# Euroopan unionin C 199E/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.CE2012.199.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 199E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta7. heinäkuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.CE2012.199.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 199E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta7. heinäkuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2011–2012Istunnot 8.–10. maaliskuuta 2011Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 165 E, 7.6.2011.HYVÄKSYTYT TEKSTIT |
| | Tiistai 8. maaliskuuta 2011 |
| 2012/C 199E/01 | Yleinen tuoteturvallisuus ja markkinavalvontaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin tarkistamisesta ja markkinoiden valvonnasta (2010/2085(INI)) | 1 |
| 2012/C 199E/02 | H1N1-influenssan hallintaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 arvioinnista, joka koskee A(H1N1)-influenssaepidemian hoitoa EU:ssa vuosina 2009–2010 (2010/2153(INI)) | 7 |
| 2012/C 199E/03 | Innovatiivinen rahoitus sekä maailmanlaajuisella että Euroopan tasollaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 innovatiivisesta rahoituksesta globaalilla tasolla ja Euroopan tasolla (2010/2105(INI)) | 15 |
| 2012/C 199E/04 | Terveyserojen vähentäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 terveyserojen vähentämisestä EU:ssa (2010/2089(INI)) | 25 |
| 2012/C 199E/05 | Yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalallaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 verotuksesta ja kehityksestä – yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalalla (2010/2102(INI)) | 37 |
| 2012/C 199E/06 | Maatalous ja kansainvälinen kauppaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 EU:n maataloudesta ja kansainvälisestä kaupasta (2010/2110(INI)) | 48 |
| 2012/C 199E/07 | EU:n valkuaisvajeEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 EU:n valkuaisvajeesta: mistä ratkaisu pitkäaikaiseen ongelmaan? (2010/2111(INI)) | 58 |
| 2012/C 199E/08 | Naisten ja miesten tasa-arvo – 2010Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2010 (2010/2138(INI)) | 65 |
| 2012/C 199E/09 | Naisten köyhyysEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (2010/2162(INI)) | 77 |
| 2012/C 199E/10 | Vastavuoroisen viisumijärjestelmän palauttaminen – Tšekin kansalaisten eriarvoista asemaa koskeva solidaarisuus Kanadan otettua viisumit yksipuolisesti käyttöönEuroopan parlamentin kannanotto 8. maaliskuuta 2011 vastavuoroisen viisumijärjestelmän palauttamiseen – Tšekin kansalaisten eriarvoista asemaa koskeva solidaarisuus Kanadan otettua viisumit yksipuolisesti käyttöön | 89 |
| | Keskiviikko 9. maaliskuuta 2011 |
| 2012/C 199E/11 | Vuoden 2012 talousarvion suuntaviivat - pääluokat I, II ja IV - XEuroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 vuoden 2012 talousarviomenettelyn suuntaviivoista, pääluokka I – Euroopan parlamentti, pääluokka II – Neuvosto, pääluokka IV – Tuomioistuin, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, pääluokka VII – Alueiden komitea, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu, pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto (2011/2017(BUD)) | 90 |
| 2012/C 199E/12 | EU:n strategia Atlantin aluetta vartenEuroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 EU:n strategiasta Atlantin aluetta varten | 95 |
| 2012/C 199E/13 | Turkkia koskeva edistymiskertomus 2010Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 Turkkia koskevasta vuoden 2010 edistymiskertomuksesta | 98 |
| 2012/C 199E/14 | Montenegron yhdentyminen Euroopan unioniinEuroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 Montenegron yhdentymisestä Euroopan unioniin | 106 |
| 2012/C 199E/15 | Romaniväestön osallistamista koskeva EU:n strategiaEuroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 romaniväestön osallistamista koskevasta EU:n strategiasta (2010/2276(INI)) | 112 |
| 2012/C 199E/16 | Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikkaEuroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikasta (2010/2095(INI)) | 131 |
| | Torstai 10. maaliskuuta 2011 |
| 2012/C 199E/17 | Tiedotusvälineitä koskeva lainsäädäntö UnkarissaEuroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 tiedotusvälineitä koskevasta Unkarin lainsäädännöstä | 154 |
| 2012/C 199E/18 | Eteläiset naapurimaat ja erityisesti Libya humanitaariset näkökohdat mukaan luettuinaEuroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 eteläisistä naapurimaista ja erityisesti Libyasta | 158 |
| 2012/C 199E/19 | EU:n Iranin-strategiaEuroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 EU:n Iranin-strategiasta (2010/2050(INI)) | 163 |
| 2012/C 199E/20 | Ihmisoikeusneuvoston 16. istunto (Geneve, 28. helmikuuta – 25. maaliskuuta 2011)Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 YK:n ihmisoikeusneuvoston 16. istunnon ensisijaisista tavoitteista ja vuoden 2011 arvioinnista | 172 |
| 2012/C 199E/21 | Pakistan - vähemmistöministeri Shahbaz Bhattin murhaEuroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 Pakistanista ja erityisesti Shahbaz Bhattin murhasta | 179 |
| 2012/C 199E/22 | Valko-Venäjä, erityisesti Ales Mihalevitšin ja Natalia Radinan tapauksetEuroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 Valko-Venäjästä (erityisesti Ales Mihalevitšin ja Natalia Radinan tapaukset) | 182 |
| 2012/C 199E/23 | Kashgarin tilanne ja kulttuuriperintö (Xinjiangin uiguurien autonominen alue, Kiina)Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 Kashgarin tilanteesta ja kulttuuriperinnöstä (Xinjiangin uiguurien autonominen alue, Kiina) | 185 |
| 2012/C 199E/24 | Keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden eurooppalaisen peruskirjan laatiminenEuroopan parlamentin kannanotto 10. maaliskuuta 2011 keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden eurooppalaisen peruskirjan laatimiseen | 187 |
| 2012/C 199E/25 | Raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen törmäyksetEuroopan parlamentin kannanotto 10. maaliskuuta 2011 raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen törmäyksiin | 188 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2011–2012Istunnot 8.–10. maaliskuuta 2011Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 165 E, 7.6.2011.HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Tiistai 8. maaliskuuta 2011

2012/C 199E/01

Yleinen tuoteturvallisuus ja markkinavalvontaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin tarkistamisesta ja markkinoiden valvonnasta (2010/2085(INI))

1

2012/C 199E/02

H1N1-influenssan hallintaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 arvioinnista, joka koskee A(H1N1)-influenssaepidemian hoitoa EU:ssa vuosina 2009–2010 (2010/2153(INI))

7

2012/C 199E/03

Innovatiivinen rahoitus sekä maailmanlaajuisella että Euroopan tasollaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 innovatiivisesta rahoituksesta globaalilla tasolla ja Euroopan tasolla (2010/2105(INI))

15

2012/C 199E/04

Terveyserojen vähentäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 terveyserojen vähentämisestä EU:ssa (2010/2089(INI))

25

2012/C 199E/05

Yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalallaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 verotuksesta ja kehityksestä – yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalalla (2010/2102(INI))

37

2012/C 199E/06

Maatalous ja kansainvälinen kauppaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 EU:n maataloudesta ja kansainvälisestä kaupasta (2010/2110(INI))

48

2012/C 199E/07

EU:n valkuaisvajeEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 EU:n valkuaisvajeesta: mistä ratkaisu pitkäaikaiseen ongelmaan? (2010/2111(INI))

58

2012/C 199E/08

Naisten ja miesten tasa-arvo – 2010Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2010 (2010/2138(INI))

65

2012/C 199E/09

Naisten köyhyysEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (2010/2162(INI))

77

2012/C 199E/10

Vastavuoroisen viisumijärjestelmän palauttaminen – Tšekin kansalaisten eriarvoista asemaa koskeva solidaarisuus Kanadan otettua viisumit yksipuolisesti käyttöönEuroopan parlamentin kannanotto 8. maaliskuuta 2011 vastavuoroisen viisumijärjestelmän palauttamiseen – Tšekin kansalaisten eriarvoista asemaa koskeva solidaarisuus Kanadan otettua viisumit yksipuolisesti käyttöön

89

Keskiviikko 9. maaliskuuta 2011

2012/C 199E/11

Vuoden 2012 talousarvion suuntaviivat - pääluokat I, II ja IV - XEuroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 vuoden 2012 talousarviomenettelyn suuntaviivoista, pääluokka I – Euroopan parlamentti, pääluokka II – Neuvosto, pääluokka IV – Tuomioistuin, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, pääluokka VII – Alueiden komitea, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu, pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto (2011/2017(BUD))

90

2012/C 199E/12

EU:n strategia Atlantin aluetta vartenEuroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 EU:n strategiasta Atlantin aluetta varten

95

2012/C 199E/13

Turkkia koskeva edistymiskertomus 2010Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 Turkkia koskevasta vuoden 2010 edistymiskertomuksesta

98

2012/C 199E/14

Montenegron yhdentyminen Euroopan unioniinEuroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 Montenegron yhdentymisestä Euroopan unioniin

106

2012/C 199E/15

Romaniväestön osallistamista koskeva EU:n strategiaEuroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 romaniväestön osallistamista koskevasta EU:n strategiasta (2010/2276(INI))

112

2012/C 199E/16

Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikkaEuroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikasta (2010/2095(INI))

131

Torstai 10. maaliskuuta 2011

2012/C 199E/17

Tiedotusvälineitä koskeva lainsäädäntö UnkarissaEuroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 tiedotusvälineitä koskevasta Unkarin lainsäädännöstä

154

2012/C 199E/18

Eteläiset naapurimaat ja erityisesti Libya humanitaariset näkökohdat mukaan luettuinaEuroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 eteläisistä naapurimaista ja erityisesti Libyasta

158

2012/C 199E/19

EU:n Iranin-strategiaEuroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 EU:n Iranin-strategiasta (2010/2050(INI))

163

2012/C 199E/20

Ihmisoikeusneuvoston 16. istunto (Geneve, 28. helmikuuta – 25. maaliskuuta 2011)Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 YK:n ihmisoikeusneuvoston 16. istunnon ensisijaisista tavoitteista ja vuoden 2011 arvioinnista

172

2012/C 199E/21

Pakistan - vähemmistöministeri Shahbaz Bhattin murhaEuroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 Pakistanista ja erityisesti Shahbaz Bhattin murhasta

179

2012/C 199E/22

Valko-Venäjä, erityisesti Ales Mihalevitšin ja Natalia Radinan tapauksetEuroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 Valko-Venäjästä (erityisesti Ales Mihalevitšin ja Natalia Radinan tapaukset)

182

2012/C 199E/23

Kashgarin tilanne ja kulttuuriperintö (Xinjiangin uiguurien autonominen alue, Kiina)Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 Kashgarin tilanteesta ja kulttuuriperinnöstä (Xinjiangin uiguurien autonominen alue, Kiina)

185

2012/C 199E/24

Keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden eurooppalaisen peruskirjan laatiminenEuroopan parlamentin kannanotto 10. maaliskuuta 2011 keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden eurooppalaisen peruskirjan laatimiseen

187

2012/C 199E/25

Raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen törmäyksetEuroopan parlamentin kannanotto 10. maaliskuuta 2011 raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen törmäyksiin

188

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 8. maaliskuuta 2011 |
| 2012/C 199E/26 | Elmar Brokin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 8. maaliskuuta 2011 Elmar Brokin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2010/2283(IMM)) | 190 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 8. maaliskuuta 2011

2012/C 199E/26

Elmar Brokin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 8. maaliskuuta 2011 Elmar Brokin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2010/2283(IMM))

190

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 8. maaliskuuta 2011 |
| 2012/C 199E/27 | Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittäminen (Harald Wögerbauer – AT)Euroopan parlamentin päätös 8. maaliskuuta 2011 ehdotuksesta nimittää Harald Wögerbauer tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE)) | 192 |
| 2012/C 199E/28 | Välimeren yleisen kalastuskomission sopimusalue ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella (KOM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD)) | 193 |
| P7_TC1-COD(2009)0129Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. maaliskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella [tarkistus 1] | 194 |
| LIITE I | 208 |
| LIITE II | 212 |
| LIITE III | 215 |

III   Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 8. maaliskuuta 2011

2012/C 199E/27

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittäminen (Harald Wögerbauer – AT)Euroopan parlamentin päätös 8. maaliskuuta 2011 ehdotuksesta nimittää Harald Wögerbauer tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE))

192

2012/C 199E/28

Välimeren yleisen kalastuskomission sopimusalue ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella (KOM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD))

193

P7_TC1-COD(2009)0129Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. maaliskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella [tarkistus 1]

194

LIITE I

208

LIITE II

212

LIITE III

215

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| **I | Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely |
| **II | Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely |
| ***III | Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

**I

Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely

**II

Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely

***II

Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely

***III

Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy komission ehdottaman oikeusperustan mukaan.)

Poliittiset tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▐.

Yksiköiden tekemät korjaukset ja tekniset mukautukset: uusi tai muutettu teksti merkitään kursiivilla, poistot symbolilla ║.

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti ISTUNTOKAUSI 2011–2012 Istunnot 8.–10. maaliskuuta 2011 Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 165 E, 7.6.2011. HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Tiistai 8. maaliskuuta 2011

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/1

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011Yleinen tuoteturvallisuus ja markkinavalvonta

P7_TA(2011)0076

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin tarkistamisesta ja markkinoiden valvonnasta (2010/2085(INI))

2012/C 199 E/01

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon yleisestä tuoteturvallisuudesta 3. joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä tuoteturvallisuudesta 3. joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY (1),

| — | ottaa huomioon tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta 9. heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta 9. heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (2),

| — | ottaa huomioon tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista ja päätöksen 93/465/ETY kumoamisesta 9. heinäkuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 768/2008/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista ja päätöksen 93/465/ETY kumoamisesta 9. heinäkuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 768/2008/EY (3),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2009 annetun komission päätöksen 2010/15/EU direktiivin 2001/95/EY (yleisestä tuoteturvallisuudesta annettu direktiivi) 12 artiklan nojalla perustetun yhteisön nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) ja 11 artiklan nojalla perustetun ilmoitusmenettelyn hallinnointia koskevista ohjeista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2009 annetun komission päätöksen 2010/15/EU direktiivin 2001/95/EY (yleisestä tuoteturvallisuudesta annettu direktiivi) 12 artiklan nojalla perustetun yhteisön nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) ja 11 artiklan nojalla perustetun ilmoitusmenettelyn hallinnointia koskevista ohjeista (4),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle yleisestä tuoteturvallisuudesta 3. joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY täytäntöönpanosta (KOM(2008)0905), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle yleisestä tuoteturvallisuudesta 3. joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY täytäntöönpanosta (KOM(2008)0905),

| — | ottaa huomioon komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston 18. toukokuuta 2010 julkaiseman työasiakirjan tuoteturvallisuutta koskevan direktiivin tarkistamisesta ja työasiakirjaan sisältyvän tiivistelmän kaavailluista toimista (”Revision of the General Product Safety Directive: Summary envisaged actions”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston 18. toukokuuta 2010 julkaiseman työasiakirjan tuoteturvallisuutta koskevan direktiivin tarkistamisesta ja työasiakirjaan sisältyvän tiivistelmän kaavailluista toimista (”Revision of the General Product Safety Directive: Summary envisaged actions”),

| — | ottaa huomioon komission yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston 15. huhtikuuta 2010 julkaiseman etenemissuunnitelman, joka koskee mukautusta uuteen lainsäädäntökehykseen (päätös N:o 768/2008/EY) (”Alignment to the New Legislative Framework”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston 15. huhtikuuta 2010 julkaiseman etenemissuunnitelman, joka koskee mukautusta uuteen lainsäädäntökehykseen (päätös N:o 768/2008/EY) (”Alignment to the New Legislative Framework”),

| — | ottaa huomioon komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston 25. maaliskuuta 2010 julkaiseman etenemissuunnitelman, joka koskee yleisestä tuoteturvallisuudesta 3. joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY tarkistamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston 25. maaliskuuta 2010 julkaiseman etenemissuunnitelman, joka koskee yleisestä tuoteturvallisuudesta 3. joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY tarkistamista,

| — | ottaa huomioon komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston 2. maaliskuuta 2010 julkaiseman työasiakirjan yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin 2001/95/EY ja asetukseen (EY) N:o 765/2008 sisältyvien markkinavalvontaa koskevien säännösten välisestä suhteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston 2. maaliskuuta 2010 julkaiseman työasiakirjan yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin 2001/95/EY ja asetukseen (EY) N:o 765/2008 sisältyvien markkinavalvontaa koskevien säännösten välisestä suhteesta,

| — | ottaa huomioon komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston 15. syyskuuta 2009 julkaiseman työasiakirjan tuoteturvallisuutta koskevan direktiivin tarkistamisesta ja siinä kartoitetut tärkeimmät kysymykset (”Revision of the General Product Safety Directive: Identification of the Key Issues”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston 15. syyskuuta 2009 julkaiseman työasiakirjan tuoteturvallisuutta koskevan direktiivin tarkistamisesta ja siinä kartoitetut tärkeimmät kysymykset (”Revision of the General Product Safety Directive: Identification of the Key Issues”),

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan tilaaman, lokakuussa 2009 julkaistun muistion markkinavalvonnasta jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan tilaaman, lokakuussa 2009 julkaistun muistion markkinavalvonnasta jäsenvaltioissa,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan tilaaman, syyskuussa 2010 julkaistun muistion yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin tarkistamisesta ja markkinavalvonnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan tilaaman, syyskuussa 2010 julkaistun muistion yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin tarkistamisesta ja markkinavalvonnasta,

| — | ottaa huomioon yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin tarkistamisesta ja markkinavalvonnasta 30. syyskuuta 2010 järjestetyn seminaarin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin tarkistamisesta ja markkinavalvonnasta 30. syyskuuta 2010 järjestetyn seminaarin,

| — | ottaa huomioon EU:n, Yhdysvaltojen ja Kiinan kolmenvälisen huippukokouksen, joka järjestettiin Shanghaissa 25. ja 26. lokakuuta 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n, Yhdysvaltojen ja Kiinan kolmenvälisen huippukokouksen, joka järjestettiin Shanghaissa 25. ja 26. lokakuuta 2010,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0033/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0033/2011),

| A. | katsoo, että on olennaisen tärkeää varmistaa, että kaikki EU:n markkinoille saatetut tuotteet ovat turvallisia, jotta voidaan taata korkeatasoinen suoja muun muassa kuluttajille, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että on olennaisen tärkeää varmistaa, että kaikki EU:n markkinoille saatetut tuotteet ovat turvallisia, jotta voidaan taata korkeatasoinen suoja muun muassa kuluttajille,

| B. | ottaa huomioon, että uusi lainsäädäntökehys hyväksyttiin heinäkuussa 2008 ja markkinavalvonnasta annettua asetusta (EY) N:o 765/2008 on sovellettu 1. tammikuuta 2010 alkaen, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että uusi lainsäädäntökehys hyväksyttiin heinäkuussa 2008 ja markkinavalvonnasta annettua asetusta (EY) N:o 765/2008 on sovellettu 1. tammikuuta 2010 alkaen,

| C. | katsoo, että yleisestä tuoteturvallisuudesta annettua direktiiviä 2001/95/EY (jäljempänä: tuoteturvallisuusdirektiivi), jolla vahvistetaan yhteisön tasolla kulutustuotteiden yleiset turvallisuusvaatimukset, on tarkistettava ja se on saatettava integroimalla uuden lainsäädäntökehyksen, erityisesti markkinavalvonnasta annetun asetuksen, mukaiseksi, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että yleisestä tuoteturvallisuudesta annettua direktiiviä 2001/95/EY (jäljempänä: tuoteturvallisuusdirektiivi), jolla vahvistetaan yhteisön tasolla kulutustuotteiden yleiset turvallisuusvaatimukset, on tarkistettava ja se on saatettava integroimalla uuden lainsäädäntökehyksen, erityisesti markkinavalvonnasta annetun asetuksen, mukaiseksi,

| D. | ottaa huomioon, että tuoteturvallisuutta ja markkinavalvontaa koskeva lainsäädäntökehys koostuu kolmesta säädöksestä (tuoteturvallisuusdirektiivi, uusi lainsäädäntökehys ja alakohtaiset yhdenmukaistamisdirektiivit), mikä aiheuttaa epävarmuutta ja sekaannusta sisämarkkinoilla, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tuoteturvallisuutta ja markkinavalvontaa koskeva lainsäädäntökehys koostuu kolmesta säädöksestä (tuoteturvallisuusdirektiivi, uusi lainsäädäntökehys ja alakohtaiset yhdenmukaistamisdirektiivit), mikä aiheuttaa epävarmuutta ja sekaannusta sisämarkkinoilla,

| E. | ottaa huomioon, että markkinavalvonnan taso vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen ja monet niistä eivät osoita tarvittavia resursseja tehokkaaseen markkinavalvontaan ja tulkitsevat eri tavalla käsitettä ”vakavan vaaran aiheuttava tuote”, mikä voi luoda esteitä tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle, häiritä kilpailua ja vaarantaa kuluttajien turvallisuuden sisämarkkinoilla, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että markkinavalvonnan taso vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen ja monet niistä eivät osoita tarvittavia resursseja tehokkaaseen markkinavalvontaan ja tulkitsevat eri tavalla käsitettä ”vakavan vaaran aiheuttava tuote”, mikä voi luoda esteitä tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle, häiritä kilpailua ja vaarantaa kuluttajien turvallisuuden sisämarkkinoilla,

| F. | pitää markkinavalvontaviranomaisten yhteistyötä ja yhteistä markkinavalvontaa olennaisen tärkeinä ja katsookin, että niitä olisi vahvistettava entisestään ja että tähän olisi osoitettava resursseja, |
| --- | --- |

F.

pitää markkinavalvontaviranomaisten yhteistyötä ja yhteistä markkinavalvontaa olennaisen tärkeinä ja katsookin, että niitä olisi vahvistettava entisestään ja että tähän olisi osoitettava resursseja,

| G. | katsoo, että asetusten etuna direktiiveihin nähden ovat selvyys, ennakoitavuus ja tehokkuus, kuten myös Montin mietinnössä todetaan, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että asetusten etuna direktiiveihin nähden ovat selvyys, ennakoitavuus ja tehokkuus, kuten myös Montin mietinnössä todetaan,

Markkinavalvonta

Johdanto

| 1. | katsoo, että markkinavalvontaa koskeva nykyinen lainsäädäntökehys ei mahdollista riittävää johdonmukaisuutta ja että sen vuoksi sitä olisi tarkistettava ja koordinoitava edelleen; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että markkinavalvontaa koskeva nykyinen lainsäädäntökehys ei mahdollista riittävää johdonmukaisuutta ja että sen vuoksi sitä olisi tarkistettava ja koordinoitava edelleen;

| 2. | ehdottaa komissiolle, että markkinavalvonnalle olisi luotava yhteinen eurooppalainen kehys, joka koskee kaikkia sisämarkkinoilla olevia tai EU:n markkinoille tulevia tuotteita; kehottaa komissiota edistämään aktiivisemmin Euroopan markkinavalvontaviranomaisten, tulliviranomaisten ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimien koordinointia; |
| --- | --- |

2.

ehdottaa komissiolle, että markkinavalvonnalle olisi luotava yhteinen eurooppalainen kehys, joka koskee kaikkia sisämarkkinoilla olevia tai EU:n markkinoille tulevia tuotteita; kehottaa komissiota edistämään aktiivisemmin Euroopan markkinavalvontaviranomaisten, tulliviranomaisten ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimien koordinointia;

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan käyttöön riittävät resurssit tehokkaisiin markkinavalvontatoimiin; korostaa, että toimimattomat markkinavalvontajärjestelmät voisivat vääristää kilpailua, vaarantaa kuluttajien turvallisuuden ja heikentää kansalaisten luottamusta sisämarkkinoihin; huomauttaa, että on tärkeää varmistaa sisämarkkinoiden ulkorajat ja erityisesti tärkeimmät satamat, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia kolmansista maista tulevia laittomia tuotteita vastaan; ehdottaa, että komissio tekee kattavan arvioinnin tuotteiden tuloväylistä EU:n markkinoille, mukaan lukien arviointi voimavaroista, joita tarvitaan riittävän valvonnan takaamiseksi; |
| --- | --- |

3.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan käyttöön riittävät resurssit tehokkaisiin markkinavalvontatoimiin; korostaa, että toimimattomat markkinavalvontajärjestelmät voisivat vääristää kilpailua, vaarantaa kuluttajien turvallisuuden ja heikentää kansalaisten luottamusta sisämarkkinoihin; huomauttaa, että on tärkeää varmistaa sisämarkkinoiden ulkorajat ja erityisesti tärkeimmät satamat, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia kolmansista maista tulevia laittomia tuotteita vastaan; ehdottaa, että komissio tekee kattavan arvioinnin tuotteiden tuloväylistä EU:n markkinoille, mukaan lukien arviointi voimavaroista, joita tarvitaan riittävän valvonnan takaamiseksi;

| 4. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan koordinoidulla tavalla käyttöön pakotteita kuten raskaiden sakkojen määrääminen niille talouden toimijoille, jotka tarkoituksellisesti tuovat yhtenäismarkkinoille vaarallisia tai vaatimusten vastaisia tuotteita; ehdottaa, että tuotteita koskevat kiellot julkistettaisiin mahdollisimman usein, jotta voidaan lisätä rajavalvonnan näkyvyyttä ja markkinavalvontaa ja estää rikollisten markkinatoimijoiden toimintaa; |
| --- | --- |

4.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan koordinoidulla tavalla käyttöön pakotteita kuten raskaiden sakkojen määrääminen niille talouden toimijoille, jotka tarkoituksellisesti tuovat yhtenäismarkkinoille vaarallisia tai vaatimusten vastaisia tuotteita; ehdottaa, että tuotteita koskevat kiellot julkistettaisiin mahdollisimman usein, jotta voidaan lisätä rajavalvonnan näkyvyyttä ja markkinavalvontaa ja estää rikollisten markkinatoimijoiden toimintaa;

| 5. | kehottaa komissiota yhdessä markkinavalvontaviranomaisten ja tulliviranomaisten kanssa rahoittamaan markkinavalvontaa koskevat yhteiset lisätoimet; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota yhdessä markkinavalvontaviranomaisten ja tulliviranomaisten kanssa rahoittamaan markkinavalvontaa koskevat yhteiset lisätoimet;

| 6. | korostaa, että jäsenvaltioiden on vaihdettava parhaita käytäntöjä; kehottaa markkinavalvontaviranomaisia tekemään yhteistyötä, yhdistämään taitotietoa ja jakamaan parhaita käytäntöjä; muistuttaa tulli- ja markkinavalvontaviranomaisten yhteistyön tärkeydestä ulkorajoilla, jotta yhteisöön tulevat tuotteet tarkastetaan asianmukaisesti; tunnustaa Prosafe-verkoston nykyisen merkittävän panoksen yhteisten markkinavalvontatoimien koordinoinnissa ja koeteltujen ja testattujen käytänteiden vaihdossa tuoteturvallisuusdirektiivin puitteissa; kehottaa tämän vuoksi komissiota harkitsemaan, missä olosuhteissa Prosafe-verkosto voisi toimia foorumina jäsenvaltioiden väliselle laajennetulle koordinoinnille yhdenmukaistettujen ja yhdenmukaistamattomien tuotteiden osalta; katsoo, että on luotava oikeusperusta ja myönnettävä riittävät resurssit, jotta Prosafe voi suoriutua tästä tehtävästä; panee kuitenkin merkille, että tällä hetkellä Prosafen resurssien vähyys ja epävirallinen rakenne rajoittavat sen kautta tapahtuvaa koordinointia; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että jäsenvaltioiden on vaihdettava parhaita käytäntöjä; kehottaa markkinavalvontaviranomaisia tekemään yhteistyötä, yhdistämään taitotietoa ja jakamaan parhaita käytäntöjä; muistuttaa tulli- ja markkinavalvontaviranomaisten yhteistyön tärkeydestä ulkorajoilla, jotta yhteisöön tulevat tuotteet tarkastetaan asianmukaisesti; tunnustaa Prosafe-verkoston nykyisen merkittävän panoksen yhteisten markkinavalvontatoimien koordinoinnissa ja koeteltujen ja testattujen käytänteiden vaihdossa tuoteturvallisuusdirektiivin puitteissa; kehottaa tämän vuoksi komissiota harkitsemaan, missä olosuhteissa Prosafe-verkosto voisi toimia foorumina jäsenvaltioiden väliselle laajennetulle koordinoinnille yhdenmukaistettujen ja yhdenmukaistamattomien tuotteiden osalta; katsoo, että on luotava oikeusperusta ja myönnettävä riittävät resurssit, jotta Prosafe voi suoriutua tästä tehtävästä; panee kuitenkin merkille, että tällä hetkellä Prosafen resurssien vähyys ja epävirallinen rakenne rajoittavat sen kautta tapahtuvaa koordinointia;

| 7. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita jakamaan tuoteturvallisuutta koskevat selvitykset ja tutkimukset muiden jäsenvaltioiden kanssa; katsoo, että kyseessä olevien tuotteiden referenssinumerot olisi mainittava, jotta muiden viranomaisten on helpompi tunnistaa tuotteet ja jotta he voivat hyötyä tutkimuksista tekemällä niistä käännöksiä ja hyödyntämällä niiden tietoja; kehottaa jäsenvaltioita sallimaan, että niiden toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat markkinavalvontatoimia muiden jäsenvaltioiden toimittamien testitulosten tai selvitysten perusteella ja siten välttävät työn päällekkäisyyttä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita jakamaan tuoteturvallisuutta koskevat selvitykset ja tutkimukset muiden jäsenvaltioiden kanssa; katsoo, että kyseessä olevien tuotteiden referenssinumerot olisi mainittava, jotta muiden viranomaisten on helpompi tunnistaa tuotteet ja jotta he voivat hyötyä tutkimuksista tekemällä niistä käännöksiä ja hyödyntämällä niiden tietoja; kehottaa jäsenvaltioita sallimaan, että niiden toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat markkinavalvontatoimia muiden jäsenvaltioiden toimittamien testitulosten tai selvitysten perusteella ja siten välttävät työn päällekkäisyyttä;

| 8. | ehdottaa, että olisi perustettava esimerkiksi tuoteyhteyspisteissä toimivia toimistoja, jotka järjestävät koulutusta tuoteturvallisuudesta, sillä nämä voivat helpottaa koulutusta ja siirtää tietoa toimialojen kesken; |
| --- | --- |

8.

ehdottaa, että olisi perustettava esimerkiksi tuoteyhteyspisteissä toimivia toimistoja, jotka järjestävät koulutusta tuoteturvallisuudesta, sillä nämä voivat helpottaa koulutusta ja siirtää tietoa toimialojen kesken;

| 9. | kehottaa komissiota perustamaan julkisen tietokannan, johon kerätään tietoja kulutustuotteiden turvallisuudesta ja jossa on foorumi valituksia varten ja joka perustuu mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden nykyisiin alueellisiin ja kansallisiin järjestelmiin; katsoo, että tämä lisää tietoisuutta vaarallisista tuotteista yli rajojen sisämarkkinoilla ja antaa kuluttajille mahdollisuuden ilmoittaa vaarallisista tuotteista sähköisesti toimivaltaisille viranomaisille; katsoo, että tietokanta voitaisiin muodostaa kehittämällä nykyisiä tietokantoja, kuten markkinavalvonnan tietojenvaihtojärjestelmää (ICSMS) tai tapaturmatietokantaa (IDB); painottaa, että tietokannalla on oltava oikeusperusta ja että jäsenvaltioiden tiedottamisen on oltava pakollista; kehottaa perustamaan tähän tietokantaan perustuvan onnettomuustilastojärjestelmän, josta on julkaistava vuosittain raportti; vaatii, että tietokanta on julkinen siten, että samalla varmistetaan yrityksille tarvittava luottamuksellisuus; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota perustamaan julkisen tietokannan, johon kerätään tietoja kulutustuotteiden turvallisuudesta ja jossa on foorumi valituksia varten ja joka perustuu mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden nykyisiin alueellisiin ja kansallisiin järjestelmiin; katsoo, että tämä lisää tietoisuutta vaarallisista tuotteista yli rajojen sisämarkkinoilla ja antaa kuluttajille mahdollisuuden ilmoittaa vaarallisista tuotteista sähköisesti toimivaltaisille viranomaisille; katsoo, että tietokanta voitaisiin muodostaa kehittämällä nykyisiä tietokantoja, kuten markkinavalvonnan tietojenvaihtojärjestelmää (ICSMS) tai tapaturmatietokantaa (IDB); painottaa, että tietokannalla on oltava oikeusperusta ja että jäsenvaltioiden tiedottamisen on oltava pakollista; kehottaa perustamaan tähän tietokantaan perustuvan onnettomuustilastojärjestelmän, josta on julkaistava vuosittain raportti; vaatii, että tietokanta on julkinen siten, että samalla varmistetaan yrityksille tarvittava luottamuksellisuus;

| 10. | toteaa, että globalisaatio, ulkoistamisen lisääntyminen ja kansainvälisen kaupan kasvu merkitsevät, että yhä enemmän tuotteita on kaupan markkinoilla kaikkialla maailmassa; katsoo, että kulutustuotteiden turvallisuuden alalla tarvitaan läheistä yhteistyötä kansainvälisten sääntelyelinten ja muiden toimijoiden välillä, jotta voidaan vastata monimutkaisten toimitusketjujen ja kaupan volyymin kasvun haasteisiin; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että globalisaatio, ulkoistamisen lisääntyminen ja kansainvälisen kaupan kasvu merkitsevät, että yhä enemmän tuotteita on kaupan markkinoilla kaikkialla maailmassa; katsoo, että kulutustuotteiden turvallisuuden alalla tarvitaan läheistä yhteistyötä kansainvälisten sääntelyelinten ja muiden toimijoiden välillä, jotta voidaan vastata monimutkaisten toimitusketjujen ja kaupan volyymin kasvun haasteisiin;

| 11. | kehottaa komissiota tehostamaan kansainvälistä yhteistyötä kansainvälisessä kulutustuotteiden turvallisuusryhmässä, jotta voidaan vaihtaa koeteltuja ja testattuja käytänteitä ja yhdessä estää Euroopan sisämarkkinoille vietäväksi tarkoitettujen vaarallisten aineiden valmistaminen kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota tehostamaan kansainvälistä yhteistyötä kansainvälisessä kulutustuotteiden turvallisuusryhmässä, jotta voidaan vaihtaa koeteltuja ja testattuja käytänteitä ja yhdessä estää Euroopan sisämarkkinoille vietäväksi tarkoitettujen vaarallisten aineiden valmistaminen kolmansissa maissa;

Yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin tarkistaminen

Tuoteturvallisuusdirektiivin ja uuden lainsäädäntökehyksen lähentäminen – uusi yleistä tuoteturvallisuutta ja markkinoiden valvontaa koskeva asetus

| 12. | kannattaa tuoteturvallisuusdirektiivin ja asetuksen (EY) N:o 765/2008 tarkistamista päätöksessä N:o 768/2008/EY esitettyjen taloudellisten toimijoiden ja velvoitteiden määritelmien osalta siten, että samalla vältetään lisäämästä tarpeettomia hallinnollisia rasitteita etenkin pk-yrityksille; katsoo, että vain yhtenäisellä asetuksella voidaan luoda yhtenäinen kaikkia tuotteita koskeva markkinavalvontajärjestelmä; kehottaa tämän vuoksi komissiota luomaan yhtenäisen kaikkia tuotteita koskevan markkinavalvontajärjestelmän, joka perustuu yhteen säädökseen, joka kattaa sekä tuoteturvallisuusdirektiivin että asetuksen (EY) N:o 765/2008; katsoo, että tämä uusi säädös olisi luotava, jotta saavutetaan tuoteturvallisuuden ja markkinavalvonnan korkea taso, selvennetään oikeusperusta ja otetaan huomioon säännökset, joita kehitetään laajamittaisemmin kahdessa nykyisessä säädöksessä; |
| --- | --- |

12.

kannattaa tuoteturvallisuusdirektiivin ja asetuksen (EY) N:o 765/2008 tarkistamista päätöksessä N:o 768/2008/EY esitettyjen taloudellisten toimijoiden ja velvoitteiden määritelmien osalta siten, että samalla vältetään lisäämästä tarpeettomia hallinnollisia rasitteita etenkin pk-yrityksille; katsoo, että vain yhtenäisellä asetuksella voidaan luoda yhtenäinen kaikkia tuotteita koskeva markkinavalvontajärjestelmä; kehottaa tämän vuoksi komissiota luomaan yhtenäisen kaikkia tuotteita koskevan markkinavalvontajärjestelmän, joka perustuu yhteen säädökseen, joka kattaa sekä tuoteturvallisuusdirektiivin että asetuksen (EY) N:o 765/2008; katsoo, että tämä uusi säädös olisi luotava, jotta saavutetaan tuoteturvallisuuden ja markkinavalvonnan korkea taso, selvennetään oikeusperusta ja otetaan huomioon säännökset, joita kehitetään laajamittaisemmin kahdessa nykyisessä säädöksessä;

| 13. | kehottaa lähentämään tuoteturvallisuusdirektiivin ja uuden lainsäädäntökehyksen jäljitettävyyttä koskevia vaatimuksia, jotta voidaan taata johdonmukainen jäljitettävyysjärjestelmä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa lähentämään tuoteturvallisuusdirektiivin ja uuden lainsäädäntökehyksen jäljitettävyyttä koskevia vaatimuksia, jotta voidaan taata johdonmukainen jäljitettävyysjärjestelmä;

| 14. | pyytää komissiota harkitsemaan mahdollisuutta kehittää arviointiperusteita, joilla voidaan arvioida sellaisten tuotteiden turvallisuutta ja riskejä, joissa ei ole noudatettu EU:n lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

14.

pyytää komissiota harkitsemaan mahdollisuutta kehittää arviointiperusteita, joilla voidaan arvioida sellaisten tuotteiden turvallisuutta ja riskejä, joissa ei ole noudatettu EU:n lainsäädäntöä;

Yleisestä tuoteturvallisuudesta annettuun direktiiviin tehtävät erityiset lisämuutokset

| 15. | pitää ongelmallisena sitä, että palveluntarjoajien käyttämät tuotteet eivät kuulu nykyisen tuoteturvallisuusdirektiivin piiriin eli että yleisiä turvallisuusvaatimuksia sovelletaan, kun kuluttaja käsittelee tuotetta palveluntarjoajan tiloissa, mutta niitä ei sovelleta, jos samaa tuotetta käsittelee palveluntarjoaja; korostaa, että tämä lainsäädännön porsaanreikä on korjattava; |
| --- | --- |

15.

pitää ongelmallisena sitä, että palveluntarjoajien käyttämät tuotteet eivät kuulu nykyisen tuoteturvallisuusdirektiivin piiriin eli että yleisiä turvallisuusvaatimuksia sovelletaan, kun kuluttaja käsittelee tuotetta palveluntarjoajan tiloissa, mutta niitä ei sovelleta, jos samaa tuotetta käsittelee palveluntarjoaja; korostaa, että tämä lainsäädännön porsaanreikä on korjattava;

| 16. | kehottaa yksinkertaistamaan EU:n tuoteturvallisuuslainsäädäntöä erityisesti komission tiedonannossa sisämarkkinoiden toimenpidepaketista esitettyjen komission tavoitteiden ”parempi lainsäädäntö” ja ”pienet ensin” osalta ja kehottaa sisällyttämään tarkistettuun ehdotukseen säännöksiä elintarvikkeita jäljittelevistä tuotteista; |
| --- | --- |

16.

kehottaa yksinkertaistamaan EU:n tuoteturvallisuuslainsäädäntöä erityisesti komission tiedonannossa sisämarkkinoiden toimenpidepaketista esitettyjen komission tavoitteiden ”parempi lainsäädäntö” ja ”pienet ensin” osalta ja kehottaa sisällyttämään tarkistettuun ehdotukseen säännöksiä elintarvikkeita jäljittelevistä tuotteista;

| 17. | kehottaa ottamaan käyttöön viittauksen ”vammaisiin” (vrt. jo käytössä olevat viittaukset ”lapsiin” ja ”vanhuksiin”), jotta voidaan varmistaa mahdollisimman monen erityisen heikossa asemassa olevan kuluttajan turvallisuus; |
| --- | --- |

17.

kehottaa ottamaan käyttöön viittauksen ”vammaisiin” (vrt. jo käytössä olevat viittaukset ”lapsiin” ja ”vanhuksiin”), jotta voidaan varmistaa mahdollisimman monen erityisen heikossa asemassa olevan kuluttajan turvallisuus;

| 18. | kehottaa komissiota sisällyttämään ehdotukseen velvollisuuden, jonka mukaan valmistajien on tehtävä riskianalyysi suunnitteluvaiheessa; vaatii, että mahdolliset tunnistetut vaarat olisi dokumentoitava ja asetettava julkisten viranomaisten saataville; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota sisällyttämään ehdotukseen velvollisuuden, jonka mukaan valmistajien on tehtävä riskianalyysi suunnitteluvaiheessa; vaatii, että mahdolliset tunnistetut vaarat olisi dokumentoitava ja asetettava julkisten viranomaisten saataville;

Kiireelliset yhteisön toimet

| 19. | korostaa, että tarvitaan tehokkaampi sääntelykehys, joka mahdollistaa nopean puuttumisen asioihin ja luotettavat pitkän aikavälin ratkaisut ilman, että poliittisia päätöksiä siirretään standardointielimille tai komissiolle asettamatta selkeitä ja välttämättömiä toimintapolitiikkaa koskevia vaatimuksia, kuten tehdään yhdenmukaistetun lainsäädännön tapauksessa; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että tarvitaan tehokkaampi sääntelykehys, joka mahdollistaa nopean puuttumisen asioihin ja luotettavat pitkän aikavälin ratkaisut ilman, että poliittisia päätöksiä siirretään standardointielimille tai komissiolle asettamatta selkeitä ja välttämättömiä toimintapolitiikkaa koskevia vaatimuksia, kuten tehdään yhdenmukaistetun lainsäädännön tapauksessa;

Jäljitettävyys

| 20. | korostaa, että vakavan vaaran aiheuttavat tuotteet on vedettävä pysyvästi markkinoilta tai ne on pyydettävä palauttamaan mahdollisimman pian ja että toimitusketjun kaikissa vaiheissa on taattava jäljitettävyys, mikä edellyttää, että markkinavalvontaviranomaisilla on riittävät resurssit; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että vakavan vaaran aiheuttavat tuotteet on vedettävä pysyvästi markkinoilta tai ne on pyydettävä palauttamaan mahdollisimman pian ja että toimitusketjun kaikissa vaiheissa on taattava jäljitettävyys, mikä edellyttää, että markkinavalvontaviranomaisilla on riittävät resurssit;

| 21. | korostaa, että tuotteen luotettava jäljitettävyys on taattava tuotteen koko elinkaaren ajan varmistaen kuitenkin samalla, ettei tällä tavalla lisätä hallinnollisia rasitteita; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että tuotteen luotettava jäljitettävyys on taattava tuotteen koko elinkaaren ajan varmistaen kuitenkin samalla, ettei tällä tavalla lisätä hallinnollisia rasitteita;

| 22. | korostaa tuotteen jäljitettävyyden ja merkintöjen seurannan merkitystä tuotteen alkuperämaan ja tuotteesta vastuussa olevan valmistajan määrittämisen kannalta; |
| --- | --- |

22.

korostaa tuotteen jäljitettävyyden ja merkintöjen seurannan merkitystä tuotteen alkuperämaan ja tuotteesta vastuussa olevan valmistajan määrittämisen kannalta;

| 23. | pitää ehdottoman välttämättömänä, että jo käytössä olevien tunnistamismenetelmien täytäntöönpanoa valvotaan tehokkaasti; rohkaisee komissiota tekemään selvityksiä ja arviointeja uusien teknologioiden käytöstä, mutta katsoo kuitenkin, että uusien teknologioiden käytön olisi oltava oikeasuhteista eikä niillä saisi vaarantaa kuluttajan yksityisyyttä, turvallisuutta ja suojaa; |
| --- | --- |

23.

pitää ehdottoman välttämättömänä, että jo käytössä olevien tunnistamismenetelmien täytäntöönpanoa valvotaan tehokkaasti; rohkaisee komissiota tekemään selvityksiä ja arviointeja uusien teknologioiden käytöstä, mutta katsoo kuitenkin, että uusien teknologioiden käytön olisi oltava oikeasuhteista eikä niillä saisi vaarantaa kuluttajan yksityisyyttä, turvallisuutta ja suojaa;

| 24. | korostaa kuitenkin, että yhtä pakollista teknistä ratkaisua ei saa asettaa viralliseksi jäljitettävyysjärjestelmäksi/-menetelmäksi EU:n markkinoille, ja kehottaa yleiseen suhteellisuuteen; |
| --- | --- |

24.

korostaa kuitenkin, että yhtä pakollista teknistä ratkaisua ei saa asettaa viralliseksi jäljitettävyysjärjestelmäksi/-menetelmäksi EU:n markkinoille, ja kehottaa yleiseen suhteellisuuteen;

| 25. | korostaa, että on parannettava ja entisestään vahvistettava RAPEX-tiedonvaihtoa kolmansista maista (Kiina/Intia) tulevista vaarallisista tuotteista ja arvioitava RAPEXin uusimpia tutkimuksia; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että on parannettava ja entisestään vahvistettava RAPEX-tiedonvaihtoa kolmansista maista (Kiina/Intia) tulevista vaarallisista tuotteista ja arvioitava RAPEXin uusimpia tutkimuksia;

RAPEX

| 26. | tunnustaa, että RAPEX on hyödyllinen ja tehokas väline, jolla jäsenvaltiot voivat jakaa tietoja vaarallisten tuotteiden yhteydessä toteuttamistaan toimista, mutta katsoo, että kyseisessä välineessä on vielä parantamisen varaa; |
| --- | --- |

26.

tunnustaa, että RAPEX on hyödyllinen ja tehokas väline, jolla jäsenvaltiot voivat jakaa tietoja vaarallisten tuotteiden yhteydessä toteuttamistaan toimista, mutta katsoo, että kyseisessä välineessä on vielä parantamisen varaa;

| 27. | kehottaa komissiota varmistamaan, että tuoteturvallisuuden ammattilaisilla, tuottajilla, kaupan järjestöillä, kuluttajajärjestöillä ja kansallisilla viranomaisilla on oikeus tutustua kaikkiin asian kannalta merkityksellisiin tietoihin niin, että samalla varmistetaan tarvittava luottamuksellisuus; kehottaa komissiota parantamaan EU:n ulkopuolella tietoisuutta RAPEXista ja EU:n palautusjärjestelmistä; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota varmistamaan, että tuoteturvallisuuden ammattilaisilla, tuottajilla, kaupan järjestöillä, kuluttajajärjestöillä ja kansallisilla viranomaisilla on oikeus tutustua kaikkiin asian kannalta merkityksellisiin tietoihin niin, että samalla varmistetaan tarvittava luottamuksellisuus; kehottaa komissiota parantamaan EU:n ulkopuolella tietoisuutta RAPEXista ja EU:n palautusjärjestelmistä;

| 28. | panee tyytyväisenä merkille RAPEXia koskevat uudet ohjeet, jotka omalta osaltaan parantavat RAPEXin toimintaa; pyytää komissiota muotoilemaan uuden riskinarviointimenetelmän jo käytössä olevien yhdenmukaistettuja tuotteita koskevien menetelmien mukaiseksi, jotta voidaan auttaa markkinavalvontaviranomaisia näiden työssä; |
| --- | --- |

28.

panee tyytyväisenä merkille RAPEXia koskevat uudet ohjeet, jotka omalta osaltaan parantavat RAPEXin toimintaa; pyytää komissiota muotoilemaan uuden riskinarviointimenetelmän jo käytössä olevien yhdenmukaistettuja tuotteita koskevien menetelmien mukaiseksi, jotta voidaan auttaa markkinavalvontaviranomaisia näiden työssä;

| 29. | kehottaa komissiota perustelemaan tuotteiden luokittelemisen ”vakavan vaaran aiheuttaviksi” RAPEX-ilmoituksissa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota perustelemaan tuotteiden luokittelemisen ”vakavan vaaran aiheuttaviksi” RAPEX-ilmoituksissa;

| 30. | panee merkille, että Euroopan sisämarkkinoille tuodut kulutustuotteet ovat yhä useammin peräisin kolmansista maista; on erityisen huolissaan siitä, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita koskevia RAPEX-ilmoituksia on vuosi vuodelta enemmän ja että ne muodostavat yli puolet kaikista RAPEX-ilmoituksista, sekä siitä, että 20 prosentissa tapauksista kyseisten tuotteiden valmistajaa ei kyetä saamaan selville; kehottaakin lisäämään toimia kansainvälisellä tasolla ja panee tyytyväisenä merkille EU:n, Kiinan ja Yhdysvaltojen yhteistyön tuotteiden jäljitettävyyttä koskevien strategioiden yhteydessä; suhtautuu myönteisesti kaikkeen mahdolliseen EU:n ja Kiinan viranomaisten tarjoamaan tukeen, koulutukseen ja seminaareihin tuoteturvallisuuden parantamiseksi; korostaa, että näiden haasteiden kohtaamiseksi ei tarvita monivuotisia ohjelmia; |
| --- | --- |

30.

