005 asetetun ylijäämätavoitteen ylittyminen on seurausta odotettua suuremmista tuloista. Valtion menokattojen ylittyminen on erittäin epätodennäköistä. |
| --- | --- |

(4)

Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että julkisen talouden ylijäämä vuonna 2005 arvioidaan 1 prosentiksi suhteessa BKT:hen, kun komission yksiköiden syksyn talousennusteessa esitetty arvio oli 0,2 prosenttia ja edellisessä tarkistuksessa esitetty arvio 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuodelle 2005 asetetun ylijäämätavoitteen ylittyminen on seurausta odotettua suuremmista tuloista. Valtion menokattojen ylittyminen on erittäin epätodennäköistä.

| (5) | Uusi ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tiedonantovaatimuksia. (2) Neuvosto tutki [15 päivänä maaliskuuta 2006] Espanjan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008. Tarkistus toimitettiin neljän viikon kuluttua käytännesäännöissä asetetun määräajan 1 päivä joulukuuta) päättymisestä. |
| --- | --- |

(5)

Uusi ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tiedonantovaatimuksia. (2) Neuvosto tutki [15 päivänä maaliskuuta 2006] Espanjan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008. Tarkistus toimitettiin neljän viikon kuluttua käytännesäännöissä asetetun määräajan 1 päivä joulukuuta) päättymisestä.

| (6) | BKT:n kasvu ennustetaan ohjelmakaudella noin 3

  prosentiksi. BKT:n ennustetaan vahvistuvan kotimaisen kysynnän ansiosta, vaikka yksityisen ja julkisen kulutuksen sekä asuntorakentamisen odotetaan hidastuvan. Ulkoisen sektorin kielteisen vaikutuksen odotetaan vähenevän, samalla kun ulkomaisen nettoluotonoton ennustetaan kasvavan yli 8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Inflaation odotetaan hidastuvan vuosien 2005 ja 2008 välisenä aikana 3

  prosentista 2

  prosenttiin. Tämä makrotalouden skenaario näyttää komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen perusteella realistiselta, vaikkakin ulkoisen sektorin kielteinen vaikutus kasvuun voi olla suurempi ja ulkoisen rahoitusaseman heikkeneminen voi sen vuoksi olla nopeampaa ja vaikka inflaatio voi olla korkeampi. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | Tarkistuksen tavoitteena on i) julkisen talouden pitäminen vakaana koko suhdannekierron ajan meneillään olevan, talousarvion vakautta koskevan lakiuudistuksen mukaisesti, ii) tulevina vuosina todennäköisesti tuloja tuottavien julkisten menojen ja julkisen talouden laadun parantamiseen tähtäävän politiikan asettaminen etusijalle ja iii) julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen sosiaalimenojen riittävyyden ja kestävyyden turvaamiseksi. Julkisen talouden rahoitusaseman ylijäämän odotetaan supistuvan vuosien 2005 ja 2008 välisenä aikana 1 prosentista noin

  prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusylijäämä kehittyy saman jakson aikana vastaavalla tavalla eli supistuu 2

  prosentista 2 prosenttiin. Suunniteltu välittömän verotuksen uudistus, jota ei kuitenkaan ole vielä määritelty tarkemmin, laskisi verotuloja

  prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Menot pysynevät kuitenkin lähes ennallaan. Edellisessä tarkistuksessa ennustettiin pienempiä mutta koko ajan kasvavia ylijäämiä. Edellisen ja tämän tarkistuksen välinen ero johtuu vuoden 2004 alijäämätoteutumasta, joka oli huomattavasti vuotta aiemmin ennustettua parempi ja jonka vaikutukset tuntuvat koko ohjelmakauden ajan. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

| (8) | Komission yksiköt tekivät ohjelman perusteella laskelmia, joissa sovellettiin yhteisesti sovittuja menetelmiä ja joiden mukaan rakenteellisen rahoitusaseman (ts. suhdannetasoitettu julkinen talous, josta on vähennetty kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus) ylijäämän arvioidaan kasvavan noin 1 

   prosenttiin suhteessa BKT:hen ja pysyvän vakaana vuodesta 2005 vuoteen 2007. Vuonna 2008 ylijäämän odotetaan supistuvan noin 1 prosenttiin ja negatiivisen tuotantokuilun arvioidaan kapenevan samaan aikaan jyrkästi. Tarkistuksessa asetetaan keskipitkän aikavälin tavoitteeksi rakenteellisesti tasapainossa oleva julkinen talous. Rakenteellinen rahoitusasema on tarkoitus säilyttää tasapainossa sen varmistamiseksi, että ohjelman mukaisessa keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään selvästi koko ohjelmakauden ajan. Tavoitteen tarkoituksenmukaisuudesta voidaan todeta, että se sijoittuu vaihteluvälille, joka vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetaan euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille, ja on vaativampi kuin velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Kaiken kaikkiaan julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan suurin piirtein hallinnassa. Tarkistukseen sisältyvät julkista taloutta koskevat ennusteet perustuvat realistisiin kasvuoletuksiin, alittavat nykyiset BKT:n potentiaalista kasvua koskevat ennusteet ja ovat komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaisia. |
| --- | --- |

(9)

Kaiken kaikkiaan julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan suurin piirtein hallinnassa. Tarkistukseen sisältyvät julkista taloutta koskevat ennusteet perustuvat realistisiin kasvuoletuksiin, alittavat nykyiset BKT:n potentiaalista kasvua koskevat ennusteet ja ovat komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaisia.

| (10) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan sen, että ohjelmassa esitetyssä keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään suunnitelmien mukaan vuoteen 2008. Finanssipolitiikan viritys tarjoaa lisäksi riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa vuosina 2005—2008. Finanssipoliittinen viritys on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen myös siksi, että politiikka ei ole myötäsyklistä. |
| --- | --- |

(10)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan sen, että ohjelmassa esitetyssä keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään suunnitelmien mukaan vuoteen 2008. Finanssipolitiikan viritys tarjoaa lisäksi riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa vuosina 2005—2008. Finanssipoliittinen viritys on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen myös siksi, että politiikka ei ole myötäsyklistä.

| (11) | Velkasuhteen ennustetaan supistuvan vuosien 2005 ja 2008 välisenä aikana 43 prosentista 36 prosenttiin ja alittavan sen vuoksi selvästi perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetut suuret perusylijäämät ovat pääasialliset keinot velan supistamiseksi. Ohjelmassa esitetyt ennusteet velan supistamisen etenemisestä vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(11)

Velkasuhteen ennustetaan supistuvan vuosien 2005 ja 2008 välisenä aikana 43 prosentista 36 prosenttiin ja alittavan sen vuoksi selvästi perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetut suuret perusylijäämät ovat pääasialliset keinot velan supistamiseksi. Ohjelmassa esitetyt ennusteet velan supistamisen etenemisestä vaikuttavat realistisilta.

| (12) | Riskit, joita Espanjan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu väestön ikääntymisestä ennusteiden mukaan aiheutuvien julkisten menojen vuoksi, vaikuttavat kohtalaisilta. Tämänhetkinen suotuisa julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien velka ja varojen kertyminen sosiaaliturvan vararahastoon, hillitsee jonkin verran eläkemenojen ennustettua kasvua. Eläkemenojen huomattava kasvu ennustejakson aikana on kuitenkin osoitus siitä, että sosiaaliturvajärjestelmän uudistuksen puitteissa toteutettavat toimenpiteet, joilla rajoitetaan väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen ja jotka kohdistuvat erityisesti eläkkeisiin, voisivat olla tärkeä tekijä julkisen talouden kestävyyteen liittyvien riskien lieventämisessä. |
| --- | --- |

(12)

Riskit, joita Espanjan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu väestön ikääntymisestä ennusteiden mukaan aiheutuvien julkisten menojen vuoksi, vaikuttavat kohtalaisilta. Tämänhetkinen suotuisa julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien velka ja varojen kertyminen sosiaaliturvan vararahastoon, hillitsee jonkin verran eläkemenojen ennustettua kasvua. Eläkemenojen huomattava kasvu ennustejakson aikana on kuitenkin osoitus siitä, että sosiaaliturvajärjestelmän uudistuksen puitteissa toteutettavat toimenpiteet, joilla rajoitetaan väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen ja jotka kohdistuvat erityisesti eläkkeisiin, voisivat olla tärkeä tekijä julkisen talouden kestävyyteen liittyvien riskien lieventämisessä.

| (13) | Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pääpiirteissään vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Ohjelman mukaisella finanssipolitiikan virityksellä voidaan erityisesti varmistaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen, välttää finanssipolitiikan myötäsyklisyys ja tasata ulkoiseen epätasapainoon liittyviä riskejä. Finanssipoliittisessa strategiassa asetetaan etusijalle toimenpiteet, joilla pyritään parantamaan tuottavuutta sekä edistämään reaalipääoman, inhimillisen pääoman ja tietopääoman kertymistä. Kattava sosiaaliturvajärjestelmän uudistuspaketti esitettiin työmarkkinaosapuolille 10 päivänä marraskuuta 2005. |
| --- | --- |

(13)

Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pääpiirteissään vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Ohjelman mukaisella finanssipolitiikan virityksellä voidaan erityisesti varmistaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen, välttää finanssipolitiikan myötäsyklisyys ja tasata ulkoiseen epätasapainoon liittyviä riskejä. Finanssipoliittisessa strategiassa asetetaan etusijalle toimenpiteet, joilla pyritään parantamaan tuottavuutta sekä edistämään reaalipääoman, inhimillisen pääoman ja tietopääoman kertymistä. Kattava sosiaaliturvajärjestelmän uudistuspaketti esitettiin työmarkkinaosapuolille 10 päivänä marraskuuta 2005.

| (14) | Talouskasvua ja työpaikkojen luomista edistävän uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Espanja toimitti 13 päivänä lokakuuta 2005, määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) julkisen velan supistaminen 34 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja ii) tulevaisuudessa tuloja tuottavien menojen (kuten infrastruktuuri- ja T&K-menojen sekä koulutusjärjestelmän parantamiseen ja inhimilliseen pääomaan liittyvien menojen) suhteellisen osuuden lisääminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu riittävän laajasti huomioon tarkistettuun vakausohjelmaan sisältyvissä julkisen talouden ennusteissa. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisia. |
| --- | --- |

(14)

Talouskasvua ja työpaikkojen luomista edistävän uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Espanja toimitti 13 päivänä lokakuuta 2005, määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) julkisen velan supistaminen 34 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja ii) tulevaisuudessa tuloja tuottavien menojen (kuten infrastruktuuri- ja T&K-menojen sekä koulutusjärjestelmän parantamiseen ja inhimilliseen pääomaan liittyvien menojen) suhteellisen osuuden lisääminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu riittävän laajasti huomioon tarkistettuun vakausohjelmaan sisältyvissä julkisen talouden ennusteissa. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisia.

Neuvosto katsoo edellä esitetyn arvioinnin perusteella, että Espanjan julkisen talouden rahoitusasema on yleisesti ottaen terveellä pohjalla ja sen julkisen talouden strategia tarjoaa hyvän esimerkin vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta. Julkisen talouden rahoitusaseman pitäminen vakaana on tärkeää ulkoisen epätasapainon kasvun vuoksi. Neuvosto kehottaa Espanjaa toteuttamaan suunnitellut toimenpiteet niiden vaikutusten tasaamiseksi, joita väestön ikääntymisellä on pitkällä aikavälillä julkiseen talouteen.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | VO joulukuu 2005 | 3,1 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 |
| KOM marraskuu 2005 (6) | 3,1 | 3,4 | 3,2 | 3,0 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| YKHI-inflaatio (7)

  (%) | VO joulukuu 2005 (7) | 3,4 | 3,4 | 2,8 | 2,5 | 2,2 |
| KOM marraskuu 2005 | 3,4 | 3,7 | 3,4 | 2,9 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,9 | 2,7 | 2,4 |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (3) | 0,0 | – 0,5 | – 0,8 | – 1,1 | – 0,7 |
| KOM marraskuu 2005 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,5 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 (3) | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,1 |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | – 0,1 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,3 | 0,2 | 0,1 | – 0,4 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 1,9 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | 1,3 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (3) | – 0,1 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,3 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 (3) | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (5) | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2005 (5) | 0,5 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 (5) | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 46,6 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 46,9 | 44,2 | 41,9 | 40,7 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2004 | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(muutos, %)

VO joulukuu 2005

3,1

3,4

3,3

3,2

3,2

KOM marraskuu 2005 (6)

3,1

3,4

3,2

3,0

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

YKHI-inflaatio (7)

(%)

VO joulukuu 2005 (7)

3,4

3,4

2,8

2,5

2,2

KOM marraskuu 2005

3,4

3,7

3,4

2,9

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

3,0

3,1

2,9

2,7

2,4

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (3)

0,0

– 0,5

– 0,8

– 1,1

– 0,7

KOM marraskuu 2005

0,2

0,0

– 0,2

– 0,5

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004 (3)

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,1

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

– 0,1

1,0

0,9

0,7

0,6

KOM marraskuu 2005

– 0,3

0,2

0,1

– 0,4

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

1,9

2,8

2,6

2,2

2,0

KOM marraskuu 2005

2,0

2,1

1,9

1,3

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (3)

– 0,1

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM marraskuu 2005

– 0,3

0,2

0,2

– 0,1

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004 (3)

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

Rakenteellinen rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (5)

0,7

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM marraskuu 2005 (5)

0,5

0,2

0,2

– 0,1

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004 (5)

0,1

0,2

0,3

0,5

0,4

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

46,6

43,1

40,3

38,0

36,0

KOM marraskuu 2005

46,9

44,2

41,9

40,7

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2004

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Puutteita esiintyy uusien käytännesääntöjen mukaisten pakollisten tietojen (korot, kollektiivinen kulutus ja sosiaalisten tulonsiirtojen kokonaismäärä) esittämisessä, ja myös osa valinnaisista tiedoista puuttuu.

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (valtio otti vuonna 2004 vastatakseen kansallisen rautatieyhtiön RENFE:n velan, joka oli 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja julkisen tv-yhtiön RTVE:n velan, joka oli 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen).

(6)  Ensimmäisten arvioiden mukaan kasvu oli 3,4 prosenttia vuonna 2005. Komission yksiköiden 21. helmikuuta 2006 esittämän väliennusteen mukaan kasvu on 3,1 prosenttia vuonna 2006.

(7)  Yksityisen kulutuksen deflaattori

Lähde:

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/14

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Ranskan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

(2006/C 82/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Ranskan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2009. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Ranskan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2009.

| (2) | Ranskan BKT:n kasvuvauhti (2,3 prosenttia) on ollut euroalueen keskiarvon tuntumassa viimeisten 10 vuoden aikana. Vuodesta 1998 euroalueen keskiarvo on ylittynyt noin puolella prosenttiyksiköllä, mikä johtuu varsin voimakkaasta kotimaisesta kysynnästä. Kyseisenä kautena tapahtuneesta suhteellisen hyvästä talouskehityksestä huolimatta työllisyys parani vain hieman ja työttömyysaste pysyi korkeana, vaikka se laskikin äskettäin maaliskuun 2005 10,2 prosentista 9,5 prosenttiin tammikuussa 2006. Vuonna 1993 alijäämä oli ennätyksellisen suuri eli 6 prosenttia suhteessa BKT:hen, minkä jälkeen julkinen talous on parantunut ja perustamissopimuksen mukaista viitearvoa (3 prosenttia suhteessa BKT:hen) on noudatettu vuodesta 1997. Julkisen talouden tilan heikentymisen vuoksi alijäämä on ylittänyt viitearvon jälleen vuodesta 2002, mikä johtuu osittain talouskasvun hidastumisesta. Alijäämä on supistunut suhteessa BKT:hen vuodesta 2004. |
| --- | --- |

(2)

Ranskan BKT:n kasvuvauhti (2,3 prosenttia) on ollut euroalueen keskiarvon tuntumassa viimeisten 10 vuoden aikana. Vuodesta 1998 euroalueen keskiarvo on ylittynyt noin puolella prosenttiyksiköllä, mikä johtuu varsin voimakkaasta kotimaisesta kysynnästä. Kyseisenä kautena tapahtuneesta suhteellisen hyvästä talouskehityksestä huolimatta työllisyys parani vain hieman ja työttömyysaste pysyi korkeana, vaikka se laskikin äskettäin maaliskuun 2005 10,2 prosentista 9,5 prosenttiin tammikuussa 2006. Vuonna 1993 alijäämä oli ennätyksellisen suuri eli 6 prosenttia suhteessa BKT:hen, minkä jälkeen julkinen talous on parantunut ja perustamissopimuksen mukaista viitearvoa (3 prosenttia suhteessa BKT:hen) on noudatettu vuodesta 1997. Julkisen talouden tilan heikentymisen vuoksi alijäämä on ylittänyt viitearvon jälleen vuodesta 2002, mikä johtuu osittain talouskasvun hidastumisesta. Alijäämä on supistunut suhteessa BKT:hen vuodesta 2004.

| (3) | Neuvosto päätti 3 päivänä kesäkuuta 2003, että Ranskalla on liiallinen alijäämä ja suositti perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti, että Ranska korjaa tilanteen vuoteen 2004 mennessä. Komissio antoi joulukuussa 2004 neuvostolle tiedonannon ”Saksan ja Ranskan tilanteesta suhteessa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisiin velvoitteisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen”, tiedonannossa komissio toteaa, että asianmukaisena määräaikana liiallisen alijäämän korjaamiselle olisi pidettävä vuotta 2005. Neuvosto yhtyi tähän näkemykseen tammikuussa 2005. Neuvosto antoi 17 päivänä helmikuuta 2005 lausunnon joulukuussa 2004 tarkistetusta Ranskan vakausohjelmasta, joka kattoi vuodet 2004—2008. Lausunnossa Ranskaa kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että liiallinen alijäämä korjataan vuonna 2005. Lisäksi Ranskaa kehotettiin jatkamaan julkisen talouden vakauttamista, toteuttamaan rakenneuudistukset ja hillitsemään menoja, jotta monivuotisista menotavoitteista ei poiketa. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto päätti 3 päivänä kesäkuuta 2003, että Ranskalla on liiallinen alijäämä ja suositti perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti, että Ranska korjaa tilanteen vuoteen 2004 mennessä. Komissio antoi joulukuussa 2004 neuvostolle tiedonannon ”Saksan ja Ranskan tilanteesta suhteessa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisiin velvoitteisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen”, tiedonannossa komissio toteaa, että asianmukaisena määräaikana liiallisen alijäämän korjaamiselle olisi pidettävä vuotta 2005. Neuvosto yhtyi tähän näkemykseen tammikuussa 2005. Neuvosto antoi 17 päivänä helmikuuta 2005 lausunnon joulukuussa 2004 tarkistetusta Ranskan vakausohjelmasta, joka kattoi vuodet 2004—2008. Lausunnossa Ranskaa kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että liiallinen alijäämä korjataan vuonna 2005. Lisäksi Ranskaa kehotettiin jatkamaan julkisen talouden vakauttamista, toteuttamaan rakenneuudistukset ja hillitsemään menoja, jotta monivuotisista menotavoitteista ei poiketa.

| (4) | Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että julkisen talouden alijäämäksi arvioitiin komission syksyn 2005 talousennusteessa 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoite oli 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa tavoite on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaikka makrotaloudelliset olosuhteet ovat heikentyneet edelliseen tarkistettuun ohjelmaan verrattuna, vastikään saatujen alustavien tietojen mukaan alijäämä saatiin supistettua noin 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Tämä johtuu erityisesti paremmasta julkisten menojen valvonnasta, muiden kuin verotulojen ja omaisuuserien hintaan perustuvien verojen kasvusta sekä joulukuun lopussa saaduista ylimääräisistä tuloista, jotka johtuvat yhtiöverolainsäädännön muutoksista. On myös pantava merkille, että alijäämän supistaminen vuonna 2005 sisälsi merkittäviä kertaluonteisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(4)

Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että julkisen talouden alijäämäksi arvioitiin komission syksyn 2005 talousennusteessa 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoite oli 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa tavoite on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaikka makrotaloudelliset olosuhteet ovat heikentyneet edelliseen tarkistettuun ohjelmaan verrattuna, vastikään saatujen alustavien tietojen mukaan alijäämä saatiin supistettua noin 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Tämä johtuu erityisesti paremmasta julkisten menojen valvonnasta, muiden kuin verotulojen ja omaisuuserien hintaan perustuvien verojen kasvusta sekä joulukuun lopussa saaduista ylimääräisistä tuloista, jotka johtuvat yhtiöverolainsäädännön muutoksista. On myös pantava merkille, että alijäämän supistaminen vuonna 2005 sisälsi merkittäviä kertaluonteisia toimenpiteitä.

| (5) | Ohjelmassa noudatetaan pitkälti uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien mallirakennetta ja tietovaatimuksia. (2) Ranska toimitti tarkistetun vakausohjelmansa 6 viikkoa käytännesääntöjen mukaisen määräajan (joulukuun 1 päivä) päättymisen jälkeen, koska Ranskan viranomaiset halusivat sisällyttää julkisen velan tehostettuun vähentämisstrategiaan joitakin velan vähentämiseen tähtääviä ehdotuksia ns. Pébereaun raportista. (3) |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa noudatetaan pitkälti uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien mallirakennetta ja tietovaatimuksia. (2) Ranska toimitti tarkistetun vakausohjelmansa 6 viikkoa käytännesääntöjen mukaisen määräajan (joulukuun 1 päivä) päättymisen jälkeen, koska Ranskan viranomaiset halusivat sisällyttää julkisen velan tehostettuun vähentämisstrategiaan joitakin velan vähentämiseen tähtääviä ehdotuksia ns. Pébereaun raportista. (3)

| (6) | Ohjelmassa esitetään kaksi erilaista makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa ennustetta: alhaisen kasvun ja voimakkaan kasvun skenaario. Julkisen talouden ennusteita arvioitaessa viitearvona käytetään alhaisen kasvun skenaariota, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella se näyttää perustuvan realistisiin kasvuennusteisiin. Ohjelmassa kokonaistuotannon kasvun arvioidaan kiihtyvän vuoden 2005 1,5—2,0 prosentista keskimäärin 2 

  prosenttiin ohjelmakauden loppuaikana. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Tarkistetussa ohjelmassa pyritään saamaan julkinen talous taas tasapainoon ja supistamaan julkinen velka alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Julkisen talouden alijäämä on tarkoitus supistaa 3 prosentin viitearvoon vuonna 2005 ja sen alle vuodesta 2006 eteenpäin. Julkisen talouden alijäämän ennustetaan supistuvan 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja olevan 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Perusjäämä on tarkoitus palauttaa positiiviseksi vuodesta 2007. Aiempien tarkistettujen ohjelmien tapaan julkisen talouden vakauttaminen on menoperusteista. Keskipitkän aikavälin strategia perustuu julkisten menojen reaalikasvulle asetettuihin monivuotisiin tavoitteisiin, joiden tarkoituksena on supistaa menoja suhteessa BKT:hen. Edelliseen ohjelmaan verrattuna uudessa tarkistetussa ohjelmassa lykätään suunniteltua alijäämän supistamista, mikä osittain johtuu makrotalouden aiempaa hieman varovaisemmasta skenaariosta ja aikaistetuista veronalennuksista. Kertaluonteisilla toimenpiteillä on alijäämää supistava vaikutus myös vuonna 2006, joskin vähäisempi kuin vuonna 2005. |
| --- | --- |

(7)

Tarkistetussa ohjelmassa pyritään saamaan julkinen talous taas tasapainoon ja supistamaan julkinen velka alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Julkisen talouden alijäämä on tarkoitus supistaa 3 prosentin viitearvoon vuonna 2005 ja sen alle vuodesta 2006 eteenpäin. Julkisen talouden alijäämän ennustetaan supistuvan 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja olevan 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Perusjäämä on tarkoitus palauttaa positiiviseksi vuodesta 2007. Aiempien tarkistettujen ohjelmien tapaan julkisen talouden vakauttaminen on menoperusteista. Keskipitkän aikavälin strategia perustuu julkisten menojen reaalikasvulle asetettuihin monivuotisiin tavoitteisiin, joiden tarkoituksena on supistaa menoja suhteessa BKT:hen. Edelliseen ohjelmaan verrattuna uudessa tarkistetussa ohjelmassa lykätään suunniteltua alijäämän supistamista, mikä osittain johtuu makrotalouden aiempaa hieman varovaisemmasta skenaariosta ja aikaistetuista veronalennuksista. Kertaluonteisilla toimenpiteillä on alijäämää supistava vaikutus myös vuonna 2006, joskin vähäisempi kuin vuonna 2005.

| (8) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) aiotaan supistaa ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Viranomaiset asettavat keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainossa olevan julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman, joka on kuitenkin tarkoitus saavuttaa vasta ohjelmakauden jälkeen vuonna 2010. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (noin 1 

  prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) vaativampi, sen pitäisi varmistaa riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueen jäsenvaltioille ja valuuttakurssimekanismiin (ERM II) osallistuville jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite myös heijastaa riittävästi julkisen velan suhdetta BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräistä kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua heikompi. Vuoteen 2006 kohdistuvat riskit johtuvat makrotalouden skenaariosta ja siitä, että tulot saattavat jäädä odotettua alhaisemmiksi ja paikallishallinnon ja terveydenhuollon menot todennäköisesti kasvavat. Muilta osin tarkistetussa ohjelmassa asetettuja kunnianhimoisia tavoitteita voidaan pitää hyvinä. Menojen kasvua hillitsevien sääntöjen tehostettu soveltaminen julkisyhteisöjen eri tasoilla parantaa julkisen talouden valvontaa ja lisää kaikkien julkisten toimijoiden vastuuta menojen hillinnästä. Tervetulleita asioita ovat tiukka ote julkisista menoista ja terveydenhuoltomenoihin liittyvien menetelmien äskettäinen tehostaminen esimerkiksi luomalla kaikkia julkisen talouden sidosryhmiä edustava pysyvä komitea, jonka vastuulla on julkisten menojen valvontaa ja velan supistamista koskevien ehdotusten laatiminen. Menojen valvonnan täytyy kuitenkin olla tiukkaa ottaen huomioon aiemmat kokemukset julkisen talouden tasapainoon liittyvien kokonaistavoitteiden saavuttamisesta. Uusien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää menojen tiukkaa hillintää aiempiin tavoitteisiin verrattuna. Tämä edellyttää suuria rakenneuudistuksia, jotka on vielä määriteltävä tarkemmin erityisesti paikallisviranomaisten osalta. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua heikompi. Vuoteen 2006 kohdistuvat riskit johtuvat makrotalouden skenaariosta ja siitä, että tulot saattavat jäädä odotettua alhaisemmiksi ja paikallishallinnon ja terveydenhuollon menot todennäköisesti kasvavat. Muilta osin tarkistetussa ohjelmassa asetettuja kunnianhimoisia tavoitteita voidaan pitää hyvinä. Menojen kasvua hillitsevien sääntöjen tehostettu soveltaminen julkisyhteisöjen eri tasoilla parantaa julkisen talouden valvontaa ja lisää kaikkien julkisten toimijoiden vastuuta menojen hillinnästä. Tervetulleita asioita ovat tiukka ote julkisista menoista ja terveydenhuoltomenoihin liittyvien menetelmien äskettäinen tehostaminen esimerkiksi luomalla kaikkia julkisen talouden sidosryhmiä edustava pysyvä komitea, jonka vastuulla on julkisten menojen valvontaa ja velan supistamista koskevien ehdotusten laatiminen. Menojen valvonnan täytyy kuitenkin olla tiukkaa ottaen huomioon aiemmat kokemukset julkisen talouden tasapainoon liittyvien kokonaistavoitteiden saavuttamisesta. Uusien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää menojen tiukkaa hillintää aiempiin tavoitteisiin verrattuna. Tämä edellyttää suuria rakenneuudistuksia, jotka on vielä määriteltävä tarkemmin erityisesti paikallisviranomaisten osalta.

| (10) | Jos edellä mainitut riskit toteutuvat, edellyttää alijäämän supistaminen pysyvästi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen lisätoimia vuonna 2006. Julkisen talouden rakenteellinen suunniteltu sopeuttaminen jää hieman alle 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Sen jälkeen vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen; siinä määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain viitearvon verran eli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos edellä mainitut riskit toteutuvat, ei keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen vuoteen 2010 mennessä kuitenkaan ole taattua. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämä ohjelmakauden lopussa ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. |
| --- | --- |

(10)

Jos edellä mainitut riskit toteutuvat, edellyttää alijäämän supistaminen pysyvästi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen lisätoimia vuonna 2006. Julkisen talouden rakenteellinen suunniteltu sopeuttaminen jää hieman alle 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Sen jälkeen vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen; siinä määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain viitearvon verran eli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos edellä mainitut riskit toteutuvat, ei keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen vuoteen 2010 mennessä kuitenkaan ole taattua. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämä ohjelmakauden lopussa ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa.

| (11) | Julkisen velan arvioidaan vuonna 2005 kasvaneen 66 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 3 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. Velkasuhteen kehitys ei ehkä ole niin suotuisaa kuin ohjelmassa on ennustettu, kun otetaan huomioon edellä mainitut julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde ei kenties supistu riittävästi kohti viitearvoa. Hallitus kuitenkin ilmoitti äskettäin, että kaikki kasvuun liittyvät ylimääräiset verotulot käytettäisiin alijäämän supistamiseen, mikä on tervetullutta. |
| --- | --- |

(11)

Julkisen velan arvioidaan vuonna 2005 kasvaneen 66 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 3 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. Velkasuhteen kehitys ei ehkä ole niin suotuisaa kuin ohjelmassa on ennustettu, kun otetaan huomioon edellä mainitut julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde ei kenties supistu riittävästi kohti viitearvoa. Hallitus kuitenkin ilmoitti äskettäin, että kaikki kasvuun liittyvät ylimääräiset verotulot käytettäisiin alijäämän supistamiseen, mikä on tervetullutta.

| (12) | Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Ranskassa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta keskisuuri riski. Viimeaikaisista uudistuksista erityisesti vuoden 2003 eläkeuudistuksella on merkittävällä tavalla hillitty julkisten menojen tulevaa kasvua. Uudistukset on saatettava loppuun, jotta tulokset vastaavat odotuksia. Julkinen velka ylittää nykyään perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja mikäli julkisen talouden suurta rakenteellista alijäämää ei onnistuta supistamaan, velka ei vähene riittävästi suhteessa kustannuksiin, joita väestön ikääntymisen tulevaisuudessa aiheuttaa. Ilman lisäuudistuksia julkista taloutta on vakautettava voimakkaasti, jotta pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä voidaan lieventää. |
| --- | --- |

(12)

Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Ranskassa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta keskisuuri riski. Viimeaikaisista uudistuksista erityisesti vuoden 2003 eläkeuudistuksella on merkittävällä tavalla hillitty julkisten menojen tulevaa kasvua. Uudistukset on saatettava loppuun, jotta tulokset vastaavat odotuksia. Julkinen velka ylittää nykyään perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja mikäli julkisen talouden suurta rakenteellista alijäämää ei onnistuta supistamaan, velka ei vähene riittävästi suhteessa kustannuksiin, joita väestön ikääntymisen tulevaisuudessa aiheuttaa. Ilman lisäuudistuksia julkista taloutta on vakautettava voimakkaasti, jotta pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä voidaan lieventää.

| (13) | Julkisen talouden alalla suunnitellut toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaisia vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Ranska aikoo erityisesti toteuttaa lukuisia rakenneuudistuksia, joilla varmistetaan julkisten menojen kasvun hidastuminen ja parannetaan julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Liiallisen alijäämän korjaaminen sen sijaan saattaa vaatia lisätoimia. |
| --- | --- |

(13)

Julkisen talouden alalla suunnitellut toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaisia vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Ranska aikoo erityisesti toteuttaa lukuisia rakenneuudistuksia, joilla varmistetaan julkisten menojen kasvun hidastuminen ja parannetaan julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Liiallisen alijäämän korjaaminen sen sijaan saattaa vaatia lisätoimia.

| (14) | Ranskan 7 päivänä marraskuuta 2005 toimittamassa uudistetun kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa asetetaan kolme keskeistä tavoitetta: a) edellytysten luominen vahvalle talouskasvulle mukaan lukien kestävä julkinen talous; b) työttömyyden vähentäminen ja työllisyyden lisääminen; ja c) osaamistalouden rakentaminen. Potentiaalisen tuotannon lisääminen — erityisesti ns. työllisyyden hätäsuunnitelmalla ja muilla työmarkkinauudistuksilla — on yksi Ranskan julkisen talouden kolmesta pilarista, jotka mainitaan tarkistetussa ohjelmassa. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet ovat pitkälti johdonmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Vakausohjelmassa näitä toimenpiteitä täydennetään julkisen talouden institutionaalisiin rakenteisiin tehtävillä muutoksilla. Näihin kuuluvat menojen kasvua hillitsevien sääntöjen määrittely ja tehostettu soveltaminen julkisen talouden alasektorien kaikilla tasoilla sekä perustan luominen toimijoiden väliselle paremmalle koordinoinnille. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen toimien kaikkia vaikutuksia julkiseen talouteen ei kuitenkaan ole määritelty riittävän yksityiskohtaisesti vakausohjelmaan sisältyvissä julkisen talouden ennusteissa. |
| --- | --- |

(14)

Ranskan 7 päivänä marraskuuta 2005 toimittamassa uudistetun kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa asetetaan kolme keskeistä tavoitetta: a) edellytysten luominen vahvalle talouskasvulle mukaan lukien kestävä julkinen talous; b) työttömyyden vähentäminen ja työllisyyden lisääminen; ja c) osaamistalouden rakentaminen. Potentiaalisen tuotannon lisääminen — erityisesti ns. työllisyyden hätäsuunnitelmalla ja muilla työmarkkinauudistuksilla — on yksi Ranskan julkisen talouden kolmesta pilarista, jotka mainitaan tarkistetussa ohjelmassa. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet ovat pitkälti johdonmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Vakausohjelmassa näitä toimenpiteitä täydennetään julkisen talouden institutionaalisiin rakenteisiin tehtävillä muutoksilla. Näihin kuuluvat menojen kasvua hillitsevien sääntöjen määrittely ja tehostettu soveltaminen julkisen talouden alasektorien kaikilla tasoilla sekä perustan luominen toimijoiden väliselle paremmalle koordinoinnille. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen toimien kaikkia vaikutuksia julkiseen talouteen ei kuitenkaan ole määritelty riittävän yksityiskohtaisesti vakausohjelmaan sisältyvissä julkisen talouden ennusteissa.

Edellä esitetyn arvion perusteella neuvosto pitää hyvänä suunnitelmana sitä, että Ranskan vakausohjelmassa keskitytään julkisen velan vähentämiseen. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen ja pitkän aikavälin kestävyyteen liittyy kuitenkin riskejä. Edellä esitetyn ja komission joulukuussa 2004 antaman tiedonannon, jonka neuvosto hyväksyi tammikuussa 2005, mukaisesti neuvosto kehottaa Ranskaa

| — | varmistamaan tarvittavat rakenteelliset sopeutustoimet, joilla julkisen talouden alijäämä supistetaan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 uskottavalla ja kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

—

varmistamaan tarvittavat rakenteelliset sopeutustoimet, joilla julkisen talouden alijäämä supistetaan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 uskottavalla ja kestävällä tavalla;

| — | toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla varmistetaan julkisen talouden suunniteltu vakauttaminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ja parannetaan julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä; ja |
| --- | --- |

—

toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla varmistetaan julkisen talouden suunniteltu vakauttaminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ja parannetaan julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä; ja

| — | tehostamaan julkisen talouden alasektoreille määritettyjen menosääntöjen seurantaa ja noudattamista, jotta kunnianhimoisista monivuotisista menokatoista ei poiketa. |
| --- | --- |

—

tehostamaan julkisen talouden alasektoreille määritettyjen menosääntöjen seurantaa ja noudattamista, jotta kunnianhimoisista monivuotisista menokatoista ei poiketa.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | VO tammikuu 2006 (4) | 2,3 | 1,5–2,0 | 2,0–2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| KOM marraskuu 2005 (11) | 2,3 | 1,5 | 1,8 | 2,3 | ... | ... |
| VO joulukuu 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | ... |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO tammikuu 2006 (4) | 2,3 | 1,9 | 1,8 | 1,75 | 1,75 | 1,75 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | ... | ... |
| VO joulukuu 2004 (10) | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | ... |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO tammikuu 2006 (5) | – 0,3 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 |
| KOM marraskuu 2005 (9) | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,0 | ... | ... |
| VO joulukuu 2004 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | ... |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2006 | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 |
| KOM marraskuu 2005 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,5 | – 3,5 | ... | ... |
| VO joulukuu 2004 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,9 | ... |
| Perusjäämä
  (suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2006 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,7 | – 0,7 | ... | ... |
| VO joulukuu 2004 | – 0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 | ... |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2006 (5) | – 3,5 | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 | – 3,6 | – 3,0 | – 3,0 | – 3,1 | ... | ... |
| VO joulukuu 2004 (6) | – 3,4 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,7 | ... |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2006 (7) | – 3,5 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | – 3,6 | – 3,5 | – 3,3 | – 3,1 | ... | ... |
| VO joulukuu 2004 | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Julkisen velan bruttomäärä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2006 | 65,1 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 |
| KOM marraskuu 2005 | 65,1 | 66,5 | 67,1 | 68,0 | ... | ... |
| VO joulukuu 2004 | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 | ... |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(muutos, %)

VO tammikuu 2006 (4)

2,3

1,5–2,0

2,0–2,5

2,25

2,25

2,25

KOM marraskuu 2005 (11)

2,3

1,5

1,8

2,3

...