panee merkille, että Euroopan sisämarkkinoille tuodut kulutustuotteet ovat yhä useammin peräisin kolmansista maista; on erityisen huolissaan siitä, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita koskevia RAPEX-ilmoituksia on vuosi vuodelta enemmän ja että ne muodostavat yli puolet kaikista RAPEX-ilmoituksista, sekä siitä, että 20 prosentissa tapauksista kyseisten tuotteiden valmistajaa ei kyetä saamaan selville; kehottaakin lisäämään toimia kansainvälisellä tasolla ja panee tyytyväisenä merkille EU:n, Kiinan ja Yhdysvaltojen yhteistyön tuotteiden jäljitettävyyttä koskevien strategioiden yhteydessä; suhtautuu myönteisesti kaikkeen mahdolliseen EU:n ja Kiinan viranomaisten tarjoamaan tukeen, koulutukseen ja seminaareihin tuoteturvallisuuden parantamiseksi; korostaa, että näiden haasteiden kohtaamiseksi ei tarvita monivuotisia ohjelmia;

| 31. | kehottaa komissiota miettimään, olisiko hyödyllistä perustaa RAPEX/Kiina-järjestelmän kaltainen järjestelmä myös muita kauppakumppaneita varten, etenkin jos niiden tuotteista on ilmoitettu RAPEX-järjestelmässä; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota miettimään, olisiko hyödyllistä perustaa RAPEX/Kiina-järjestelmän kaltainen järjestelmä myös muita kauppakumppaneita varten, etenkin jos niiden tuotteista on ilmoitettu RAPEX-järjestelmässä;

| 32. | pyytää komissiota sisällyttämään RAPEXiin, tai mihin tahansa muuhun EU-tason asianmukaiseen järjestelmään, jäsenvaltioiden rikkomuksista seuraavia rankaisutoimia, jotta varmistetaan avoimuus ja kannustimet kaikkien sidosryhmien osalta; |
| --- | --- |

32.

pyytää komissiota sisällyttämään RAPEXiin, tai mihin tahansa muuhun EU-tason asianmukaiseen järjestelmään, jäsenvaltioiden rikkomuksista seuraavia rankaisutoimia, jotta varmistetaan avoimuus ja kannustimet kaikkien sidosryhmien osalta;

Verkkokauppa ja tullit

| 33. | on huolissaan vaikeuksista, joita markkinavalvontaviranomaiset kohtaavat toteuttaessaan toimia internetissä myytäviä vaarallisia tuotteita vastaan; |
| --- | --- |

33.

on huolissaan vaikeuksista, joita markkinavalvontaviranomaiset kohtaavat toteuttaessaan toimia internetissä myytäviä vaarallisia tuotteita vastaan;

| 34. | panee tyytyväisenä merkille komission tuoteturvallisuushankkeen C2013, jolla laaditaan EU:n tullitarkastuksia koskevat ohjeet; kehottaa komissiota tuottamaan tulliviranomaisten käyttöön konkreettisia välineitä, jotta nämä pystyvät vastaamaan haasteisiin, joita asianmukaisten tarkastusten järjestäminen maahan tuotaville tuotteille tuo mukanaan; kehottaa lisäämään edelleen täytäntöönpanoviranomaisten yhteistyötä; |
| --- | --- |

34.

panee tyytyväisenä merkille komission tuoteturvallisuushankkeen C2013, jolla laaditaan EU:n tullitarkastuksia koskevat ohjeet; kehottaa komissiota tuottamaan tulliviranomaisten käyttöön konkreettisia välineitä, jotta nämä pystyvät vastaamaan haasteisiin, joita asianmukaisten tarkastusten järjestäminen maahan tuotaville tuotteille tuo mukanaan; kehottaa lisäämään edelleen täytäntöönpanoviranomaisten yhteistyötä;

| 35. | ottaa huomioon, että kuluttajat ostavat internetin kautta yhä enemmän kolmansista maista peräisin olevia tuotteita, jotka eivät täytä eurooppalaisia vaatimuksia ja vaarantavat näin ollen kuluttajien turvallisuuden ja terveyden; pyytää komissiota lisäämään ja yhdenmukaistamaan internetistä ostettujen tuotteiden tullitarkastuksia ja valvomaan markkinoita kiinnittäen erityistä huomiota lääkkeisiin ja elintarvikkeisiin sekä muihin tuotteisiin, jotka voivat aiheuttaa kuluttajille välitöntä vahinkoa; kehottaa komissiota tutkimaan tämän ongelman ratkaisumahdollisuuksia, jotta voidaan vahvistaa kuluttajien luottamusta sähköiseen kaupankäyntiin; |
| --- | --- |

35.

ottaa huomioon, että kuluttajat ostavat internetin kautta yhä enemmän kolmansista maista peräisin olevia tuotteita, jotka eivät täytä eurooppalaisia vaatimuksia ja vaarantavat näin ollen kuluttajien turvallisuuden ja terveyden; pyytää komissiota lisäämään ja yhdenmukaistamaan internetistä ostettujen tuotteiden tullitarkastuksia ja valvomaan markkinoita kiinnittäen erityistä huomiota lääkkeisiin ja elintarvikkeisiin sekä muihin tuotteisiin, jotka voivat aiheuttaa kuluttajille välitöntä vahinkoa; kehottaa komissiota tutkimaan tämän ongelman ratkaisumahdollisuuksia, jotta voidaan vahvistaa kuluttajien luottamusta sähköiseen kaupankäyntiin;

| 36. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden viranomaisia varmistamaan henkilöstön asianmukaisen koulutuksen, jotta vaarallisia tuotteita voidaan löytää useammin; kehottaa parantamaan tulli- ja markkinavalvontaviranomaisten yhteistyötä, ennen kuin tuotteet päästetään markkinoille, mikä edellyttää myös tässä monivuotista ohjelmaa; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden viranomaisia varmistamaan henkilöstön asianmukaisen koulutuksen, jotta vaarallisia tuotteita voidaan löytää useammin; kehottaa parantamaan tulli- ja markkinavalvontaviranomaisten yhteistyötä, ennen kuin tuotteet päästetään markkinoille, mikä edellyttää myös tässä monivuotista ohjelmaa;

| 37. | kehottaa komissiota ja kansallisia toimivaltaisia viranomaisia edelleen kehittämään kuluttajille suunnattuja valistuskampanjoita, jotta kuluttajille voidaan tiedottaa erityisesti verkkokaupasta tapahtuvaan väärennettyjen tuotteiden ostamiseen liittyvistä vaaroista; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota ja kansallisia toimivaltaisia viranomaisia edelleen kehittämään kuluttajille suunnattuja valistuskampanjoita, jotta kuluttajille voidaan tiedottaa erityisesti verkkokaupasta tapahtuvaan väärennettyjen tuotteiden ostamiseen liittyvistä vaaroista;

Standardointi

| 38. | korostaa, että markkinavalvontaviranomaisten on järjestelmällisesti osallistuttava turvallisuuden kannalta merkityksellisten standardien laatimiseen, sillä tämä on sopiva tapa varmistaa, että viranomaisten tietämys auttaa standardointiprosessissa ja lisää standardeja koskevaa ymmärtämistä ja siten auttaa varmistamaan, että standardien vapaaehtoinen soveltaminen osaltaan lisää kuluttajien turvallisuutta ja edistää heidän terveyttään sekä parantaa oikeusvarmuutta, kun jäsenvaltioiden viranomaisilla on mahdollisuus tulkita oikein ja soveltaa eurooppalaisia standardeja; |
| --- | --- |

38.

korostaa, että markkinavalvontaviranomaisten on järjestelmällisesti osallistuttava turvallisuuden kannalta merkityksellisten standardien laatimiseen, sillä tämä on sopiva tapa varmistaa, että viranomaisten tietämys auttaa standardointiprosessissa ja lisää standardeja koskevaa ymmärtämistä ja siten auttaa varmistamaan, että standardien vapaaehtoinen soveltaminen osaltaan lisää kuluttajien turvallisuutta ja edistää heidän terveyttään sekä parantaa oikeusvarmuutta, kun jäsenvaltioiden viranomaisilla on mahdollisuus tulkita oikein ja soveltaa eurooppalaisia standardeja;

| 39. | kehottaa komissiota selkiyttämään standardeja koskevia toimeksiantoja ja harkitsemaan muita kehityskelpoisia keinoja, joiden avulla voidaan parantaa kansallisia ja EU:n standardointijärjestelmiä ja sisällyttää ne yhdenmukaistamattomille aloille, ottaen etenkin huomioon pk-yritysten osallistumisen siten, että säilytetään kuitenkin nykyisen rakenteen tärkeimmät osat; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota selkiyttämään standardeja koskevia toimeksiantoja ja harkitsemaan muita kehityskelpoisia keinoja, joiden avulla voidaan parantaa kansallisia ja EU:n standardointijärjestelmiä ja sisällyttää ne yhdenmukaistamattomille aloille, ottaen etenkin huomioon pk-yritysten osallistumisen siten, että säilytetään kuitenkin nykyisen rakenteen tärkeimmät osat;

| 40. | kehottaa parantamaan eurooppalaisten standardien kehittämistä koskevien toimivaltuuksien vahvistamiseen nykyisin sovellettavia komission menettelyjä, jotta voidaan varmistaa, että uusiin tai kehittymässä oleviin vaaroihin voidaan reagoida ajoissa tehokkaammin; korostaa kuitenkin, että uusiin tai tarkistettuihin menetelmiin olisi myös sisällyttävä parlamentaarinen valvonta; korostaa, että parlamentilla olisi myös oltava oikeus valvoa menetelmiä, kun siirrytään kansainvälisiin Euroopan ulkopuolisiin ja muihin standardeihin tai ryhdytään soveltamaan niitä; |
| --- | --- |

40.

kehottaa parantamaan eurooppalaisten standardien kehittämistä koskevien toimivaltuuksien vahvistamiseen nykyisin sovellettavia komission menettelyjä, jotta voidaan varmistaa, että uusiin tai kehittymässä oleviin vaaroihin voidaan reagoida ajoissa tehokkaammin; korostaa kuitenkin, että uusiin tai tarkistettuihin menetelmiin olisi myös sisällyttävä parlamentaarinen valvonta; korostaa, että parlamentilla olisi myös oltava oikeus valvoa menetelmiä, kun siirrytään kansainvälisiin Euroopan ulkopuolisiin ja muihin standardeihin tai ryhdytään soveltamaan niitä;

| 41. | kehottaa eurooppalaisia standardointijärjestöjä ja komissiota tutkimaan kaikki järjestelmät, jotka mahdollisesti kykenevät nopeuttamaan standardien kehittämistä – varmistaen samalla kaikkien sidosryhmien asianmukaisen osallistumisen – esimerkiksi ottamalla käyttöön nopeutetun menettelyn tai mahdollisuuden, jossa komissio julkaisee olemassa olevat eurooppalaiset tai ISO-standardit, joita on kehitetty yhteisön toimivallan ulkopuolella, mikäli kyseisten standardien katsotaan tarjoavan paremman kuluttajansuojan tason tai vastaavan tiettyyn riskiin väliaikaisena toimenpiteenä, kunnes pysyvä ratkaisu tulee saataville; |
| --- | --- |

41.

kehottaa eurooppalaisia standardointijärjestöjä ja komissiota tutkimaan kaikki järjestelmät, jotka mahdollisesti kykenevät nopeuttamaan standardien kehittämistä – varmistaen samalla kaikkien sidosryhmien asianmukaisen osallistumisen – esimerkiksi ottamalla käyttöön nopeutetun menettelyn tai mahdollisuuden, jossa komissio julkaisee olemassa olevat eurooppalaiset tai ISO-standardit, joita on kehitetty yhteisön toimivallan ulkopuolella, mikäli kyseisten standardien katsotaan tarjoavan paremman kuluttajansuojan tason tai vastaavan tiettyyn riskiin väliaikaisena toimenpiteenä, kunnes pysyvä ratkaisu tulee saataville;

| 42. | katsoo, että komission standardointia koskevia toimeksiantoja olisi parannettava, jotta eurooppalainen standardointijärjestö voi kehittää eurooppalaisia standardeja, jotka täyttävät tekniset vaatimukset, joiden mukaisesti voidaan noudattaa poliittista päätöstä tai arvioida sen noudattamista; katsoo tässä yhteydessä, että laatimisprosessissa tarvitaan laajempaa Euroopan komission ja eurooppalaisten standardointijärjestöjen välistä yhteistyötä ja osallistumista; pitää mielessä, että näiden järjestöjen työssä yhteisymmärrys on keskeistä, ja katsoo, että järjestelmän asianmukaisen toiminnan kannalta on ratkaisevan tärkeää, että poliittiset kysymykset käsitellään poliittisessa päätöksenteossa eikä Euroopan komissiossa, standardointielimissä tai täytäntöönpanosta vastaavissa hallintoelimissä; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että komission standardointia koskevia toimeksiantoja olisi parannettava, jotta eurooppalainen standardointijärjestö voi kehittää eurooppalaisia standardeja, jotka täyttävät tekniset vaatimukset, joiden mukaisesti voidaan noudattaa poliittista päätöstä tai arvioida sen noudattamista; katsoo tässä yhteydessä, että laatimisprosessissa tarvitaan laajempaa Euroopan komission ja eurooppalaisten standardointijärjestöjen välistä yhteistyötä ja osallistumista; pitää mielessä, että näiden järjestöjen työssä yhteisymmärrys on keskeistä, ja katsoo, että järjestelmän asianmukaisen toiminnan kannalta on ratkaisevan tärkeää, että poliittiset kysymykset käsitellään poliittisessa päätöksenteossa eikä Euroopan komissiossa, standardointielimissä tai täytäntöönpanosta vastaavissa hallintoelimissä;

| 43. | kehottaa sisällyttämään tuoteturvallisuusdirektiiviin yksittäistä standardia koskevan virallisen vastalauseen esittämismenettelyn, kuten päätöksessä N:o 768/2008/EY; katsoo, että tämän menettelyn käyttämisen pitäisi olla mahdollista jo ennen kuin standardi on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta sillä ei saisi korvata sitä, että jäsenvaltiot lisäävät merkittävästi markkinavalvontaviranomaistensa osallistumista standardointijärjestelmään; |
| --- | --- |

43.

kehottaa sisällyttämään tuoteturvallisuusdirektiiviin yksittäistä standardia koskevan virallisen vastalauseen esittämismenettelyn, kuten päätöksessä N:o 768/2008/EY; katsoo, että tämän menettelyn käyttämisen pitäisi olla mahdollista jo ennen kuin standardi on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta sillä ei saisi korvata sitä, että jäsenvaltiot lisäävät merkittävästi markkinavalvontaviranomaistensa osallistumista standardointijärjestelmään;

| 44. | kehottaa komissiota ja kaikkia sidosryhmiä varmistamaan EU:n standardointijärjestelmän rahoituksen kestävyyden esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja monivuotisen rahoitussuunnittelun avulla, koska tämä on olennaista järjestelmän tehokkuuden ja vaikuttavuuden varmistamisen kannalta; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota ja kaikkia sidosryhmiä varmistamaan EU:n standardointijärjestelmän rahoituksen kestävyyden esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja monivuotisen rahoitussuunnittelun avulla, koska tämä on olennaista järjestelmän tehokkuuden ja vaikuttavuuden varmistamisen kannalta;

| 45. | kehottaa komissiota ryhtymään uuden lainsäädäntökehyksen mukaisiin lisätoimiin, jotta tarvittavia tarkistuksia voidaan lisätä; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota ryhtymään uuden lainsäädäntökehyksen mukaisiin lisätoimiin, jotta tarvittavia tarkistuksia voidaan lisätä;

*

* *

| 46. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

46.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4.

(2)  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30.

(3)  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 82.

(4)  EUVL L 22, 26.1.2010, s. 1.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/7

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011H1N1-influenssan hallinta

P7_TA(2011)0077

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 arvioinnista, joka koskee A(H1N1)-influenssaepidemian hoitoa EU:ssa vuosina 2009–2010 (2010/2153(INI))

2012/C 199 E/02

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen terveyssäännöstön (2005) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen terveyssäännöstön (2005) (1),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2005 annetun komission tiedonannon ”Influenssapandemiaa koskevat valmius- ja reagointisuunnitelmat Euroopan yhteisössä” (KOM(2005)0607), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2005 annetun komission tiedonannon ”Influenssapandemiaa koskevat valmius- ja reagointisuunnitelmat Euroopan yhteisössä” (KOM(2005)0607),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2007 päivätyn neuvoston työasiakirjan terveysturvaan liittyvistä asioista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2007 päivätyn neuvoston työasiakirjan terveysturvaan liittyvistä asioista (2),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät terveysturvasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät terveysturvasta (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen tilapäisohjeita koskevan asiakirjan erityisten influenssapandemiarokotteiden käytöstä vuoden 2009 A(H1N1)-pandemian aikana (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen tilapäisohjeita koskevan asiakirjan erityisten influenssapandemiarokotteiden käytöstä vuoden 2009 A(H1N1)-pandemian aikana (4),

| — | ottaa huomioon WHO:n huhtikuussa 2009 antamat ohjeet influenssapandemiaan valmistautumisesta ja reagoinnista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n huhtikuussa 2009 antamat ohjeet influenssapandemiaan valmistautumisesta ja reagoinnista (5),

| — | ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät A/H1N1-influenssatartunnasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät A/H1N1-influenssatartunnasta (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen johtajan ja Euroopan parlamentin ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 4. syyskuuta 2009 käymän keskustelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen johtajan ja Euroopan parlamentin ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 4. syyskuuta 2009 käymän keskustelun,

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2009 annetun komission tiedonannon pandemiasta (H1N1) 2009 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2009 annetun komission tiedonannon pandemiasta (H1N1) 2009 (7),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2009 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan rokotteiden yhteishankinnasta A(H1N1)-influenssan varalle (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2009 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan rokotteiden yhteishankinnasta A(H1N1)-influenssan varalle (8),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2009 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (H1N1) 2009 pandemiaa koskevasta viestinnästä yleisölle ja tiedotusvälineille (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2009 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (H1N1) 2009 pandemiaa koskevasta viestinnästä yleisölle ja tiedotusvälineille (9),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2009 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan tuesta kolmansille maille A(H1N1)-influenssan torjumiseksi (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2009 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan tuesta kolmansille maille A(H1N1)-influenssan torjumiseksi (10),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2009 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan sääntelyprosessista viruslääkkeiden ja rokotteiden lupamenettelyä varten suojauduttaessa vuoden 2009 influenssapandemialta (H1N1) (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2009 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan sääntelyprosessista viruslääkkeiden ja rokotteiden lupamenettelyä varten suojauduttaessa vuoden 2009 influenssapandemialta (H1N1) (11),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2009 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan pandemiaan (H1N1) 2009 liittyvistä rokotusstrategioista (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2009 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan pandemiaan (H1N1) 2009 liittyvistä rokotusstrategioista (12),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2009 julkistetun asiakirjan Euroopan strategiasta A(H1N1)-influenssan varalle – rokotusten riski-hyötysuhteen valvonta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2009 julkistetun asiakirjan Euroopan strategiasta A(H1N1)-influenssan varalle – rokotusten riski-hyötysuhteen valvonta (13),

| — | ottaa huomioon 12. lokakuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät (H1N1) 2009 -pandemiasta – strateginen lähestymistapa (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät (H1N1) 2009 -pandemiasta – strateginen lähestymistapa (14),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2009 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan terveysturvasta Euroopan unionissa ja kansainvälisestä terveysturvasta (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2009 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan terveysturvasta Euroopan unionissa ja kansainvälisestä terveysturvasta (15),

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2010 julkistetun arviointikertomuksen EU:n laajuisesta vastauksesta pandemiaan (H1N1) 2009 (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2010 julkistetun arviointikertomuksen EU:n laajuisesta vastauksesta pandemiaan (H1N1) 2009 (16),

| — | ottaa huomioon tammikuussa 2010 annetun lopullisen kertomuksen Euroopan lääkeviraston arvioinnista (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tammikuussa 2010 annetun lopullisen kertomuksen Euroopan lääkeviraston arvioinnista (17),

| — | ottaa huomioon päätöslauselman nro 1749 (2010) ”Handling of the H1N1 pandemic: more transparency needed”, jonka Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous hyväksyi kesäkuussa 2010 (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöslauselman nro 1749 (2010) ”Handling of the H1N1 pandemic: more transparency needed”, jonka Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous hyväksyi kesäkuussa 2010 (18),

| — | ottaa huomioon A/H1N1-pandemiasta saaduista kokemuksista 1. ja 2. heinäkuuta 2010 järjestetyssä konferenssissa annetut päätelmät (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon A/H1N1-pandemiasta saaduista kokemuksista 1. ja 2. heinäkuuta 2010 järjestetyssä konferenssissa annetut päätelmät (19),

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen 29. huhtikuuta 2010 ja 19. toukokuuta 2010 antamat suositukset Euroopan lääkevirastosta (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen 29. huhtikuuta 2010 ja 19. toukokuuta 2010 antamat suositukset Euroopan lääkevirastosta (20),

| — | ottaa huomioon 25. elokuuta 2010 julkistetun arviointikertomuksen EU:n laajuisista pandemian rokotusstrategioista (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. elokuuta 2010 julkistetun arviointikertomuksen EU:n laajuisista pandemian rokotusstrategioista (21),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät ”A/H1N1-pandemiasta saadut kokemukset - terveysturva Euroopan unionissa” (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät ”A/H1N1-pandemiasta saadut kokemukset - terveysturva Euroopan unionissa” (22),

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2010 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan H1N1-pandemian antamista opetuksista ja Euroopan unionin terveysturvasta (SEC(2010)1440), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2010 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan H1N1-pandemian antamista opetuksista ja Euroopan unionin terveysturvasta (SEC(2010)1440),

| — | ottaa huomioon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen epidemiologisen vuosikertomuksen Euroopan tartuntataudeista 2010 (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen epidemiologisen vuosikertomuksen Euroopan tartuntataudeista 2010 (23),

| — | ottaa huomioon ympäristöympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 5. lokakuuta 2010 järjestämän seminaarin jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin reagoinnista A-influenssapandemiaan (H1N1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristöympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 5. lokakuuta 2010 järjestämän seminaarin jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin reagoinnista A-influenssapandemiaan (H1N1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A7-0035/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A7-0035/2011),

| A. | ottaa huomioon, että kansalliset ja kansainväliset terveysviranomaiset, WHO mukaan luettuna, totesivat jo toukokuussa 2009, että A(H1N1)-influenssa aiheutti kyseisenä ajankohtana vain lievän sairastumisen, mutta ei voitu pitää varmana, että tilanne jatkuisi samanlaisena, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kansalliset ja kansainväliset terveysviranomaiset, WHO mukaan luettuna, totesivat jo toukokuussa 2009, että A(H1N1)-influenssa aiheutti kyseisenä ajankohtana vain lievän sairastumisen, mutta ei voitu pitää varmana, että tilanne jatkuisi samanlaisena,

| B. | ottaa huomioon, että kaikkia sopimuspuolia sitovan oikeusvälineen eli kansainvälisen terveyssäännöstön mukaan WHO:n toimivaltuuksiin kuuluu kansanterveystilanteen seuranta, kansanterveyteen liittyvien kansainvälisten toimien koordinointi sekä mahdollisten pandemiavirusten yhteydessä hälytystilan määrittely yhdestä kuuteen ulottuvalla asteikolla, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kaikkia sopimuspuolia sitovan oikeusvälineen eli kansainvälisen terveyssäännöstön mukaan WHO:n toimivaltuuksiin kuuluu kansanterveystilanteen seuranta, kansanterveyteen liittyvien kansainvälisten toimien koordinointi sekä mahdollisten pandemiavirusten yhteydessä hälytystilan määrittely yhdestä kuuteen ulottuvalla asteikolla,

| C. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen pandemian vaiheet määritellään kansainvälisen terveyssäännöstön määräysten mukaisesti ja muiden järjestöjen ja elinten sekä tartuntoja kokeneiden jäsenvaltioiden kuulemisen jälkeen, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen pandemian vaiheet määritellään kansainvälisen terveyssäännöstön määräysten mukaisesti ja muiden järjestöjen ja elinten sekä tartuntoja kokeneiden jäsenvaltioiden kuulemisen jälkeen,

| D. | ottaa huomioon, että WHO:n vuonna 2009 määrittelemät ”pandemian” kriteerit perustuvat yksinomaan viruksen leviämiseen eivätkä lainkaan sen aiheuttaman sairauden vakavuuteen, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että WHO:n vuonna 2009 määrittelemät ”pandemian” kriteerit perustuvat yksinomaan viruksen leviämiseen eivätkä lainkaan sen aiheuttaman sairauden vakavuuteen,

| E. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja WHO:n kaltaisten ulkoisten elinten olisi tulevaisuudessa pantava merkille kuinka virulentti influenssatartunta on ja miten se leviää, ennen kuin ne tekevät kansanterveyttä koskevia päätöksiä, jotka voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden kansanterveys- ja sosiaalipolitiikkaan, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja WHO:n kaltaisten ulkoisten elinten olisi tulevaisuudessa pantava merkille kuinka virulentti influenssatartunta on ja miten se leviää, ennen kuin ne tekevät kansanterveyttä koskevia päätöksiä, jotka voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden kansanterveys- ja sosiaalipolitiikkaan,

| F. | ottaa huomioon, että pandemian leviämistä ja ankaruutta on vaikea ennustaa, kuten Euroopassa vuosina 1918 ja 1968 raivonneet pandemiat ovat osoittaneet, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että pandemian leviämistä ja ankaruutta on vaikea ennustaa, kuten Euroopassa vuosina 1918 ja 1968 raivonneet pandemiat ovat osoittaneet,

| G. | ottaa huomioon, että WHO:n pandemiahälytyksen ja sitä seuranneiden suositusten perusteella jäsenvaltiot reagoivat nopeasti ja ennalta varautumisen periaatetta noudattaen käyttämällä omia resurssejaan kansanterveyttä koskevien toimintasuunnitelmien toteuttamiseksi; ottaa huomioon, että pandemian saapumista tarkoittavaan korkeimpaan hälytystasoon siirtyminen johti eräissä tapauksissa kansanterveydellisiin päätöksiin, jotka olivat mittakaavaltaan suhteettomia, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että WHO:n pandemiahälytyksen ja sitä seuranneiden suositusten perusteella jäsenvaltiot reagoivat nopeasti ja ennalta varautumisen periaatetta noudattaen käyttämällä omia resurssejaan kansanterveyttä koskevien toimintasuunnitelmien toteuttamiseksi; ottaa huomioon, että pandemian saapumista tarkoittavaan korkeimpaan hälytystasoon siirtyminen johti eräissä tapauksissa kansanterveydellisiin päätöksiin, jotka olivat mittakaavaltaan suhteettomia,

| H. | ottaa huomioon, että WHO kehotti lopettamaan A(H1N1)-influenssaa koskevan hälytystilan vasta elokuussa 2010 (WHO:n pääjohtajan antama lausunto 10. elokuuta 2010) (24), |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että WHO kehotti lopettamaan A(H1N1)-influenssaa koskevan hälytystilan vasta elokuussa 2010 (WHO:n pääjohtajan antama lausunto 10. elokuuta 2010) (24),

| I. | ottaa huomioon, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti Euroopan unionissa terveysriskeihin valmistautuminen ja niihin reagointi kuuluvat jäsenvaltioille; ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksella jäsenvaltioiden on lujitettava yhteistyötä, tiedon jakamista ja hyviä käytäntöjä WHO:n puitteissa ja EU:n olemassa olevien rakenteiden piirissä; ottaa huomioon, että entistä tehokkaammat komission koordinointitoimenpiteet ECDC:n ja EMEA:n avulla kansainvälisen terveyssäännöstön puitteissa lisäävät kansallisten toimenpiteiden tehokkuutta, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti Euroopan unionissa terveysriskeihin valmistautuminen ja niihin reagointi kuuluvat jäsenvaltioille; ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksella jäsenvaltioiden on lujitettava yhteistyötä, tiedon jakamista ja hyviä käytäntöjä WHO:n puitteissa ja EU:n olemassa olevien rakenteiden piirissä; ottaa huomioon, että entistä tehokkaammat komission koordinointitoimenpiteet ECDC:n ja EMEA:n avulla kansainvälisen terveyssäännöstön puitteissa lisäävät kansallisten toimenpiteiden tehokkuutta,

| J. | ottaa huomioon, että lääketeollisuuden oli vastattava jäsenvaltioiden äkilliseen, kiireelliseen ja eksponentiaalisesti kasvavaan rokotetarpeeseen; ottaa huomioon, että teollisuuden oli kehitettävä hyvin nopeasti uusi rokote, joka todennäköisesti tehoaisi virukseen, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että lääketeollisuuden oli vastattava jäsenvaltioiden äkilliseen, kiireelliseen ja eksponentiaalisesti kasvavaan rokotetarpeeseen; ottaa huomioon, että teollisuuden oli kehitettävä hyvin nopeasti uusi rokote, joka todennäköisesti tehoaisi virukseen,

| K. | ottaa huomioon, että kriisin hoidosta aiheutui jäsenvaltioille huomattavia kuluja ja että niitä olisi kenties voitu vähentää jäsenvaltioiden paremmalla yhteistyöllä sekä jäsenvaltioiden ja Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen paremmalla keskinäisellä koordinoinnilla, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kriisin hoidosta aiheutui jäsenvaltioille huomattavia kuluja ja että niitä olisi kenties voitu vähentää jäsenvaltioiden paremmalla yhteistyöllä sekä jäsenvaltioiden ja Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen paremmalla keskinäisellä koordinoinnilla,

| L. | ottaa huomioon, että suurin osa toimintasuunnitelmista joillekin jäsenvaltioille aiheutuneista kuluista johtui laajamittaisista rokotehankinnoista ja antiviruslääkehankinnoista, ja ottaa huomioon, että hankintamenettelyt johtivat joissakin jäsenvaltioissa epäilyihin julkisia hankintoja ja avoimuutta koskevien sääntöjen rikkomisesta, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että suurin osa toimintasuunnitelmista joillekin jäsenvaltioille aiheutuneista kuluista johtui laajamittaisista rokotehankinnoista ja antiviruslääkehankinnoista, ja ottaa huomioon, että hankintamenettelyt johtivat joissakin jäsenvaltioissa epäilyihin julkisia hankintoja ja avoimuutta koskevien sääntöjen rikkomisesta,

| M. | ottaa huomioon, että rokotteistaan aiemmin tilaussopimuksen tehneiden jäsenvaltioiden maksamissa hinnoissa oli merkittäviä eroja, jotka perustuivat muun muassa sopimusten erilaisiin vastuuehtoihin, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että rokotteistaan aiemmin tilaussopimuksen tehneiden jäsenvaltioiden maksamissa hinnoissa oli merkittäviä eroja, jotka perustuivat muun muassa sopimusten erilaisiin vastuuehtoihin,

| N. | ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa nostettiin oikeusjuttuja, joissa väitettiin virkamiesten syyllistyneen lahjontaan ja salailuun, kun vuonna 2009 tehtiin terveysministerien ja A(H1N1)-rokotteiden valmistajien välisiä sopimuksia, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa nostettiin oikeusjuttuja, joissa väitettiin virkamiesten syyllistyneen lahjontaan ja salailuun, kun vuonna 2009 tehtiin terveysministerien ja A(H1N1)-rokotteiden valmistajien välisiä sopimuksia,

| O. | ottaa huomioon, että komission mukaan rokotteiden toimittajien haluttomuus kantaa täyttä tuotevastuuta on saattanut myötävaikuttaa siihen, että kansalaisten luottamus rokotusten turvallisuuteen heikentyi; ottaa huomioon, että luottamus A(H1N1)-influenssan rokotteisiin horjui myös, koska rokotteen eduista ja riskeistä sekä influenssapandemian mahdollisista riskeistä tiedotettiin yleisölle vajavaisella ja ristiriitaisella tavalla, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että komission mukaan rokotteiden toimittajien haluttomuus kantaa täyttä tuotevastuuta on saattanut myötävaikuttaa siihen, että kansalaisten luottamus rokotusten turvallisuuteen heikentyi; ottaa huomioon, että luottamus A(H1N1)-influenssan rokotteisiin horjui myös, koska rokotteen eduista ja riskeistä sekä influenssapandemian mahdollisista riskeistä tiedotettiin yleisölle vajavaisella ja ristiriitaisella tavalla,

| P. | ottaa huomioon, että EU:ssa ja jäsenvaltioissa annetut monenkirjavat suositukset rokotusten tärkeimmistä kohderyhmistä kuvastavat sitä, että A(H1N1)-influenssan tarkoituksenmukaiseen torjuntatapaan liittyi suuria epävarmuustekijöitä ja eriäviä näkemyksiä, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU:ssa ja jäsenvaltioissa annetut monenkirjavat suositukset rokotusten tärkeimmistä kohderyhmistä kuvastavat sitä, että A(H1N1)-influenssan tarkoituksenmukaiseen torjuntatapaan liittyi suuria epävarmuustekijöitä ja eriäviä näkemyksiä,

| Q. | ottaa huomioon, että influenssapandemiaa koskevat valmiussuunnitelmat perustuvat pitkälti rokotusstrategioihin; ottaa huomioon, että jotta rokotusstrategiat olisivat tehokkaita, niissä olisi noudatettava kolmea periaatetta, jotka ovat rokotteen tehokkuus, sen positiivinen riski-hyötysuhde sekä rokotusten kohdentaminen riskiryhmiin, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että influenssapandemiaa koskevat valmiussuunnitelmat perustuvat pitkälti rokotusstrategioihin; ottaa huomioon, että jotta rokotusstrategiat olisivat tehokkaita, niissä olisi noudatettava kolmea periaatetta, jotka ovat rokotteen tehokkuus, sen positiivinen riski-hyötysuhde sekä rokotusten kohdentaminen riskiryhmiin,

| R. | ottaa huomioon, että siitä, miten näitä periaatteita on noudatettu, olisi tiedotettava avoimesti, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että siitä, miten näitä periaatteita on noudatettu, olisi tiedotettava avoimesti,

| S. | ottaa huomioon, että rokotteiden edut riskeihin verrattuna on osoitettu toleranssia ja immunogeenisyyttä koskevissa tutkimuksissa, jotka perustuvat todelliseen käyttöön, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että rokotteiden edut riskeihin verrattuna on osoitettu toleranssia ja immunogeenisyyttä koskevissa tutkimuksissa, jotka perustuvat todelliseen käyttöön,

| T. | ottaa huomioon, että tarvitaan lääketeollisuudesta riippumattomia tutkimuksia rokotteista ja antiviruslääkkeistä, jotta yksityisten ja julkisesti rahoitettujen tutkimusten välillä vallitsisi tasapaino, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että tarvitaan lääketeollisuudesta riippumattomia tutkimuksia rokotteista ja antiviruslääkkeistä, jotta yksityisten ja julkisesti rahoitettujen tutkimusten välillä vallitsisi tasapaino,

| U. | ottaa huomioon, että tulevien influenssapandemioiden suhteen tarvitaan lisää työtä influenssarokotteiden tehokkuuden parantamiseksi etenkin riskiryhmien tapauksessa ja viruksen muuntumisen varalta, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että tulevien influenssapandemioiden suhteen tarvitaan lisää työtä influenssarokotteiden tehokkuuden parantamiseksi etenkin riskiryhmien tapauksessa ja viruksen muuntumisen varalta,

| V. | ottaa huomioon, että koska EU oli hankkinut rokotteita varhaisessa vaiheessa ja sillä oli järjestelmälliset rokotusstrategiat etenkin kaikkein haavoittuvimpia ryhmiä varten, se oli maailman parhaiten influenssaan varautunut alue; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden valmiusasteiden välillä oli kuitenkin huomattavia eroja ja että aidon yhteistyön puute heikensi unionin yleistä valmistautumista, |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että koska EU oli hankkinut rokotteita varhaisessa vaiheessa ja sillä oli järjestelmälliset rokotusstrategiat etenkin kaikkein haavoittuvimpia ryhmiä varten, se oli maailman parhaiten influenssaan varautunut alue; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden valmiusasteiden välillä oli kuitenkin huomattavia eroja ja että aidon yhteistyön puute heikensi unionin yleistä valmistautumista,

| W. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden yhteistyön vähäisyys ja etenkin yhteisten hankintaohjelmien puute, yhteisten varastojen puute, jäsenvaltioiden keskinäisen solidaarisuuden ja välitysmekanismin puute sekä etukäteen tehtyjen hankintasopimusten puute eräissä jäsenvaltioissa olivat keskeisinä tekijöinä heikentämässä EU:n valmistautumista, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden yhteistyön vähäisyys ja etenkin yhteisten hankintaohjelmien puute, yhteisten varastojen puute, jäsenvaltioiden keskinäisen solidaarisuuden ja välitysmekanismin puute sekä etukäteen tehtyjen hankintasopimusten puute eräissä jäsenvaltioissa olivat keskeisinä tekijöinä heikentämässä EU:n valmistautumista,

| X. | ottaa huomioon, että Euroopan lääkeviraston arvioitavaksi toimitetut asiakirjat, jotka koskevat tutkimussuunnitelmia, kliinisiä tutkimuksia ja lääkkeiden sivuvaikutuksia, eivät ole vieläkään yleisesti saatavilla, vaikka Euroopan oikeusasiamies on pyytänyt sitä Euroopan lääkevirastolta useita kertoja, |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Euroopan lääkeviraston arvioitavaksi toimitetut asiakirjat, jotka koskevat tutkimussuunnitelmia, kliinisiä tutkimuksia ja lääkkeiden sivuvaikutuksia, eivät ole vieläkään yleisesti saatavilla, vaikka Euroopan oikeusasiamies on pyytänyt sitä Euroopan lääkevirastolta useita kertoja,

| Y. | ottaa huomioon, että A(H1N1)-influenssaa koskeva tiedotus ja viestintä EU:ssa vuosina 2009–2010 osoitti selvästi, että tiedotusvälineillä on ratkaiseva rooli kansanterveyttä koskevien varoitusten ja suositusten välittämisessä sekä myös taudin puhkeamiseen ja sen seurauksiin liittyvien näkökohtien painottamisessa, mikä saattaa muuttaa kansalaismielipidettä ja julkisten viranomaisten reagointia, |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että A(H1N1)-influenssaa koskeva tiedotus ja viestintä EU:ssa vuosina 2009–2010 osoitti selvästi, että tiedotusvälineillä on ratkaiseva rooli kansanterveyttä koskevien varoitusten ja suositusten välittämisessä sekä myös taudin puhkeamiseen ja sen seurauksiin liittyvien näkökohtien painottamisessa, mikä saattaa muuttaa kansalaismielipidettä ja julkisten viranomaisten reagointia,

Yhteistyö

| 1. | pyytää tarkistamaan tulevia influenssapandemioita koskevia EU:n ja jäsenvaltioiden ennaltaehkäisysuunnitelmia siten, että ne olisivat tehokkaampia ja johdonmukaisempia sekä riittävän autonomisia ja joustavia, jotta voidaan mukautua tapauskohtaisesti ja mahdollisimman nopeasti todelliseen riskitilanteeseen ja jotta ne perustuisivat ajantasaisiin relevantteihin tietoihin; |
| --- | --- |

1.

pyytää tarkistamaan tulevia influenssapandemioita koskevia EU:n ja jäsenvaltioiden ennaltaehkäisysuunnitelmia siten, että ne olisivat tehokkaampia ja johdonmukaisempia sekä riittävän autonomisia ja joustavia, jotta voidaan mukautua tapauskohtaisesti ja mahdollisimman nopeasti todelliseen riskitilanteeseen ja jotta ne perustuisivat ajantasaisiin relevantteihin tietoihin;

| 2. | pyytää selventämään, mikä on EU:n tason keskeisimpien toimijoiden ja lääketieteellisiä uhkia käsittelevien rakenteiden, kuten komission, Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen, Euroopan lääkeviraston ja jäsenvaltioiden mutta myös epävirallisempien elinten, kuten terveysturvakomitean, kansanterveysuhkien hallinnointikeskuksen tai korkean tason virkamiehistä koostuvan kansanterveystyöryhmän rooli, tehtävänkuva ja toimivalta ja mitkä ovat niitä koskevat rajoitukset, suhteet ja vastuut, kun ne osallistuvat terveyskriisin hoitamista koskevien päätösten tekoon, ja tarvittaessa tarkistamaan kyseistä toimivaltaa sekä kehottaa julkistamaan nämä tiedot; |
| --- | --- |

2.

pyytää selventämään, mikä on EU:n tason keskeisimpien toimijoiden ja lääketieteellisiä uhkia käsittelevien rakenteiden, kuten komission, Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen, Euroopan lääkeviraston ja jäsenvaltioiden mutta myös epävirallisempien elinten, kuten terveysturvakomitean, kansanterveysuhkien hallinnointikeskuksen tai korkean tason virkamiehistä koostuvan kansanterveystyöryhmän rooli, tehtävänkuva ja toimivalta ja mitkä ovat niitä koskevat rajoitukset, suhteet ja vastuut, kun ne osallistuvat terveyskriisin hoitamista koskevien päätösten tekoon, ja tarvittaessa tarkistamaan kyseistä toimivaltaa sekä kehottaa julkistamaan nämä tiedot;

| 3. | pitää myönteisenä, että komissio on sitoutunut tarkastelemaan mahdollisuutta muuttaa terveysturvakomitean oikeusperustaa ja lujittaa sitä pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä, että komissio on sitoutunut tarkastelemaan mahdollisuutta muuttaa terveysturvakomitean oikeusperustaa ja lujittaa sitä pitkällä aikavälillä;

| 4. | pyytää kiinnittämään erityistä huomiota sektorien väliseen valmistautumiseen terveysturvakomitean piirissä tehtävässä jäsenvaltioiden yhteistyössä; |
| --- | --- |

4.

pyytää kiinnittämään erityistä huomiota sektorien väliseen valmistautumiseen terveysturvakomitean piirissä tehtävässä jäsenvaltioiden yhteistyössä;

| 5. | korostaa, että jäsenvaltioiden yhteistyötä sekä jäsenvaltioiden ja Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen keskinäistä koordinointia on lujitettava, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen riskienhallinta pandemioihin reagoinnissa kansainvälisen terveyssäännöstön mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että jäsenvaltioiden yhteistyötä sekä jäsenvaltioiden ja Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen keskinäistä koordinointia on lujitettava, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen riskienhallinta pandemioihin reagoinnissa kansainvälisen terveyssäännöstön mukaisesti;

| 6. | kehottaa jatkamaan ja parantamaan jäsenvaltioiden, toimielinten sekä kansainvälisten ja alueellisten organisaatioiden välistä yhteistyötä erityisesti viruksen tartunnan varhaisessa vaiheessa, jotta voidaan määritellä sen vakavuus ja tehdä asianmukaisia päätöksiä sen hallinnasta; |
| --- | --- |

6.

kehottaa jatkamaan ja parantamaan jäsenvaltioiden, toimielinten sekä kansainvälisten ja alueellisten organisaatioiden välistä yhteistyötä erityisesti viruksen tartunnan varhaisessa vaiheessa, jotta voidaan määritellä sen vakavuus ja tehdä asianmukaisia päätöksiä sen hallinnasta;

| 7. | katsoo, että olisi syytä lisätä kansanterveyttä käsittelevän komitean toimivaltuuksia, kun otetaan huomioon, että komitean toimintaa ja roolia olisi tarpeen tehostaa jäsenvaltioiden tukemiseksi paremmin johdonmukaisen lähestymistavan omaksumisessa, mitä tulee kansainvälisessä terveyssäännöstössä määriteltyjen, kansanterveyteen kohdistuvien uhkien ja kansainvälisten hätätilanteiden varalta varustautumiseen sekä niihin reagoimiseen; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että olisi syytä lisätä kansanterveyttä käsittelevän komitean toimivaltuuksia, kun otetaan huomioon, että komitean toimintaa ja roolia olisi tarpeen tehostaa jäsenvaltioiden tukemiseksi paremmin johdonmukaisen lähestymistavan omaksumisessa, mitä tulee kansainvälisessä terveyssäännöstössä määriteltyjen, kansanterveyteen kohdistuvien uhkien ja kansainvälisten hätätilanteiden varalta varustautumiseen sekä niihin reagoimiseen;

| 8. | vaatii WHO:ta muuttamaan pandemian määritelmää ottamalla huomioon viruksen maantieteellisen leviämisen lisäksi myös sen vakavuuden; |
| --- | --- |

8.

vaatii WHO:ta muuttamaan pandemian määritelmää ottamalla huomioon viruksen maantieteellisen leviämisen lisäksi myös sen vakavuuden;

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan terveydenhoitoalan ammattilaiset tiiviimmin mukaan kaikkiin pandemioiden estämistä ja torjumista koskeviin valmistautumis- ja soveltamisstrategioihin; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan terveydenhoitoalan ammattilaiset tiiviimmin mukaan kaikkiin pandemioiden estämistä ja torjumista koskeviin valmistautumis- ja soveltamisstrategioihin;

| 10. | kehottaa Euroopan unionia kohdentamaan lisää varoja tutkimukseen ja kehittämiseen, jotka liittyvät julkisen terveydenhuollon alan ennaltaehkäiseviin toimiin, ja pitäytymään samalla tavoitteessa, jonka mukaisesti 3 prosenttia Euroopan BKT:stä ohjataan tutkimus- ja kehittämistoimintaan; vaatii lisäksi lisäinvestointeja influenssaviruksen arviointia ja sen vaikutusten ennakointia sekä pandemioiden väli- ja alkuvaiheiden tutkimista koskeviin hankkeisiin; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Euroopan unionia kohdentamaan lisää varoja tutkimukseen ja kehittämiseen, jotka liittyvät julkisen terveydenhuollon alan ennaltaehkäiseviin toimiin, ja pitäytymään samalla tavoitteessa, jonka mukaisesti 3 prosenttia Euroopan BKT:stä ohjataan tutkimus- ja kehittämistoimintaan; vaatii lisäksi lisäinvestointeja influenssaviruksen arviointia ja sen vaikutusten ennakointia sekä pandemioiden väli- ja alkuvaiheiden tutkimista koskeviin hankkeisiin;

| 11. | kehottaa jatkamaan investointeja kansallisiin epidemiologisiin, serologisiin ja virologisiin seurantakeskuksiin; |
| --- | --- |

11.

kehottaa jatkamaan investointeja kansallisiin epidemiologisiin, serologisiin ja virologisiin seurantakeskuksiin;

| 12. | suhtautuu myönteisesti menettelyyn, jolla jäsenvaltiot voisivat hankkia virusrokotteita ja -lääkkeitä vapaaehtoisesti yhteishankintoina saadakseen ne muun muassa yhtäläisen saatavuuden periaatteen mukaisesti, edullisesti ja joustavin toimituksin; |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti menettelyyn, jolla jäsenvaltiot voisivat hankkia virusrokotteita ja -lääkkeitä vapaaehtoisesti yhteishankintoina saadakseen ne muun muassa yhtäläisen saatavuuden periaatteen mukaisesti, edullisesti ja joustavin toimituksin;

| 13. | palauttaa mieliin, että lääkevalmisteita koskevan unionin nykyisen lainsäädännön mukaan valmistaja kantaa vastuun lääkevalmisteensa ohjeiden mukaisen käytön laadusta, turvallisuudesta ja tehokkuudesta, ja kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tätä sääntöä täysimääräisesti kaikissa rokotehankintasopimuksissa, jotta kansalaisten luottamus rokotusten turvallisuuteen pysyisi yllä tai palautuisi; |
| --- | --- |

13.

palauttaa mieliin, että lääkevalmisteita koskevan unionin nykyisen lainsäädännön mukaan valmistaja kantaa vastuun lääkevalmisteensa ohjeiden mukaisen käytön laadusta, turvallisuudesta ja tehokkuudesta, ja kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tätä sääntöä täysimääräisesti kaikissa rokotehankintasopimuksissa, jotta kansalaisten luottamus rokotusten turvallisuuteen pysyisi yllä tai palautuisi;

| 14. | pyytää yhteisen ja vastuullisen rokotetarjonnan varmistamiseksi harkitsemaan mahdollisuutta helpottaa kehitysmaiden rokotteiden saantia pandemiatapauksissa; |
| --- | --- |

14.

pyytää yhteisen ja vastuullisen rokotetarjonnan varmistamiseksi harkitsemaan mahdollisuutta helpottaa kehitysmaiden rokotteiden saantia pandemiatapauksissa;

Riippumattomuus

| 15. | katsoo, että Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen on käytettävä riippumattoman viraston toimivaltuuksiaan tartuntariskin vakavuuden arvioimiseksi ja siitä tiedottamiseksi ja että sille on myönnettävä asianmukaiset varat sen kaikkien tehtävien suorittamista varten; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen on käytettävä riippumattoman viraston toimivaltuuksiaan tartuntariskin vakavuuden arvioimiseksi ja siitä tiedottamiseksi ja että sille on myönnettävä asianmukaiset varat sen kaikkien tehtävien suorittamista varten;

| 16. | kehottaa Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskusta myötävaikuttamaan yhteistyössä WHO:n kanssa kansallisten valmiussuunnitelmien parhaiden käytäntöjen tarkistamiseen ja antamaan suosituksia parhaista käytännöistä esimerkiksi kriisinhallintatekniikkoja, rokottamista ja viestintästrategioita koskevissa asioissa; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskusta myötävaikuttamaan yhteistyössä WHO:n kanssa kansallisten valmiussuunnitelmien parhaiden käytäntöjen tarkistamiseen ja antamaan suosituksia parhaista käytännöistä esimerkiksi kriisinhallintatekniikkoja, rokottamista ja viestintästrategioita koskevissa asioissa;

| 17. | vaatii varmistamaan kansanterveydellisessä hätätilanteessa suositeltujen lääkkeiden arvioinnin ja niistä raportoinnin tiukemman valvonnan ja täyden avoimuuden varsinkin silloin, kun on kyse todellisesta pandemiasta; |
| --- | --- |

17.

vaatii varmistamaan kansanterveydellisessä hätätilanteessa suositeltujen lääkkeiden arvioinnin ja niistä raportoinnin tiukemman valvonnan ja täyden avoimuuden varsinkin silloin, kun on kyse todellisesta pandemiasta;

| 18. | tähdentää, että rokotteita ja antiviruslääkkeitä sekä rokotuskattavuuden seurantaa on tutkittava riippumatta lääkealan yrityksistä; |
| --- | --- |

18.