...

VO joulukuu 2004

2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

...

YKHI-inflaatio

(%)

VO tammikuu 2006 (4)

2,3

1,9

1,8

1,75

1,75

1,75

KOM marraskuu 2005

2,3

2,0

2,1

1,9

...

...

VO joulukuu 2004 (10)

2,2

1,8

1,5

1,5

1,5

...

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO tammikuu 2006 (5)

– 0,3

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

KOM marraskuu 2005 (9)

– 0,2

– 0,5

– 0,9

– 1,0

...

...

VO joulukuu 2004

– 0,5

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,4

...

Julkisen talouden rahoitusasema

(suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2006

– 3,7

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

KOM marraskuu 2005

– 3,7

– 3,2

– 3,5

– 3,5

...

...

VO joulukuu 2004

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

– 0,9

...

Perusjäämä

(suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2006

– 0,8

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

KOM marraskuu 2005

– 0,8

– 0,5

– 0,7

– 0,7

...

...

VO joulukuu 2004

– 0,7

0,1

0,8

1,5

2,2

...

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2006 (5)

– 3,5

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM marraskuu 2005

– 3,6

– 3,0

– 3,0

– 3,1

...

...

VO joulukuu 2004 (6)

– 3,4

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,7

...

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2006 (7)

– 3,5

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM marraskuu 2005 (8)

– 3,6

– 3,5

– 3,3

– 3,1

...

...

VO joulukuu 2004

...

...

...

...

...

...

Julkisen velan bruttomäärä

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2006

65,1

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

KOM marraskuu 2005

65,1

66,5

67,1

68,0

...

...

VO joulukuu 2004

64,8

65,0

64,6

63,6

62,0

...

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät Internet-osoitteesta

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ohjelmassa on puutteita, jotka liittyvät uusissa käytännesäännöissä määrättyihin pakollisiin ja vapaaehtoisiin tietoihin. Puuttuvat pakolliset tiedot liittyvät lähinnä lyhyitä ja pitkiä korkoja koskeviin oletuksiin. Puuttuvat vapaaehtoiset tiedot liittyvät pääasiassa julkisen talouden menoja koskeviin toimintokohtaisiin tietoihin, julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskeviin tietoihin sekä työmarkkinakehitykseen.

(3)  Ranskan hallituksen nimittämä riippumaton komitea, joka analysoi julkista velkaa ja etsii keinoja vähentää sitä. Komitean raportti julkaistiin joulukuun 2005 puolivälissä.

(4)  Muissa laskelmissa on käytetty lukujen tarkkoja desimaaliarvoja.

(5)  Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelman tietoihin.

(6)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema (kuten edellisillä riveillä), jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Komission yksiköiden laskelmien mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,6 % suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (rakenteellisen ja suhdannetasoitetun rahoitusaseman välinen pienemmältä näyttävä ero johtuu pyöristämisestä) ja 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006; kaikki kyseiset toimenpiteet pienentävät alijäämää).

(8)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,2 prosenttia vuonna 2006; kaikki kyseiset toimenpiteet pienentävät alijäämää).

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,3 prosenttia vuonna 2004, 1,9 prosenttia vuonna 2005, 2,2 prosenttia vuonna 2006 ja 2,4 prosenttia vuonna 2007–2009.

(10)  YKHI:n sijaan KHI:n muutos.

(11)  Ensimmäisten arvioiden mukaan kasvu oli 1,4 % vuonna 2005. Komission yksiköiden 21 päivänä helmikuuta 2006 tekemän väliennusteen mukaan kasvu on 1,9 prosenttia vuonna 2006.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/19

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Irlannin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 82/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki [14 päivänä maaliskuuta 2006] Irlannin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki [14 päivänä maaliskuuta 2006] Irlannin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | BKT henkeä kohti ja työllisyysaste ovat kasvaneet Irlannissa huomattavan nopeasti kymmenen viime vuoden aikana. Viime vuosina Irlannin talous on edelleen kasvanut hieman alle 5 prosenttia vuodessa eli kasvuvauhti on euroalueen nopeimpia. Lisäksi työllisyys on nousussa ja inflaatio on nopeasti lähentynyt euroalueen keskiarvoa. Julkisen talouden kehityksestä voidaan todeta, että julkisen talouden rahoitusasema on yleisesti ottaen ollut vakaa. Kymmenen viime vuoden aikana julkisen talouden rahoitusasema on useimpina vuosina ollut ylijäämäinen ja velkasuhde on supistunut huomattavasti (alle 30 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005). |
| --- | --- |

(2)

BKT henkeä kohti ja työllisyysaste ovat kasvaneet Irlannissa huomattavan nopeasti kymmenen viime vuoden aikana. Viime vuosina Irlannin talous on edelleen kasvanut hieman alle 5 prosenttia vuodessa eli kasvuvauhti on euroalueen nopeimpia. Lisäksi työllisyys on nousussa ja inflaatio on nopeasti lähentynyt euroalueen keskiarvoa. Julkisen talouden kehityksestä voidaan todeta, että julkisen talouden rahoitusasema on yleisesti ottaen ollut vakaa. Kymmenen viime vuoden aikana julkisen talouden rahoitusasema on useimpina vuosina ollut ylijäämäinen ja velkasuhde on supistunut huomattavasti (alle 30 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005).

| (3) | Neuvosto hyväksyi Irlannin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa (vuodet 2004—2007) esitetyn julkisen talouden strategian 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa. Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että edellisessä tarkistuksessa tavoitteeksi asetettiin 0,8 prosentin suuruinen julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen, kun taas uudessa tarkistuksessa ylijäämää arvioidaan syntyvän 0,3 prosenttia huolimatta siitä, että kasvuennustetta on tarkistettu alaspäin. Keskeinen syy vuoden 2005 huomattavasti ennakoitua parempaan tulokseen löytyy tulopuolelta. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi Irlannin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa (vuodet 2004—2007) esitetyn julkisen talouden strategian 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa. Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että edellisessä tarkistuksessa tavoitteeksi asetettiin 0,8 prosentin suuruinen julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen, kun taas uudessa tarkistuksessa ylijäämää arvioidaan syntyvän 0,3 prosenttia huolimatta siitä, että kasvuennustetta on tarkistettu alaspäin. Keskeinen syy vuoden 2005 huomattavasti ennakoitua parempaan tulokseen löytyy tulopuolelta.

| (4) | Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tietovaatimuksia (2). |
| --- | --- |

(4)

Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tietovaatimuksia (2).

| (5) | Kokonaistuotannon kasvu pysyttelee ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan 4

  ja 5 prosentin välillä koko ohjelmakauden. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Vaikka talouden nykytila vaikuttaa kaiken kaikkiaan hyvältä ja kasvu jatkuu vahvana, keskipitkällä aikavälillä on jonkinlaisia riskejä makrotalouden näkymien heikkenemisestä. Erityisesti nämä riskit liittyvät maailmantalouden näkymiin, kun otetaan huomioon talouden avoimuus, ja kotimaan markkinoilla asuntorakentamisen pitkään jatkuneen vahvan kasvun mahdolliseen äkilliseen hidastumiseen. Ohjelman YKHI-inflaatiota koskevat ennusteet saattavat olla hieman alhaisia. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Tarkistettu ohjelma vahvistaa Irlannin hallituksen sitoutumisen terveen julkisen talouden ylläpitämiseen. Julkisen talouden strategian lähtökohtana on

  prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 0,6 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 0,8 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen kahtena viimeisenä ohjelmavuonna. Perusylijäämä supistuu 1

  prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005

  prosenttiin vuosina 2006—2008. Tulot suhteessa BKT:hen ovat laskusuunnassa, kun taas menosuhde kasvaa alkuvaiheessa ja laskee takaisin vuoden 2005 tasolle vasta ohjelmakauden lopussa. Investointien ennakoidaan kasvavan suhteessa BKT:hen

  prosenttiyksikköä vuosina 2005—2008. Jos ei oteta huomioon vuoden 2005 odotettua parempaa tulosta, tarkistettu ohjelma vahvistaa pääpiirteissään edellisen ohjelmatarkistuksen julkisen talouden tavoitteet. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (7) | Vuodeksi 2006 on kaavailtu julkisen talouden kasvua, minkä jälkeen yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun rahoitusaseman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) on tarkoitus vakiintua noin 0,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuvuosina. Ohjelmassa asetetaan julkiselle taloudelle keskipitkän aikavälin tavoitteeksi lähellä tasapainoa oleva rakenteellinen rahoitusasema ja pyritään säilyttämään rakenteellinen rahoitusasema, joka vastaa ohjelmassa asetettua keskipitkän aikavälin tavoitetta koko ohjelmakauden. Koska ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäisvaatimusta (noin 1 

   prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) kunnianhimoisempi, sen saavuttamisen pitäisi merkitä myös liiallisen alijäämän estävän varmuusmarginaalitavoitteen täyttymistä. Tavoitteen asianmukaisuudesta voidaan todeta, että ohjelman sisältämä keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu vaihteluvälille, joka vakaus- ja kasvusopimuksessa sekä käytännesäännöissä asetetaan euroalueelle ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuville jäsenvaltioille. Se on myös määritetty vaativammaksi kuin mitä velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua parempi varsinkin vuonna 2006. Tuloennuste saattaa antaa aihetta olettaa ohjelman verokertymään liittyvien ennusteiden olevan varovaisia, ja menopuolella pääomamenot saattavat osoittautua jonkin verran suunniteltua alhaisemmiksi. Tarkistetussa ohjelmassa esitetyistä makrotaloudellisista ennusteista johtuvat, julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit vaikuttavat neutraaleilta ja ovat pääpiirteissään komission yksiköiden arvioiden mukaisia. Julkisen talouden ennusteet saattavat kuitenkin olla haavoittuvaisia, jos keskipitkän aikavälin riskit makrotalouden näkymien heikkenemisestä toteutuvat. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua parempi varsinkin vuonna 2006. Tuloennuste saattaa antaa aihetta olettaa ohjelman verokertymään liittyvien ennusteiden olevan varovaisia, ja menopuolella pääomamenot saattavat osoittautua jonkin verran suunniteltua alhaisemmiksi. Tarkistetussa ohjelmassa esitetyistä makrotaloudellisista ennusteista johtuvat, julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit vaikuttavat neutraaleilta ja ovat pääpiirteissään komission yksiköiden arvioiden mukaisia. Julkisen talouden ennusteet saattavat kuitenkin olla haavoittuvaisia, jos keskipitkän aikavälin riskit makrotalouden näkymien heikkenemisestä toteutuvat.

| (9) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, että julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa minään vuonna. |
| --- | --- |

(9)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, että julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa minään vuonna.

| (10) | Velkasuhde oli hivenen alle 100 prosenttia suhteessa BKT:hen vielä 1990-luvun alussa, mutta sen arvellaan laskeneen 28 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, eli velkasuhde on huomattavasti alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen vakiintuvan tälle tasolle ohjelmakaudella. Jos eläkerahasto National Pensions Reserve Fund (NPRF) ei olisi hankkinut julkisen talouden ulkopuolisia omaisuuseriä, velkasuhde laskisi huomattavasti ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(10)

Velkasuhde oli hivenen alle 100 prosenttia suhteessa BKT:hen vielä 1990-luvun alussa, mutta sen arvellaan laskeneen 28 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, eli velkasuhde on huomattavasti alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen vakiintuvan tälle tasolle ohjelmakaudella. Jos eläkerahasto National Pensions Reserve Fund (NPRF) ei olisi hankkinut julkisen talouden ulkopuolisia omaisuuseriä, velkasuhde laskisi huomattavasti ohjelmakaudella.

| (11) | Ennustetut väestön ikääntymisestä aiheutuvat julkiset menot vaikuttavat olevan Irlannin julkisen talouden kestävyyden kannalta keskisuuri riski. Julkisen talouden nykyinen vakaa rahoitusasema yhdessä alhaisen velka-asteen ja eläkerahastoon kerrytettyjen varojen kanssa auttavat osittain tasapainottamaan ennustettua ikääntymisestä aiheutuvien menojen (erityisesti eläkemenojen) huomattavaa kasvua pitkällä aikavälillä. Lisäksi Irlanti on äskettäin uudistanut julkisen sektorin eläkejärjestelmää, ja suunnitteilla on lisätoimenpiteitä, joiden pitäisi auttaa luomaan kestävämpi perusta julkisen sektorin eläkkeenmaksulle. Maksuosuuksien riittävyyden säännöllinen seuranta vakuutusmatemaattisen tarkastelun avulla on myös hyödyllistä. Olisi kuitenkin tärkeää ottaa käyttöön lisätoimenpiteitä, joilla vähennetään väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, jotta vähennettäisiin julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(11)

Ennustetut väestön ikääntymisestä aiheutuvat julkiset menot vaikuttavat olevan Irlannin julkisen talouden kestävyyden kannalta keskisuuri riski. Julkisen talouden nykyinen vakaa rahoitusasema yhdessä alhaisen velka-asteen ja eläkerahastoon kerrytettyjen varojen kanssa auttavat osittain tasapainottamaan ennustettua ikääntymisestä aiheutuvien menojen (erityisesti eläkemenojen) huomattavaa kasvua pitkällä aikavälillä. Lisäksi Irlanti on äskettäin uudistanut julkisen sektorin eläkejärjestelmää, ja suunnitteilla on lisätoimenpiteitä, joiden pitäisi auttaa luomaan kestävämpi perusta julkisen sektorin eläkkeenmaksulle. Maksuosuuksien riittävyyden säännöllinen seuranta vakuutusmatemaattisen tarkastelun avulla on myös hyödyllistä. Olisi kuitenkin tärkeää ottaa käyttöön lisätoimenpiteitä, joilla vähennetään väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, jotta vähennettäisiin julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

| (12) | Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Irlanti noudattaa keskipitkän aikavälin tavoitettaan, ja tarkistuksessa esitetään katsaus hallituksen rakenneuudistusohjelmaan, jolla on tarkoitus parantaa julkisten palvelujen laatua, lisätä julkisten varojen käytön tehokkuutta ja huolehtia Irlannin talouden infrastruktuuriin liittyvistä tarpeista. |
| --- | --- |

(12)

Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Irlanti noudattaa keskipitkän aikavälin tavoitettaan, ja tarkistuksessa esitetään katsaus hallituksen rakenneuudistusohjelmaan, jolla on tarkoitus parantaa julkisten palvelujen laatua, lisätä julkisten varojen käytön tehokkuutta ja huolehtia Irlannin talouden infrastruktuuriin liittyvistä tarpeista.

| (13) | Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Irlannin kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Irlanti toimitti 28 päivänä lokakuuta 2005, tuodaan esille erityisesti seuraavat julkiseen talouteen merkittävästi vaikuttavat haasteet: i) jatkossakin etusijalle asetetaan julkiset investoinnit taloudelliseen ja sosiaaliseen infrastruktuuriin sekä muut kasvua lisäävät menot ja ii) säilytetään vakaa makrotalouden ympäristö ja julkisen talouden kestävyys sekä varmistetaan inflaation pysytteleminen kohtuullisena. Vaikuttaa siltä, että kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen poliittisten linjausten vaikutukset julkiseen talouteen on otettu huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkisen talouden ennusteissa. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet ovat johdonmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Vakausohjelmassa näitä toimenpiteitä täydennetään julkisen talouden institutionaalisilla muutoksilla, muun muassa talousarvio- ja arviointimenettelyjen uudistuksilla. |
| --- | --- |

(13)

Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Irlannin kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Irlanti toimitti 28 päivänä lokakuuta 2005, tuodaan esille erityisesti seuraavat julkiseen talouteen merkittävästi vaikuttavat haasteet: i) jatkossakin etusijalle asetetaan julkiset investoinnit taloudelliseen ja sosiaaliseen infrastruktuuriin sekä muut kasvua lisäävät menot ja ii) säilytetään vakaa makrotalouden ympäristö ja julkisen talouden kestävyys sekä varmistetaan inflaation pysytteleminen kohtuullisena. Vaikuttaa siltä, että kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen poliittisten linjausten vaikutukset julkiseen talouteen on otettu huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkisen talouden ennusteissa. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet ovat johdonmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Vakausohjelmassa näitä toimenpiteitä täydennetään julkisen talouden institutionaalisilla muutoksilla, muun muassa talousarvio- ja arviointimenettelyjen uudistuksilla.

Neuvosto katsoo, että yleisesti ottaen julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla ja julkisen talouden strategia on hyvä esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta. Se kehottaa Irlantia jatkossakin toteuttamaan toimenpiteitä, joiden avulla voidaan ratkaista ongelmat, joita väestön ikääntyminen aiheuttaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | VO joulukuu 2005 | 4,5 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |
| KOM marraskuu 2005 (4) | 4,5 | 4,4 | 4,8 | 5,0 | .. |
| VO joulukuu 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 | .. |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,5 | 2,4 | .. |
| VO joulukuu 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 | .. |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (3) | 0,1 | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | 0,1 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,6 | .. |
| VO joulukuu 2004 (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 2,0 | .. |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 1,4 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 |
| KOM marraskuu 2005 (4) | 1,4 | – 0,4 | – 0,3 | – 0,1 | .. |
| VO joulukuu 2004 | 0,9 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | .. |
| Perusjäämä
  (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 2,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 |
| KOM marraskuu 2005 (4) | 2,7 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | .. |
| VO joulukuu 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 | .. |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (3) | 1,4 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2005 (4) | 1,4 | 0,2 | 0,6 | 0,9 | .. |
| VO joulukuu 2004 (3) | 1,2 | – 0,2 | 0,1 | 0,0 | .. |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (6) | 0,7 | 1,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2005 (4)
   (7) | 0,7 | 0,6 | 0,6 | 0,9 | .. |
| VO joulukuu 2004 | n.d. | .. | .. | .. | .. |
| Julkinen bruttovelka
  (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 29,4 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 |
| KOM marraskuu 2005 (4) | 29,8 | 29,0 | 28,7 | 28,2 | .. |
| VO joulukuu 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 | .. |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(muutos, %)

VO joulukuu 2005

4,5

4,6

4,8

5,0

4,8

KOM marraskuu 2005 (4)

4,5

4,4

4,8

5,0

..

VO joulukuu 2004

5,3

5,1

5,2

5,4

..

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2005

2,3

2,2

2,0

2,0

1,8

KOM marraskuu 2005

2,3

2,2

2,5

2,4

..

VO joulukuu 2004

2,3

2,1

2,0

1,9

..

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (3)

0,1

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

KOM marraskuu 2005 (8)

0,1

– 1,6

– 2,2

– 2,6

..

VO joulukuu 2004 (3)

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 2,0

..

Julkisen talouden rahoitusasema

(suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

1,4

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

KOM marraskuu 2005 (4)

1,4

– 0,4

– 0,3

– 0,1

..

VO joulukuu 2004

0,9

– 0,8

– 0,6

– 0,6

..

Perusjäämä

(suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

2,6

1,5

0,6

0,4

0,5

KOM marraskuu 2005 (4)

2,7

0,8

0,8

0,9

..

VO joulukuu 2004

2,1

0,6

0,6

0,7

..

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (3)

1,4

0,8

0,2

0,1

0,1

KOM marraskuu 2005 (4)

1,4

0,2

0,6

0,9

..

VO joulukuu 2004 (3)

1,2

– 0,2

0,1

0,0

..

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (6)

0,7

1,1

0,1

0,1

0,1

KOM marraskuu 2005 (4)
   (7)

0,7

0,6

0,6

0,9

..

VO joulukuu 2004

n.d.

..

..

..

..

Julkinen bruttovelka

(suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

29,4

28,0

28,0

28,2

28,3

KOM marraskuu 2005 (4)

29,8

29,0

28,7

28,2

..

VO joulukuu 2004

30,5

30,1

30,1

30,0

..

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ohjelmassa on kaikki pakolliset tiedot, mutta uusista käytännesäännöistä puuttuu joitakin vapaaehtoisia tietoja.

(3)  Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelmassa annettuihin tietoihin.

(4)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste on tehty ennen joulukuun 2005 talousarviota, johon taas tarkistettu vakausohjelma perustuu.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet (0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005; ylijäämää supistavia). Irlannin valtiovarainministeriön toimittaman arvion mukaan kertaluonteiset toimenpiteet ovat 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 (molemmat ylijäämää lisääviä).

(7)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005; ylijäämää supistavia).

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,8 prosenttia vuonna 2004, 6,1 prosenttia vuonna 2005, 5,5 prosenttia vuonna 2006 ja 5,3 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/23

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

(2006/C 82/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Italian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2009. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Italian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2009.

| (2) | Vuosina 1995—2004 Italian bruttokansantuote kasvoi keskimäärin 1 

   prosentin vuosivauhtia, mikä on alle euroalueen 2 prosentin keskiarvon. Viimeisten 10 vuoden aikana Italiassa on koettu tuottavuuden kasvun selvä hidastuminen, kilpailukyvyn asteittainen heikentyminen, joka on johtanut vientimarkkinaosuuksien menetykseen, sekä vuoden 2000 jälkeen tuotantoteollisuuden merkittävä supistuminen. Italia teki paljon töitä julkisen talouden vakauttamiseksi 1990-luvulla ja vähensi julkisen talouden alijäämän 12 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 1990 alle 2 prosenttiin vuosikymmenen lopussa. Alijäämä nousi kuitenkin jälleen yli 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2001, 2003 ja 2004 ja pysyi tällä tasolla ainoastaan huomattavien kertaluonteisten toimenpiteiden (2) ansiosta. Perusylijäämä oli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 1999, mutta putosi 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Julkisen velan suhde BKT:hen oli enimmillään 125 prosenttia vuonna 1994 ja alkoi tämän jälkeen supistua. Supistuminen on kuitenkin hidastunut huomattavasti. Vuoden 2004 lopussa velkaa oli 106 

   prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | Vakausohjelman edellisestä tarkistuksesta 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Italiaa varmistamaan vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamisen, saavuttamaan lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman ja varmistamaan, että velan suhde BKT:hen supistuu nopeammin kiinnittämällä erityistä huomiota muihin velkaa kasvattaviin tekijöihin kuin nettoluotonottoon. Neuvosto teki 28 päivänä heinäkuuta 2005 päätöksen, jonka mukaan Italialla on liiallinen alijäämä. Neuvoston perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samana päivänä antaman suosituksen mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2007 mennessä. Komissio antoi 22 päivänä helmikuuta tiedonannon, jossa todettiin, että jos Italia panee täytäntöön neuvoston asettamaan määräaikaan eli 12 päivään tammikuuta 2006 mennessä kaikki toimenpiteet, se noudattaa neuvoston suositukseen sisältyvää vakauttamisuraa. |
| --- | --- |

(3)

Vakausohjelman edellisestä tarkistuksesta 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Italiaa varmistamaan vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamisen, saavuttamaan lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman ja varmistamaan, että velan suhde BKT:hen supistuu nopeammin kiinnittämällä erityistä huomiota muihin velkaa kasvattaviin tekijöihin kuin nettoluotonottoon. Neuvosto teki 28 päivänä heinäkuuta 2005 päätöksen, jonka mukaan Italialla on liiallinen alijäämä. Neuvoston perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samana päivänä antaman suosituksen mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2007 mennessä. Komissio antoi 22 päivänä helmikuuta tiedonannon, jossa todettiin, että jos Italia panee täytäntöön neuvoston asettamaan määräaikaan eli 12 päivään tammikuuta 2006 mennessä kaikki toimenpiteet, se noudattaa neuvoston suositukseen sisältyvää vakauttamisuraa.

| (4) | Vuoden 2005 alijäämän arvioidaan olevan 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka ohjelman edellisessä tarkistuksessa tavoitteeksi asetettiin 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tavoitteen saavuttamatta jääminen on seurausta i) BKT:n riittämättömästä kasvusta, ii) perusmenoja ja kiinteän omaisuuden myyntiä koskevan seurannan puutteesta, jota korkeammat tulot ja alhaisemmat korkomenot eivät ole täysin kompensoineet sekä iii) vuodelta 2004 siirtyvistä vaikutuksista, jotka johtuivat pääasiassa tilastollisista tarkistuksista. |
| --- | --- |

(4)

Vuoden 2005 alijäämän arvioidaan olevan 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka ohjelman edellisessä tarkistuksessa tavoitteeksi asetettiin 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tavoitteen saavuttamatta jääminen on seurausta i) BKT:n riittämättömästä kasvusta, ii) perusmenoja ja kiinteän omaisuuden myyntiä koskevan seurannan puutteesta, jota korkeammat tulot ja alhaisemmat korkomenot eivät ole täysin kompensoineet sekä iii) vuodelta 2004 siirtyvistä vaikutuksista, jotka johtuivat pääasiassa tilastollisista tarkistuksista.

| (5) | Ohjelma vastaa pääpiirteissään rakennemallia, mutta ei noudata joissakin olennaisissa kohdissa vakaus- ja lähentymisohjelmien tietojen toimittamista koskevia vaatimuksia, jotka on määritetty uusissa käytännesäännöissä (3). Tarkistettu ohjelma toimitettiin kolme viikkoa käytännesäännöissä asetetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen, mikä johtui viranomaisten halusta sisällyttää siihen vuoden 2006 talousarvion lopullinen versio. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelma vastaa pääpiirteissään rakennemallia, mutta ei noudata joissakin olennaisissa kohdissa vakaus- ja lähentymisohjelmien tietojen toimittamista koskevia vaatimuksia, jotka on määritetty uusissa käytännesäännöissä (3). Tarkistettu ohjelma toimitettiin kolme viikkoa käytännesäännöissä asetetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen, mikä johtui viranomaisten halusta sisällyttää siihen vuoden 2006 talousarvion lopullinen versio.

| (6) | Ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu nollasta vuonna 2005 keskimäärin hieman yli 1 

   prosenttiin ohjelman loppukaudella. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario vaikuttaa realistiselta. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Ohjelmassa hahmotellulla julkisen talouden strategialla tähdätään alijäämän vähentämiseen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä ja sitä kautta julkisen talouden vakauttamiseen ja tasapainoiseen talousarvioon seuraavina vuosina. Perusjäämän odotetaan paranevan 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2005 oli 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden korjaus vuonna 2006 painottuu pitkälti menoihin. Vuosiksi 2007—2009 annetaan ainoastaan korjauksen määrä, joka vaaditaan, jotta muuttumattomaan lainsäädäntöön perustuviin trendin mukaisiin alijäämiin liittyvän julkisen talouden tavoitteet saavutetaan. Edelliseen ohjelmaan verrattuna uudessa tarkistetussa ohjelmassa talouden sopeuttaminen painottuu ohjelman alkuun, vaikkakin epäsuotuisammassa makrotalouden skenaariossa. Vuodeksi 2008 asetettu uusi alijäämätavoite on kuitenkin 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen huonompi kuin edellisessä tarkistuksessa, koska etupainotteisuus ei täysin korvaa vuoden 2005 huomattavasti heikompaa alkutilannetta. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmassa hahmotellulla julkisen talouden strategialla tähdätään alijäämän vähentämiseen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä ja sitä kautta julkisen talouden vakauttamiseen ja tasapainoiseen talousarvioon seuraavina vuosina. Perusjäämän odotetaan paranevan 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2005 oli 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden korjaus vuonna 2006 painottuu pitkälti menoihin. Vuosiksi 2007—2009 annetaan ainoastaan korjauksen määrä, joka vaaditaan, jotta muuttumattomaan lainsäädäntöön perustuviin trendin mukaisiin alijäämiin liittyvän julkisen talouden tavoitteet saavutetaan. Edelliseen ohjelmaan verrattuna uudessa tarkistetussa ohjelmassa talouden sopeuttaminen painottuu ohjelman alkuun, vaikkakin epäsuotuisammassa makrotalouden skenaariossa. Vuodeksi 2008 asetettu uusi alijäämätavoite on kuitenkin 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen huonompi kuin edellisessä tarkistuksessa, koska etupainotteisuus ei täysin korvaa vuoden 2005 huomattavasti heikompaa alkutilannetta.

| (8) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) on tarkoitus parantaa ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin noin

   prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan selvästi julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen talousarvio vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti, mutta sen saavuttamiseen ei tähdätä ohjelmakauden aikana. Koska ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäistavoitetta vaativampi (noin 1 

   prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen), sen saavuttamisen pitäisi tuottaa riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Vähimmäistavoite saavutettaisiin kuitenkin vasta vuonna 2009. Ohjelmassa asetettu keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Vuoden 2006 talousarvion täytäntöönpanossa on merkittäviä epävarmuustekijöitä etenkin mittaviin säästöihin liittyen. Vuoden 2006 jälkeen suunnitelluista toimenpiteistä ei anneta mitään tietoa, ja tarvittava julkisen talouden korjaus saattaakin olla alimitoitettu. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Vuoden 2006 talousarvion täytäntöönpanossa on merkittäviä epävarmuustekijöitä etenkin mittaviin säästöihin liittyen. Vuoden 2006 jälkeen suunnitelluista toimenpiteistä ei anneta mitään tietoa, ja tarvittava julkisen talouden korjaus saattaakin olla alimitoitettu.

| (10) | Kun otetaan huomioon riskit, liiallisen alijäämän korjaaminen neuvoston asettamaan määräaikaan eli vuoteen 2007 mennessä riippuu ratkaisevasti vuoden 2006 talousarvion täydestä ja tehokkaasta toteutuksesta sekä vuoden 2007 huomattavien korjaavien toimenpiteiden (4) määrittelystä ja täytäntöönpanosta. Varmuusmarginaalin saavuttaminen vuonna 2009 riippuu näistä riskeistä ja vuoden 2007 jälkeen suoritettavien korjaavien toimenpiteiden määrittelystä ja täytäntöönpanosta. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. |
| --- | --- |

(10)

Kun otetaan huomioon riskit, liiallisen alijäämän korjaaminen neuvoston asettamaan määräaikaan eli vuoteen 2007 mennessä riippuu ratkaisevasti vuoden 2006 talousarvion täydestä ja tehokkaasta toteutuksesta sekä vuoden 2007 huomattavien korjaavien toimenpiteiden (4) määrittelystä ja täytäntöönpanosta. Varmuusmarginaalin saavuttaminen vuonna 2009 riippuu näistä riskeistä ja vuoden 2007 jälkeen suoritettavien korjaavien toimenpiteiden määrittelystä ja täytäntöönpanosta. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono.

| (11) | Julkisen velan arvioidaan olevan 108 

   prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, mikä ylittää selvästi perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja on EU:n korkeimpia. Ohjelmaan sisältyvien ennusteiden mukaan velkasuhde supistuu 7 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. Edellä mainittujen julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien ja virta-varanto-korjauseriin liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi velkasuhde ei ehkä kuitenkaan kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan. Tämän riskiarvioinnin perusteella olisi tarpeen edelleen vahvistaa julkisen talouden rahoitusasemaa, jotta taattaisiin riittävästi supistuva ja viitearvoa lähestyvä velkasuhde. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Italian julkisen talouden kestävyyteen näyttää kohdistuvan väestön ikääntymisestä aiheutuvien ennustettujen julkisten menojen vuoksi keskisuuri riski. Aikaisemmat uudistukset ovat auttaneet hillitsemään julkisten menojen kasvua, ja niiden, etenkin vuoden 2004 eläkeuudistuksen, täysimääräinen täytäntöönpano on ratkaisevaa odotettujen tulosten saavuttamiseksi. Tämänhetkinen julkisen bruttovelan korkea taso ja heikko julkisen talouden rahoitusasema ilmentävät tarvetta vakauttaa julkista taloutta huomattavasti keskipitkällä aikavälillä, jotta pienennettäisiin julkisen talouden kestävyyteen (5) kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(12)

Italian julkisen talouden kestävyyteen näyttää kohdistuvan väestön ikääntymisestä aiheutuvien ennustettujen julkisten menojen vuoksi keskisuuri riski. Aikaisemmat uudistukset ovat auttaneet hillitsemään julkisten menojen kasvua, ja niiden, etenkin vuoden 2004 eläkeuudistuksen, täysimääräinen täytäntöönpano on ratkaisevaa odotettujen tulosten saavuttamiseksi. Tämänhetkinen julkisen bruttovelan korkea taso ja heikko julkisen talouden rahoitusasema ilmentävät tarvetta vakauttaa julkista taloutta huomattavasti keskipitkällä aikavälillä, jotta pienennettäisiin julkisen talouden kestävyyteen (5) kohdistuvia riskejä.

| (13) | Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet vastaavat pääpiirteissään talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin. Italia pyrkii korjaamaan liiallisen alijäämän ja on sitoutunut varmistamaan keskimääräisen vuotuisen rakenteellisen mukautuksen (johon kertaluonteisia toimenpiteitä ei lasketa) vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Olisi kuitenkin asianmukaista suunnitella julkisen velan vähentämistä nopeammassa tahdissa. |
| --- | --- |

(13)

Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet vastaavat pääpiirteissään talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin. Italia pyrkii korjaamaan liiallisen alijäämän ja on sitoutunut varmistamaan keskimääräisen vuotuisen rakenteellisen mukautuksen (johon kertaluonteisia toimenpiteitä ei lasketa) vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Olisi kuitenkin asianmukaista suunnitella julkisen velan vähentämistä nopeammassa tahdissa.

| (14) | Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Italian kansallisessa uudistusohjelmassa, joka esitettiin 14 päivänä lokakuuta 2005, hahmotellaan seuraavat viisi haastetta: valinnanvapautta kansalaisille ja yrityksille useammilla aloilla (avaamalla energia- ja palvelualat kilpailulle), kannustaminen tieteelliseen tutkimukseen ja teknologisiin innovaatioihin, opetuksen ja koulutuksen kehittäminen, infrastruktuurin parantaminen sekä ympäristön suojelu. Kuudes painopiste on julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, jota käsitellään heinäkuussa 2005 päivätyssä talouden ja rahoituksen suunnitteluasiakirjassa (DPEF). Kansalliseen uudistusohjelmaan sekä talouden ja rahoituksen suunnitteluasiakirjaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet ovat pääpiirteissään johdonmukaisia vakausohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Tarkistetussa ohjelmassa hahmotellaan toimenpiteitä sosiaaliturvamaksujen alentamiseksi, yksityiseen eläkesäästämiseen kannustamiseksi sekä terveydenhuollon alijäämän pienentämiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Italian kansallisessa uudistusohjelmassa, joka esitettiin 14 päivänä lokakuuta 2005, hahmotellaan seuraavat viisi haastetta: valinnanvapautta kansalaisille ja yrityksille useammilla aloilla (avaamalla energia- ja palvelualat kilpailulle), kannustaminen tieteelliseen tutkimukseen ja teknologisiin innovaatioihin, opetuksen ja koulutuksen kehittäminen, infrastruktuurin parantaminen sekä ympäristön suojelu. Kuudes painopiste on julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, jota käsitellään heinäkuussa 2005 päivätyssä talouden ja rahoituksen suunnitteluasiakirjassa (DPEF). Kansalliseen uudistusohjelmaan sekä talouden ja rahoituksen suunnitteluasiakirjaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet ovat pääpiirteissään johdonmukaisia vakausohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Tarkistetussa ohjelmassa hahmotellaan toimenpiteitä sosiaaliturvamaksujen alentamiseksi, yksityiseen eläkesäästämiseen kannustamiseksi sekä terveydenhuollon alijäämän pienentämiseksi.

Edellä olevan arvioinnin perusteella ohjelmaa voidaan pitää asianmukaisena liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä edellyttäen, että vuoden 2006 talousarvio toteutuu täysin ja tehokkaasti ja että vuonna 2007 määritetään ja toteutetaan tuntuvia jatkotoimenpiteitä. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti 28 päivänä heinäkuuta 2005 antamiensa suositusten perusteella ja julkisen talouden kestävyyden parantamiseksi neuvosto kehottaa Italiaa:

| i) | toteuttamaan ohjelmassa vuosiksi 2006 ja 2007 suunnitellut rakenteelliset toimet, jotta se voisi taata liiallisen alijäämän korjaamisen uskottavalla ja kestävällä tavalla vuoteen 2007 mennessä; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan ohjelmassa vuosiksi 2006 ja 2007 suunnitellut rakenteelliset toimet, jotta se voisi taata liiallisen alijäämän korjaamisen uskottavalla ja kestävällä tavalla vuoteen 2007 mennessä;

| ii) | selittämään tarkasti, millaisia laajoja sopeutusuraan kuuluvia toimenpiteitä vuonna 2007 ja ohjelman viimeisinä vuosina toteutetaan, ja varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävässä sopeuttamisessa noudatetaan edelleen vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia, |
| --- | --- |

ii)

selittämään tarkasti, millaisia laajoja sopeutusuraan kuuluvia toimenpiteitä vuonna 2007 ja ohjelman viimeisinä vuosina toteutetaan, ja varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävässä sopeuttamisessa noudatetaan edelleen vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

| iii) | varmistamaan, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu kohti perustamissopimuksen mukaista 60 prosentin viitearvoa aiempaa nopeammin, muun muassa kiinnittämällä erityistä huomiota muihin velan määrään vaikuttaviin tekijöihin kuin nettoluotonottoon, ja |
| --- | --- |

iii)

varmistamaan, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu kohti perustamissopimuksen mukaista 60 prosentin viitearvoa aiempaa nopeammin, muun muassa kiinnittämällä erityistä huomiota muihin velan määrään vaikuttaviin tekijöihin kuin nettoluotonottoon, ja

| iv) | parantamaan julkisen talouden suunnittelua lisäämällä sen avoimuutta ja soveltamalla tehokkaasti vanhoja ja uusia menetelmiä menojen valvomiseksi, tarkastamiseksi ja ilmoittamiseksi. |
| --- | --- |

iv)

parantamaan julkisen talouden suunnittelua lisäämällä sen avoimuutta ja soveltamalla tehokkaasti vanhoja ja uusia menetelmiä menojen valvomiseksi, tarkastamiseksi ja ilmoittamiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu (6)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | VO joulukuu 2005 | 1,2 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM marraskuu 2005 (11) | 1,2 | 0,2 | 1,5 | 1,4 | ... | ... |
| VO marraskuu 2004 | 1,2 | 2,1 | 2,2 | 2,3 | 2,3 | ... |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,1 | 1,9 | ... | ... |
| VO marraskuu 2004 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 | 1,4 | ... |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (7) | – 0,4 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 (12) | – 0,5 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,2 | ... | ... |
| VO marraskuu 2004 (7) | – 1,6 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,3 | 0,0 | ... |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | – 3,2 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 |
| KOM marraskuu 2005 | – 3,2 | – 4,3 | – 4,2 | – 4,6 | ... | ... |
| VO marraskuu 2004 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,9 | ... |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 1,8 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 |
| KOM marraskuu 2005 | 1,8 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | ... | ... |
| VO marraskuu 2004 | 2,4 | 2,4 | 3,3 | 4,0 | 4,7 | ... |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (7) | – 3,0 | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM marraskuu 2005 | – 3,0 | – 3,5 | – 3,6 | – 4,0 | ... | ... |
| VO marraskuu 2004 (7) | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,0 | ... |
| Rakenteellinen rahoitusasema (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (9) | – 4,4 | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM marraskuu 2005 (10) | – 4,4 | – 4,0 | – 4,0 | – 4,0 | ... | ... |
| VO marraskuu 2004 | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 106,5 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 |
| KOM marraskuu 2005 | 106,5 | 108,6 | 108,3 | 107,9 | ... | ... |
| VO marraskuu 2004 | 106,0 | 104,1 | 101,9 | 99,2 | 98,0 | n.d. |
| Lähde:

  Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(muutos, %)

VO joulukuu 2005

1,2

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

KOM marraskuu 2005 (11)

1,2

0,2

1,5

1,4

...