tähdentää, että rokotteita ja antiviruslääkkeitä sekä rokotuskattavuuden seurantaa on tutkittava riippumatta lääkealan yrityksistä;

| 19. | haluaa varmistaa, ettei tieteellisillä asiantuntijoilla ole lääketeollisuuteen taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia, jotka voisivat asettaa heidän puolueettomuuteensa kyseenalaiseksi; pyytää kehittämään eurooppalaisia käytännesäännöt tieteellisten asiantuntijoiden käyttämiselle turvallisuudesta sekä riskien hallinnasta ja riskien torjunnasta vastaavien eurooppalaisten viranomaisten palveluksessa; vaatii jokaista asiantuntijaa sitoutumaan näiden käytännesääntöjen eettisiin periaatteisiin ennen tehtäviensä vastaanottamista; |
| --- | --- |

19.

haluaa varmistaa, ettei tieteellisillä asiantuntijoilla ole lääketeollisuuteen taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia, jotka voisivat asettaa heidän puolueettomuuteensa kyseenalaiseksi; pyytää kehittämään eurooppalaisia käytännesäännöt tieteellisten asiantuntijoiden käyttämiselle turvallisuudesta sekä riskien hallinnasta ja riskien torjunnasta vastaavien eurooppalaisten viranomaisten palveluksessa; vaatii jokaista asiantuntijaa sitoutumaan näiden käytännesääntöjen eettisiin periaatteisiin ennen tehtäviensä vastaanottamista;

| 20. | ehdottaa, että vaikka lääketeollisuuteen kytköksissä olevia asiantuntijoita voitaisiin kuulla, he eivät voisi olla mukana päätöksenteossa; |
| --- | --- |

20.

ehdottaa, että vaikka lääketeollisuuteen kytköksissä olevia asiantuntijoita voitaisiin kuulla, he eivät voisi olla mukana päätöksenteossa;

| 21. | pyytää komissiota erityisesti parantamaan Euroopan lääkeviraston avustuksella nopeutettua lupamenettelyä, jota sovelletaan saatettaessa lääkkeitä markkinoille kansanterveyttä uhkaavissa tilanteissa, siten, että sitä voidaan soveltaa muun muassa erilaisiin influenssaviruskantoihin, eri vakavuusasteisiin ja erilaisiin kohderyhmiin, niin että kliiniset testit voidaan suorittaa ennen pandemian puhkeamista ja varmistaa näin, että näiden lääkkeiden käyttöön asianomaisella kohderyhmällä liittyvä hyöty-riskisuhde arvioidaan täydesti, ja antamaan tarvittaessa tämänsuuntaisia lainsäädäntöehdotuksia; |
| --- | --- |

21.

pyytää komissiota erityisesti parantamaan Euroopan lääkeviraston avustuksella nopeutettua lupamenettelyä, jota sovelletaan saatettaessa lääkkeitä markkinoille kansanterveyttä uhkaavissa tilanteissa, siten, että sitä voidaan soveltaa muun muassa erilaisiin influenssaviruskantoihin, eri vakavuusasteisiin ja erilaisiin kohderyhmiin, niin että kliiniset testit voidaan suorittaa ennen pandemian puhkeamista ja varmistaa näin, että näiden lääkkeiden käyttöön asianomaisella kohderyhmällä liittyvä hyöty-riskisuhde arvioidaan täydesti, ja antamaan tarvittaessa tämänsuuntaisia lainsäädäntöehdotuksia;

Avoimuus

| 22. | kehottaa arvioimaan EU:n suosittelemia ja jäsenvaltioiden noudattamia influenssarokotusstrategioita ja käsittelemään arvioinnissa rokotteiden tehokkuutta, niiden hyöty-riskisuhdetta sekä erilaisia suositeltuja kohderyhmiä turvallista ja tehokasta käyttöä silmällä pitäen; |
| --- | --- |

22.

kehottaa arvioimaan EU:n suosittelemia ja jäsenvaltioiden noudattamia influenssarokotusstrategioita ja käsittelemään arvioinnissa rokotteiden tehokkuutta, niiden hyöty-riskisuhdetta sekä erilaisia suositeltuja kohderyhmiä turvallista ja tehokasta käyttöä silmällä pitäen;

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan viimeistään 8. syyskuuta 2011 komissiolle tiedot






  a) | eri rokotteiden ja antiviruslääkkeiden osalta






  (i) | ostettujen rokoteannosten lukumäärästä, |
| --- | --- | --- | --- |

23.

kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan viimeistään 8. syyskuuta 2011 komissiolle tiedot

a)

eri rokotteiden ja antiviruslääkkeiden osalta

(i)

ostettujen rokoteannosten lukumäärästä,

| (ii) | ostettujen rokotteiden kokonaiskustannuksista, |
| --- | --- |

(ii)

ostettujen rokotteiden kokonaiskustannuksista,

| (iii) | todellisuudessa käytettyjen rokoteannosten lukumäärästä, |
| --- | --- |

(iii)

todellisuudessa käytettyjen rokoteannosten lukumäärästä,

| (iv) | varastoitujen, valmistajalle palautettujen ja korvattujen tai muille jäsenvaltioille taikka kolmansille maille myytyjen rokoteannosten lukumäärästä; |
| --- | --- |

(iv)

varastoitujen, valmistajalle palautettujen ja korvattujen tai muille jäsenvaltioille taikka kolmansille maille myytyjen rokoteannosten lukumäärästä;

| b) | taudin sekä rokotteiden ja antiviruslääkkeiden sivuvaikutusten osalta






  (i) | A(H1N1)-influenssatartuntojen määrästä, |
| --- | --- | --- |

b)

taudin sekä rokotteiden ja antiviruslääkkeiden sivuvaikutusten osalta

(i)

A(H1N1)-influenssatartuntojen määrästä,

| (ii) | A(H1N1)-influenssatartunnoista aiheutuneiden kuolemantapausten määrästä, |
| --- | --- |

(ii)

A(H1N1)-influenssatartunnoista aiheutuneiden kuolemantapausten määrästä,

| (iii) | A(H1N1)-rokotteista ja -antiviruslääkkeistä aiheutuneiksi raportoitujen haittavaikutusten määrästä ja luonteesta, |
| --- | --- |

(iii)

A(H1N1)-rokotteista ja -antiviruslääkkeistä aiheutuneiksi raportoitujen haittavaikutusten määrästä ja luonteesta,

| 24. | kehottaa komissiota laatimaan Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen ja Euroopan lääkeviraston avustuksella viimeistään 8. maaliskuuta 2012 tiivistelmäraportin 23 kohdassa tarkoitetuista tiedoista jäsenvaltiokohtaisesti ja julkaisemaan sen merkittävänä osana nykyisten influenssapandemioita koskevien valmiussuunnitelmien tarkistamista; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota laatimaan Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen ja Euroopan lääkeviraston avustuksella viimeistään 8. maaliskuuta 2012 tiivistelmäraportin 23 kohdassa tarkoitetuista tiedoista jäsenvaltiokohtaisesti ja julkaisemaan sen merkittävänä osana nykyisten influenssapandemioita koskevien valmiussuunnitelmien tarkistamista;

| 25. | muistuttaa lääkevirastoa, että se on velvoitettu toimittamaan yleisesti saataville kaikki asiakirjat, jotka liittyvät viraston asiantuntijoiden arvioimia lääkkeitä, A(H1N1)-influenssan torjuntaan suositellut rokotteet ja antiviruslääkkeet mukaan luettuina, koskeviin kliinisiin tutkimuksiin, tutkimussuunnitelmiin ja sivuvaikutuksiin; pitää myönteisinä Euroopan lääkeviraston lokakuussa 2010 hyväksymiä uusia sääntöjä asiakirjoihin tutustumisesta; |
| --- | --- |

25.

muistuttaa lääkevirastoa, että se on velvoitettu toimittamaan yleisesti saataville kaikki asiakirjat, jotka liittyvät viraston asiantuntijoiden arvioimia lääkkeitä, A(H1N1)-influenssan torjuntaan suositellut rokotteet ja antiviruslääkkeet mukaan luettuina, koskeviin kliinisiin tutkimuksiin, tutkimussuunnitelmiin ja sivuvaikutuksiin; pitää myönteisinä Euroopan lääkeviraston lokakuussa 2010 hyväksymiä uusia sääntöjä asiakirjoihin tutustumisesta;

| 26. | tunnustaa, että joidenkin eurooppalaisia kansanterveysviranomaisia neuvovien asiantuntijoiden keskuudessa ilmenneet eturistiriidat herättävät epäilyksiä aseman väärinkäytöstä ja heikentävät kansanterveysviranomaisten ja heidän antamiensa suositusten yleistä uskottavuutta; katsoo, että kaikki eturistiriidat on pyrittävä välttämään; |
| --- | --- |

26.

tunnustaa, että joidenkin eurooppalaisia kansanterveysviranomaisia neuvovien asiantuntijoiden keskuudessa ilmenneet eturistiriidat herättävät epäilyksiä aseman väärinkäytöstä ja heikentävät kansanterveysviranomaisten ja heidän antamiensa suositusten yleistä uskottavuutta; katsoo, että kaikki eturistiriidat on pyrittävä välttämään;

| 27. | pyytää määrittelemään eturistiriidan käsitteen kaikkia EU:n kansanterveysviranomaisia varten; |
| --- | --- |

27.

pyytää määrittelemään eturistiriidan käsitteen kaikkia EU:n kansanterveysviranomaisia varten;

| 28. | kehottaa talousarvion valvontavaliokuntaa suorittamaan sisäisen tutkimuksen ja tuomaan kyseiset eturistiriidat parlamentin tietoon, jotta voidaan määritellä, maksettiinko edellä mainituille asiantuntijoille asianmukaisesti ja avoimesti ja noudatettiinko tilanteessa menettelyjä, joita normaalisti käytetään Euroopan unionin toimielimissä kyseisten eturistiriitojen välttämiseksi; |
| --- | --- |

28.

kehottaa talousarvion valvontavaliokuntaa suorittamaan sisäisen tutkimuksen ja tuomaan kyseiset eturistiriidat parlamentin tietoon, jotta voidaan määritellä, maksettiinko edellä mainituille asiantuntijoille asianmukaisesti ja avoimesti ja noudatettiinko tilanteessa menettelyjä, joita normaalisti käytetään Euroopan unionin toimielimissä kyseisten eturistiriitojen välttämiseksi;

| 29. | vaatii, että kaikkien unionin toimielimiä neuvovien asiantuntijoiden – myös epävirallisten työryhmien jäsenten – antamat ilmoitukset eturistiriidoista julkaistaan; |
| --- | --- |

29.

vaatii, että kaikkien unionin toimielimiä neuvovien asiantuntijoiden – myös epävirallisten työryhmien jäsenten – antamat ilmoitukset eturistiriidoista julkaistaan;

| 30. | tiedostaa, että riskeistä ja hyödyistä on syytä tiedottaa kansalaisille selkeämmin ja avoimemmin; korostaa, että heti kun terveysriskit on arvioitu, on syytä pyrkiä kansalaisille suunnattavaan johdonmukaiseen viestintään; painottaa, että jäsenvaltioiden on oltava yhdenmukaisia tiedottamisensa sisältöä koskevassa asiassa (esimerkiksi viruksen luonne, riskin suuruus, parhaat keinot sen torjumiseen sekä torjunnan ja/tai hoidon riskit ja hyödyt); |
| --- | --- |

30.

tiedostaa, että riskeistä ja hyödyistä on syytä tiedottaa kansalaisille selkeämmin ja avoimemmin; korostaa, että heti kun terveysriskit on arvioitu, on syytä pyrkiä kansalaisille suunnattavaan johdonmukaiseen viestintään; painottaa, että jäsenvaltioiden on oltava yhdenmukaisia tiedottamisensa sisältöä koskevassa asiassa (esimerkiksi viruksen luonne, riskin suuruus, parhaat keinot sen torjumiseen sekä torjunnan ja/tai hoidon riskit ja hyödyt);

| 31. | vaatii yleistä Euroopan laajuista strategiaa siitä, miten saadaan yhteys riskiryhmiin ja miten niiden kanssa voidaan viestiä pandemiatapauksissa; |
| --- | --- |

31.

vaatii yleistä Euroopan laajuista strategiaa siitä, miten saadaan yhteys riskiryhmiin ja miten niiden kanssa voidaan viestiä pandemiatapauksissa;

| 32. | kehottaa rakentamaan luottamuksellisia suhteita tiedotusvälineisiin kansanterveyteen liittyvien tiedotteiden levittämiseksi; pyytää perustamaan asiantuntijaryhmiä vastaamaan toimittajien kysymyksiin kaikkina aikoina sekä pitämään tiedottajan käytettävissä; |
| --- | --- |

32.

kehottaa rakentamaan luottamuksellisia suhteita tiedotusvälineisiin kansanterveyteen liittyvien tiedotteiden levittämiseksi; pyytää perustamaan asiantuntijaryhmiä vastaamaan toimittajien kysymyksiin kaikkina aikoina sekä pitämään tiedottajan käytettävissä;

| 33. | korostaa, että tiedotusalan ammattilaisten on oltava vastuuvelvollisia ja että terveystilannetta koskevien viestien käsittelyssä tarvitaan pandemioiden yhteydessä erityistä varovaisuutta; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että tiedotusalan ammattilaisten on oltava vastuuvelvollisia ja että terveystilannetta koskevien viestien käsittelyssä tarvitaan pandemioiden yhteydessä erityistä varovaisuutta;

| 34. | odottaa tässä yhteydessä, että kansalliset terveysviranomaiset keräävät kattavampia tietoja ja toimittavat ne nopeasti EU:n viranomaisille; |
| --- | --- |

34.

odottaa tässä yhteydessä, että kansalliset terveysviranomaiset keräävät kattavampia tietoja ja toimittavat ne nopeasti EU:n viranomaisille;

| 35. | katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava pikaisesti tarvittavat muutokset, mukaan lukien paremmat rokotus- ja tiedotusstrategiat, luottamuksen palauttamiseksi pandemioita ehkäiseviin ja torjuviin kansanterveystoimenpiteisiin; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava pikaisesti tarvittavat muutokset, mukaan lukien paremmat rokotus- ja tiedotusstrategiat, luottamuksen palauttamiseksi pandemioita ehkäiseviin ja torjuviin kansanterveystoimenpiteisiin;

*

* *

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, WHO:lle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

36.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, WHO:lle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  http://www.who.int/ihr/en/

(2)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st15/st15789.en07.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/104770.pdf

(4)  http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/0908_GUI_Pandemic_Influenza_Vaccines_during_the_H1N1_2009_Pandemic.pdf

(5)  http://www.who.int/csr/disease/influenza/pipguidance2009/en/index.html

(6)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/107492.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/com481_2009_en.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff1_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/Influenza/docs/flu_staff2_en.pdf

(10)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff3_en.pdf

(11)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/Influenza/docs/flu_staff4_en.pdf

(12)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2 ja http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff5_en.pdf

(13)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Report/2010/01/WC500044933.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/110500.pdf

(15)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/commission_staff_healthsecurity_en.pdf

(16)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2

(17)  http://ec.europa.eu/health/files/pharmacos/news/emea_final_report_vfrev2.pdf

(18)  http://assembly.coe.int/Mainf.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta10/ERES1749.htm

(19)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/116478.pdf

(20)  http://www.ombudsman.europa.eu/press/release.faces/fr/4940/html.bookmark ja http://www.ombudsman.europa.eu/press/release.faces/fr/5251/html.bookmark

(21)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2

(22)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/116478.pdf

(23)  http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/1011_SUR_Annual_Epidemiological_Report_on_Communicable_Diseases_in_Europe.pdf

(24)  http://www.who.int/mediacentre/news/statements/2010/h1n1_vpc_20100810/en/print.html

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/15

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011Innovatiivinen rahoitus sekä maailmanlaajuisella että Euroopan tasolla

P7_TA(2011)0080

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 innovatiivisesta rahoituksesta globaalilla tasolla ja Euroopan tasolla (2010/2105(INI))

2012/C 199 E/03

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ja 11. joulukuuta 2009 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ja 11. joulukuuta 2009 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 kokoontuneen Ecofin-neuvoston pöytäkirjan ja siinä mainitun kertomuksen Eurooppa-neuvostolle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 kokoontuneen Ecofin-neuvoston pöytäkirjan ja siinä mainitun kertomuksen Eurooppa-neuvostolle,

| — | ottaa huomioon puheenjohtajavaltio Belgian ohjelman ja erityisesti innovatiivista rahoitusta koskevat ehdotukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajavaltio Belgian ohjelman ja erityisesti innovatiivista rahoitusta koskevat ehdotukset,

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman rahasiirtojen verotuksen toimivuuden parantamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman rahasiirtojen verotuksen toimivuuden parantamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisistä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisistä (2),

| — | ottaa huomioon 22. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan valvontaviranomaisista (3) ja erityisesti 22. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselmat Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisesta (4), Euroopan pankkiviranomaisesta (5), Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisesta (6) sekä rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta ja Euroopan järjestelmäriskineuvoston perustamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan valvontaviranomaisista (3) ja erityisesti 22. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselmat Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisesta (4), Euroopan pankkiviranomaisesta (5), Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisesta (6) sekä rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta ja Euroopan järjestelmäriskineuvoston perustamisesta (7),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan innovatiivisesta rahoituksesta globaalilla tasolla ja Euroopan tasolla (SEC(2010)0409) sekä komission tiedonannon finanssialan verotuksesta (KOM(2010)0549) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2010)1166), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan innovatiivisesta rahoituksesta globaalilla tasolla ja Euroopan tasolla (SEC(2010)0409) sekä komission tiedonannon finanssialan verotuksesta (KOM(2010)0549) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2010)1166),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (KOM(2010)0484), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (KOM(2010)0484),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon pankkien kriisinratkaisurahastoista (KOM(2010)0254), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon pankkien kriisinratkaisurahastoista (KOM(2010)0254),

| — | ottaa huomioon G20-ryhmän Washingtonissa 15. marraskuuta 2008 ja Lontoossa 2. huhtikuuta 2009 antamat julkilausumat sekä G20-ryhmän maiden johtajien Pittsburghin huippukokouksessa 25. syyskuuta 2009 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G20-ryhmän Washingtonissa 15. marraskuuta 2008 ja Lontoossa 2. huhtikuuta 2009 antamat julkilausumat sekä G20-ryhmän maiden johtajien Pittsburghin huippukokouksessa 25. syyskuuta 2009 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston G20-maille vuonna 2010 laatiman raportin finanssialan verotuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston G20-maille vuonna 2010 laatiman raportin finanssialan verotuksesta,

| — | ottaa huomioon OECD:n ammattiyhdistysliikkeen neuvoa-antavan komitean 15. helmikuuta 2010 julkaiseman asiakirjan ”The parameters of a financial transaction tax and the OECD global public good resource gap, 2010-2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n ammattiyhdistysliikkeen neuvoa-antavan komitean 15. helmikuuta 2010 julkaiseman asiakirjan ”The parameters of a financial transaction tax and the OECD global public good resource gap, 2010-2020”,

| — | ottaa huomioon OECD:n vuonna 2010 julkaiseman raportin ”The elephant in the room: the need to deal with what banks do”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n vuonna 2010 julkaiseman raportin ”The elephant in the room: the need to deal with what banks do”,

| — | ottaa huomioon Itävallan taloustutkimuslaitoksen (WIFO) maaliskuussa 2008 julkaiseman tutkimuksen ”A General Financial Transaction Tax: Motives, Revenues, Feasibility and Effects”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Itävallan taloustutkimuslaitoksen (WIFO) maaliskuussa 2008 julkaiseman tutkimuksen ”A General Financial Transaction Tax: Motives, Revenues, Feasibility and Effects”,

| — | ottaa huomioon Foundation for European Progressive Studies -säätiön maaliskuussa 2010 julkaiseman asiakirjan ”Financial Transaction Taxes: Necessary, Feasible and Desirable”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Foundation for European Progressive Studies -säätiön maaliskuussa 2010 julkaiseman asiakirjan ”Financial Transaction Taxes: Necessary, Feasible and Desirable”,

| — | ottaa huomioon Centre for Economic Policy Research -keskuksen joulukuussa 2008 julkaiseman tutkimuksen ”Benefits of a Financial Transactions Tax”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Centre for Economic Policy Research -keskuksen joulukuussa 2008 julkaiseman tutkimuksen ”Benefits of a Financial Transactions Tax”,

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen ”Valtiontukien tulostaulu: Kertomus rahoitusalan kriisituen viimeaikaisesta kehityksestä” (KOM(2010)0255), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen ”Valtiontukien tulostaulu: Kertomus rahoitusalan kriisituen viimeaikaisesta kehityksestä” (KOM(2010)0255),

| — | ottaa huomioon Notre Europe -tutkimuslaitoksen tutkimuksen ”An ever less carbonated Union? Towards a better European Taxation against climate change”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Notre Europe -tutkimuslaitoksen tutkimuksen ”An ever less carbonated Union? Towards a better European Taxation against climate change”,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen korkean tason täysistunnon syyskuussa 2010 julkaistun päätösasiakirjan ”Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen korkean tason täysistunnon syyskuussa 2010 julkaistun päätösasiakirjan ”Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals”,

| — | ottaa huomioon Santiagossa tammikuussa 2010 kokoontuneen innovatiivisen kehitysrahoituksen johtoryhmän (Leading Group on Innovative Financing for Development) seitsemännen täysistunnon julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Santiagossa tammikuussa 2010 kokoontuneen innovatiivisen kehitysrahoituksen johtoryhmän (Leading Group on Innovative Financing for Development) seitsemännen täysistunnon julistuksen,

| — | ottaa huomioon kehitysrahoitukseen tarkoitettujen kansainvälisten pääomasiirtojen transaktiomaksuja käsittelevän työryhmän asiantuntijakomitean (Committee of Experts to the Taskforce on International Financial Transactions for Development) vuonna 2010 julkaistun raportin ”Globalising Solidarity: The Case for Financial Levies”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysrahoitukseen tarkoitettujen kansainvälisten pääomasiirtojen transaktiomaksuja käsittelevän työryhmän asiantuntijakomitean (Committee of Experts to the Taskforce on International Financial Transactions for Development) vuonna 2010 julkaistun raportin ”Globalising Solidarity: The Case for Financial Levies”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0036/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0036/2011),

| A. | huomauttaa, että vuoden 2007 ennennäkemätön maailmanlaajuinen rahoitus- ja talouskriisi toi esiin huomattavia globaalin rahoitusjärjestelmän sääntely- ja valvontakehyksen ongelmia, joiden taustalla voidaan nähdä rahoitusmarkkinoiden sääntelyn puutteen, tuotteiden liiallisen monimutkaisuuden ja oikeudenkäyttöalueiden avoimuuden puutteen yhteisvaikutus; ottaa huomioon, että Eurooppa tarvitsee avoimempia ja tehokkaampia rahoitusmarkkinoita, |
| --- | --- |

A.

huomauttaa, että vuoden 2007 ennennäkemätön maailmanlaajuinen rahoitus- ja talouskriisi toi esiin huomattavia globaalin rahoitusjärjestelmän sääntely- ja valvontakehyksen ongelmia, joiden taustalla voidaan nähdä rahoitusmarkkinoiden sääntelyn puutteen, tuotteiden liiallisen monimutkaisuuden ja oikeudenkäyttöalueiden avoimuuden puutteen yhteisvaikutus; ottaa huomioon, että Eurooppa tarvitsee avoimempia ja tehokkaampia rahoitusmarkkinoita,

| B. | katsoo, että maailmanlaajuinen hyvinvoinnin edistäminen perustuu vapaisiin markkinoihin ja että markkinataloudet ja vapaakauppa edistävät vaurautta ja auttavat ihmisiä selättämään köyhyyden, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että maailmanlaajuinen hyvinvoinnin edistäminen perustuu vapaisiin markkinoihin ja että markkinataloudet ja vapaakauppa edistävät vaurautta ja auttavat ihmisiä selättämään köyhyyden,

| C. | toteaa, että kuluneen vuosikymmenen aikana tapahtunut pääomasiirtojen määrän huomattava maailmanlaajuinen kasvu – vuonna 2007 tämä määrä oli 73,5 kertaa maailman nimellistä BKT:ta korkeampi pääasiassa johdannaismarkkinoiden huikean kasvun ansiosta – osoittaa pääomasiirtojen ja reaalitalouden tarpeiden välisen kuilun kasvaneen, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kuluneen vuosikymmenen aikana tapahtunut pääomasiirtojen määrän huomattava maailmanlaajuinen kasvu – vuonna 2007 tämä määrä oli 73,5 kertaa maailman nimellistä BKT:ta korkeampi pääasiassa johdannaismarkkinoiden huikean kasvun ansiosta – osoittaa pääomasiirtojen ja reaalitalouden tarpeiden välisen kuilun kasvaneen,

| D. | huomauttaa, että finanssiala on erittäin riippuvainen kaupankäyntimalleista, kuten nopeasta pörssikaupasta, joilla tavoitellaan pääasiassa lyhyen aikavälin voittoa ja jotka ovat alttiita korkealle velkaantumisasteelle, joka oli yksi viimeaikaisen rahoituskriisin pääaiheuttajista; toteaa, että tämä on johtanut liiallisiin hinnanvaihteluihin sekä osakkeiden ja hyödykkeiden hintojen pitkäaikaiseen poikkeamaan perustasosta, |
| --- | --- |

D.

huomauttaa, että finanssiala on erittäin riippuvainen kaupankäyntimalleista, kuten nopeasta pörssikaupasta, joilla tavoitellaan pääasiassa lyhyen aikavälin voittoa ja jotka ovat alttiita korkealle velkaantumisasteelle, joka oli yksi viimeaikaisen rahoituskriisin pääaiheuttajista; toteaa, että tämä on johtanut liiallisiin hinnanvaihteluihin sekä osakkeiden ja hyödykkeiden hintojen pitkäaikaiseen poikkeamaan perustasosta,

| E. | ottaa huomioon, että maailmantalous on riippuvainen yritysten, hallitusten ja yksilöiden kyvystä lainata toisiltaan ja toisilleen; katsoo, että rahoituskriisi korostaa kansainvälisiin pääomamarkkinoihin liittyviä valitettavia piirteitä; toteaa, että siksi on välttämätöntä tasapainottaa keskenään tarve toteuttaa toimia rahoitusvakauden säilyttämiseksi ja tarve säilyttää pankkien kyky antaa luottoa talouden toimijoille, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että maailmantalous on riippuvainen yritysten, hallitusten ja yksilöiden kyvystä lainata toisiltaan ja toisilleen; katsoo, että rahoituskriisi korostaa kansainvälisiin pääomamarkkinoihin liittyviä valitettavia piirteitä; toteaa, että siksi on välttämätöntä tasapainottaa keskenään tarve toteuttaa toimia rahoitusvakauden säilyttämiseksi ja tarve säilyttää pankkien kyky antaa luottoa talouden toimijoille,

| F. | palauttaa mieliin, että Washingtonissa vuonna 2008 ja Pittsburghissa vuonna 2009 pidetyissä G20-kokouksissa päästiin sopimukseen rahoitusmarkkinoita ja sääntelyjärjestelmiä vahvistavista uudistuksista ja valvonnasta, jolla rahoituslaitokset velvoitetaan kantamaan oikeudenmukainen vastuunsa kriisin seurauksista, |
| --- | --- |

F.

palauttaa mieliin, että Washingtonissa vuonna 2008 ja Pittsburghissa vuonna 2009 pidetyissä G20-kokouksissa päästiin sopimukseen rahoitusmarkkinoita ja sääntelyjärjestelmiä vahvistavista uudistuksista ja valvonnasta, jolla rahoituslaitokset velvoitetaan kantamaan oikeudenmukainen vastuunsa kriisin seurauksista,

| G. | palauttaa mieliin, että tähän mennessä suurimman osan kriisin kustannuksista ovat maksaneet veronmaksajat, joiden varoja hallitukset eri puolilla maailmaa käyttivät yksityisten pankkien ja muiden rahoituslaitosten tukemiseen; toteaa, että rahoituslaitoksia ja osakkeenomistajia, jotka ovat vuosia nauttineet ylisuurista osakevoitoista ja vuosittaisista bonuksista ja keränneet suurimman osan maailmanlaajuisista yritysvoitoista, vaaditaan yhä yleisemmin maksavan osansa kustannuksista, |
| --- | --- |

G.

palauttaa mieliin, että tähän mennessä suurimman osan kriisin kustannuksista ovat maksaneet veronmaksajat, joiden varoja hallitukset eri puolilla maailmaa käyttivät yksityisten pankkien ja muiden rahoituslaitosten tukemiseen; toteaa, että rahoituslaitoksia ja osakkeenomistajia, jotka ovat vuosia nauttineet ylisuurista osakevoitoista ja vuosittaisista bonuksista ja keränneet suurimman osan maailmanlaajuisista yritysvoitoista, vaaditaan yhä yleisemmin maksavan osansa kustannuksista,

| H. | huomauttaa, että pelastustoimien kustannukset ovat pahentaneet ja nopeuttaneet erityisesti EU:ssa sellaisen finanssi- ja velkakriisin puhkeamista, joka rasittaa odottamattomalla tavalla julkista taloutta ja on vaarantanut työpaikkojen luomisen ja hyvinvointijärjestelmän ylläpitämisen sekä ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamisen, |
| --- | --- |

H.

huomauttaa, että pelastustoimien kustannukset ovat pahentaneet ja nopeuttaneet erityisesti EU:ssa sellaisen finanssi- ja velkakriisin puhkeamista, joka rasittaa odottamattomalla tavalla julkista taloutta ja on vaarantanut työpaikkojen luomisen ja hyvinvointijärjestelmän ylläpitämisen sekä ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamisen,

| I. | toteaa, että lyhyen aikavälin toiminta ja keinottelu eurooppalaisilla joukkovelkakirjamarkkinoilla vaikeuttivat merkittävällä tavalla euroalueen vuosien 2009–2010 valtionvelkakriisiä, ja ne ovat tuoneet esiin läheiset yhteydet, jotka vallitsevat finanssialan epäkohtien ja valtion talouden kestävyyden takaamiseen liittyvien ongelmien välillä kun budjettivaje on liiallinen ja julkinen ja yksityinen velka kasvavat, |
| --- | --- |

I.

toteaa, että lyhyen aikavälin toiminta ja keinottelu eurooppalaisilla joukkovelkakirjamarkkinoilla vaikeuttivat merkittävällä tavalla euroalueen vuosien 2009–2010 valtionvelkakriisiä, ja ne ovat tuoneet esiin läheiset yhteydet, jotka vallitsevat finanssialan epäkohtien ja valtion talouden kestävyyden takaamiseen liittyvien ongelmien välillä kun budjettivaje on liiallinen ja julkinen ja yksityinen velka kasvavat,

| J. | toteaa, että vakaus- ja kasvusopimuksen tehottomuus nykyisessä muodossaan ja jäsenvaltioiden kilpailukykyerot ovat käynnistäneet nykyisen keskustelun eurooppalaisesta talouden ohjausjärjestelmästä, johon pitäisi keskeisenä osana kuulua toimenpiteitä vakaus- ja kasvusopimuksen ja lähinnä sen ennalta ehkäisevien määräysten lujittamiseksi, välttämättömien rakenneuudistusten käynnistämiseksi viipymättä ja verotuspolitiikkojen sekä veronkierron ja veropetosten torjumisen koordinoimiseksi, jotta verotuksellista oikeudenmukaisuutta voidaan parantaa ja siirtää verotaakkaa vaiheittain työvoimasta kohti pääomaa ja toimintoja, joihin liittyy merkittäviä kielteisiä ulkoisvaikutuksia, |
| --- | --- |

J.

toteaa, että vakaus- ja kasvusopimuksen tehottomuus nykyisessä muodossaan ja jäsenvaltioiden kilpailukykyerot ovat käynnistäneet nykyisen keskustelun eurooppalaisesta talouden ohjausjärjestelmästä, johon pitäisi keskeisenä osana kuulua toimenpiteitä vakaus- ja kasvusopimuksen ja lähinnä sen ennalta ehkäisevien määräysten lujittamiseksi, välttämättömien rakenneuudistusten käynnistämiseksi viipymättä ja verotuspolitiikkojen sekä veronkierron ja veropetosten torjumisen koordinoimiseksi, jotta verotuksellista oikeudenmukaisuutta voidaan parantaa ja siirtää verotaakkaa vaiheittain työvoimasta kohti pääomaa ja toimintoja, joihin liittyy merkittäviä kielteisiä ulkoisvaikutuksia,

| K. | toteaa, että kriisi on tuonut esiin tarpeen hankkia uudenlaisia, laajapohjaisia, oikeudenmukaisia ja kestäviä tuloja ja panna täytäntöön nykyisiä veronkiertosäännöksiä ja parantaa niiden tehokkuutta, jotta talouden vakauttamisen ohella voidaan tehokkaasti pyrkiä myös pitkän aikavälin talouden elvyttämiseen sekä julkisen talouden kestävyyteen, työpaikkojen luomiseen ja sosiaaliseen osallistamiseen, jotka ovat Eurooppa 2020 -strategian päätavoitteita, |
| --- | --- |

K.

toteaa, että kriisi on tuonut esiin tarpeen hankkia uudenlaisia, laajapohjaisia, oikeudenmukaisia ja kestäviä tuloja ja panna täytäntöön nykyisiä veronkiertosäännöksiä ja parantaa niiden tehokkuutta, jotta talouden vakauttamisen ohella voidaan tehokkaasti pyrkiä myös pitkän aikavälin talouden elvyttämiseen sekä julkisen talouden kestävyyteen, työpaikkojen luomiseen ja sosiaaliseen osallistamiseen, jotka ovat Eurooppa 2020 -strategian päätavoitteita,

| L. | huomauttaa, että viimeaikaisen kriisin aiheuttamat tiukat budjettirajoitukset on jouduttu asettamaan aikana, jolloin EU on vastikään tehnyt erittäin tärkeitä, pääasiassa ilmastotavoitteita, vuosituhannen kehitystavoitteita ja kehitysapua koskevia kansainvälisiä sitoumuksia erityisesti ilmastonmuutokseen sopeutumisen helpottamiseksi ja ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseksi kehitysmaissa, |
| --- | --- |

L.

huomauttaa, että viimeaikaisen kriisin aiheuttamat tiukat budjettirajoitukset on jouduttu asettamaan aikana, jolloin EU on vastikään tehnyt erittäin tärkeitä, pääasiassa ilmastotavoitteita, vuosituhannen kehitystavoitteita ja kehitysapua koskevia kansainvälisiä sitoumuksia erityisesti ilmastonmuutokseen sopeutumisen helpottamiseksi ja ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseksi kehitysmaissa,

| M. | panee merkille, että Eurooppa-neuvosto totesi 17. kesäkuuta 2010, että EU:n olisi johdettava pyrkimyksiä määritellä maailmanlaajuinen lähestymistapa rahoituslaitoksilta perittäviä maksuja ja veroja koskevien järjestelmien käyttöönottoon, sekä kehotti tarkastelemaan ja kehittämään edelleen pääomasiirtojen kansainvälisen transaktiomaksun (jäljempänä transaktiomaksu) käyttöönottoa, |
| --- | --- |

M.

panee merkille, että Eurooppa-neuvosto totesi 17. kesäkuuta 2010, että EU:n olisi johdettava pyrkimyksiä määritellä maailmanlaajuinen lähestymistapa rahoituslaitoksilta perittäviä maksuja ja veroja koskevien järjestelmien käyttöönottoon, sekä kehotti tarkastelemaan ja kehittämään edelleen pääomasiirtojen kansainvälisen transaktiomaksun (jäljempänä transaktiomaksu) käyttöönottoa,

| N. | toteaa pyytäneensä jo komissiolta transaktiomaksun vaikutusten arviointia ja sen myönteisten puolien analysointia; päättää siksi odottaa tätä analyysiä ennen lisätoimenpiteiden toteuttamista, |
| --- | --- |

N.

toteaa pyytäneensä jo komissiolta transaktiomaksun vaikutusten arviointia ja sen myönteisten puolien analysointia; päättää siksi odottaa tätä analyysiä ennen lisätoimenpiteiden toteuttamista,

| 1. | panee merkille komission tähänastisen työn sen pyrkiessä vastaamaan Euroopan parlamentin 10. maaliskuuta 2010 antamassa päätöslauselmassa esitettyyn vaatimukseen laatia tutkimus transaktiomaksun toteutettavuudesta globaalilla ja EU:n tasolla; korostaa, että on teetettävä kattava vaikutusten arviointi, ja edellyttää vaikutusten arvioinnin tulosten ja mahdollisten konkreettisten ehdotusten julkaisemista kesään 2011 mennessä finanssialan verotusta koskevassa tiedonannossa annetun ilmoituksen mukaisesti; korostaa, että EU:n transaktiomaksua koskevan tasapainoisen ja perinpohjaisen toteutettavuustutkimuksen olisi oltava perusta menettelyille, joilla tällaisen veron käyttöönotto toteutetaan; |
| --- | --- |

1.

panee merkille komission tähänastisen työn sen pyrkiessä vastaamaan Euroopan parlamentin 10. maaliskuuta 2010 antamassa päätöslauselmassa esitettyyn vaatimukseen laatia tutkimus transaktiomaksun toteutettavuudesta globaalilla ja EU:n tasolla; korostaa, että on teetettävä kattava vaikutusten arviointi, ja edellyttää vaikutusten arvioinnin tulosten ja mahdollisten konkreettisten ehdotusten julkaisemista kesään 2011 mennessä finanssialan verotusta koskevassa tiedonannossa annetun ilmoituksen mukaisesti; korostaa, että EU:n transaktiomaksua koskevan tasapainoisen ja perinpohjaisen toteutettavuustutkimuksen olisi oltava perusta menettelyille, joilla tällaisen veron käyttöönotto toteutetaan;

| 2. | korostaa, että olemassa olevien verotusvälineiden tason kiristäminen ja soveltamisalan laajentaminen sekä julkisten menojen lisäleikkaukset eivät ole riittävä eivätkä kestävä ratkaisu keskeisimpiin ongelmiin Euroopan tasolla tai globaalilla tasolla; korostaa, että näihin haasteisiin reagoitaessa ja uusista rahoitusjärjestelmistä keskusteltaessa yksi tärkeimmistä painopisteistä olisi oltava sellaisten keinojen luominen, joilla vahvistetaan Euroopan kilpailukykyä ja talouskasvua; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että olemassa olevien verotusvälineiden tason kiristäminen ja soveltamisalan laajentaminen sekä julkisten menojen lisäleikkaukset eivät ole riittävä eivätkä kestävä ratkaisu keskeisimpiin ongelmiin Euroopan tasolla tai globaalilla tasolla; korostaa, että näihin haasteisiin reagoitaessa ja uusista rahoitusjärjestelmistä keskusteltaessa yksi tärkeimmistä painopisteistä olisi oltava sellaisten keinojen luominen, joilla vahvistetaan Euroopan kilpailukykyä ja talouskasvua;

| 3. | korostaa, että asianmukaisesti toimivat sisämarkkinat ovat EU:n arvokkain väline globaalissa ja kilpailukykyisessä maailmassa ja tärkein Euroopan kasvua edistävä tekijä; korostaa, että olisi keskityttävä sisämarkkinoiden vahvistamiseen ja uusiin tapoihin käyttää kansallisia ja EU:n varoja älykkäämmin toteuttamalla talousarvion uudistaminen kokonaisvaltaisesti ja ottaen huomioon sekä talousarvion menot että tulot; huomauttaa, että varat on käytettävä tuloksia tuottavalla tavalla ja että uusien talousarvion toteuttamista koskevien rahoitusvälineiden on oltava älykkäitä, integroituja ja joustavia; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että asianmukaisesti toimivat sisämarkkinat ovat EU:n arvokkain väline globaalissa ja kilpailukykyisessä maailmassa ja tärkein Euroopan kasvua edistävä tekijä; korostaa, että olisi keskityttävä sisämarkkinoiden vahvistamiseen ja uusiin tapoihin käyttää kansallisia ja EU:n varoja älykkäämmin toteuttamalla talousarvion uudistaminen kokonaisvaltaisesti ja ottaen huomioon sekä talousarvion menot että tulot; huomauttaa, että varat on käytettävä tuloksia tuottavalla tavalla ja että uusien talousarvion toteuttamista koskevien rahoitusvälineiden on oltava älykkäitä, integroituja ja joustavia;

| 4. | korostaa, että sisämarkkinoilla vielä ilmenevien esteiden poistaminen on paras tapa edistää tuloksiin johtavaa todellisen kasvun politiikkaa; toteaa tutkimusten osoittaneen, että vuosittain voitaisiin säästää jopa 200–300 miljardia euroa, jos kaikki neljän vapaan liikkuvuuden esteet poistettaisiin; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että sisämarkkinoilla vielä ilmenevien esteiden poistaminen on paras tapa edistää tuloksiin johtavaa todellisen kasvun politiikkaa; toteaa tutkimusten osoittaneen, että vuosittain voitaisiin säästää jopa 200–300 miljardia euroa, jos kaikki neljän vapaan liikkuvuuden esteet poistettaisiin;

| 5. | tähdentää, miten tärkeää on käynnistää sisämarkkinat uudestaan, ja korostaa, että EU:n on laadittava ja pantava tehokkaasti täytäntöön sisämarkkinoita koskevat yhteiset säännöt, jotta sisämarkkinoilla voitaisiin edistää rakenteellista kasvua; korostaa, että toimissa on keskityttävä Euroopan talouden liikkeellepanevaan voimaan; korostaa, että näissä toimissa on keskityttävä Euroopan talouden moottoriin eli Euroopan 20 miljoonaan yritykseen, ja etenkin yrittäjien ja muiden luovien henkilöiden pieniin ja keskisuuriin yrityksiin; |
| --- | --- |

5.

tähdentää, miten tärkeää on käynnistää sisämarkkinat uudestaan, ja korostaa, että EU:n on laadittava ja pantava tehokkaasti täytäntöön sisämarkkinoita koskevat yhteiset säännöt, jotta sisämarkkinoilla voitaisiin edistää rakenteellista kasvua; korostaa, että toimissa on keskityttävä Euroopan talouden liikkeellepanevaan voimaan; korostaa, että näissä toimissa on keskityttävä Euroopan talouden moottoriin eli Euroopan 20 miljoonaan yritykseen, ja etenkin yrittäjien ja muiden luovien henkilöiden pieniin ja keskisuuriin yrityksiin;

| 6. | korostaa, että yksi Euroopan unionin suurimmista kilpailuvalteista on sen laajuus, jota on käytettävä täysipainoisesti hyödyntämällä sisämarkkinoiden potentiaalia ja käyttämällä EU:n talousarviovaroja tuottamaan lisäarvoa julkisen sektorin toimille kasvua edistävien tekijöiden stimuloimiseksi; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että yksi Euroopan unionin suurimmista kilpailuvalteista on sen laajuus, jota on käytettävä täysipainoisesti hyödyntämällä sisämarkkinoiden potentiaalia ja käyttämällä EU:n talousarviovaroja tuottamaan lisäarvoa julkisen sektorin toimille kasvua edistävien tekijöiden stimuloimiseksi;

| 7. | korostaa, että komission olisi hyväksyttävä yhteinen strateginen kehys, jolla kattavan investointistrategian avulla muunnetaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ensisijaisiksi investointikohteiksi, kartoitetaan päätavoitteita ja lippulaivahankkeita koskevat investointitarpeet ja uudistukset, joita tarvitaan koheesiopolitiikalla tuettavien investointien vaikutusten maksimoimiseen; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että komission olisi hyväksyttävä yhteinen strateginen kehys, jolla kattavan investointistrategian avulla muunnetaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ensisijaisiksi investointikohteiksi, kartoitetaan päätavoitteita ja lippulaivahankkeita koskevat investointitarpeet ja uudistukset, joita tarvitaan koheesiopolitiikalla tuettavien investointien vaikutusten maksimoimiseen;

| 8. | korostaa, että yksi innovatiivisten rahoitusvälineiden tärkeimmistä eduista on niihin liittyvä kaksoishyöty, sillä ne voivat samanaikaisesti sekä edistää tärkeitä poliittisia tavoitteita, kuten rahoitusmarkkinoiden vakauttamista ja avoimuutta, että tarjota merkittävän tulonlähteen; korostaa tässä yhteydessä, että olisi otettava myös huomioon, miten nämä välineet vaikuttavat rahoitusalan tuottamiin kielteisiin ulkoisvaikutuksiin; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että yksi innovatiivisten rahoitusvälineiden tärkeimmistä eduista on niihin liittyvä kaksoishyöty, sillä ne voivat samanaikaisesti sekä edistää tärkeitä poliittisia tavoitteita, kuten rahoitusmarkkinoiden vakauttamista ja avoimuutta, että tarjota merkittävän tulonlähteen; korostaa tässä yhteydessä, että olisi otettava myös huomioon, miten nämä välineet vaikuttavat rahoitusalan tuottamiin kielteisiin ulkoisvaikutuksiin;

Finanssialan verotus

| 9. | muistuttaa, että veronkierron ja veropetosten arvioidaan aiheuttavan vuosittain 200–250 miljardin euron tulonmenetykset Euroopassa; katsoo siksi, että veropetosten tason vähentäminen auttaisi vähentämään julkista velkaa ilman, että veroja on nostettava; muistuttaa tätä taustaa vasten, että innovatiivinen rahoitus tehostaisi merkittävästi jäsenvaltioiden, EU:n ja kansainvälisen yhteisön pyrkimyksiä budjettiin vaikuttavien veronkierron ja veropetosten sekä muun laittoman pääomapaon torjumisessa; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että veronkierron ja veropetosten arvioidaan aiheuttavan vuosittain 200–250 miljardin euron tulonmenetykset Euroopassa; katsoo siksi, että veropetosten tason vähentäminen auttaisi vähentämään julkista velkaa ilman, että veroja on nostettava; muistuttaa tätä taustaa vasten, että innovatiivinen rahoitus tehostaisi merkittävästi jäsenvaltioiden, EU:n ja kansainvälisen yhteisön pyrkimyksiä budjettiin vaikuttavien veronkierron ja veropetosten sekä muun laittoman pääomapaon torjumisessa;

| 10. | korostaa, että EU:n on vakuutettava kriisin jälkimainingeissa kansalaisensa siitä, että se on halukas ja kyvykäs tasapainottamaan verotuksen konsolidointistrategian ja elvyttävän politiikan varmistaakseen talouden elpymisen pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että EU:n on vakuutettava kriisin jälkimainingeissa kansalaisensa siitä, että se on halukas ja kyvykäs tasapainottamaan verotuksen konsolidointistrategian ja elvyttävän politiikan varmistaakseen talouden elpymisen pitkällä aikavälillä;

| 11. | katsoo, että vaikka sekä sääntelyn että valvonnan suhteen on edistytty viime aikoina tuntuvasti, EU:n rahoitusalaa koskevan lähestymistavan heikkoutena on veropolitiikka; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että vaikka sekä sääntelyn että valvonnan suhteen on edistytty viime aikoina tuntuvasti, EU:n rahoitusalaa koskevan lähestymistavan heikkoutena on veropolitiikka;

| 12. | pitää myönteisenä, että komissio on tunnustanut finanssialan olevan aliverotettu etenkin siksi, että useimmista finanssialan palveluista ei peritä arvonlisäveroa, ja edellyttää innovatiivisia rahoitustoimia alalta perittävien varojen lisäämiseksi ja verorasituksen siirtämiseksi pois työtätekevältä väestöltä; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä, että komissio on tunnustanut finanssialan olevan aliverotettu etenkin siksi, että useimmista finanssialan palveluista ei peritä arvonlisäveroa, ja edellyttää innovatiivisia rahoitustoimia alalta perittävien varojen lisäämiseksi ja verorasituksen siirtämiseksi pois työtätekevältä väestöltä;

| 13. | katsoo, että transaktiomaksun käyttöönotto auttaisi torjumaan rahoitusmarkkinoiden erittäin haitallisia kaupankäyntimalleja, kuten tiettyä lyhyen aikavälin toimintaa ja automatisoitua nopeaa pörssikauppaa, sekä vähentämään keinottelua; korostaa, että transaktiomaksu voisi parantaa tätä kautta markkinoiden tehokkuutta, lisätä avoimuutta, vähentää hintojen liiallista vaihtelua ja luoda finanssialalle kannustimia pitkän aikavälin sijoituksiin, joilla on lisäarvoa reaalitalouden kannalta; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että transaktiomaksun käyttöönotto auttaisi torjumaan rahoitusmarkkinoiden erittäin haitallisia kaupankäyntimalleja, kuten tiettyä lyhyen aikavälin toimintaa ja automatisoitua nopeaa pörssikauppaa, sekä vähentämään keinottelua; korostaa, että transaktiomaksu voisi parantaa tätä kautta markkinoiden tehokkuutta, lisätä avoimuutta, vähentää hintojen liiallista vaihtelua ja luoda finanssialalle kannustimia pitkän aikavälin sijoituksiin, joilla on lisäarvoa reaalitalouden kannalta;

| 14. | korostaa nykyisiä arvioita alhaisesta transaktiomaksusta tulonlähteenä, sillä laajan veropohjan ansiosta transaktiomaksut voisivat tuottaa EU:n tasolla vuosittain lähes 200 miljardin euron tulot ja maailmanlaajuisesti 650 miljardin dollarin tulot; katsoo, että finanssiala voisi tätä kautta korvata merkittävän osan kriisin kustannuksista ja edistää julkisen talouden kestävyyttä; |
| --- | --- |

14.

korostaa nykyisiä arvioita alhaisesta transaktiomaksusta tulonlähteenä, sillä laajan veropohjan ansiosta transaktiomaksut voisivat tuottaa EU:n tasolla vuosittain lähes 200 miljardin euron tulot ja maailmanlaajuisesti 650 miljardin dollarin tulot; katsoo, että finanssiala voisi tätä kautta korvata merkittävän osan kriisin kustannuksista ja edistää julkisen talouden kestävyyttä;

| 15. | ottaa huomioon transaktiomaksua koskevan keskustelun kehittymisen ja tällaisen veron toteutettavuutta, vaikuttavuutta ja tehokkuutta koskevat erilaiset näkemykset sekä rahoitustoimiverosta käynnistetyn keskustelun, mutta panee merkille, että G20-maat eivät ole toistaiseksi kyenneet edistämään mielekkäitä yhteisiä aloitteita tässä asiassa; kehottaa G20-maiden johtajia vauhdittamaan neuvotteluja maailmanlaajuista transaktiomaksua koskevista yhteisistä vähimmäistekijöistä ja ohjeistamaan näiden eri veromuotojen tulevaa kehittämistä; |
| --- | --- |