...

VO marraskuu 2004

1,2

2,1

2,2

2,3

2,3

...

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2005

2,3

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

KOM marraskuu 2005

2,3

2,2

2,1

1,9

...

...

VO marraskuu 2004

2,2

1,6

1,5

1,4

1,4

...

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (7)

– 0,4

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

KOM marraskuu 2005 (12)

– 0,5

– 1,5

– 1,2

– 1,2

...

...

VO marraskuu 2004 (7)

– 1,6

– 1,2

– 0,8

– 0,3

0,0

...

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

– 3,2

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

KOM marraskuu 2005

– 3,2

– 4,3

– 4,2

– 4,6

...

...

VO marraskuu 2004

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,9

...

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

1,8

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

KOM marraskuu 2005

1,8

0,6

0,6

0,3

...

...

VO marraskuu 2004

2,4

2,4

3,3

4,0

4,7

...

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (7)

– 3,0

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM marraskuu 2005

– 3,0

– 3,5

– 3,6

– 4,0

...

...

VO marraskuu 2004 (7)

– 2,1

– 2,1

– 1,6

– 1,2

– 1,0

...

Rakenteellinen rahoitusasema (8)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (9)

– 4,4

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM marraskuu 2005 (10)

– 4,4

– 4,0

– 4,0

– 4,0

...

...

VO marraskuu 2004

...

...

...

...

...

...

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

106,5

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

KOM marraskuu 2005

106,5

108,6

108,3

107,9

...

...

VO marraskuu 2004

106,0

104,1

101,9

99,2

98,0

n.d.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Kertaluonteisten toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen oli 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2001, 1,9 prosenttia vuonna 2003 ja 1,4 prosenttia vuonna 2004. Vuonna 2002 alijäämä oli 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kertaluonteisia toimenpiteitä oli 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(3)  Julkisen talouden institutionaalisia piirteitä koskeva valinnainen kappale puuttuu, ja ohjelman pakollisissa tiedoissa on puutteita, eikä siinä anneta kaikkia uusissa käytännesäännöissä säädettyjä valinnaisia tietoja (talousarviota ei ole eritelty johdonmukaisesti vuosille 2007—2009 asetettujen alijäämätavoitteiden kanssa).

(4)  Jos Italian parlamentissa parhaillaan keskusteltava maatalousalan maksamattomien sosiaaliturvamaksujen anteeksianto lopulta hyväksytään, saatetaan tilastollisesta tarkistuksesta riippuen joutua korjaamaan alijäämää ja/tai velkasuhdetta jonkin verran ylöspäin.

(5)  Pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat tiedot sisältyvät komission yksiköiden laatimaan tekniseen arvioon, joka julkaistaan Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2005 ennuste perustui tietoihin, jotka oli toimitettu asetettuun määräaikaan 7 päivään marraskuuta 2005 mennessä. Siksi sen pohjana käytettiin vuoden 2006 talousarvion luonnosta.

(7)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(8)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(9)  Komission yksiköiden laskelmien mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 0,6 prosenttia vuonna 2005 ja 0,3 prosenttia vuonna 2006; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää).

(10)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 0,5 prosenttia vuonna 2005 ja 0,4 prosenttia vuonna 2006; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää).

(11)  Komission yksiköiden 21 päivänä helmikuuta 2006 antaman väliaikaisen ennusteen mukaan vuonna 2006 kasvu on 1,3 prosenttia.

(12)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,4 prosenttia vuonna 2004, 1,2 prosenttia vuonna 2005, 1,2 prosenttia vuonna 2006 ja 1,3 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/27

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 82/07)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöstä tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Alankomaiden tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Alankomaiden tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Taloudellinen kasvu oli 1990-luvun toisella puoliskolla voimakasta BKT:n kasvaessa keskimäärin 3

  prosentin vuosivauhtia. Kasvua tukivat vilkkaat asuntomarkkinat ja nousevat pörssikurssit. Kasvu pysähtyi vuosina 2002 ja 2003 sekä uudelleen vuoden 2005 alkupuolella. Julkisen talouden rahoitusasema oli vuonna 2000 selvästi ylijäämäinen, mutta heikkeni sen jälkeen nopeasti muuttuen alijäämäiseksi vuosina 2001 ja 2002 ja ylittäen raja-arvon eli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003. Neuvosto teki 2 päivänä kesäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Alankomaissa oli liiallinen julkisen talouden alijäämä, ja antoi suosituksen tilanteen korjaamisesta vuoteen 2005 mennessä. Julkista taloutta onnistuttiin vakauttamaan merkittävästi jo vuonna 2004, jolloin alijäämä supistui 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Neuvosto teki 7 päivänä kesäkuuta 2005 päätöksen, jonka mukaan Alankomaiden liiallinen alijäämä oli korjattu vuonna 2004, ja kumosi sen vuoksi liiallista alijäämää koskevan päätöksen. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Edellisestä Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta (2004—2007) 18 päivänä tammikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Alankomaita huolehtimaan siitä, että julkisen talouden alijäämä supistuu alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä. Lisäksi neuvosto suositti, että Alankomaat ryhtyisi sen jälkeen tarvittaviin toimenpiteisiin lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseksi ottaen huomioon myötäsyklisyyden riskin ja väestön ikääntymisen aiheuttamat vaikutukset. |
| --- | --- |

(3)

Edellisestä Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta (2004—2007) 18 päivänä tammikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Alankomaita huolehtimaan siitä, että julkisen talouden alijäämä supistuu alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä. Lisäksi neuvosto suositti, että Alankomaat ryhtyisi sen jälkeen tarvittaviin toimenpiteisiin lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseksi ottaen huomioon myötäsyklisyyden riskin ja väestön ikääntymisen aiheuttamat vaikutukset.

| (4) | Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että joulukuussa 2005 annetussa tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden alijäämän arvioitiin supistuneen 1,2 prosenttiin, kun marraskuun 2004 ohjelmassa asetettu tavoite oli 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission syksyn 2005 ennusteessa alijäämän arvioitiin olevan 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suurin syy parantuneeseen tilanteeseen ovat odotettua suuremmat tulot, jotka ovat peräisin etenkin korkeammista kaasun hinnoista, suuremmista osingoista, arvonlisävero- ja yritysverotuloista. Viimeisimpien parlamentille esitettyjen arvioiden mukaan vuoden 2005 alijäämä on todennäköisesti noin

  prosenttia suhteessa BKT:hen. Se on huomattavasti pienempi kuin tarkistetussa ohjelmassa ennustettiin. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Alankomaat toimitti 22 päivänä joulukuuta 2005 komissiolle vuodet 2005—2008 kattavan vakausohjelmansa (toisin sanoen kolme viikkoa käytännesääntöjen mukaisen määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen). Viranomaisten mukaan ohjelman myöhäinen toimitus johtui siitä, että siihen haluttiin sisällyttää uudet talousennusteet ja mahdolliset lisäsuunnitelmat. Ohjelma vastaa rakenteeltaan pääpiirteissään mallia, jota vakaus- ja lähentymisohjelmien olisi uusien käytännesääntöjen (2) mukaan noudatettava. |
| --- | --- |

(5)

Alankomaat toimitti 22 päivänä joulukuuta 2005 komissiolle vuodet 2005—2008 kattavan vakausohjelmansa (toisin sanoen kolme viikkoa käytännesääntöjen mukaisen määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen). Viranomaisten mukaan ohjelman myöhäinen toimitus johtui siitä, että siihen haluttiin sisällyttää uudet talousennusteet ja mahdolliset lisäsuunnitelmat. Ohjelma vastaa rakenteeltaan pääpiirteissään mallia, jota vakaus- ja lähentymisohjelmien olisi uusien käytännesääntöjen (2) mukaan noudatettava.

| (6) | Ohjelmassa ennustetaan kokonaistuotannon kasvavan vuoden 2005

  prosentista 2

   prosenttiin vuosina 2006 ja 2007 ja hidastuvan 2

  prosenttiin vuonna 2008. Ennustettu kasvu perustuu sekä kotimaisen kysynnän että viennin elpymiseen. Taloudelliseen kasvuun ja negatiivisen tuotantokuilun vähittäiseen kapenemiseen liittyvät ennusteet ovat realistisia myös viimeisten positiivisten taloustietojen valossa. Inflaation odotetaan vakiintuvan 1,5 prosenttiin vuonna 2006 mutta hidastuvan vähän yli 1 prosenttiin vuonna 2007. Tämä ennuste näyttää optimistiselta myös komission syksyllä 2005 antamaan ennusteeseen verrattuna. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | Viranomaisten strateginen päätavoite on saavuttaa terve julkinen talous kestävän talouskasvun tukemiseksi ja ikääntymisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Vuosina 2004 ja 2005 toteutetun julkisen talouden merkittävän vakauttamisen jälkeen vuoden 2005 vakausohjelmassa ennustetaan, että alijäämä kasvaa 1,5 prosenttiin vuonna 2006 ja vakiintuu sen jälkeen noin 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusylijämä kehittyy vastaavalla tavalla. Verrattaessa nykyistä ohjelmaa edelliseen, jossa alijäämän vähenemisen ennustettiin jatkuvan, uudessa ohjelmassa otetaan huomioon odotettua pienempi alijäämä, eli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, ja ennustetaan sen vakiintuvan tälle tasolle (lukuun ottamatta vuonna 2006 tapahtuvaa heikennystä). Tämä olettamus perustuu makrotalouden skenaarioon, joka kattaa ajan vuodesta 2006 eteenpäin. |
| --- | --- |

(7)

Viranomaisten strateginen päätavoite on saavuttaa terve julkinen talous kestävän talouskasvun tukemiseksi ja ikääntymisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Vuosina 2004 ja 2005 toteutetun julkisen talouden merkittävän vakauttamisen jälkeen vuoden 2005 vakausohjelmassa ennustetaan, että alijäämä kasvaa 1,5 prosenttiin vuonna 2006 ja vakiintuu sen jälkeen noin 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusylijämä kehittyy vastaavalla tavalla. Verrattaessa nykyistä ohjelmaa edelliseen, jossa alijäämän vähenemisen ennustettiin jatkuvan, uudessa ohjelmassa otetaan huomioon odotettua pienempi alijäämä, eli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, ja ennustetaan sen vakiintuvan tälle tasolle (lukuun ottamatta vuonna 2006 tapahtuvaa heikennystä). Tämä olettamus perustuu makrotalouden skenaarioon, joka kattaa ajan vuodesta 2006 eteenpäin.

| (8) | Komission yksiköiden yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen tekemien ohjelmaan perustuvien laskelmien mukaan rakenteellinen rahoitusasema parani vuoden 2003 liiallisen alijäämän tilanteesta (2

  prosenttia suhteessa BKT:hen) tasapainoiseksi vuonna 2005. Tämä johtui vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisista voimakkaista korjaustoimenpiteistä. Laskelmien mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuonna 2006 siten, että alijäämä on lähes

  prosenttia suhteessa BKT:hen tuotantokuilun supistuessa, joskin ollessa vielä negatiivinen. Puolet tästä rakenteellisesta heikkenemisestä johtuu siitä, että yritykset maksoivat odotettua enemmän ennakkoveroja vuonna 2005 hyödyntääkseen valtion maksamaa korkoa, joka oli markkinakorkoa korkeampi. Tämän toiminnan vaikutukset heijastuvat vuoteen 2006. Rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vakiintuvan sen jälkeen siten, että alijäämä on vähän yli puoli prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rakenteellista (toisin sanoen suhdannetasoitettua ja laskettuna ilman kertaluonteisia tai muita väliaikaisia toimenpiteitä) rahoitusasemaa koskevaksi keskipitkän aikavälin tavoitteeksi - 0.5—1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukainen, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja kuvastaa riittävän hyvin velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalisen tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. Huolimatta odotetusta julkisen talouden heikentymisestä vuonna 2006, alijäämän odotetaan pysyvän ohjelmassa asetetussa keskipitkän aikavälin tavoitteessa. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | Julkisen talouden strategiaan kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa, ja talousarvio voi toteutua jopa odotettua paremmin vuoden 2006 jälkeen. Nykyindikaattoreiden mukaan taloudellinen toiminta vilkastuu voimakkaasti, vuoden 2005 alijäämän odotetaan olevan huomattavasti pienempi ja vuoden 2006 jälkeen julkiseen talouteen kohdistuu ohjelman mukaan positiivinen riski, jos öljyn hinta kohoaa ennustettua enemmän, sillä julkinen talous hyötyisi korkeammista kaasutuloista. Kasvuennuste on jo laadittu korkeamman öljyn hinnan perusteella. On myös mahdollista, että vuoden 2005 odotettua paremmasta tuloksesta on joitakin negatiivisia vaikutuksia. Lisäksi ei vielä ole selvää, saavutetaanko vuonna 2006 voimaantulleista terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistuksista ennakoidut julkisen talouden säästöt täysimääräisinä, sillä uudistusten vaikutusta ihmisten käyttäytymiseen ei voida vielä tarkasti arvioida. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden strategiaan kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa, ja talousarvio voi toteutua jopa odotettua paremmin vuoden 2006 jälkeen. Nykyindikaattoreiden mukaan taloudellinen toiminta vilkastuu voimakkaasti, vuoden 2005 alijäämän odotetaan olevan huomattavasti pienempi ja vuoden 2006 jälkeen julkiseen talouteen kohdistuu ohjelman mukaan positiivinen riski, jos öljyn hinta kohoaa ennustettua enemmän, sillä julkinen talous hyötyisi korkeammista kaasutuloista. Kasvuennuste on jo laadittu korkeamman öljyn hinnan perusteella. On myös mahdollista, että vuoden 2005 odotettua paremmasta tuloksesta on joitakin negatiivisia vaikutuksia. Lisäksi ei vielä ole selvää, saavutetaanko vuonna 2006 voimaantulleista terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistuksista ennakoidut julkisen talouden säästöt täysimääräisinä, sillä uudistusten vaikutusta ihmisten käyttäytymiseen ei voida vielä tarkasti arvioida.

| (10) | Edellä esitetyn riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että tarkistetun ohjelman mukaisella julkisen talouden strategialla pystytään noudattamaan ohjelmassa asetettua keskipitkän aikavälin tavoitetta koko ohjelmakauden ajan. Ennustettu rakenteellinen rahoitusasema pysyy vuosittain keskipitkän aikavälin tavoitteessa ohjelman mukaisesti ja on parempi kuin rakenteellisen alijäämän vähimmäisvaatimukseksi asetettu viitearvo, joka on noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Tämä tarjoaa riittävän marginaalin, jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, jos suhdannekehitys heikkenee. Huolimatta talouden voimakkaasta elpymisestä, julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan kuitenkin heikkenevän

  prosentilla suhteessa BKT:hen vuonna 2006, mikä johtuu osittain poikkeuksellisista syistä. Jos viimeisimmät tiedot vuoden 2005 positiivisesta tuloksesta vahvistetaan, vuoden 2006 tavoitteissa mainittu julkisen talouden heikentyminen voi olla jyrkempikin, elleivät viranomaiset ryhdy toimenpiteisiin sen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Ohjelman mukaan valtion velka vakiintuu vuonna 2006 pääosin 54,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja pienenee sitten 53 prosenttiin vuonna 2008. Ennusteet ovat hyvin lähellä komission yksiköiden ennusteita. Velkaennusteisiin kohdistuvat riskit johtuvat lähinnä alijäämäennusteisiin kohdistuvista riskeistä, jotka näyttävät olevan pitkälti tasapainossa, kuten edellä mainittiin. |
| --- | --- |

(11)

Ohjelman mukaan valtion velka vakiintuu vuonna 2006 pääosin 54,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja pienenee sitten 53 prosenttiin vuonna 2008. Ennusteet ovat hyvin lähellä komission yksiköiden ennusteita. Velkaennusteisiin kohdistuvat riskit johtuvat lähinnä alijäämäennusteisiin kohdistuvista riskeistä, jotka näyttävät olevan pitkälti tasapainossa, kuten edellä mainittiin.

| (12) | Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät muodostavan keskitason riskin Alankomaiden julkisen talouden kestävyydelle. Nykyinen velkataso on alle perustamissopimuksessa asetetun viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja Alankomaiden julkisen talouden rahoitusasemassa viime aikoina tapahtunut parannus on auttanut lieventämään pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Viime aikoina toteutetut työkyvyttömyyseläkejärjestelmän uudistukset auttavat myös karsimaan julkisia menoja pitkällä aikavälillä. Ennustetulla tulojen kasvulla, joka johtuu ennen kaikkea viivästyneestä eläkkeiden verotuksesta, eivät kuitenkaan riitä kompensoimaan julkisten menojen kasvua pitkällä aikavälillä, vaikka tulojen kasvu otettaisiinkin kokonaan huomioon. Julkista taloutta on sen vuoksi ehkä vakautettava vielä lisää ikääntymisen aiheuttamien vaikutusten tasaamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät muodostavan keskitason riskin Alankomaiden julkisen talouden kestävyydelle. Nykyinen velkataso on alle perustamissopimuksessa asetetun viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja Alankomaiden julkisen talouden rahoitusasemassa viime aikoina tapahtunut parannus on auttanut lieventämään pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Viime aikoina toteutetut työkyvyttömyyseläkejärjestelmän uudistukset auttavat myös karsimaan julkisia menoja pitkällä aikavälillä. Ennustetulla tulojen kasvulla, joka johtuu ennen kaikkea viivästyneestä eläkkeiden verotuksesta, eivät kuitenkaan riitä kompensoimaan julkisten menojen kasvua pitkällä aikavälillä, vaikka tulojen kasvu otettaisiinkin kokonaan huomioon. Julkista taloutta on sen vuoksi ehkä vakautettava vielä lisää ikääntymisen aiheuttamien vaikutusten tasaamiseksi.

| (13) | Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Ne ovat erityisesti talouden vakauden turvaamista koskevan yhdennetyn suuntaviivan mukaisia, sillä niillä pyritään säilyttämään julkista taloutta koskeva keskipitkän aikavälin tavoite koko suhdannekierron ajan. Ohjelma on myös talouden kestävyyden varmistamisesta annetun yhdennetyn suuntaviivan mukainen väestön ikääntymisestä johtuvien ennustettujen kustannusten osalta. |
| --- | --- |

(13)

Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Ne ovat erityisesti talouden vakauden turvaamista koskevan yhdennetyn suuntaviivan mukaisia, sillä niillä pyritään säilyttämään julkista taloutta koskeva keskipitkän aikavälin tavoite koko suhdannekierron ajan. Ohjelma on myös talouden kestävyyden varmistamisesta annetun yhdennetyn suuntaviivan mukainen väestön ikääntymisestä johtuvien ennustettujen kustannusten osalta.

| (14) | Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Alankomaiden kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa, jonka Alankomaat toimitti 14 päivänä lokakuuta 2005, haasteina mainitaan työvoiman tarjonnan parantaminen, työvoiman tuottavuuden nopeampi kasvu tutkimus- ja kehitys- sekä innovaatiotoimintaa lisäämällä ja hintakilpailun lisääminen sosiaaliturvamaksuja supistamalla. Näistä tutkimus- ja kehitys- sekä innovaatiotoiminnalla odotetaan olevan huomattava vaikutus julkiseen talouteen. Koska näiden alojen rakenteellisten uudistusten ajoituksesta ei ole riittävästi tietoja, on vaikea varmistaa, onko kansallisessa uudistusohjelmassa kaavaillut toimet otettu täysin huomioon vakausohjelmassa esitetyissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet näyttävät olevan pääosin yhdenmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. |
| --- | --- |

(14)

Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Alankomaiden kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa, jonka Alankomaat toimitti 14 päivänä lokakuuta 2005, haasteina mainitaan työvoiman tarjonnan parantaminen, työvoiman tuottavuuden nopeampi kasvu tutkimus- ja kehitys- sekä innovaatiotoimintaa lisäämällä ja hintakilpailun lisääminen sosiaaliturvamaksuja supistamalla. Näistä tutkimus- ja kehitys- sekä innovaatiotoiminnalla odotetaan olevan huomattava vaikutus julkiseen talouteen. Koska näiden alojen rakenteellisten uudistusten ajoituksesta ei ole riittävästi tietoja, on vaikea varmistaa, onko kansallisessa uudistusohjelmassa kaavaillut toimet otettu täysin huomioon vakausohjelmassa esitetyissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet näyttävät olevan pääosin yhdenmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto on tyytyväinen Alankomaiden hallituksen vuonna 2005 toteuttamiin toimenpiteisiin, joilla se pyrki supistamaan alijäämäänsä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen korjattuaan ensin tehokkaasti liiallisen alijäämän tilanteen. Neuvosto on myös tyytyväinen viranomaisten suunnitelmaan noudattaa keskipitkän aikavälin tavoitetta koko ohjelmakauden ajan. Neuvosto kehottaa Alankomaita säilyttämään vahvan julkisen talouden aseman vuonna 2006 ja sen jälkeen, etenkin kun otetaan huomioon vuoden 2005 odotettua paremmat tulokset.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | VO 12.2005 (3) | 1,7 | 0,75 | 2,5 | 2,5 | 2,25 |
| KOM 11.2005 | 1,7 | 0,5 | 2,0 | 2,4 | .. |
| VO 11.2004 | 1,25 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | .. |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO 12.2005 | 1,4 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | .. |
| KOM 11.2005 | 1,4 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | .. |
| VO 11.2004 | 1,25 | 1,25 | 1,5 | 1,5 | .. |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO 12.2005 (4) | – 1,5 | – 2,3 | – 1,5 | – 1,1 | – 0,9 |
| KOM 11.2005 (6) | – 1,3 | – 2,2 | – 1,9 | – 1,4 | .. |
| VO 11.2004 | – 2,1 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,9 | .. |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO 12.2005 | – 2,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 |
| KOM 11.2005 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,9 | – 1,5 | .. |
| KOM 11.2004 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,1 | – 1,9 | .. |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO 12.2005 | 0,6 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 |
| KOM 11.2005 | 0,5 | 0,7 | 0,6 | 1,0 | .. |
| VO 11.2004 | – 0,1 | 0,3 | 0,7 | 0,8 | .. |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema = rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO 12.2005 (4) | – 1,3 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM 11.2005 | – 1,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,7 | .. |
| VO 11.2004 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | .. |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO 12.2005 | 53,1 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 |
| KOM 11.2005 | 53,1 | 54,0 | 54,2 | 53,8 | .. |
| VO 11.2004 | 56,3 | 58,1 | 58,6 | 58,3 | .. |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(muutos, %)

VO 12.2005 (3)

1,7

0,75

2,5

2,5

2,25

KOM 11.2005

1,7

0,5

2,0

2,4

..

VO 11.2004

1,25

1,5

2,5

2,5

..

YKHI-inflaatio

(%)

VO 12.2005

1,4

1,5

1,5

1,1

..

KOM 11.2005

1,4

1,7

2,0

1,9

..

VO 11.2004

1,25

1,25

1,5

1,5

..

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO 12.2005 (4)

– 1,5

– 2,3

– 1,5

– 1,1

– 0,9

KOM 11.2005 (6)

– 1,3

– 2,2

– 1,9

– 1,4

..

VO 11.2004

– 2,1

– 2,2

– 1,5

– 0,9

..

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO 12.2005

– 2,1

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

KOM 11.2005

– 2,1

– 1,8

– 1,9

– 1,5

..

KOM 11.2004

– 3,0

– 2,6

– 2,1

– 1,9

..

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO 12.2005

0,6

1,4

1,1

1,4

1,5

KOM 11.2005

0,5

0,7

0,6

1,0

..

VO 11.2004

– 0,1

0,3

0,7

0,8

..

Suhdannetasoitettu rahoitusasema = rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO 12.2005 (4)

– 1,3

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

KOM 11.2005

– 1,4

– 0,6

– 0,8

– 0,7

..

VO 11.2004

– 1,6

– 1,2

– 1,2

– 1,3

..

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO 12.2005

53,1

54,4

54,5

53,9

53,1

KOM 11.2005

53,1

54,0

54,2

53,8

..

VO 11.2004

56,3

58,1

58,6

58,3

..

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Jotkin kappaleet puuttuvat (yleinen toimintapoliittinen kehys) tai ovat vaillinaisia (julkisen talouden laatu, rakenneuudistukset). Ohjelmasta puuttuu perusoletuksia koskevia pakollisia tietoja, mutta Alankomaiden viranomaiset toimittivat ne myöhemmin. Suurin osa uusissa käytännesäännöissä määritellyistä vapaaehtoisista tiedoista puuttuu.

(3)  Vastaavia piste-estimaatteja on käytetty lisälaskelmissa.

(4)  Komission yksiköiden laskelmat ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella.

(5)  Koska ohjelmassa ei täsmennetä kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, suhdannekorjattu rahoitusasema ja rakenteellinen rahoitusasema ovat samat.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,5 prosenttia vuonna 2004, 1,6 prosenttia vuonna 2005, 1,7 prosenttia vuonna 2006 ja 1,8 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/31

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

(2006/C 82/08)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Portugalin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2009. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Portugalin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2009.

| (2) | Portugalin talous kasvoi keskimäärin 4 prosenttia vuodessa kaudella 1995—2000 myötäsyklisen julkisen talouden kasvun ohella, mutta kasvu taantui sitten merkittävästi ja oli vain

   prosenttia vuodessa kaudella 2001—2005 eli alle euroalueen keskiarvon. Ostovoimalla mitatun BKT:n asukasta kohden arvioidaan pudonneen alle 70 prosenttiin euroalueen keskiarvosta vuonna 2005. Taantuminen johtuu kielteisten ulkomaisten suhdannevaikutusten lisäksi heikosta kilpailuasemasta, joka selittää tuntuvan ulkoisen vajeen ja alhaisen potentiaalisen kasvun. Julkisen talouden rahoitusasema on ollut heikko vuosituhanteen vaihteesta alkaen, ja rakenteellinen alijäämä on pysynyt suurena. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Neuvosto teki 20 päivänä syyskuuta 2005 päätöksen, jonka mukaan Portugalilla on liiallinen alijäämä. Neuvosto antoi samana päivänä perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2008 mennessä. Suosituksessa asetetun kuuden kuukauden jakson päätyttyä komission on arvioitava Portugalin viranomaisten toimia vuoden 2006 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi. Aikaisempaa kauden 2005—2009 kattavaa vakausohjelmaa koskevassa lausunnossaan, joka annettiin 12 päivänä heinäkuuta 2005, neuvosto kehotti Portugalia rajoittamaan julkisen talouden rahoitusasemansa heikkenemistä vuonna 2005; korjaamaan liiallisen alijäämän kestävällä tavalla ja parantamalla tilannetta tuntuvasti vuonna 2006; saattamaan bruttovelkasuhteen vakaalle lasku-uralle; valvomaan menojen kehitystä ja parantamaan julkisen talouden laatua ja varmistamaan sen pitkän aikavälin kestävyys sekä parantamaan julkista taloutta koskevien tietojen käsittelyä. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto teki 20 päivänä syyskuuta 2005 päätöksen, jonka mukaan Portugalilla on liiallinen alijäämä. Neuvosto antoi samana päivänä perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2008 mennessä. Suosituksessa asetetun kuuden kuukauden jakson päätyttyä komission on arvioitava Portugalin viranomaisten toimia vuoden 2006 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi. Aikaisempaa kauden 2005—2009 kattavaa vakausohjelmaa koskevassa lausunnossaan, joka annettiin 12 päivänä heinäkuuta 2005, neuvosto kehotti Portugalia rajoittamaan julkisen talouden rahoitusasemansa heikkenemistä vuonna 2005; korjaamaan liiallisen alijäämän kestävällä tavalla ja parantamalla tilannetta tuntuvasti vuonna 2006; saattamaan bruttovelkasuhteen vakaalle lasku-uralle; valvomaan menojen kehitystä ja parantamaan julkisen talouden laatua ja varmistamaan sen pitkän aikavälin kestävyys sekä parantamaan julkista taloutta koskevien tietojen käsittelyä.

| (4) | Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän ennustetaan vuonna 2005 olevan 6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edellisessä tarkistetussa ohjelmassa kesäkuussa 2005 tavoitteeksi asetettiin 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä pieni poikkeama johtuu kokonaisuudessaan BKT-sarjan tarkistamisesta ylöspäin. Sen lisäksi, että menot kasvoivat, tilanteen merkittävä heikkeneminen aikaisempiin vuosiin verrattuna johtui pääosin siitä, ettei valtio enää kerännyt tuloja suurilla kertaluonteisilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän ennustetaan vuonna 2005 olevan 6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edellisessä tarkistetussa ohjelmassa kesäkuussa 2005 tavoitteeksi asetettiin 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä pieni poikkeama johtuu kokonaisuudessaan BKT-sarjan tarkistamisesta ylöspäin. Sen lisäksi, että menot kasvoivat, tilanteen merkittävä heikkeneminen aikaisempiin vuosiin verrattuna johtui pääosin siitä, ettei valtio enää kerännyt tuloja suurilla kertaluonteisilla toimenpiteillä.

| (5) | Ohjelmassa esitetään vakaus- ja lähentymisohjelmilta edellytetyt pakolliset tiedot, jotka on määritelty uusissa käytännesäännöissä, mutta ohjelma poikkeaa huomattavasti vahvistetusta rakennemallista (2). |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa esitetään vakaus- ja lähentymisohjelmilta edellytetyt pakolliset tiedot, jotka on määritelty uusissa käytännesäännöissä, mutta ohjelma poikkeaa huomattavasti vahvistetusta rakennemallista (2).

| (6) | Tarkistetussa ohjelmassa esitetyssä makrotaloudellisessa skenaariossa kokonaistuotannon kasvun ennustetaan vauhdittuvan ohjelmakaudella. Kasvun odotetaan olevan 0,5 prosenttia vuonna 2005, 1,1 prosenttia vuonna 2006, 1,8 prosenttia vuonna 2007 ja 3 prosenttia vuonna 2009. Kasvun veturiksi ennustetaan kotimaista kysyntää ja vientiä, vaikka ulkoisen vaikutuksen odotetaan olevan lähellä neutraalia ohjelmakauden ajan. Negatiivisen tuotantokuilun ennustetaan kapenevan noin - 2

   prosentista suhteessa BKT:hen vuosina 2006—2007 alle – 1 prosenttiin ohjelmakauden lopulla. Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella ohjelman kasvuennusteet vaikuttavat suotuisilta erityisesti ohjelmakauden loppuvuosina. Inflaatiopaineiden uskotaan pysyvän alhaisina, mutta joitakin riskitekijöitä on nähtävissä vuonna 2006 sekä ohjelmakauden lopulla. Suuren ulkoisen vajeen odotetaan pysyvän pääosin muuttumattomana. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Ohjelmassa pyritään julkisen talouden rahoitusaseman suuren epätasapainon kestävään korjaamiseen supistamalla julkisen talouden alijäämä vuonna 2008 alle viitearvon eli alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Sen jälkeen jatketaan edelleen julkisen talouden vakauttamista. Ohjelman tavoitteena on, että julkisen talouden rahoitusasemaa vakautetaan rakenteellisten toimenpiteiden avulla tuntuvasti jokaisena vuonna. Kasvettuaan 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 julkisen talouden alijäämä pyritään supistamaan 4,6 prosenttiin vuonna 2006 ja edelleen 3,7 prosenttiin vuonna 2007, 2,6 prosenttiin vuonna 2008 ja 1,5 prosenttiin vuonna 2009. Perusjäämän ennustettu aikajänne on vastaavanlainen. Tavoitteena on siirtyä 3,2 prosentin alijäämästä 1,5 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuosina 2005—2009. Julkisen talouden sopeuttamista edistetään sekä tulo- että menopuolen toimenpiteillä. Lyhyellä aikavälillä vakauttaminen perustuu pääasiassa korotetun verokannan ja tehostetun veronkannon tuottamiin lisätuloihin. Kaikille suurimmille menoluokille asetettujen menokattojen odotetaan tukevan julkisen talouden rahoitusaseman vakauttamista vähitellen tehostuvalla tavalla ohjelmakauden aikana. Tuntuvimmat säästöt toteutetaan julkisessa hallinnossa (ml. henkilöstömenot) ja muuttamalla sosiaaliturvajärjestelmiä. Aikaisempaan tarkistettuun ohjelmaan verrattuna joulukuussa 2005 tarkistettu vakausohjelma vahvistaa pääosin suunnitellut sopeutustoimet alhaisempien kasvuennusteiden mukaisesti, vaikka ennusteet ovatkin edelleen suotuisia tällä hetkellä saatavissa oleviin tietoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmassa pyritään julkisen talouden rahoitusaseman suuren epätasapainon kestävään korjaamiseen supistamalla julkisen talouden alijäämä vuonna 2008 alle viitearvon eli alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Sen jälkeen jatketaan edelleen julkisen talouden vakauttamista. Ohjelman tavoitteena on, että julkisen talouden rahoitusasemaa vakautetaan rakenteellisten toimenpiteiden avulla tuntuvasti jokaisena vuonna. Kasvettuaan 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 julkisen talouden alijäämä pyritään supistamaan 4,6 prosenttiin vuonna 2006 ja edelleen 3,7 prosenttiin vuonna 2007, 2,6 prosenttiin vuonna 2008 ja 1,5 prosenttiin vuonna 2009. Perusjäämän ennustettu aikajänne on vastaavanlainen. Tavoitteena on siirtyä 3,2 prosentin alijäämästä 1,5 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuosina 2005—2009. Julkisen talouden sopeuttamista edistetään sekä tulo- että menopuolen toimenpiteillä. Lyhyellä aikavälillä vakauttaminen perustuu pääasiassa korotetun verokannan ja tehostetun veronkannon tuottamiin lisätuloihin. Kaikille suurimmille menoluokille asetettujen menokattojen odotetaan tukevan julkisen talouden rahoitusaseman vakauttamista vähitellen tehostuvalla tavalla ohjelmakauden aikana. Tuntuvimmat säästöt toteutetaan julkisessa hallinnossa (ml. henkilöstömenot) ja muuttamalla sosiaaliturvajärjestelmiä. Aikaisempaan tarkistettuun ohjelmaan verrattuna joulukuussa 2005 tarkistettu vakausohjelma vahvistaa pääosin suunnitellut sopeutustoimet alhaisempien kasvuennusteiden mukaisesti, vaikka ennusteet ovatkin edelleen suotuisia tällä hetkellä saatavissa oleviin tietoihin verrattuna.

| (8) | Komission yksiköiden yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti ja ohjelmassa annettujen tietojen perusteella tekemien laskelmien mukaan rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) on tarkoitus parantaa ohjelmakauden aikana noin 3

   prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tiukan ja jonkin verran etupainotteisen finanssipoliittisen virityksen odotetaan säilyvän koko ohjelmankauden ajan: rakenteellinen alijäämä on tarkoitus supistaa 5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 noin 3

   prosenttiin vuonna 2006, edelleen lähes 2

   prosenttiin vuonna 2007, 1

   prosenttiin vuonna 2008 ja 1

   prosenttiin vuonna 2009. Suunnitellut finanssipoliittiset toimet on tarkoitettu toteuttaa negatiivisen tuotantokuilun kapenemisen avulla. Ohjelmassa asetetaan vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetuksi julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi ”vähintään – 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen”. Tätä tavoitetta ei ole tarkoitus saavuttaa ohjelmakauden aikana. Koska ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäistavoitetta (noin 1 prosentti BKT:stä) haasteellisempi, sen täyttämisen pitäisi tarjota varmuusmarginaali liiallista alijäämää vastaan. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite on nykyisen arvion perusteella asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se kuvastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| (9) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua heikompi. Ohjelman oletukset talouden toimeliaisuuteen perustuvista verotuloista vaikuttavat pääosin realistisilta, joten julkisen talouden tavoitteita tukevat kasvunäkymät ovat suotuisat erityisesti ohjelmakauden lopulla. Lisäksi tarkistetussa ohjelmassa esitetään kunnianhimoinen keskipitkän aikavälin suunnitelma menojen kasvun hillitsemiseksi ja viime aikoina on jo toteutettu monia toimenpiteitä. Tästä huolimatta strategiaan liittyviä tärkeitä toimenpiteitä on kuitenkin vielä määritettävä ja toteutettava, erityisesti julkisen hallinnon muutoksia, joiden odotetaan tuottavan tuntuvaa säästöä vuodesta 2007 alkaen. Toimenpiteiden täysimääräinen toteuttaminen on ratkaisevan tärkeää julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi. Ohjelmassa esitetään myös toimenpiteitä, joiden pitäisi parantaa talousarvion toteuttamisen ja valvonnan puitteita. Niiden odotetaan oikein toteutettuina edistävän julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua heikompi. Ohjelman oletukset talouden toimeliaisuuteen perustuvista verotuloista vaikuttavat pääosin realistisilta, joten julkisen talouden tavoitteita tukevat kasvunäkymät ovat suotuisat erityisesti ohjelmakauden lopulla. Lisäksi tarkistetussa ohjelmassa esitetään kunnianhimoinen keskipitkän aikavälin suunnitelma menojen kasvun hillitsemiseksi ja viime aikoina on jo toteutettu monia toimenpiteitä. Tästä huolimatta strategiaan liittyviä tärkeitä toimenpiteitä on kuitenkin vielä määritettävä ja toteutettava, erityisesti julkisen hallinnon muutoksia, joiden odotetaan tuottavan tuntuvaa säästöä vuodesta 2007 alkaen. Toimenpiteiden täysimääräinen toteuttaminen on ratkaisevan tärkeää julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi. Ohjelmassa esitetään myös toimenpiteitä, joiden pitäisi parantaa talousarvion toteuttamisen ja valvonnan puitteita. Niiden odotetaan oikein toteutettuina edistävän julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista.

| (10) | Kun otetaan huomioon eri riskit, neuvoston asettaman määräajan noudattaminen eli liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2008 mennessä riippuu siitä, toteutetaanko kaikki ohjelmassa vuodeksi 2006 ilmoitetut toimenpiteet sekä merkittävät korjaavat toimenpiteet vuodesta 2007 alkaen tehokkaasti. Jos edellä mainitut julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskitekijät ratkaistaan asianmukaisesti, vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Keskipitkän aikavälin tavoitetta ei kuitenkaan saavuteta ohjelmakauden loppuun mennessä. Jotta olisi riittävä varmuusmarginaali sille, ettei julkisen talouden alijäämän viitearvo eli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ylittyisi normaaleissa suhdannevaihteluissa liiallisen alijäämän suunniteltua korjaamista seuraavana vuonna, julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit on otettava asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(10)

Kun otetaan huomioon eri riskit, neuvoston asettaman määräajan noudattaminen eli liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2008 mennessä riippuu siitä, toteutetaanko kaikki ohjelmassa vuodeksi 2006 ilmoitetut toimenpiteet sekä merkittävät korjaavat toimenpiteet vuodesta 2007 alkaen tehokkaasti. Jos edellä mainitut julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskitekijät ratkaistaan asianmukaisesti, vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Keskipitkän aikavälin tavoitetta ei kuitenkaan saavuteta ohjelmakauden loppuun mennessä. Jotta olisi riittävä varmuusmarginaali sille, ettei julkisen talouden alijäämän viitearvo eli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ylittyisi normaaleissa suhdannevaihteluissa liiallisen alijäämän suunniteltua korjaamista seuraavana vuonna, julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit on otettava asianmukaisesti huomioon.

| (11) | Julkisen velan arvioidaan olevan 65,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan julkisen velan kasvavan edelleen noin 69 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, ja supistuvan sen jälkeen hieman yli 66 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Julkisen velan kehitys saattaa olla ohjelmassa ennustettua heikompaa edellä mainittujen julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien, virta-varantokorjauserään liittyvän epävarmuuden ja talouden mahdollisen ennustettua heikomman kasvu vuoksi. Tämän riskiarvioinnin perusteella ohjelmassa määritettyjen julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen on varmistettava, jotta voidaan päästä riittävästi viitearvoa kohti supistuvaan velkasuhteeseen. |
| --- | --- |

(11)

Julkisen velan arvioidaan olevan 65,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan julkisen velan kasvavan edelleen noin 69 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, ja supistuvan sen jälkeen hieman yli 66 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Julkisen velan kehitys saattaa olla ohjelmassa ennustettua heikompaa edellä mainittujen julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien, virta-varantokorjauserään liittyvän epävarmuuden ja talouden mahdollisen ennustettua heikomman kasvu vuoksi. Tämän riskiarvioinnin perusteella ohjelmassa määritettyjen julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen on varmistettava, jotta voidaan päästä riittävästi viitearvoa kohti supistuvaan velkasuhteeseen.

| (12) | Suuri riski Portugalin julkisen talouden kestävyydelle näyttävät olevan julkiset menot, joita ennustetaan syntyvän väestön ikääntymisestä. Tämänhetkinen suuri bruttovelka ja heikko julkisen talouden rahoitusasema osoittavat, että julkisen talouden suunnitellut vakauttamistoimenpiteet on toteutettava kurinalaisesti keskipitkällä aikavälillä ja julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen on varmistettava, jotta voidaan pienentää julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä. Ennustettu eläkkeiden ja terveydenhuoltomenojen kasvu ohjelmakaudella osoittaa selvästi, että väestön ikääntymisestä johtuvan ongelman ratkaisemiseen tarvitaan kattava strategia, joka on nykyisen heikon julkisen talouden rahoitusaseman kohentamista laaja-alaisempi. Nyt eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmään tehtävien muutosten olisi edistettävä näiden järjestelmien kestävyyttä. Lisäuudistukset ovat kuitenkin välttämättömiä ikääntymiseen liittyvien menojen ennustetun kasvun hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Suuri riski Portugalin julkisen talouden kestävyydelle näyttävät olevan julkiset menot, joita ennustetaan syntyvän väestön ikääntymisestä. Tämänhetkinen suuri bruttovelka ja heikko julkisen talouden rahoitusasema osoittavat, että julkisen talouden suunnitellut vakauttamistoimenpiteet on toteutettava kurinalaisesti keskipitkällä aikavälillä ja julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen on varmistettava, jotta voidaan pienentää julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä. Ennustettu eläkkeiden ja terveydenhuoltomenojen kasvu ohjelmakaudella osoittaa selvästi, että väestön ikääntymisestä johtuvan ongelman ratkaisemiseen tarvitaan kattava strategia, joka on nykyisen heikon julkisen talouden rahoitusaseman kohentamista laaja-alaisempi. Nyt eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmään tehtävien muutosten olisi edistettävä näiden järjestelmien kestävyyttä. Lisäuudistukset ovat kuitenkin välttämättömiä ikääntymiseen liittyvien menojen ennustetun kasvun hillitsemiseksi.

| (13) | Ohjelmaan sisältyvät julkisen talouden toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Niillä pyritään etenkin korjaamaan liiallista alijäämää rakenteellisella tavalla, kuten perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 20 päivänä syyskuuta 2005 annetussa neuvoston suosituksessa täsmennetään, ja suunnitellun finanssipolitiikan odotetaan edistävän ulkoisen vajeen korjaamista. Olisi kuitenkin huomattava, että julkisen velan suunniteltu kehitys ohjelmakauden alkupuolella poikkeaa suuntaviivojen mukaisista odotuksista. |
| --- | --- |

(13)

Ohjelmaan sisältyvät julkisen talouden toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Niillä pyritään etenkin korjaamaan liiallista alijäämää rakenteellisella tavalla, kuten perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 20 päivänä syyskuuta 2005 annetussa neuvoston suosituksessa täsmennetään, ja suunnitellun finanssipolitiikan odotetaan edistävän ulkoisen vajeen korjaamista. Olisi kuitenkin huomattava, että julkisen velan suunniteltu kehitys ohjelmakauden alkupuolella poikkeaa suuntaviivojen mukaisista odotuksista.

| (14) | Talouskasvua ja työllisyyttä edistävän uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Portugalin kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Portugali toimitti 21 päivänä lokakuuta 2005, määritetään seuraavat julkisen talouden haasteet: i) talouden kasvun nopeuttaminen ja julkisen talouden kestävyyden edistäminen ja ii) julkisen hallinnon uudistaminen. Vakausohjelman toimenpiteet ovat kansallisen uudistusohjelman mukaisia julkisen talouden osalta. Kansallisessa uudistusohjelmassa on itse asiassa otettu kokonaisuudessaan huomioon kesäkuussa 2005 tarkistetun ohjelman keskeinen sisältö. Viimeisin tarkistettu vakausohjelma vahvistaa strategian. Siinä ei kuitenkaan esitetä kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimenpiteiden vaikutuksia julkiseen talouteen politiikan eri osa-alueilla. |
| --- | --- |

(14)

Talouskasvua ja työllisyyttä edistävän uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Portugalin kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Portugali toimitti 21 päivänä lokakuuta 2005, määritetään seuraavat julkisen talouden haasteet: i) talouden kasvun nopeuttaminen ja julkisen talouden kestävyyden edistäminen ja ii) julkisen hallinnon uudistaminen. Vakausohjelman toimenpiteet ovat kansallisen uudistusohjelman mukaisia julkisen talouden osalta. Kansallisessa uudistusohjelmassa on itse asiassa otettu kokonaisuudessaan huomioon kesäkuussa 2005 tarkistetun ohjelman keskeinen sisältö. Viimeisin tarkistettu vakausohjelma vahvistaa strategian. Siinä ei kuitenkaan esitetä kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimenpiteiden vaikutuksia julkiseen talouteen politiikan eri osa-alueilla.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto toteaa, että ohjelma on pääosin tarkoituksenmukainen korjaamaan liiallisen alijäämän tilanne vuoteen 2008 mennessä, jos toteutetaan täysimääräisesti ohjelman mukaiset toimenpiteet, joita on tehostettava vuonna 2007 ja sen jälkeen, jotta talouskasvun hidastumiseen liittyvät riskit sovitettaisiin julkisen talouden tavoitteisiin. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun suosituksen perusteella neuvosto suosittaa, että Portugali

| i) | vahvistaa ja toteuttaa kurinalaisesti ohjelman mukaiset rakenteelliset toimenpiteet, joilla voidaan varmistaa liiallisen alijäämän tilanteen korjaaminen vuoteen 2008 mennessä realistisella ja kestävällä tavalla; varmistaa jatkuvan mukauttamisen kohti tavoitteeksi asetettua keskipitkän aikavälin tavoitetta sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaisesti; ja luo varmuusmarginaalin, jota voidaan käyttää talouden mahdollisen ennustettua alhaisemman kasvun julkiselle taloudelle aiheuttamien vaikutusten lieventämiseen; |
| --- | --- |

i)

vahvistaa ja toteuttaa kurinalaisesti ohjelman mukaiset rakenteelliset toimenpiteet, joilla voidaan varmistaa liiallisen alijäämän tilanteen korjaaminen vuoteen 2008 mennessä realistisella ja kestävällä tavalla; varmistaa jatkuvan mukauttamisen kohti tavoitteeksi asetettua keskipitkän aikavälin tavoitetta sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaisesti; ja luo varmuusmarginaalin, jota voidaan käyttää talouden mahdollisen ennustettua alhaisemman kasvun julkiselle taloudelle aiheuttamien vaikutusten lieventämiseen;

| ii) | toteuttaa päämäärätietoisesti suunnitellut toimenpiteet menojen pitämiseksi hallinnassa; parantaa talousarviomenettelyä kaikkien julkisyhteisöjen tasolla, mahdollisesti soveltamalla kattavammin sitovia menokattoja ja vahvistamalla menojen ja tulojen seurannassa, valvonnassa ja niistä raportoinnissa sovellettavia menetelmiä, kuten ohjelmassa esitetään; |
| --- | --- |

ii)

toteuttaa päämäärätietoisesti suunnitellut toimenpiteet menojen pitämiseksi hallinnassa; parantaa talousarviomenettelyä kaikkien julkisyhteisöjen tasolla, mahdollisesti soveltamalla kattavammin sitovia menokattoja ja vahvistamalla menojen ja tulojen seurannassa, valvonnassa ja niistä raportoinnissa sovellettavia menetelmiä, kuten ohjelmassa esitetään;

| iii) | parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, varsinkin toteuttamalla ohjelmassa jo määritellyt toimenpiteet ja vahvistamalla uusia uudistuksia eläkkeiden ja terveydenhuollon aloilla; |
| --- | --- |

iii)

parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, varsinkin toteuttamalla ohjelmassa jo määritellyt toimenpiteet ja vahvistamalla uusia uudistuksia eläkkeiden ja terveydenhuollon aloilla;

| iv) | saattaa julkisen talouden velka vakaalle lasku-uralle varmistamalla, että se perustuu sekä julkisen velan supistamisessa saavutettuun edistykseen että ennakoituihin yksityistämistuloihin, ja harkitsee huolellisesti suurten julkisten, myös yksityissektorin kanssa yhteistyössä toteutettavien investointihankkeiden vaikutusta velkaan. |
| --- | --- |

iv)

saattaa julkisen talouden velka vakaalle lasku-uralle varmistamalla, että se perustuu sekä julkisen velan supistamisessa saavutettuun edistykseen että ennakoituihin yksityistämistuloihin, ja harkitsee huolellisesti suurten julkisten, myös yksityissektorin kanssa yhteistyössä toteutettavien investointihankkeiden vaikutusta velkaan.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | VO joulukuu 2005 | 1,2 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 1,2 | 0,4 | 0,8 | 1,2 | ... | ... |
| VO kesäkuu 2005 | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 2,2 | 2,6 | 3,0 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2005 (9) | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,2 | ... | ... |
| VO kesäkuu 2005 | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (3) | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | – 1,3 | – 2,0 | – 2,4 | – 2,6 | ... | ... |
| VO kesäkuu 2005 (3) | – 2,1 | – 2,7 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,6 | – 0,7 |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | – 3,0 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 |
| KOM marraskuu 2005 | – 3,0 | – 6,0 | – 5,0 | – 4,8 | ... | ... |
| VO kesäkuu 2005 | – 2,9 | – 6,2 | – 4,8 | – 3,9 | – 2,8 | – 1,6 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | – 0,3 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,3 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 | ... | ... |
| VO kesäkuu 2005 | – 0,1 | – 3,3 | – 1,6 | – 0,5 | 0,7 | 1,8 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (3) | – 2,3 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM marraskuu 2005 | – 2,4 | – 5,1 | – 3,8 | – 3,6 | ... | ... |
| VO kesäkuu 2005 (3) | – 2,2 | – 5,3 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 (5) | ... | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM marraskuu 2005 (6) | – 4,6 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,7 | ... | ... |
| VO kesäkuu 2005 (7) | – 4,5 | – 5,5 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 59,4 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 |
| KOM marraskuu 2005 | 59,4 | 65,9 | 69,8 | 72,1 | ... | ... |
| VO kesäkuu 2005 | 61,9 | 66,5 | 67,5 | 67,8 | 66,8 | 64,5 |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(muutos, %)

VO joulukuu 2005

1,2

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

KOM marraskuu 2005

1,2

0,4

0,8

1,2

...

...

VO kesäkuu 2005

1,0

0,8

1,4

2,2

2,6

3,0

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2005 (9)

2,4

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

KOM marraskuu 2005

2,5

2,2

2,7

2,2

...

...

VO kesäkuu 2005

2,5

2,5

2,9

2,5

2,5

2,4

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (3)

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

KOM marraskuu 2005 (8)

– 1,3

– 2,0

– 2,4

– 2,6

...

...

VO kesäkuu 2005 (3)

– 2,1

– 2,7

– 2,8

– 2,3

– 1,6

– 0,7

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

– 3,0

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

KOM marraskuu 2005

– 3,0

– 6,0

– 5,0

– 4,8

...

...

VO kesäkuu 2005

– 2,9

– 6,2

– 4,8

– 3,9

– 2,8

– 1,6

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

– 0,3

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

KOM marraskuu 2005

– 0,3

– 3,1

– 2,0

– 1,6

...

...

VO kesäkuu 2005

– 0,1

– 3,3

– 1,6

– 0,5

0,7

1,8

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (3)

– 2,3

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM marraskuu 2005

– 2,4

– 5,1

– 3,8

– 3,6

...

...

VO kesäkuu 2005 (3)

– 2,2

– 5,3

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Rakenteellinen rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005 (5)

...

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM marraskuu 2005 (6)

– 4,6

– 5,5

– 4,2

– 3,7

...

...

VO kesäkuu 2005 (7)

– 4,5

– 5,5

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2005

59,4

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

KOM marraskuu 2005

59,4

65,9

69,8

72,1

...

...

VO kesäkuu 2005

61,9

66,5

67,5

67,8

66,8

64,5

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Tarkistettu ohjelma ei noudata uusien käytännesääntöjen mukaista rakennemallia, vaan koostuu enemminkin neljästä seuraavasta jaksosta: Tiivistelmä; talouden tila ja julkisen talouden rahoitusasema; talouden tilan ja julkisen talouden rahoitusaseman kehitysnäkymät ja julkisen talouden kestävyys. Ohjelmassa esitetään kaikki uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja useimmat valinnaiset tiedot.

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Ohjelmassa ei ole kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteessa esitetyt kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet: 2,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 0,4 % suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 0,4 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007; kaikki toimenpiteet supistavat alijäämää.

(7)  Kesäkuun 2005 tarkistetussa ohjelmassa esitetyt kertaluonteiset toimenpiteet: 2,3 % suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2005; kaikki toimenpiteet supistavat alijäämää.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,3 % vuonna 2004, 1,1 % vuonna 2005, 1,2 % vuonna 2006 ja 1,4 % vuonna 2007.

(9)  Yksityisen kulutuksen deflaattori.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/36

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Kyproksen tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2009

(2006/C 82/09)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Kyproksen tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2009. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Kyproksen tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2009.

| (2) | Tuottavuuden ja työllisyyden vahvan kasvun ansiosta Kyproksen kokonaistuotannon kasvu (3 

   prosenttia) on kymmenen viime vuoden aikana kuulunut EU:n kärkijoukkoon. Useista syistä, joihin kuuluu voimakas kotimainen kysyntä, eräillä Kyproksen tärkeimmillä vientialoilla koventuneesta kilpailusta johtuva kilpailukyvyn heikkeneminen, Kyproksen punnan revalvoiminen sekä kasvaneet uudelleensijoitetut voitot, nettoluotonotto ulkomailta (ulkoinen vaje) on kasvanut (4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004). Tämä vastasi pitkälti luotonottotarvetta julkisella sektorilla, jolla vuonna 2004 oli 4,1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. YKHI-inflaatio pysytteli 3 prosentin alapuolella lähes koko kymmenen vuoden jakson ajan. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Kyproksella oli liiallinen alijäämä. EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen samana päivänä annetun neuvoston suosituksen mukaan liiallinen alijäämä oli korjattava vuoteen 2005 mennessä. Neuvosto antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 Kyproksen edellisestä vuosien 2004—2008 tarkistetusta lähentymisohjelmasta lausunnon, jossa se kehotti Kyprosta toteuttamaan määrätietoisesti suunnitellut toimenpiteet alijäämän saattamiseksi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja varmistamaan, että velkasuhde alkaisi vuodesta 2005 lähtien supistua, sekä jatkamaan eläke- ja terveydenhuoltoalan uudistuksia. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Kyproksella oli liiallinen alijäämä. EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen samana päivänä annetun neuvoston suosituksen mukaan liiallinen alijäämä oli korjattava vuoteen 2005 mennessä. Neuvosto antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 Kyproksen edellisestä vuosien 2004—2008 tarkistetusta lähentymisohjelmasta lausunnon, jossa se kehotti Kyprosta toteuttamaan määrätietoisesti suunnitellut toimenpiteet alijäämän saattamiseksi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja varmistamaan, että velkasuhde alkaisi vuodesta 2005 lähtien supistua, sekä jatkamaan eläke- ja terveydenhuoltoalan uudistuksia.

| (4) | Tarkistetussa ohjelmassa arvioidaan vuoden 2005 alijäämän toteutumaksi 2 

   prosenttia suhteessa BKT:hen, kun komission yksiköiden syksyn 2005 ennuste oli 2 

   prosenttia ja edellisen tarkistuksen arvio hieman alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Eroa tarkistukseen selittää lähinnä se, että korkomenot ovat osoittautuneet

   prosenttia odotettua pienemmiksi suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

| (5) | Uusi ohjelma noudattaa pääpiirteissään (2) uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tiedonantovaatimuksia. Tarkistus toimitettiin komissioon 2 viikkoa käytännesäännöissä määritettyä määräaikaa (1 päivä joulukuuta) myöhemmin, sillä Kyproksen viranomaiset halusivat sisällyttää tarkistukseen joulukuun toisella viikolla ilmoitetut julkista taloutta koskevat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(5)

Uusi ohjelma noudattaa pääpiirteissään (2) uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tiedonantovaatimuksia. Tarkistus toimitettiin komissioon 2 viikkoa käytännesäännöissä määritettyä määräaikaa (1 päivä joulukuuta) myöhemmin, sillä Kyproksen viranomaiset halusivat sisällyttää tarkistukseen joulukuun toisella viikolla ilmoitetut julkista taloutta koskevat toimenpiteet.

| (6) | Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa kokonaistuotannon kasvuksi ennustetaan hieman yli 4 prosenttia vuosina 2005—2009. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa vuoteen 2007 saakka perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin, ja vuosien 2008 ja 2009 osalta hieman positiivisiin oletuksiin. Tämän vuoksi suhdannetilanne saattaa tuotantokuilun perusteella mitattuna olla suotuisampi kuin ohjelmassa esitetyissä arvioissa oletetaan. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa kokonaistuotannon kasvuksi ennustetaan hieman yli 4 prosenttia vuosina 2005—2009. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa vuoteen 2007 saakka perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin, ja vuosien 2008 ja 2009 osalta hieman positiivisiin oletuksiin. Tämän vuoksi suhdannetilanne saattaa tuotantokuilun perusteella mitattuna olla suotuisampi kuin ohjelmassa esitetyissä arvioissa oletetaan. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (7) | Siltä pohjalta, että vuonna 2005 alijäämä supistuu alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, tarkistuksessa pyritään vakauttamaan julkista taloutta edelleen vuoteen 2009 saakka, jolloin alijäämä lähestyisi

   prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän oltua

   prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 sen ennustetaan kasvavan vähitellen aina 1 

   prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Alijäämän supistuminen kuvastaa sitä, että menojen suhdetta BKT:hen on leikattu noin 4 prosentilla, mitä tulosuhteen supistuminen (2 prosentilla) ei täysin kompensoi. Sopeuttaminen perustuu juoksevien perusmenojen rakenteellisiin leikkauksiin, säästöihin korkomenoissa sekä tulopuolella toteutettujen rakenteellisten ja kertaluonteisten toimenpiteiden yhdistelmään. Sopeuttaminen on vuosina 2006—2008 edellistä ohjelmaa vaiheittaisempaa, mikä kuvastaa BKT:n hieman vähäisempää kasvua. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

| (8) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (ts. suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan ohjelmakauden aikana keskimäärin yli

   prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa eli vuoden 2005 noin 3 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin

   prosenttiin vuonna 2009. Se, ettei rakenteellinen rahoitusasema parannu vuonna 2007, kuvastaa Kyproksen nettoaseman odotettua heikentymistä suhteessa EU:n talousarvioon, kun EU:hun liittymisen yhteydessä myönnetyt väliaikaiset korvaavat avustukset päättyvät vuonna 2006. Ohjelmassa asetetaan keskipitkän aikavälin tavoite julkisen talouden rahoitusasemalle. Tavoitteeksi on määritelty

   prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen ja tarkoituksena on saavuttaa se vuoteen 2009 mennessä. Koska tämä keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arvioitu noin 2 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen) vaativampi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

Formula

| (9) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan yleisesti ottaen tasapainossa. Koska Kypros on vahvasti erikoistunut matkailuun, makrotalouden skenaarion riskit liittyvät lähinnä alueen geopoliittiseen kehitykseen. Lisäksi makrotalouden vuosien 2008 ja 2009 näkymät ovat lievästi optimistisia ja veroennusteet vaikuttavat hieman toiveikkailta. Kyproksen hallitus on kuitenkin toistaiseksi ylittänyt julkiselle taloudelle asetetut tavoitteet ja tarkistuksessa toistetaan sen sitoumus toteuttaa tarvittaessa lisätoimenpiteitä suunnitellussa mukauttamisessa onnistumiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan yleisesti ottaen tasapainossa. Koska Kypros on vahvasti erikoistunut matkailuun, makrotalouden skenaarion riskit liittyvät lähinnä alueen geopoliittiseen kehitykseen. Lisäksi makrotalouden vuosien 2008 ja 2009 näkymät ovat lievästi optimistisia ja veroennusteet vaikuttavat hieman toiveikkailta. Kyproksen hallitus on kuitenkin toistaiseksi ylittänyt julkiselle taloudelle asetetut tavoitteet ja tarkistuksessa toistetaan sen sitoumus toteuttaa tarvittaessa lisätoimenpiteitä suunnitellussa mukauttamisessa onnistumiseksi.

| (10) | Vuoden 2005 arvioidun toteutuman ja julkista taloutta koskeviin tavoitteisiin liittyvien riskien perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää asianmukaiselta liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2005 mennessä neuvoston suosituksen mukaisesti. Se vaikuttaa myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2008 alkaen. Se tuntuu myös riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite lähes saavutetaan vuoteen 2009 mennessä, kuten ohjelmassa suunnitellaan. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina suurin piirtein vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. |
| --- | --- |

(10)

Vuoden 2005 arvioidun toteutuman ja julkista taloutta koskeviin tavoitteisiin liittyvien riskien perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää asianmukaiselta liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2005 mennessä neuvoston suosituksen mukaisesti. Se vaikuttaa myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2008 alkaen. Se tuntuu myös riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite lähes saavutetaan vuoteen 2009 mennessä, kuten ohjelmassa suunnitellaan. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina suurin piirtein vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono.

| (11) | Julkisen velan arvioidaan vuonna 2005 olevan 70,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan 53 

   prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä. Velkasuhteen ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat olevan pääpiirteissään tasapainossa. Tämän riskienarvioinnin perusteella velkasuhde näyttää supistuvan riittävästi kohti viitearvoa. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Kyproksen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista julkisista menoista. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä on toteutettava määrätietoisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämiseksi. Lisäksi ohjelmassa myönnetään, että tarvitaan huomattavia eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistustoimenpiteitä, jotta voidaan hillitä väestön ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustettua kovaa kasvua vuoteen 2050 saakka ja lieventää pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(12)

Kyproksen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista julkisista menoista. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä on toteutettava määrätietoisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämiseksi. Lisäksi ohjelmassa myönnetään, että tarvitaan huomattavia eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistustoimenpiteitä, jotta voidaan hillitä väestön ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustettua kovaa kasvua vuoteen 2050 saakka ja lieventää pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

| (13) | Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pääpiirteissään yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Kypros on oikealla tiellä erityisesti liiallisen alijäämänsä korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa, ja se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet keskipitkän aikavälin tavoitteensa saavuttamiseksi, samalla kun sen velkasuhde supistuu vuodesta 2005 eteenpäin. |
| --- | --- |

(13)

Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pääpiirteissään yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Kypros on oikealla tiellä erityisesti liiallisen alijäämänsä korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa, ja se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet keskipitkän aikavälin tavoitteensa saavuttamiseksi, samalla kun sen velkasuhde supistuu vuodesta 2005 eteenpäin.

| (14) | Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 11 päivänä marraskuuta 2005 komissioon toimitetussa Kyproksen kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) tutkimuksen ja kehityksen, innovoinnin sekä tieto- ja viestintätekniikan levityksen edistäminen; ii) perusinfrastruktuurien parantaminen; iii) inhimillisen pääoman kehittämisen ja iv) sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu huomioon lähentymisohjelman tarkistukseen sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Julkisen talouden alalla suunnitellut toimenpiteet ovat kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen painopisteiden mukaisia. Erityisesti tarkistuksessa hahmotellaan toimenpiteitä julkisten menojen seurannan ja hallinnassa pitämisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 11 päivänä marraskuuta 2005 komissioon toimitetussa Kyproksen kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) tutkimuksen ja kehityksen, innovoinnin sekä tieto- ja viestintätekniikan levityksen edistäminen; ii) perusinfrastruktuurien parantaminen; iii) inhimillisen pääoman kehittämisen ja iv) sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu huomioon lähentymisohjelman tarkistukseen sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Julkisen talouden alalla suunnitellut toimenpiteet ovat kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen painopisteiden mukaisia. Erityisesti tarkistuksessa hahmotellaan toimenpiteitä julkisten menojen seurannan ja hallinnassa pitämisen parantamiseksi.

Neuvosto suhtautuu edellä esitetyn arvioinnin perusteella myönteisesti ohjelmakauden ajalle suunniteltuun rakenteelliseen mukautukseen, jonka on tarkoitus seurata alijäämän supistumista alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annettujen suositusten perusteella neuvosto kehottaa Kyprosta

| i) | varmistamaan tarkistetun lähentymisohjelman mukaisesti pysyvillä toimenpiteillä, että julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu; |
| --- | --- |

i)

varmistamaan tarkistetun lähentymisohjelman mukaisesti pysyvillä toimenpiteillä, että julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu;

| ii) | pitämään julkiset eläkemenot hallinnassa ja toteuttamaan edelleen uudistuksia eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

ii)

pitämään julkiset eläkemenot hallinnassa ja toteuttamaan edelleen uudistuksia eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | LO joulukuu 2005 | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |
| KOM marraskuu 2005 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | ... | ... |
| LO joulukuu 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | ... |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2005 | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | ... | ... |
| LO joulukuu 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | ... |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (3) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2005 (7) | – 1,1 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 | ... | ... |
| LO joulukuu 2004 (3) | – 1,5 | – 1,1 | – 0,6 | 0,0 | + 0,5 | ... |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | – 4,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 | – 4,1 | – 2,8 | – 2,8 (8) | – 2,4 (8) | ... | ... |
| LO joulukuu 2004 | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | ... |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | – 0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | ... | ... |
| LO joulukuu 2004 | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | ... |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (3) | – 3,6 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 | – 3,9 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,6 | ... | ... |
| LO joulukuu 2004 | – 4,3 | – 2,7 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | ... |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (5) | – 4,6 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 (6) | – 4,9 | – 3,1 | – 2,7 | – 2,6 | ... | ... |
| LO joulukuu 2004 | Tieto puut-tuu | Tieto puut-tuu | Tieto puut-tuu | Tieto puut-tuu | ... | ... |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |
| KOM marraskuu 2005 | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | ... | ... |
| LO joulukuu 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | ... |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(muutos, %)

LO joulukuu 2005

3,8

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

KOM marraskuu 2005

3,8

3,9

4,0

4,2

...

...

LO joulukuu 2004

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

...

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2005

1,9

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

KOM marraskuu 2005

1,9

2,3

2,1

2,1

...

...

LO joulukuu 2004

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

...

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (3)

– 1,3

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

KOM marraskuu 2005 (7)

– 1,1

– 0,7

– 0,2

0,4

...

...

LO joulukuu 2004 (3)

– 1,5

– 1,1

– 0,6

0,0

- 0,5

...

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

– 4,1

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM marraskuu 2005

– 4,1

– 2,8

– 2,8 (8)

– 2,4 (8)

...

...

LO joulukuu 2004

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

...

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

– 0,9

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

KOM marraskuu 2005

– 0,9

0,5

0,3

0,7

...

...

LO joulukuu 2004

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

...

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (3)

– 3,6

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM marraskuu 2005

– 3,9

– 2,5

– 2,7

– 2,6

...

...

LO joulukuu 2004

– 4,3

– 2,7

– 1,7

– 1,5

– 0,9

...

Rakenteellinen rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (5)

– 4,6

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

KOM marraskuu 2005 (6)

– 4,9

– 3,1

– 2,7

– 2,6

...

...

LO joulukuu 2004

Tieto puut-tuu

Tieto puut-tuu

Tieto puut-tuu

Tieto puut-tuu

...

...

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

71,3

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

KOM marraskuu 2005

72,0

70,4

69,1

67,4

...

...

LO joulukuu 2004

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

...

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ohjelmassa esitetään kaikki käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja useimmat valinnaiset tiedot. Ohjelmasta puuttuu valinnaisia tietoja työmarkkinakehityksestä (erityisesti työllisyydestä (tehdyt työtunnit) ja työn tuottavuudesta (tehdyt työtunnit)) ja vaikutuksista potentiaaliseen BKT:n kasvuun.

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (kertaluonteiset tulot 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2006–2008).

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005).

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,0 prosenttia vuonna 2004, 3,5 prosenttia vuonna 2005, 3,5 prosenttia vuonna 2006 ja 3,5 prosenttia vuonna 2007.