15.

ottaa huomioon transaktiomaksua koskevan keskustelun kehittymisen ja tällaisen veron toteutettavuutta, vaikuttavuutta ja tehokkuutta koskevat erilaiset näkemykset sekä rahoitustoimiverosta käynnistetyn keskustelun, mutta panee merkille, että G20-maat eivät ole toistaiseksi kyenneet edistämään mielekkäitä yhteisiä aloitteita tässä asiassa; kehottaa G20-maiden johtajia vauhdittamaan neuvotteluja maailmanlaajuista transaktiomaksua koskevista yhteisistä vähimmäistekijöistä ja ohjeistamaan näiden eri veromuotojen tulevaa kehittämistä;

| 16. | kannattaa sellaisen transaktiomaksun käyttöönottoa, jolla parannettaisiin markkinoiden toimintaa vähentämällä keinottelua ja autettaisiin rahoittamaan globaaleja julkisia hyödykkeitä ja pienennettäisiin julkisen talouden alijäämää; katsoo, että transaktiomaksun käyttöönoton olisi oltava mahdollisimman laajapohjainen ja että EU:n olisi edistettävä transaktiomaksun käyttöönottoa maailmanlaajuisesti; katsoo, että jos siinä ei onnistuta, EU:n olisi ensimmäisenä askeleena toteutettava transaktiomaksu unionin tasolla; kehottaa komissiota tekemään pikaisesti toteutettavuustutkimuksen, jossa otetaan huomioon maailmanlaajuisesti tasavertaisten toimintaedellytysten tarve, ja esittämään konkreettisia lainsäädäntöehdotuksia; |
| --- | --- |

16.

kannattaa sellaisen transaktiomaksun käyttöönottoa, jolla parannettaisiin markkinoiden toimintaa vähentämällä keinottelua ja autettaisiin rahoittamaan globaaleja julkisia hyödykkeitä ja pienennettäisiin julkisen talouden alijäämää; katsoo, että transaktiomaksun käyttöönoton olisi oltava mahdollisimman laajapohjainen ja että EU:n olisi edistettävä transaktiomaksun käyttöönottoa maailmanlaajuisesti; katsoo, että jos siinä ei onnistuta, EU:n olisi ensimmäisenä askeleena toteutettava transaktiomaksu unionin tasolla; kehottaa komissiota tekemään pikaisesti toteutettavuustutkimuksen, jossa otetaan huomioon maailmanlaajuisesti tasavertaisten toimintaedellytysten tarve, ja esittämään konkreettisia lainsäädäntöehdotuksia;

| 17. | huomauttaa, että tarkasteltaessa finanssialan verotusvaihtoehtoja globaalilla ja EU:n tasolla olisi otettava huomioon alakohtaisten transaktiomaksujen käyttöönottamisesta saadut kokemukset jäsenvaltioiden tasolla; |
| --- | --- |

17.

huomauttaa, että tarkasteltaessa finanssialan verotusvaihtoehtoja globaalilla ja EU:n tasolla olisi otettava huomioon alakohtaisten transaktiomaksujen käyttöönottamisesta saadut kokemukset jäsenvaltioiden tasolla;

| 18. | korostaa lisäksi, että luonteeltaan puhtaasti keinottelevien transaktioiden siirtyminen muille oikeudenkäyttöalueille aiheuttaisi joitakin haitallisia vaikutuksia, mutta se voisi myös mahdollisesti parantaa markkinoiden tehokkuutta; korostaa lisäksi, että kaikkea keinotteluksi katsottavaa toimintaa ei pidä tuomita, sillä tietyt riskinoton muodot voivat lisätä EU:n rahoitusmarkkinoiden vakautta; |
| --- | --- |

18.

korostaa lisäksi, että luonteeltaan puhtaasti keinottelevien transaktioiden siirtyminen muille oikeudenkäyttöalueille aiheuttaisi joitakin haitallisia vaikutuksia, mutta se voisi myös mahdollisesti parantaa markkinoiden tehokkuutta; korostaa lisäksi, että kaikkea keinotteluksi katsottavaa toimintaa ei pidä tuomita, sillä tietyt riskinoton muodot voivat lisätä EU:n rahoitusmarkkinoiden vakautta;

| 19. | korostaa, että keskitetyillä eurooppalaisilla keskusmarkkinoilla selvitys- ja toimituspalvelut voisivat helpottaa hallinnollisilta kuluiltaan mahdollisesti edullisen ja täytäntöönpanoltaan yksinkertaisen transaktiomaksun käyttöönottoa; muistuttaa kuitenkin, että rahoitusalan globaalius ja sisäiset kytkökset on otettava huomioon muotoiltaessa transaktiomaksun teknisiä puolia; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että keskitetyillä eurooppalaisilla keskusmarkkinoilla selvitys- ja toimituspalvelut voisivat helpottaa hallinnollisilta kuluiltaan mahdollisesti edullisen ja täytäntöönpanoltaan yksinkertaisen transaktiomaksun käyttöönottoa; muistuttaa kuitenkin, että rahoitusalan globaalius ja sisäiset kytkökset on otettava huomioon muotoiltaessa transaktiomaksun teknisiä puolia;

| 20. | panee merkille komission tuoreen tiedonannon ensiaskeleena kohti tämän aiheen käsittelyä; katsoo, että transaktiomaksun käyttöönotosta EU:ssa mahdollisesti syntyviä etuja ja/tai haittoja koskeva todistustaakka on komissiolla ja sen vaikutusarvioinnilla; |
| --- | --- |

20.

panee merkille komission tuoreen tiedonannon ensiaskeleena kohti tämän aiheen käsittelyä; katsoo, että transaktiomaksun käyttöönotosta EU:ssa mahdollisesti syntyviä etuja ja/tai haittoja koskeva todistustaakka on komissiolla ja sen vaikutusarvioinnilla;

| 21. | panee merkille, että tuoreessa komission tiedonannossa ilmoitettiin rahoitusalan verotuksen eri vaihtoehtoja koskevasta vaikutusten arvioinnista, ja kehottaa komissiota tarkastelemaan toteutettavuustutkimuksessaan myös transaktioiden ja tulojen epätasaista maantieteellistä jakautumista sekä mahdollisuutta ottaa käyttöön porrastettu tai tapauskohtainen veroprosentti, joka määräytyy varaluokan, verovaikutuksen, toimijan luonteen taikka tietyntyyppisten transaktioiden lyhytaikaisuuden tai keinottelevan luonteen perusteella; pyytää komissiota käyttämään hyväkseen kaikkea saatavilla olevaa tutkimustietoa; |
| --- | --- |

21.

panee merkille, että tuoreessa komission tiedonannossa ilmoitettiin rahoitusalan verotuksen eri vaihtoehtoja koskevasta vaikutusten arvioinnista, ja kehottaa komissiota tarkastelemaan toteutettavuustutkimuksessaan myös transaktioiden ja tulojen epätasaista maantieteellistä jakautumista sekä mahdollisuutta ottaa käyttöön porrastettu tai tapauskohtainen veroprosentti, joka määräytyy varaluokan, verovaikutuksen, toimijan luonteen taikka tietyntyyppisten transaktioiden lyhytaikaisuuden tai keinottelevan luonteen perusteella; pyytää komissiota käyttämään hyväkseen kaikkea saatavilla olevaa tutkimustietoa;

| 22. | kehottaa komissiota analysoimaan toteutettavuustutkimuksessaan EU:n laajuisen transaktiomaksun eri vaihtoehtoja ja niiden vaikutuksia, mukaan luettuina taloudelle ja yhteiskunnalle koituvat edut siitä, että nykyisin tuntuvia markkinavääristymiä aiheuttavien luonteeltaan keinottelevien transaktioiden valikoima vähenisi; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota analysoimaan toteutettavuustutkimuksessaan EU:n laajuisen transaktiomaksun eri vaihtoehtoja ja niiden vaikutuksia, mukaan luettuina taloudelle ja yhteiskunnalle koituvat edut siitä, että nykyisin tuntuvia markkinavääristymiä aiheuttavien luonteeltaan keinottelevien transaktioiden valikoima vähenisi;

| 23. | korostaa, että transaktiomaksulla pitäisi olla mahdollisimman laaja pohja, jotta rahoitusmarkkinoille voidaan taata tasapuoliset toimintaedellytykset ja jotta transaktioiden siirtyminen vähemmän avoimiin välineisiin voidaan estää; katsoo siksi, että komission toteutettavuustutkimuksessa olisi tarkasteltava kaikkia sijoituskohteita koskevia transaktiota, kuten markkinoiden avista- ja johdannaiskauppoja sekä pörssin ulkopuolisia (OTC-)johdannaissopimuksia; korostaa, että EU:n laajuisen transaktiomaksun luokittelu kauppapaikoilla sovellettavien eriytettyjen prosenttimäärien mukaisesti saattaisi vahvistaa markkinoiden vakautta, kun rahoitusalan toimijoille luotaisiin kannustimia siirtyä pörssin ulkopuolisista järjestelmistä avoimemmille ja hyvin säännellyille kauppapaikoille; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että transaktiomaksulla pitäisi olla mahdollisimman laaja pohja, jotta rahoitusmarkkinoille voidaan taata tasapuoliset toimintaedellytykset ja jotta transaktioiden siirtyminen vähemmän avoimiin välineisiin voidaan estää; katsoo siksi, että komission toteutettavuustutkimuksessa olisi tarkasteltava kaikkia sijoituskohteita koskevia transaktiota, kuten markkinoiden avista- ja johdannaiskauppoja sekä pörssin ulkopuolisia (OTC-)johdannaissopimuksia; korostaa, että EU:n laajuisen transaktiomaksun luokittelu kauppapaikoilla sovellettavien eriytettyjen prosenttimäärien mukaisesti saattaisi vahvistaa markkinoiden vakautta, kun rahoitusalan toimijoille luotaisiin kannustimia siirtyä pörssin ulkopuolisista järjestelmistä avoimemmille ja hyvin säännellyille kauppapaikoille;

| 24. | pitää tässä yhteydessä tervetulleina komission viimeaikaisia, OTC-johdannaisia ja lyhyeksi myyntiä koskevia ehdotuksia, joissa kaikille OTC-johdannaisten kaupoille asetetaan selvät vaatimukset keskitetystä selvitysten ja kaupankäynnin rekisteröinnistä ja jotka näin ollen tekevät laaja-pohjaisen, EU:n laajuisen transaktiomaksun käyttöönotosta teknisesti toteuttamiskelpoisen ehdotuksen; |
| --- | --- |

24.

pitää tässä yhteydessä tervetulleina komission viimeaikaisia, OTC-johdannaisia ja lyhyeksi myyntiä koskevia ehdotuksia, joissa kaikille OTC-johdannaisten kaupoille asetetaan selvät vaatimukset keskitetystä selvitysten ja kaupankäynnin rekisteröinnistä ja jotka näin ollen tekevät laaja-pohjaisen, EU:n laajuisen transaktiomaksun käyttöönotosta teknisesti toteuttamiskelpoisen ehdotuksen;

| 25. | edellyttää, että on määritettävä, kuka viime kädessä maksaa veron, koska maksurasite kohdistuu yleensä kuluttajaan, eli tässä tapauksessa yksityisiin sijoittajiin ja yksittäisiin ihmisiin; korostaa poikkeuksia ja kynnysarvoja koskevien sääntöjen tyhjentävyyden tärkeyttä tämän estämiseksi; |
| --- | --- |

25.

edellyttää, että on määritettävä, kuka viime kädessä maksaa veron, koska maksurasite kohdistuu yleensä kuluttajaan, eli tässä tapauksessa yksityisiin sijoittajiin ja yksittäisiin ihmisiin; korostaa poikkeuksia ja kynnysarvoja koskevien sääntöjen tyhjentävyyden tärkeyttä tämän estämiseksi;

| 26. | pitää tervetulleina IMF:n hiljattain esittämiä ja komission tukemia ehdotuksia pankkien varallisuuteen kohdistuvasta verosta, jonka puitteissa kukin maa voisi periä veroa 2–4 prosenttia BKT:sta tulevien kriisinratkaisujärjestelmien rahoittamiseksi; katsoo, että pankkiveron pitäisi olla oikeassa suhteessa kulloisenkin luottolaitoksen systeemiseen merkitykseen ja sen toimintaan liittyviin riskeihin nähden; |
| --- | --- |

26.

pitää tervetulleina IMF:n hiljattain esittämiä ja komission tukemia ehdotuksia pankkien varallisuuteen kohdistuvasta verosta, jonka puitteissa kukin maa voisi periä veroa 2–4 prosenttia BKT:sta tulevien kriisinratkaisujärjestelmien rahoittamiseksi; katsoo, että pankkiveron pitäisi olla oikeassa suhteessa kulloisenkin luottolaitoksen systeemiseen merkitykseen ja sen toimintaan liittyviin riskeihin nähden;

| 27. | panee merkille, että pankeilta perittävillä maksuilla, finanssitoimintaverolla ja transaktiomaksulla on erilaiset taloudelliset tavoitteet ja tulojenhankkimispotentiaalit; korostaa, että pankkiveroilla ei voida vähentää rahoitusalan keinottelua eikä säännellä varjopankkijärjestelmää, sillä ne perustuvat tasepositioihin; korostaa tässä yhteydessä lisäksi rahoitusvalvontamekanismien ja avoimuuden merkitystä rahoitusjärjestelmän sietokyvyn ja vakauden vahvistamisessa; |
| --- | --- |

27.

panee merkille, että pankeilta perittävillä maksuilla, finanssitoimintaverolla ja transaktiomaksulla on erilaiset taloudelliset tavoitteet ja tulojenhankkimispotentiaalit; korostaa, että pankkiveroilla ei voida vähentää rahoitusalan keinottelua eikä säännellä varjopankkijärjestelmää, sillä ne perustuvat tasepositioihin; korostaa tässä yhteydessä lisäksi rahoitusvalvontamekanismien ja avoimuuden merkitystä rahoitusjärjestelmän sietokyvyn ja vakauden vahvistamisessa;

| 28. | panee merkille IMF:n ehdotuksen rahoitustoimiverosta ja komission äskettäisen sitoumuksen tehdä kattava vaikutustenarviointi sen mahdollisuuksista; korostaa, että rahoitustoimivero on pääasiassa tulojen keräämiseen tähtäävä ja rahoitusalaan kohdennettu verotusväline, joka mahdollistaa liiallisen riskinoton taloudellisen hyödyn ja tuottojen verottamisen ja joka voisi sellaisenaan tarjota ratkaisun rahoitusalan nykyiseen alv-poikkeukseen; |
| --- | --- |

28.

panee merkille IMF:n ehdotuksen rahoitustoimiverosta ja komission äskettäisen sitoumuksen tehdä kattava vaikutustenarviointi sen mahdollisuuksista; korostaa, että rahoitustoimivero on pääasiassa tulojen keräämiseen tähtäävä ja rahoitusalaan kohdennettu verotusväline, joka mahdollistaa liiallisen riskinoton taloudellisen hyödyn ja tuottojen verottamisen ja joka voisi sellaisenaan tarjota ratkaisun rahoitusalan nykyiseen alv-poikkeukseen;

| 29. | on tietoinen finanssialan verotuksen tuottamien lisätulojen eri hallintavaihtoehdoista sekä kansallisella että eurooppalaisella tasolla; korostaa, että on selvitettävä, mihin tarkoitukseen transaktiomaksusta saatavia tuloja olisi käytettävä, ja että näiden vaihtoehtojen arviointia ja priorisointia olisi pidettävänä innovatiivisesta rahoituksesta käytävän yleisen keskustelun olennaisena tekijänä, jotta veronmaksajat saisivat asianmukaisen käsityksen rahoitusalan lisäverotuksen taustalla vaikuttavista perusteista; tähdentää, että maailmanlaajuisesta transaktiomaksusta saatavia tuloja olisi maksun maailmanlaajuisen luonteen vuoksi käytettävä maailmanlaajuisten poliittisten tavoitteiden rahoittamiseen, kuten kehitysmaiden kehittämiseen ja köyhyyden vähentämiseen sekä ilmastonmuutoksen torjuntaan; panee merkille, että komissio pyrkii kasvattamaan EU:n talousarviota innovatiivisten rahoitusvälineiden käytöllä; on vakuuttunut siitä, että, jotta edellä mainittujen innovatiivisten rahoitusvälineiden eurooppalainen lisäarvo voidaan varmistaa, osa näistä tuloista voitaisiin kohdentaa EU:n hankkeiden ja politiikkojen rahoittamiseen; muistuttaa, että komission äskettäisessä tiedonannossa EU:n talousarvion uudelleentarkastelusta katsotaan, että rahoitusalan verotus EU:ssa on mahdollinen omien varojen lähde; edellyttää, että EU:n toimielimet, kansalliset parlamentit, EU:n sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunnan edustajat käyvät laajaa keskustelua näiden politiikkojen mahdollisista vaihtoehdoista, ja sen määrittämisestä, mikä osa kohdennetaan EU:n tasolla, sekä eri tavoista tämän saavuttamiseksi; panee merkille, että kansallisella tasolla kohdennetun tulo-osuuden hallinnoinnissa olisi arvioitava kaikkia mahdollisia vaihtoehtoja, myös tulojen kohdentamista julkisen talouden vakauttamiseen; |
| --- | --- |

29.

on tietoinen finanssialan verotuksen tuottamien lisätulojen eri hallintavaihtoehdoista sekä kansallisella että eurooppalaisella tasolla; korostaa, että on selvitettävä, mihin tarkoitukseen transaktiomaksusta saatavia tuloja olisi käytettävä, ja että näiden vaihtoehtojen arviointia ja priorisointia olisi pidettävänä innovatiivisesta rahoituksesta käytävän yleisen keskustelun olennaisena tekijänä, jotta veronmaksajat saisivat asianmukaisen käsityksen rahoitusalan lisäverotuksen taustalla vaikuttavista perusteista; tähdentää, että maailmanlaajuisesta transaktiomaksusta saatavia tuloja olisi maksun maailmanlaajuisen luonteen vuoksi käytettävä maailmanlaajuisten poliittisten tavoitteiden rahoittamiseen, kuten kehitysmaiden kehittämiseen ja köyhyyden vähentämiseen sekä ilmastonmuutoksen torjuntaan; panee merkille, että komissio pyrkii kasvattamaan EU:n talousarviota innovatiivisten rahoitusvälineiden käytöllä; on vakuuttunut siitä, että, jotta edellä mainittujen innovatiivisten rahoitusvälineiden eurooppalainen lisäarvo voidaan varmistaa, osa näistä tuloista voitaisiin kohdentaa EU:n hankkeiden ja politiikkojen rahoittamiseen; muistuttaa, että komission äskettäisessä tiedonannossa EU:n talousarvion uudelleentarkastelusta katsotaan, että rahoitusalan verotus EU:ssa on mahdollinen omien varojen lähde; edellyttää, että EU:n toimielimet, kansalliset parlamentit, EU:n sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunnan edustajat käyvät laajaa keskustelua näiden politiikkojen mahdollisista vaihtoehdoista, ja sen määrittämisestä, mikä osa kohdennetaan EU:n tasolla, sekä eri tavoista tämän saavuttamiseksi; panee merkille, että kansallisella tasolla kohdennetun tulo-osuuden hallinnoinnissa olisi arvioitava kaikkia mahdollisia vaihtoehtoja, myös tulojen kohdentamista julkisen talouden vakauttamiseen;

| 30. | korostaa, että näiden uusien rahoitusalan verotusvälineiden mahdollista käyttöönottoa olisi analysoitava alan nykyisen verotusympäristön yhteydessä ottaen huomioon sekundaariset vaikutukset ja keskittyen erityisesti vanhojen ja uusien verojen synergian tunnistamiseen; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että näiden uusien rahoitusalan verotusvälineiden mahdollista käyttöönottoa olisi analysoitava alan nykyisen verotusympäristön yhteydessä ottaen huomioon sekundaariset vaikutukset ja keskittyen erityisesti vanhojen ja uusien verojen synergian tunnistamiseen;

| 31. | panee merkille, että komissio pyrkii kasvattamaan EU:n talousarviota innovatiivisten rahoitusvälineiden käytöllä, ja myöntää, että yksityissektorilta saatavan rahoituksen houkuttelemisesta julkisin varoin saattaa koitua hyötyä; on kuitenkin tietoinen siitä, että hankkeiden rahoitusta koskevat erityisjärjestelyt saattavat lisätä vastuusitoumuksia; katsoo siksi, että näitä toimia olisi täydennettävä täysin avoimella tilinpäätöksen julkistamisella ja asianmukaisilla investointeja koskevilla suuntaviivoilla, riskinhallinnalla, riskirajoituksilla ja seuranta- ja valvontamenettelyillä, jotka on kaikki otettava käyttöön demokraattisesti vastuullisella tavalla; |
| --- | --- |

31.

panee merkille, että komissio pyrkii kasvattamaan EU:n talousarviota innovatiivisten rahoitusvälineiden käytöllä, ja myöntää, että yksityissektorilta saatavan rahoituksen houkuttelemisesta julkisin varoin saattaa koitua hyötyä; on kuitenkin tietoinen siitä, että hankkeiden rahoitusta koskevat erityisjärjestelyt saattavat lisätä vastuusitoumuksia; katsoo siksi, että näitä toimia olisi täydennettävä täysin avoimella tilinpäätöksen julkistamisella ja asianmukaisilla investointeja koskevilla suuntaviivoilla, riskinhallinnalla, riskirajoituksilla ja seuranta- ja valvontamenettelyillä, jotka on kaikki otettava käyttöön demokraattisesti vastuullisella tavalla;

Euro-obligaatiot ja eurooppalaiset hankeobligaatiot

| 32. | panee merkille, että euro-obligaatioita pidetään yhä useammin yhteisenä velan hallintavälineenä; panee merkille kaikki tähän tähtäävät tuoreet ehdotukset ja aloitteet; vaatii Eurooppa-neuvostoa ja komissiota reagoimaan välittömästi pysyvästä kriisinhallintamekanismista 16. joulukuuta 2010 annetussa parlamentin päätöslauselmassa (8) esitettyyn pyyntöön tarvittavasta poliittisesta signaalista, jotta komissio ryhtyisi tutkimaan tulevaa euro-obligaatiojärjestelmää niin, että määritellään selvästi olosuhteet, joissa tällainen järjestelmä olisi edullinen kaikille osallistuville jäsenvaltioille ja koko euroalueelle; |
| --- | --- |

32.

panee merkille, että euro-obligaatioita pidetään yhä useammin yhteisenä velan hallintavälineenä; panee merkille kaikki tähän tähtäävät tuoreet ehdotukset ja aloitteet; vaatii Eurooppa-neuvostoa ja komissiota reagoimaan välittömästi pysyvästä kriisinhallintamekanismista 16. joulukuuta 2010 annetussa parlamentin päätöslauselmassa (8) esitettyyn pyyntöön tarvittavasta poliittisesta signaalista, jotta komissio ryhtyisi tutkimaan tulevaa euro-obligaatiojärjestelmää niin, että määritellään selvästi olosuhteet, joissa tällainen järjestelmä olisi edullinen kaikille osallistuville jäsenvaltioille ja koko euroalueelle;

| 33. | tukee ajatusta yhteisten eurooppalaisten hankeobligaatioiden liikkeelle laskemisesta Euroopan huomattavien infrastruktuuritarpeiden ja rakenteellisten hankkeiden rahoittamiseksi Eurooppa 2020 -strategian puitteissa sekä odotettavissa olevien uusien EU:n strategioiden, kuten energia-alan infrastruktuurin kehittämistä koskevan uuden strategian, ja muiden laajan mittakaavan hankkeiden rahoittamiseksi; uskoo, että EU:n hankeobligaatiot varmistaisivat vaadittavat investoinnit ja loisivat riittävästi luottamusta, jotta merkittävät investointihankkeet saisivat tarvittavan tuen, ja muuttuisivat täten merkittäväksi mahdollisimman suuren julkisen tuen hankkimismenetelmäksi; muistuttaa, että näillä hankkeilla on Euroopan saamiseksi kestävämmälle pohjalle edistettävä myös talouksien muuntamista ekologisiksi ja pohjustettava hiilettömään talouteen siirtymistä; |
| --- | --- |

33.

tukee ajatusta yhteisten eurooppalaisten hankeobligaatioiden liikkeelle laskemisesta Euroopan huomattavien infrastruktuuritarpeiden ja rakenteellisten hankkeiden rahoittamiseksi Eurooppa 2020 -strategian puitteissa sekä odotettavissa olevien uusien EU:n strategioiden, kuten energia-alan infrastruktuurin kehittämistä koskevan uuden strategian, ja muiden laajan mittakaavan hankkeiden rahoittamiseksi; uskoo, että EU:n hankeobligaatiot varmistaisivat vaadittavat investoinnit ja loisivat riittävästi luottamusta, jotta merkittävät investointihankkeet saisivat tarvittavan tuen, ja muuttuisivat täten merkittäväksi mahdollisimman suuren julkisen tuen hankkimismenetelmäksi; muistuttaa, että näillä hankkeilla on Euroopan saamiseksi kestävämmälle pohjalle edistettävä myös talouksien muuntamista ekologisiksi ja pohjustettava hiilettömään talouteen siirtymistä;

| 34. | korostaa, että EU:n talousarviosta olisi käytettävä enemmän varoja investointien hankkimiseen; korostaa, että pitkäaikaisen kaupallisen potentiaalin hankkeiden sääntönä olisi oltava, että EU:n varoja käytetään kumppanuudessa yksityisen pankkialan kanssa ja erityisesti Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) välityksellä; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että EU:n talousarviosta olisi käytettävä enemmän varoja investointien hankkimiseen; korostaa, että pitkäaikaisen kaupallisen potentiaalin hankkeiden sääntönä olisi oltava, että EU:n varoja käytetään kumppanuudessa yksityisen pankkialan kanssa ja erityisesti Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) välityksellä;

| 35. | kehottaa komissiota ja Euroopan keskuspankkia tutkimaan, millaisia moraalikatoseurauksia jäsenvaltioille aiheutuu elintärkeiden infrastruktuurihankkeiden rahoittamisesta EU:n joukkovelkakirjalainoilla tai euro-obligaatioilla etenkin silloin, kun kyseiset infrastruktuurihankkeet ovat ylikansallisia; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota ja Euroopan keskuspankkia tutkimaan, millaisia moraalikatoseurauksia jäsenvaltioille aiheutuu elintärkeiden infrastruktuurihankkeiden rahoittamisesta EU:n joukkovelkakirjalainoilla tai euro-obligaatioilla etenkin silloin, kun kyseiset infrastruktuurihankkeet ovat ylikansallisia;

Hiilivero

| 36. | korostaa, että nykyisen verotusmallin pitäisi tukea täysin saastuttaja maksaa -periaatetta hyödyntämällä asianmukaisia innovatiivisia rahoitusvälineitä verotaakan siirtämiseksi vaiheittain ympäristöä pilaaviin, merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjä synnyttäviin tai huomattavia resurssimääriä käyttäviin toimiin; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että nykyisen verotusmallin pitäisi tukea täysin saastuttaja maksaa -periaatetta hyödyntämällä asianmukaisia innovatiivisia rahoitusvälineitä verotaakan siirtämiseksi vaiheittain ympäristöä pilaaviin, merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjä synnyttäviin tai huomattavia resurssimääriä käyttäviin toimiin;

| 37. | kannattaa näin ollen päästökauppaohjelman vahvistamista ja energiaverotusta koskevan direktiivin perusteellista tarkistamista, jotta hiilidioksidipäästöistä ja energiasisällöstä voidaan tehdä energiatuotteiden verotuksen keskeisiä perusteita; |
| --- | --- |

37.

kannattaa näin ollen päästökauppaohjelman vahvistamista ja energiaverotusta koskevan direktiivin perusteellista tarkistamista, jotta hiilidioksidipäästöistä ja energiasisällöstä voidaan tehdä energiatuotteiden verotuksen keskeisiä perusteita;

| 38. | korostaa, että molemmilla välineillä on tärkeä kaksoishyöty, sillä ne toisaalta kannustavat merkittävällä tavalla siirtymistä hiilettömiin, kestäviin ja uusiutuviin energianlähteisiin ja toisaalta tarjoavat merkittäviä lisätuloja; muistuttaa kuitenkin, että hiiliveron käyttöönoton tärkeimpänä syynä on kulutustottumusten ja tuotantorakenteiden muuttaminen, koska kaavaillut tulot pienenevät, kun tuotantomalleissa siirrytään kestäviin ja uusiutuviin energianlähteisiin; |
| --- | --- |

38.

korostaa, että molemmilla välineillä on tärkeä kaksoishyöty, sillä ne toisaalta kannustavat merkittävällä tavalla siirtymistä hiilettömiin, kestäviin ja uusiutuviin energianlähteisiin ja toisaalta tarjoavat merkittäviä lisätuloja; muistuttaa kuitenkin, että hiiliveron käyttöönoton tärkeimpänä syynä on kulutustottumusten ja tuotantorakenteiden muuttaminen, koska kaavaillut tulot pienenevät, kun tuotantomalleissa siirrytään kestäviin ja uusiutuviin energianlähteisiin;

| 39. | katsoo, että hiiliveron ja energiaverotusta koskevan direktiivin tarkistamisen yhteydessä olisi asetettava kaikille jäsenvaltioille pakolliset vähimmäisvaatimukset ja jätettävä jäsenvaltioiden päätettäväksi, haluavatko ne asettaa tiukempia vaatimuksia; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että hiiliveron ja energiaverotusta koskevan direktiivin tarkistamisen yhteydessä olisi asetettava kaikille jäsenvaltioille pakolliset vähimmäisvaatimukset ja jätettävä jäsenvaltioiden päätettäväksi, haluavatko ne asettaa tiukempia vaatimuksia;

| 40. | korostaa, että olisi säädettävä asianmukaisista siirtymäkausista, jotta voidaan estää hiilivuodot ja kohtuuttoman rasituksen siirtyminen pienituloisille kuluttajille; pitää lisäksi hyödyllisenä säätää pienituloisia kotitalouksia suosivista erityistoimista sekä julkisen sektorin infrastruktuuriin ja kotitalouksien energiatehokkuuteen tehtävien investointien tehostamisesta; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että olisi säädettävä asianmukaisista siirtymäkausista, jotta voidaan estää hiilivuodot ja kohtuuttoman rasituksen siirtyminen pienituloisille kuluttajille; pitää lisäksi hyödyllisenä säätää pienituloisia kotitalouksia suosivista erityistoimista sekä julkisen sektorin infrastruktuuriin ja kotitalouksien energiatehokkuuteen tehtävien investointien tehostamisesta;

| 41. | katsoo kuitenkin, että ennen kuin EU:hun tuotavista tuotteista aletaan periä veroa, olisi tutkittava perin pohjin mahdollisuutta globaaliin sopimukseen G20-maiden tasolla tai WTO:ssa, jotta tämä rajamaksujärjestelmä ei johtaisi raaka-ainepulaan ja kolmansien maiden EU-vientiä kohtaan toteuttamiin kostotoimiin; |
| --- | --- |

41.

katsoo kuitenkin, että ennen kuin EU:hun tuotavista tuotteista aletaan periä veroa, olisi tutkittava perin pohjin mahdollisuutta globaaliin sopimukseen G20-maiden tasolla tai WTO:ssa, jotta tämä rajamaksujärjestelmä ei johtaisi raaka-ainepulaan ja kolmansien maiden EU-vientiä kohtaan toteuttamiin kostotoimiin;

| 42. | kiinnittää huomiota siihen, että nousevan talouden maiden energiantarpeen kasvun vuoksi EU:n on ehdottomasti saatava riittävästi investointeja energiahuollon ja -tehokkuuden aloille, sillä niillä voidaan lujittaa EU:n energia-alan infrastruktuuria ja vähentää mahdollisimman paljon alttiutta markkinaheilahteluille, jotka saattavat vaikuttaa kielteisesti EU:n talouteen ja Eurooppa 2020 -tavoitteisiin; |
| --- | --- |

42.

kiinnittää huomiota siihen, että nousevan talouden maiden energiantarpeen kasvun vuoksi EU:n on ehdottomasti saatava riittävästi investointeja energiahuollon ja -tehokkuuden aloille, sillä niillä voidaan lujittaa EU:n energia-alan infrastruktuuria ja vähentää mahdollisimman paljon alttiutta markkinaheilahteluille, jotka saattavat vaikuttaa kielteisesti EU:n talouteen ja Eurooppa 2020 -tavoitteisiin;

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan ilmastonmuutosverotuksesta saatavien tulojen kohdentamista tutkimus- ja kehittämistoimiin ja toimiin, joilla pyritään vähentämään hiilipäästöjä ja torjumaan ilmaston lämpenemistä, tehostamaan energiatehokkuutta ja kohentamaan EU:n ja kehitysmaiden energia-alan infrastruktuuria; muistuttaa tässä yhteydessä, että päästökauppadirektiivin mukaisesti vähintään 50 prosenttia EU:n päästöhuutokaupasta saatavista tuloista olisi kohdennettava ilmastonmuutosta torjuviin toimiin myös kehitysmaissa; |
| --- | --- |

43.

kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan ilmastonmuutosverotuksesta saatavien tulojen kohdentamista tutkimus- ja kehittämistoimiin ja toimiin, joilla pyritään vähentämään hiilipäästöjä ja torjumaan ilmaston lämpenemistä, tehostamaan energiatehokkuutta ja kohentamaan EU:n ja kehitysmaiden energia-alan infrastruktuuria; muistuttaa tässä yhteydessä, että päästökauppadirektiivin mukaisesti vähintään 50 prosenttia EU:n päästöhuutokaupasta saatavista tuloista olisi kohdennettava ilmastonmuutosta torjuviin toimiin myös kehitysmaissa;

| 44. | toteaa, että energiatehokkuutta koskevien toimenpiteiden kiertävät rahoitusvälineet edustavat ympäristöystävällisten hankkeiden innovatiivisia rahoitustapoja; pitää myönteisenä, että perustetaan rahoitusjärjestely, joka saattaa houkuttaa myös yksityisiä investoijia (julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden yhteydessä) ja jolla Euroopan energia-alan elvytysohjelmaa koskevan asetuksen sitomattomat määrärahat käytetään energiatehokkuutta ja uusiutuvia energianlähteitä koskevien aloitteiden tukemiseen; pyytää komissiota arvioimaan huolellisesti tämän välineen vaikuttavuutta ja analysoimaan, missä määrin myös energiaa, energiatehokkuutta ja raaka-aineita koskevissa aloitteissa voitaisiin soveltaa vastaavaa lähestymistapaa, kun EU:n talousarviovaroja jää käyttämättä; |
| --- | --- |

44.

toteaa, että energiatehokkuutta koskevien toimenpiteiden kiertävät rahoitusvälineet edustavat ympäristöystävällisten hankkeiden innovatiivisia rahoitustapoja; pitää myönteisenä, että perustetaan rahoitusjärjestely, joka saattaa houkuttaa myös yksityisiä investoijia (julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden yhteydessä) ja jolla Euroopan energia-alan elvytysohjelmaa koskevan asetuksen sitomattomat määrärahat käytetään energiatehokkuutta ja uusiutuvia energianlähteitä koskevien aloitteiden tukemiseen; pyytää komissiota arvioimaan huolellisesti tämän välineen vaikuttavuutta ja analysoimaan, missä määrin myös energiaa, energiatehokkuutta ja raaka-aineita koskevissa aloitteissa voitaisiin soveltaa vastaavaa lähestymistapaa, kun EU:n talousarviovaroja jää käyttämättä;

| 45. | ottaa huomioon energiatehokkuuden merkittävyyden ja kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään rakennerahastoja rakennusten ja erityisesti asuinhuoneistojen energiatehokkuuden lisäämiseen; kehottaa käyttämään tehokkaasti Euroopan investointipankin ja muiden julkisten rahoituslaitosten rahoitusta, koordinoimaan EU:n rahastoja ja kansallisia rahastoja sekä muita tukimuotoja, joilla voidaan hankkia investointeja energiatehokkuuteen, jotta EU:n tavoitteet voidaan saavuttaa; |
| --- | --- |

45.

ottaa huomioon energiatehokkuuden merkittävyyden ja kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään rakennerahastoja rakennusten ja erityisesti asuinhuoneistojen energiatehokkuuden lisäämiseen; kehottaa käyttämään tehokkaasti Euroopan investointipankin ja muiden julkisten rahoituslaitosten rahoitusta, koordinoimaan EU:n rahastoja ja kansallisia rahastoja sekä muita tukimuotoja, joilla voidaan hankkia investointeja energiatehokkuuteen, jotta EU:n tavoitteet voidaan saavuttaa;

| 46. | muistuttaa, että jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa asuntojen remontointia ja energiatehokkuuden lisäämistä koskeviin palveluihin; |
| --- | --- |

46.

muistuttaa, että jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa asuntojen remontointia ja energiatehokkuuden lisäämistä koskeviin palveluihin;

| 47. | katsoo myös, että resurssien säästäväinen käyttö ja ympäristöystävällistä teknologiaa koskevat innovaatiot ovat erittäin merkittäviä kilpailukyvylle; |
| --- | --- |

47.

katsoo myös, että resurssien säästäväinen käyttö ja ympäristöystävällistä teknologiaa koskevat innovaatiot ovat erittäin merkittäviä kilpailukyvylle;

| 48. | korostaa, että uutta innovatiivista verotusta kehitettäessä ja lopulta sovellettaessa on tehtävä kokonaisvaltainen, rajatylittävä ja eri aloja koskeva arviointi ympäristö- ja ilmastotoimien erilaisista nykyisistä ja kaavailluista rahoitus- ja verotusmalleista ja tuista, jota voitaisiin kutsua ympäristöalan rahoitusta koskevaksi de Larosière -menettelyksi, jotta voidaan suunnata toimet paremmin näihin uusiin välineisiin ja välttää mahdolliset päällekkäisyydet ja/tai ristiriitaiset menettelyt; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että uutta innovatiivista verotusta kehitettäessä ja lopulta sovellettaessa on tehtävä kokonaisvaltainen, rajatylittävä ja eri aloja koskeva arviointi ympäristö- ja ilmastotoimien erilaisista nykyisistä ja kaavailluista rahoitus- ja verotusmalleista ja tuista, jota voitaisiin kutsua ympäristöalan rahoitusta koskevaksi de Larosière -menettelyksi, jotta voidaan suunnata toimet paremmin näihin uusiin välineisiin ja välttää mahdolliset päällekkäisyydet ja/tai ristiriitaiset menettelyt;

| 49. | toteaa, että hiilivero olisi pikemminkin päästöjen vähentämiskeino kuin pitkäaikainen tulonlähde, sillä jos välineestä tulee tehokas, tämä tulonlähde ehtyy; |
| --- | --- |

49.

toteaa, että hiilivero olisi pikemminkin päästöjen vähentämiskeino kuin pitkäaikainen tulonlähde, sillä jos välineestä tulee tehokas, tämä tulonlähde ehtyy;

Kehitysyhteistyön rahoittaminen

| 50. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan uudelleen, että ne varaavat 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan viralliseen kehitysapuun; pitää valitettavana, että vaikka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tämän 0,7 prosentin tavoitteen, ainoastaan Ruotsi, Luxemburg, Tanska ja Alankomaat saavuttivat tai ylittivät sen vuonna 2008; |
| --- | --- |

50.

kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan uudelleen, että ne varaavat 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan viralliseen kehitysapuun; pitää valitettavana, että vaikka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tämän 0,7 prosentin tavoitteen, ainoastaan Ruotsi, Luxemburg, Tanska ja Alankomaat saavuttivat tai ylittivät sen vuonna 2008;

| 51. | huomauttaa, että maailmanlaajuisesta kriisistä huolimatta koko Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot pysyvät johtavana kehitysavun antajana, sillä niiden osuus koko maailman kehitysavusta oli 56 prosenttia eli arvoltaan 49 miljardia euroa vuonna 2009, ja että EU-maiden hallitukset ovat sitoutuneet yhteisesti siihen, että vuonna 2010 viralliseen kehitysapuun kohdennetaan 0,56 prosenttia bruttokansantulosta ja että vuonna 2015 osuus on 0,70 prosenttia bruttokansantulosta; |
| --- | --- |

51.

huomauttaa, että maailmanlaajuisesta kriisistä huolimatta koko Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot pysyvät johtavana kehitysavun antajana, sillä niiden osuus koko maailman kehitysavusta oli 56 prosenttia eli arvoltaan 49 miljardia euroa vuonna 2009, ja että EU-maiden hallitukset ovat sitoutuneet yhteisesti siihen, että vuonna 2010 viralliseen kehitysapuun kohdennetaan 0,56 prosenttia bruttokansantulosta ja että vuonna 2015 osuus on 0,70 prosenttia bruttokansantulosta;

| 52. | korostaa olevan erittäin tärkeää, että kaikkeen EU:n kehitysapuun ja humanitaariseen apuun sovelletaan moitteettoman varainhoidon periaatteita, erityisesti koska tätä apua koskevaan päätöksentekoon ja täytäntöönpanoon osallistuvien Euroopan toimielinten on oltava täydessä vastuussa Euroopan kansalaisille ja veronmaksajille; |
| --- | --- |

52.

korostaa olevan erittäin tärkeää, että kaikkeen EU:n kehitysapuun ja humanitaariseen apuun sovelletaan moitteettoman varainhoidon periaatteita, erityisesti koska tätä apua koskevaan päätöksentekoon ja täytäntöönpanoon osallistuvien Euroopan toimielinten on oltava täydessä vastuussa Euroopan kansalaisille ja veronmaksajille;

| 53. | korostaa, että innovatiivinen kehitysyhteistyön rahoitus voi täydentää perinteisiä kehitysapujärjestelmiä ja auttaa niitä saavuttamaan tavoitteensa aikataulun mukaisesti; muistuttaa, että innovatiivisten rahoitusvälineiden olisi täydennettävä kehitysyhteistyöhön YK:n tavoitteen mukaisesti kohdennettavaa 0,7 prosentin BKT-osuutta; korostaa, että kehitysyhteistyön innovatiivisen rahoituksen pitäisi olla luonteeltaan monipuolista mahdollisten tulojen maksimoimiseksi, mutta se pitäisi myös räätälöidä vastaamaan kunkin vastaanottajamaan omiin tavoitteisiin ja vastaanottajamaan pitäisi olla vahvasti omavastuullinen; korostaa samanaikaisesti, että kehitysmaiden on vauhditettava omia verotusalan toimiaan ja erityisesti verojen perimistä ja veronkierron torjuntaa, koska ne ovat ratkaisevia vakaan finanssipolitiikan toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että innovatiivinen kehitysyhteistyön rahoitus voi täydentää perinteisiä kehitysapujärjestelmiä ja auttaa niitä saavuttamaan tavoitteensa aikataulun mukaisesti; muistuttaa, että innovatiivisten rahoitusvälineiden olisi täydennettävä kehitysyhteistyöhön YK:n tavoitteen mukaisesti kohdennettavaa 0,7 prosentin BKT-osuutta; korostaa, että kehitysyhteistyön innovatiivisen rahoituksen pitäisi olla luonteeltaan monipuolista mahdollisten tulojen maksimoimiseksi, mutta se pitäisi myös räätälöidä vastaamaan kunkin vastaanottajamaan omiin tavoitteisiin ja vastaanottajamaan pitäisi olla vahvasti omavastuullinen; korostaa samanaikaisesti, että kehitysmaiden on vauhditettava omia verotusalan toimiaan ja erityisesti verojen perimistä ja veronkierron torjuntaa, koska ne ovat ratkaisevia vakaan finanssipolitiikan toteuttamiseksi;

| 54. | tähdentää, että tehokas ja laadukas kehitysavun toimittaminen edellyttää erityisiä koordinointitoimia ja hallinnointijärjestelyjä; katsoo, että Euroopan kehitysavun sirpaleisuus aiheuttaa tehottomuutta, jolla on sekä rahoitusseurauksia että poliittisia seurauksia, ja että tämän ongelman poistaminen tuottaisi arvioiden mukaan jäsenvaltioille vuosittain tehokkuuslisää aina kuuden miljardin euron edestä ja helpottaisi lisäksi kumppanimaan hallinnointityötä; |
| --- | --- |

54.

tähdentää, että tehokas ja laadukas kehitysavun toimittaminen edellyttää erityisiä koordinointitoimia ja hallinnointijärjestelyjä; katsoo, että Euroopan kehitysavun sirpaleisuus aiheuttaa tehottomuutta, jolla on sekä rahoitusseurauksia että poliittisia seurauksia, ja että tämän ongelman poistaminen tuottaisi arvioiden mukaan jäsenvaltioille vuosittain tehokkuuslisää aina kuuden miljardin euron edestä ja helpottaisi lisäksi kumppanimaan hallinnointityötä;

| 55. | muistuttaa, että tarvitaan 300 miljardia dollaria, jotta vuosituhannen kehitystavoitteet voidaan saavuttaa vuoteen 2015 mennessä; pitää valitettavana, että syyskuussa 2010 pidetyssä YK:n korkean tason huippukokouksessa vuosituhannen kehitystavoitteista antamastaan julistuksesta huolimatta useimmat teollisuusmaat eivät ole vielä noudattaneet vuonna 2005 tekemäänsä sitoumusta lisätä kehitysapuaan, ja katsoo, että yhteisiä ponnisteluja on tehostettava; korostaa, ettei ole hyväksyttävää, että jotkut maat saattaisivat pitää innovatiivisen rahoituksen mekanismeja kannustuksena luopua julkisesta kehitysavusta; tähdentää lisäksi, että julkisen kehitysavun sitoumukset ja innovatiiviset rahoitusmekanismit on nähtävä keskeisinä ja toisiaan täydentävinä tekijöinä köyhyyden torjunnassa; |
| --- | --- |

55.

muistuttaa, että tarvitaan 300 miljardia dollaria, jotta vuosituhannen kehitystavoitteet voidaan saavuttaa vuoteen 2015 mennessä; pitää valitettavana, että syyskuussa 2010 pidetyssä YK:n korkean tason huippukokouksessa vuosituhannen kehitystavoitteista antamastaan julistuksesta huolimatta useimmat teollisuusmaat eivät ole vielä noudattaneet vuonna 2005 tekemäänsä sitoumusta lisätä kehitysapuaan, ja katsoo, että yhteisiä ponnisteluja on tehostettava; korostaa, ettei ole hyväksyttävää, että jotkut maat saattaisivat pitää innovatiivisen rahoituksen mekanismeja kannustuksena luopua julkisesta kehitysavusta; tähdentää lisäksi, että julkisen kehitysavun sitoumukset ja innovatiiviset rahoitusmekanismit on nähtävä keskeisinä ja toisiaan täydentävinä tekijöinä köyhyyden torjunnassa;

| 56. | korostaa, että innovatiivisten rahoitusvälineiden julkinen valvonta ja avoimuus ovat välttämättömiä edellytyksiä niiden käyttöönotolle, mikä ilmentää viimeaikaisten rahoitus- ja elintarvikekriisien opetuksia; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että innovatiivisten rahoitusvälineiden julkinen valvonta ja avoimuus ovat välttämättömiä edellytyksiä niiden käyttöönotolle, mikä ilmentää viimeaikaisten rahoitus- ja elintarvikekriisien opetuksia;

| 57. | korostaa, että on pikaisesti parannettava paikallisilla markkinoilla vaurautta luovien toimien koordinointia unionissa ja että innovatiivisen kehitysrahoituksen edistäminen ei saa olla pelkästään verotuksen lisäämistä, vaan on myös tutkittava muita mahdollisuuksia, kuten kotimaisen tulonmuodostuksen lisäämistä, mihin voidaan päästä parhaiten tunnustamalla ja turvaamalla omaisuuteen liittyvät oikeudet, kartoittamalla maita ja parantamalla liike- ja investointitoiminnan edellytyksiä kehitysmaissa; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että on pikaisesti parannettava paikallisilla markkinoilla vaurautta luovien toimien koordinointia unionissa ja että innovatiivisen kehitysrahoituksen edistäminen ei saa olla pelkästään verotuksen lisäämistä, vaan on myös tutkittava muita mahdollisuuksia, kuten kotimaisen tulonmuodostuksen lisäämistä, mihin voidaan päästä parhaiten tunnustamalla ja turvaamalla omaisuuteen liittyvät oikeudet, kartoittamalla maita ja parantamalla liike- ja investointitoiminnan edellytyksiä kehitysmaissa;

| 58. | muistuttaa, että vakavat pandeemiset sairaudet – aids, tuberkuloosi ja malaria –, jotka koettelevat kehitysmaita ja eritoten Saharan eteläpuolista Afrikkaa, ovat suuri este vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiselle; huomauttaa tässä yhteydessä, että lentolippujen hintoihin sisällytettävä solidaarisuusmaksu on tärkeä rahoitusväline, jolla voidaan puuttua terveysongelmiin ja jota on edelleen kehitettävä; kehottaa komissiota erityisesti tarkastelemaan uusia rahoitusmekanismeja, joilla voidaan puuttua globaaleihin terveysongelmiin, ja parantamaan lääkkeiden saatavuutta köyhissä maissa; |
| --- | --- |

58.