(8)  Vuoden 2006 alijäämää koskeva ennuste perustuu oletukseen toimintalinjan säilymisestä muuttumattomana, sillä vuoden 2006 talousarvioesitys ei ollut käytettävissä komission yksiköiden syksyn 2005 ennusteen laatimisajankohtana. Tämä selittää osittain myös vuoden 2007 alijäämää koskevan ennusteen korkean tason.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/40

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 82/10)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Liettuan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Liettuan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Kymmenen viime vuoden aikana Liettua on onnistuneesti siirtynyt toimivaan markkinatalouteen, ja sen kasvuluvut ovat nykyisin EU:n korkeimpia. Rakenneuudistusten ansiosta työllisyys on parantunut merkittävästi vuodesta 2001. Kokonaistuotannon kasvu oli lähes 8 prosenttia vuosina 2001—2004. Ostovoimakorjattu BKT asukasta kohden oli noin 48 prosenttia 25 jäsenvaltion EU:n keskiarvosta vuonna 2004. Merkittäviä talouden tasapainoa horjuttavia tekijöitä ei ole ollut, vaikkakin on tärkeää jatkaa rakenteellisen työttömyyden nopeaa vähentämistä ja hallita pankkien luotonannon nopean kasvun jälkikäteen ilmenevään tai jo ilmenneisiin vaikutuksiin liittyvien kysyntäpaineiden riskiä. Venäjän vuoden 1998 talouskriisistä johtuva ulkoinen häiriö kasvatti huomattavasti julkisen talouden alijäämää. Tämän jälkeen laadittiin julkisen talouden vakauttamissuunnitelma. Vuodesta 2001 alijäämä on pysytellyt enintään 2 prosentissa suhteessa BKT:hen, ja suhdannekorjattu alijäämä supistui 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2002. |
| --- | --- |

(2)

Kymmenen viime vuoden aikana Liettua on onnistuneesti siirtynyt toimivaan markkinatalouteen, ja sen kasvuluvut ovat nykyisin EU:n korkeimpia. Rakenneuudistusten ansiosta työllisyys on parantunut merkittävästi vuodesta 2001. Kokonaistuotannon kasvu oli lähes 8 prosenttia vuosina 2001—2004. Ostovoimakorjattu BKT asukasta kohden oli noin 48 prosenttia 25 jäsenvaltion EU:n keskiarvosta vuonna 2004. Merkittäviä talouden tasapainoa horjuttavia tekijöitä ei ole ollut, vaikkakin on tärkeää jatkaa rakenteellisen työttömyyden nopeaa vähentämistä ja hallita pankkien luotonannon nopean kasvun jälkikäteen ilmenevään tai jo ilmenneisiin vaikutuksiin liittyvien kysyntäpaineiden riskiä. Venäjän vuoden 1998 talouskriisistä johtuva ulkoinen häiriö kasvatti huomattavasti julkisen talouden alijäämää. Tämän jälkeen laadittiin julkisen talouden vakauttamissuunnitelma. Vuodesta 2001 alijäämä on pysytellyt enintään 2 prosentissa suhteessa BKT:hen, ja suhdannekorjattu alijäämä supistui 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2002.

| (3) | Neuvosto antoi Liettuan aiemmasta, vuodet 2004—2007 kattaneesta lähentymisohjelmasta lausunnon 8. maaliskuuta 2005 ja kehotti Liettuaa toteuttamaan lisätoimia lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseksi (erityisesti kotimaisten kysyntäpaineiden hallitsemiseksi), pitäytymään tiukasti vuoden 2005 talousarviossa, jotta riski 3 prosentin viitearvon ylittymisestä vähentyisi, ja käyttämään ennustettua suuremmaksi osoittautuvia tai lisätuloja sekä menoeriä, jotka ovat jääneet käyttämättä, alijäämän supistamiseen. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto antoi Liettuan aiemmasta, vuodet 2004—2007 kattaneesta lähentymisohjelmasta lausunnon 8. maaliskuuta 2005 ja kehotti Liettuaa toteuttamaan lisätoimia lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseksi (erityisesti kotimaisten kysyntäpaineiden hallitsemiseksi), pitäytymään tiukasti vuoden 2005 talousarviossa, jotta riski 3 prosentin viitearvon ylittymisestä vähentyisi, ja käyttämään ennustettua suuremmaksi osoittautuvia tai lisätuloja sekä menoeriä, jotka ovat jääneet käyttämättä, alijäämän supistamiseen.

| (4) | Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että julkisen talouden alijäämäksi arvioitiin komission syksyn 2005 talousennusteessa 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,1 prosenttia (2). Tarkistetussa ohjelmassa alijäämä arvioidaan 1,5 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Koko vuotta 2005 koskevat alustavat tiedot viittaavat kuitenkin tätäkin parempaa alijäämätulokseen, joka olisi noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Odotettua parempi tulos johtuu kaikilla hallinnon tasoilla saavutetusta hyvästä budjettituloksesta, sillä tulojen arvellaan olleen odotettua paremmat ja menosuunnitelmia on pystytty pääsääntöisesti noudattamaan. |
| --- | --- |

(4)

Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että julkisen talouden alijäämäksi arvioitiin komission syksyn 2005 talousennusteessa 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,1 prosenttia (2). Tarkistetussa ohjelmassa alijäämä arvioidaan 1,5 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Koko vuotta 2005 koskevat alustavat tiedot viittaavat kuitenkin tätäkin parempaa alijäämätulokseen, joka olisi noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Odotettua parempi tulos johtuu kaikilla hallinnon tasoilla saavutetusta hyvästä budjettituloksesta, sillä tulojen arvellaan olleen odotettua paremmat ja menosuunnitelmia on pystytty pääsääntöisesti noudattamaan.

| (5) | Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tietovaatimuksia (3). |
| --- | --- |

(5)

Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tietovaatimuksia (3).

| (6) | Ohjelmassa esitetyn makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu on 7 prosenttia vuonna 2005. Tämän jälkeen kasvu hidastuu asteittain 5,3 prosenttiin vuonna 2007 ja nousee taas 6,8 prosenttiin vuonna 2008. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin (ja vuotta 2007 koskeviin varovaisiin arvioihin). Ohjelman inflaatioennusteet saattavat olla varsin alhaisia, jos kysyntäpaineet kasvavat. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitetyn makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu on 7 prosenttia vuonna 2005. Tämän jälkeen kasvu hidastuu asteittain 5,3 prosenttiin vuonna 2007 ja nousee taas 6,8 prosenttiin vuonna 2008. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin (ja vuotta 2007 koskeviin varovaisiin arvioihin). Ohjelman inflaatioennusteet saattavat olla varsin alhaisia, jos kysyntäpaineet kasvavat.

| (7) | Ohjelman tärkeimpänä tavoitteena on supistaa ohjelmakauden loppuun mennessä julkisen talouden rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu alijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus) enintään 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä on Liettuan julkisen talouden rahoitusasemaa koskeva, vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettu keskipitkän aikavälin tavoite. Tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vähitellen 1,5 prosentista vuonna 2005 1,0 prosenttiin vuonna 2008. Perusalijäämän aikajänne on samankaltainen, sillä perusalijäämä supistuu 0,6 prosentista vuonna 2005 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun mennessä. Kaiken kaikkiaan ohjelmassa luotetaan suotuisiin talousnäkymiin, jotka loisivat hyvät edellytykset julkisen talouden säästöille. Ohjelmassa pyritään julkisen talouden menojohteiseen vakauttamiseen lähinnä leikkaamalla kollektiivista kulutusta ja sosiaalisia tulonsiirtoja suhteessa BKT:hen. Julkisia investointeja suunnitellaan korotettavan huomattavasti 4,1 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 5,2 prosenttiin vuonna 2008, mikä on huomattavasti yli EU:n keskiarvon (2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Makrotalouden skenaarion säilyessä lähes muuttumattomana ja kun otetaan huomioon talletusten ja kiinteistöomaisuuden palauttamisen uudelleenluokittelu, julkisen talouden sopeuttaminen on edellistä tarkistusta hitaampaa. Sopeuttamisen hidastuminen johtuu tuloveroalennuksesta. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelman tärkeimpänä tavoitteena on supistaa ohjelmakauden loppuun mennessä julkisen talouden rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu alijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus) enintään 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä on Liettuan julkisen talouden rahoitusasemaa koskeva, vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettu keskipitkän aikavälin tavoite. Tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vähitellen 1,5 prosentista vuonna 2005 1,0 prosenttiin vuonna 2008. Perusalijäämän aikajänne on samankaltainen, sillä perusalijäämä supistuu 0,6 prosentista vuonna 2005 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun mennessä. Kaiken kaikkiaan ohjelmassa luotetaan suotuisiin talousnäkymiin, jotka loisivat hyvät edellytykset julkisen talouden säästöille. Ohjelmassa pyritään julkisen talouden menojohteiseen vakauttamiseen lähinnä leikkaamalla kollektiivista kulutusta ja sosiaalisia tulonsiirtoja suhteessa BKT:hen. Julkisia investointeja suunnitellaan korotettavan huomattavasti 4,1 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 5,2 prosenttiin vuonna 2008, mikä on huomattavasti yli EU:n keskiarvon (2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Makrotalouden skenaarion säilyessä lähes muuttumattomana ja kun otetaan huomioon talletusten ja kiinteistöomaisuuden palauttamisen uudelleenluokittelu, julkisen talouden sopeuttaminen on edellistä tarkistusta hitaampaa. Sopeuttamisen hidastuminen johtuu tuloveroalennuksesta.

| (8) | Komission yksiköt ovat yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tehneet laskelmia, joiden mukaan rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu alijäämä ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) supistuisi noin 2 

  prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 1

  prosenttiin vuonna 2008. Ohjelmassa asetetaan keskipitkän aikavälin tavoitteeksi julkisen talouden rahoitusasemalle 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen ja tarkoituksena on saavuttaa se vuoteen 2008 mennessä. Koska ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäisvaatimusta (noin 1 

   prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) kunnianhimoisempi, sen saavuttamisen pitäisi merkitä myös liiallisen alijäämän estävän varmuusmarginaalitavoitteen täyttymistä. Keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

Formula

| (9) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Julkisen talouden vuoden 2005 alijäämätulos on toisaalta hyvin todennäköisesti ohjelmassa ennustettua pienempi. Koska tämä tulos näkyy todennäköisesti myös vuonna 2006 ja viranomaiset ovat viime vuosina tehneet menestyksekkäästi varovaisia tulosuunnitelmia, vuoden 2006 tulokset voivat olla tavoitetasoa parempia. Toisaalta ohjelmassa luotetaan paljolti siihen, että menoja saadaan vähennettyä (prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen) erityisesti julkisen sektorin maltillisen palkkapolitiikan avulla, johon liittyy alhaisempi tuloverotus. Tämän maltillisen politiikan toteuttaminen saattaa kuitenkin osoittautua vaikeaksi. Lisäksi eläke- ja verouudistusten vaikutukset jäävät jossain määrin epävarmoiksi ohjelmakauden lopulla. |
| --- | --- |

(9)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Julkisen talouden vuoden 2005 alijäämätulos on toisaalta hyvin todennäköisesti ohjelmassa ennustettua pienempi. Koska tämä tulos näkyy todennäköisesti myös vuonna 2006 ja viranomaiset ovat viime vuosina tehneet menestyksekkäästi varovaisia tulosuunnitelmia, vuoden 2006 tulokset voivat olla tavoitetasoa parempia. Toisaalta ohjelmassa luotetaan paljolti siihen, että menoja saadaan vähennettyä (prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen) erityisesti julkisen sektorin maltillisen palkkapolitiikan avulla, johon liittyy alhaisempi tuloverotus. Tämän maltillisen politiikan toteuttaminen saattaa kuitenkin osoittautua vaikeaksi. Lisäksi eläke- ja verouudistusten vaikutukset jäävät jossain määrin epävarmoiksi ohjelmakauden lopulla.

| (10) | Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2008 mennessä tarkistetussa ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää kuitenkin tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2007 alkaen. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Erityisesti on todettava, että suunniteltu rakenteellinen mukautus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on keskimäärin 0,4 prosenttia vuosina 2006—2008 ja suhdannetilanne säilyy suotuisana (tästä on osoituksena suuri positiivinen tuotantokuilu, joka on vähitellen sulkeutumassa ohjelmakaudella) sovittujen menetelmien mukaisesti arvioituna. Saatavissa olevien tietojen ja Liettuan rakennemuutosten perusteella pannaan kuitenkin merkille, että tuotantokuiluja ja rakenteellisia rahoitusasemia koskeviin arvioihin sisältyy epävarmuusmarginaali. |
| --- | --- |

(10)

Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2008 mennessä tarkistetussa ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää kuitenkin tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2007 alkaen. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Erityisesti on todettava, että suunniteltu rakenteellinen mukautus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on keskimäärin 0,4 prosenttia vuosina 2006—2008 ja suhdannetilanne säilyy suotuisana (tästä on osoituksena suuri positiivinen tuotantokuilu, joka on vähitellen sulkeutumassa ohjelmakaudella) sovittujen menetelmien mukaisesti arvioituna. Saatavissa olevien tietojen ja Liettuan rakennemuutosten perusteella pannaan kuitenkin merkille, että tuotantokuiluja ja rakenteellisia rahoitusasemia koskeviin arvioihin sisältyy epävarmuusmarginaali.

| (11) | Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon määritettäessä ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeutusuraa. Ohjelmassa esitettyyn keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan sisältyy tilapäinen poikkeama ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta. Vaikka ohjelmassa tuodaan esille useita uudistuksia tämän väitteen tueksi, ainoastaan eläkeuudistuksesta, jolla otetaan käyttöön rahastoiva pilari, esitetään yksityiskohtaiset tiedot, joten sillä voidaan katsoa olevan myönteinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Keskimääräinen vuotuinen rakenteellinen mukautus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosina 2006—2008 on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos otetaan huomioon käynnissä olevan eläkeuudistuksen nettomääräiset julkiset kustannukset, jotka nousevat 0,5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 0,8 prosenttiin vuonna 2008. Riittävää varmuusmarginaalia, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa, ei kuitenkaan saavuteta vuonna 2006. Kyseisenä vuonna (komission yksiköiden laskema) rakenteellinen alijäämä ylittää vähimmäisvaatimuksena olevan viitearvon

   prosenttiyksiköllä. Tilapäinen poikkeama on hyväksyttävissä tarkistetussa vakaus- ja kasvusopimuksessa ja uusissa käytännesäännöissä tarkoitetulla tavalla edellyttäen, että vähimmäisvaatimuksena olevaa viitearvo saavutetaan vuonna 2006. Tämä on mahdollista, jos vuoden 2005 odotettua parempi tulos siirretään vuodelle 2006 ja myöhemmille vuosille. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Velkasuhteen arvioidaan olleen 19 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen odotetaan pysyttelevän noin 19—20 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun saakka. |
| --- | --- |

(12)

Velkasuhteen arvioidaan olleen 19 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen odotetaan pysyttelevän noin 19—20 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun saakka.

| (13) | Liettuan julkisen talouden kestävyyteen ei näytä liittyvän paljon riskejä, jotka johtuisivat väestön ikääntymisestä aiheutuvista ennustetuista julkisista menoista. Bruttovelkasuhde on tällä hetkellä hyvin alhainen, ja sen ennustetaan säilyvän 60 prosentin viitearvon alapuolella suurimman osan ennustejaksoa. Julkisen talouden alijäämä aiotaan pitää kurissa ohjelmakaudella. Liettua on aloittanut eläkeuudistuksen, joka auttaa hillitsemään merkittävästi väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen. Liettuan viranomaiset suunnittelevat eläkejärjestelmään vielä lisämuutoksia, joiden tavoitteena on eläkkeelle jääneiden korvausasteen ja samalla eläkeiän nostaminen. Viimeksi mainitun toimenpiteen toteuttaminen on avainasemassa, kun halutaan varmistaa julkisen eläkejärjestelmän rahoituksen kestävyys. |
| --- | --- |

(13)

Liettuan julkisen talouden kestävyyteen ei näytä liittyvän paljon riskejä, jotka johtuisivat väestön ikääntymisestä aiheutuvista ennustetuista julkisista menoista. Bruttovelkasuhde on tällä hetkellä hyvin alhainen, ja sen ennustetaan säilyvän 60 prosentin viitearvon alapuolella suurimman osan ennustejaksoa. Julkisen talouden alijäämä aiotaan pitää kurissa ohjelmakaudella. Liettua on aloittanut eläkeuudistuksen, joka auttaa hillitsemään merkittävästi väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen. Liettuan viranomaiset suunnittelevat eläkejärjestelmään vielä lisämuutoksia, joiden tavoitteena on eläkkeelle jääneiden korvausasteen ja samalla eläkeiän nostaminen. Viimeksi mainitun toimenpiteen toteuttaminen on avainasemassa, kun halutaan varmistaa julkisen eläkejärjestelmän rahoituksen kestävyys.

| (14) | Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Kun otetaan huomioon eläkeuudistukseen liittyvä väliaikainen poikkeama, Liettua on edistynyt pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa. Lisäksi hallitus toteuttaa parhaillaan useita toimenpiteitä julkisen talouden laadun parantamiseksi (esimerkiksi verouudistus) ja myös eläkeuudistuksessa on edistytty. Näin pystytään parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. |
| --- | --- |

(14)

Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Kun otetaan huomioon eläkeuudistukseen liittyvä väliaikainen poikkeama, Liettua on edistynyt pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa. Lisäksi hallitus toteuttaa parhaillaan useita toimenpiteitä julkisen talouden laadun parantamiseksi (esimerkiksi verouudistus) ja myös eläkeuudistuksessa on edistytty. Näin pystytään parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä.

| (15) | Kansallisessa uudistusohjelmassa julkisen talouden alalla esitellyt toimenpiteet vastaavat ohjelmassa esitettyjä toimenpiteitä ja liittyvät suurimmaksi osaksi niihin seuraaviin vaiheisiin, joita eläke-, terveydenhoito- ja verouudistuksissa pitäisi toteuttaa. Talousarviomenettelyjen parantamiseen tähtäävät toimenpiteet (esimerkiksi ohjelmaperusteisen talousarvion laatiminen kaikilla hallinnon tasoilla ja varojen joustava käyttö EU-hankkeiden osarahoituksessa) vastaavat myös tarkistetussa ohjelmassa kuvattuja toimenpiteitä. Kansallisen uudistusohjelman sisältämien vähäisten konkreettisten uudistustoimenpiteiden budjettivaikutukset näkyvät lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. |
| --- | --- |

(15)

Kansallisessa uudistusohjelmassa julkisen talouden alalla esitellyt toimenpiteet vastaavat ohjelmassa esitettyjä toimenpiteitä ja liittyvät suurimmaksi osaksi niihin seuraaviin vaiheisiin, joita eläke-, terveydenhoito- ja verouudistuksissa pitäisi toteuttaa. Talousarviomenettelyjen parantamiseen tähtäävät toimenpiteet (esimerkiksi ohjelmaperusteisen talousarvion laatiminen kaikilla hallinnon tasoilla ja varojen joustava käyttö EU-hankkeiden osarahoituksessa) vastaavat myös tarkistetussa ohjelmassa kuvattuja toimenpiteitä. Kansallisen uudistusohjelman sisältämien vähäisten konkreettisten uudistustoimenpiteiden budjettivaikutukset näkyvät lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa.

Edellä olevan arvion perusteella ja vahvat kasvunäkymät huomioon ottaen neuvosto kehottaa jatkuvan lähentymisen varmistamiseksi muihin EU-maihin, että Liettua

| i) | tiukentaa rakenteellisia julkisen talouden sopeuttamistoimia, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista voidaan nopeuttaa, ja |
| --- | --- |

i)

tiukentaa rakenteellisia julkisen talouden sopeuttamistoimia, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista voidaan nopeuttaa, ja

| ii) | erityisesti tähtää kunnianhimoisempaan julkisen talouden alijäämätavoitteeseen vuonna 2006 ja varmistaa, että julkisen talouden vuoden 2005 odotettua paremman alijäämätuloksen vaikutukset siirtyvät vuodelle 2006 ja sen jälkeisille vuosille. |
| --- | --- |

ii)

erityisesti tähtää kunnianhimoisempaan julkisen talouden alijäämätavoitteeseen vuonna 2006 ja varmistaa, että julkisen talouden vuoden 2005 odotettua paremman alijäämätuloksen vaikutukset siirtyvät vuodelle 2006 ja sen jälkeisille vuosille.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | LO joulukuu 2005 | 7,0 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 |
| KOM marraskuu 2005 | 7,0 | 7,0 | 6,2 | 5,8 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2005 | 1,1 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2005 | 1,1 | 2,6 | 2,8 | 2,9 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (6) | 2,5 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 (9) | 2,1 | 2,2 | 1,4 | 0,2 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 (6) | 1,6 | 1,3 | 0,5 | – 0,1 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | – 1,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM marraskuu 2005 | – 1,4 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,6 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 (10) | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,2 |
| KOM marraskuu 2005 | – 0,4 | – 1,1 | – 1,0 | – 0,8 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 (10) | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (6) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM marraskuu 2005 | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 (6) | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (7) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 19,5 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 |
| KOM marraskuu 2005 | 19,6 | 20,7 | 20,2 | 19,6 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 | Tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(muutos, %)

LO joulukuu 2005

7,0

7,0

6,0

5,3

6,8

KOM marraskuu 2005

7,0

7,0

6,2

5,8

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2005

6,5

6,5

6,2

6,0

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2005

1,1

2,7

2,7

2,7

2,5

KOM marraskuu 2005

1,1

2,6

2,8

2,9

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2005

1,2

2,9

2,5

2,9

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (6)

2,5

2,9

2,1

0,5

0,6

KOM marraskuu 2005 (9)

2,1

2,2

1,4

0,2

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2005 (6)

1,6

1,3

0,5

– 0,1

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

– 1,4

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM marraskuu 2005

– 1,4

– 2,0

– 1,8

– 1,6

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2005 (10)

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

– 0,4

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,2

KOM marraskuu 2005

– 0,4

– 1,1

– 1,0

– 0,8

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2005 (10)

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (6)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM marraskuu 2005

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2005 (6)

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (7)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM marraskuu 2005 (8)

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2005

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

19,5

19,2

19,9

19,8

18,9

KOM marraskuu 2005

19,6

20,7

20,2

19,6

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2005

20,1

20,9

20,3

20,1

Tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Koska Eurostat teki toukokuussa 2005 päätöksen ensimmäisten siirtymävuosien aikana menetetyistä ruplamääräisistä talletuksista maksettavien korvausten ja Neuvostoliiton aikana takavarikoitujen kiinteistöjen omistusoikeuden palauttamisen luokittelusta, edellisessä ohjelmatarkistuksessa asetettua alijäämätavoitetta (2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) on mukautettu näihin sitoumuksiin liittyvien maksujen sulkemiseksi pois. Näin vertailut pystytään tekemään paremmin.

(3)  Ohjelmassa esitetään kaikki uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja useimmat vapaaehtoiset tiedot, mutta pakolliset tiedot esitetään joiltakin osin hieman eri tapaan kuin uusissa käytännesäännöissä määrätään. Kotimaisesta kysynnästä ei esimerkiksi esitetä lopullisia tietoja ja FISIMiä vastaavia korkomenoja koskevat tiedot puuttuvat. Lisäksi verorasituksessa näkyy verojen kokonaismäärä eli suorien, välillisten ja pääomaverojen kokonaissumma, joten laskelmasta puuttuvat EU:lle maksetut välilliset verot sekä sosiaaliturvamaksut.

(4)  Käynnissä olevan eläkeuudistuksen kustannukset (toisen pilarin käyttöönotto) sisältyvät alijäämään. Kustannukset ovat arviolta 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 0,5 prosenttia vuonna 2005, 0,7 prosenttia vuonna 2006 ja 0,8 prosenttia vuosina 2007 ja 2008.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Jos eläkeuudistuksen kustannuksia ei oteta huomioon, sopeutusura on tarkistetun ohjelman mukaan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,7 prosenttia vuonna 2007 ja 0,2 prosenttia vuonna 2008 eli keskimäärin 0,5 prosenttia vuosina 2006–2008.

(6)  Komission yksiköiden laskelmat ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella.

(7)  Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

(8)  Komission yksiköiden ennusteessa ei ole kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 7,0 prosenttia vuonna 2004, 6,9 prosenttia vuonna 2005 ja 7,0 prosenttia vuosina 2004 ja 2007.

(10)  Tähän sisältyivät maksut, jotka liittyvät talletuksista maksettaviin korvauksiin ja kiinteistöomaisuuden palauttamiseen (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 0,8 prosenttia vuonna 2006 ja 1,2 prosenttia vuonna 2007).

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/44

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Maltan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 82/11)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Maltan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Maltan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Maltan kokonaistuotannon kasvu oli keskimäärin 2

  prosenttia vuodessa vuosina 1995—2005. Vuodesta 2001 alkaen Maltan talouskasvu on kuitenkin ollut pysähdyksissä epäsuotuisien ulkoisten olosuhteiden ja kotimaisten rakenneheikkouksien vuoksi. Nämä kaksi tekijää johtivat kilpailukyvyn heikkenemiseen, kun taas vientitilanteen heikkeneminen lisäsi ulkoiseen vajeeseen kohdistuvaa painetta. Julkisen talouden alijäämä on viime vuosina ollut keskimäärin 6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Se oli suurimmillaan 10,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ja supistui 5,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Maltalla oli liiallinen alijäämä. Neuvoston perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samana päivänä antaman suosituksen mukaan liiallinen alijäämä oli korjattava vuoteen 2006 mennessä. Edellisestä, vuosien 2004—2007 tarkistetusta lähentymisohjelmasta 17 päivänä helmikuuta 2005 annetussa neuvoston lausunnossa Maltaa kehotettiin ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että liiallinen alijäämä korjataan vuoteen 2006 mennessä, että velkasuhde supistuu tyydyttävällä vauhdilla kohti perustamissopimuksessa määrättyä 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen, ja jatkamaan eläke- ja terveydenhuoltouudistusten suunnittelua ja toteuttamista. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Maltalla oli liiallinen alijäämä. Neuvoston perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samana päivänä antaman suosituksen mukaan liiallinen alijäämä oli korjattava vuoteen 2006 mennessä. Edellisestä, vuosien 2004—2007 tarkistetusta lähentymisohjelmasta 17 päivänä helmikuuta 2005 annetussa neuvoston lausunnossa Maltaa kehotettiin ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että liiallinen alijäämä korjataan vuoteen 2006 mennessä, että velkasuhde supistuu tyydyttävällä vauhdilla kohti perustamissopimuksessa määrättyä 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen, ja jatkamaan eläke- ja terveydenhuoltouudistusten suunnittelua ja toteuttamista.

| (4) | Tarkistetussa ohjelmassa arvioidaan, että vuoden 2005 alijäämä on noin 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden syksyn 2005 ennusteessa esitetty arvio oli 4 

   prosenttia suhteessa BKT:hen, ja lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa asetettu tavoite oli 3 

   prosenttia. Tarkistetun ohjelman ja komission yksiköiden syksyn 2005 ennusteen välinen ero johtuu siitä, että tarkistukseen sisältyvät tuoreet tiedot, joiden mukaan julkisen talouden menot ovat aikaisemmin ennustettua pienemmät. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

| (5) | Tarkistettu ohjelma toimitettiin viisi viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen. Ohjelma vastaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmille uusissa käytännesäännöissä määritettyä mallirakennetta ja tietojenantovaatimuksia (2). |
| --- | --- |

(5)

Tarkistettu ohjelma toimitettiin viisi viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen. Ohjelma vastaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmille uusissa käytännesäännöissä määritettyä mallirakennetta ja tietojenantovaatimuksia (2).

| (6) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu kiihtyy vuoden 2005 0,9 prosentista keskimäärin 1,4 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella lisääntyvän ulkoisen kysynnän ansiosta. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin lukuun ottamatta vuotta 2006. Tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, että talous elpyy suhteellisen nopeasti, sillä ulkoisella kysynnällä, ensi sijassa elektroniikkateollisuuden elpymisen ja jatkuvan investointitoiminnan ansiosta, on erittäin myönteinen vaikutus kasvuun. Mahdollisuus, että tämän alan pitkään odotettu elpyminen ei toteudu vuonna 2006, muodostaa kielteisen riskin BKT:n kasvulle. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu kiihtyy vuoden 2005 0,9 prosentista keskimäärin 1,4 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella lisääntyvän ulkoisen kysynnän ansiosta. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin lukuun ottamatta vuotta 2006. Tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, että talous elpyy suhteellisen nopeasti, sillä ulkoisella kysynnällä, ensi sijassa elektroniikkateollisuuden elpymisen ja jatkuvan investointitoiminnan ansiosta, on erittäin myönteinen vaikutus kasvuun. Mahdollisuus, että tämän alan pitkään odotettu elpyminen ei toteudu vuonna 2006, muodostaa kielteisen riskin BKT:n kasvulle.

| (7) | Tarkistetussa ohjelmassa hahmotellun julkisen talouden strategian tavoitteena on supistaa alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja jatkaa julkisen talouden vakauttamista niin, että alijäämä on 1 

   prosenttia vuonna 2008. Tarkistuksessa esitetyt alijäämätavoitteet sisältävät vuoteen 2007 saakka kertaluonteisia tuloja, joiden suuruus on vuosittain

   prosentista 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuodessa. Perusylijäämän aikaprofiili on samantapainen, ja perusylijäämän odotetaan kasvavan vuoden 2005

   prosentista 2 

   prosenttiin ohjelmakauden lopussa. Vakauttaminen on ensi sijassa menoperusteista, ja menot supistuvat 7 

   prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun mennessä. Investointien osuus supistuksesta on lähes puolet. Tarkistetussa ohjelmassa esitetty julkisen talouden sopeuttamista koskeva tavoite ei ole yhtä kunnianhimoinen kuin edellisessä ohjelmassa eikä makrotalouden skenaario yleisesti ottaen yhtä suotuisa. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| (8) | Komission yksiköiden yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskemaa rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) aiotaan parantaa ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa esitetään selvästi keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, joka on tarkoitus saavuttaa ohjelmakauden loppuun mennessä. Koska ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäistavoitetta vaativampi (alijäämäksi arvioidaan noin 1 

   prosenttia suhteessa BKT:hen), sillä todennäköisesti saadaan aikaan varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua heikompi erityisesti vuodeksi 2006 ennustetun suotuisan makrotalouden skenaarion vuoksi. Vaikka tarkistetun ohjelman mukaan välilliset verot ovat vuonna 2006 korkeammat kuin komission yksiköiden syksyn 2005 ennusteessa arvioitiin, kyseisen vuoden kokonaistuloja koskevat ennusteet ovat lähellä toisiaan. Vaikka ohjelmassa esitetyt vuoden 2006 toimenpiteitä koskevat tiedot eivät täysin näytä tukevan oletusta tällaisesta kehityksestä, ohjelmassa ei esitetä vakauttamisprosessin perustana olevia toimenpiteitä vuosiksi 2007 ja 2008. Tämän vuoksi kokonaisarvioinnin tekeminen on vaikeaa. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua heikompi erityisesti vuodeksi 2006 ennustetun suotuisan makrotalouden skenaarion vuoksi. Vaikka tarkistetun ohjelman mukaan välilliset verot ovat vuonna 2006 korkeammat kuin komission yksiköiden syksyn 2005 ennusteessa arvioitiin, kyseisen vuoden kokonaistuloja koskevat ennusteet ovat lähellä toisiaan. Vaikka ohjelmassa esitetyt vuoden 2006 toimenpiteitä koskevat tiedot eivät täysin näytä tukevan oletusta tällaisesta kehityksestä, ohjelmassa ei esitetä vakauttamisprosessin perustana olevia toimenpiteitä vuosiksi 2007 ja 2008. Tämän vuoksi kokonaisarvioinnin tekeminen on vaikeaa.

| (10) | Jos oletetaan, että vuoden 2006 talousarvio toteutetaan täysimääräisesti ja makrotalouden riskeihin puututaan asianmukaisesti, ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys näyttää olevan sellainen, että liiallinen alijäämä voidaan korjata neuvoston esittämään määräaikaan mennessä. Ohjelma näyttää tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämä talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ylitä 3 prosentin kynnysarvoa suhteessa BKT:hen sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu suunnitelman mukaisesti. Ohjelmassa hahmoteltu julkisen talouden strategia näyttää riittävän varmistamaan, että ohjelmassa asetettu keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan pitkälti vuonna 2008. Ohjelman mukaan vuosittainen rakenteellinen sopeutus kohti ohjelman mukaista keskipitkän aikavälin tavoitetta on liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina reilusti yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja sen vuoksi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. |
| --- | --- |

(10)

Jos oletetaan, että vuoden 2006 talousarvio toteutetaan täysimääräisesti ja makrotalouden riskeihin puututaan asianmukaisesti, ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys näyttää olevan sellainen, että liiallinen alijäämä voidaan korjata neuvoston esittämään määräaikaan mennessä. Ohjelma näyttää tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämä talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ylitä 3 prosentin kynnysarvoa suhteessa BKT:hen sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu suunnitelman mukaisesti. Ohjelmassa hahmoteltu julkisen talouden strategia näyttää riittävän varmistamaan, että ohjelmassa asetettu keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan pitkälti vuonna 2008. Ohjelman mukaan vuosittainen rakenteellinen sopeutus kohti ohjelman mukaista keskipitkän aikavälin tavoitetta on liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina reilusti yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja sen vuoksi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen.

| (11) | Julkisen bruttovelan arvioidaan olevan 76 

  prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Velkasuhteen odotetaan supistuvan asteittain vuodesta 2006 alkaen ja olevan 67 

   prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun mennessä. Velkasuhteen kehitys saattaa olla ohjelmassa ennakoitua epäsuotuisampi, kun otetaan huomioon eräät yksityistämisen toteuttamiseen liittyvät riskit ja yksityistämisen keskeinen rooli velkasuhteen alentamisessa vuonna 2006. Perustelemattomat talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet osittain neutraloivat yksityistämisestä vuonna 2006 saatavat tulot. Kun riskit otetaan huomioon, velkasuhde vaikuttaa supistuvan riittävästi kohti viitearvoa. |
| --- | --- |

(11)

Formula

Formula

| (12) | Riskit, joita Maltan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu ennustettujen väestön ikääntymisestä aiheutuvien julkisten menojen vuoksi, vaikuttavat kohtalaisilta. Bruttovelka ylittää tällä hetkellä 60 prosentin viitearvon. Jos nykyinen suuri rakenteellinen alijäämä pysyy ennallaan, se estää pitkällä aikavälillä bruttovelkasuhteen tarpeellisen supistumisen alle perustamissopimuksessa määritetyn viitearvon. Jos suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen pannaan tiukasti täytäntöön ohjelmakaudella, se auttaa alentamaan velan viitearvon alapuolelle ja sillä on myönteisiä vaikutuksia myös julkisen talouden kestävyyteen kohdistuviin riskeihin. Maltan viranomaiset suunnittelevat eläkejärjestelmän muuttamista. Tarkoituksena on varmistaa järjestelmän asianmukaisuus ja kestävyys. Uudistuksen toteuttaminen on keskeistä julkisen eläkejärjestelmän taloudellisen kestävyyden varmistamiseksi (3). |
| --- | --- |

(12)

Riskit, joita Maltan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu ennustettujen väestön ikääntymisestä aiheutuvien julkisten menojen vuoksi, vaikuttavat kohtalaisilta. Bruttovelka ylittää tällä hetkellä 60 prosentin viitearvon. Jos nykyinen suuri rakenteellinen alijäämä pysyy ennallaan, se estää pitkällä aikavälillä bruttovelkasuhteen tarpeellisen supistumisen alle perustamissopimuksessa määritetyn viitearvon. Jos suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen pannaan tiukasti täytäntöön ohjelmakaudella, se auttaa alentamaan velan viitearvon alapuolelle ja sillä on myönteisiä vaikutuksia myös julkisen talouden kestävyyteen kohdistuviin riskeihin. Maltan viranomaiset suunnittelevat eläkejärjestelmän muuttamista. Tarkoituksena on varmistaa järjestelmän asianmukaisuus ja kestävyys. Uudistuksen toteuttaminen on keskeistä julkisen eläkejärjestelmän taloudellisen kestävyyden varmistamiseksi (3).

| (13) | Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Vaikka tarkistetussa ohjelmassa ennakoidaan, että liiallisen alijäämän korjaaminen ja velkasuhteen supistaminen etenevät tyydyttävällä vauhdilla neuvoston suositusten mukaisesti ja että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakaudella, siinä ei esitetä täytäntöönpanotoimenpiteitä pitkän aikavälin kestävyyttä koskevan ongelman ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Vaikka tarkistetussa ohjelmassa ennakoidaan, että liiallisen alijäämän korjaaminen ja velkasuhteen supistaminen etenevät tyydyttävällä vauhdilla neuvoston suositusten mukaisesti ja että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakaudella, siinä ei esitetä täytäntöönpanotoimenpiteitä pitkän aikavälin kestävyyttä koskevan ongelman ratkaisemiseksi.

| (14) | Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 21 päivänä lokakuuta 2005 toimitetussa Maltan kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: julkisen talouden kestävyys, kilpailukyky, ympäristö, työllisyys ja koulutus. Tarkistetussa ohjelmassa otetaan huomioon kansallisen uudistusohjelman vaikutukset julkiseen talouteen, vaikka tätä ei ohjelmassa suoraan todeta. Julkista taloutta koskevat lähentymisohjelman toimenpiteet ovat yleisesti ottaen sopusoinnussa uudistusohjelmassa ennakoitujen toimien kanssa. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa vahvistetaan erityisesti aikomus toteuttaa uudistuksia, joiden tarkoituksena on parantaa julkisen sektorin tehokkuutta ja verovelvoitteiden noudattamista, jatkaa yksityistämistä ja tukea työvoiman koulutusta. |
| --- | --- |

(14)

Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 21 päivänä lokakuuta 2005 toimitetussa Maltan kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: julkisen talouden kestävyys, kilpailukyky, ympäristö, työllisyys ja koulutus. Tarkistetussa ohjelmassa otetaan huomioon kansallisen uudistusohjelman vaikutukset julkiseen talouteen, vaikka tätä ei ohjelmassa suoraan todeta. Julkista taloutta koskevat lähentymisohjelman toimenpiteet ovat yleisesti ottaen sopusoinnussa uudistusohjelmassa ennakoitujen toimien kanssa. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa vahvistetaan erityisesti aikomus toteuttaa uudistuksia, joiden tarkoituksena on parantaa julkisen sektorin tehokkuutta ja verovelvoitteiden noudattamista, jatkaa yksityistämistä ja tukea työvoiman koulutusta.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto huomauttaa, että ohjelma on yleisesti ottaen asianmukainen, jotta liiallinen alijäämä voidaan korjata vuoteen 2006 mennessä. EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamiensa suositusten perusteella neuvosto kehottaa Maltaa:

| i) | toteuttamaan tiukasti vuoden 2006 julkisen talouden toimenpiteet ja varmistamaan liiallisen alijäämän korjaaminen kyseisenä vuonna tarkistetun lähentymisohjelman mukaisesti sekä varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamista jatketaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi sen jälkeen kun liiallinen alijäämä on korjattu, |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan tiukasti vuoden 2006 julkisen talouden toimenpiteet ja varmistamaan liiallisen alijäämän korjaaminen kyseisenä vuonna tarkistetun lähentymisohjelman mukaisesti sekä varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamista jatketaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi sen jälkeen kun liiallinen alijäämä on korjattu,

| ii) | varmistamaan, että velkasuhde alenee kohti perustamissopimuksessa määrättyä 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen tyydyttävällä vauhdilla vuodesta 2006 alkaen, |
| --- | --- |

ii)

varmistamaan, että velkasuhde alenee kohti perustamissopimuksessa määrättyä 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen tyydyttävällä vauhdilla vuodesta 2006 alkaen,

| iii) | parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä jatkamalla eläkeuudistuksen suunnittelua ja toteuttamista. |
| --- | --- |

iii)

parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä jatkamalla eläkeuudistuksen suunnittelua ja toteuttamista.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | LO tammikuu 2006 | 0,2 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 0,4 | 0,8 | 0,7 | 1,1 | ... |
| LO joulukuu 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 | ... |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO tammikuu 2006 (4) | 2,8 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 |
| KOM marraskuu 2005 | 2,7 | 3,1 | 2,6 | 2,2 | ... |
| LO joulukuu 2004 (4) | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 | ... |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO tammikuu 2006 (5) | – 1,8 | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 |
| KOM marraskuu 2005 (9) | – 2,0 | – 3,1 | – 4,3 | – 5,1 | ... |
| LO joulukuu 2004 (5) | – 2,1 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,6 | ... |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2006 | – 5,1 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 |
| KOM marraskuu 2005 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,5 | ... |
| LO joulukuu 2004 | – 5,2 | – 3,7 | – 2,3 | – 1,4 | ... |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2006 | – 1,0 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 |
| KOM marraskuu 2005 | – 1,0 | 0,2 | 1,3 | 1,9 | ... |
| LO joulukuu 2004 | – 1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 | ... |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2006 (5) | – 4,4 | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 |
| KOM marraskuu 2005 | – 4,3 | – 3,0 | – 1,4 | – 0,5 | ... |
| LO joulukuu 2004 (5) | ... | ... | ... | ... | ... |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2006 (7) | – 5,1 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | – 5,0 | – 4,0 | – 2,4 | – 1,2 | ... |
| LO joulukuu 2004 | ... | ... | ... | ... | ... |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2006 | 76,7 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 |
| KOM marraskuu 2005 | 75,9 | 77,2 | 77,4 | 77,1 | ... |
| LO joulukuu 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 | ... |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(muutos, %)

LO tammikuu 2006

0,2

0,9

1,1

1,2

2,0

KOM marraskuu 2005

0,4

0,8

0,7

1,1

...

LO joulukuu 2004

0,6

1,5

1,8

2,2

...