muistuttaa, että vakavat pandeemiset sairaudet – aids, tuberkuloosi ja malaria –, jotka koettelevat kehitysmaita ja eritoten Saharan eteläpuolista Afrikkaa, ovat suuri este vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiselle; huomauttaa tässä yhteydessä, että lentolippujen hintoihin sisällytettävä solidaarisuusmaksu on tärkeä rahoitusväline, jolla voidaan puuttua terveysongelmiin ja jota on edelleen kehitettävä; kehottaa komissiota erityisesti tarkastelemaan uusia rahoitusmekanismeja, joilla voidaan puuttua globaaleihin terveysongelmiin, ja parantamaan lääkkeiden saatavuutta köyhissä maissa;

| 59. | korostaa, että ilmastonmuutos vaikuttaa erityisesti kehitysmaihin, ja katsoo, että ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemiseen ja energiaköyhyyden vähentämiseen tähtääviä toimia rahoittamalla edistetään vuosituhattavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että ilmastonmuutos vaikuttaa erityisesti kehitysmaihin, ja katsoo, että ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemiseen ja energiaköyhyyden vähentämiseen tähtääviä toimia rahoittamalla edistetään vuosituhattavoitteiden saavuttamista;

| 60. | panee tyytyväisenä merkille, että 22. syyskuuta 2010 hyväksytyssä vuosituhannen kehitystavoitteita käsitelleen YK:n huippukokouksen loppujulistuksessa mainitaan ensimmäistä kertaa nimenomaisesti innovatiivisen rahoituksen rooli vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

60.

panee tyytyväisenä merkille, että 22. syyskuuta 2010 hyväksytyssä vuosituhannen kehitystavoitteita käsitelleen YK:n huippukokouksen loppujulistuksessa mainitaan ensimmäistä kertaa nimenomaisesti innovatiivisen rahoituksen rooli vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa;

| 61. | korostaa, että tähän mennessä käyttöön otetut innovatiiviset rahoitusmekanismit, erityisesti lääkkeiden hankintaa varten perustettu kansainvälinen rahasto UNITAID, rokotusohjelmia rahoittava kansainvälinen rahoitusväline (IFFIm) ja pneumokokkirokotusta koskeva markkinoiden ennakkositoutuminen (AMC), ovat olleet menestyksekkäitä ja että niiden avulla on kerätty tähän mennessä yli kaksi miljardia Yhdysvaltojen dollaria; toteaa, että myös monet muut innovatiiviset rahoitusmekanismit, kuten velkojen anteeksianto luonnonsuojelun tai terveydenhuollon hyväksi tai bunkkeriöljyverot, ovat osoittautuneet tehokkaiksi; |
| --- | --- |

61.

korostaa, että tähän mennessä käyttöön otetut innovatiiviset rahoitusmekanismit, erityisesti lääkkeiden hankintaa varten perustettu kansainvälinen rahasto UNITAID, rokotusohjelmia rahoittava kansainvälinen rahoitusväline (IFFIm) ja pneumokokkirokotusta koskeva markkinoiden ennakkositoutuminen (AMC), ovat olleet menestyksekkäitä ja että niiden avulla on kerätty tähän mennessä yli kaksi miljardia Yhdysvaltojen dollaria; toteaa, että myös monet muut innovatiiviset rahoitusmekanismit, kuten velkojen anteeksianto luonnonsuojelun tai terveydenhuollon hyväksi tai bunkkeriöljyverot, ovat osoittautuneet tehokkaiksi;

| 62. | palauttaa mieliin, että syyskuussa 2010 järjestetyssä vuosituhannen kehitystavoitteita käsitelleessä YK:n huippukokouksessa jotkut eurooppalaiset valtion- ja hallitusten päämiehet tukivat voimakkaasti transaktiomaksun käyttöönottoa, ja odottaa nyt näiltä johtajilta tämän sitoumuksen mukaisia toimia; |
| --- | --- |

62.

palauttaa mieliin, että syyskuussa 2010 järjestetyssä vuosituhannen kehitystavoitteita käsitelleessä YK:n huippukokouksessa jotkut eurooppalaiset valtion- ja hallitusten päämiehet tukivat voimakkaasti transaktiomaksun käyttöönottoa, ja odottaa nyt näiltä johtajilta tämän sitoumuksen mukaisia toimia;

| 63. | kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole vuonna 2006 perustetun innovatiivisia rahoitusmekanismeja pohtivan ryhmän jäseniä, liittymään siihen ja osallistumaan kaikkiin nykyisiin mekanismeihin, muun muassa lentolippujen yhteydessä maksettavaan solidaarisuusmaksuun; |
| --- | --- |

63.

kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole vuonna 2006 perustetun innovatiivisia rahoitusmekanismeja pohtivan ryhmän jäseniä, liittymään siihen ja osallistumaan kaikkiin nykyisiin mekanismeihin, muun muassa lentolippujen yhteydessä maksettavaan solidaarisuusmaksuun;

| 64. | kehottaa komissiota ehdottamaan kehitysyhteistyön innovatiivisten rahoitusmekanismien käyttöönottoa unionin tasolla; |
| --- | --- |

64.

kehottaa komissiota ehdottamaan kehitysyhteistyön innovatiivisten rahoitusmekanismien käyttöönottoa unionin tasolla;

| 65. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioiden hallituksia pohtimaan perusteellisesti mahdollisuutta järjestää maailmanlaajuisia arpajaisia, joilla rahoitettaisiin nälän torjuntaa, kuten Maailman elintarvikeohjelma on elintarvikehankkeen mukaisesti esittänyt; |
| --- | --- |

65.

kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioiden hallituksia pohtimaan perusteellisesti mahdollisuutta järjestää maailmanlaajuisia arpajaisia, joilla rahoitettaisiin nälän torjuntaa, kuten Maailman elintarvikeohjelma on elintarvikehankkeen mukaisesti esittänyt;

| 66. | katsoo, että julkisella kehitysavulla ei kyetä poistamaan köyhyyttä, jos G20-maat, EU ja rahoituslaitokset eivät asetu määrätietoisesti vastustamaan vastaanottajamaiden korruptoitunutta hallintoa; korostaa näin ollen, että on lisättävä kehitysmaiden veroviranomaisten, oikeuslaitosten ja korruption vastaisten elinten vahvistamiseen tarkoitettua EU:n avustusta; vaatii jäsenvaltioita torjumaan lahjontaa, jota harjoittavat niiden lainkäyttöalueelle sijoittuneet mutta kehitysmaissa toimivat yhtiöt; |
| --- | --- |

66.

katsoo, että julkisella kehitysavulla ei kyetä poistamaan köyhyyttä, jos G20-maat, EU ja rahoituslaitokset eivät asetu määrätietoisesti vastustamaan vastaanottajamaiden korruptoitunutta hallintoa; korostaa näin ollen, että on lisättävä kehitysmaiden veroviranomaisten, oikeuslaitosten ja korruption vastaisten elinten vahvistamiseen tarkoitettua EU:n avustusta; vaatii jäsenvaltioita torjumaan lahjontaa, jota harjoittavat niiden lainkäyttöalueelle sijoittuneet mutta kehitysmaissa toimivat yhtiöt;

| 67. | muistuttaa, että kehitysmaat menettävät vuosittain arviolta 800 miljardia euroa eli 10 kertaa julkisen kehitysavun verran laittomien pääomavirtojen, veronkierron ja muiden sellaisten laittomien käytäntöjen vuoksi, joiden estäminen ja vähentäminen voisi ratkaisevasti auttaa saavuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet; vaatii, että EU ja sen jäsenvaltiot ottavat kaikilla kansainvälisillä foorumeilla ensisijaiseksi tavoitteekseen veroparatiisien, korruption ja haitallisten verotusrakenteiden torjunnan, jotta kehitysmaat voivat lisätä omia tulojaan; |
| --- | --- |

67.

muistuttaa, että kehitysmaat menettävät vuosittain arviolta 800 miljardia euroa eli 10 kertaa julkisen kehitysavun verran laittomien pääomavirtojen, veronkierron ja muiden sellaisten laittomien käytäntöjen vuoksi, joiden estäminen ja vähentäminen voisi ratkaisevasti auttaa saavuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet; vaatii, että EU ja sen jäsenvaltiot ottavat kaikilla kansainvälisillä foorumeilla ensisijaiseksi tavoitteekseen veroparatiisien, korruption ja haitallisten verotusrakenteiden torjunnan, jotta kehitysmaat voivat lisätä omia tulojaan;

| 68. | muistuttaa, että G20-ryhmällä on yhteinen vastuu kriisin vaikutusten lieventämisestä kehitysmaissa, joihin kriisin välilliset vaikutukset ovat kohdistuneet ankarasti; |
| --- | --- |

68.

muistuttaa, että G20-ryhmällä on yhteinen vastuu kriisin vaikutusten lieventämisestä kehitysmaissa, joihin kriisin välilliset vaikutukset ovat kohdistuneet ankarasti;

| 69. | vaatii, että julkisen kehitysavun avoimuuden saavuttamiseksi olisi edistettävä vastuuvelvollisuutta lujittamalla kansallisia valvontamekanismeja ja kehitysavun parlamentaarista valvontaa; kehottaa EU:ta ja G20-ryhmää jatkamaan ankaria toimiaan veroparatiiseja ja verosalaisuutta vastaan ja edistämään maakohtaista raportointia; |
| --- | --- |

69.

vaatii, että julkisen kehitysavun avoimuuden saavuttamiseksi olisi edistettävä vastuuvelvollisuutta lujittamalla kansallisia valvontamekanismeja ja kehitysavun parlamentaarista valvontaa; kehottaa EU:ta ja G20-ryhmää jatkamaan ankaria toimiaan veroparatiiseja ja verosalaisuutta vastaan ja edistämään maakohtaista raportointia;

| 70. | kehottaa neuvostoa ja komissiota edistämään ja pyrkimään ottamaan käyttöön seuraavia innovatiivisia kehitysyhteistyön rahoitusvälineitä: kansainvälinen transaktiomaksu, kuljetusmaksut, laittomien pääomavirtojen torjuntatoimet ja rahalähetysten kulujen alentaminen; |
| --- | --- |

70.

kehottaa neuvostoa ja komissiota edistämään ja pyrkimään ottamaan käyttöön seuraavia innovatiivisia kehitysyhteistyön rahoitusvälineitä: kansainvälinen transaktiomaksu, kuljetusmaksut, laittomien pääomavirtojen torjuntatoimet ja rahalähetysten kulujen alentaminen;

| 71. | toteaa, että rahoitus- ja talouskriisin johdosta monet kehitysmaat ajautuvat uuteen velkakriisiin, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan jälleen kehitysmaiden velkataakan keventämiseksi; |
| --- | --- |

71.

toteaa, että rahoitus- ja talouskriisin johdosta monet kehitysmaat ajautuvat uuteen velkakriisiin, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan jälleen kehitysmaiden velkataakan keventämiseksi;

| 72. | muistuttaa, että kehitysmailla on kaikkein vähiten keinoja selviytyä ilmastonmuutoksesta ja että yleensä ottaen ne ovat todennäköisesti tämän ilmiön ensisijaisia uhreja; kehottaa panemaan täytäntöön Kööpenhaminan sitoumuksen ja maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman yhteydessä tehdyn EU:n rahoituslupauksen; vaatii EU:ta ottamaan johtoaseman teollisuusmaiden yhteisaloitteissa, joilla panostetaan enemmän ja kohdistetummin kehitysyhteistyön tukemiseen kolmannessa maailmassa, sillä teollisuusmailla on asiassa historiallinen vastuu; |
| --- | --- |

72.

muistuttaa, että kehitysmailla on kaikkein vähiten keinoja selviytyä ilmastonmuutoksesta ja että yleensä ottaen ne ovat todennäköisesti tämän ilmiön ensisijaisia uhreja; kehottaa panemaan täytäntöön Kööpenhaminan sitoumuksen ja maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman yhteydessä tehdyn EU:n rahoituslupauksen; vaatii EU:ta ottamaan johtoaseman teollisuusmaiden yhteisaloitteissa, joilla panostetaan enemmän ja kohdistetummin kehitysyhteistyön tukemiseen kolmannessa maailmassa, sillä teollisuusmailla on asiassa historiallinen vastuu;

*

* *

| 73. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman poliittisia haasteita käsittelevälle Euroopan parlamentin erityisvaliokunnalle, komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Euroopan investointipankille, Euroopan keskuspankille, Kansainväliselle valuuttarahastolle sekä AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle. |
| --- | --- |

73.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman poliittisia haasteita käsittelevälle Euroopan parlamentin erityisvaliokunnalle, komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Euroopan investointipankille, Euroopan keskuspankille, Kansainväliselle valuuttarahastolle sekä AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle.

---

(1)  EUVL C 349 E, 22.12.2010, s. 40.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0376.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0336.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0334.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0337.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0339.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0335.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0491.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/25

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011Terveyserojen vähentäminen

P7_TA(2011)0081

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 terveyserojen vähentämisestä EU:ssa (2010/2089(INI))

2012/C 199 E/04

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 ja 184 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 ja 184 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, jonka mukaan naisten ja miesten välinen tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, jonka mukaan naisten ja miesten välinen tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa”, KOM(2009)0567, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa”, KOM(2009)0567,

| — | ottaa huomioon terveysalan toisesta yhteisön toimintaohjelmasta (2008–2013) 23. lokakuuta 2007 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1350/2007/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terveysalan toisesta yhteisön toimintaohjelmasta (2008–2013) 23. lokakuuta 2007 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1350/2007/EY (1),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (2),

| — | ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa”,

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”Oikeudenmukaisuus ja terveys kaikissa politiikoissa: solidaarinen terveydenhuolto”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”Oikeudenmukaisuus ja terveys kaikissa politiikoissa: solidaarinen terveydenhuolto”,

| — | ottaa huomioon kertomuksen sosiaalisen suojelun komitean ja komission toisesta yhteisestä arvioinnista talouskriisin ja poliittisten toimenpiteiden sosiaalisista vaikutuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kertomuksen sosiaalisen suojelun komitean ja komission toisesta yhteisestä arvioinnista talouskriisin ja poliittisten toimenpiteiden sosiaalisista vaikutuksista,

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista (3),

| — | ottaa huomioon nuorten terveydestä ja hyvinvoinnista 20. marraskuuta 2008 annetun neuvoston päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nuorten terveydestä ja hyvinvoinnista 20. marraskuuta 2008 annetun neuvoston päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon terveyden sosiaalisia taustatekijöitä käsittelevän komission loppuraportin (WHO 2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terveyden sosiaalisia taustatekijöitä käsittelevän komission loppuraportin (WHO 2008),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean antaman lausunnon ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean antaman lausunnon ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa” (4),

| — | ottaa huomioon 1. helmikuuta 2007 antamansa päätöslauselman vihreästä kirjasta ”Terveellisen ruokavalion ja liikunnan edistäminen: eurooppalainen ulottuvuus ylipainoisuuden, lihavuuden ja kroonisten sairauksien ehkäisemisessä” (5) sekä 25. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman valkoisesta kirjasta ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskevasta eurooppalaisesta strategiasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. helmikuuta 2007 antamansa päätöslauselman vihreästä kirjasta ”Terveellisen ruokavalion ja liikunnan edistäminen: eurooppalainen ulottuvuus ylipainoisuuden, lihavuuden ja kroonisten sairauksien ehkäisemisessä” (5) sekä 25. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman valkoisesta kirjasta ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskevasta eurooppalaisesta strategiasta (6),

| — | ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman ”Yhdessä terveyden hyväksi: EU:n strateginen toimintamalli vuosiksi 2008–2013” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman ”Yhdessä terveyden hyväksi: EU:n strateginen toimintamalli vuosiksi 2008–2013” (7),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0032/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0032/2011),

| A. | ottaa huomioon, että universaalisuus, korkealaatuisen hoidon saanti, oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuullisuus ovat yhteisiä arvoja ja periaatteita, joihin EU:n jäsenvaltioiden terveysjärjestelmät perustuvat, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että universaalisuus, korkealaatuisen hoidon saanti, oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuullisuus ovat yhteisiä arvoja ja periaatteita, joihin EU:n jäsenvaltioiden terveysjärjestelmät perustuvat,

| B. | ottaa huomioon, että koska ihmiset elävät keskimäärin pidempään ja terveempinä kuin aiemmat sukupolvet, EU:lla on edessään väestön ikääntymiseen liittyvä suuri haaste, nimittäin EU:n jäsenvaltioiden välillä ja sisällä vallitsevat ja yhä kasvavat suuret fyysisen ja henkisen terveyden erot, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että koska ihmiset elävät keskimäärin pidempään ja terveempinä kuin aiemmat sukupolvet, EU:lla on edessään väestön ikääntymiseen liittyvä suuri haaste, nimittäin EU:n jäsenvaltioiden välillä ja sisällä vallitsevat ja yhä kasvavat suuret fyysisen ja henkisen terveyden erot,

| C. | ottaa huomioon, että alimpien ja ylimpien sosioekonomisten ryhmien välinen elinajanodotteen ero syntymähetkellä on miehillä 10 ja naisilla 6 vuotta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että alimpien ja ylimpien sosioekonomisten ryhmien välinen elinajanodotteen ero syntymähetkellä on miehillä 10 ja naisilla 6 vuotta,

| D. | ottaa huomioon, että myös sukupuolen vaikutus elinajanodotteeseen on keskeinen haaste, jota on käsiteltävä terveyserojen yhteydessä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että myös sukupuolen vaikutus elinajanodotteeseen on keskeinen haaste, jota on käsiteltävä terveyserojen yhteydessä,

| E. | ottaa huomioon, että perintötekijöiden lisäksi terveyteen vaikuttavat ennen kaikkea ihmisten elintavat ja heidän mahdollisuutensa hoitaa terveyttään ja ehkäistä sairauksia sekä saada lyhyt- ja pitkäaikaishoitoa; toteaa, että alemmat sosioekonomiset ryhmät ovat alttiimpia huonolle ravitsemukselle ja tupakka- ja alkoholiriippuvuudelle, jotka vaikuttavat kaikki osaltaan merkittävästi moniin sairauksiin ja tiloihin, kuten sydän- ja verisuonisairauksiin ja syöpiin, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että perintötekijöiden lisäksi terveyteen vaikuttavat ennen kaikkea ihmisten elintavat ja heidän mahdollisuutensa hoitaa terveyttään ja ehkäistä sairauksia sekä saada lyhyt- ja pitkäaikaishoitoa; toteaa, että alemmat sosioekonomiset ryhmät ovat alttiimpia huonolle ravitsemukselle ja tupakka- ja alkoholiriippuvuudelle, jotka vaikuttavat kaikki osaltaan merkittävästi moniin sairauksiin ja tiloihin, kuten sydän- ja verisuonisairauksiin ja syöpiin,

| F. | ottaa huomioon, että kaikissa jäsenvaltioissa on havaittu terveyseroja koulutus-, ammatti- ja tulotasoltaan alempiin ja ylempiin sosiaaliryhmiin kuuluvien henkilöiden välillä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kaikissa jäsenvaltioissa on havaittu terveyseroja koulutus-, ammatti- ja tulotasoltaan alempiin ja ylempiin sosiaaliryhmiin kuuluvien henkilöiden välillä,

| G. | ottaa huomioon, että sukupuoli näyttää vaikuttavan aliravitsemuslukuihin, mistä voidaan päätellä, että naiset kärsivät enemmän aliravitsemuksesta, ja että alhainen sosioekonominen asema kasvattaa sukupuolten välistä eroa, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sukupuoli näyttää vaikuttavan aliravitsemuslukuihin, mistä voidaan päätellä, että naiset kärsivät enemmän aliravitsemuksesta, ja että alhainen sosioekonominen asema kasvattaa sukupuolten välistä eroa,

| H. | ottaa huomioon, että sukupuolesta ja iästä johtuva epätasa-arvo biolääketieteellisessä tutkimuksessa ja naisten aliedustus kliinisissä tutkimuksissa heikentävät potilaiden hoitoa, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että sukupuolesta ja iästä johtuva epätasa-arvo biolääketieteellisessä tutkimuksessa ja naisten aliedustus kliinisissä tutkimuksissa heikentävät potilaiden hoitoa,

| I. | katsoo, että tehokkaan toiminnan ensimmäisenä perusedellytyksenä on terveyserojen vertaileva mittaaminen, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että tehokkaan toiminnan ensimmäisenä perusedellytyksenä on terveyserojen vertaileva mittaaminen,

| J. | toteaa, että kuolleisuusaste on yleensä korkeampi niissä väestöryhmissä, joiden koulutustaso, ammattiasema ja tulot ovat alhaisia; toteaa lisäksi, että merkittäviä eroja on havaittavissa vammaisuuden erityismuotojen sekä erityisten kroonisten tarttumattomien sairauksien, suun sairauksien ja mielenterveysongelmien esiintymisessä, |
| --- | --- |

J.

toteaa, että kuolleisuusaste on yleensä korkeampi niissä väestöryhmissä, joiden koulutustaso, ammattiasema ja tulot ovat alhaisia; toteaa lisäksi, että merkittäviä eroja on havaittavissa vammaisuuden erityismuotojen sekä erityisten kroonisten tarttumattomien sairauksien, suun sairauksien ja mielenterveysongelmien esiintymisessä,

| K. | ottaa huomioon, että naisten ja erityisesti nuorten naisten tupakointi yleistyy nopeasti, millä on tuhoisia seurauksia heidän tulevalle terveydelleen; ottaa huomioon, että asiaa pahentaa se, että tupakoinnilla on naisiin monenlaisia haittavaikutuksia, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että naisten ja erityisesti nuorten naisten tupakointi yleistyy nopeasti, millä on tuhoisia seurauksia heidän tulevalle terveydelleen; ottaa huomioon, että asiaa pahentaa se, että tupakoinnilla on naisiin monenlaisia haittavaikutuksia,

| L. | toteaa komission panneen merkille, että sosiaalinen asema vaikuttaa terveydentilaan kaikissa EU:n jäsenvaltiossa (20. lokakuuta 2010 annettu komission tiedonanto ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentämisestä EU:ssa”), sekä toteaa, että Maailman terveysjärjestö määrittelee sosiaalisen aseman vaikutuksen sosioekonomisen eriarvoisuuden ja terveyteen ja terveyspalvelujen saantiin liittyvien erojen väliseksi yhteydeksi, |
| --- | --- |

L.

toteaa komission panneen merkille, että sosiaalinen asema vaikuttaa terveydentilaan kaikissa EU:n jäsenvaltiossa (20. lokakuuta 2010 annettu komission tiedonanto ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentämisestä EU:ssa”), sekä toteaa, että Maailman terveysjärjestö määrittelee sosiaalisen aseman vaikutuksen sosioekonomisen eriarvoisuuden ja terveyteen ja terveyspalvelujen saantiin liittyvien erojen väliseksi yhteydeksi,

| M. | ottaa huomioon, että useat hankkeet ja tutkimukset ovat vahvistaneet, että etenkin ylipainon ja lihavuuden puhkeamiselle ovat luonteenomaisia sosioekonomiseen ympäristöön liittyvät varhaiset erot ja että ylipainoa ja lihavuutta esiintyy eniten alemmissa sosioekonomisissa ryhmissä; toteaa, että tämä tilanne saattaa lihavuuteen liittyvien sairauksien riskin lisääntymisen vuoksi entisestäänkin kasvattaa terveyseroja ja sosioekonomista eriarvoisuutta, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että useat hankkeet ja tutkimukset ovat vahvistaneet, että etenkin ylipainon ja lihavuuden puhkeamiselle ovat luonteenomaisia sosioekonomiseen ympäristöön liittyvät varhaiset erot ja että ylipainoa ja lihavuutta esiintyy eniten alemmissa sosioekonomisissa ryhmissä; toteaa, että tämä tilanne saattaa lihavuuteen liittyvien sairauksien riskin lisääntymisen vuoksi entisestäänkin kasvattaa terveyseroja ja sosioekonomista eriarvoisuutta,

| N. | toteaa, että sosioekonomisen ja ympäristötilanteen parantuminen on pitkään yleisesti parantanut kansanterveyden tilaa mutta sellaisilla tekijöillä kuin hygienia, elin- ja työolot, aliravitsemus, koulutus, tulot, alkoholinkäyttö ja tupakanpoltto on yhä suora vaikutus terveyseroihin, |
| --- | --- |

N.

toteaa, että sosioekonomisen ja ympäristötilanteen parantuminen on pitkään yleisesti parantanut kansanterveyden tilaa mutta sellaisilla tekijöillä kuin hygienia, elin- ja työolot, aliravitsemus, koulutus, tulot, alkoholinkäyttö ja tupakanpoltto on yhä suora vaikutus terveyseroihin,

| O. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella odotetaan olevan potentiaalisia terveysvaikutuksia, sillä se lisää äärimmäisiä sääilmiöitä, kuten helleaaltoja ja tulvia, saa aikaan muutoksia tartuntatautien esiintymisessä ja lisää altistusta uv-säteilylle; ottaa huomioon, että kaikki EU-maat eivät ole yhtä lailla valmistautuneita näihin haasteisiin, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella odotetaan olevan potentiaalisia terveysvaikutuksia, sillä se lisää äärimmäisiä sääilmiöitä, kuten helleaaltoja ja tulvia, saa aikaan muutoksia tartuntatautien esiintymisessä ja lisää altistusta uv-säteilylle; ottaa huomioon, että kaikki EU-maat eivät ole yhtä lailla valmistautuneita näihin haasteisiin,

| P. | toteaa, että terveyserot eivät johdu pelkästään erilaisista taloudellisista sekä ympäristöön ja elintapoihin liittyvistä tekijöistä vaan myös terveyspalvelujen saatavuuteen liittyvistä ongelmista, |
| --- | --- |

P.

toteaa, että terveyserot eivät johdu pelkästään erilaisista taloudellisista sekä ympäristöön ja elintapoihin liittyvistä tekijöistä vaan myös terveyspalvelujen saatavuuteen liittyvistä ongelmista,

| Q. | toteaa, että terveyserot liittyvät myös ongelmiin hoitoon pääsyssä sekä taloudellisista syistä (ei niinkään raskaissa hoidoissa, joiden kustannuksista jäsenvaltiot huolehtivat asianmukaisesti, vaan tavanomaisissa hoidoissa, kuten hammas- ja silmähoito, tai ennaltaehkäisyssä) että siksi, että terveydenhuollon resurssit jakautuvat huonosti tietyillä unionin alueilla, |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että terveyserot liittyvät myös ongelmiin hoitoon pääsyssä sekä taloudellisista syistä (ei niinkään raskaissa hoidoissa, joiden kustannuksista jäsenvaltiot huolehtivat asianmukaisesti, vaan tavanomaisissa hoidoissa, kuten hammas- ja silmähoito, tai ennaltaehkäisyssä) että siksi, että terveydenhuollon resurssit jakautuvat huonosti tietyillä unionin alueilla,

| R. | toteaa, että pula terveydenhoitoalan ammattilaisista ja heidän kykynsä siirtyä helposti muille unionin alueille on todellinen ongelma eräillä unionin alueilla ja että tämä tilanne aiheuttaa merkittävää eriarvoisuutta terveyspalvelujen saatavuudessa ja potilasturvallisuudessa, |
| --- | --- |

R.

toteaa, että pula terveydenhoitoalan ammattilaisista ja heidän kykynsä siirtyä helposti muille unionin alueille on todellinen ongelma eräillä unionin alueilla ja että tämä tilanne aiheuttaa merkittävää eriarvoisuutta terveyspalvelujen saatavuudessa ja potilasturvallisuudessa,

| S. | toteaa, että syrjäisillä alueilla ja saarialueilla asuvilla ihmisillä on edelleen rajalliset mahdollisuudet saada nopeasti laadukkaita terveydenhuoltopalveluja, |
| --- | --- |

S.

toteaa, että syrjäisillä alueilla ja saarialueilla asuvilla ihmisillä on edelleen rajalliset mahdollisuudet saada nopeasti laadukkaita terveydenhuoltopalveluja,

| T. | toteaa, että potilaat, joilla on krooninen sairaus tai tila, muodostavat erityisryhmän, jonka mahdollisuudet diagnoosiin ja hoitoon sekä sosiaalisiin ja muihin tukipalveluihin ovat eriarvoiset, ja heidän asemaansa heikentävät muun muassa taloudelliset ja työnsaantiin liittyvät vaikeudet, sosiaalinen syrjintä ja leimautuminen, |
| --- | --- |

T.

toteaa, että potilaat, joilla on krooninen sairaus tai tila, muodostavat erityisryhmän, jonka mahdollisuudet diagnoosiin ja hoitoon sekä sosiaalisiin ja muihin tukipalveluihin ovat eriarvoiset, ja heidän asemaansa heikentävät muun muassa taloudelliset ja työnsaantiin liittyvät vaikeudet, sosiaalinen syrjintä ja leimautuminen,

| U. | ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva väkivalta on laajalle levinnyt ilmiö kaikissa maissa ja kaikissa yhteiskuntaluokissa ja että sillä on dramaattisia vaikutuksia naisten ja lasten fyysiseen ja emotionaaliseen terveyteen, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva väkivalta on laajalle levinnyt ilmiö kaikissa maissa ja kaikissa yhteiskuntaluokissa ja että sillä on dramaattisia vaikutuksia naisten ja lasten fyysiseen ja emotionaaliseen terveyteen,

| V. | ottaa huomioon, että hedelmättömyys on Maailman terveysjärjestön tunnustama terveysongelma, jolla on erityisiä seurauksia naisten terveydelle, ja että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettu National Awareness Survey -tutkimus osoitti, että yli 94 prosenttia hedelmättömyydestä kärsivistä naisista kärsii myös eriasteisesta masennuksesta, |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että hedelmättömyys on Maailman terveysjärjestön tunnustama terveysongelma, jolla on erityisiä seurauksia naisten terveydelle, ja että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettu National Awareness Survey -tutkimus osoitti, että yli 94 prosenttia hedelmättömyydestä kärsivistä naisista kärsii myös eriasteisesta masennuksesta,

| W. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja hedelmättömyyshoitojen saannissa, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja hedelmättömyyshoitojen saannissa,

| X. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin tilastotoimiston Eurostatin mukaan EU:n 27 jäsenvaltion työttömyysaste nousi syyskuussa 2010 9,6 prosenttiin ja että Euroopan unionin neuvoston sosiaalisen suojelun komitea ilmaisi 20. toukokuuta 2010 antamassaan lausunnossa huolensa siitä, että nykyinen talous- ja rahoituskriisi vaikuttaa kielteisesti ihmisten mahdollisuuksiin saada terveyspalveluja ja jäsenvaltioiden terveydenhuoltomenoihin, |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin tilastotoimiston Eurostatin mukaan EU:n 27 jäsenvaltion työttömyysaste nousi syyskuussa 2010 9,6 prosenttiin ja että Euroopan unionin neuvoston sosiaalisen suojelun komitea ilmaisi 20. toukokuuta 2010 antamassaan lausunnossa huolensa siitä, että nykyinen talous- ja rahoituskriisi vaikuttaa kielteisesti ihmisten mahdollisuuksiin saada terveyspalveluja ja jäsenvaltioiden terveydenhuoltomenoihin,

| Y. | ottaa huomioon, että nykyinen rahoitus- ja talouskriisi voi vaikuttaa merkittävästi sekä terveydenhuoltopalvelujen kysyntään että niiden tarjontaan useissa jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että nykyinen rahoitus- ja talouskriisi voi vaikuttaa merkittävästi sekä terveydenhuoltopalvelujen kysyntään että niiden tarjontaan useissa jäsenvaltioissa,

| Z. | toteaa, että nykyisen talous- ja rahoituskriisin asettamat rajoitukset ja unionin ratkaistavaksi pian tulevan väestöpoliittisen haasteen vaikutukset saattavat vakavasti heikentää jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien taloudellista ja organisatorista kestävyyttä ja haitata näin yhtäläisiä mahdollisuuksia saada hoitoa niiden alueella, |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että nykyisen talous- ja rahoituskriisin asettamat rajoitukset ja unionin ratkaistavaksi pian tulevan väestöpoliittisen haasteen vaikutukset saattavat vakavasti heikentää jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien taloudellista ja organisatorista kestävyyttä ja haitata näin yhtäläisiä mahdollisuuksia saada hoitoa niiden alueella,

| AA. | toteaa, että köyhyys ja muut yksilön asemaa heikentävät tekijät, joita ovat esimerkiksi ikä (lapsuus tai vanhuus), vammaisuus tai vähemmistötausta, lisäävät terveyseroihin liittyviä riskejä entisestään ja että toisaalta sairaus saattaa johtaa köyhyyteen ja/tai sosiaaliseen syrjäytymiseen, |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että köyhyys ja muut yksilön asemaa heikentävät tekijät, joita ovat esimerkiksi ikä (lapsuus tai vanhuus), vammaisuus tai vähemmistötausta, lisäävät terveyseroihin liittyviä riskejä entisestään ja että toisaalta sairaus saattaa johtaa köyhyyteen ja/tai sosiaaliseen syrjäytymiseen,

| AB. | toteaa, että ensimmäisillä elinvuosilla on elinikäisiä vaikutuksia moniin terveyteen ja hyvinvointiin liittyviin näkökohtiin – lihavuudesta, sydänsairauksista ja mielenterveydestä aina koulutukseen, työelämän mahdollisuuksiin, taloudelliseen asemaan ja elämänlaatuun, |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että ensimmäisillä elinvuosilla on elinikäisiä vaikutuksia moniin terveyteen ja hyvinvointiin liittyviin näkökohtiin – lihavuudesta, sydänsairauksista ja mielenterveydestä aina koulutukseen, työelämän mahdollisuuksiin, taloudelliseen asemaan ja elämänlaatuun,

| AC. | ottaa huomioon, että terveyseroilla on merkittäviä taloudellisia vaikutuksia EU:lle ja jäsenvaltioille; toteaa, että terveyseroista johtuvien menetysten on arvioitu laskevan BKT:tä noin 1,4 prosentilla, |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että terveyseroilla on merkittäviä taloudellisia vaikutuksia EU:lle ja jäsenvaltioille; toteaa, että terveyseroista johtuvien menetysten on arvioitu laskevan BKT:tä noin 1,4 prosentilla,

| AD. | toteaa, että monissa EU-maissa laittomille maahanmuuttajille ei ole taattu käytännössä eikä laissa yhdenvertaisia mahdollisuuksia saada terveyspalveluja, |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että monissa EU-maissa laittomille maahanmuuttajille ei ole taattu käytännössä eikä laissa yhdenvertaisia mahdollisuuksia saada terveyspalveluja,

| AE. | toteaa, että jäsenvaltioissa eräät sosiaaliryhmät (esimerkiksi vammaiset henkilöt) kohtaavat edelleen esteitä, jotka liittyvät yhtäläiseen hoitoon pääsyyn terveydenhuoltolaitoksissa, mikä rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan saada terveyspalveluja, |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että jäsenvaltioissa eräät sosiaaliryhmät (esimerkiksi vammaiset henkilöt) kohtaavat edelleen esteitä, jotka liittyvät yhtäläiseen hoitoon pääsyyn terveydenhuoltolaitoksissa, mikä rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan saada terveyspalveluja,

| AF. | toteaa, että väestön ikääntyessä jäsenvaltiot joutuvat ratkomaan geriatrisen hoidon tarpeen lisääntymiseen liittyviä ongelmia; katsoo, että terveyspalvelujen järjestämistapaa on siksi muutettava; toteaa lisäksi, että ikääntyneiden terveyspalvelujen saantiin liittyvä eriarvoisuus on kasvussa, |
| --- | --- |

AF.

toteaa, että väestön ikääntyessä jäsenvaltiot joutuvat ratkomaan geriatrisen hoidon tarpeen lisääntymiseen liittyviä ongelmia; katsoo, että terveyspalvelujen järjestämistapaa on siksi muutettava; toteaa lisäksi, että ikääntyneiden terveyspalvelujen saantiin liittyvä eriarvoisuus on kasvussa,

| 1. | pitää myönteisinä komission tiedonantoon ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa” sisältyviä tärkeimpiä ehdotuksia: (1) huolehtiminen terveyden tasapuolisemmasta jakautumisesta osana yleistä sosiaalista ja talouskehitystä; (2) terveyteen liittyvää sosiaalista eriarvoisuutta koskevan tiedon keruun parantaminen (mittaus-, seuranta-, arviointi- ja raportointimekanismit mukaan lukien); (3) koko yhteiskunnan sitouttaminen terveyserojen vähentämiseen; (4) muita heikommassa asemassa olevien ryhmien tarpeiden täyttäminen ja (5) EU:n politiikan panoksen lisääminen terveyserojen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisinä komission tiedonantoon ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa” sisältyviä tärkeimpiä ehdotuksia: (1) huolehtiminen terveyden tasapuolisemmasta jakautumisesta osana yleistä sosiaalista ja talouskehitystä; (2) terveyteen liittyvää sosiaalista eriarvoisuutta koskevan tiedon keruun parantaminen (mittaus-, seuranta-, arviointi- ja raportointimekanismit mukaan lukien); (3) koko yhteiskunnan sitouttaminen terveyserojen vähentämiseen; (4) muita heikommassa asemassa olevien ryhmien tarpeiden täyttäminen ja (5) EU:n politiikan panoksen lisääminen terveyserojen vähentämiseksi;

| 2. | korostaa sen merkitystä, että terveyspalveluista on huolehdittava perusoikeuksien mukaisesti; huomauttaa, että kaikkien oikeus terveydenhuoltojärjestelmien palveluihin ja kohtuuhintaiseen terveydenhuoltoon on säilytettävä ja sitä on parannettava; |
| --- | --- |

2.

korostaa sen merkitystä, että terveyspalveluista on huolehdittava perusoikeuksien mukaisesti; huomauttaa, että kaikkien oikeus terveydenhuoltojärjestelmien palveluihin ja kohtuuhintaiseen terveydenhuoltoon on säilytettävä ja sitä on parannettava;

| 3. | toteaa, että on tärkeää parantaa mahdollisuuksia saada sairauksien ennaltaehkäisyyn, terveyden edistämiseen sekä perus- ja erikoisterveydenhoitoon liittyviä palveluja ja vähentää eroja eri sosiaali- ja ikäryhmien välillä; korostaa, että nämä tavoitteet voitaisiin saavuttaa optimoimalla terveydenhuoltoon sekä sairauksien ehkäisyyn ja hoitoon tarkoitetut julkiset varat ja luomalla muita heikommassa asemassa oleville ryhmille kohdennettuja ohjelmia; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että on tärkeää parantaa mahdollisuuksia saada sairauksien ennaltaehkäisyyn, terveyden edistämiseen sekä perus- ja erikoisterveydenhoitoon liittyviä palveluja ja vähentää eroja eri sosiaali- ja ikäryhmien välillä; korostaa, että nämä tavoitteet voitaisiin saavuttaa optimoimalla terveydenhuoltoon sekä sairauksien ehkäisyyn ja hoitoon tarkoitetut julkiset varat ja luomalla muita heikommassa asemassa oleville ryhmille kohdennettuja ohjelmia;

| 4. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan toimiaan sosioekonomiseen eriarvoisuuteen puuttumiseksi, minkä avulla on mahdollista tasoittaa jossain määrin terveydenhuoltoon liittyviä eroja; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään ihmisarvoa, vapautta, tasa-arvoa ja yhteisvastuullisuutta koskevien yleisten arvojen pohjalta huomiota muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten heikompiosaiset maahanmuuttajaryhmät ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat henkilöt, lapset ja nuoret, vammaiset ja erityisesti mielenterveysongelmaiset, potilaat, joilla on krooninen sairaus tai tila, vanhukset, köyhyydessä elävät ihmiset sekä alkoholismista ja huumausaineriippuvuudesta kärsivät henkilöt; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan toimiaan sosioekonomiseen eriarvoisuuteen puuttumiseksi, minkä avulla on mahdollista tasoittaa jossain määrin terveydenhuoltoon liittyviä eroja; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään ihmisarvoa, vapautta, tasa-arvoa ja yhteisvastuullisuutta koskevien yleisten arvojen pohjalta huomiota muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten heikompiosaiset maahanmuuttajaryhmät ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat henkilöt, lapset ja nuoret, vammaiset ja erityisesti mielenterveysongelmaiset, potilaat, joilla on krooninen sairaus tai tila, vanhukset, köyhyydessä elävät ihmiset sekä alkoholismista ja huumausaineriippuvuudesta kärsivät henkilöt;

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikkein heikoimmassa asemassa olevilla ryhmillä, kuten laittomilla maahanmuuttajilla, on yhdenvertainen oikeus saada terveyspalveluja; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan mahdollisuutta rahoittaa laittomien maahanmuuttajien terveydenhuolto julkisista varoista laatimalla määritelmä terveydenhuollon peruspalveluista kansallisessa lainsäädännössä määritellyn mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikkein heikoimmassa asemassa olevilla ryhmillä, kuten laittomilla maahanmuuttajilla, on yhdenvertainen oikeus saada terveyspalveluja; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan mahdollisuutta rahoittaa laittomien maahanmuuttajien terveydenhuolto julkisista varoista laatimalla määritelmä terveydenhuollon peruspalveluista kansallisessa lainsäädännössä määritellyn mukaisesti;

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon maahanmuuttajanaisten terveyden suojeluun liittyvät erityistarpeet ja varsinkin varmistamaan, että terveydenhuoltojärjestelmät järjestävät tarvittavat tulkkauspalvelut; katsoo, että kyseisissä järjestelmissä olisi laadittava koulutusaloitteita, joiden avulla lääkärit ja muut terveydenhuollon ammattilaiset voisivat omaksua kulttuurienvälisen lähestymistavan, joka perustuu monimuotoisuuden sekä eri maantieteellisiltä alueilta lähtöisin oleville ihmisille arkaluonteisten asioiden tunnustamiseen ja kunnioittamiseen; katsoo, että etusijalle on asetettava myös naisten sukupuolielinten silpomisen torjumiseen tähtäävät toimet ja tiedotuskampanjat, mukaan luettuina ankarat rangaistukset niitä suorittaville henkilöille; |
| --- | --- |

6.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon maahanmuuttajanaisten terveyden suojeluun liittyvät erityistarpeet ja varsinkin varmistamaan, että terveydenhuoltojärjestelmät järjestävät tarvittavat tulkkauspalvelut; katsoo, että kyseisissä järjestelmissä olisi laadittava koulutusaloitteita, joiden avulla lääkärit ja muut terveydenhuollon ammattilaiset voisivat omaksua kulttuurienvälisen lähestymistavan, joka perustuu monimuotoisuuden sekä eri maantieteellisiltä alueilta lähtöisin oleville ihmisille arkaluonteisten asioiden tunnustamiseen ja kunnioittamiseen; katsoo, että etusijalle on asetettava myös naisten sukupuolielinten silpomisen torjumiseen tähtäävät toimet ja tiedotuskampanjat, mukaan luettuina ankarat rangaistukset niitä suorittaville henkilöille;

| 7. | kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita etsimään pikaisesti ratkaisuja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjuntaan, sillä tällaista syrjintää ilmenee erityisesti eräissä jäsenvaltioissa, joissa ei ole pantu täytäntöön tällaisen syrjinnän kieltämiseksi annettua neuvoston direktiiviä 2000/43/EY tai joissa etniseen vähemmistöön kuuluvilla naisilla ei ole lainkaan sosiaaliturvaa tai on vain heikko sosiaaliturva ja joissa he eivät saa terveyspalveluja tai saavat niitä heikosti; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita etsimään pikaisesti ratkaisuja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjuntaan, sillä tällaista syrjintää ilmenee erityisesti eräissä jäsenvaltioissa, joissa ei ole pantu täytäntöön tällaisen syrjinnän kieltämiseksi annettua neuvoston direktiiviä 2000/43/EY tai joissa etniseen vähemmistöön kuuluvilla naisilla ei ole lainkaan sosiaaliturvaa tai on vain heikko sosiaaliturva ja joissa he eivät saa terveyspalveluja tai saavat niitä heikosti;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään korkeatasoisen oikeusavun ja tiedon saatavuutta yhdessä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa, jotta tavallisia ihmisiä, myös rekisteröimättömiä maahanmuuttajia, voidaan auttaa tuntemaan paremmin henkilökohtaiset oikeutensa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään korkeatasoisen oikeusavun ja tiedon saatavuutta yhdessä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa, jotta tavallisia ihmisiä, myös rekisteröimättömiä maahanmuuttajia, voidaan auttaa tuntemaan paremmin henkilökohtaiset oikeutensa;

| 9. | painottaa, että talous- ja rahoituskriisi ja jäsenvaltioiden säästötoimet voivat etenkin tarjonnan puolella johtaa kansanterveyden ja terveydenhuollon edistämiseen, sairauksien ennaltaehkäisyyn ja pitkäaikaishoitopalveluihin tarkoitettujen varojen vähentämiseen määrärahoja leikattaessa ja verotulojen alentuessa, kun sitä vastoin terveyspalvelujen ja pitkäaikaishoitopalvelujen kysyntä saattaa kasvaa niiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta, jotka osaltaan heikentävät väestön terveyttä; |
| --- | --- |

9.

painottaa, että talous- ja rahoituskriisi ja jäsenvaltioiden säästötoimet voivat etenkin tarjonnan puolella johtaa kansanterveyden ja terveydenhuollon edistämiseen, sairauksien ennaltaehkäisyyn ja pitkäaikaishoitopalveluihin tarkoitettujen varojen vähentämiseen määrärahoja leikattaessa ja verotulojen alentuessa, kun sitä vastoin terveyspalvelujen ja pitkäaikaishoitopalvelujen kysyntä saattaa kasvaa niiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta, jotka osaltaan heikentävät väestön terveyttä;

| 10. | painottaa, että terveyserot EU:ssa muodostavat suuren rasitteen jäsenvaltioille ja niiden terveydenhuoltojärjestelmille ja että tehokkaasti toimivien sisämarkkinoiden sekä vahvojen ja mahdollisuuksien mukaan koordinoitujen julkisten ennaltaehkäisytoimien avulla voidaan saada aikaan parannuksia tällä alalla; |
| --- | --- |

10.

painottaa, että terveyserot EU:ssa muodostavat suuren rasitteen jäsenvaltioille ja niiden terveydenhuoltojärjestelmille ja että tehokkaasti toimivien sisämarkkinoiden sekä vahvojen ja mahdollisuuksien mukaan koordinoitujen julkisten ennaltaehkäisytoimien avulla voidaan saada aikaan parannuksia tällä alalla;

| 11. | painottaa, että ylipainon ja tupakoinnin jne. kaltaisten sosioekonomisten tekijöiden torjumista, terveydenhuoltojärjestelmien käyttömahdollisuuksia (joita heikentävät hoito- ja lääkekulujen jääminen korvaamatta, riittämätön ennaltaehkäisy ja terveydenhuollon henkilöstörakenteen pirstoutuminen) ja tehokasta taudinmääritystä olisi pidettävä keskeisinä näkökohtina terveyserojen poistamisessa ja että lääkehoitojen saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta olisi niin ikään pidettävä keskeisenä näkökohtana tarkasteltaessa yksittäisten ihmisten terveyttä; kehottaakin jäsenvaltioita varmistamaan, että avoimuusdirektiiviä (89/105/ETY) sovelletaan asianmukaisesti ja että lääkealan toimialakohtaisesta tutkimuksesta vuonna 2008 annetussa komission tiedonannossa esitetyt päätelmät otetaan asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

11.

painottaa, että ylipainon ja tupakoinnin jne. kaltaisten sosioekonomisten tekijöiden torjumista, terveydenhuoltojärjestelmien käyttömahdollisuuksia (joita heikentävät hoito- ja lääkekulujen jääminen korvaamatta, riittämätön ennaltaehkäisy ja terveydenhuollon henkilöstörakenteen pirstoutuminen) ja tehokasta taudinmääritystä olisi pidettävä keskeisinä näkökohtina terveyserojen poistamisessa ja että lääkehoitojen saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta olisi niin ikään pidettävä keskeisenä näkökohtana tarkasteltaessa yksittäisten ihmisten terveyttä; kehottaakin jäsenvaltioita varmistamaan, että avoimuusdirektiiviä (89/105/ETY) sovelletaan asianmukaisesti ja että lääkealan toimialakohtaisesta tutkimuksesta vuonna 2008 annetussa komission tiedonannossa esitetyt päätelmät otetaan asianmukaisesti huomioon;

| 12. | korostaa, että terveydenhuolto ei ole tavanomainen hyödyke tai palvelu eikä sitä saisi sellaisena pitää; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että terveydenhuolto ei ole tavanomainen hyödyke tai palvelu eikä sitä saisi sellaisena pitää;

| 13. | kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita arvioimaan ja toteuttamaan uusia toimia, joilla pyritään parantamaan terveydenhuoltomenojen vaikuttavuutta ja investoimaan erityisesti ennaltaehkäisevään terveydenhuoltoon, jotta vältetään pidemmän aikavälin kustannukset ja sosiaaliset rasitteet, uudistamaan terveydenhuoltojärjestelmät, jotta voidaan tarjota yhdenvertaiset mahdollisuudet käyttää korkealaatuisia terveydenhuoltopalveluja (erityisesti perusterveydenhuollossa) ilman syrjintää kaikkialla EU:ssa, ja kehottaa komissiota tutkimaan olemassa olevien EU:n varojen käyttöä, jotta voidaan edistää investointeja terveydenhuoltoinfrastruktuuriin, tutkimukseen ja koulutukseen sekä edistää ja lisätä sairauksien ennaltaehkäisyä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita arvioimaan ja toteuttamaan uusia toimia, joilla pyritään parantamaan terveydenhuoltomenojen vaikuttavuutta ja investoimaan erityisesti ennaltaehkäisevään terveydenhuoltoon, jotta vältetään pidemmän aikavälin kustannukset ja sosiaaliset rasitteet, uudistamaan terveydenhuoltojärjestelmät, jotta voidaan tarjota yhdenvertaiset mahdollisuudet käyttää korkealaatuisia terveydenhuoltopalveluja (erityisesti perusterveydenhuollossa) ilman syrjintää kaikkialla EU:ssa, ja kehottaa komissiota tutkimaan olemassa olevien EU:n varojen käyttöä, jotta voidaan edistää investointeja terveydenhuoltoinfrastruktuuriin, tutkimukseen ja koulutukseen sekä edistää ja lisätä sairauksien ennaltaehkäisyä;

| 14. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että ikääntyvien potilaiden yhdenvertaiset mahdollisuudet saada terveydenhuoltopalveluja ja hoitoa sisällytetään niiden terveydenhuoltopolitiikkoihin ja -ohjelmiin, ja ottamaan ikääntyneiden ihmisten riittävän terveydenhuoltopalvelujen ja hoidon saannin yhdeksi aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden 2012 prioriteeteista; kehottaa jäsenvaltioita edistämään aloitteita, joilla pyritään torjumaan iäkkäiden potilaiden sosiaalista eristäytymistä, koska sillä on merkittävä vaikutus potilaan pitkän aikavälin terveyteen; korostaa, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on syytä ennakoida tarkoituksenmukaisessa pitkän aikavälin strategiassa Euroopan väestön ikääntymisen sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia, jotta voidaan varmistaa terveydenhuoltojärjestelmien taloudellinen ja organisatorinen kestävyys sekä hoidon yhdenvertainen ja keskeytymätön tarjonta potilaille; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että ikääntyvien potilaiden yhdenvertaiset mahdollisuudet saada terveydenhuoltopalveluja ja hoitoa sisällytetään niiden terveydenhuoltopolitiikkoihin ja -ohjelmiin, ja ottamaan ikääntyneiden ihmisten riittävän terveydenhuoltopalvelujen ja hoidon saannin yhdeksi aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden 2012 prioriteeteista; kehottaa jäsenvaltioita edistämään aloitteita, joilla pyritään torjumaan iäkkäiden potilaiden sosiaalista eristäytymistä, koska sillä on merkittävä vaikutus potilaan pitkän aikavälin terveyteen; korostaa, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on syytä ennakoida tarkoituksenmukaisessa pitkän aikavälin strategiassa Euroopan väestön ikääntymisen sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia, jotta voidaan varmistaa terveydenhuoltojärjestelmien taloudellinen ja organisatorinen kestävyys sekä hoidon yhdenvertainen ja keskeytymätön tarjonta potilaille;

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään kriisin terveydellisten ja sosiaalisten vaikutusten tarkkaan kansalliseen, alueelliseen ja paikalliseen seurantaan tarkoitettua kapasiteettiaan; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioita lisäämään kriisin terveydellisten ja sosiaalisten vaikutusten tarkkaan kansalliseen, alueelliseen ja paikalliseen seurantaan tarkoitettua kapasiteettiaan;

| 16. | kehottaa komissiota edistämään kokemusten keräämistä terveyden edistämisestä, terveyskasvatuksesta, terveellisten elämäntapojen edistämisestä, sairauksien ennaltaehkäisystä ja varhaisesta diagnosoinnista sekä asianmukaisista hoidoista, erityisesti alkoholin käytön, tupakoinnin, ruokavalion sekä liikalihavuuden ja huumausaineiden osalta; kehottaa jäsenvaltioita edistämään lapsille suunnattuja liikuntaan ja ravitsemukseen keskittyviä ohjelmia sekä ”Healthy Schools” -ohjelmia erityisesti muita heikommassa asemassa olevilla alueilla sekä lisäämään henkilökohtaista ja sosiaali- ja terveyskasvatusta terveempien ja myönteisempien elämäntapojen edistämiseksi; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota edistämään kokemusten keräämistä terveyden edistämisestä, terveyskasvatuksesta, terveellisten elämäntapojen edistämisestä, sairauksien ennaltaehkäisystä ja varhaisesta diagnosoinnista sekä asianmukaisista hoidoista, erityisesti alkoholin käytön, tupakoinnin, ruokavalion sekä liikalihavuuden ja huumausaineiden osalta; kehottaa jäsenvaltioita edistämään lapsille suunnattuja liikuntaan ja ravitsemukseen keskittyviä ohjelmia sekä ”Healthy Schools” -ohjelmia erityisesti muita heikommassa asemassa olevilla alueilla sekä lisäämään henkilökohtaista ja sosiaali- ja terveyskasvatusta terveempien ja myönteisempien elämäntapojen edistämiseksi;

| 17. | kannustaa kaikkia jäsenvaltioita investoimaan sosiaali-, koulutus-, ympäristö- ja terveydenhuoltoinfrastruktuuriin Terveys kaikkien politiikkojen osana -toimintaohjelman periaatteen mukaisesti samalla, kun ne koordinoivat toimia terveydenhuoltoalan ammattilaisten pätevyyden, koulutuksen ja liikkuvuuden osalta, jotta voidaan varmistaa terveydenhuoltoinfrastruktuurin ja työvoiman toimintaedellytykset ja kestävyys sekä EU:ssa että kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

17.

kannustaa kaikkia jäsenvaltioita investoimaan sosiaali-, koulutus-, ympäristö- ja terveydenhuoltoinfrastruktuuriin Terveys kaikkien politiikkojen osana -toimintaohjelman periaatteen mukaisesti samalla, kun ne koordinoivat toimia terveydenhuoltoalan ammattilaisten pätevyyden, koulutuksen ja liikkuvuuden osalta, jotta voidaan varmistaa terveydenhuoltoinfrastruktuurin ja työvoiman toimintaedellytykset ja kestävyys sekä EU:ssa että kansallisella tasolla;

| 18. | painottaa, että terveyseroja unionissa ei saada poistettua ilman EU:n terveydenhuoltohenkilöstöä koskevaa yhteistä ja kattavaa strategiaa, johon kuuluvat muun muassa koordinoidut toimintalinjat resurssien hallintaa, koulutusta ja täydennyskoulutusta, laatua ja turvallisuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia ja ammattilaisten rekisteröitymistä varten; |
| --- | --- |

18.

painottaa, että terveyseroja unionissa ei saada poistettua ilman EU:n terveydenhuoltohenkilöstöä koskevaa yhteistä ja kattavaa strategiaa, johon kuuluvat muun muassa koordinoidut toimintalinjat resurssien hallintaa, koulutusta ja täydennyskoulutusta, laatua ja turvallisuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia ja ammattilaisten rekisteröitymistä varten;

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että terveyttä, terveellisiä elämäntapoja, terveydenhuoltoa, ennaltaehkäisymahdollisuuksia, sairauksien varhaista diagnosointia ja soveltuvaa hoitoa koskevaa tietoa on saatavilla sellaisessa muodossa ja sellaisilla kielillä, joita kaikki ymmärtävät, ja käyttämään uutta tieto- ja viestintätekniikkaa ja erityisesti online-terveyspalveluja; |
| --- | --- |

19.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että terveyttä, terveellisiä elämäntapoja, terveydenhuoltoa, ennaltaehkäisymahdollisuuksia, sairauksien varhaista diagnosointia ja soveltuvaa hoitoa koskevaa tietoa on saatavilla sellaisessa muodossa ja sellaisilla kielillä, joita kaikki ymmärtävät, ja käyttämään uutta tieto- ja viestintätekniikkaa ja erityisesti online-terveyspalveluja;

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään telelääketiedetekniikan käyttöönottoa, koska sillä voidaan merkittävästi vähentää tietyntyyppisen terveydenhuollon ja etenkin erikoissairaanhoidon käyttömahdollisuuksien maantieteellisiä eroja etenkin raja-alueilla; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään telelääketiedetekniikan käyttöönottoa, koska sillä voidaan merkittävästi vähentää tietyntyyppisen terveydenhuollon ja etenkin erikoissairaanhoidon käyttömahdollisuuksien maantieteellisiä eroja etenkin raja-alueilla;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään politiikkoja, joiden tarkoituksena on varmistaa terveelliset elinolot kaikille vauvoille, lapsille ja nuorille, mukaan luettuina hoito ennen hedelmöittymistä, äitiyshuolto ja toimet vanhempien ja erityisesti raskaana olevien ja imettävien naisten tukemiseksi, jotta varmistetaan, että kaikki vastasyntyneet saavat terveen alun elämälle ja vältetään myöhemmät terveyserot, ja tunnustamaan näin varhaislapsuuden kehitysvaiheisiin investoimisen ja elinkaariajattelun tärkeyden; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään politiikkoja, joiden tarkoituksena on varmistaa terveelliset elinolot kaikille vauvoille, lapsille ja nuorille, mukaan luettuina hoito ennen hedelmöittymistä, äitiyshuolto ja toimet vanhempien ja erityisesti raskaana olevien ja imettävien naisten tukemiseksi, jotta varmistetaan, että kaikki vastasyntyneet saavat terveen alun elämälle ja vältetään myöhemmät terveyserot, ja tunnustamaan näin varhaislapsuuden kehitysvaiheisiin investoimisen ja elinkaariajattelun tärkeyden;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki raskaana olevat naiset sekä lapset ovat asemastaan riippumatta oikeutettuja kansallisessa lainsäädännössä esitetyn määritelmän mukaiseen sosiaaliturvaan ja saavat sitä käytännössä; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki raskaana olevat naiset sekä lapset ovat asemastaan riippumatta oikeutettuja kansallisessa lainsäädännössä esitetyn määritelmän mukaiseen sosiaaliturvaan ja saavat sitä käytännössä;

| 23. | palauttaa mieliin, että Euroopan unionilla on vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen nojalla velvollisuus varmistaa vammaisten henkilöiden oikeus nauttia mahdollisimman hyvästä terveydentilasta syrjimättä heitä vamman perusteella; korostaa, että vammaisuuden sisällyttäminen kaikkiin relevantteihin terveysindikaattoreihin on tärkeä askel kohti tämän velvollisuuden täyttämistä; |
| --- | --- |

23.

palauttaa mieliin, että Euroopan unionilla on vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen nojalla velvollisuus varmistaa vammaisten henkilöiden oikeus nauttia mahdollisimman hyvästä terveydentilasta syrjimättä heitä vamman perusteella; korostaa, että vammaisuuden sisällyttäminen kaikkiin relevantteihin terveysindikaattoreihin on tärkeä askel kohti tämän velvollisuuden täyttämistä;

| 24. | kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita sisällyttämään naisten terveydentilan ja ikääntymiskysymyksen (ikääntyneet naiset) sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisen osatekijöihin ja soveltamaan politiikkoihinsa ja terveysalan ohjelmiinsa sekä tutkimukseen sukupuolitietoista budjetointia aina niiden laadinnasta ja suunnittelusta alkaen vaikutustenarviointiin asti; kehottaa EU:n rahoittamia tutkimuksen puiteohjelmia sekä julkista rahoitusta saavia virastoja sisällyttämään politiikkoihinsa sukupuolivaikutusten arvioinnin ja huolehtimaan sukupuolen ja iän mukaan eriteltyjen tietojen keräämisestä ja analysoinnista niin, että voidaan yksilöidä miesten ja naisten väliset terveyserot, jotta voidaan tukea politiikan muutosta sekä ottaa käyttöön ja yhteensovittaa epidemiologisia välineitä, joiden avulla voidaan analysoida miesten ja naisten elinajanodotteen välisten erojen syitä; |
| --- | --- |

24.

kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita sisällyttämään naisten terveydentilan ja ikääntymiskysymyksen (ikääntyneet naiset) sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisen osatekijöihin ja soveltamaan politiikkoihinsa ja terveysalan ohjelmiinsa sekä tutkimukseen sukupuolitietoista budjetointia aina niiden laadinnasta ja suunnittelusta alkaen vaikutustenarviointiin asti; kehottaa EU:n rahoittamia tutkimuksen puiteohjelmia sekä julkista rahoitusta saavia virastoja sisällyttämään politiikkoihinsa sukupuolivaikutusten arvioinnin ja huolehtimaan sukupuolen ja iän mukaan eriteltyjen tietojen keräämisestä ja analysoinnista niin, että voidaan yksilöidä miesten ja naisten väliset terveyserot, jotta voidaan tukea politiikan muutosta sekä ottaa käyttöön ja yhteensovittaa epidemiologisia välineitä, joiden avulla voidaan analysoida miesten ja naisten elinajanodotteen välisten erojen syitä;

| 25. | katsoo, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden olisi taattava naisille mahdollisuus saada helposti ehkäisyvälineitä sekä oikeus turvalliseen raskauden keskeytykseen; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden olisi taattava naisille mahdollisuus saada helposti ehkäisyvälineitä sekä oikeus turvalliseen raskauden keskeytykseen;

| 26. | kehottaa komissiota tarjoamaan jäsenvaltioille esimerkkejä hyvistä ja parhaista käytännöistä edistääkseen hedelmättömyyshoitojen yhdenmukaisempaa saantia; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota tarjoamaan jäsenvaltioille esimerkkejä hyvistä ja parhaista käytännöistä edistääkseen hedelmättömyyshoitojen yhdenmukaisempaa saantia;

| 27. | kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita painottamaan naisten ihmisoikeuksia erityisesti estämällä ja kieltämällä naisten pakkosterilisaation sekä sukupuolielinten silpomisen ja panemalla niihin syyllistyneet syytteeseen; |
| --- | --- |

27.

kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita painottamaan naisten ihmisoikeuksia erityisesti estämällä ja kieltämällä naisten pakkosterilisaation sekä sukupuolielinten silpomisen ja panemalla niihin syyllistyneet syytteeseen;

| 28. | kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita tunnustamaan miesten naisiin kohdistaman väkivallan kaikissa ilmenemismuodoissaan kansanterveyden ongelmaksi; |
| --- | --- |

28.

kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita tunnustamaan miesten naisiin kohdistaman väkivallan kaikissa ilmenemismuodoissaan kansanterveyden ongelmaksi;

| 29. | kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet hedelmöityshoitojen saatavuuden alalla, jotta voidaan poistaa naisten syrjintä siviilisäädyn, sukupuolisen suuntautumisen tai etnisen tai kulttuurisen alkuperän perusteella; |
| --- | --- |

29.

kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet hedelmöityshoitojen saatavuuden alalla, jotta voidaan poistaa naisten syrjintä siviilisäädyn, sukupuolisen suuntautumisen tai etnisen tai kulttuurisen alkuperän perusteella;

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan Maailman terveysjärjestön tavoin, että liikalihavuus on krooninen sairaus ja luomaan sen ennaltaehkäisyyn suunnattuja ohjelmia ja takaamaan pääsyn hoitoon, jolla on todistetusti saavutettu myönteisiä lääketieteellisiä tuloksia hoitoa tarvitsevien liikalihavien kannalta, jotta voidaan myös ehkäistä liitännäissairauksien puhkeaminen; |
| --- | --- |

30.

kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan Maailman terveysjärjestön tavoin, että liikalihavuus on krooninen sairaus ja luomaan sen ennaltaehkäisyyn suunnattuja ohjelmia ja takaamaan pääsyn hoitoon, jolla on todistetusti saavutettu myönteisiä lääketieteellisiä tuloksia hoitoa tarvitsevien liikalihavien kannalta, jotta voidaan myös ehkäistä liitännäissairauksien puhkeaminen;

| 31. | kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita valtavirtaistamaan sukupuolinäkökohdan tupakoinnin torjuntaan tupakoinnin torjuntaa koskevan Maailman terveysjärjestön puitesopimuksen suositusten mukaisesti ja käynnistämään nuoriin tyttöihin ja naisiin kohdistuvia tupakoinninvastaisia kampanjoja; |
| --- | --- |

31.

kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita valtavirtaistamaan sukupuolinäkökohdan tupakoinnin torjuntaan tupakoinnin torjuntaa koskevan Maailman terveysjärjestön puitesopimuksen suositusten mukaisesti ja käynnistämään nuoriin tyttöihin ja naisiin kohdistuvia tupakoinninvastaisia kampanjoja;

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan lääketieteellistä ja lääkkeitä koskevaa tutkimusta, joka liittyy pääasiassa naisia koskettaviin sairauksiin kaikissa heidän elämänvaiheissaan eikä ainoastaan lisääntymisiän aikana; |
| --- | --- |

32.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan lääketieteellistä ja lääkkeitä koskevaa tutkimusta, joka liittyy pääasiassa naisia koskettaviin sairauksiin kaikissa heidän elämänvaiheissaan eikä ainoastaan lisääntymisiän aikana;

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita ratkaisemaan terveydenhuoltopalvelujen epätasa-arvoiseen saantiin liittyvät ongelmat, joilla on vaikutusta ihmisten jokapäiväiseen elämään, kuten hammaslääkäri- ja silmälääkäripalvelut; |
| --- | --- |

33.

kehottaa jäsenvaltioita ratkaisemaan terveydenhuoltopalvelujen epätasa-arvoiseen saantiin liittyvät ongelmat, joilla on vaikutusta ihmisten jokapäiväiseen elämään, kuten hammaslääkäri- ja silmälääkäripalvelut;

| 34. | kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita laatimaan yhtenäisiä politiikkoja ja tukitoimia niitä naisia varten, jotka eivät ole työelämässä tai jotka työskentelevät aloilla, joilla heillä ei ole henkilökohtaisen sairausvakuutuksen turvaa, ja etsimään keinoja näiden naisten saamiseksi vakuutuksen piiriin; |
| --- | --- |

34.

kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita laatimaan yhtenäisiä politiikkoja ja tukitoimia niitä naisia varten, jotka eivät ole työelämässä tai jotka työskentelevät aloilla, joilla heillä ei ole henkilökohtaisen sairausvakuutuksen turvaa, ja etsimään keinoja näiden naisten saamiseksi vakuutuksen piiriin;

| 35. | kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa edistämään lääkkeiden hinnoittelua ja niiden korvaamista koskevia parhaita käytänteitä, myös toteuttamiskelpoisia lääkkeiden hintojen eriyttämismalleja, jotta hinnoista tulisi mahdollisimman kohtuullisia ja vähennettäisiin eriarvoisuutta lääkkeiden saatavuudessa; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa edistämään lääkkeiden hinnoittelua ja niiden korvaamista koskevia parhaita käytänteitä, myös toteuttamiskelpoisia lääkkeiden hintojen eriyttämismalleja, jotta hinnoista tulisi mahdollisimman kohtuullisia ja vähennettäisiin eriarvoisuutta lääkkeiden saatavuudessa;

| 36. | muistuttaa, että yhteisöpatentin käyttöönotto yhdessä asianmukaisten kielijärjestelyjen ja yhtenäisen riitojenratkaisujärjestelmän kanssa on ratkaisevan tärkeä tekijä Euroopan talouden elvyttämisessä; |
| --- | --- |

36.

muistuttaa, että yhteisöpatentin käyttöönotto yhdessä asianmukaisten kielijärjestelyjen ja yhtenäisen riitojenratkaisujärjestelmän kanssa on ratkaisevan tärkeä tekijä Euroopan talouden elvyttämisessä;

| 37. | panee merkille, että sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan muun muassa tuoteturvallisuuden ja mainonnan osalta jo tekemä työ on helpottanut terveyseroihin EU:ssa liittyviin tiettyihin näkökohtiin puuttumista, ja korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää seurata tarkasti tietoja, joita lääkeyhtiöt tarjoavat potilaille, erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ja vähiten asiantunteville ryhmille, ja että tarvitaan tehokas ja riippumaton lääketurvajärjestelmä; |
| --- | --- |

37.

panee merkille, että sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan muun muassa tuoteturvallisuuden ja mainonnan osalta jo tekemä työ on helpottanut terveyseroihin EU:ssa liittyviin tiettyihin näkökohtiin puuttumista, ja korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää seurata tarkasti tietoja, joita lääkeyhtiöt tarjoavat potilaille, erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ja vähiten asiantunteville ryhmille, ja että tarvitaan tehokas ja riippumaton lääketurvajärjestelmä;

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan terveydenhuoltojärjestelmiään kaikkein heikoimmassa asemassa olevien tarpeisiin siten, että kehitetään terveydenhuoltoalan työntekijöiden laskuttamien maksujen vahvistamista koskevia menetelmiä, joilla varmistetaan hoidon saanti kaikille potilaille; |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan terveydenhuoltojärjestelmiään kaikkein heikoimmassa asemassa olevien tarpeisiin siten, että kehitetään terveydenhuoltoalan työntekijöiden laskuttamien maksujen vahvistamista koskevia menetelmiä, joilla varmistetaan hoidon saanti kaikille potilaille;

| 39. | kehottaa komissiota tekemään kaikkensa kannustaakseen jäsenvaltioita tarjoamaan korvauksia potilaille ja tekemään kaiken tarvittavan, jotta voidaan vähentää eriarvoisuutta lääkehoidon saatavuudessa vaihdevuosien jälkeisen osteoporoosin ja Alzheimerin taudin kaltaisiin vaivoihin ja sairauksiin, jotka eivät ole korvattavia tietyissä jäsenvaltioissa, ja toimimaan tässä kiireellisesti; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota tekemään kaikkensa kannustaakseen jäsenvaltioita tarjoamaan korvauksia potilaille ja tekemään kaiken tarvittavan, jotta voidaan vähentää eriarvoisuutta lääkehoidon saatavuudessa vaihdevuosien jälkeisen osteoporoosin ja Alzheimerin taudin kaltaisiin vaivoihin ja sairauksiin, jotka eivät ole korvattavia tietyissä jäsenvaltioissa, ja toimimaan tässä kiireellisesti;

| 40. | korostaa, että valtionhallinnon lisäksi alueviranomaisilla on monissa maissa tärkeä tehtävä kansanterveyttä, terveyden edistämistä, sairauksien ennaltaehkäisyä ja terveydenhuoltoa koskevien palvelujen alalla, ja niiden aktiivinen osallistuminen on tämän vuoksi varmistettava; toteaa, että myös alue- ja paikallisviranomaiset ja muut sidosryhmät voivat antaa merkittävän panoksen näiden erojen vähentämiseen, työpaikat ja koulut mukaan luettuina; katsoo, että tämä koskee erityisesti terveyskasvatusta, terveiden elintapojen edistämistä, sairauksien tehokasta ennaltaehkäisyä sekä varhaisessa vaiheessa tapahtuvaa sairauksien seulontaa ja diagnosointia; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että valtionhallinnon lisäksi alueviranomaisilla on monissa maissa tärkeä tehtävä kansanterveyttä, terveyden edistämistä, sairauksien ennaltaehkäisyä ja terveydenhuoltoa koskevien palvelujen alalla, ja niiden aktiivinen osallistuminen on tämän vuoksi varmistettava; toteaa, että myös alue- ja paikallisviranomaiset ja muut sidosryhmät voivat antaa merkittävän panoksen näiden erojen vähentämiseen, työpaikat ja koulut mukaan luettuina; katsoo, että tämä koskee erityisesti terveyskasvatusta, terveiden elintapojen edistämistä, sairauksien tehokasta ennaltaehkäisyä sekä varhaisessa vaiheessa tapahtuvaa sairauksien seulontaa ja diagnosointia;

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan paikallisen terveydenhuollon mallia ja tarjoamaan terveydenhuoltoa paikallisesti tai alueellisesti siten, että potilaita voidaan tukea paremmin heidän omassa sosiaalisessa ympäristössään; |
| --- | --- |

41.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan paikallisen terveydenhuollon mallia ja tarjoamaan terveydenhuoltoa paikallisesti tai alueellisesti siten, että potilaita voidaan tukea paremmin heidän omassa sosiaalisessa ympäristössään;

| 42. | kannustaa kaikkia jäsenvaltioita arvioimaan uudelleen ne politiikkansa, joilla on merkittävää vaikutusta terveyseroihin, kuten tupakkaa, alkoholia, ravitsemusta ja lääkkeitä sekä kansanterveyttä ja terveydenhuollon tarjoamista koskevat politiikat; |
| --- | --- |

42.

kannustaa kaikkia jäsenvaltioita arvioimaan uudelleen ne politiikkansa, joilla on merkittävää vaikutusta terveyseroihin, kuten tupakkaa, alkoholia, ravitsemusta ja lääkkeitä sekä kansanterveyttä ja terveydenhuollon tarjoamista koskevat politiikat;

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään raja-aluekumppanuuksia, jotta voidaan jakaa infrastruktuuri- ja henkilöstökustannuksia ja vähentää terveyteen liittyviä maantieteellisiä eroja ja erityisesti saada yhtäläinen mahdollisuus uusimpien laitteiden käyttöön; |
| --- | --- |

43.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään raja-aluekumppanuuksia, jotta voidaan jakaa infrastruktuuri- ja henkilöstökustannuksia ja vähentää terveyteen liittyviä maantieteellisiä eroja ja erityisesti saada yhtäläinen mahdollisuus uusimpien laitteiden käyttöön;

| 44. | kehottaa komissiota tutkimaan, miten lääkkeiden ja lääketieteellisten laitteiden tehokkuudesta tehtyihin kansallisiin ja alueellisiin arviointeihin perustuvat päätökset vaikuttavat sisämarkkinoihin, myös potilaiden hoitoon pääsyyn sekä uusia tuotteita ja lääketieteellisiä käytäntöjä koskevaan innovointiin, jotka ovat keskeisiä terveystasa-arvoon vaikuttavia tekijöitä; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota tutkimaan, miten lääkkeiden ja lääketieteellisten laitteiden tehokkuudesta tehtyihin kansallisiin ja alueellisiin arviointeihin perustuvat päätökset vaikuttavat sisämarkkinoihin, myös potilaiden hoitoon pääsyyn sekä uusia tuotteita ja lääketieteellisiä käytäntöjä koskevaan innovointiin, jotka ovat keskeisiä terveystasa-arvoon vaikuttavia tekijöitä;

| 45. | katsoo, että rajatylittävässä terveydenhuollossa sovellettavia potilaiden oikeuksia koskevan direktiivin 2011/24/EU täytäntöönpanon jälkeen olisi tehtävä vaikutustenarviointi, jotta voidaan mitata mahdollisimman tarkasti direktiivin vaikutukset terveyserojen torjumiseen ja varmistaa, että sillä säilytetään kansalaisten suojelun riittävä taso ja taataan potilasturvallisuus erityisesti lääketieteellisten voimavarojen (sekä inhimillisten että aineellisten) maantieteellisen jakautumisen osalta; |
| --- | --- |

45.

katsoo, että rajatylittävässä terveydenhuollossa sovellettavia potilaiden oikeuksia koskevan direktiivin 2011/24/EU täytäntöönpanon jälkeen olisi tehtävä vaikutustenarviointi, jotta voidaan mitata mahdollisimman tarkasti direktiivin vaikutukset terveyserojen torjumiseen ja varmistaa, että sillä säilytetään kansalaisten suojelun riittävä taso ja taataan potilasturvallisuus erityisesti lääketieteellisten voimavarojen (sekä inhimillisten että aineellisten) maantieteellisen jakautumisen osalta;

| 46. | toteaa, että korkealaatuinen ja tehokas rajatylittävä terveydenhuolto edellyttää avoimempaa tiedottamista yleisölle, potilaille, sääntelyviranomaisille ja terveydenhuollon tarjoajille monista kysymyksistä, kuten potilaiden oikeuksista, oikeussuojan saatavuudesta ja terveydenhuollon ammattihenkilöstöä koskevista säännöksistä; |
| --- | --- |

46.

toteaa, että korkealaatuinen ja tehokas rajatylittävä terveydenhuolto edellyttää avoimempaa tiedottamista yleisölle, potilaille, sääntelyviranomaisille ja terveydenhuollon tarjoajille monista kysymyksistä, kuten potilaiden oikeuksista, oikeussuojan saatavuudesta ja terveydenhuollon ammattihenkilöstöä koskevista säännöksistä;

| 47. | pitää valitettavana, että rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevan direktiiviin lisäksi ei ole esitetty terveydenhuollon ammattihenkilöstön liikkuvuutta koskevaa säädösehdotusta, jossa otettaisiin huomioon EU:n sisäisen aivovuodon vaara, joka lisäisi huolestuttavasti maantieteellistä eriarvoisuutta tietyissä jäsenvaltioissa, ja kehottaa komissiota korjaamaan asian mahdollisesti ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin (2005/36/EY) tulevan tarkistamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

47.

pitää valitettavana, että rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevan direktiiviin lisäksi ei ole esitetty terveydenhuollon ammattihenkilöstön liikkuvuutta koskevaa säädösehdotusta, jossa otettaisiin huomioon EU:n sisäisen aivovuodon vaara, joka lisäisi huolestuttavasti maantieteellistä eriarvoisuutta tietyissä jäsenvaltioissa, ja kehottaa komissiota korjaamaan asian mahdollisesti ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin (2005/36/EY) tulevan tarkistamisen yhteydessä;

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin (2005/36/EY) kaikilta osin täytäntöön; kehottaa komissiota direktiiviä arvioidessaan ja tarkistaessaan käsittelemään eräitä lainsäädännön puutteita, jotka saattavat aiheuttaa vahinkoa potilaille ja vaarantaa heidän oikeutensa turvalliseen hoitoon; kehottaa komissiota lisäksi harkitsemaan, voitaisiinko rekisteröinnistä sisämarkkinoiden tiedotusjärjestelmään tehdä pakollinen toimivaltaisille viranomaisille ja antaa toimivaltaisille viranomaisille laajemmat mahdollisuudet jakaa ennakoivasti terveydenhuollon ammattihenkilöstöä koskevia kurinpidollisia tietoja siten, että luodaan varoitusmekanismi; |
| --- | --- |

48.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin (2005/36/EY) kaikilta osin täytäntöön; kehottaa komissiota direktiiviä arvioidessaan ja tarkistaessaan käsittelemään eräitä lainsäädännön puutteita, jotka saattavat aiheuttaa vahinkoa potilaille ja vaarantaa heidän oikeutensa turvalliseen hoitoon; kehottaa komissiota lisäksi harkitsemaan, voitaisiinko rekisteröinnistä sisämarkkinoiden tiedotusjärjestelmään tehdä pakollinen toimivaltaisille viranomaisille ja antaa toimivaltaisille viranomaisille laajemmat mahdollisuudet jakaa ennakoivasti terveydenhuollon ammattihenkilöstöä koskevia kurinpidollisia tietoja siten, että luodaan varoitusmekanismi;

| 49. | vaatii komissiota tulevassa ammattipätevyyden tunnustamista koskevassa säädösehdotuksessa etenemään kohti tehostettua mekanismia ammattipätevyyden tunnustamiseksi jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

49.

vaatii komissiota tulevassa ammattipätevyyden tunnustamista koskevassa säädösehdotuksessa etenemään kohti tehostettua mekanismia ammattipätevyyden tunnustamiseksi jäsenvaltioissa;

| 50. | panee merkille, että innovoinnin lisääntyminen parantaa usein hoidon saatavuutta, mikä on erityisen tärkeää syrjäseutujen tai maaseudun yhteisöille; |
| --- | --- |

50.

panee merkille, että innovoinnin lisääntyminen parantaa usein hoidon saatavuutta, mikä on erityisen tärkeää syrjäseutujen tai maaseudun yhteisöille;

| 51. | kehottaa komissiota edistämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa telelääketiedepalvelujen kehittämistä keinona vähentää maantieteellisiä eroja terveydenhuollon tarjonnassa sekä alueellisesti että paikallisesti; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota edistämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa telelääketiedepalvelujen kehittämistä keinona vähentää maantieteellisiä eroja terveydenhuollon tarjonnassa sekä alueellisesti että paikallisesti;

| 52. | kehottaa neuvostoa ja komissiota antamaan Eurooppa 2020 -strategiassa enemmän painoarvoa sille tosiasialle, että fyysinen ja henkinen terveys sekä hyvinvointi ovat avaintekijöitä pyrittäessä torjumaan syrjäytymistä, sisällyttämään sosioekonomisesta asemasta johtuvat vertailutekijät ja kansanterveyden tila Eurooppa 2020 -strategian seurantamenettelyihin, sekä ottamaan huomioon ikään perustuvan syrjinnän, ja erityisesti kliiniset tutkimukset, jotka koskevat iäkkäiden ihmisten tarpeisiin paremmin soveltuvia hoitoja; |
| --- | --- |

52.

kehottaa neuvostoa ja komissiota antamaan Eurooppa 2020 -strategiassa enemmän painoarvoa sille tosiasialle, että fyysinen ja henkinen terveys sekä hyvinvointi ovat avaintekijöitä pyrittäessä torjumaan syrjäytymistä, sisällyttämään sosioekonomisesta asemasta johtuvat vertailutekijät ja kansanterveyden tila Eurooppa 2020 -strategian seurantamenettelyihin, sekä ottamaan huomioon ikään perustuvan syrjinnän, ja erityisesti kliiniset tutkimukset, jotka koskevat iäkkäiden ihmisten tarpeisiin paremmin soveltuvia hoitoja;

| 53. | katsoo, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on tuettava kansalaisyhteiskuntaa ja naisjärjestöjä, jotka edistävät naisten ihmisoikeuksia, mukaan luettuina naisten seksuaalisuuteen ja lisääntymisterveyteen liittyvät oikeudet, oikeus terveeseen elämäntapaan ja oikeus tehdä työtä, jotta voidaan varmistaa, että naisten ääni tulee esille eurooppalaisissa ja kansallisissa terveyspolitiikan kysymyksissä; |
| --- | --- |

53.

katsoo, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on tuettava kansalaisyhteiskuntaa ja naisjärjestöjä, jotka edistävät naisten ihmisoikeuksia, mukaan luettuina naisten seksuaalisuuteen ja lisääntymisterveyteen liittyvät oikeudet, oikeus terveeseen elämäntapaan ja oikeus tehdä työtä, jotta voidaan varmistaa, että naisten ääni tulee esille eurooppalaisissa ja kansallisissa terveyspolitiikan kysymyksissä;

| 54. | kannustaa kaikkia jäsenvaltioita edistämään ja kehittämään kaikkien asianomaisten monialaisten sidosryhmien kapasiteettia ja kansainvälistä vaihtoa sekä yhteistyötä, kun kehitetään ja pannaan täytäntöön politiikkoja, joilla vähennetään terveyseroja; |
| --- | --- |

54.

kannustaa kaikkia jäsenvaltioita edistämään ja kehittämään kaikkien asianomaisten monialaisten sidosryhmien kapasiteettia ja kansainvälistä vaihtoa sekä yhteistyötä, kun kehitetään ja pannaan täytäntöön politiikkoja, joilla vähennetään terveyseroja;

| 55. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan ja toteuttamaan toimintapolitiikkojen laatimisessa yhtenäistä lähestymistapaa paikallisesti, alueellisesti ja kansallisesti pyrkien näin toteuttamaan HiAP-periaatetta (Terveys kaikissa politiikoissa); |
| --- | --- |

55.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan ja toteuttamaan toimintapolitiikkojen laatimisessa yhtenäistä lähestymistapaa paikallisesti, alueellisesti ja kansallisesti pyrkien näin toteuttamaan HiAP-periaatetta (Terveys kaikissa politiikoissa);

| 56. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään yhteiset indikaattorit ikään, sukupuoleen, sosioekonomiseen asemaan ja maantieteelliseen sijaintiin perustuvien terveyserojen sekä alkoholismista ja huumausaineriippuvuudesta aiheutuvien riskien seurantaan sekä luomaan jäsenvaltioissa vallitsevan terveystilanteen seuraamiseen tarkoitetut menetelmät, joilla voidaan tunnistaa ja priorisoida parhaat käytännöt ja alat, joilla tarvitaan parannuksia; |
| --- | --- |

56.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään yhteiset indikaattorit ikään, sukupuoleen, sosioekonomiseen asemaan ja maantieteelliseen sijaintiin perustuvien terveyserojen sekä alkoholismista ja huumausaineriippuvuudesta aiheutuvien riskien seurantaan sekä luomaan jäsenvaltioissa vallitsevan terveystilanteen seuraamiseen tarkoitetut menetelmät, joilla voidaan tunnistaa ja priorisoida parhaat käytännöt ja alat, joilla tarvitaan parannuksia;

| 57. | korostaa, että terveyserot perustuvat yhteiskunnalliseen eriarvoisuuteen asumisoloissa ja sosiaalisen käyttäytymisen malleissa ja liittyvät sukupuoleen, rotuun, koulutuksen tasoon, työllisyyteen sekä tulojen, mutta myös sairaanhoitoa, sairauksien ennaltaehkäisyä ja terveyden edistämistä koskevien palvelujen epätasaiseen jakautumiseen; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että terveyserot perustuvat yhteiskunnalliseen eriarvoisuuteen asumisoloissa ja sosiaalisen käyttäytymisen malleissa ja liittyvät sukupuoleen, rotuun, koulutuksen tasoon, työllisyyteen sekä tulojen, mutta myös sairaanhoitoa, sairauksien ennaltaehkäisyä ja terveyden edistämistä koskevien palvelujen epätasaiseen jakautumiseen;

| 58. | korostaa, että muita heikommassa asemassa olevien (köyhien) yhteiskuntaluokkien jäsenten terveysriskit ovat terveysero-ongelman takana, kun otetaan huomioon, että nämä riskit vain pahenevat köyhyyden ja muiden ongelmien yhdistyessä; |
| --- | --- |

58.

korostaa, että muita heikommassa asemassa olevien (köyhien) yhteiskuntaluokkien jäsenten terveysriskit ovat terveysero-ongelman takana, kun otetaan huomioon, että nämä riskit vain pahenevat köyhyyden ja muiden ongelmien yhdistyessä;

| 59. | kehottaa komissiota varmistamaan, että terveyserojen vähentämistoimet sekä fyysisen ja henkisen terveyden palvelujen parantaminen otetaan täysipainoisesti huomioon ja sisällytetään tuleviin aloitteisiin, kuten aktiivisena ja terveenä ikääntymistä käsittelevä eurooppalainen kumppanuus sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi, sekä tuleviin aloitteisiin, joissa käsitellään varhaislapsuutta ja nuorisoa koskevia opetukseen, koulutukseen ja työllisyyteen keskittyviä toimia; |
| --- | --- |

59.

kehottaa komissiota varmistamaan, että terveyserojen vähentämistoimet sekä fyysisen ja henkisen terveyden palvelujen parantaminen otetaan täysipainoisesti huomioon ja sisällytetään tuleviin aloitteisiin, kuten aktiivisena ja terveenä ikääntymistä käsittelevä eurooppalainen kumppanuus sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi, sekä tuleviin aloitteisiin, joissa käsitellään varhaislapsuutta ja nuorisoa koskevia opetukseen, koulutukseen ja työllisyyteen keskittyviä toimia;

| 60. | kehottaa parantamaan koordinointia niiden EU-virastojen välillä, joilla on merkittävä rooli terveyserojen torjumisessa, ja etenkin Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön, Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen ja Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston välillä; |
| --- | --- |

60.

kehottaa parantamaan koordinointia niiden EU-virastojen välillä, joilla on merkittävä rooli terveyserojen torjumisessa, ja etenkin Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön, Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen ja Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston välillä;

| 61. | kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita, jotta ne voisivat paremmin käyttää avointa koordinointimenetelmää, jotta voidaan tukea hankkeita, joilla pyritään puuttumaan terveyserojen taustalla oleviin tekijöihin; |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita, jotta ne voisivat paremmin käyttää avointa koordinointimenetelmää, jotta voidaan tukea hankkeita, joilla pyritään puuttumaan terveyserojen taustalla oleviin tekijöihin;

| 62. | kehottaa komissiota kehittämään tapoja osallistaa tärkeät Euroopan tason sidosryhmät ja saada ne edistämään kansanterveysalan hyvien käytäntöjen käyttöönottoa ja levittämistä; |
| --- | --- |

62.

kehottaa komissiota kehittämään tapoja osallistaa tärkeät Euroopan tason sidosryhmät ja saada ne edistämään kansanterveysalan hyvien käytäntöjen käyttöönottoa ja levittämistä;

| 63. | korostaa erityisesti monipuolisen ja laadukkaan ruokavalion merkitystä – muiden terveyden taustatekijöiden ohella – ja kehottaa tässä yhteydessä komissiota hyödyntämään enemmän YMP:hen kuuluvia tehokkaita ohjelmia (maidon ja hedelmien ilmainen jakelu kouluissa sekä ruuan jakaminen kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ryhmille); |
| --- | --- |

63.

korostaa erityisesti monipuolisen ja laadukkaan ruokavalion merkitystä – muiden terveyden taustatekijöiden ohella – ja kehottaa tässä yhteydessä komissiota hyödyntämään enemmän YMP:hen kuuluvia tehokkaita ohjelmia (maidon ja hedelmien ilmainen jakelu kouluissa sekä ruuan jakaminen kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ryhmille);

| 64. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan erityisten sosiaali-, terveys- ja neuvontapalvelujen verkoston, joka sisältää naisille, pariskunnille ja perheille tarkoitetut auttavat puhelimet ja jolla pyritään ehkäisemään perheväkivaltaa ja tarjoamaan pätevän ammattiauttajan apua ja tukea sitä tarvitseville yhteistyössä muiden alan elinten kanssa; |
| --- | --- |

64.

kehottaa jäsenvaltioita perustamaan erityisten sosiaali-, terveys- ja neuvontapalvelujen verkoston, joka sisältää naisille, pariskunnille ja perheille tarkoitetut auttavat puhelimet ja jolla pyritään ehkäisemään perheväkivaltaa ja tarjoamaan pätevän ammattiauttajan apua ja tukea sitä tarvitseville yhteistyössä muiden alan elinten kanssa;

| 65. | kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita, jotta ne voisivat paremmin käyttää EU:n koheesiopolitiikkaa ja rakennerahastovaroja tukemaan hankkeita, jotka myötävaikuttavat terveyden sosiaalisten taustatekijöiden käsittelyyn ja terveyserojen vähentämiseen; kehottaa lisäksi komissiota auttamaan jäsenvaltioita hyödyntämään Progress-ohjelmaa paremmin; |
| --- | --- |

65.

kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita, jotta ne voisivat paremmin käyttää EU:n koheesiopolitiikkaa ja rakennerahastovaroja tukemaan hankkeita, jotka myötävaikuttavat terveyden sosiaalisten taustatekijöiden käsittelyyn ja terveyserojen vähentämiseen; kehottaa lisäksi komissiota auttamaan jäsenvaltioita hyödyntämään Progress-ohjelmaa paremmin;

| 66. | kehottaa jäsenvaltioita lopettamaan terveydenhuoltopalveluihin kohdistuvat julkisten menojen nykyiset leikkaukset, sillä kyseisillä palveluilla on keskeinen rooli korkeatasoisen terveyden suojelun tarjoamisessa naisille ja miehille. |
| --- | --- |

66.

kehottaa jäsenvaltioita lopettamaan terveydenhuoltopalveluihin kohdistuvat julkisten menojen nykyiset leikkaukset, sillä kyseisillä palveluilla on keskeinen rooli korkeatasoisen terveyden suojelun tarjoamisessa naisille ja miehille.

| 67. | kehottaa komissiota sisällyttämään terveyden taloudelliset ja ympäristöön liittyvät taustatekijät ja periaatteen ”oikeudenmukaisuudesta ja terveydestä kaikissa politiikoissa” kaikkien EU:n sisäisten ja ulkoisten politiikkojen kehittämiseen erityisesti vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi ja erityisesti äitien hyvän terveyden edistämiseksi; |
| --- | --- |

67.

kehottaa komissiota sisällyttämään terveyden taloudelliset ja ympäristöön liittyvät taustatekijät ja periaatteen ”oikeudenmukaisuudesta ja terveydestä kaikissa politiikoissa” kaikkien EU:n sisäisten ja ulkoisten politiikkojen kehittämiseen erityisesti vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi ja erityisesti äitien hyvän terveyden edistämiseksi;

| 68. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tunnustamaan terveyden merkityksen yhteiskunnassa ja näkemään muutakin kuin BKT-perusteisen menettelyn, kun mitataan yhteiskunnallista, yhteisöllistä ja yksilöllistä kehittymistä; |
| --- | --- |

68.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tunnustamaan terveyden merkityksen yhteiskunnassa ja näkemään muutakin kuin BKT-perusteisen menettelyn, kun mitataan yhteiskunnallista, yhteisöllistä ja yksilöllistä kehittymistä;

| 69. | kehottaa neuvostoa edistämään ponnisteluja, joilla pyritään poliittisena prioriteettina pienentämään terveyseroja kaikissa jäsenvaltioissa, ottaen huomioon terveyden sosiaaliset taustatekijät ja elämäntavoista johtuvat riskitekijät, kuten alkoholi, tupakka ja ravitsemus, ja toteuttamaan toimia aloilla, kuten kuluttajapolitiikka, työllisyys, asuminen, sosiaalipolitiikka, ympäristö, maatalous sekä elintarvikkeet, koulutus, toimeentulo, työskentelyolot ja tutkimus, terveysasioiden sisällyttämistä kaikkiin politiikan aloihin koskevan periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

69.

kehottaa neuvostoa edistämään ponnisteluja, joilla pyritään poliittisena prioriteettina pienentämään terveyseroja kaikissa jäsenvaltioissa, ottaen huomioon terveyden sosiaaliset taustatekijät ja elämäntavoista johtuvat riskitekijät, kuten alkoholi, tupakka ja ravitsemus, ja toteuttamaan toimia aloilla, kuten kuluttajapolitiikka, työllisyys, asuminen, sosiaalipolitiikka, ympäristö, maatalous sekä elintarvikkeet, koulutus, toimeentulo, työskentelyolot ja tutkimus, terveysasioiden sisällyttämistä kaikkiin politiikan aloihin koskevan periaatteen mukaisesti;

| 70. | kehottaa komissiota tukemaan nykyisistä ja tulevista kansanterveyttä koskevista toimintasuunnitelmista rahoitettavia, terveyden sosiaalisia taustatekijöitä käsitteleviä toimia; |
| --- | --- |

70.

kehottaa komissiota tukemaan nykyisistä ja tulevista kansanterveyttä koskevista toimintasuunnitelmista rahoitettavia, terveyden sosiaalisia taustatekijöitä käsitteleviä toimia;

| 71. | kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat (jäsenvaltioiden välisten ja sisäisten) terveyserojen seurantaan EU:ssa tarkoitetun mekanismin parantamiseksi tehostamalla tietojen keruuta siten, että niitä kerätään järjestelmällisemmin ja että kerätään vertailtavissa olevia tietoja, jotka täydentävät terveyseroista jo saatuja tietoja, sekä seuraamalla ja analysoimalla niitä säännöllisesti; |
| --- | --- |

71.

kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat (jäsenvaltioiden välisten ja sisäisten) terveyserojen seurantaan EU:ssa tarkoitetun mekanismin parantamiseksi tehostamalla tietojen keruuta siten, että niitä kerätään järjestelmällisemmin ja että kerätään vertailtavissa olevia tietoja, jotka täydentävät terveyseroista jo saatuja tietoja, sekä seuraamalla ja analysoimalla niitä säännöllisesti;

| 72. | kehottaa komissiota harkitsemaan ehdotusta neuvoston suositukseksi tai muuta asianmukaista yhteisöaloitetta, jonka tarkoituksena on kannustaa ja tukea sitä, että jäsenvaltiot kehittävät kansallisia tai alueellisia terveyserojen vähentämiseen tähtääviä yhteisiä strategioita; |
| --- | --- |

72.

kehottaa komissiota harkitsemaan ehdotusta neuvoston suositukseksi tai muuta asianmukaista yhteisöaloitetta, jonka tarkoituksena on kannustaa ja tukea sitä, että jäsenvaltiot kehittävät kansallisia tai alueellisia terveyserojen vähentämiseen tähtääviä yhteisiä strategioita;

| 73. | kehottaa komissiota arvioimaan edistymiskertomuksissa terveyserojen vähentämistoimien tehokkuutta ja terveyden sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristöllisten taustatekijöiden pohjalta toteutetuista toimista johtuvaa terveyden parantumista; |
| --- | --- |

73.

kehottaa komissiota arvioimaan edistymiskertomuksissa terveyserojen vähentämistoimien tehokkuutta ja terveyden sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristöllisten taustatekijöiden pohjalta toteutetuista toimista johtuvaa terveyden parantumista;

| 74. | kehottaa komissiota noudattamaan HiAP-periaatetta (Terveys kaikissa politiikoissa) unionin tason toimintapolitiikkojen laatimisessa ja toteuttamaan tehokkaita vaikutustenarviointeja, joissa otetaan huomioon oikeudenmukaisen terveyspolitiikan tulokset; |
| --- | --- |

74.

kehottaa komissiota noudattamaan HiAP-periaatetta (Terveys kaikissa politiikoissa) unionin tason toimintapolitiikkojen laatimisessa ja toteuttamaan tehokkaita vaikutustenarviointeja, joissa otetaan huomioon oikeudenmukaisen terveyspolitiikan tulokset;

| 75. | on sitä mieltä, että avoimilla, kilpailukykyisillä ja asianmukaisesti toimivilla markkinoilla voidaan edistää innovointia, investointeja ja tutkimusta terveydenhuollon alalla, mutta katsoo, että siihen on liityttävä voimakas taloudellinen tuki julkiselle tutkimukselle, jotta voidaan kehittää edelleen kestäviä ja tehokkaita terveydenhoidon malleja ja edistää uusien teknologioiden ja niiden sovellusten kehittämistä alalla (esimerkiksi telelääketieteessä), sekä yhteisiä terveysteknologian arviointimenetelmiä, joiden olisi kaikkien hyödytettävä kaikkia yksilöitä, myös alempiin sosioekonomisiin ryhmiin kuuluvia, ja otettava huomioon väestön ikääntyminen; |
| --- | --- |

75.

on sitä mieltä, että avoimilla, kilpailukykyisillä ja asianmukaisesti toimivilla markkinoilla voidaan edistää innovointia, investointeja ja tutkimusta terveydenhuollon alalla, mutta katsoo, että siihen on liityttävä voimakas taloudellinen tuki julkiselle tutkimukselle, jotta voidaan kehittää edelleen kestäviä ja tehokkaita terveydenhoidon malleja ja edistää uusien teknologioiden ja niiden sovellusten kehittämistä alalla (esimerkiksi telelääketieteessä), sekä yhteisiä terveysteknologian arviointimenetelmiä, joiden olisi kaikkien hyödytettävä kaikkia yksilöitä, myös alempiin sosioekonomisiin ryhmiin kuuluvia, ja otettava huomioon väestön ikääntyminen;

| 76. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan julkisia tiedotus- ja valistusohjelmia ja lisäämään terveydenhuoltopalveluja koskevaa vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

76.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan julkisia tiedotus- ja valistusohjelmia ja lisäämään terveydenhuoltopalveluja koskevaa vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen kanssa;

| 77. | pitää välttämättömänä, että terveyspolitiikan laatimiseen, ohjelmien suunnitteluun ja terveyspalvelujen tarjontaan osallistuvien naisten määrää lisätään; |
| --- | --- |

77.

pitää välttämättömänä, että terveyspolitiikan laatimiseen, ohjelmien suunnitteluun ja terveyspalvelujen tarjontaan osallistuvien naisten määrää lisätään;

| 78. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

78.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 301, 20.11.2007, s. 3.