YKHI-inflaatio

(%)

LO tammikuu 2006 (4)

2,8

2,8

3,1

2,5

1,9

KOM marraskuu 2005

2,7

3,1

2,6

2,2

...

LO joulukuu 2004 (4)

2,9

2,4

1,9

1,9

...

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO tammikuu 2006 (5)

– 1,8

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

KOM marraskuu 2005 (9)

– 2,0

– 3,1

– 4,3

– 5,1

...

LO joulukuu 2004 (5)

– 2,1

– 2,4

– 2,3

– 1,6

...

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2006

– 5,1

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

KOM marraskuu 2005

– 5,1

– 4,2

– 3,0

– 2,5

...

LO joulukuu 2004

– 5,2

– 3,7

– 2,3

– 1,4

...

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2006

– 1,0

0,3

1,4

1,5

2,4

KOM marraskuu 2005

– 1,0

0,2

1,3

1,9

...

LO joulukuu 2004

– 1,4

0,3

1,6

2,4

...

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2006 (5)

– 4,4

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

KOM marraskuu 2005

– 4,3

– 3,0

– 1,4

– 0,5

...

LO joulukuu 2004 (5)

...

...

...

...

...

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2006 (7)

– 5,1

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

KOM marraskuu 2005 (8)

– 5,0

– 4,0

– 2,4

– 1,2

...

LO joulukuu 2004

...

...

...

...

...

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2006

76,7

76,7

70,8

68,9

67,3

KOM marraskuu 2005

75,9

77,2

77,4

77,1

...

LO joulukuu 2004

73,2

72,0

70,5

70,4

...

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ohjelmassa on puutteita, jotka liittyvät uusissa käytännesäännöissä määrättyihin pakollisiin ja vapaaehtoisiin tietoihin. Erityisesti hintatiedot eivät ole yhdenmukaistetun määritelmän mukaiset eivätkä työllisyys- ja työttömyysluvut perustu työvoimaa koskeviin tutkimustietoihin vaan niiden perustana ovat olleet rekisteröidyt henkilöt. Lisäksi kaikki sektorikohtaisiin rahoitusasemiin ja välillisiin rahoituspalveluihin sisältyviä tekijöitä koskevat tiedot puuttuvat. Puuttuvat vapaaehtoiset tiedot ovat ensi sijassa seuraavat: työllisyys ja tuottavuus tunteina, sektorikohtaisia rahoitusasemia koskevat ennusteet ja sosiaalisten siirtojen jakauma.

(3)  Yksityiskohtaisia tietoja pitkän aikavälin kestävyydestä on komission tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  LO:n luvut vastaavat vähittäishintaindeksiä.

(5)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(6)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet: 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 1,0 prosenttia vuonna 2005, 1,0 prosenttia vuonna 2006, 0,7 prosenttia vuonna 2007 ja 0,1 prosenttia vuonna 2008; kaikki kyseiset toimenpiteet pienentävät alijäämää.

(8)  Komission yksiköiden ennusteeseen sisältyvät kertaluonteiset toimenpiteet ovat samat kuin ohjelmassa esitetyt.

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,3 prosenttia vuonna 2004, 2,0 prosenttia vuonna 2005, 2,0 prosenttia vuonna 2006 ja 2,0 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/48

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008

(2006/C 82/12)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Puolan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Puolan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005—2008.

| (2) | Puolan kokonaistuotanto kasvoi vuosina 1994—2004 keskimäärin 4,5 prosenttia. Tämä on yli 2 prosenttiyksikköä enemmän kuin EU-25:n 2,4 prosentin keskiarvo. Voimakkaan talouskasvun kauden jälkeen kokonaistuotannon kasvu hidastui 1,0 prosenttiin vuonna 2001, mikä johtui sekä maan sisäisistä että ulkoisista suhdannetekijöistä. Sittemmin kokonaistuotannon kasvu kiihtyi jälleen 5,3 prosenttiin vuonna 2004. Tulot henkeä kohden ostovoimastandardina (PPS) mitattuna olivat 46,5 prosenttia EU-25:n keskiarvosta vuonna 2004. YKHI-inflaatio on pysynyt kymmenen viime vuoden ajan korkeana, keskimäärin 7,0 prosentissa, mutta vuonna 2005 se hidastui merkittävästi, noin 2 prosenttiin. Puolan suurin ongelma on edelleen työmarkkinatilanne: työttömyysaste oli 18,8 prosenttia vuonna 2004 ja työllisyysaste EU:n alhaisin (51,7 prosenttia vuonna 2004). Puolan julkisen talouden rahoitusasema on viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana ollut negatiivinen. Julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen vaihteli – 1,4 prosentista – 4,8 prosenttiin (2) vuoteen 2003 asti, jolloin se alkoi parantua; vuonna 2004 se oli v3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2005 – 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(2)

Puolan kokonaistuotanto kasvoi vuosina 1994—2004 keskimäärin 4,5 prosenttia. Tämä on yli 2 prosenttiyksikköä enemmän kuin EU-25:n 2,4 prosentin keskiarvo. Voimakkaan talouskasvun kauden jälkeen kokonaistuotannon kasvu hidastui 1,0 prosenttiin vuonna 2001, mikä johtui sekä maan sisäisistä että ulkoisista suhdannetekijöistä. Sittemmin kokonaistuotannon kasvu kiihtyi jälleen 5,3 prosenttiin vuonna 2004. Tulot henkeä kohden ostovoimastandardina (PPS) mitattuna olivat 46,5 prosenttia EU-25:n keskiarvosta vuonna 2004. YKHI-inflaatio on pysynyt kymmenen viime vuoden ajan korkeana, keskimäärin 7,0 prosentissa, mutta vuonna 2005 se hidastui merkittävästi, noin 2 prosenttiin. Puolan suurin ongelma on edelleen työmarkkinatilanne: työttömyysaste oli 18,8 prosenttia vuonna 2004 ja työllisyysaste EU:n alhaisin (51,7 prosenttia vuonna 2004). Puolan julkisen talouden rahoitusasema on viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana ollut negatiivinen. Julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen vaihteli – 1,4 prosentista – 4,8 prosenttiin (2) vuoteen 2003 asti, jolloin se alkoi parantua; vuonna 2004 se oli v3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2005 – 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (3) | Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Puolalla oli liiallinen alijäämä. Neuvosto antoi samana päivänä perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2007 mennessä. Puolan aikaisempaa, vuosien 2004—2007 tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevassa, ennen vakaus- ja kasvusopimuksen muuttamista 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Puolaa ”i) lisäämään julkisen talouden sopeuttamistoimenpiteitä myös vuoden 2005 jälkeen ja alentamaan vuoden 2007 alijäämätavoitetta; ja ii) varmistamaan Hausnerin suunnitelmaan sisältyvien rakenteellisten toimenpiteiden täysimääräisen täytäntöönpanon ja toteuttamaan vaihtoehtoisia toimenpiteitä, jos täytäntöönpanoon liittyvät riskit toteutuvat”. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Puolalla oli liiallinen alijäämä. Neuvosto antoi samana päivänä perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2007 mennessä. Puolan aikaisempaa, vuosien 2004—2007 tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevassa, ennen vakaus- ja kasvusopimuksen muuttamista 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Puolaa ”i) lisäämään julkisen talouden sopeuttamistoimenpiteitä myös vuoden 2005 jälkeen ja alentamaan vuoden 2007 alijäämätavoitetta; ja ii) varmistamaan Hausnerin suunnitelmaan sisältyvien rakenteellisten toimenpiteiden täysimääräisen täytäntöönpanon ja toteuttamaan vaihtoehtoisia toimenpiteitä, jos täytäntöönpanoon liittyvät riskit toteutuvat”.

| (4) | Komission syksyn 2005 talousennusteen mukaan vuoden 2005 talousarvion toteuttaminen johtaa 3,6 prosentin julkisen talouden alijäämään suhteessa BKT:hen, kun lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa tavoite oli 3,9 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen ja nykyisessä ohjelmassa ennustettu alijäämä on 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lukuja ei kuitenkaan voida suoraan verrata aikaisempien lähentymisohjelmien lukuihin, koska niitä on menetelmien muuttumisen vuoksi täytynyt merkittävästi tarkistaa. Odotettua parempi tulos johtui lähinnä valtion talouden kehityksestä. Etenkin valtion talousarvioon kertyi (kassaperusteisten tietojen mukaan) odotettua enemmän välittömiin veroihin perustuvia tuloja, kun taas kaikki menot eivät toteutuneet. Alijäämä supistui tämän vuoksi noin 0,7 prosenttiyksiköllä vuoden 2005 talousarvioesitykseen verrattuna. |
| --- | --- |

(4)

Komission syksyn 2005 talousennusteen mukaan vuoden 2005 talousarvion toteuttaminen johtaa 3,6 prosentin julkisen talouden alijäämään suhteessa BKT:hen, kun lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa tavoite oli 3,9 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen ja nykyisessä ohjelmassa ennustettu alijäämä on 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lukuja ei kuitenkaan voida suoraan verrata aikaisempien lähentymisohjelmien lukuihin, koska niitä on menetelmien muuttumisen vuoksi täytynyt merkittävästi tarkistaa. Odotettua parempi tulos johtui lähinnä valtion talouden kehityksestä. Etenkin valtion talousarvioon kertyi (kassaperusteisten tietojen mukaan) odotettua enemmän välittömiin veroihin perustuvia tuloja, kun taas kaikki menot eivät toteutuneet. Alijäämä supistui tämän vuoksi noin 0,7 prosenttiyksiköllä vuoden 2005 talousarvioesitykseen verrattuna.

| (5) | Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tiedonantovaatimuksia. (3) Puola toimitti tarkistetun lähentymisohjelman 19 päivänä tammikuuta eli seitsemän viikkoa käytännesäännöissä asetetun määräajan, 1. joulukuuta 2005, jälkeen. Viivästys johtui siitä, että parlamenttivaalien seurauksena maahan muodostettiin uusi hallitus marraskuussa 2005 ja valtiovarainministeri vaihtui tammikuun alussa 2006. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tiedonantovaatimuksia. (3) Puola toimitti tarkistetun lähentymisohjelman 19 päivänä tammikuuta eli seitsemän viikkoa käytännesäännöissä asetetun määräajan, 1. joulukuuta 2005, jälkeen. Viivästys johtui siitä, että parlamenttivaalien seurauksena maahan muodostettiin uusi hallitus marraskuussa 2005 ja valtiovarainministeri vaihtui tammikuun alussa 2006.

| (6) | Ohjelmassa esitetyn makrotalouden skenaarion mukaan on odotettavissa, että kokonaistuotannon kasvu, joka oli 3,3 prosenttia vuonna 2005, kiihtyy 4,3 prosenttiin vuonna 2006 ja peräti 5,0 prosenttiin vuonna 2008. Ohjelman perustana olevia kasvuennusteita voidaan pitää realistisina, joskin viimeisen vuoden osalta hieman liian suotuisina. Myös inflaatiota koskevat oletukset näyttävät realistisilta, lukuun ottamatta vuotta 2006, jonka osalta inflaatioennusteet vaikuttavat pikemminkin optimistisilta ottaen huomioon kuluttajahintaindeksin viimeisimmän kehityksen. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitetyn makrotalouden skenaarion mukaan on odotettavissa, että kokonaistuotannon kasvu, joka oli 3,3 prosenttia vuonna 2005, kiihtyy 4,3 prosenttiin vuonna 2006 ja peräti 5,0 prosenttiin vuonna 2008. Ohjelman perustana olevia kasvuennusteita voidaan pitää realistisina, joskin viimeisen vuoden osalta hieman liian suotuisina. Myös inflaatiota koskevat oletukset näyttävät realistisilta, lukuun ottamatta vuotta 2006, jonka osalta inflaatioennusteet vaikuttavat pikemminkin optimistisilta ottaen huomioon kuluttajahintaindeksin viimeisimmän kehityksen.

| (7) | Tämän lähentymisohjelman tarkistuksen tavoitteena on julkisen talouden alijäämän (laskettuna 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehty Eurostatin päätös ottaen huomioon) vähentäminen asteittain niin, että lähentymiskriteerit täyttyvät vaalikauden päättymiseen eli vuoden 2009 loppuun mennessä. Vuoden 2007 alijäämätavoite on edelleen 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun toiseen pilariin kuuluvat rahastoivat eläkejärjestelmät luokitellaan julkiseen talouteen kuuluviksi. Jos eläkejärjestelmät luokitellaan julkisen talouden ulkopuolelle, alijäämätavoitetta on tarkistettava ylöspäin edelliseen päivitykseen verrattuna eli 3,9 prosentista suhteessa BKT:hen 4,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu siitä, että arvioitu eläkejärjestelmän vakuutusmatemaattinen tasapaino on nyt 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos eläkeuudistuksen nettokustannusten takautuva väheneminen olisi sallittua ottaa huomioon, Puolan julkisen talouden alijäämä olisi alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen koko kauden ajan. Perusjäämän (toiseen pilariin kuuluvat rahastoivat eläkejärjestelmät osana julkista taloutta) odotetaan kasvavan vuosina 2005—2008 – 0,3 prosentista suhteessa BKT:hen 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tätä hidasta sopeuttamista edistävät ensisijaisesti vuoden 2006 suotuisa tulokehitys ja eräät vuosina 2007 ja 2008 toteutettavat menoleikkaukset. Edelliseen tarkistukseen verrattuna tässä tarkistuksessa asetetaan vuodeksi 2006 kunnianhimoisempi alijäämätavoite vuoden 2005 tulokehityksen vuoteen 2006 ulottuvien vaikutusten ansiosta, mutta sen jälkeen sopeutustoimia vähennetään ja menouudistuksia lykätään vuosiin 2007 ja 2008. |
| --- | --- |

(7)

Tämän lähentymisohjelman tarkistuksen tavoitteena on julkisen talouden alijäämän (laskettuna 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehty Eurostatin päätös ottaen huomioon) vähentäminen asteittain niin, että lähentymiskriteerit täyttyvät vaalikauden päättymiseen eli vuoden 2009 loppuun mennessä. Vuoden 2007 alijäämätavoite on edelleen 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun toiseen pilariin kuuluvat rahastoivat eläkejärjestelmät luokitellaan julkiseen talouteen kuuluviksi. Jos eläkejärjestelmät luokitellaan julkisen talouden ulkopuolelle, alijäämätavoitetta on tarkistettava ylöspäin edelliseen päivitykseen verrattuna eli 3,9 prosentista suhteessa BKT:hen 4,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu siitä, että arvioitu eläkejärjestelmän vakuutusmatemaattinen tasapaino on nyt 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos eläkeuudistuksen nettokustannusten takautuva väheneminen olisi sallittua ottaa huomioon, Puolan julkisen talouden alijäämä olisi alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen koko kauden ajan. Perusjäämän (toiseen pilariin kuuluvat rahastoivat eläkejärjestelmät osana julkista taloutta) odotetaan kasvavan vuosina 2005—2008 – 0,3 prosentista suhteessa BKT:hen 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tätä hidasta sopeuttamista edistävät ensisijaisesti vuoden 2006 suotuisa tulokehitys ja eräät vuosina 2007 ja 2008 toteutettavat menoleikkaukset. Edelliseen tarkistukseen verrattuna tässä tarkistuksessa asetetaan vuodeksi 2006 kunnianhimoisempi alijäämätavoite vuoden 2005 tulokehityksen vuoteen 2006 ulottuvien vaikutusten ansiosta, mutta sen jälkeen sopeutustoimia vähennetään ja menouudistuksia lykätään vuosiin 2007 ja 2008.

| (8) | Laskelmat, jotka komissio on tehnyt yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti ohjelmassa annettujen tietojen perusteella, osoittavat, että julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) paranee ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin

   prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 1,0 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, mutta sitä ei ole tarkoitus saavuttaa ohjelmakauden aikana. Koska ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäistavoitetta vaativampi (alijäämä, joka on arviolta noin – 1 

   prosenttia suhteessa BKT:hen), sen saavuttamisella voitaneen turvata varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite vastaa velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua heikompi. Vaikka julkisen talouden ennusteet näyttävät varovaisilta kun otetaan huomioon, että aiemmissa ohjelmissa asetetut julkisen talouden tavoitteet on ylitetty, suunniteltuun sopeutukseen saattaa liittyä useita rasitteita. Vuosien 2004 ja 2005 hyvään verotulokehitykseen perustuvat verojoustoja koskevat ennusteet ovat varsin optimistisia erityisesti vuoden 2006 osalta. Lisäksi ohjelman viimeisen vuoden (2008) kasvuennuste vaikuttaa suotuisalta. Nykyisessä poliittisessa tilanteessa kaivostyöntekijöille on luvattu erityisiä eläkeoikeuksia, mikä on kannustanut myös muita yhteiskuntaryhmiä vaatimaan erityiskohtelua, ja tämä vesittää vuonna 1999 toteutetun eläkeuudistuksen vaikutukset. Liiallisen alijäämän ongelma pyritään ratkaisemaan jäädyttämällä valtion talousarvion alijäämä neljäksi vuodeksi 30 miljardin zlotyn nimellisarvoon lähentymisohjelman mukaisesti. Olisi kuitenkin hyvä asettaa jokin vaihtoehtoinen tai lisätavoite, jonka tarkoituksena olisi hillitä julkisen talouden menojen kasvua. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua heikompi. Vaikka julkisen talouden ennusteet näyttävät varovaisilta kun otetaan huomioon, että aiemmissa ohjelmissa asetetut julkisen talouden tavoitteet on ylitetty, suunniteltuun sopeutukseen saattaa liittyä useita rasitteita. Vuosien 2004 ja 2005 hyvään verotulokehitykseen perustuvat verojoustoja koskevat ennusteet ovat varsin optimistisia erityisesti vuoden 2006 osalta. Lisäksi ohjelman viimeisen vuoden (2008) kasvuennuste vaikuttaa suotuisalta. Nykyisessä poliittisessa tilanteessa kaivostyöntekijöille on luvattu erityisiä eläkeoikeuksia, mikä on kannustanut myös muita yhteiskuntaryhmiä vaatimaan erityiskohtelua, ja tämä vesittää vuonna 1999 toteutetun eläkeuudistuksen vaikutukset. Liiallisen alijäämän ongelma pyritään ratkaisemaan jäädyttämällä valtion talousarvion alijäämä neljäksi vuodeksi 30 miljardin zlotyn nimellisarvoon lähentymisohjelman mukaisesti. Olisi kuitenkin hyvä asettaa jokin vaihtoehtoinen tai lisätavoite, jonka tarkoituksena olisi hillitä julkisen talouden menojen kasvua.

| (10) | Ohjelman perusteella ei ole mahdollista toteuttaa alijäämän supistamista vuoden 2007 osalta sillä tavoin kuin perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa esitetään. Lisäksi näyttää siltä, että tarkistukseen sisältyvän finanssipolitiikan virityksen avulla ei ole mahdollista toteuttaa liiallisen alijäämän korjausta neuvoston asettamaan määräaikaan mennessä. Tämä näkemys vahvistuu, kun huomioon otetaan tavoitteeseen liittyvät riskit. Vuosien 2005 ja 2006 tavoitteiksi asetetut alijäämät ovat pienemmät kuin edellisessä tarkistuksessa. Ne vastaavat 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston suosituksessa asetettuja nimellisiä tavoitteita, koska vuoden 2005 talousarvion toteutuma oli odotettua parempi, ja tämän vaikutukset tuntuvat vielä vuonna 2006. Tavoitteiden vertailussa olisi otettava huomioon se, että kansantalouden kirjanpitoa on muutettu Eurostatin vaatimusten mukaisesti. Alijäämä supistuu kriittisenä vuonna 2007 ohjelman ennusteen mukaan 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kun toiseen pilariin kuuluva rahastoiva eläkejärjestelmä luokitellaan julkisen talouden ulkopuolelle 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen mukaisesti, suunniteltu alijäämä vuonna 2007 on 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos eläkeuudistuksen nettokustannusten takautuva väheneminen olisi sallittua ottaa huomioon, Puolan julkisen talouden alijäämä olisi alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sopeuttamistoimia on siis lisättävä huomattavasti, jotta liiallinen alijäämä voidaan korjata määräaikaan mennessä. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelman perusteella ei ole mahdollista toteuttaa alijäämän supistamista vuoden 2007 osalta sillä tavoin kuin perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa esitetään. Lisäksi näyttää siltä, että tarkistukseen sisältyvän finanssipolitiikan virityksen avulla ei ole mahdollista toteuttaa liiallisen alijäämän korjausta neuvoston asettamaan määräaikaan mennessä. Tämä näkemys vahvistuu, kun huomioon otetaan tavoitteeseen liittyvät riskit. Vuosien 2005 ja 2006 tavoitteiksi asetetut alijäämät ovat pienemmät kuin edellisessä tarkistuksessa. Ne vastaavat 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston suosituksessa asetettuja nimellisiä tavoitteita, koska vuoden 2005 talousarvion toteutuma oli odotettua parempi, ja tämän vaikutukset tuntuvat vielä vuonna 2006. Tavoitteiden vertailussa olisi otettava huomioon se, että kansantalouden kirjanpitoa on muutettu Eurostatin vaatimusten mukaisesti. Alijäämä supistuu kriittisenä vuonna 2007 ohjelman ennusteen mukaan 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kun toiseen pilariin kuuluva rahastoiva eläkejärjestelmä luokitellaan julkisen talouden ulkopuolelle 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen mukaisesti, suunniteltu alijäämä vuonna 2007 on 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos eläkeuudistuksen nettokustannusten takautuva väheneminen olisi sallittua ottaa huomioon, Puolan julkisen talouden alijäämä olisi alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sopeuttamistoimia on siis lisättävä huomattavasti, jotta liiallinen alijäämä voidaan korjata määräaikaan mennessä.

| (11) | Julkisen velan odotetaan vuosina 2005—2008 lisääntyvän 3 

   prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, jolloin se on 45 

  prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi alle 60 prosentin viitearvon vuonna 2008. Se on myös noin 2 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin edellisessä lähentymisohjelman tarkistuksessa. Velkaa huomattavasti lisäävän virta–varanto -korjauserän odotetaan kumoavan perusylijäämän ja suotuisan lumipalloefektin vaikutuksen (eli pitkään jatkunut huomattava BKT:n nimelliskasvu kumoaa implisiittisen koron negatiivisen vaikutuksen). |
| --- | --- |

(11)

Formula

Formula

| (12) | Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Ehdotetut toimenpiteet eivät kuitenkaan riitä liiallisen alijäämän nopeaan korjaamiseen. |
| --- | --- |

(12)

Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Ehdotetut toimenpiteet eivät kuitenkaan riitä liiallisen alijäämän nopeaan korjaamiseen.

| (13) | Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 5 päivänä tammikuuta 2006 toimitetussa Puolan kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: julkisen talouden vakauttaminen suurten alijäämien poistamiseksi, vanhentuneiden perusrakenteiden uudenaikaistaminen ja työnantajamaksujen alentaminen Puolan korkean työttömyyden vähentämiseksi. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutuksia julkiseen talouteen ei kuitenkaan ole otettu huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelman mukaan kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyviä julkista taloutta koskevia toimenpiteitä ovat muun muassa pysyvän alijäämätavoitteen määrittäminen ja julkisen talouden monivuotinen suunnittelu. |
| --- | --- |

(13)

Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 5 päivänä tammikuuta 2006 toimitetussa Puolan kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: julkisen talouden vakauttaminen suurten alijäämien poistamiseksi, vanhentuneiden perusrakenteiden uudenaikaistaminen ja työnantajamaksujen alentaminen Puolan korkean työttömyyden vähentämiseksi. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutuksia julkiseen talouteen ei kuitenkaan ole otettu huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelman mukaan kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyviä julkista taloutta koskevia toimenpiteitä ovat muun muassa pysyvän alijäämätavoitteen määrittäminen ja julkisen talouden monivuotinen suunnittelu.

| (14) | Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät muodostavan vain vähäisen riskin Puolan julkisen talouden kestävyydelle. Velkasuhde on tällä hetkellä alle 60 prosentin viitearvon, ja sen pitäisi myös pysyä sen alapuolella olettaen, että vuoden 1999 eläkeuudistuksen toteuttamisesta kertyvät säästöt toteutuvat. Uudistus on kunnianhimoinen ja edistää väestön ikääntymisen ongelman ratkaisemista, mutta hallituksen äskettäin toteuttamat toimet, joiden nojalla tietyt työntekijäryhmät jätetään uuden eläkejärjestelmän ulkopuolelle, saattavat heikentää uudistuksen pitkän aikavälin vaikutuksia, etenkin jos muitakin ryhmiä jätetään eläkejärjestelmän uudistuksen ulkopuolelle. Ehdollisten velkojen toteutuminen sekä tämänhetkinen suuri rakenteellinen alijäämä saattavat kuitenkin kasvattaa velkasuhdetta nopeammin kuin keskipitkällä aikavälillä on suunniteltu. Jos suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä toteutetaan määrätietoisesti, voidaan vähentää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä (4). |
| --- | --- |

(14)

Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät muodostavan vain vähäisen riskin Puolan julkisen talouden kestävyydelle. Velkasuhde on tällä hetkellä alle 60 prosentin viitearvon, ja sen pitäisi myös pysyä sen alapuolella olettaen, että vuoden 1999 eläkeuudistuksen toteuttamisesta kertyvät säästöt toteutuvat. Uudistus on kunnianhimoinen ja edistää väestön ikääntymisen ongelman ratkaisemista, mutta hallituksen äskettäin toteuttamat toimet, joiden nojalla tietyt työntekijäryhmät jätetään uuden eläkejärjestelmän ulkopuolelle, saattavat heikentää uudistuksen pitkän aikavälin vaikutuksia, etenkin jos muitakin ryhmiä jätetään eläkejärjestelmän uudistuksen ulkopuolelle. Ehdollisten velkojen toteutuminen sekä tämänhetkinen suuri rakenteellinen alijäämä saattavat kuitenkin kasvattaa velkasuhdetta nopeammin kuin keskipitkällä aikavälillä on suunniteltu. Jos suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä toteutetaan määrätietoisesti, voidaan vähentää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä (4).

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että lähentymisohjelman avulla voidaan edistyä mutta ei tosiasiallisesti korjata liiallista alijäämää vuonna 2007, kuten 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston suosituksessa edellytetään, ja että komissio aikoo suosittaa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisia lisätoimia, kuten vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditaan. Tällä välin Puolan tulisi toteuttaa seuraavat toimet:

| i) | lisätä julkisen talouden sopeuttamistoimia erityisesti vuonna 2006 siten, että talousarvioon otettuja suuremmat tulot ja talousarvioon otettuja pienemmät menot kohdennetaan alijäämän vähentämiseen; |
| --- | --- |

i)

lisätä julkisen talouden sopeuttamistoimia erityisesti vuonna 2006 siten, että talousarvioon otettuja suuremmat tulot ja talousarvioon otettuja pienemmät menot kohdennetaan alijäämän vähentämiseen;

| ii) | turvata eläkeuudistuksen tulokset; |
| --- | --- |

ii)

turvata eläkeuudistuksen tulokset;

| iii) | tehostaa julkisen talouden institutionaalista kehystä täydentämällä nimelliarvoa muilla toimenpiteillä, esimerkiksi keskipitkän aikavälin menokehyksellä. |
| --- | --- |

iii)

tehostaa julkisen talouden institutionaalista kehystä täydentämällä nimelliarvoa muilla toimenpiteillä, esimerkiksi keskipitkän aikavälin menokehyksellä.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO tammikuu 2006 | 5,3 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 |
| KOM marraskuu 2005 | 5,3 | 3,4 | 4,3 | 4,5 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO tammikuu 2006 | 3,6 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2005 | 3,6 | 2,2 | 2,3 | 2,5 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 | 3,5 | 3 | 2,7 | 2,5 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO tammikuu 2006 (6) | 0,4 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 (9) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 (6) | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2006 | – 3,8 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 |
| KOM marraskuu 2005 | – 3,9 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,4 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 | – 5,4 | – 3,9 | – 3,2 | – 2,2 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2006 | – 1,2 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,0 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 | – 2,6 | – 1,3 | – 0,5 | 0,4 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu ja rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2006 | – 4,1 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,1 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | – 4,1 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,6 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2006 | 41,9 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 |
| KOM marraskuu 2005 | 43,6 | 46,3 | 47,0 | 47,3 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 | Tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM); komission yksiköiden laskelmat. |

2004

2005

2006

2007

2008

BKT:n määrä

(% muutos)

LO tammikuu 2006

5,3

3,3

4,3

4,6

5,0

KOM marraskuu 2005

5,3

3,4

4,3

4,5

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004

5,7

5,0

4,8

5,6

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO tammikuu 2006

3,6

2,2

1,5

2,2

2,5

KOM marraskuu 2005

3,6

2,2

2,3

2,5

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004

3,5

3

2,7

2,5

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO tammikuu 2006 (6)

0,4

0,1

0,3

0,3

0,6

KOM marraskuu 2005 (9)

0,4

0,2

0,4

0,6

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004 (6)

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2006

– 3,8

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

KOM marraskuu 2005

– 3,9

– 3,6

– 3,6

– 3,4

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004

– 5,4

– 3,9

– 3,2

– 2,2

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2006

– 1,2

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

KOM marraskuu 2005

– 1,2

– 1,0

– 1,1

– 1,0

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004

– 2,6

– 1,3

– 0,5

0,4

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu ja rakenteellinen rahoitusasema (7)

(suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2006

– 4,1

– 2,9

– 2,7

– 2,3

– 2,1

KOM marraskuu 2005 (8)

– 4,1

– 3,7

– 3,7

– 3,6

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Julkisen talouden bruttovelka

(suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2006

41,9

42,5

45,0

45,3

45,4

KOM marraskuu 2005

43,6

46,3

47,0

47,3

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2004

45,9

47,6

48,0

47,3

Tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM); komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukainen määritelmä, kaikki eläkerahastot luokiteltu julkiseen talouteen kuuluviksi, tarkistetut tiedot.

(3)  Ohjelmassa esitetään kaikki uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja useimmat valinnaiset tiedot. Sen sijaan siinä ei esitetä tehtyjä työtunteja ja työn tuottavuutta koskevia tietoja, jotka ilmoitetaan BKT:na tehtyjä työtunteja kohti. Ohjelmassa ei esitetä myöskään julkisen talouden menoja koskevia toimintokohtaisia tietoja vuodelle 2008. Siinä ei ole tietoja myöskään kassaperusteisen ja suoriteperusteisen tilinpidon välisistä eroista eikä rahoitusomaisuuden nettokertymästä. Taulukosta 7 (pitkän aikavälin kestävyys) puuttuvat tiedot tulojen ja menojen kokonaismäärästä.

(4)  Tarkempia tietoja pitkän aikavälin kestävyydestä on komission tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Jos päätöksen vaikutukset otetaan huomioon, julkisen talouden rahoitusasema olisi tarkistetun ohjelman mukaan -5,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, -4,7 prosenttia vuonna 2005, -4,6 prosenttia vuonna 2006, -4,1 prosenttia vuonna 2007 ja -3,7 prosenttia vuonna 2008, ja julkisen talouden bruttovelka olisi 45,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 47,9 prosenttia vuonna 2005, 51,2 prosenttia vuonna 2006, 52,1 prosenttia vuonna 2007 ja 52,6 prosenttia vuonna 2008.

(6)  Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelman tietoihin.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema on sama kuin rakenteellinen rahoitusasema, koska ohjelmassa määritettyjen kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on merkityksetön (0,04 prosenttia suhteessa BKT:hen, alijäämää supistava).

(8)  Komission yksiköiden ennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,3 prosenttia vuonna 2004, 3,6 prosenttia vuonna 2005, 4,2 prosenttia vuonna 2006 ja 4,5 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM); komission yksiköiden laskelmat.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/52

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,

Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuodesta 2005/2006 vuoteen 2010/2011

(2006/C 82/13)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa ajanjakson budjettivuodesta 2005/06 budjettivuoteen 2010/2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 14 päivänä maaliskuuta 2006 Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa ajanjakson budjettivuodesta 2005/06 budjettivuoteen 2010/2011.

| (2) | Viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana Yhdistyneen kuningaskunnan talouskehitys on ollut erittäin hyvää: talous on kasvanut ja sen vakaus on lisääntynyt, inflaatio on ollut hidasta ja työmarkkinat ovat kehittyneet suotuisasti. BKT:n keskimääräinen vuotuinen kasvu oli 3

   prosenttia vuosina 1996—2000 ja 2

   prosenttia vuosina 2001—2005. Vuosina 1996—2001 Yhdistyneessä kuningaskunnassa keskityttiin julkisen talouden vakauttamiseen, minkä tuloksena julkisen talouden rahoitusasema, joka oli kauden alussa noin 5 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen, kääntyi selvästi ylijäämäiseksi. Sen jälkeen suunnitelmien mukaisesti julkisia menoja ja niiden myötä julkista investointia lisättiin huomattavassa määrin. Tämän tuloksena julkisen talouden rahoitusasema muuttui yli 3 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Bruttovelka, joka oli yli 50 % suhteessa BKT:hen vuonna 1996, supistui alle 38 %:iin vuonna 2002, mutta on kasvanut hitaasti sen jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | Lähentymisohjelman edellisestä tarkistuksesta 8 päivänä maaliskuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Yhdistynyttä kuningaskuntaa huolehtimaan siitä, että alijäämä pysyy alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen, ja parantamaan suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa varmistaakseen, että keskipitkällä aikavälillä päästään lähellä tasapainoa olevaan tai ylijäämäiseen rahoitusasemaan. Vuoden 2005 tarkistettuun lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella neuvosto päätti 24 päivänä tammikuuta 2006, että Yhdistyneellä kuningaskunnalla on liiallinen alijäämä. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samana päivänä annetun neuvoston suosituksen mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava budjettivuoteen 2006/2007 mennessä. (2) Koska suosituksen mukainen kuuden kuukauden määräaika on päättynyt, komission on nyt määrä laatia arvio Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten edistymisestä liiallisen alijäämän korjaamisessa. |
| --- | --- |

(3)

Lähentymisohjelman edellisestä tarkistuksesta 8 päivänä maaliskuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Yhdistynyttä kuningaskuntaa huolehtimaan siitä, että alijäämä pysyy alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen, ja parantamaan suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa varmistaakseen, että keskipitkällä aikavälillä päästään lähellä tasapainoa olevaan tai ylijäämäiseen rahoitusasemaan. Vuoden 2005 tarkistettuun lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella neuvosto päätti 24 päivänä tammikuuta 2006, että Yhdistyneellä kuningaskunnalla on liiallinen alijäämä. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samana päivänä annetun neuvoston suosituksen mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava budjettivuoteen 2006/2007 mennessä. (2) Koska suosituksen mukainen kuuden kuukauden määräaika on päättynyt, komission on nyt määrä laatia arvio Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten edistymisestä liiallisen alijäämän korjaamisessa.

| (4) | Vuoden 2005/2006 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan komission syksyn 2005 talousennusteessa 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Odotettua suurempi alijäämä johtuu BKT:n odotettua hitaammasta kasvusta (kasvuvauhdiksi arvioidaan nyt 1

  prosenttia, kun edellisen tarkistuksen arvio oli 3 prosenttia), vuoden 2004/2005 verotulojen odotettua pienemmästä määrästä aiheutuvista perusvaikutuksista sekä jossain määrin myös finanssipolitiikan vähäisestä harkinnanvaraisesta keventämisestä. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Ohjelma noudattaa pääpiirteissään rakennemallia, mutta poikkeaa joiltakin olennaisilta kohdiltaan uusissa käytännesäännöissä (3) määritellyistä vakaus- ja lähentymisohjelmien tiedonantovaatimuksista. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelma noudattaa pääpiirteissään rakennemallia, mutta poikkeaa joiltakin olennaisilta kohdiltaan uusissa käytännesäännöissä (3) määritellyistä vakaus- ja lähentymisohjelmien tiedonantovaatimuksista.