(2)  EUVL L 23, 27.1.2010, s. 35.

(3)  EUVL C 146, 22.6.2006, s. 1.

(4)  EUVL C 232, 27.8.2010, s. 1.

(5)  EUVL C 250 E, 25.10.2007, s. 93.

(6)  EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 97.

(7)  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 56.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/37

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011Yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalalla

P7_TA(2011)0082

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 verotuksesta ja kehityksestä – yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalalla (2010/2102(INI))

2012/C 199 E/05

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman hyvän hallintotavan edistämisestä verotusalalla (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman hyvän hallintotavan edistämisestä verotusalalla (1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Verotus ja kehitys – Yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalalla” (KOM(2010)0163), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Verotus ja kehitys – Yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalalla” (KOM(2010)0163),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vaikutuksista kehitysmaihin ja kehitysyhteistyöhön (2) sekä Monterreyn julistuksen (2002), Dohassa pidetyn kehitysrahoituskonferenssin (2008), Pariisin julistuksen (2005) ja Accran toimintasuunnitelman (2008), joissa todetaan nimenomaisesti, että pääoman pakeneminen ja laittomat rahavirrat ovat suuria esteitä kehitysmaiden omien tulojen käyttämiselle kehitystarkoituksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vaikutuksista kehitysmaihin ja kehitysyhteistyöhön (2) sekä Monterreyn julistuksen (2002), Dohassa pidetyn kehitysrahoituskonferenssin (2008), Pariisin julistuksen (2005) ja Accran toimintasuunnitelman (2008), joissa todetaan nimenomaisesti, että pääoman pakeneminen ja laittomat rahavirrat ovat suuria esteitä kehitysmaiden omien tulojen käyttämiselle kehitystarkoituksiin,

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman kehityksestä kohti vuosituhattavoitteiden saavuttamista: syyskuussa 2010 pidettävää YK:n korkean tason kokousta varten valmisteilla oleva väliarviointi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman kehityksestä kohti vuosituhattavoitteiden saavuttamista: syyskuussa 2010 pidettävää YK:n korkean tason kokousta varten valmisteilla oleva väliarviointi (3),

| — | ottaa huomioon Soulissa 11.–12. marraskuuta 2010 pidetyn G20-ryhmän huippukokouksen ja Saksan taloudellisen yhteistyön ja kehityksen ministeriön käynnistämän niin sanotun International Tax Compact (ITC) -aloitteen, jonka tarkoituksena on vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä kehitysmaiden kanssa veropetosten ja veronkierron torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Soulissa 11.–12. marraskuuta 2010 pidetyn G20-ryhmän huippukokouksen ja Saksan taloudellisen yhteistyön ja kehityksen ministeriön käynnistämän niin sanotun International Tax Compact (ITC) -aloitteen, jonka tarkoituksena on vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä kehitysmaiden kanssa veropetosten ja veronkierron torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon Pretoriassa 29. elokuuta 2008 pidetyn kansainvälisen verokonferenssin päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pretoriassa 29. elokuuta 2008 pidetyn kansainvälisen verokonferenssin päätelmät,

| — | ottaa huomioon Lontoossa 2.–3. huhtikuuta 2009 pidetyn G20-huippukokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lontoossa 2.–3. huhtikuuta 2009 pidetyn G20-huippukokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon G20-ryhmän maiden johtajien Pittsburghissa 24. ja 25. syyskuuta 2009 pidetyn huippukokouksen päätteeksi antaman julkilausuman sekä 8. lokakuuta 2009 antamansa päätöslauselman kyseisestä huippukokouksesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G20-ryhmän maiden johtajien Pittsburghissa 24. ja 25. syyskuuta 2009 pidetyn huippukokouksen päätteeksi antaman julkilausuman sekä 8. lokakuuta 2009 antamansa päätöslauselman kyseisestä huippukokouksesta (4),

| — | ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman 2. huhtikuuta 2009 pidetystä Lontoon G20-kokouksesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman 2. huhtikuuta 2009 pidetystä Lontoon G20-kokouksesta (5),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman luonnoksesta komission asetukseksi tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o (EY) 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta toiminnallisten segmenttien esittämistä koskevan Kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 8 osalta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman luonnoksesta komission asetukseksi tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o (EY) 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta toiminnallisten segmenttien esittämistä koskevan Kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 8 osalta (6),

| — | ottaa huomioon Norjan hallituksen asettaman komitean kesäkuussa 2009 antaman raportin veroparatiiseista ja kehitysyhteistyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Norjan hallituksen asettaman komitean kesäkuussa 2009 antaman raportin veroparatiiseista ja kehitysyhteistyöstä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnot (A7-0027/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnot (A7-0027/2011),

| A. | katsoo, että verojärjestelmän vahvistaminen on yksi kehitysmaiden tärkeimmistä haasteista vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että verojärjestelmän vahvistaminen on yksi kehitysmaiden tärkeimmistä haasteista vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa,

| B. | katsoo, että verotus voi olla luotettava ja kestävä kehitysyhteistyön rahoituksen lähde, jos käytössä on progressiivinen verotusjärjestelmä sekä vaikuttava ja tehokas verohallinto, joka edistää verosäännösten noudattamista, ja jos julkisia tuloja käytetään avoimesti ja vastuullisesti, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että verotus voi olla luotettava ja kestävä kehitysyhteistyön rahoituksen lähde, jos käytössä on progressiivinen verotusjärjestelmä sekä vaikuttava ja tehokas verohallinto, joka edistää verosäännösten noudattamista, ja jos julkisia tuloja käytetään avoimesti ja vastuullisesti,

| C. | toteaa, että kehitysmaat kohtaavat verotulojen keräämisen yhteydessä merkittäviä haasteita veronkannon riittämättömien henkilöresurssien ja taloudellisten resurssien, heikkojen hallinnollisten valmiuksien, korruption, poliittisen järjestelmän legitimiteetin puutteen, tulojen epätasaisen jakautumisen ja heikon verohallinnon vuoksi, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kehitysmaat kohtaavat verotulojen keräämisen yhteydessä merkittäviä haasteita veronkannon riittämättömien henkilöresurssien ja taloudellisten resurssien, heikkojen hallinnollisten valmiuksien, korruption, poliittisen järjestelmän legitimiteetin puutteen, tulojen epätasaisen jakautumisen ja heikon verohallinnon vuoksi,

| D. | toteaa, että laittomien rahavirtojen ja pääoman pakenemisen pääasiallisia muotoja ovat maiden välinen siirtojen väärinhinnoittelu suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttelemiseksi, roundtrip-investoinnit, kahden palkan nostaminen, käteisen rahan laittomat liikkeet, vaikeaselkoiset ja epäedulliset sijoitussäännöt sekä salakuljetus, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että laittomien rahavirtojen ja pääoman pakenemisen pääasiallisia muotoja ovat maiden välinen siirtojen väärinhinnoittelu suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttelemiseksi, roundtrip-investoinnit, kahden palkan nostaminen, käteisen rahan laittomat liikkeet, vaikeaselkoiset ja epäedulliset sijoitussäännöt sekä salakuljetus,

| E. | toteaa, että offshore-keskukset ja verokeitaat aiheuttavat vuosittain biljoonan dollarin laittoman pääomapaon; ottaa huomioon, että nämä laittomat rahavirrat kehitysmaista poispäin vastaavat noin kymmenkertaisesti sitä määrää, joka kehitysmaille maksetaan köyhyyden lievittämiseen ja talouskehitykseen, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että offshore-keskukset ja verokeitaat aiheuttavat vuosittain biljoonan dollarin laittoman pääomapaon; ottaa huomioon, että nämä laittomat rahavirrat kehitysmaista poispäin vastaavat noin kymmenkertaisesti sitä määrää, joka kehitysmaille maksetaan köyhyyden lievittämiseen ja talouskehitykseen,

| F. | ottaa huomioon, että veroparatiisit, jotka tarjoavat salassapitosääntöjä ja tekaistuja asuinpaikkoja yhdistettynä verovapausjärjestelmiin houkutellakseen pääomaa ja tuloja, joita olisi pitänyt verottaa muissa valtioissa, synnyttävät haitallista verokilpailua, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että veroparatiisit, jotka tarjoavat salassapitosääntöjä ja tekaistuja asuinpaikkoja yhdistettynä verovapausjärjestelmiin houkutellakseen pääomaa ja tuloja, joita olisi pitänyt verottaa muissa valtioissa, synnyttävät haitallista verokilpailua,

| G. | ottaa huomioon, että verokilpailu on johtanut verotaakan siirtymiseen työntekijöiden ja pienituloisten kotitalouksien kannettavaksi ja pakottanut köyhien maiden julkisten palvelujen haitalliseen karsimiseen, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että verokilpailu on johtanut verotaakan siirtymiseen työntekijöiden ja pienituloisten kotitalouksien kannettavaksi ja pakottanut köyhien maiden julkisten palvelujen haitalliseen karsimiseen,

| H. | ottaa huomioon, että kehitysmaissa tapahtuvat veropetokset johtavat vuosittain verotulojen vajeeseen, jonka määrä on kymmenen kertaa suurempi kuin kehittyneiden maiden maksama kehitysapu, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kehitysmaissa tapahtuvat veropetokset johtavat vuosittain verotulojen vajeeseen, jonka määrä on kymmenen kertaa suurempi kuin kehittyneiden maiden maksama kehitysapu,

| I. | katsoo, että kansainvälisten markkinoiden vapautuminen maailmanlaajuisesti, mikä merkitsee tullitulojen korvaamista muilla omilla varoilla, vaikuttaa yhä enemmän mahdollisuuteen edistää kehitysmaiden omien varojen käyttöönottoa; ottaa huomioon, että IMF:n tutkimusten mukaan rikkaat maat ovat kyenneet tasapainottamaan elinkeinoverojen vähenemistä pääasiallisena tulonlähteenä muilla tulonlähteillä, erityisesti arvonlisäverolla, mutta köyhimmät maat ovat korvanneet parhaimmillaankin vain noin 30 prosenttia menetetyistä elinkeinoveroista (7), |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kansainvälisten markkinoiden vapautuminen maailmanlaajuisesti, mikä merkitsee tullitulojen korvaamista muilla omilla varoilla, vaikuttaa yhä enemmän mahdollisuuteen edistää kehitysmaiden omien varojen käyttöönottoa; ottaa huomioon, että IMF:n tutkimusten mukaan rikkaat maat ovat kyenneet tasapainottamaan elinkeinoverojen vähenemistä pääasiallisena tulonlähteenä muilla tulonlähteillä, erityisesti arvonlisäverolla, mutta köyhimmät maat ovat korvanneet parhaimmillaankin vain noin 30 prosenttia menetetyistä elinkeinoveroista (7),

| J. | ottaa huomioon, että ITC:n johtaman kartoitustutkimuksen mukaan avunantajien koordinointia on tarpeen lisätä verotuksen ja kehityksen alalla, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ITC:n johtaman kartoitustutkimuksen mukaan avunantajien koordinointia on tarpeen lisätä verotuksen ja kehityksen alalla,

| K. | katsoo, että suuri epävirallinen taloussektori haittaa omien varojen käyttöönottoa, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että suuri epävirallinen taloussektori haittaa omien varojen käyttöönottoa,

| L. | ottaa huomioon, että monet kehitysmaat jäävät vilkkaan hyödykekaupan ulkopuolelle, koska ne eivät saa asianmukaista osuutta perustelluista kaivosteollisuuden rojalteista, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että monet kehitysmaat jäävät vilkkaan hyödykekaupan ulkopuolelle, koska ne eivät saa asianmukaista osuutta perustelluista kaivosteollisuuden rojalteista,

| M. | ottaa huomioon, että monet kehitysmaat eivät saavuta edes verotuksen vähimmäistasoa, joka tarvittaisiin julkisten palvelujen ja kansainvälisten sitoumusten, kuten köyhyyden vähentämisen, rahoittamiseen, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että monet kehitysmaat eivät saavuta edes verotuksen vähimmäistasoa, joka tarvittaisiin julkisten palvelujen ja kansainvälisten sitoumusten, kuten köyhyyden vähentämisen, rahoittamiseen,

| N. | katsoo, että verotus on tulonlähteenä mahdollisesti vakaampi ja kestävämpi kuin ulkomainen apu ja edistää paremmin maiden omavastuullisuutta, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että verotus on tulonlähteenä mahdollisesti vakaampi ja kestävämpi kuin ulkomainen apu ja edistää paremmin maiden omavastuullisuutta,

| O. | katsoo, että vakiintunut raportointitapa vaikeuttaa usein verotettavien yritysten yksilöintiä ja oikean verotason määrittämistä niiden monimutkaisten yhtiörakenteiden ja taloudellisen toiminnan keskinäisen jakautumisen vuoksi, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että vakiintunut raportointitapa vaikeuttaa usein verotettavien yritysten yksilöintiä ja oikean verotason määrittämistä niiden monimutkaisten yhtiörakenteiden ja taloudellisen toiminnan keskinäisen jakautumisen vuoksi,

| P. | ottaa huomioon, että kriisiyrityksiin sijoittavat, niin kutsutut vulture funds -rahastot, jotka toimivat usein veroparatiiseissa, ostavat yhä enemmän kehitysmaiden velkoja suurella alennuksella ja vaativat jälkeenpäin velan alkuperäistä määrää (usein korkojen ja viivästysmaksujen kera) ja näin tehdessään rajoittavat huomattavasti kehitysmaiden mahdollisuuksia toimia lisäverotulojensa turvin, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kriisiyrityksiin sijoittavat, niin kutsutut vulture funds -rahastot, jotka toimivat usein veroparatiiseissa, ostavat yhä enemmän kehitysmaiden velkoja suurella alennuksella ja vaativat jälkeenpäin velan alkuperäistä määrää (usein korkojen ja viivästysmaksujen kera) ja näin tehdessään rajoittavat huomattavasti kehitysmaiden mahdollisuuksia toimia lisäverotulojensa turvin,

| Q. | ottaa huomioon, että ei ole olemassa lakeja, joilla rajoitettaisiin tuottoja, joita kriisiyrityksiin sijoittavat rahastot voivat kerätä kehitysmaita vastaan käynnistämillään oikeusmenettelyillä maksamatta jääneen velan vuoksi, eikä sääntelyrakenteita näiden rahastojen paljastamiseksi ja sen selvittämiseksi, kuinka paljon ne ovat maksaneet aikaisemmin arvottamana pidetystä velasta, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että ei ole olemassa lakeja, joilla rajoitettaisiin tuottoja, joita kriisiyrityksiin sijoittavat rahastot voivat kerätä kehitysmaita vastaan käynnistämillään oikeusmenettelyillä maksamatta jääneen velan vuoksi, eikä sääntelyrakenteita näiden rahastojen paljastamiseksi ja sen selvittämiseksi, kuinka paljon ne ovat maksaneet aikaisemmin arvottamana pidetystä velasta,

| R. | ottaa huomioon, että monissa kehitysmaissa on useita yhtiöverokantoja, jotka perustuvat tulojen ja osinkojen lisäksi talouden alaan, mikä merkitsee sitä, että erilaiset verokannat vääristävät resurssien jakautumista talouden aloille, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että monissa kehitysmaissa on useita yhtiöverokantoja, jotka perustuvat tulojen ja osinkojen lisäksi talouden alaan, mikä merkitsee sitä, että erilaiset verokannat vääristävät resurssien jakautumista talouden aloille,

| S. | katsoo, että verosäännösten noudattaminen on määriteltävä pyrkimyksenä maksaa oikeassa paikassa oikeaan aikaan ja että ”oikea” tarkoittaa sitä, että liiketoimien taloudellinen todellisuus on yhtäpitävä verotustarkoituksiin ilmoitetun paikan ja tavan kanssa, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että verosäännösten noudattaminen on määriteltävä pyrkimyksenä maksaa oikeassa paikassa oikeaan aikaan ja että ”oikea” tarkoittaa sitä, että liiketoimien taloudellinen todellisuus on yhtäpitävä verotustarkoituksiin ilmoitetun paikan ja tavan kanssa,

Verotuksen merkitys vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa

| 1. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tehokkaat ja oikeudenmukaiset verojärjestelmät ovat elintärkeitä köyhyyden vähentämisen, hyvän hallintotavan ja valtiorakenteiden kehittämisen kannalta; |
| --- | --- |

1.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tehokkaat ja oikeudenmukaiset verojärjestelmät ovat elintärkeitä köyhyyden vähentämisen, hyvän hallintotavan ja valtiorakenteiden kehittämisen kannalta;

| 2. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen parantaa valmiuksia verotusalan hyvään hallintotapaan kehitysmaissa ja toteaa, että tarvitaan sääntelykehys, jolla tuetaan kansainvälistä veroyhteistyötä, avoimuutta, julkisen ja yksityisen sektorin kehittämistä ja talouskasvua; |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen parantaa valmiuksia verotusalan hyvään hallintotapaan kehitysmaissa ja toteaa, että tarvitaan sääntelykehys, jolla tuetaan kansainvälistä veroyhteistyötä, avoimuutta, julkisen ja yksityisen sektorin kehittämistä ja talouskasvua;

| 3. | korostaa, että verotuksen osuudet BKT:sta ovat kehitysmaissa 10–20 prosenttia, kun taas teollisuusmaissa ne ovat 25–40 prosenttia; pahoittelee, että toistaiseksi avunantajat ovat antaneet liian vähän tukea verotusalan apuun; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ehdotusta lisätä tukea kehitysmaiden avustamiseen verouudistuksissa sekä verohallinnon vahvistamiseen AKT-maita koskevan Euroopan kehitysrahaston, kehitysyhteistyön rahoitusvälineen ja eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen sekä kansallisille valvontaelimille, parlamenteille ja valtioista riippumattomille toimijoille myönnettävän tuen avulla; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että verotuksen osuudet BKT:sta ovat kehitysmaissa 10–20 prosenttia, kun taas teollisuusmaissa ne ovat 25–40 prosenttia; pahoittelee, että toistaiseksi avunantajat ovat antaneet liian vähän tukea verotusalan apuun; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ehdotusta lisätä tukea kehitysmaiden avustamiseen verouudistuksissa sekä verohallinnon vahvistamiseen AKT-maita koskevan Euroopan kehitysrahaston, kehitysyhteistyön rahoitusvälineen ja eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen sekä kansallisille valvontaelimille, parlamenteille ja valtioista riippumattomille toimijoille myönnettävän tuen avulla;

| 4. | toteaa, että enemmän huomiota olisi kiinnitettävä toimiin valmiuksien luomiseksi kehitysmaissa, jotta niitä voidaan auttaa käyttämään tehokkaasti tietojen vaihtoa ja torjumaan tehokkaasti veropetoksia omalla kansallisella lainsäädännöllään; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että enemmän huomiota olisi kiinnitettävä toimiin valmiuksien luomiseksi kehitysmaissa, jotta niitä voidaan auttaa käyttämään tehokkaasti tietojen vaihtoa ja torjumaan tehokkaasti veropetoksia omalla kansallisella lainsäädännöllään;

Kehitysmaiden vaikeudet verotulojen keräämisessä

| 5. | panee huolestuneena merkille, että monien köyhien maiden verojärjestelmälle on yhä ominaista hyvin kapea veropohja, eliitille myönnettävät verovapaudet, yritysten vapauttaminen verosta määräajaksi, mikä kannustaa voimakkaasti veropetoksiin, koska veroa maksavat yritykset voivat tehdä taloudellista yhteistyötä verosta vapautettujen yritysten kanssa ja siirtää tuottonsa, sekä luonnonvaroista saatujen valtavien tulojen kirjaamatta jättäminen ja laajoihin veropetoksiin liittyvät suuret laittomat pääomavirrat; |
| --- | --- |

5.

panee huolestuneena merkille, että monien köyhien maiden verojärjestelmälle on yhä ominaista hyvin kapea veropohja, eliitille myönnettävät verovapaudet, yritysten vapauttaminen verosta määräajaksi, mikä kannustaa voimakkaasti veropetoksiin, koska veroa maksavat yritykset voivat tehdä taloudellista yhteistyötä verosta vapautettujen yritysten kanssa ja siirtää tuottonsa, sekä luonnonvaroista saatujen valtavien tulojen kirjaamatta jättäminen ja laajoihin veropetoksiin liittyvät suuret laittomat pääomavirrat;

| 6. | korostaa, ettei verotuloja saa pitää ulkomaisen avun vaihtoehtona, vaan pikemminkin julkisten tulojen perusosatekijänä, joka mahdollistaa kyseisten maiden kehityksen; |
| --- | --- |

6.

korostaa, ettei verotuloja saa pitää ulkomaisen avun vaihtoehtona, vaan pikemminkin julkisten tulojen perusosatekijänä, joka mahdollistaa kyseisten maiden kehityksen;

| 7. | huomauttaa, että tehokkaat, progressiiviset ja tasapuoliset verojärjestelmät ovat kehityksen kannalta välttämättömiä, sillä niiden avulla voidaan rahoittaa julkisten hyödykkeiden tuotantoa ja edistää valmiuksien kehittämistä ja hyvää hallintotapaa; katsoo myös, että köyhien maiden on pyrittävä korvaamaan riippuvuus ulkomaanavusta verotukseen perustuvalla omavaraisuudella ja että veropetokset ja veronkierto estävät saavuttamasta näitä tavoitteita kehitysmaissa; |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että tehokkaat, progressiiviset ja tasapuoliset verojärjestelmät ovat kehityksen kannalta välttämättömiä, sillä niiden avulla voidaan rahoittaa julkisten hyödykkeiden tuotantoa ja edistää valmiuksien kehittämistä ja hyvää hallintotapaa; katsoo myös, että köyhien maiden on pyrittävä korvaamaan riippuvuus ulkomaanavusta verotukseen perustuvalla omavaraisuudella ja että veropetokset ja veronkierto estävät saavuttamasta näitä tavoitteita kehitysmaissa;

| 8. | pitää valitettavana, että veroparatiisit heikentävät demokraattista hallintoa, lisäävät talousrikollisuuden tuottavuutta, kannustavat voitontavoittelua ja lisäävät verotulojen epäoikeudenmukaista jakautumista; kehottaa Euroopan unionia ottamaan veroparatiisien ja korruption torjunnan kansainvälisten rahoitus- ja kehityslaitosten ensisijaiseksi tavoitteeksi; |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana, että veroparatiisit heikentävät demokraattista hallintoa, lisäävät talousrikollisuuden tuottavuutta, kannustavat voitontavoittelua ja lisäävät verotulojen epäoikeudenmukaista jakautumista; kehottaa Euroopan unionia ottamaan veroparatiisien ja korruption torjunnan kansainvälisten rahoitus- ja kehityslaitosten ensisijaiseksi tavoitteeksi;

| 9. | muistuttaa, että veronkierto merkitsee huomattavaa taloudellista menetystä kehitysmaille ja että veroparatiisien ja veronkierron torjunta on yksi EU:n ensisijaisista tavoitteista, jotta kehitysmaita voidaan auttaa tehokkaasti hyödyntämään verotulojaan; muistuttaa tarpeesta ryhtyä tässä asiassa asianmukaisiin toimiin Euroopan tasolla ja kansainvälisesti erityisesti G20-maiden sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että veronkierto merkitsee huomattavaa taloudellista menetystä kehitysmaille ja että veroparatiisien ja veronkierron torjunta on yksi EU:n ensisijaisista tavoitteista, jotta kehitysmaita voidaan auttaa tehokkaasti hyödyntämään verotulojaan; muistuttaa tarpeesta ryhtyä tässä asiassa asianmukaisiin toimiin Euroopan tasolla ja kansainvälisesti erityisesti G20-maiden sitoumusten mukaisesti;

| 10. | muistuttaa, että vaikka talouskumppanuussopimusten myönteiset vaikutukset ilmenevät vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä, tullimaksujen väheneminen näkyy välittömästi tulojen vähenemisenä; |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että vaikka talouskumppanuussopimusten myönteiset vaikutukset ilmenevät vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä, tullimaksujen väheneminen näkyy välittömästi tulojen vähenemisenä;

| 11. | korostaa, että kehitysmaiden ongelmiin kerätä omia tuloja globaalissa ympäristössä olisi kiinnitettävä enemmän huomiota, sillä suurille koti- ja ulkomaisille yrityksille myönnetään monia poikkeuksia investointien houkuttelemiseksi; kehottaa EU:ta tukemaan kehitysmaita sellaisten verojärjestelmien luomisessa, joiden avulla ne voivat hyötyä globalisaatiosta; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että kehitysmaiden ongelmiin kerätä omia tuloja globaalissa ympäristössä olisi kiinnitettävä enemmän huomiota, sillä suurille koti- ja ulkomaisille yrityksille myönnetään monia poikkeuksia investointien houkuttelemiseksi; kehottaa EU:ta tukemaan kehitysmaita sellaisten verojärjestelmien luomisessa, joiden avulla ne voivat hyötyä globalisaatiosta;

| 12. | korostaa, että köyhimpien maiden on vaikea korvata nykyisestä kaupan maailmanlaajuisesta vapauttamisesta johtuvaa elinkeinoverojen vähentymistä muilla omilla tulonlähteillä; toteaa, että parhaimmillaankin vain noin 30 prosenttia menetetyistä elinkeinoveroista on saatu korvattua; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että köyhimpien maiden on vaikea korvata nykyisestä kaupan maailmanlaajuisesta vapauttamisesta johtuvaa elinkeinoverojen vähentymistä muilla omilla tulonlähteillä; toteaa, että parhaimmillaankin vain noin 30 prosenttia menetetyistä elinkeinoveroista on saatu korvattua;

| 13. | korostaa, että kilpailemalla yhä enemmän liikkuvasta pääomasta veroparatiisit loukkaavat kehitysmaiden täysivaltaista oikeutta pääomaverotuloihin keinona laajentaa veropohjaa, vaikka niiden veropohja on ennestäänkin kapeampi kuin rikkailla mailla; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että kilpailemalla yhä enemmän liikkuvasta pääomasta veroparatiisit loukkaavat kehitysmaiden täysivaltaista oikeutta pääomaverotuloihin keinona laajentaa veropohjaa, vaikka niiden veropohja on ennestäänkin kapeampi kuin rikkailla mailla;

| 14. | muistuttaa, että veroparatiisien salassapitosäännöistä johtuvat epäsuhtaiset mahdollisuudet saada tietoa heikentävät kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden tehokkuutta, koska ne ovat johtaneet riskipreemioiden kohoamiseen ja siten sekä rikkaiden että köyhien maiden lainakustannusten nousuun; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että veroparatiisien salassapitosäännöistä johtuvat epäsuhtaiset mahdollisuudet saada tietoa heikentävät kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden tehokkuutta, koska ne ovat johtaneet riskipreemioiden kohoamiseen ja siten sekä rikkaiden että köyhien maiden lainakustannusten nousuun;

| 15. | toteaa, että kehitysmaiden omien tulojen käyttöönoton laadullinen ja määrällinen parantaminen kantaa hedelmää pitkällä aikavälillä; kehottaa Euroopan unionia tarjoamaan jatkossakin apua kaikissa muodoissa niin kauan kuin kehitysmaat pitävät sitä tarpeellisena oman kehityksensä rahoittamiseksi; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että kehitysmaiden omien tulojen käyttöönoton laadullinen ja määrällinen parantaminen kantaa hedelmää pitkällä aikavälillä; kehottaa Euroopan unionia tarjoamaan jatkossakin apua kaikissa muodoissa niin kauan kuin kehitysmaat pitävät sitä tarpeellisena oman kehityksensä rahoittamiseksi;

Tuki tuloksellisille, tehokkaille, oikeudenmukaisille ja kestäville verojärjestelmille

| 16. | toistaa, että hyvä hallintotapa ja toimivat instituutiot ovat taloudellisen vaurauden tärkein tekijä; kehottaa siksi komissiota avustamaan kehitysmaiden veroviranomaisia, oikeuslaitoksia ja korruptiontorjuntavirastoja niiden pyrkimyksissä luoda progressiivinen ja kestävä verojärjestelmä, joka lopulta tuottaa hyvän hallintotavan etuja lisääntyneen oikeutuksen ja vastuullisuuden avulla, sekä liittämään verotusalan hyvän hallintotavan periaatteet tosiasiallisesti osaksi maa- ja aluekohtaisten strategia-asiakirjojen suunnittelua, toteuttamista ja valvontaa; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita panemaan täytäntöön sitoumuksensa verotusalan avun antamisesta ja torjumaan sellaisten yritysten harjoittamaa lahjontaa, joiden kotipaikka on niiden lainkäyttöalueella mutta joilla on toimintaa kehitysmaissa; suosittelee, että komissio ottaa kehitysmaiden parlamentit mukaan talousarviomenettelyyn ja tukee siten tasapainoista suhdetta niihin ja edistää prosessin avoimuutta; |
| --- | --- |

16.

toistaa, että hyvä hallintotapa ja toimivat instituutiot ovat taloudellisen vaurauden tärkein tekijä; kehottaa siksi komissiota avustamaan kehitysmaiden veroviranomaisia, oikeuslaitoksia ja korruptiontorjuntavirastoja niiden pyrkimyksissä luoda progressiivinen ja kestävä verojärjestelmä, joka lopulta tuottaa hyvän hallintotavan etuja lisääntyneen oikeutuksen ja vastuullisuuden avulla, sekä liittämään verotusalan hyvän hallintotavan periaatteet tosiasiallisesti osaksi maa- ja aluekohtaisten strategia-asiakirjojen suunnittelua, toteuttamista ja valvontaa; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita panemaan täytäntöön sitoumuksensa verotusalan avun antamisesta ja torjumaan sellaisten yritysten harjoittamaa lahjontaa, joiden kotipaikka on niiden lainkäyttöalueella mutta joilla on toimintaa kehitysmaissa; suosittelee, että komissio ottaa kehitysmaiden parlamentit mukaan talousarviomenettelyyn ja tukee siten tasapainoista suhdetta niihin ja edistää prosessin avoimuutta;

| 17. | huomauttaa, että verotusasioissa hyvää hallintotapaa ei voida siirtää sellaisenaan tai määrätä ulkopuolelta ja että kukin valtio päättää itse omasta veropolitiikastaan; pyytää tässä yhteydessä komissiota ja kansallisia hallituksia olemaan vastustelematta ja tekemään yhteistyötä kaikkien sellaisten maiden kanssa, jotka pyrkivät johdonmukaisesti ja tasapuolisesti korottamaan veroja, jotka vaikuttavat niiden alueella erityisesti primääriraaka-aineiden hankinnan alalla toimiviin ulkomaisiin yrityksiin, sillä nämä raaka-aineet ovat tärkeä varallisuuden lähde kehitysmaille; |
| --- | --- |

17.

huomauttaa, että verotusasioissa hyvää hallintotapaa ei voida siirtää sellaisenaan tai määrätä ulkopuolelta ja että kukin valtio päättää itse omasta veropolitiikastaan; pyytää tässä yhteydessä komissiota ja kansallisia hallituksia olemaan vastustelematta ja tekemään yhteistyötä kaikkien sellaisten maiden kanssa, jotka pyrkivät johdonmukaisesti ja tasapuolisesti korottamaan veroja, jotka vaikuttavat niiden alueella erityisesti primääriraaka-aineiden hankinnan alalla toimiviin ulkomaisiin yrityksiin, sillä nämä raaka-aineet ovat tärkeä varallisuuden lähde kehitysmaille;

| 18. | kehottaa komissiota sisällyttämään EU:n kolmansien maiden kanssa tekemiin asiaa koskeviin sopimuksiin verohallintoa koskevan lausekkeen, joka kattaa myös sen täytäntöönpanon seurannan; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota sisällyttämään EU:n kolmansien maiden kanssa tekemiin asiaa koskeviin sopimuksiin verohallintoa koskevan lausekkeen, joka kattaa myös sen täytäntöönpanon seurannan;

| 19. | huomauttaa, että erityisesti Euroopan unionin kanssa tehtyjen talouskumppanuussopimusten seurauksena tullitulojen väheneminen vaikuttaa kielteisesti kehitysmaiden suoraan käytettävissä olevien varojen määrään; pyytää tässä yhteydessä komissiota näiden menetysten korvaamiseksi ja osana kehitysmaiden kansallisten verojärjestelmien parantamiseksi annettavaa tukea kannustamaan kehitysmaita, jotta ne asettaisivat etusijalle progressiiviset välittömät verot välillisten verojen – erityisesti kulutuksesta perittävien välillisten verojen – asemesta, sillä viimeksi mainitut kuormittavat luonteensa vuoksi eniten pienituloista väestöä; |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että erityisesti Euroopan unionin kanssa tehtyjen talouskumppanuussopimusten seurauksena tullitulojen väheneminen vaikuttaa kielteisesti kehitysmaiden suoraan käytettävissä olevien varojen määrään; pyytää tässä yhteydessä komissiota näiden menetysten korvaamiseksi ja osana kehitysmaiden kansallisten verojärjestelmien parantamiseksi annettavaa tukea kannustamaan kehitysmaita, jotta ne asettaisivat etusijalle progressiiviset välittömät verot välillisten verojen – erityisesti kulutuksesta perittävien välillisten verojen – asemesta, sillä viimeksi mainitut kuormittavat luonteensa vuoksi eniten pienituloista väestöä;

| 20. | kehottaa toteuttamaan talouskumppanuussopimusten yhteydessä järjestelmällisesti verouudistuksia tukevia toimenpiteitä, joissa on kyse sekä aineellisesta (tietojenkäsittelyjärjestelmät) että organisatorisesta tuesta (verohallinnon henkilöstön oikeudellinen ja verotusalan koulutus), mikäli kehitysmaat tätä tukea pyytävät; korostaa, että on ponnisteltava erityisen voimakkaasti niiden Afrikan maiden kanssa, jotka eivät vieläkään saa pitkäaikaista tukea verotuksen alalla; |
| --- | --- |

20.

kehottaa toteuttamaan talouskumppanuussopimusten yhteydessä järjestelmällisesti verouudistuksia tukevia toimenpiteitä, joissa on kyse sekä aineellisesta (tietojenkäsittelyjärjestelmät) että organisatorisesta tuesta (verohallinnon henkilöstön oikeudellinen ja verotusalan koulutus), mikäli kehitysmaat tätä tukea pyytävät; korostaa, että on ponnisteltava erityisen voimakkaasti niiden Afrikan maiden kanssa, jotka eivät vieläkään saa pitkäaikaista tukea verotuksen alalla;

| 21. | vahvistaa pitävänsä välttämättömänä Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan ja kauppapolitiikan keskinäisen johdonmukaisuuden lisäämistä; muistuttaa, että vaikka kriisi on ehkä voimistanut raaka-aineiden hintavaihteluita ja vähentänyt pääomavirtoja kehitysmaihin, Euroopan unioni kokonaisuudessaan ja sen jäsenvaltiot ovat edelleen johtavia kehitysavun antajia, sillä niiden osuus on 56 prosenttia koko maailman kehitysavusta eli kaikkiaan 49 miljardia euroa vuonna 2009; korostaa, että tätä taustaa vasten tarkasteltuna kehitysmaille olisi ensisijaisen tärkeää ottaa käyttöön tehokas verotusjärjestelmä, joka vähentää kehitysmaiden riippuvuutta ulkoisesta avusta ja muista ulkoisista rahavirroista, joita on vaikea ennakoida; |
| --- | --- |

21.

vahvistaa pitävänsä välttämättömänä Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan ja kauppapolitiikan keskinäisen johdonmukaisuuden lisäämistä; muistuttaa, että vaikka kriisi on ehkä voimistanut raaka-aineiden hintavaihteluita ja vähentänyt pääomavirtoja kehitysmaihin, Euroopan unioni kokonaisuudessaan ja sen jäsenvaltiot ovat edelleen johtavia kehitysavun antajia, sillä niiden osuus on 56 prosenttia koko maailman kehitysavusta eli kaikkiaan 49 miljardia euroa vuonna 2009; korostaa, että tätä taustaa vasten tarkasteltuna kehitysmaille olisi ensisijaisen tärkeää ottaa käyttöön tehokas verotusjärjestelmä, joka vähentää kehitysmaiden riippuvuutta ulkoisesta avusta ja muista ulkoisista rahavirroista, joita on vaikea ennakoida;

| 22. | toteaa, että mailta, joille myönnetään EU:n rahoitustukea ja annetaan pääsy EU:n markkinoille, olisi edellytettävä verotusalan hyvän hallintotavan periaatteiden noudattamista; |
| --- | --- |

22.

toteaa, että mailta, joille myönnetään EU:n rahoitustukea ja annetaan pääsy EU:n markkinoille, olisi edellytettävä verotusalan hyvän hallintotavan periaatteiden noudattamista;

| 23. | suhtautuu myönteisesti veroyhteistyötä koskevaan alueelliseen aloitteeseen, joka tarjoaisi kehitysmaille mahdollisuuden keskustella verotuksen asemasta valtiorakenteiden ja valmiuksien kehittämisessä sekä vaihtaa verohallintoa koskevia parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

23.

suhtautuu myönteisesti veroyhteistyötä koskevaan alueelliseen aloitteeseen, joka tarjoaisi kehitysmaille mahdollisuuden keskustella verotuksen asemasta valtiorakenteiden ja valmiuksien kehittämisessä sekä vaihtaa verohallintoa koskevia parhaita käytäntöjä;

| 24. | muistuttaa, että köyhien maiden tärkeimpänä haasteena on veropohjan laajentaminen; huomauttaa, että muun muassa elinkeinoverojen väheneminen on johtanut kulutusverojen (arvonlisäveron tai energiaverojen) käyttöönottoon; katsoo, että vaikka arvonlisävero voisi mahdollistaa veropohjan laajentamisen maissa, joilla on laaja epävirallinen sektori, sen erottelematon luonne vaikuttaa eniten köyhiin ihmisiin; katsoo, että EU:n kehitysavussa olisi asetettava etusijalle aloitteet, joilla pyritään parantamaan verojärjestelmien tehokkuutta ja avoimuutta esimerkiksi tarkastelemalla keinoja, joiden avulla kehitysmaat voivat laajentaa veropohjaansa/verotulovirtojaan välittömän ja välillisen verotuksen avulla; |
| --- | --- |

24.

muistuttaa, että köyhien maiden tärkeimpänä haasteena on veropohjan laajentaminen; huomauttaa, että muun muassa elinkeinoverojen väheneminen on johtanut kulutusverojen (arvonlisäveron tai energiaverojen) käyttöönottoon; katsoo, että vaikka arvonlisävero voisi mahdollistaa veropohjan laajentamisen maissa, joilla on laaja epävirallinen sektori, sen erottelematon luonne vaikuttaa eniten köyhiin ihmisiin; katsoo, että EU:n kehitysavussa olisi asetettava etusijalle aloitteet, joilla pyritään parantamaan verojärjestelmien tehokkuutta ja avoimuutta esimerkiksi tarkastelemalla keinoja, joiden avulla kehitysmaat voivat laajentaa veropohjaansa/verotulovirtojaan välittömän ja välillisen verotuksen avulla;

| 25. | muistuttaa, että laajennettaessa kehitysmaiden kanssa käytävää kauppaa tavoitteena on oltava näiden maiden kestävä talouskasvu ja kehitys; toteaa, että tullien poistaminen merkitsee vastaavasti tullitulojen menettämistä, minkä vuoksi se on toteutettava aikaisempaa valvotummin, hitaammin ja samanaikaisesti sellaisten verouudistusten kanssa, joiden avulla saadaan korvaavia tuloja (alv, kiinteistövero, tulovero); |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, että laajennettaessa kehitysmaiden kanssa käytävää kauppaa tavoitteena on oltava näiden maiden kestävä talouskasvu ja kehitys; toteaa, että tullien poistaminen merkitsee vastaavasti tullitulojen menettämistä, minkä vuoksi se on toteutettava aikaisempaa valvotummin, hitaammin ja samanaikaisesti sellaisten verouudistusten kanssa, joiden avulla saadaan korvaavia tuloja (alv, kiinteistövero, tulovero);

| 26. | panee huolestuneena merkille, että vuosina 1991–2004 Afrikasta poistui vuosittain miljardeja dollareita; korostaa erityisesti, että näiden rahavirtojen arvioidaan olevan 7,6 prosenttia alueen vuotuisesta BKT:sta, mikä tekee Afrikan maista avunantajamaiden nettolainoittajia; katsoo, että kehittyneiden maiden virallisella kehitysavulla ja velkahelpotuksilla on vaikutusta vain, jos sekä G20-ryhmä, OECD että EU ryhtyvät konkreettisiin toimiin, joilla varmistetaan, että kehitysmaiden mahdollista veropohjaa ei heikennetä veropetoksilla; kannustaa tässä yhteydessä YK:ta ja OECD:tä jatkamaan työtään alan tiiviissä yhteistyössä Afrikan verohallintofoorumin (African Tax Administration Forum) kanssa; |
| --- | --- |

26.

panee huolestuneena merkille, että vuosina 1991–2004 Afrikasta poistui vuosittain miljardeja dollareita; korostaa erityisesti, että näiden rahavirtojen arvioidaan olevan 7,6 prosenttia alueen vuotuisesta BKT:sta, mikä tekee Afrikan maista avunantajamaiden nettolainoittajia; katsoo, että kehittyneiden maiden virallisella kehitysavulla ja velkahelpotuksilla on vaikutusta vain, jos sekä G20-ryhmä, OECD että EU ryhtyvät konkreettisiin toimiin, joilla varmistetaan, että kehitysmaiden mahdollista veropohjaa ei heikennetä veropetoksilla; kannustaa tässä yhteydessä YK:ta ja OECD:tä jatkamaan työtään alan tiiviissä yhteistyössä Afrikan verohallintofoorumin (African Tax Administration Forum) kanssa;

| 27. | katsoo, että vaihtoehtoisten tulonlähteiden asianmukaisella käyttöönotolla olisi tuettava eikä estettävä innovointia, yrittäjyyttä ja pk-yritysten perustamista, omavastuullisuuden lujittamista ja paikallista kehitystä; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että vaihtoehtoisten tulonlähteiden asianmukaisella käyttöönotolla olisi tuettava eikä estettävä innovointia, yrittäjyyttä ja pk-yritysten perustamista, omavastuullisuuden lujittamista ja paikallista kehitystä;

| 28. | korostaa, että varsinkin useita verokantoja sisältävän alv-järjestelmän hallinnolliset kustannukset saattavat olla kehitysmaille liian korkeat, koska niiden veroviranomaisilla ei ole käytössään tarvittavia rahoitus- ja henkilöresursseja, joten järjestelmiä on tarkasteltava perusteellisesti; katsoo, että tällaisissa tapauksissa valmisteverojen on oltava erittäin valikoivia ja kohdistuttava vain harvoihin tuotteisiin pääasiassa sen perusteella, että niiden kulutus aiheuttaa yhteiskunnalle kielteisiä ulkoisia vaikutuksia ja että niiden kysyntä on yleensä joustamatonta (tupakka, alkoholi ja niin edelleen); kehottaa rajoittamisen yhteydessä yksilöimään myös yritykset, joiden osuus verotuloista voi olla suurempi (esimerkiksi raaka-aineiden kaivostoimintaa harjoittavat yritykset) ja verottamaan niitä; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että varsinkin useita verokantoja sisältävän alv-järjestelmän hallinnolliset kustannukset saattavat olla kehitysmaille liian korkeat, koska niiden veroviranomaisilla ei ole käytössään tarvittavia rahoitus- ja henkilöresursseja, joten järjestelmiä on tarkasteltava perusteellisesti; katsoo, että tällaisissa tapauksissa valmisteverojen on oltava erittäin valikoivia ja kohdistuttava vain harvoihin tuotteisiin pääasiassa sen perusteella, että niiden kulutus aiheuttaa yhteiskunnalle kielteisiä ulkoisia vaikutuksia ja että niiden kysyntä on yleensä joustamatonta (tupakka, alkoholi ja niin edelleen); kehottaa rajoittamisen yhteydessä yksilöimään myös yritykset, joiden osuus verotuloista voi olla suurempi (esimerkiksi raaka-aineiden kaivostoimintaa harjoittavat yritykset) ja verottamaan niitä;

| 29. | tähdentää, että tärkeä edellytys välittömien verojen lisäämiselle olisi oltava epävirallisen sektorin liittäminen viralliseen talouteen ja yritysten toimintaympäristön parantaminen; |
| --- | --- |

29.

tähdentää, että tärkeä edellytys välittömien verojen lisäämiselle olisi oltava epävirallisen sektorin liittäminen viralliseen talouteen ja yritysten toimintaympäristön parantaminen;

| 30. | korostaa, että verokilpailun kustannukset ovat maailmanlaajuisesti korkeammat kehitysmaissa, koska ne saavat suuremman osan verotuloistaan pääomasta ja niillä on vain vähän mahdollisuuksia periä vaihtoehtoisia veroja; toteaa, että tästä kilpailusta johtuvaa tulojen alenemista olisi käsiteltävä laajentamalla veropohjaa tai tarvittaessa pidättäytymällä kokonaan tästä kilpailusta, jos kilpailussa ulkomaisista suorista investoinneista vaarannetaan muita tekijöitä, kuten hyvä hallintotapa, oikeusvarmuus ja kansallistamisen välttäminen; huomauttaa, että alhaisen tulotason maat tarvitsevat valmiuksia neuvotella tehokkaasti monikansallisten yritysten kanssa voidakseen turvata tasa-arvoisen osuuden yritysten voitonjaosta, ja muistuttaa, että niillä tulisi olla riittävästi poliittista liikkumavaraa harjoittaa pääoman valvontaa, koska oikeus kerätä ja jakaa uudelleen verotuloja on valtioiden suvereniteetin ja oikeutuksen keskeinen arviointiperuste ja siksi hyvän hallintotavan edellytys; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että verokilpailun kustannukset ovat maailmanlaajuisesti korkeammat kehitysmaissa, koska ne saavat suuremman osan verotuloistaan pääomasta ja niillä on vain vähän mahdollisuuksia periä vaihtoehtoisia veroja; toteaa, että tästä kilpailusta johtuvaa tulojen alenemista olisi käsiteltävä laajentamalla veropohjaa tai tarvittaessa pidättäytymällä kokonaan tästä kilpailusta, jos kilpailussa ulkomaisista suorista investoinneista vaarannetaan muita tekijöitä, kuten hyvä hallintotapa, oikeusvarmuus ja kansallistamisen välttäminen; huomauttaa, että alhaisen tulotason maat tarvitsevat valmiuksia neuvotella tehokkaasti monikansallisten yritysten kanssa voidakseen turvata tasa-arvoisen osuuden yritysten voitonjaosta, ja muistuttaa, että niillä tulisi olla riittävästi poliittista liikkumavaraa harjoittaa pääoman valvontaa, koska oikeus kerätä ja jakaa uudelleen verotuloja on valtioiden suvereniteetin ja oikeutuksen keskeinen arviointiperuste ja siksi hyvän hallintotavan edellytys;

| 31. | huomauttaa, että Ranskan hallitus on tilannut tutkimuksen poliittisista verokannustimista mutta lisätutkimusta tarvitaan; kehottaa siksi komissiota tutkimaan, voidaanko avun erilaisilla siirtämistavoilla, esimerkiksi tuella tai lainoilla, auttaa rajoittamaan tai tasoittamaan tulojen hankkimiseen liittyvän avun mahdollisia kielteisiä vaikutuksia ja voidaanko talousarviotuella ja siihen liittyvällä julkisten menojen hallinnoinnin avoimuuden ja tehokkuuden parantamisella lisätä pitkällä aikavälillä kansalaisten halukkuutta maksaa veroja; |
| --- | --- |

31.

huomauttaa, että Ranskan hallitus on tilannut tutkimuksen poliittisista verokannustimista mutta lisätutkimusta tarvitaan; kehottaa siksi komissiota tutkimaan, voidaanko avun erilaisilla siirtämistavoilla, esimerkiksi tuella tai lainoilla, auttaa rajoittamaan tai tasoittamaan tulojen hankkimiseen liittyvän avun mahdollisia kielteisiä vaikutuksia ja voidaanko talousarviotuella ja siihen liittyvällä julkisten menojen hallinnoinnin avoimuuden ja tehokkuuden parantamisella lisätä pitkällä aikavälillä kansalaisten halukkuutta maksaa veroja;

| 32. | toteaa, että liian vähän huomiota on kiinnitetty siihen, kuinka hallitukset voivat käyttää veropolitiikkaa tulo- ja hyvinvointierojen vähentämiseen minimoimalla verovelvollisuuteen liittyvät nykyiset sukupuolierot; |
| --- | --- |

32.

toteaa, että liian vähän huomiota on kiinnitetty siihen, kuinka hallitukset voivat käyttää veropolitiikkaa tulo- ja hyvinvointierojen vähentämiseen minimoimalla verovelvollisuuteen liittyvät nykyiset sukupuolierot;

| 33. | kehottaa keskittymään kehitysmaiden verojärjestelmissä puolueettomuuden, tasa-arvon ja yksinkertaisuuden periaatteisiin, joihin olisi pyrittävä seuraavin keinoin:






  a) | verotuksella, joka ei vie suurempaa osuutta köyhän ihmisen tuloista vaan suuremman osuuden varakkaamman veronmaksajan tuloista, |
| --- | --- | --- |

33.