| (6) | Makrotalouden skenaarion mukaan talouskasvu kiihtyisi 1

  prosentista budjettivuonna 2005/2006 3 prosenttiin vuonna 2007/2008 ja hidastuisi sitten 2

   prosenttiin budjettivuonna 2008/2009 ja 2

   prosenttiin tämän jälkeen. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan yleisesti ottaen realistisiin ja ennustekauden loppupuolen osalta melko varovaisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | Tarkistetussa lähentymisohjelmassa ennustetaan alijäämän pienenevän hiukan yli 3 prosentista suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2005/2006 alle 3 prosentin viitearvon budjettivuonna 2006/2007. Sen jälkeen julkisen talouden perusalijäämän ennustetaan edelleen supistuvan siten, että se on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2010/2011. Perusjäämän arvioidaan olevan 1,0 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2005/2006. Sen odotetaan olevan tasapainossa budjettivuonna 2008/2009 ja

   prosenttia ylijäämäinen budjettivuonna 2010/2011. Nimellistasapainon paraneminen on pääasiassa tulojen kasvun ansiota. Tämä puolestaan johtuu osaksi talouden ennakoidusta elpymisestä ja osaksi veroasteen BKT-suhteen kasvusta. Tarkistetussa ohjelmassa ennakoidaan, että vuosina 2006/2007 ja 2007/2008 päätetään finanssipolitiikan lievästä tiukentamisesta, jonka oletetaan olevan pysyvä. Menosuhteen odotetaan kasvavan budjettivuoteen 2007/2008 asti julkisten menojen ja investointien suunnitellun lisäämisen myötä. Julkisen sektorin nettoinvestointien (joihin sisältyvät pääomatuet yksityiselle sektorille) odotetaan nousevan 1,6 prosentista 2

   prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuoteen 2006/2007 mennessä ja pysyvän sen jälkeen vakaina. Vuoden 2007/2008 jälkeen menojen kasvun odotetaan hidastuvan merkittävästi. Vuoteen 2008/2009 mennessä alijäämän odotetaan koostuvan yksinomaan julkisten investointien rahoituksesta. Alijäämäennusteita budjettivuosille 2005/2006 ja 2006/2007 on taloudellisen tilanteen kehittymisen mukaan tarkistettu ylöspäin vuoden 2004 tarkistetusta lähentymisohjelmasta. Keskipitkällä aikavälillä ennusteet palautuvat kuitenkin edellisessä tarkistuksessa ennustetulle tasolle. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

| (8) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun julkisen talouden rakenteellisen alijäämän (suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) arvioidaan lähentymisohjelmassa pienenevän hiukan yli

   prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2005/2006 arvioitu alijäämä on vajaat 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Muutoksen odotetaan tapahtuvan etupainotteisesti vuonna 2006/2007, kun liiallinen alijäämä on tarkoitus korjata ja negatiivinen tuotantokuilu on leveimmillään. Tämän jälkeen negatiivinen tuotantokuilu kapenee ja muutosvauhti hidastuu. Julkisen talouden rahoitusasemalle ei ole asetettu määrällistä keskipitkän aikavälin tavoitetta. Ohjelmassa viitataan kansallisten sääntöjen mukaisiin finanssipoliittisiin tavoitteisiin, jotka edellyttävät suhdannetasoitetun alijäämän korjaamista keskipitkällä aikavälillä; tämä on johdonmukaista sen kanssa, että julkista velkaa suhteessa BKT:hen vakautetaan alhaiselle tasolle ja nykyistä julkista taloutta pidetään koko suhdannekierron ajan keskimäärin tasapainossa. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Julkisen talouden toteutuma voi olla lähentymisohjelmassa ennustettua heikompi erityisesti lyhyellä aikavälillä. Ennustettuun veroasteen ja erityisesti yritysverotulojen elpymiseen liittyy riski. Tämä johtuu siitä, että ennuste perustuu oletukseen, jonka mukaan rahoitusalan myönteinen kehitys jatkuu vielä ensi vuonna ja sen seuraukset jäävät pysyviksi. Lähentymisohjelmassa ennustetaan menojen nousevan vuoteen 2007/2008 asti suhteessa BKT:hen ja supistuvan sen jälkeen vuoden 2005/2006 tason alapuolelle. Tämä saattaa olla haasteellista. Menojen supistaminen suhteessa BKT:hen siten, että nykyiset poliittiset sitoumukset täytetään, merkitsee huomattavasti hitaampaa juoksevien menojen kasvua. Hidastuminen voi olla erityisen huomattavaa joillakin aloilla. Vuodeksi 2007 suunnitellun julkisten menojen laajan uudelleenarvioinnin yhteydessä pyritään osoittamaan sellaisia aloja, joilla julkisia menoja olisi vähennettävä. Näiden kielteisten riskien vastapainoksi vuosien 2009/2010 ja 2010/2011 kasvuennusteet vaikuttavat melko varovaisilta varsinkin tulojen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden toteutuma voi olla lähentymisohjelmassa ennustettua heikompi erityisesti lyhyellä aikavälillä. Ennustettuun veroasteen ja erityisesti yritysverotulojen elpymiseen liittyy riski. Tämä johtuu siitä, että ennuste perustuu oletukseen, jonka mukaan rahoitusalan myönteinen kehitys jatkuu vielä ensi vuonna ja sen seuraukset jäävät pysyviksi. Lähentymisohjelmassa ennustetaan menojen nousevan vuoteen 2007/2008 asti suhteessa BKT:hen ja supistuvan sen jälkeen vuoden 2005/2006 tason alapuolelle. Tämä saattaa olla haasteellista. Menojen supistaminen suhteessa BKT:hen siten, että nykyiset poliittiset sitoumukset täytetään, merkitsee huomattavasti hitaampaa juoksevien menojen kasvua. Hidastuminen voi olla erityisen huomattavaa joillakin aloilla. Vuodeksi 2007 suunnitellun julkisten menojen laajan uudelleenarvioinnin yhteydessä pyritään osoittamaan sellaisia aloja, joilla julkisia menoja olisi vähennettävä. Näiden kielteisten riskien vastapainoksi vuosien 2009/2010 ja 2010/2011 kasvuennusteet vaikuttavat melko varovaisilta varsinkin tulojen osalta.

| (10) | Lähentymisohjelmassa, joka julkaistiin ennen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen antamista, ennustetaan liiallisen alijäämän korjaantuvan alle viitearvon vuonna 2006/2007. Sen sijaan komission yksiköt arvioivat neuvoston suosituksen antamisen aikoihin, että alijäämä pysyy niukasti 3 prosentin rajan yläpuolella huolimatta joulukuussa 2005 julkaistussa talousarvion valmisteluraportissa ilmoitetuista harkinnanvaraisista toimista. Komissio laatii arvion Yhdistyneen kuningaskunnan edistymisestä liiallisen alijäämän korjaamisessa kuuden kuukauden määräajan päätyttyä. Suhdannetasoitetun alijäämän vähimmäistasoksi arvioidaan vajaat 1

   prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen perusteella julkisen talouden strategia ei näytä tarjoavan riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei alijäämä ylitä ohjelmakaudella 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Yhdistyneen kuningaskunnan on pyrittävä välttämään kyseistä viitearvoa. Varmuusmarginaali saattaa kuitenkin olla riittävä aivan ohjelmakauden lopussa vuonna 2010/2011. Rahoitusasemaa koskeviin ennusteisiin vaikuttaa kuitenkin edellä mainitun julkisen investointiohjelman toteuttaminen. Lähentymisohjelman ennusteiden mukaan rakenteellinen sopeuttaminen hidastuu sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu 2006/2007. Tuotantokuilu tosin pysyy negatiivisena, mutta sen odotetaan kapenevan, ja verojoustot kehittyvät melko suotuisasti. Tämä viittaa siihen, että sopeuttamista voitaisiin tehostaa. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Vaikka bruttovelkasuhde jää tarkastelujakson aikana selvästi perustamissopimuksen mukaisen viitearvon (60 prosenttia suhteessa BKT:hen) alle, sen odotetaan kasvavan vuoden 2004/2005 41 prosentista suhteessa BKT:hen ja saavuttavan huippunsa vuonna 2007/2008, jolloin se on vajaat 45 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän jälkeen velkasuhteen odotetaan supistuvan hiukan. |
| --- | --- |

(11)

Vaikka bruttovelkasuhde jää tarkastelujakson aikana selvästi perustamissopimuksen mukaisen viitearvon (60 prosenttia suhteessa BKT:hen) alle, sen odotetaan kasvavan vuoden 2004/2005 41 prosentista suhteessa BKT:hen ja saavuttavan huippunsa vuonna 2007/2008, jolloin se on vajaat 45 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän jälkeen velkasuhteen odotetaan supistuvan hiukan.

| (12) | Julkiset menot sekä väestön ikääntymisestä johtuva menojen kasvu ja yksityisten eläkejärjestelmien mahdollisesti riittämättömät varaukset ovat Yhdistyneen kuningaskunnan kannalta keskisuuri riski, ellei muutoksia tehdä julkisen talouden kestävyyden parantamiseksi. Julkisten eläkemenojen ennustetaan kasvavan hallitusti vuoteen 2050 asti. Väestön ikääntymiseen liittyvien kustannuspaineiden nousemista ei kuitenkaan voida sulkea pois, koska on mahdollista, että yksityisten eläkejärjestelmien varaukset eivät riitä. Hallitus tarkastelee parhaillaan eläkepolitiikkaa, ja sen odotetaan antavan keväällä 2006 vastauksensa eläketoimikunnan marraskuussa 2005 esittämään raporttiin. Tällä hetkellä suotuisa velkasuhde pehmentää väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen jonkin verran. Bruttovelan odotetaan kuitenkin nousevan yli viitearvon eli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2050 ulottuvan tarkastelujakson aikana, jollei ohjelmakauden aikana toteuteta uusia toimia julkisen talouden rahoitusaseman vakauttamiseksi vuoden 2005/2006 tilanteeseen verrattuna. Valtiontalouden rakenteellisen tasapainon parantaminen keskipitkällä aikavälillä vähentäisi osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. (4) |
| --- | --- |

(12)

Julkiset menot sekä väestön ikääntymisestä johtuva menojen kasvu ja yksityisten eläkejärjestelmien mahdollisesti riittämättömät varaukset ovat Yhdistyneen kuningaskunnan kannalta keskisuuri riski, ellei muutoksia tehdä julkisen talouden kestävyyden parantamiseksi. Julkisten eläkemenojen ennustetaan kasvavan hallitusti vuoteen 2050 asti. Väestön ikääntymiseen liittyvien kustannuspaineiden nousemista ei kuitenkaan voida sulkea pois, koska on mahdollista, että yksityisten eläkejärjestelmien varaukset eivät riitä. Hallitus tarkastelee parhaillaan eläkepolitiikkaa, ja sen odotetaan antavan keväällä 2006 vastauksensa eläketoimikunnan marraskuussa 2005 esittämään raporttiin. Tällä hetkellä suotuisa velkasuhde pehmentää väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen jonkin verran. Bruttovelan odotetaan kuitenkin nousevan yli viitearvon eli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2050 ulottuvan tarkastelujakson aikana, jollei ohjelmakauden aikana toteuteta uusia toimia julkisen talouden rahoitusaseman vakauttamiseksi vuoden 2005/2006 tilanteeseen verrattuna. Valtiontalouden rakenteellisen tasapainon parantaminen keskipitkällä aikavälillä vähentäisi osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. (4)

| (13) | Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Julkisen talouden velkasuhde on edelleen suhteellisen alhainen, mutta alijäämä on liian suuri. Alijäämä on edelleen pyrittävä vakiinnuttamaan, jotta myös velkasuhde pystyttäisiin vakauttamaan. On myönteistä, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa pohditaan parhaillaan, miten maan yleisen eläketurvan saatavuus, rahoituksen kestävyys ja yhteiskunnallinen kattavuus voidaan varmistaa. Lisäksi lähentymisohjelmassa kaavaillaan toimenpiteitä julkisen talouden laadun parantamiseksi. Näillä pyritään tehostamaan julkisten varojen käyttöä parantamalla varainhallintaa, toteuttamalla virkasiirtoja ja vähentämällä julkisen hallinnon työntekijöiden määrää. |
| --- | --- |

(13)

Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Julkisen talouden velkasuhde on edelleen suhteellisen alhainen, mutta alijäämä on liian suuri. Alijäämä on edelleen pyrittävä vakiinnuttamaan, jotta myös velkasuhde pystyttäisiin vakauttamaan. On myönteistä, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa pohditaan parhaillaan, miten maan yleisen eläketurvan saatavuus, rahoituksen kestävyys ja yhteiskunnallinen kattavuus voidaan varmistaa. Lisäksi lähentymisohjelmassa kaavaillaan toimenpiteitä julkisen talouden laadun parantamiseksi. Näillä pyritään tehostamaan julkisten varojen käyttöä parantamalla varainhallintaa, toteuttamalla virkasiirtoja ja vähentämällä julkisen hallinnon työntekijöiden määrää.

| (14) | Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 13 päivänä lokakuuta 2005 toimitetussa Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisessa uudistusohjelmassa mainitaan seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: julkisen talouden kestävyyden turvaaminen väestökehityksestä johtuvista ongelmista huolimatta, innovaatioiden sekä tutkimus- ja kehitystoiminnan edistäminen, osaamisen kehittämismahdollisuuksien lisääminen, oikeudenmukaisen, nykyaikaisen ja joustavan sosiaaliturvajärjestelmän kehittäminen sekä resurssien innovatiivinen ja joustava hyödyntäminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen otetaan täysimääräisesti huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Julkista taloutta koskevat lähentymisohjelman toimenpiteet noudattelevat uudistusohjelmassa ennakoituja toimia. |
| --- | --- |

(14)

Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 13 päivänä lokakuuta 2005 toimitetussa Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisessa uudistusohjelmassa mainitaan seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: julkisen talouden kestävyyden turvaaminen väestökehityksestä johtuvista ongelmista huolimatta, innovaatioiden sekä tutkimus- ja kehitystoiminnan edistäminen, osaamisen kehittämismahdollisuuksien lisääminen, oikeudenmukaisen, nykyaikaisen ja joustavan sosiaaliturvajärjestelmän kehittäminen sekä resurssien innovatiivinen ja joustava hyödyntäminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen otetaan täysimääräisesti huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Julkista taloutta koskevat lähentymisohjelman toimenpiteet noudattelevat uudistusohjelmassa ennakoituja toimia.

Edellä esitetyn arvion perusteella neuvosto toteaa, että suunniteltu sopeuttamisura on altis riskeille. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annettujen suositusten mukaisesti ja julkisen talouden pitkäaikaiseen kestävyyteen kohdistuvien riskien torjumiseksi neuvosto kehottaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa

| i) | huolehtimaan siitä, että alijäämä pienenee budjettivuonna 2006/2007 uskottavasti ja kestävästi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen, ja jatkamaan julkisen talouden vakauttamista myös sen jälkeen erityisesti hidastamalla menojen kasvua suunnitellulla tavalla vuoden 2007/2008 jälkeen; |
| --- | --- |

i)

huolehtimaan siitä, että alijäämä pienenee budjettivuonna 2006/2007 uskottavasti ja kestävästi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen, ja jatkamaan julkisen talouden vakauttamista myös sen jälkeen erityisesti hidastamalla menojen kasvua suunnitellulla tavalla vuoden 2007/2008 jälkeen;

| ii) | toteuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka varmistaa nopean etenemisen kohti kestävää taloutta ja sellaisen maltillisen velkasuhteen, joka on tuntuvasti alle 60 prosentin suhteessa BKT:hen, sekä jättää riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän viitearvona oleva 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, jota Yhdistyneen kuningaskunnan on pyrittävä välttämään, ei ylity, ja antaa finanssipoliittista liikkumavaraa erityisesti ottaen huomioon julkisten investointien tarpeen. |
| --- | --- |

ii)

toteuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka varmistaa nopean etenemisen kohti kestävää taloutta ja sellaisen maltillisen velkasuhteen, joka on tuntuvasti alle 60 prosentin suhteessa BKT:hen, sekä jättää riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän viitearvona oleva 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, jota Yhdistyneen kuningaskunnan on pyrittävä välttämään, ei ylity, ja antaa finanssipoliittista liikkumavaraa erityisesti ottaen huomioon julkisten investointien tarpeen.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2004/2005 | 2005/2006 | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (muutos, %) | LO joulukuu 2005 (5) | 2,75 | 1,75 | 2,25 | 3 | 2,75 | 2,25 | 2,25 |
| KOM marraskuu 2005 (6) | 3,2 | 1,6 | 2,3 | 2,8 | — | — | — |
| LO joulukuu 2004 (5) | 3,25 | 3 | 2,50 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2005 (5) | 1,25 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM marraskuu 2005 (6) | 1,3 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | — | — | — |
| LO joulukuu 2004 | 1,25 | 1,75 | 2 | 2 | 2 | 2 | — |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (7) | 0,5 | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 0,8 | — | — | — |
| LO joulukuu 2004 (7) | – 0,2 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,3 | — | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (9) | – 3,3 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 |
| KOM marraskuu 2005 (10) | – 3,3 | – 3,4 | – 3,2 | – 3,0 | — | — | — |
| LO joulukuu 2004 (9) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,6 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (11) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 | 0,4 | 0,5 |
| KOM marraskuu 2005 (6) | – 1,5 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,8 | — | — | — |
| LO joulukuu 2004 (11) | – 0,8 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | — | — | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  = rakenteellinen rahoitusasema (12)
   (13)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 (7)
   (9) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 |
| KOM marraskuu 2005 (8) | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | — | — | — |
| LO joulukuu 2004 | – 2,8 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,6 | — | — |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 40,9 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 |
| KOM marraskuu 2005 | 40,8 | 42,7 | 43,7 | 44,5 | — | — | — |
| LO joulukuu 2004 | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 | 42,6 | — |
| Tarkistettu lähentymisohjelma (CP), komission laskelmat, komission syksyn 2005 talousennuste (KOM). |

2004/2005

2005/2006

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

BKT:n määrä

(muutos, %)

LO joulukuu 2005 (5)

2,75

1,75

2,25

3

2,75

2,25

2,25

KOM marraskuu 2005 (6)

3,2

1,6

2,3

2,8

—

—

—

LO joulukuu 2004 (5)

3,25

3

2,50

2,25

2,25

2,25

—

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2005 (5)

1,25

2,25

2

2

2

2

2

KOM marraskuu 2005 (6)

1,3

2,4

2,2

2,0

—

—

—

LO joulukuu 2004

1,25

1,75

2

2

2

2

—

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (7)

0,5

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

KOM marraskuu 2005 (8)

0,6

– 0,5

– 0,9

– 0,8

—

—

—

LO joulukuu 2004 (7)

– 0,2

0,2

0,0

– 0,2

– 0,3

—

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (9)

– 3,3

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

KOM marraskuu 2005 (10)

– 3,3

– 3,4

– 3,2

– 3,0

—

—

—

LO joulukuu 2004 (9)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,6

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (11)

– 1,3

– 1,0

– 0,7

– 0,3

0,1

0,4

0,5

KOM marraskuu 2005 (6)

– 1,5

– 1,3

– 1,1

– 0,8

—

—

—

LO joulukuu 2004 (11)

– 0,8

– 0,7

– 0,2

– 0,1

—

—

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

= rakenteellinen rahoitusasema (12)
   (13)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005 (7)
   (9)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

KOM marraskuu 2005 (8)

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,7

—

—

—

LO joulukuu 2004

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

—

—

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2005

40,9

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

KOM marraskuu 2005

40,8

42,7

43,7

44,5

—

—

—

LO joulukuu 2004

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

42,6

—

Tarkistettu lähentymisohjelma (CP), komission laskelmat, komission syksyn 2005 talousennuste (KOM).

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät Internet-osoitteesta

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Yhdistyneen kuningaskunnan budjettivuosi alkaa huhtikuussa ja päättyy maaliskuuhun.

(3)  Ohjelmasta puuttuu muun muassa julkisen talouden institutionaalisia piirteitä koskeva osuus. Lisäksi siitä puuttuu joitakin pakollisia tietoja (mm. työllisyyttä, työttömyyttä ja palkkakehitystä koskevat ennusteet sekä viimeksi kuluneen vuoden menoerittely) eikä siinä ole myöskään kaikkia vapaaehtoisia tietoja. Vaikka julkisyhteisöjen menoja ja tuloja koskevat tiedot perustuvatkin EKT–95:n mukaisiin eriin, niissä käytetään yhdenmukaistetusta indeksistä poikkeavia aggregointimenetelmiä. Tarkistetussa ohjelmassa on edelleen jatkettu Yhdistyneen kuningaskunnan käytäntöä, jonka mukaan tulot UMTS-toimilupien myynnistä kirjataan vuotuisina tuloina eikä omaisuuserien myyntinä, mikä on tällaisten tuloerien kohdentamisesta 14 päivänä heinäkuuta 2000 tehdyn Eurostatin päätöksen vastaista. Komission yksiköiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välillä käydyissä kahdenvälisissä keskusteluissa on kuitenkin pystytty täyttämään useita aukkoja tiedoissa.

(4)  Yksityiskohtia pitkän aikavälin kestävyydestä on komission tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  BKT- ja inflaatioennuste, johon viranomaisten julkista taloutta koskevat ennusteet pohjautuvat; perustuu skenaarioon, jonka mukaan trendin mukainen kasvu on Formula prosenttiyksikköä nopeampaa.

(6)  Komission ennuste koskee kalenterivuotta. Alustavien arvioiden mukaan kasvuvauhti vuonna 2005 oli 1,8 %. Komission 22 päivänä helmikuuta 2006 esittämän alustavan ennusteen mukaan kasvu vuonna 2006 on 2,4 %.

(7)  Tuotantokuilulaskelmat on tehty yhteisesti sovituin menetelmin lähentymisohjelmassa annettujen tietojen perusteella. Laskelmiin on käytetty trendikasvun mukaisen keskiskenaarion perustana olevia tietoja. Yhdistyneen kuningaskunnan soveltamilla menetelmillä saadaan samanlainen tuotantokuiluprofiili.

(8)  Komission tuotantokuiluennuste koskee kalenterivuotta.

(9)  Lähentymisohjelman lukuja on mukautettu UMTS-tulojen huomioon ottamiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sisällyttävät julkisen talouden rahoitusasemaa koskeviin ennusteisiinsa noin 1,0 miljardin Englannin punnan vuotuiset tulot vuonna 2000 toteutetusta UMTS-toimilupien myynnistä. Ennusteiden korjaaminen liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisiksi johtaa siihen, että rahoitusasemasta vähennetään (so. alijäämä kasvaa) noin 0,1 prosenttiyksikköä kunakin vuonna. Komissio on korjannut taulukkoa varten kaikki lähentymisohjelmassa esitettyjä luvut taulukossa tällä tavoin.

(10)  Komission ennuste on tehty ennen talousarvion valmisteluraportin julkaisemista joulukuussa 2005, joten siinä ei oteta huomioon lähentymisohjelmaan sisällytettyjä harkinnanvaraisia toimia. Jos näiden toimien nettovaikutus otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvion mukaisesti, komission alijäämäennuste olisi 3,4 % suhteessa BKT:hen vuonna 2005/2006, 3,1 % vuonna 2006/2007 ja 2,8 % vuonna 2007/2008.

(11)  Lähentymisohjelman tietoja on mukautettu siten, että perusjäämän määritelmän mukaisesti on otettu huomioon nettokorkomenojen sijasta bruttokorkomenot.

(12)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema (laskettu yhteisesti sovituin menetelmin), josta on poistettu kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet. Lähentymisohjelmassa esitetään Yhdistyneen kuningaskunnan omilla menetelmillä lasketut suhdannetasoitettua ja rakenteellista rahoitusasemaa koskevat luvut. Ne perustuvat nimelliseen rahoitusasemaan, jota ei ole korjattu UMTS-tulojen huomioon ottamiseksi. Nämä luvut ovat seuraavat: – 2,9 % suhteessa BKT:hen vuonna 2004/2005, – 2,2 % vuonna 2005/2006, – 1,7 % vuonna 2006/2007, – 1,7 % vuonna 2007/2008, – 1,7 % vuonna 2008/2009, – 1,6 % vuonna 2009/2010 ja – 1,5 % vuonna 2010/2011.

(13)  Tarkistetun lähentymisohjelman ennusteisiin ja komission ennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia tai väliaikaisia toimenpiteitä.

Lähde:

Tarkistettu lähentymisohjelma (CP), komission laskelmat, komission syksyn 2005 talousennuste (KOM).

---

Komissio

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/57

---

Euron kurssi (1)

4. huhtikuuta 2006

(2006/C 82/14)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2217 |
| JPY | Japanin jeniä | 143,69 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4628 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,69835 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3820 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5804 |
| ISK | Islannin kruunua | 88,04 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,8840 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5760 |
| CZK | Tšekin korunaa | 28,513 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 264,61 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6960 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,9483 |
| RON | Romanian leuta | 3,5182 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,62 |
| SKK | Slovakian korunaa | 37,515 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,6320 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6951 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4281 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,4804 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,0070 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,9691 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 175,89 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 7,3950 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,7973 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3285 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 10 983,08 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,495 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 62,331 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 33,7470 |
| THB | Thaimaan bahtia | 47,233 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2217

JPY

Japanin jeniä

143,69

DKK

Tanskan kruunua

7,4628

GBP

Englannin puntaa

0,69835

SEK

Ruotsin kruunua

9,3820

CHF

Sveitsin frangia

1,5804

ISK

Islannin kruunua

88,04

NOK

Norjan kruunua

7,8840

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5760

CZK

Tšekin korunaa

28,513

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

264,61

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6960

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,9483

RON

Romanian leuta

3,5182

SIT

Slovenian tolaria

239,62

SKK

Slovakian korunaa

37,515

TRY

Turkin liiraa

1,6320

AUD

Australian dollaria

1,6951

CAD

Kanadan dollaria

1,4281

HKD

Hongkongin dollaria

9,4804

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,0070

SGD

Singaporin dollaria

1,9691

KRW

Etelä-Korean wonia

1 175,89

ZAR

Etelä-Afrikan randia

7,3950

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,7973

HRK

Kroatian kunaa

7,3285

IDR

Indonesian rupiaa

10 983,08

MYR

Malesian ringgitiä

4,495

PHP

Filippiinien pesoa

62,331

RUB

Venäjän ruplaa

33,7470

THB

Thaimaan bahtia

47,233

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/58

---

Yrityskeskittymäilmoituksen peruuttaminen

(Tapaus COMP/M.4162 Merck/Schering)

(2006/C 82/15)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio vastaanotti 16. maaliskuuta 2006 neuvoston asetuksen ilmoituksen yritysten Merck KgaA (”Merck”, Saksa) ja Schering Aktiengesellschaft (”Schering”, Saksa):n keskittymästä. 27. maaliskuuta 2006 osapuolet ilmoittivat komissiolle vetäytyneensä ilmoituksestaan.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/59

---

Ilmoitusmenettely — tekniset määräykset

(2006/C 82/16)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Euroopan Parlamentin ja Neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä. (EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37; EYVL L 217, 5.8.1998, s. 20)

Ilmoitukset komission saamista teknisiä määräyksiä koskevista ehdotuksista

| Viite (1) | Asiakirja | Kolmen kuukauden odotusaika päättyy (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0136/A | Liittovaltion jätehuoltosuunnitelma 2006 — Luku ”Jätteiden siirtoa koskevat suuntaviivat ja käsittelyperiaatteet” | 16.6.2006 |
| 2006/0137/F | Luonnos asetukseksi myyntiin tarjottavien rakennusten energiatehokkuusselvityksestä ja maakaasulaitteiden kuntoselvityksestä | 19.6.2006 |
| 2006/0138/UK | Tekninen eritelmä maanteiden kuntoon saattamisesta tietöiden jälkeen (säännöt) | 23.6.2006 |
| 2006/0139/A | Laki Wienin osavaltion vuoden 2006 öljylämmityslain (WÖlfg 2006) antamisesta | 19.6.2006 |
| 2006/0140/NL | Asunto-, aluesuunnittelu- ja ympäristöasioiden valtiosihteerin määräys vähäpäästöisellä dieselmoottorilla varustettujen, henkilöauto- ja moottoripyöräverosta vuonna 1992 annetun lain mukaiseen veronpalautukseen oikeuttavien moottoriajoneuvojen tukemista koskevista säännöistä (vähäpäästöisellä dieselmoottorilla varustettujen BPM-palautukseen oikeuttavien moottoriajoneuvojen tukimääräys) | (4) |

Viite (1)

Asiakirja

Kolmen kuukauden odotusaika päättyy (2)

2006/0136/A

Liittovaltion jätehuoltosuunnitelma 2006 — Luku ”Jätteiden siirtoa koskevat suuntaviivat ja käsittelyperiaatteet”

16.6.2006

2006/0137/F

Luonnos asetukseksi myyntiin tarjottavien rakennusten energiatehokkuusselvityksestä ja maakaasulaitteiden kuntoselvityksestä

19.6.2006

2006/0138/UK

Tekninen eritelmä maanteiden kuntoon saattamisesta tietöiden jälkeen (säännöt)

23.6.2006

2006/0139/A

Laki Wienin osavaltion vuoden 2006 öljylämmityslain (WÖlfg 2006) antamisesta

19.6.2006

2006/0140/NL

Asunto-, aluesuunnittelu- ja ympäristöasioiden valtiosihteerin määräys vähäpäästöisellä dieselmoottorilla varustettujen, henkilöauto- ja moottoripyöräverosta vuonna 1992 annetun lain mukaiseen veronpalautukseen oikeuttavien moottoriajoneuvojen tukemista koskevista säännöistä (vähäpäästöisellä dieselmoottorilla varustettujen BPM-palautukseen oikeuttavien moottoriajoneuvojen tukimääräys)

(4)

Komissio kiinnittää huomiota yhteisöjen tuomioistuimen asiassa CIA Security (C-194/94 — Kok. 1996, s. I-2201) 30.4.1996 antamaan tuomioon, jonka mukaan tuomioistuin on päättänyt, että direktiivin 98/34/EY (entinen 89/189/ETY) 8 ja 9 artiklaa on tulkittava siten, että yksityishenkilöt voivat vedota niihin kansallisissa tuomioistuimissa, jonka on kieltäydyttävä soveltamasta sellaista kansallista teknistä määräystä, josta ei ole ilmoitettu komissiolle mainitun direktiivin mukaisesti.

Tuomio vahvistaa komission 1 päivänä lokakuuta 1986 antaman tiedonannon (EYVL N:o C 245, 1.10.1986, s. 4).

Lisätietoja ilmoitusmenettelystä saa osoitteesta:

Euroopan komissio

| Yritys- ja teollisuustoiminta pääosasto, yksikkö C3 |
| --- |
| B-1049 Bruxelles |
| sähköposti: Dir83-189-Central@cec.eu.int |
| Tutustukaa myös Internet-sivustoomme osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/ |

Yritys- ja teollisuustoiminta pääosasto, yksikkö C3

B-1049 Bruxelles

sähköposti: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Tutustukaa myös Internet-sivustoomme osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Ilmoitusvelvollisuuden laiminlyömisestä seuraa, ettei kyseisiä teknisiä määräyksiä voida soveltaa, eikä niitä voida panna täytäntöön yksityishenkilöiden osalta.

Lisätietoja ilmoituksista antavat seuraavat kansalliset viranomaiset:

LUETTELO DIREKTIIVIN 98/34/EY HALLINNASTA VASTAAVISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

BELGIA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Ms Pascaline Descamps |
| P. (32-2) 277 80 03 |
| F. (32-2) 277 54 01 |
| Sähköposti: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Yleinen sähköposti: belnotif@mineco.fgov.be |
| WWW-sivusto: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Ms Pascaline Descamps

P. (32-2) 277 80 03

F. (32-2) 277 54 01

Sähköposti: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Yleinen sähköposti: belnotif@mineco.fgov.be

WWW-sivusto: http://www.mineco.fgov.be

TŠEKKI

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Mr Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| P. (420) 224 90 71 23 |
| F. (420) 224 91 49 90 |
| Sähköposti: chloupek@unmz.cz |
| Ms Lucie Růžičková |
| P. (420) 224 90 71 39 |
| F. (420) 224 90 71 22 |
| Sähköposti: ruzickova@unmz.cz |
| Yleinen sähköposti: eu9834@unmz.cz |
| WWW-sivusto: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Mr Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

P. (420) 224 90 71 23

F. (420) 224 91 49 90

Sähköposti: chloupek@unmz.cz

Ms Lucie Růžičková

P. (420) 224 90 71 39

F. (420) 224 90 71 22

Sähköposti: ruzickova@unmz.cz

Yleinen sähköposti: eu9834@unmz.cz

WWW-sivusto: http://www.unmz.cz

TANSKA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (tai DK-2100 Copenhagen OE) |
| Mr Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| P. (45) 35 46 63 66 (suora) |
| Sähköposti: bbc@ebst.dk |
| Ms Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| P. (45) 35 46 62 87 (suora) |
| F. (45) 35 46 62 03 |
| Sähköposti: bij@ebst.dk |
| Yhteinen postilaatikko ilmoituksille — noti@ebst.dk |
| WWW-sivusto: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (tai DK-2100 Copenhagen OE)

Mr Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

P. (45) 35 46 63 66 (suora)

Sähköposti: bbc@ebst.dk

Ms Birgit Jensen

Principal Executive Officer

P. (45) 35 46 62 87 (suora)

F. (45) 35 46 62 03

Sähköposti: bij@ebst.dk

Yhteinen postilaatikko ilmoituksille — noti@ebst.dk

WWW-sivusto: http://www.ebst.dk/Notifikationer

SAKSA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34 — 37 |
| D-10115 Berlin |
| Ms Christina Jäckel |
| P. (49-30) 20 14 63 53 |
| Fax.: (49-30) 20 14 53 79 |
| Sähköposti: infonorm@bmwa.bund.de |
| WWW-sivusto: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34 — 37

D-10115 Berlin

Ms Christina Jäckel

P. (49-30) 20 14 63 53

Fax.: (49-30) 20 14 53 79

Sähköposti: infonorm@bmwa.bund.de

WWW-sivusto: http://www.bmwa.bund.de

VIRO

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Mr Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| P. (372-6) 25 64 05 |
| F. (372-6) 31 30 29 |
| Sähköposti: karl.stern@mkm.ee |
| Yleinen sähköposti: el.teavitamine@mkm.ee |
| WWW-sivusto: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Mr Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

P. (372-6) 25 64 05

F. (372-6) 31 30 29

Sähköposti: karl.stern@mkm.ee

Yleinen sähköposti: el.teavitamine@mkm.ee

WWW-sivusto: http://www.mkm.ee

KREIKKA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| P. (30-210) 696 98 63 |
| F. (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

P. (30-210) 696 98 63

F. (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Ms Evangelia Alexandri |
| P. (30-210) 212 03 01 |
| F. (30-210) 228 62 19 |
| Sähköposti: alex@elot.gr |
| Yleinen sähköposti: 83189in@elot.gr |
| WWW-sivusto: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Ms Evangelia Alexandri

P. (30-210) 212 03 01

F. (30-210) 228 62 19

Sähköposti: alex@elot.gr

Yleinen sähköposti: 83189in@elot.gr

WWW-sivusto: http://www.elot.gr

ESPANJA

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres ”Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Mr Angel Silván Torregrosa |
| P. (34-91) 379 83 32 |
| Ms Esther Pérez Peláez |
| Tekninen neuvonantaja |
| Sähköposti: esther.perez@ue.mae.es |
| P. (34-91) 379 84 64 |
| F. (34-91) 379 84 01 |
| Yleinen sähköposti: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres ”Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Mr Angel Silván Torregrosa

P. (34-91) 379 83 32

Ms Esther Pérez Peláez

Tekninen neuvonantaja

Sähköposti: esther.perez@ue.mae.es

P. (34-91) 379 84 64

F. (34-91) 379 84 01

Yleinen sähköposti: d83-189@ue.mae.es

RANSKA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Ms Suzanne Piau |
| P. (33-1) 53 44 97 04 |
| F. (33-1) 53 44 98 88 |
| Sähköposti: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Ms Françoise Ouvrard |
| P. (33-1) 53 44 97 05 |
| F. (33-1) 53 44 98 88 |
| Sähköposti: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Yleinen sähköposti: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Ms Suzanne Piau

P. (33-1) 53 44 97 04

F. (33-1) 53 44 98 88

Sähköposti: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Ms Françoise Ouvrard

P. (33-1) 53 44 97 05

F. (33-1) 53 44 98 88

Sähköposti: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Yleinen sähköposti: d9834.france@industrie.gouv.fr

IRLANTI

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Mr Tony Losty |
| P. (353-1) 807 38 80 |
| F. (353-1) 807 38 38 |
| Sähköposti: tony.losty@nsai.ie |
| WWW-sivusto: http://www.nsai.ie/ |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Mr Tony Losty

P. (353-1) 807 38 80

F. (353-1) 807 38 38

Sähköposti: tony.losty@nsai.ie

WWW-sivusto: http://www.nsai.ie/

ITALIA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1 |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Mr Vincenzo Correggia |
| P. (39-6) 47 05 22 05 |
| F. (39-6) 47 88 78 05 |
| Sähköposti: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Mr Enrico Castiglioni |
| P. (39-6) 47 05 26 69 |
| F. (39-6) 47 88 78 05 |
| Sähköposti: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Yleinen sähköposti: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| WWW-sivusto: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1

Via Molise 2

I-00187 Roma

Mr Vincenzo Correggia

P. (39-6) 47 05 22 05

F. (39-6) 47 88 78 05

Sähköposti: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Mr Enrico Castiglioni

P. (39-6) 47 05 26 69

F. (39-6) 47 88 78 05

Sähköposti: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Yleinen sähköposti: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

WWW-sivusto: http://www.minindustria.it

KYPROS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| P. (357) 22 40 93 10 |
| F. (357) 22 75 41 03 |
| Mr Antonis Ioannou |
| P. (357) 22 40 94 09 |
| F. (357) 22 75 41 03 |
| Sähköposti: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Yleinen sähköposti: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| WWW-sivusto: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

P. (357) 22 40 93 10

F. (357) 22 75 41 03

Mr Antonis Ioannou

P. (357) 22 40 94 09

F. (357) 22 75 41 03

Sähköposti: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Yleinen sähköposti: dir9834@cys.mcit.gov.cy

WWW-sivusto: http://www.cys.mcit.gov.cy

LATVIA

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| P. (371) 701 32 30 |
| F. (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| P. (371) 701 32 36 |
| P. (371) 701 30 67 |
| F. (371) 728 08 82 |
| Sähköposti: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Yleinen sähköposti: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

P. (371) 701 32 30

F. (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

P. (371) 701 32 36

P. (371) 701 30 67

F. (371) 728 08 82

Sähköposti: zanda.liekna@em.gov.lv

Yleinen sähköposti: notification@em.gov.lv

LIETTUA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Ms Daiva Lesickiene |
| P. (370-5) 270 93 47 |
| F. (370-5) 270 93 67 |
| Sähköposti: dir9834@lsd.lt |
| WWW-sivusto: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Ms Daiva Lesickiene

P. (370-5) 270 93 47

F. (370-5) 270 93 67

Sähköposti: dir9834@lsd.lt

WWW-sivusto: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Mr J.P. Hoffmann |
| P. (352) 46 97 46 1 |
| F. (352) 22 25 24 |
| Sähköposti: see.direction@eg.etat.lu |
| WWW-sivusto: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Mr J.P. Hoffmann

P. (352) 46 97 46 1

F. (352) 22 25 24

Sähköposti: see.direction@eg.etat.lu

WWW-sivusto: http://www.see.lu

UNKARI

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Mr Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| Sähköposti: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| P. (36-1) 374 2873 |
| F. (36-1) 473 1622 |
| Sähköposti: notification@gkm.gov.hu |
| WWW-sivusto: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Mr Zsolt Fazekas

Leading Councillor

Sähköposti: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

P. (36-1) 374 2873

F. (36-1) 473 1622

Sähköposti: notification@gkm.gov.hu

WWW-sivusto: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| P. (356) 21 24 24 20 |
| P. (356) 21 24 32 82 |
| F. (356) 21 24 24 06 |
| Ms Lorna Cachia |
| Sähköposti: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Yleinen sähköposti: notification@msa.org.mt |
| WWW-sivusto: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

P. (356) 21 24 24 20

P. (356) 21 24 32 82

F. (356) 21 24 24 06

Ms Lorna Cachia

Sähköposti: lorna.cachia@msa.org.mt

Yleinen sähköposti: notification@msa.org.mt

WWW-sivusto: http://www.msa.org.mt

ALANKOMAAT

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Mr Ebel van der Heide |
| P. (31) 505 23 21 34 |
| Ms Hennie Boekema |
| P. (31) 505 23 21 35 |
| Ms Tineke Elzer |
| P. (31) 505 23 21 33 |
| F. (31) 505 23 21 59 |
| Yleinen sähköposti: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Mr Ebel van der Heide

P. (31) 505 23 21 34

Ms Hennie Boekema

P. (31) 505 23 21 35

Ms Tineke Elzer

P. (31) 505 23 21 33

F. (31) 505 23 21 59

Yleinen sähköposti:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

ITÄVALTA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Ms Brigitte Wikgolm |
| P. (43-1) 711 00 58 96 |
| F. (43-1) 715 96 51 tai (43-1) 712 06 80 |
| Sähköposti: not9834@bmwa.gv.at |
| WWW-sivusto: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Ms Brigitte Wikgolm

P. (43-1) 711 00 58 96

F. (43-1) 715 96 51 tai (43-1) 712 06 80

Sähköposti: not9834@bmwa.gv.at

WWW-sivusto: http://www.bmwa.gv.at

PUOLA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Ms Barbara Nieciak |
| P. (48-22) 693 54 07 |
| F. (48-22) 693 40 28 |
| Sähköposti: barnie@mg.gov.pl |
| Ms Agata Gągor |
| P. (48-22) 693 56 90 |
| Yleinen sähköposti: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Ms Barbara Nieciak

P. (48-22) 693 54 07

F. (48-22) 693 40 28

Sähköposti: barnie@mg.gov.pl

Ms Agata Gągor

P. (48-22) 693 56 90

Yleinen sähköposti: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGALI

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Ms Cândida Pires |
| P. (351-21) 294 82 36 tai 81 00 |
| F. (351-21) 294 82 23 |
| Sähköposti: c.pires@mail.ipq.pt |
| Yleinen sähköposti: not9834@mail.ipq.pt |
| WWW-sivusto: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Ms Cândida Pires

P. (351-21) 294 82 36 tai 81 00

F. (351-21) 294 82 23

Sähköposti: c.pires@mail.ipq.pt

Yleinen sähköposti: not9834@mail.ipq.pt

WWW-sivusto: http://www.ipq.pt

SLOVENIA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Ms Vesna Stražišar |
| P. (386-1) 478 30 41 |
| F. (386-1) 478 30 98 |
| Sähköposti: contact@sist.si |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Ms Vesna Stražišar

P. (386-1) 478 30 41

F. (386-1) 478 30 98

Sähköposti: contact@sist.si

SLOVAKIA

| Ms Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| P. (421-2) 52 49 35 21 |
| F. (421-2) 52 49 10 50 |
| Sähköposti: steinlova@normoff.gov.sk |

Ms Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

P. (421-2) 52 49 35 21

F. (421-2) 52 49 10 50

Sähköposti: steinlova@normoff.gov.sk

SUOMI

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| Käyntiosoite: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| ja |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postiosoite: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Ms Leila Orava |
| P. (358-9) 1606 46 86 |
| F. (358-9) 1606 46 22 |
| Sähköposti: leila.orava@ktm.fi |
| Ms Katri Amper |
| P. (358-9) 1606 46 48 |
| Yleinen sähköposti: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| WWW-sivusto: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

Käyntiosoite:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

ja

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postiosoite:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Ms Leila Orava

P. (358-9) 1606 46 86

F. (358-9) 1606 46 22

Sähköposti: leila.orava@ktm.fi

Ms Katri Amper

P. (358-9) 1606 46 48

Yleinen sähköposti: maaraykset.tekniset@ktm.fi

WWW-sivusto: http://www.ktm.fi

RUOTSI

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Ms Kerstin Carlsson |
| P. (46) 86 90 48 82 tai (46) 86 90 48 00 |
| F. (46) 86 90 48 40 tai (46) 8 30 67 59 |
| Sähköposti: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Yleinen sähköposti: 9834@kommers.se |
| WWW-sivusto: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Ms Kerstin Carlsson

P. (46) 86 90 48 82 tai (46) 86 90 48 00

F. (46) 86 90 48 40 tai (46) 8 30 67 59

Sähköposti: kerstin.carlsson@kommers.se

Yleinen sähköposti: 9834@kommers.se

WWW-sivusto: http://www.kommers.se

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Mr Philip Plumb |
| P. (44) 20 72 15 14 88 |
| F. (44) 20 72 15 15 29 |
| Sähköposti: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| General Sähköposti: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| WWW-sivusto: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Mr Philip Plumb

P. (44) 20 72 15 14 88

F. (44) 20 72 15 15 29

Sähköposti: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

General Sähköposti: 9834@dti.gsi.gov.uk

WWW-sivusto: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Ms Adinda Batsleer |
| P. (32-2) 286 18 61 |
| F. (32-2) 286 18 00 |
| Sähköposti: aba@eftasurv.int |
| Ms Tuija Ristiluoma |
| P. (32-2) 286 18 71 |
| F. (32-2) 286 18 00 |
| Sähköposti: tri@eftasurv.int |
| Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| WWW-sivusto: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Ms Adinda Batsleer

P. (32-2) 286 18 61

F. (32-2) 286 18 00

Sähköposti: aba@eftasurv.int

Ms Tuija Ristiluoma

P. (32-2) 286 18 71

F. (32-2) 286 18 00

Sähköposti: tri@eftasurv.int

Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

WWW-sivusto: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Ms Kathleen Byrne |
| P. (32-2) 286 17 49 |
| F. (32-2) 286 17 42 |
| Sähköposti: kathleen.byrne@efta.int |
| Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| WWW-sivusto: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Ms Kathleen Byrne

P. (32-2) 286 17 49

F. (32-2) 286 17 42

Sähköposti: kathleen.byrne@efta.int

Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

WWW-sivusto: http://www.efta.int

TURKKI

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek — Ankara |
| Mr Mehmet Comert |
| P. (90) 31 22 12 58 98 |
| F. (90) 31 22 12 87 68 |
| Sähköposti: comertm@dtm.gov.tr |
| WWW-sivusto: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek — Ankara

Mr Mehmet Comert

P. (90) 31 22 12 58 98

F. (90) 31 22 12 87 68

Sähköposti: comertm@dtm.gov.tr

WWW-sivusto: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Vuosi — rekisterinumero — jäsenvaltio.

(2)  Ajanjakso, jonka aikana luonnosta ei voida hyväksyä.

(3)  Odotusaikaa ei sovelleta, sillä komissio on hyväksynyt ilmoituksen antaneen jäsenvaltion esittämät nopeutetun menettelyn perustelut.

(4)  Odotusaikaa ei sovelleta, sillä toimenpide koskee teknisiä eritelmiä tai muita vaatimuksia tai palveluihin sovellettavia säännöksiä, jotka liittyvät verotus- tai rahoitustoimenpiteisiin direktiivin 98/34/EY 1 artiklan 11 kohdan toisen alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti.

(5)  Tiedotusmenettely päättyy.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/64 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/64

---

Ilmoitus Venäjältä peräisin olevan piimetallin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta

(2006/C 82/17)

Komissio on vastaanottanut polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (2), 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön.

1.   Tarkastelupyyntö

Tarkastelupyynnön esittivät yritykset SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, Uralin alue, Venäjä, ja ZAO KREMNY, Irkutsk, Irkutskin alue, Venäjä, jotka ovat keskenään etuyhteydessä olevia venäläisiä viejiä, yhdessä jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.

Pyyntö rajoittuu polkumyynnin tarkasteluun pyynnön esittäjän osalta.

2.   Tuote

Tuote, jota tarkastelu koskee, on Venäjältä peräisin oleva piimetalli, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 2804 69 00. Tämä CN-koodi annetaan ainoastaan ohjeellisena.

3.   Voimassa olevat toimenpiteet

Tällä hetkellä voimassa oleva toimenpide on lopullinen polkumyyntitulli, joka otettiin käyttöön Venäjältä peräisin olevan piimetallin tuonnista annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2229/2003 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 821/2004 (4). Pyynnön esittäjän tarjoama sitoumus hyväksyttiin 13. huhtikuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä (5).

4.   Tarkastelun perusteet

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen pyyntö perustuu pyynnön esittäjän toimittamaan alustavaan näyttöön siitä, että olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat muuttuneet ja että muutokset ovat pysyviä.

Pyynnön esittäjän mukaan muun muassa sen yhteisöön vietäessä veloittamat tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnat ovat nousseet huomattavasti ja selvästi enemmän kuin Venäjän kotimarkkinahinnat. Tämä on johtanut polkumyynnin vähenemiseen tai loppumiseen. Tästä syystä nykytasoisen, aiemmin määritettyyn polkumyynnin tasoon perustuvan toimenpiteen soveltaminen ei enää ole tarpeen polkumyynnin vaikutusten tasaamiseksi.

5.   Menettely polkumyynnin määrittämiseksi

Komissio on neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan tullut siihen tulokseen, että näyttöä on riittävästi osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se panee perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla vireille tarkastelun.

Tutkimuksessa selvitetään, olisiko voimassa olevien toimenpiteiden soveltamista jatkettava vai olisiko ne kumottava tai niitä muutettava pyynnön esittäjän osalta.

a)   Kyselylomakkeet

Saadakseen tutkimuksessa tarvittavat tiedot komissio lähettää pyynnön esittäjälle ja asianomaisen viejämaan viranomaisille kyselylomakkeen. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö olisi toimitettava komissiolle 6 kohdan a alakohdassa asetetussa määräajassa.

b)   Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa, toimittamaan kyselyvastauksia täydentäviä tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä. Nämä tiedot ja näyttö on toimitettava komissiolle 6 kohdan a alakohdassa asetetussa määräajassa.

Komissio voi myös kuulla asianomaisia osapuolia, jos ne pyytävät sitä ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on erityisiä syitä. Tämä pyyntö on esitettävä 6 kohdan b alakohdassa asetetussa määräajassa.

6.   Määräajat

a)   Osapuolten ilmoittautuminen, kyselylomakkeen palauttaminen ja muiden tietojen toimittaminen

Jotta asianomaisten osapuolten huomautukset voitaisiin ottaa tutkimuksessa huomioon, niiden on ilmoittauduttava komissiolle, esitettävä näkökantansa ja toimitettava täytetty kyselylomake tai muut tiedot 40 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin ilmoiteta. On syytä huomata, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyjä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää osapuolen ilmoittautumista edellä mainitussa määräajassa.

b)   Kuuleminen

Asianomaiset osapuolet voivat myös esittää komissiolle kuulemispyynnön samassa 40 päivän määräajassa.

7.   Kirjalliset huomautukset, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto

Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki huomautuksensa ja pyyntönsä kirjallisina (ei sähköisessä muodossa, ellei toisin ilmoiteta), ja niissä on oltava asianomaisen osapuolen nimi, osoite, sähköpostiosoite sekä puhelin- ja faksinumero. Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset huomautukset, mukaan luettuina tässä ilmoituksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Limited” (6), ja niihin on liitettävä perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamuksellinen toisinto, joka on varustettava merkinnällä ”FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” (asianomaisten tarkasteltavaksi).

Komission yhteystiedot:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faksi (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faksi (32-2) 295 65 05

8.   Yhteistyöstä kieltäytyminen

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai vaikeuttaa tutkimuksia huomattavasti, päätelmät — riippumatta siitä, ovatko ne myönteisiä vai kielteisiä — voidaan perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella.

Jos asianomaisen osapuolen todetaan toimittaneen vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, niitä ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käyttää käytettävissä olevia tietoja. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tämän vuoksi käytetään käytettävissä olevia tietoja, lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä.

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17.

(3)  EUVL L 339, 24.12.2003, s. 3.

(4)  EUVL L 127, 29.4.2004, s. 1.

(5)  EUVL L 127, 29.4.2004, s. 114.

(6)  Tämä tarkoittaa sitä, että asiakirja on tarkoitettu ainoastaan sisäiseen käyttöön. Se on suojattu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan mukaisesti. Se on perusasetuksen 19 artiklassa ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellinen asiakirja.

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/66

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta

(2006/C 82/18)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| Tuen numero | XT 34/04 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Itävalta |
| Alue | Kärnten |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Kärntenin yritysten koulutustarpeet |
| Oikeusperusta | Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006 |
| Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä | Tukiohjelma | Noin 1,2 miljoonaa EUR |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–7 kohdan mukainen | Kyllä | Yleiskoulutus






  — | suuryritykset: 50 prosenttia |

Tuen numero

XT 34/04

Jäsenvaltio

Itävalta

Alue

Kärnten

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Kärntenin yritysten koulutustarpeet

Oikeusperusta

Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä

Tukiohjelma

Noin 1,2 miljoonaa EUR

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–7 kohdan mukainen

Kyllä

Yleiskoulutus

—

suuryritykset: 50 prosenttia

| — | pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset): 70 prosenttia |
| --- | --- |

—

pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset): 70 prosenttia

| — | enimmäisintensiteetti: 70 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista |
| --- | --- |

—

enimmäisintensiteetti: 70 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista

| — | Erityiskoulutus |
| --- | --- |

—

Erityiskoulutus

| — | suuryritykset 25 prosenttia |
| --- | --- |

—

suuryritykset 25 prosenttia

| — | pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset): 35 prosenttia |
| --- | --- |

—

pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset): 35 prosenttia

| — | enimmäisintensiteetti: 35 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista |
| --- | --- |

—

enimmäisintensiteetti: 35 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista

Täytäntöönpanopäivä

1.6.2004

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2006 saakka

Tuen tarkoitus

Yleiskoulutus

Tuen tarkoituksena on vahvistaa henkilöstö-resursseja järjestämällä koulutusta ja tukemalla yritysten kasvu-mahdollisuuksia tulevaisuuspainoitteisen henkilöstönkoulutus-strategian perusteella.

Erityiskoulutus

Alat, joita tuki koskee

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea

Ei

Rajattu tiettyihin aloihin

Kyllä

| – | Maatalous |
| --- | --- |

–

Maatalous

Ei

| – | Kalastus ja vesiviljely |
| --- | --- |

–

Kalastus ja vesiviljely

Ei

| – | Hiiliteollisuus |
| --- | --- |

–

Hiiliteollisuus

Ei

| – | Kaikki teollisuusalat |
| --- | --- |

–

Kaikki teollisuusalat

Ei

tai

Teräs

Ei

Laivanrakennus

Ei

Synteettikuidut

Ei

Moottoriajoneuvot

Ei

Muut teollisuusalat

Koneiden ja laitteiden valmistus (ÖNACE 29, 34, 35)

Puurakenteet ( ÖNACE 20)

Kemikaalien valmistus (ÖNACE 24)

Tutkimus ja kehitys (ÖNACE 73)

Paperin ja kartongin valmistus ja käsittely (ÖNACE 21)

| — | Kaikki palvelut |
| --- | --- |

—

Kaikki palvelut

Ei

tai

Meriliikennepalvelut

Ei

Muut liikennepalvelut

Ei

Rahoituspalvelut

Ei

Muut palvelut

Elektroniikka, atk-ohjelmistot ja -laitteet sekä tietoliikenne (ÖNACE 30—33, 72)

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Nimi:

Amt der Kärntner Landesregierung, Unterabteilung 6 — Bildungs- und Arbeitsmarktpolitik

Osoite:

| Mießtaler Straße 12 |
| --- |
| A-9020 Klagenfurt |

Mießtaler Straße 12

A-9020 Klagenfurt

Suurten yksittäisten tukien myöntäminen

Yhdenmukaista asetuksen 5 artiklan kanssa

Kyllä

| Tuen numero | XT 87/04 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Saksan liittotasavalta |
| Alue | Niedersachsen |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Pk-yritysten jatkokoulutusohjelman nojalla myönnettävää tukea koskevat säännöt (ESR — tavoite 3) |
| Oikeusperusta | § 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO) |
| Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä | Tukiohjelma | Vuotuinen kokonaismäärä | 9,0 miljoonaa EUR |
| Taatut lainat | |
| Yksittäinen tuki | Tuen kokonaismäärä | |
| Taatut lainat | |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2—7 kohtien mukainen | Kyllä | |
| Täytäntöönpanopäivä | 7.10.2004 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | Voimassaolo päättyy 31.12.2006 |
| Tuen tarkoitus | Yleiskoulutus | Kyllä |
| Erityiskoulutus | Kyllä |
| Alat, joita tuki koskee | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea | Kyllä |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Nimi:
  Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank) |
| Osoite:





  Günther-Wagner-Allee 12-14 |
| D-30177 Hannover |

Tuen numero

XT 87/04

Jäsenvaltio

Saksan liittotasavalta

Alue

Niedersachsen

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Pk-yritysten jatkokoulutusohjelman nojalla myönnettävää tukea koskevat säännöt (ESR — tavoite 3)

Oikeusperusta

§ 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO)

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä

Tukiohjelma

Vuotuinen kokonaismäärä

9,0 miljoonaa EUR

Taatut lainat

Yksittäinen tuki

Tuen kokonaismäärä

Taatut lainat

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2—7 kohtien mukainen

Kyllä

Täytäntöönpanopäivä

7.10.2004

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

Voimassaolo päättyy 31.12.2006

Tuen tarkoitus

Yleiskoulutus

Kyllä

Erityiskoulutus

Kyllä

Alat, joita tuki koskee

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea

Kyllä

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Nimi:

Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank)

Osoite:

Günther-Wagner-Allee 12-14

D-30177 Hannover

P. (05-11) 30031-0

info@nbank.de

Suurten yksittäisten tukien myöntäminen

Yhdenmukaista asetuksen 5 artiklan kanssa

Kyllä

| Tuen numero | XT 94/04 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Tšekki |
| Alue | NUTS III — Maakunnat Jihomoravský kraj, Zlínský kraj ja Moravskoslezský kraj |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | INTERREG IIIA Tšekki—Slovakia |
| Oikeusperusta | Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska |
| Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä | Tukiohjelma | Vuotuinen kokonaismäärä | 0,274 860 miljoonaa EUR |
| Taatut lainat | |
| Yksittäinen tuki | Tuen kokonaismäärä | |
| Taatut lainat | |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2—7 kohdan mukainen | Kyllä | |
| Täytäntöönpanopäivä | 28.10.2004 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 31.12.2006 saakka |
| Tuen tarkoitus | Yleiskoulutus | Kyllä |
| Erityiskoulutus | |
| Alat, joita tuki koskee | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea | Kyllä |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Nimi:
  Ministerstvo pro místní rozvoj ČR (Tšekin aluekehitysministeriö) |
| Osoite:





  Staroměstské nám. 6 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Tuen numero

XT 94/04

Jäsenvaltio

Tšekki

Alue

NUTS III — Maakunnat Jihomoravský kraj, Zlínský kraj ja Moravskoslezský kraj

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

INTERREG IIIA Tšekki—Slovakia

Oikeusperusta

Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä

Tukiohjelma

Vuotuinen kokonaismäärä

0,274 860 miljoonaa EUR

Taatut lainat

Yksittäinen tuki

Tuen kokonaismäärä

Taatut lainat

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2—7 kohdan mukainen

Kyllä

Täytäntöönpanopäivä

28.10.2004

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2006 saakka

Tuen tarkoitus

Yleiskoulutus

Kyllä

Erityiskoulutus

Alat, joita tuki koskee

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea

Kyllä

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Nimi:

Ministerstvo pro místní rozvoj ČR (Tšekin aluekehitysministeriö)

Osoite:

Staroměstské nám. 6

CZ-110 15 Praha 1

Suurten yksittäisten tukien myöntäminen

Yhdenmukaista asetuksen 5 artiklan kanssa

Kyllä

| Tuen numero | XT 6/05 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | West Wales & The Valleys, tavoite 1 -alue |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | The Merthyr Tydfil Institute for the Blind |
| Oikeusperusta | Industrial Development Act 1982 |
| Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä | Tukiohjelma | Vuotuinen kokonaismäärä | |
| Taatut lainat | |
| Yksittäinen tuki | Tuen kokonaismäärä | 65 014 GBP |
| Taatut lainat | |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2—7 kohdan mukainen | Kyllä | |
| Täytäntöönpanopäivä | 6.1.2005 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 31.12.2006 saakka
  Avustukseen liittyvä maksusitoumus on tehty ennen 31.12.2006. Sen mukaisia maksuja voidaan suorittaa (N+2-säännön mukaisesti) 1.9.2007 saakka |
| Tuen tarkoitus | Yleiskoulutus | Kyllä |
| Erityiskoulutus | Ei |
| Alat, joita tuki koskee | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea | Ei |
| Rajattu tiettyihin aloihin | Kyllä |
| Muut teollisuusalat (sisä- ja ulkokalusteet) | Kyllä |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Nimi:
  Welsh European Funding Office |
| Osoite:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash CF45 4ER |
| United Kingdom |

Tuen numero

XT 6/05

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

West Wales & The Valleys, tavoite 1 -alue

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

The Merthyr Tydfil Institute for the Blind

Oikeusperusta

Industrial Development Act 1982

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä

Tukiohjelma

Vuotuinen kokonaismäärä

Taatut lainat

Yksittäinen tuki

Tuen kokonaismäärä

65 014 GBP

Taatut lainat

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2—7 kohdan mukainen

Kyllä

Täytäntöönpanopäivä

6.1.2005

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2006 saakka

Avustukseen liittyvä maksusitoumus on tehty ennen 31.12.2006. Sen mukaisia maksuja voidaan suorittaa (N+2-säännön mukaisesti) 1.9.2007 saakka

Tuen tarkoitus

Yleiskoulutus

Kyllä

Erityiskoulutus

Ei

Alat, joita tuki koskee

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea

Ei

Rajattu tiettyihin aloihin

Kyllä

Muut teollisuusalat (sisä- ja ulkokalusteet)

Kyllä

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Nimi:

Welsh European Funding Office

Osoite:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash CF45 4ER

United Kingdom

Suurten yksittäisten tukien myöntäminen

Yhdenmukaista asetuksen 5 artiklan kanssa

Kyllä

| Tuen numero | XT 45/05 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | Koko Yhdistynyt kuningaskunta |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Bioenergian infrastruktuuri -ohjelma |
| Oikeusperusta | Environmental Protection Act 1990 (UK legislation) |
| Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä | Tukiohjelma | Vuotuinen kokonaismäärä | 5,1 miljoonaa EUR |
| Taatut lainat | |
| Yksittäinen tuki | Tuen kokonaismäärä | |
| Taatut lainat | |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2—6 kohtien mukainen | Kyllä | |
| Täytäntöönpanopäivä | 29.7.2005 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 31.12.2006 saakka |
| Tuen tarkoitus | Yleiskoulutus | Ei |
| Erityiskoulutus | Kyllä |
| Alat, joita tuki koskee | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea | Ei |
| Rajattu tiettyihin aloihin | Kyllä |
| — | Maatalous |

Tuen numero

XT 45/05

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

Koko Yhdistynyt kuningaskunta

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Bioenergian infrastruktuuri -ohjelma

Oikeusperusta

Environmental Protection Act 1990 (UK legislation)

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä

Tukiohjelma

Vuotuinen kokonaismäärä

5,1 miljoonaa EUR

Taatut lainat

Yksittäinen tuki

Tuen kokonaismäärä

Taatut lainat

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2—6 kohtien mukainen

Kyllä

Täytäntöönpanopäivä

29.7.2005

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2006 saakka

Tuen tarkoitus

Yleiskoulutus

Ei

Erityiskoulutus

Kyllä

Alat, joita tuki koskee

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea

Ei

Rajattu tiettyihin aloihin

Kyllä

—

Maatalous

Kyllä

Muut teollisuusalat

Kyllä

Muut palvelut

Kyllä

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Nimi:

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Osoite:

| Katherine Donne |
| --- |
| Crops for Energy Branch, Area 5A |
| Ergon House |
| Horseferry Road |
| London SWIP 2AL |
| United Kingdom |

Katherine Donne

Crops for Energy Branch, Area 5A

Ergon House

Horseferry Road

London SWIP 2AL

United Kingdom

Suurten yksittäisten tukien myöntäminen

Yhdenmukaista asetuksen 5 artiklan kanssa.

Toimenpiteen perusteella ei myönnetä tukea tai tuen myöntäminen edellyttää ennakkoilmoitusta komissiolle, jos yhdelle yritykselle yksittäistä koulutushanketta varten myönnettävän tuen määrä ylittää miljoona EUR

Kyllä

| Tuen numero | XT 60/05 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | Luoteis-Englanti |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Greater Merseyside Learning & Skills Council
  Merseyside LSC, tavoite 1 -alueen koulutusinvestointiehdotukset vuosiksi 2005–2008 (toimenpiteet 4 & 12) |
| Oikeusperusta | Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 |
| Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä | Tukiohjelma | Vuotuinen kokonaismäärä | 20 miljoonaa GBP |
| Taatut lainat | |
| Yksittäinen tuki | Tuen kokonaismäärä | |
| Taatut lainat | |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2—7 kohtien mukainen | Kyllä | |
| Täytäntöönpanopäivä | 1.4.2005 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 31.12.2006 saakka (hanke päättyy 31.7.2008) |
| Tuen tarkoitus | Yleiskoulutus | Kyllä |
| Erityiskoulutus | |
| Alat, joita tuki koskee | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea | Kyllä |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Nimi:
  Government Office for the North West (GONW) |
| Osoite:





  Cunard Building |
| Pier Head, Water Street |
| Liverpool, L3 1QB |
| United Kingdom |

Tuen numero

XT 60/05

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

Luoteis-Englanti

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Greater Merseyside Learning & Skills Council

Merseyside LSC, tavoite 1 -alueen koulutusinvestointiehdotukset vuosiksi 2005–2008 (toimenpiteet 4 & 12)

Oikeusperusta

Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä

Tukiohjelma

Vuotuinen kokonaismäärä

20 miljoonaa GBP

Taatut lainat

Yksittäinen tuki

Tuen kokonaismäärä

Taatut lainat

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2—7 kohtien mukainen

Kyllä

Täytäntöönpanopäivä

1.4.2005

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2006 saakka (hanke päättyy 31.7.2008)

Tuen tarkoitus

Yleiskoulutus

Kyllä

Erityiskoulutus

Alat, joita tuki koskee

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea

Kyllä

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Nimi:

Government Office for the North West (GONW)

Osoite:

Cunard Building

Pier Head, Water Street

Liverpool, L3 1QB

United Kingdom

Suurten yksittäisten tukien myöntäminen

Yhdenmukaista asetuksen 5 artiklan kanssa

Kyllä

---

| 5.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 82/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 82/71

---

VALTIONTUKI — ITALIA

Valtiontuki C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2006/C 82/19)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio on ilmoittanut 21 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Italialle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen edellä mainittuja toimenpiteitä koskeva menettely.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteistä, joita koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Linja: valtiontuet I |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi: (32-2) 296 12 42 |

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Linja: valtiontuet I

B-1049 Bryssel

Faksi: (32-2) 296 12 42

Huomautukset toimitetaan Italialle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

KUVAUS TOIMENPITEESTÄ

Joulukuun 28 päivänä 2004 annetun Legge Regionalen N:o 17 (LR 17/2004) 60 pykälän 1 momentissa säädetään osuuskunnille (”società cooperative a mutualità prevalente”) Italian siviililain nojalla myönnettävästä IRAP-veron huojennuksesta. Huojennus on 1 prosentti vuonna 2005, 0,75 prosenttia vuonna 2006 ja 0,5 prosenttia vuonna 2007. Saman pykälän 2 momentissa tämä etu laajennetaan koskemaan kuninkaallisen asetuksen N:o 773/1931 mukaisia turvallisuuspalveluyrityksiä. Sisilia on päättänyt kyseisistä huojennuksista niillä valtuuksilla, jotka sillä, kuten muillakin Italian alueilla, on mukauttaa IRAP-verotasoa. Italian viranomaisten arvioiden mukaan 60 pykälän talousarviovaikutus on yhteensä noin 2 miljoonaa euroa vuosina 2005—2007.

TOIMENPITEEN ARVIOINTI

Komissio katsoo edellä mainitun edun täyttävän kaikki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset.

Vaikuttaa siltä, että edunsaajat saavat taloudellista hyötyä niille IRAP-verosta kolmeksi vuodeksi myönnettävän huojennuksen vuoksi. Etu vaikuttaa myös valikoivalta, koska sen piiriin kuuluvat ainoastaan osuuskunnat ja turvallisuuspalveluyritykset. Lisäksi tämä etu koskee todennäköisesti valtion varoja, sillä Sisilian hallitus luopuu osasta verotuloja.

Toimenpide vääristää todennäköisesti kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa, koska edunsaajat — olivat ne sitten osuuskuntia tai turvallisuuspalveluyrityksiä — kilpailevat muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. Italian viranomaisten mukaan osuuskunnat voivat olla eri kokoisia ja toimia eri aloilla, ja siksi ne kilpailevat muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. Vastaavasti, vaikka Italian viranomaiset väittävät, että turvallisuuspalveluja ei yleensä tarjota sen alueen ulkopuolella, jossa kyseisiä palveluja tarjoavat yritykset sijaitsevat, komissio katsoo menettelyn tässä vaiheessa, että Italian viranomaiset eivät ole toimittaneet riittävästi tietoja todistaakseen, että ylikansallista kilpailua ei turvallisuuspalveluyritysten tarjoamien kaikkien palvelujen osalta ole ollut ja että toimenpide ei vaikuta kaupankäyntiin ja kilpailuun.

Komissio epäilee, että osuuskunnille ja turvallisuuspalveluyrityksille myönnetty valtiontuki ei sovellu yhteismarkkinoille. Menettelyn tässä vaiheessa näyttää siltä, että kyseisiin toimenpiteisiin ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan eikä 3 kohdan b), c) ja d) alakohdan mukaisia poikkeuksia. Italian viranomaisten esittämien perusteiden mukaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) alakohdan mukaista poikkeusta, jonka perusteella valtiontuki voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi, voitaisiin soveltaa tässä asiassa, koska Sisilia on kyseisen poikkeuksen edellytykset täyttävä alue.

Komission näkemyksen mukaan tukitoimenpide on katsottava toimintatueksi, koska myönnettävä veroetu ei liity erityisiin investointeihin, hankkeisiin eikä työpaikkojen luomiseen vaan sillä kevennetään maksuja, jotka yritysten on yleensä maksettava osana liiketoimintaansa. Tässä tapauksessa kyseessä ovat IRAP-verot. Komissio katsoo vakiintuneen käytäntönsä mukaan, että toimintatukea ei yleensä saa myöntää. Toimintatukea voidaan myöntää poikkeuksellisesti, jos tuki (i) edistää alueellista kehitystä ja on perusteltua tuen laadun vuoksi ja (ii) tuen taso on oikeassa suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään. Jäsenvaltion on osoitettava haittojen olemassaolo ja arvioitava niiden suuruus.

Komissio epäilee menettelyn tässä vaiheessa, että Italia ei ole osoittanut oleellisen haitan olemassaoloa eikä arvioinut sen merkitystä. Komissio huomauttaakin, että se ei toistaiseksi toimitettujen tietojen perusteella voi päätellä, onko kyseinen tuki oikeutettua sen vuoksi, että se edistää alueellista kehitystä, ja onko tuen määrä oikeassa suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään.

Menettelyn tässä vaiheessa näyttää siltä, että tukitoimenpiteeseen ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksessa määrättyjä poikkeuksia. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan [nykyinen 88 artikla] soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklan mukaisessa alustavassa arviossaan komissio epäilee toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

Koska komissio epäilee, ettei tuki ole EY:n perustamissopimuksen mukainen, se ehdottaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista.

KIRJEEN TEKSTI

”Con la presente la Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura menzionata in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

PROCEDIMENTO

| 1) | Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958). |
| --- | --- |

1)

Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958).

| 2) | La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1). |
| --- | --- |

2)

La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1).

1.   DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELLA MISURA

| 3) | Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

3)

Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane.

| 4) | Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine. |
| --- | --- |

4)

Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine.

| 5) | L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2). |
| --- | --- |

5)

L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2).

| 6) | Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3). |
| --- | --- |

6)

Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3).

| 7) | L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:






  i) | soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi; |
| --- | --- | --- |

7)

L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:

i)

soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi;

| ii) | l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4); |
| --- | --- |

ii)

l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4);

| iii) | l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %; |
| --- | --- |

iii)

l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %;

| iv) | l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività. |
| --- | --- |

iv)

l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività.

| 8) | Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana. |
| --- | --- |

8)

Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana.

| 9) | I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP. |
| --- | --- |

9)

I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP.

| 10) | Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007. |
| --- | --- |

10)

Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007.

| 11) | Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario. |
| --- | --- |

11)

Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario.

2.   VALUTAZIONE DELLA MISURA

Aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE

| 12) | Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

12)

Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.

Vantaggio economico

| 13) | La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra. |
| --- | --- |

13)

La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra.

| 14) | L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata. |
| --- | --- |

14)

L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata.

Favorire talune imprese o attività economiche

| 15) | I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni. |
| --- | --- |

15)

I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni.

Comma 1

| 16) | La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale. |
| --- | --- |

16)

La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale.

Comma 2

| 17) | La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori. |
| --- | --- |

17)

La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori.

| 18) | In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

18)

In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931.

| 19) | Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

19)

Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931.

Distorsione della concorrenza ed incidenza sugli scambi tra gli Stati membri

| 20) | Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza. |
| --- | --- |

20)

Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza.

| 21) | La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti. |
| --- | --- |

21)

La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti.

| 22) | Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata. |
| --- | --- |

22)

Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata.

| 23) | Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza. |
| --- | --- |

23)

Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza.

Presenza di risorse statali

| 24) | La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti. |
| --- | --- |

24)

La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti.

Compatibilità

| 25) | La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto. |
| --- | --- |

25)

La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto.

| 26) | Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso. |
| --- | --- |

26)

Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso.

| 27) | Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE. |
| --- | --- |

27)

Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE.

| 28) | Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni. |
| --- | --- |

28)

Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni.

| 29) | Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione. |
| --- | --- |

29)

Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione.

| 30) | Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9). |
| --- | --- |

30)

Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9).

| 31) | Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso. |
| --- | --- |

31)

Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso.

Comma 1

| i) | Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane; |
| --- | --- |

i)

Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane;

| ii) | le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate; |
| --- | --- |

ii)

le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate;

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili.

Comma 2

| i) | Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine; |
| --- | --- |

i)

Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine;

| ii) | il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore. |
| --- | --- |

ii)

il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore.

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane.

| 32) | Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato. |
| --- | --- |

32)

Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato.

| 33) | In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue: |
| --- | --- |

33)

In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue:

Comma 1

| i) | Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate; |
| --- | --- |

ii)

per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate;

| iii) | ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione. |
| --- | --- |

iii)

ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione.

Comma 2

| i) | Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia. |
| --- | --- |

ii)

gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia.

| 34) | Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare. |
| --- | --- |

34)

Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare.

| 35) | Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune. |
| --- | --- |

35)

Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.

3.   CONCLUSIONE

| 36) | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. |
| --- | --- |

36)

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.

| 37) | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.” |
| --- | --- |

37)

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.”

---

(1)  Regolamento (CE) n. 69/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti d'importanza minore (“de minimis”), GU L 10 del 13.1.2001, pag. 1.

1

(2)  Titolo VI del Libro V del Codice Civile, così come modificato dall'articolo 8 del decreto legislativo 17 gennaio 2003, n. 6.

2

Titolo VI del Libro V del Codice Civile

(3)  Titolo IV del Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773 e successive modifiche e integrazioni. Il prefetto può negare la licenza anche in considerazione del numero o della importanza degli istituti già esistenti.

3

Titolo IV

(4)  Regole speciali disciplinano la determinazione della base imponibile per le banche, le imprese di assicurazioni, i lavoratori autonomi, le autorità pubbliche e imprese private non commerciali.

4

(5)  Causa C-475/03.

5

(6)  Comunicazione della Commissione sull'applicazione delle norme relative agli aiuti di Stato alle misure di tassazione diretta delle imprese (GU C 384 del 10.12.1998, pag. 3, punto 25).

6

(7)  Cfr. ad esempio la causa C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Racc. 2001, pag. I-8365, riguardante un rimborso alle sole imprese produttrici di beni materiali.

7

Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

(8)  Causa T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Commissione, Racc. 1998, pag. II-717.

8

Het Vlaamse Gewest/Commissione

(9)  Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, GU C 74 del 10.3.1998, pag. 9.

9

(10)  Cfr. nota 27 degli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale citati.

10

---