kehottaa keskittymään kehitysmaiden verojärjestelmissä puolueettomuuden, tasa-arvon ja yksinkertaisuuden periaatteisiin, joihin olisi pyrittävä seuraavin keinoin:

a)

verotuksella, joka ei vie suurempaa osuutta köyhän ihmisen tuloista vaan suuremman osuuden varakkaamman veronmaksajan tuloista,

| b) | verotuksella, johon ei liity sukupuoleen, sukupuoliseen suuntautumiseen, kotitalouden tyyppiin, kansalaisuuteen tai siviilisäätyyn perustuvaa syrjintää, |
| --- | --- |

b)

verotuksella, johon ei liity sukupuoleen, sukupuoliseen suuntautumiseen, kotitalouden tyyppiin, kansalaisuuteen tai siviilisäätyyn perustuvaa syrjintää,

| c) | selkeällä, yksinkertaisella ja avoimella verojärjestelmällä, jossa ei ole mahdollista tulkita verolakeja epätoivotulla tavalla valtavien veronalennusten saamiseksi sosiaalimenojen kustannuksella, |
| --- | --- |

c)

selkeällä, yksinkertaisella ja avoimella verojärjestelmällä, jossa ei ole mahdollista tulkita verolakeja epätoivotulla tavalla valtavien veronalennusten saamiseksi sosiaalimenojen kustannuksella,

| d) | kaikista tulonlähteistä peräisin olevien todellisten voittojen ja tappioiden identtisellä verotuskohtelulla siten, että voittoja verotetaan ja tappiot ovat vähennyskelpoisia, |
| --- | --- |

d)

kaikista tulonlähteistä peräisin olevien todellisten voittojen ja tappioiden identtisellä verotuskohtelulla siten, että voittoja verotetaan ja tappiot ovat vähennyskelpoisia,

| e) | kiinteästi talouskehityksen eri vaiheisiin liittyvällä verotuksen tasolla, |
| --- | --- |

e)

kiinteästi talouskehityksen eri vaiheisiin liittyvällä verotuksen tasolla,

| f) | yhdistämällä useita yhtiöverokantoja siten, että lasketaan verokannat pikemmin liiketoiminnan volyymin kuin talouden alojen perusteella; |
| --- | --- |

f)

yhdistämällä useita yhtiöverokantoja siten, että lasketaan verokannat pikemmin liiketoiminnan volyymin kuin talouden alojen perusteella;

| 34. | korostaa, että OECD:n on laadittava uudet suuntaviivat siirtohinnoille, mikä on välttämätöntä, jotta voidaan estää joitakin monikansallisia yrityksiä siirtämästä voittojaan edullisemman verotuksen maihin ja jotta varmistetaan, että ne maksavat veronsa niihin kehitys- ja muihin maihin, joissa ne ovat itse asiassa voittonsa tehneet; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että OECD:n on laadittava uudet suuntaviivat siirtohinnoille, mikä on välttämätöntä, jotta voidaan estää joitakin monikansallisia yrityksiä siirtämästä voittojaan edullisemman verotuksen maihin ja jotta varmistetaan, että ne maksavat veronsa niihin kehitys- ja muihin maihin, joissa ne ovat itse asiassa voittonsa tehneet;

| 35. | pitää välttämättömänä pieni- ja keskituloisille tarkoitettua alhaisen veroasteen verotusjärjestelmää, joka perustuu laajennettuun veropohjaan ja jossa suljetaan pois kaikki harkinnanvaraiset verohelpotukset ja -etuudet erityisesti kaivannaisteollisuuden osalta; korostaa, että tarvitaan julkisia investointeja hankkeisiin, joilla on myönteinen taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristövaikutus paikallistasolla, mutta ei kuitenkaan tule mahdollistaa minkäänlaista verotuksellista polkumyyntiä; |
| --- | --- |

35.

pitää välttämättömänä pieni- ja keskituloisille tarkoitettua alhaisen veroasteen verotusjärjestelmää, joka perustuu laajennettuun veropohjaan ja jossa suljetaan pois kaikki harkinnanvaraiset verohelpotukset ja -etuudet erityisesti kaivannaisteollisuuden osalta; korostaa, että tarvitaan julkisia investointeja hankkeisiin, joilla on myönteinen taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristövaikutus paikallistasolla, mutta ei kuitenkaan tule mahdollistaa minkäänlaista verotuksellista polkumyyntiä;

Kohti avointa, yhteistyöhön perustuvaa ja oikeudenmukaista kansainvälistä verotusympäristöä

Kauppatavaran väärinhinnoittelu

| 36. | korostaa, että kauppatavaran väärinhinnoittelu on yksi laittomien rahavirtojen merkittävimmistä aiheuttajista; kehottaa komissiota edistämään näitä kysymyksiä koskevan julkisen asiantuntemuksen lisäämistä kehitysmaissa ja laatimaan konkreettisia ehdotuksia sen takaamiseksi, että G20-maat, OECD, YK ja WTO ottavat kauppatavaran väärinhinnoittelun torjumisessa huomioon useampia indikaattoreita ja keinoja, muun muassa Yhdysvaltain ”voittovertailumenetelmät”, jotka ovat vaikuttaneet lupaavilta liiketoimien väärän hinnoittelun määrittämisessä; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että kauppatavaran väärinhinnoittelu on yksi laittomien rahavirtojen merkittävimmistä aiheuttajista; kehottaa komissiota edistämään näitä kysymyksiä koskevan julkisen asiantuntemuksen lisäämistä kehitysmaissa ja laatimaan konkreettisia ehdotuksia sen takaamiseksi, että G20-maat, OECD, YK ja WTO ottavat kauppatavaran väärinhinnoittelun torjumisessa huomioon useampia indikaattoreita ja keinoja, muun muassa Yhdysvaltain ”voittovertailumenetelmät”, jotka ovat vaikuttaneet lupaavilta liiketoimien väärän hinnoittelun määrittämisessä;

| 37. | kehottaa ryhtymään toimiin, joilla torjutaan perusteetonta siirtohinnoittelun manipulointia, ja tarkastelemaan uudelleen maailmanlaajuisia verotussääntöjä, jotka menevät voittovertailumenetelmiä pidemmälle, jotta voidaan selvittää, onko olemassa lupaavampia vaihtoehtoja puuttua paremmin väärinhinnoittelun ongelmaan; korostaa, että EU:n, G20-ryhmän ja WTO:n on keskityttävä toimissaan yleisesti menettelytapoihin, jotka perustuvat niin kutsuttuun markkinaehtoperiaatteeseen, jonka mukaan verotuksen kannalta tärkeisiin liiketoimiin on sovellettava samoja ehtoja kuin kahden itsenäisen yrityksen välisiin liiketoimiin; |
| --- | --- |

37.

kehottaa ryhtymään toimiin, joilla torjutaan perusteetonta siirtohinnoittelun manipulointia, ja tarkastelemaan uudelleen maailmanlaajuisia verotussääntöjä, jotka menevät voittovertailumenetelmiä pidemmälle, jotta voidaan selvittää, onko olemassa lupaavampia vaihtoehtoja puuttua paremmin väärinhinnoittelun ongelmaan; korostaa, että EU:n, G20-ryhmän ja WTO:n on keskityttävä toimissaan yleisesti menettelytapoihin, jotka perustuvat niin kutsuttuun markkinaehtoperiaatteeseen, jonka mukaan verotuksen kannalta tärkeisiin liiketoimiin on sovellettava samoja ehtoja kuin kahden itsenäisen yrityksen välisiin liiketoimiin;

| 38. | kehottaa Euroopan unionia puolustamaan G20-maiden ja OECD:n jäsenten keskuudessa säästötulojen verotusta koskevan EU:n direktiivin mukaista verotusalan automaattisen tietojenvaihdon periaatetta salassapitokäytäntöä noudattaville alueille suuntautuvien laittomien rahavirtojen torjumiseksi; |
| --- | --- |

38.

kehottaa Euroopan unionia puolustamaan G20-maiden ja OECD:n jäsenten keskuudessa säästötulojen verotusta koskevan EU:n direktiivin mukaista verotusalan automaattisen tietojenvaihdon periaatetta salassapitokäytäntöä noudattaville alueille suuntautuvien laittomien rahavirtojen torjumiseksi;

| 39. | kehottaa ottamaan käyttöön pääomasiirtojen transaktioveron, josta saatavilla tuloilla parannettaisiin markkinoiden toimintaa vähentämällä keinottelua, rahoitettaisiin osaksi kehitysyhteistyön ja ilmastonmuutoksen torjunnan kaltaisia globaaleja julkisia hyödykkeitä ja pienennettäisiin julkisen talouden alijäämää; kehottaa komissiota tekemään pikaisesti toteutettavuustutkimuksen, jossa otetaan huomioon maailmanlaajuisesti tasavertaiset toimintaedellytykset, ja antamaan tarvittaessa konkreettisia säädösehdotuksia; |
| --- | --- |

39.

kehottaa ottamaan käyttöön pääomasiirtojen transaktioveron, josta saatavilla tuloilla parannettaisiin markkinoiden toimintaa vähentämällä keinottelua, rahoitettaisiin osaksi kehitysyhteistyön ja ilmastonmuutoksen torjunnan kaltaisia globaaleja julkisia hyödykkeitä ja pienennettäisiin julkisen talouden alijäämää; kehottaa komissiota tekemään pikaisesti toteutettavuustutkimuksen, jossa otetaan huomioon maailmanlaajuisesti tasavertaiset toimintaedellytykset, ja antamaan tarvittaessa konkreettisia säädösehdotuksia;

| 40. | ehdottaa Cotonoun sopimuksen uudelleentarkastelun yhteydessä, että siihen lisätään verotusalan hyvää hallintotapaa koskeva määräys; |
| --- | --- |

40.

ehdottaa Cotonoun sopimuksen uudelleentarkastelun yhteydessä, että siihen lisätään verotusalan hyvää hallintotapaa koskeva määräys;

| 41. | pyytää EU:n jäsenvaltioita toteuttamaan vastaavia toimia niiden kahdenvälistä apua koskevissa sopimuksissa; |
| --- | --- |

41.

pyytää EU:n jäsenvaltioita toteuttamaan vastaavia toimia niiden kahdenvälistä apua koskevissa sopimuksissa;

Kaivosteollisuus

| 42. | kehottaa kehittämään aloitteita luonnonvaroista saatavien tulojen avoimuuden lisäämiseksi muun muassa lahjonnan torjuntaa koskevan OECD:n yleissopimuksen ja kaivosteollisuuden avoimuutta koskevan EITI-aloitteen avulla; pitää myönteisenä Kongon konfliktialueiden mineraaleja ja avoimuutta koskevien tarkistusten ottamista rahoitussääntelyn uudistamista koskevaan lakiesitykseen ja pyytää komissiota tekemään samanlaisia periaatteita noudattelevan lainsäädäntöaloitteen pienentämättä kehitysmaiden hallitusten vastuuta ja aiheuttamatta turhaa byrokraattista rasitetta yrityksille, koska kehitysmaiden sidosryhmät ovat jo arvostelleet sitä ja se saattaa kääntyä itseään vastaan; |
| --- | --- |

42.

kehottaa kehittämään aloitteita luonnonvaroista saatavien tulojen avoimuuden lisäämiseksi muun muassa lahjonnan torjuntaa koskevan OECD:n yleissopimuksen ja kaivosteollisuuden avoimuutta koskevan EITI-aloitteen avulla; pitää myönteisenä Kongon konfliktialueiden mineraaleja ja avoimuutta koskevien tarkistusten ottamista rahoitussääntelyn uudistamista koskevaan lakiesitykseen ja pyytää komissiota tekemään samanlaisia periaatteita noudattelevan lainsäädäntöaloitteen pienentämättä kehitysmaiden hallitusten vastuuta ja aiheuttamatta turhaa byrokraattista rasitetta yrityksille, koska kehitysmaiden sidosryhmät ovat jo arvostelleet sitä ja se saattaa kääntyä itseään vastaan;

| 43. | korostaa, että luonnonvarojen hyödyntämistä olisi jatkettava, jotta voidaan auttaa valtioita saavuttamaan laajemmat sosiaaliset ja taloudelliset tavoitteensa, mikä merkitsee sitä, että kehitysmaiden hallitusten on laadittava, halutessaan kansainvälisten sidosryhmien ja asiantuntijoiden kanssa, visio siitä, kuinka luonnonvarasektori sopii maan talouden tulevaisuuteen; katsoo, että joillekin maille paras tapa käyttää luonnonvaroja saattaa olla niiden jättäminen maaperään tulevaa käyttöä varten ja toisille saattaa olla parasta hyödyntää ne nopeasti välillisten kotimaisten tulojen muotona, jotta on mahdollista luoda tuloja ja pitää niiden avulla yllä kasvuun ja kiireellisten inhimillisten tarpeiden täyttämiseen tarvittavia investointeja; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että luonnonvarojen hyödyntämistä olisi jatkettava, jotta voidaan auttaa valtioita saavuttamaan laajemmat sosiaaliset ja taloudelliset tavoitteensa, mikä merkitsee sitä, että kehitysmaiden hallitusten on laadittava, halutessaan kansainvälisten sidosryhmien ja asiantuntijoiden kanssa, visio siitä, kuinka luonnonvarasektori sopii maan talouden tulevaisuuteen; katsoo, että joillekin maille paras tapa käyttää luonnonvaroja saattaa olla niiden jättäminen maaperään tulevaa käyttöä varten ja toisille saattaa olla parasta hyödyntää ne nopeasti välillisten kotimaisten tulojen muotona, jotta on mahdollista luoda tuloja ja pitää niiden avulla yllä kasvuun ja kiireellisten inhimillisten tarpeiden täyttämiseen tarvittavia investointeja;

| 44. | huomauttaa, että kehitysmaiden olisi oltava tasavertaisia kumppaneita keskusteltaessa uusista aloitteista luonnonvarojen hyödyntämisen alalla ja hyväksyttäessä niitä; korostaa, että tämän alan uudet järjestelyt olisi toteutettava yleisinä kansainvälisinä normeina, jotta vältetään uusien säädösten hajanaisuus, koska sillä olisi hallitusten, verohallinnon ja kansainvälisten yhtiöiden kannalta kielteisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

44.

huomauttaa, että kehitysmaiden olisi oltava tasavertaisia kumppaneita keskusteltaessa uusista aloitteista luonnonvarojen hyödyntämisen alalla ja hyväksyttäessä niitä; korostaa, että tämän alan uudet järjestelyt olisi toteutettava yleisinä kansainvälisinä normeina, jotta vältetään uusien säädösten hajanaisuus, koska sillä olisi hallitusten, verohallinnon ja kansainvälisten yhtiöiden kannalta kielteisiä vaikutuksia;

| 45. | korostaa, että komission ehdotukset ja hallituksista riippumattomat kaivosalan avoimuusaloitteet, kuten luonnonvaroja koskeva peruskirja (Natural Resource Charter), niin kutsutut päiväntasaajan periaatteet ja Critical Resource -yrityksen sijoittajille ja yrityksille antamat suuntaviivat, ovat vaikutuksiltaan yritysmyönteisiä; katsoo, että niillä luodaan oikeusvarmuutta ja kestäviä pitkäaikaisia kumppanuuksia ja ne toimivat turvatakuina uudelleenkansallistamista, neuvottelujen uudelleen aloittamista tai karkotuksia vastaan; panee merkille myös ongelmat, joihin on puututtava, esimerkiksi sen, että yritysten saattaa olla pakko ilmoittaa arkaluonteisia tietoja, mikä asettaa ne epäedulliseen kilpailuasemaan, tai sen, että jotkut hallitusten kanssa tehdyt sopimukset perustuvat salassa pidettäviin tietoihin; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että komission ehdotukset ja hallituksista riippumattomat kaivosalan avoimuusaloitteet, kuten luonnonvaroja koskeva peruskirja (Natural Resource Charter), niin kutsutut päiväntasaajan periaatteet ja Critical Resource -yrityksen sijoittajille ja yrityksille antamat suuntaviivat, ovat vaikutuksiltaan yritysmyönteisiä; katsoo, että niillä luodaan oikeusvarmuutta ja kestäviä pitkäaikaisia kumppanuuksia ja ne toimivat turvatakuina uudelleenkansallistamista, neuvottelujen uudelleen aloittamista tai karkotuksia vastaan; panee merkille myös ongelmat, joihin on puututtava, esimerkiksi sen, että yritysten saattaa olla pakko ilmoittaa arkaluonteisia tietoja, mikä asettaa ne epäedulliseen kilpailuasemaan, tai sen, että jotkut hallitusten kanssa tehdyt sopimukset perustuvat salassa pidettäviin tietoihin;

| 46. | toteaa, että luonnonvaroista saatavat tulot olisi aina katsottava välilliseksi keinoksi lisätä kotimaisia tuloja; huomauttaa, että luonnonvarojen verotuksen onnistuminen luo usein lisää välittömiä veroja, kuten yritysten tuloveroja, sekä muita kuin verotuloja, kuten rojaltimaksuja; |
| --- | --- |

46.

toteaa, että luonnonvaroista saatavat tulot olisi aina katsottava välilliseksi keinoksi lisätä kotimaisia tuloja; huomauttaa, että luonnonvarojen verotuksen onnistuminen luo usein lisää välittömiä veroja, kuten yritysten tuloveroja, sekä muita kuin verotuloja, kuten rojaltimaksuja;

| 47. | toteaa, että erittäin monilla korkotuloillaan elävillä mailla, jotka hyötyvät luonnonvarojen, erityisesti öljyn ja mineraalien, runsaista ylivoitoista, ei juuri ole kannustimia toimia vastuullisesti, joustavasti tai tehokkaasti; toistaa, että lujat institutionaaliset ja demokraattiset valvontamekanismit ovat ratkaisevan tärkeitä talousrikosten torjunnassa; kehottaa komissiota erityisesti tehostamaan kehitysapuaan, joka koskee monikansallisten yritysten ja kehitysmaiden välisten sopimusten laatimista luonnonvarojen hyödyntämiseen liittyvissä kysymyksissä; |
| --- | --- |

47.

toteaa, että erittäin monilla korkotuloillaan elävillä mailla, jotka hyötyvät luonnonvarojen, erityisesti öljyn ja mineraalien, runsaista ylivoitoista, ei juuri ole kannustimia toimia vastuullisesti, joustavasti tai tehokkaasti; toistaa, että lujat institutionaaliset ja demokraattiset valvontamekanismit ovat ratkaisevan tärkeitä talousrikosten torjunnassa; kehottaa komissiota erityisesti tehostamaan kehitysapuaan, joka koskee monikansallisten yritysten ja kehitysmaiden välisten sopimusten laatimista luonnonvarojen hyödyntämiseen liittyvissä kysymyksissä;

| 48. | kehottaa komissiota ja neuvostoa osallistumaan tiiviimmin kaivosteollisuuden avoimuutta koskevaan EITI-aloitteeseen tarjoamalla rahoitusta ja osallistumalla aloitetta hallinnoivaan elimeen; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota ja neuvostoa osallistumaan tiiviimmin kaivosteollisuuden avoimuutta koskevaan EITI-aloitteeseen tarjoamalla rahoitusta ja osallistumalla aloitetta hallinnoivaan elimeen;

| 49. | muistuttaa, että tilinpäätösraportoinnin laatu on keskeinen tekijä veropetosten tehokkaassa torjunnassa; katsoo, että maakohtainen raportointi on ehdottoman tärkeää kaivosteollisuudessa, mutta muistuttaa, että se olisi yhtä hyödyllistä kaikkien alojen sijoittajille ja edistäisi hyvää hallintotapaa maailmanlaajuisesti; kehottaa tästä syystä komissiota edistämään sitä, että kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin sisällytetään vaatimus, että monikansalliset yritykset ilmoittavat tulonsa ja maksamansa verot maakohtaisesti; palauttaa mieliin, että tämä vaatimus vastaa tarvetta lisätä monikansallisten yritysten yhteiskuntavastuuta; kehottaa komissiota sisällyttämään maakohtaisen raportoinnin tilinpäätösdirektiivien uudistukseen; |
| --- | --- |

49.

muistuttaa, että tilinpäätösraportoinnin laatu on keskeinen tekijä veropetosten tehokkaassa torjunnassa; katsoo, että maakohtainen raportointi on ehdottoman tärkeää kaivosteollisuudessa, mutta muistuttaa, että se olisi yhtä hyödyllistä kaikkien alojen sijoittajille ja edistäisi hyvää hallintotapaa maailmanlaajuisesti; kehottaa tästä syystä komissiota edistämään sitä, että kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin sisällytetään vaatimus, että monikansalliset yritykset ilmoittavat tulonsa ja maksamansa verot maakohtaisesti; palauttaa mieliin, että tämä vaatimus vastaa tarvetta lisätä monikansallisten yritysten yhteiskuntavastuuta; kehottaa komissiota sisällyttämään maakohtaisen raportoinnin tilinpäätösdirektiivien uudistukseen;

| 50. | pyytää ottamaan kansainvälisten yritysten tapauksessa käyttöön maakohtaista tilinpäätöstietojen raportointia koskevat velvoitteet, jotka kattavat tuloksen ennen veroja ja verojen jälkeen, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja helpottaa veroviranomaisten tiedonsaantia; katsoo, että EU:n olisi sen varmistamiseksi, että kaikki alat ja kaikki yritykset katetaan yhdenmukaisesti, otettava tämä periaate käyttöön osana avoimuusdirektiivin ja EU:n tilinpäätösdirektiivien tulevaa muuttamista ja että komission olisi kansainvälisellä tasolla painostettava IASB:tä pikaisesti kehittämään vastaava kattava standardi; kehottaa jälleen komissiota tiedottamaan parlamentille sen julkisen kuulemisen tuloksista ja sen IASB:n kanssa käymistä keskusteluista kuuden seuraavan kuukauden aikana; |
| --- | --- |

50.

pyytää ottamaan kansainvälisten yritysten tapauksessa käyttöön maakohtaista tilinpäätöstietojen raportointia koskevat velvoitteet, jotka kattavat tuloksen ennen veroja ja verojen jälkeen, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja helpottaa veroviranomaisten tiedonsaantia; katsoo, että EU:n olisi sen varmistamiseksi, että kaikki alat ja kaikki yritykset katetaan yhdenmukaisesti, otettava tämä periaate käyttöön osana avoimuusdirektiivin ja EU:n tilinpäätösdirektiivien tulevaa muuttamista ja että komission olisi kansainvälisellä tasolla painostettava IASB:tä pikaisesti kehittämään vastaava kattava standardi; kehottaa jälleen komissiota tiedottamaan parlamentille sen julkisen kuulemisen tuloksista ja sen IASB:n kanssa käymistä keskusteluista kuuden seuraavan kuukauden aikana;

| 51. | korostaa maakohtaisen raportoinnin merkitystä ja vaatii tehostamaan neuvotteluja tällä alalla ja katsoo, että






  a) | hallitusten ja kansainvälisten ryhmien (G20-ryhmä ja Yhdistyneet kansakunnat mukaan luettuna) olisi tuettava rahoitusta koskevaa maakohtaista raportointia ja vaadittava virallisesti kansainvälistä tilinpäätösstandardilautakuntaa hyväksymään sen, |
| --- | --- | --- |

51.

korostaa maakohtaisen raportoinnin merkitystä ja vaatii tehostamaan neuvotteluja tällä alalla ja katsoo, että

a)

hallitusten ja kansainvälisten ryhmien (G20-ryhmä ja Yhdistyneet kansakunnat mukaan luettuna) olisi tuettava rahoitusta koskevaa maakohtaista raportointia ja vaadittava virallisesti kansainvälistä tilinpäätösstandardilautakuntaa hyväksymään sen,

| b) | OECD:n olisi jatkettava maakohtaisen raportoinnin vaikutustenarviointia ja annettava siitä selvitys sekä G20-ryhmälle että YK:lle vuoden 2011 aikana, |
| --- | --- |

b)

OECD:n olisi jatkettava maakohtaisen raportoinnin vaikutustenarviointia ja annettava siitä selvitys sekä G20-ryhmälle että YK:lle vuoden 2011 aikana,

| c) | kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan olisi hyväksyttävä uusi standardi, joka sisältää maakohtaisen raportoinnin, |
| --- | --- |

c)

kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan olisi hyväksyttävä uusi standardi, joka sisältää maakohtaisen raportoinnin,

| d) | kansalaisyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden olisi tulevaisuudessa käytettävä maakohtaisen raportoinnin avulla ilmoitettuja tietoja, jotta hallitukset ja monikansalliset yritykset joutuvat vastaamaan toimistaan; |
| --- | --- |

d)

kansalaisyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden olisi tulevaisuudessa käytettävä maakohtaisen raportoinnin avulla ilmoitettuja tietoja, jotta hallitukset ja monikansalliset yritykset joutuvat vastaamaan toimistaan;

Avunantajien koordinoinnin parantaminen

| 52. | ottaa huomioon, että ITC:n johtaman kartoitustutkimuksen mukaan verotuksen ja kehityksen alalla on tarpeen lisätä avunantajien koordinointia; kannustaa komissiota tekemään näiden periaatteiden mukaisia aloitteita ja lisäämään tukea monenvälisille ja alueellisille aloitteille, kuten Afrikan verohallintofoorumille (African Tax Administration Forum) ja Amerikan verohallintokeskukselle (Inter-American Centre of Tax Administrations); |
| --- | --- |

52.

ottaa huomioon, että ITC:n johtaman kartoitustutkimuksen mukaan verotuksen ja kehityksen alalla on tarpeen lisätä avunantajien koordinointia; kannustaa komissiota tekemään näiden periaatteiden mukaisia aloitteita ja lisäämään tukea monenvälisille ja alueellisille aloitteille, kuten Afrikan verohallintofoorumille (African Tax Administration Forum) ja Amerikan verohallintokeskukselle (Inter-American Centre of Tax Administrations);

Veroparatiisien torjunnan kansainvälisten järjestelmien parantaminen

| 53. | korostaa, ettei perinteinen julkinen kehitysapu poista maailmanlaajuista köyhyyttä, elleivät G20-maat, OECD ja EU ryhdy kunnianhimoisiin toimiin veroparatiisien ja haitallisten verotusrakenteiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

53.

korostaa, ettei perinteinen julkinen kehitysapu poista maailmanlaajuista köyhyyttä, elleivät G20-maat, OECD ja EU ryhdy kunnianhimoisiin toimiin veroparatiisien ja haitallisten verotusrakenteiden torjumiseksi;

| 54. | toteaa, että offshore-keskukset ovat 2. huhtikuuta 2009 pidetyn G20-huippukokouksen jälkeen sitoutuneet OECD:n avoimuutta ja tietojenvaihtoa koskeviin standardeihin; toteaa, että veroparatiisien haitallisia rakenteita on kuitenkin yhä olemassa; vaatii jälleen kerran, että veroparatiisien lukuisten puutteiden vuoksi OECD:n puitteissa toteutettavien toimien lisäksi otetaan käyttöön muita keinoja veroparatiisien torjumiseksi; toistaa tässä yhteydessä huolensa siitä, että OECD:n kansainväliset standardit edellyttävät tietojenvaihtoa pyydettäessä mutta säästötulojen verotusta koskevan direktiivin mukaista automaattista tietojenvaihtoa ei ole olemassa; arvostelee niin ikään sitä, että OECD sallii hallitusten välttävän mustalle listalle joutumisen ainoastaan lupaamalla noudattaa tietojenvaihdon periaatteita ilman, että se varmistaa, että kyseiset periaatteet pannaan tosiasiallisesti täytäntöön; katsoo myös, että vaatimus tehdä sopimukset 12 muun valtion kanssa mustalta listalta pois pääsemiseksi on mielivaltainen, koska siinä ei viitata laatuindikaattoreihin, jotka mahdollistaisivat riippumattoman arvioinnin tekemisen hyvän hallintotavan käytäntöjen noudattamisesta; |
| --- | --- |

54.

toteaa, että offshore-keskukset ovat 2. huhtikuuta 2009 pidetyn G20-huippukokouksen jälkeen sitoutuneet OECD:n avoimuutta ja tietojenvaihtoa koskeviin standardeihin; toteaa, että veroparatiisien haitallisia rakenteita on kuitenkin yhä olemassa; vaatii jälleen kerran, että veroparatiisien lukuisten puutteiden vuoksi OECD:n puitteissa toteutettavien toimien lisäksi otetaan käyttöön muita keinoja veroparatiisien torjumiseksi; toistaa tässä yhteydessä huolensa siitä, että OECD:n kansainväliset standardit edellyttävät tietojenvaihtoa pyydettäessä mutta säästötulojen verotusta koskevan direktiivin mukaista automaattista tietojenvaihtoa ei ole olemassa; arvostelee niin ikään sitä, että OECD sallii hallitusten välttävän mustalle listalle joutumisen ainoastaan lupaamalla noudattaa tietojenvaihdon periaatteita ilman, että se varmistaa, että kyseiset periaatteet pannaan tosiasiallisesti täytäntöön; katsoo myös, että vaatimus tehdä sopimukset 12 muun valtion kanssa mustalta listalta pois pääsemiseksi on mielivaltainen, koska siinä ei viitata laatuindikaattoreihin, jotka mahdollistaisivat riippumattoman arvioinnin tekemisen hyvän hallintotavan käytäntöjen noudattamisesta;

| 55. | tähdentää, että kehitysmaat menettävät vuosittain jopa 800 miljardia euroa veroparatiiseihin ja laittomiin rahavirtoihin; toteaa, että rahoitusprosessin avoimuuden lisääminen voisi olla ratkaiseva askel köyhyyden lievittämisessä ja vaurauden lisäämisessä merkittävästi; |
| --- | --- |

55.

tähdentää, että kehitysmaat menettävät vuosittain jopa 800 miljardia euroa veroparatiiseihin ja laittomiin rahavirtoihin; toteaa, että rahoitusprosessin avoimuuden lisääminen voisi olla ratkaiseva askel köyhyyden lievittämisessä ja vaurauden lisäämisessä merkittävästi;

| 56. | katsoo, että tietojenvaihdon olisi oltava automaattista kaikissa tilanteissa; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille hallinnollista yhteistyötä verotusalalla koskevan komission ehdotuksen, koska sen avulla voidaan ulottaa jäsenvaltioiden välinen yhteistyö koskemaan kaikkia veroja, poistaa pankkisalaisuus ja vahvistaa automaattinen tietojenvaihto yleiseksi säännöksi; |
| --- | --- |

56.

katsoo, että tietojenvaihdon olisi oltava automaattista kaikissa tilanteissa; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille hallinnollista yhteistyötä verotusalalla koskevan komission ehdotuksen, koska sen avulla voidaan ulottaa jäsenvaltioiden välinen yhteistyö koskemaan kaikkia veroja, poistaa pankkisalaisuus ja vahvistaa automaattinen tietojenvaihto yleiseksi säännöksi;

| 57. | pitää myönteisenä, että jotkut jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Euroopan neuvoston ja OECD:n yleissopimuksen veroasioissa annettavasta keskinäisestä virka-avusta, ja kehottaa niitä 17:ää jäsenvaltiota, jotka eivät ole vielä tehneet niin, allekirjoittamaan yleissopimuksen; |
| --- | --- |

57.

pitää myönteisenä, että jotkut jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Euroopan neuvoston ja OECD:n yleissopimuksen veroasioissa annettavasta keskinäisestä virka-avusta, ja kehottaa niitä 17:ää jäsenvaltiota, jotka eivät ole vielä tehneet niin, allekirjoittamaan yleissopimuksen;

| 58. | kehottaa EU:ta vauhdittamaan toimiaan ja toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä, kuten pakotteita, veropetosten ja laittoman pääomapaon torjumiseksi; kehottaa neuvostoa tutkimaan mahdollisuutta ottaa käyttöön verotietojen automaattinen monenvälinen vaihtomekanismi tiiviissä yhteistyössä kansainvälisestä yhteistyöstä verotuksessa vastaavan YK:n asiantuntijakomitean kanssa; |
| --- | --- |

58.

kehottaa EU:ta vauhdittamaan toimiaan ja toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä, kuten pakotteita, veropetosten ja laittoman pääomapaon torjumiseksi; kehottaa neuvostoa tutkimaan mahdollisuutta ottaa käyttöön verotietojen automaattinen monenvälinen vaihtomekanismi tiiviissä yhteistyössä kansainvälisestä yhteistyöstä verotuksessa vastaavan YK:n asiantuntijakomitean kanssa;

| 59. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön tiukemmat kriteerit veroparatiisien tunnistamiseksi ja ponnistelemaan kohti kansainvälisesti sitovia monenvälisiä ja automaattisia verotustietojen vaihtoa koskevia sopimuksia, jotka kattavat myös trustit ja säätiöt, sekä harkitsemaan vastatoimia, ellei sääntöjä noudateta; kehottaa komissiota tukemaan kehitysmaita laittomien rahavirtojen ja pääomapaon torjumisessa, sillä ne on todettu merkittäväksi esteeksi omien tulojen käyttöönotolle kehitystarkoituksiin; kiinnittää komission huomion erityisesti Euroopan parlamentin 24. huhtikuuta 2009 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi säästöjen tuottamien korkotulojen verotuksesta annetun direktiivin 2003/48/EY muuttamisesta (8) sekä suositeltuihin toimenpiteisiin veroparatiisien torjumiseksi; |
| --- | --- |

59.

kehottaa komissiota ottamaan käyttöön tiukemmat kriteerit veroparatiisien tunnistamiseksi ja ponnistelemaan kohti kansainvälisesti sitovia monenvälisiä ja automaattisia verotustietojen vaihtoa koskevia sopimuksia, jotka kattavat myös trustit ja säätiöt, sekä harkitsemaan vastatoimia, ellei sääntöjä noudateta; kehottaa komissiota tukemaan kehitysmaita laittomien rahavirtojen ja pääomapaon torjumisessa, sillä ne on todettu merkittäväksi esteeksi omien tulojen käyttöönotolle kehitystarkoituksiin; kiinnittää komission huomion erityisesti Euroopan parlamentin 24. huhtikuuta 2009 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi säästöjen tuottamien korkotulojen verotuksesta annetun direktiivin 2003/48/EY muuttamisesta (8) sekä suositeltuihin toimenpiteisiin veroparatiisien torjumiseksi;

| 60. | on huolissaan verosopimusten valitettavista vaikutuksista verotulojen jakautumiseen; toteaa, että verotusoikeuden antaminen lähdevaltion sijaan asuinvaltiolle tekee veroparatiiseista entistäkin houkuttavampia paikkoja; katsoo, että verosopimusten oikeudenmukaisuus tulisi arvioida, jotta ensisijainen verotusoikeus voitaisiin antaa tulojen lähdevaltiolle, jossa toiminta todellisuudessa tapahtuu; |
| --- | --- |

60.

on huolissaan verosopimusten valitettavista vaikutuksista verotulojen jakautumiseen; toteaa, että verotusoikeuden antaminen lähdevaltion sijaan asuinvaltiolle tekee veroparatiiseista entistäkin houkuttavampia paikkoja; katsoo, että verosopimusten oikeudenmukaisuus tulisi arvioida, jotta ensisijainen verotusoikeus voitaisiin antaa tulojen lähdevaltiolle, jossa toiminta todellisuudessa tapahtuu;

| 61. | pitää valitettavana, että G20-ryhmä ei ole vielä ehdottanut selkeää aikataulua ja konkreettista seuraamusjärjestelmää, joilla veroparatiisien torjunnasta tehtäisiin tehokasta; vaatii hyväksymään kansainvälisen yleissopimuksen, jonka tarkoituksena on poistaa haitalliset verotusrakenteet ja jossa määrätään seuraamuksia yhteistyöhaluttomille maille ja alueille sekä veroparatiisien kanssa toimiville rahoituslaitoksille; kehottaa EU:ta hyväksymään Yhdysvaltain veroparatiisien väärinkäytön lopettamista koskevaa lakia (Stop Tax Haven Abuse Act) vastaavia toimia ja harkitsemaan mahdollisuutta peruuttaa pankkitoimiluvat veroparatiisien kanssa toimivilta rahoituslaitoksilta; |
| --- | --- |

61.

pitää valitettavana, että G20-ryhmä ei ole vielä ehdottanut selkeää aikataulua ja konkreettista seuraamusjärjestelmää, joilla veroparatiisien torjunnasta tehtäisiin tehokasta; vaatii hyväksymään kansainvälisen yleissopimuksen, jonka tarkoituksena on poistaa haitalliset verotusrakenteet ja jossa määrätään seuraamuksia yhteistyöhaluttomille maille ja alueille sekä veroparatiisien kanssa toimiville rahoituslaitoksille; kehottaa EU:ta hyväksymään Yhdysvaltain veroparatiisien väärinkäytön lopettamista koskevaa lakia (Stop Tax Haven Abuse Act) vastaavia toimia ja harkitsemaan mahdollisuutta peruuttaa pankkitoimiluvat veroparatiisien kanssa toimivilta rahoituslaitoksilta;

| 62. | katsoo, että EU:n olisi myös varmistettava vakausvalvontaa, verotusta ja rahanpesun torjuntaa koskevien standardien täytäntöönpanon yhdenmukaisuus EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

62.

katsoo, että EU:n olisi myös varmistettava vakausvalvontaa, verotusta ja rahanpesun torjuntaa koskevien standardien täytäntöönpanon yhdenmukaisuus EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla;

| 63. | kehottaa julkistamaan kansainvälisesti kriisiyrityksiin sijoittavien rahastojen rakenteet, jotta ne voidaan tunnistaa ja niiden toiminta kieltää; |
| --- | --- |

63.

kehottaa julkistamaan kansainvälisesti kriisiyrityksiin sijoittavien rahastojen rakenteet, jotta ne voidaan tunnistaa ja niiden toiminta kieltää;

| 64. | kehottaa perustamaan talouskumppanuussopimusten yhteydessä riippumattoman valvontamekanismin, jonka tehtävänä on arvioida tullien poistamisen nettoverovaikutusta sekä maittain sitä, miten verouudistusten toteuttamisessa on edistytty; kehottaa ottamaan käyttöön lausekkeen, jolla määrätään kaikkien talouskumppanuussopimusten pakollisesta kokonaistarkistuksesta 3–5 vuoden voimassaolon jälkeen ja kunkin sopimuksen määräysten muuttamisesta siten, että ne edistävät entistä paremmin köyhyyden poistamista, kestävää kehitystä ja alueellista yhdentymistä; kehottaa lisäksi ottamaan käyttöön yksittäisten maiden edistystä verouudistusten täytäntöönpanossa tai toimivan veronkannon toteutuksessa koskevan pakollisen selvityksen OECD:n tuloja ja varallisuutta koskevan malliverosopimuksen viimeisimpien versioiden mukaisesti; |
| --- | --- |

64.

kehottaa perustamaan talouskumppanuussopimusten yhteydessä riippumattoman valvontamekanismin, jonka tehtävänä on arvioida tullien poistamisen nettoverovaikutusta sekä maittain sitä, miten verouudistusten toteuttamisessa on edistytty; kehottaa ottamaan käyttöön lausekkeen, jolla määrätään kaikkien talouskumppanuussopimusten pakollisesta kokonaistarkistuksesta 3–5 vuoden voimassaolon jälkeen ja kunkin sopimuksen määräysten muuttamisesta siten, että ne edistävät entistä paremmin köyhyyden poistamista, kestävää kehitystä ja alueellista yhdentymistä; kehottaa lisäksi ottamaan käyttöön yksittäisten maiden edistystä verouudistusten täytäntöönpanossa tai toimivan veronkannon toteutuksessa koskevan pakollisen selvityksen OECD:n tuloja ja varallisuutta koskevan malliverosopimuksen viimeisimpien versioiden mukaisesti;

| 65. | korostaa, että jos kehitysmaiden verohallinnot eivät kuulu kulloisenkin maan valtiovarainministeriöön, niiden on syytä tehdä yhteistyötä erityisesti verotus- ja talousarviopolitiikan alalla siten, että ei kannusteta kilpailua ja kateutta vaan edistetään hyviä suhteita ja hyvää hallintotapaa veroasioissa; |
| --- | --- |

65.

korostaa, että jos kehitysmaiden verohallinnot eivät kuulu kulloisenkin maan valtiovarainministeriöön, niiden on syytä tehdä yhteistyötä erityisesti verotus- ja talousarviopolitiikan alalla siten, että ei kannusteta kilpailua ja kateutta vaan edistetään hyviä suhteita ja hyvää hallintotapaa veroasioissa;

| 66. | kehottaa perustamaan riippumattomat tai osittain riippumattomat veroviranomaiset tai parantamaan niitä institutionaalisesti (jos ne ovat jo olemassa) riittävien tarkastus- ja tasejärjestelmien avulla, jotta veroviranomaisia ei voida käyttää väärin; |
| --- | --- |

66.

kehottaa perustamaan riippumattomat tai osittain riippumattomat veroviranomaiset tai parantamaan niitä institutionaalisesti (jos ne ovat jo olemassa) riittävien tarkastus- ja tasejärjestelmien avulla, jotta veroviranomaisia ei voida käyttää väärin;

| 67. | korostaa tässä yhteydessä, että riippumattomien veroviranomaisten tärkeää asemaa ja hallinnollista itsenäisyyttä on tasapainotettava pluralistisilla hallintojärjestelyillä, joilla varmistetaan






  a) | että veroviranomaisella on turvattu talousarvio, jota hallitus ei voi muuttaa, |
| --- | --- | --- |

67.

korostaa tässä yhteydessä, että riippumattomien veroviranomaisten tärkeää asemaa ja hallinnollista itsenäisyyttä on tasapainotettava pluralistisilla hallintojärjestelyillä, joilla varmistetaan

a)

että veroviranomaisella on turvattu talousarvio, jota hallitus ei voi muuttaa,

| b) | että veroviranomaisen asema, velvollisuudet ja valtuudet on kirjattu lakiin ja että poliisi ja tuomioistuimet voivat suojella niitä, |
| --- | --- |

b)

että veroviranomaisen asema, velvollisuudet ja valtuudet on kirjattu lakiin ja että poliisi ja tuomioistuimet voivat suojella niitä,

| c) | että nimityksistä veroviranomaisen hallintoelimeen (joka on perustettava) vastaavat useat julkiset toimijat (ministeriöt sekä yritysten ja asianajajien yhdistykset), |
| --- | --- |

c)

että nimityksistä veroviranomaisen hallintoelimeen (joka on perustettava) vastaavat useat julkiset toimijat (ministeriöt sekä yritysten ja asianajajien yhdistykset),

| d) | että nimitykset sitä valvovaan elimeen ovat pitkäaikaisia ja niiden kesto on määritelty, |
| --- | --- |

d)

että nimitykset sitä valvovaan elimeen ovat pitkäaikaisia ja niiden kesto on määritelty,

| e) | ja että hallinnollinen ja operatiivinen henkilöstö on vastuussa vain hallintoelimelle; |
| --- | --- |

e)

ja että hallinnollinen ja operatiivinen henkilöstö on vastuussa vain hallintoelimelle;

| 68. | katsoo, että tehokkaan verotusjärjestelmän kehittämisen kehitysmaissa on oltava niiden julkisen talouden selkäranka; katsoo, että EU:n uuden kehitysmaiden investointipolitiikan olisi autettava luomaan kotimaisia ja ulkomaisia yksityisiä investointeja entistä paremmin tukeva toimintaympäristö ja edellytykset entistä tehokkaammalle kansainväliselle avulle; muistuttaa, että EU:n investointipolitiikan on keskityttävä pk-yritysten kehittämiseen esimerkiksi mikrolainojen avulla ja tuettava innovointia, julkisten palvelujen tehokkuutta, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia sekä tietämyksen siirtoa kasvun edistämiseksi; |
| --- | --- |

68.

katsoo, että tehokkaan verotusjärjestelmän kehittämisen kehitysmaissa on oltava niiden julkisen talouden selkäranka; katsoo, että EU:n uuden kehitysmaiden investointipolitiikan olisi autettava luomaan kotimaisia ja ulkomaisia yksityisiä investointeja entistä paremmin tukeva toimintaympäristö ja edellytykset entistä tehokkaammalle kansainväliselle avulle; muistuttaa, että EU:n investointipolitiikan on keskityttävä pk-yritysten kehittämiseen esimerkiksi mikrolainojen avulla ja tuettava innovointia, julkisten palvelujen tehokkuutta, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia sekä tietämyksen siirtoa kasvun edistämiseksi;

*

* *

| 69. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

69.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 341 E, 16.12.2010, s. 29.

(2)  EUVL C 4 E, 7.1.2011, s. 34.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0210.

(4)  EUVL C 230 E, 26.8.2010, s. 1.

(5)  EUVL C 184 E, 8.7.2010, s. 94.

(6)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 323.

(7)  Ks. esimerkiksi Baunsgaardin ja Keenin tutkimus vuodelta 2005, johon viitataan Kansainvälisen valuuttarahaston kaupan uudistamisen vaikutuksia tuloihin käsittelevässä 15. helmikuuta 2005 päivätyssä raportissa ”Dealing with the Revenue Consequences of Trade Reform”, jossa Kansainvälinen valuuttarahasto toteaa, että monilla alhaisen tulotason mailla ja keskituloisilla mailla on vaikeuksia korvata elinkeinoveroista saadut tulot.

(8)  EUVL C 184 E, 8.7.2010, s. 488.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/48

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011Maatalous ja kansainvälinen kauppa

P7_TA(2011)0083

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 EU:n maataloudesta ja kansainvälisestä kaupasta (2010/2110(INI))

2012/C 199 E/06

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) kolmannen osan III osaston ja viidennen osan II ja V osaston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) kolmannen osan III osaston ja viidennen osan II ja V osaston,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 13 artiklaan sisältyvät eläinten hyvinvointia koskevat periaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 13 artiklaan sisältyvät eläinten hyvinvointia koskevat periaatteet,

| — | ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimukset ja erityisesti maataloudesta tehdyn sopimuksen, joka neuvoteltiin Uruguayn kierroksella ja joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1995, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimukset ja erityisesti maataloudesta tehdyn sopimuksen, joka neuvoteltiin Uruguayn kierroksella ja joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1995,

| — | ottaa huomioon Dohassa 9.–14. marraskuuta 2001 pidetyn neljännen ministerikokouksen antaman julkilausuman, WTO:n yleisneuvoston 1. elokuuta 2004 tekemän päätöksen ja Hongkongissa 13.–18. joulukuuta 2005 pidetyn kuudennen ministerikokouksen antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Dohassa 9.–14. marraskuuta 2001 pidetyn neljännen ministerikokouksen antaman julkilausuman, WTO:n yleisneuvoston 1. elokuuta 2004 tekemän päätöksen ja Hongkongissa 13.–18. joulukuuta 2005 pidetyn kuudennen ministerikokouksen antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2006 antamansa päätöslauselman (1) Dohan kierroksen arvioinnista Hongkongissa järjestetyn WTO:n ministerikokouksen jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2006 antamansa päätöslauselman (1) Dohan kierroksen arvioinnista Hongkongissa järjestetyn WTO:n ministerikokouksen jälkeen,

| — | ottaa huomioon maataloutta koskevien yksityiskohtaisten käytäntöjen tarkistetun ehdotuksen, jota WTO:n maatalousneuvottelujen puheenjohtaja kierrätti 6. joulukuuta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maataloutta koskevien yksityiskohtaisten käytäntöjen tarkistetun ehdotuksen, jota WTO:n maatalousneuvottelujen puheenjohtaja kierrätti 6. joulukuuta 2008,

| — | ottaa huomioon Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan komission 15. toukokuuta 2009 allekirjoittaman yhteisymmärryspöytäkirjan, joka koskee sellaisen naudanlihan tuontia, joka on saatu eläimistä, joille ei ole annettu tiettyjä kasvuhormoneja, sekä korotettuja tulleja, joita Yhdysvallat soveltaa tiettyihin Euroopan yhteisöjen tuotteisiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan komission 15. toukokuuta 2009 allekirjoittaman yhteisymmärryspöytäkirjan, joka koskee sellaisen naudanlihan tuontia, joka on saatu eläimistä, joille ei ole annettu tiettyjä kasvuhormoneja, sekä korotettuja tulleja, joita Yhdysvallat soveltaa tiettyihin Euroopan yhteisöjen tuotteisiin,

| — | ottaa huomioon yhteisesti sovitun ratkaisun, johon päästiin 15. heinäkuuta 2009 Kanadan ja Euroopan unionin välillä riita-aiheesta ”Euroopan yhteisöt – bioteknologian tuotteiden hyväksymistä ja markkinoille saattamista koskevat toimet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisesti sovitun ratkaisun, johon päästiin 15. heinäkuuta 2009 Kanadan ja Euroopan unionin välillä riita-aiheesta ”Euroopan yhteisöt – bioteknologian tuotteiden hyväksymistä ja markkinoille saattamista koskevat toimet”,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Latinalaisen Amerikan maiden välillä 15. joulukuuta 2009 parafoidun sopimuksen, joka koskee edellytyksiä, joilla unionissa sovellettavaa banaanien tuontijärjestelmää koskevat riidat ratkaistaan lopullisesti (Geneven sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Latinalaisen Amerikan maiden välillä 15. joulukuuta 2009 parafoidun sopimuksen, joka koskee edellytyksiä, joilla unionissa sovellettavaa banaanien tuontijärjestelmää koskevat riidat ratkaistaan lopullisesti (Geneven sopimus),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2009 antamansa päätöslauselman Dohan kehitysohjelman näkymistä WTO:n seitsemännen ministerikokouksen jälkeen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2009 antamansa päätöslauselman Dohan kehitysohjelman näkymistä WTO:n seitsemännen ministerikokouksen jälkeen (2),

| — | ottaa huomioon EU:n ja Marokon välillä 17. joulukuuta 2009 päätökseen saadut neuvottelut sopimuksesta, joka koskee maatalous- ja kalatuotteiden kaupan vapauttamistoimenpiteitä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Marokon välillä 17. joulukuuta 2009 päätökseen saadut neuvottelut sopimuksesta, joka koskee maatalous- ja kalatuotteiden kaupan vapauttamistoimenpiteitä,

| — | ottaa huomioon EU:n, Perun ja Kolumbian välillä 1. maaliskuuta 2010 päätökseen saadut neuvottelut monen osapuolen sopimuksen allekirjoittamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n, Perun ja Kolumbian välillä 1. maaliskuuta 2010 päätökseen saadut neuvottelut monen osapuolen sopimuksen allekirjoittamisesta,

| — | ottaa huomioon yhteisesti sovitun ratkaisun, johon päästiin 18. maaliskuuta 2010 Argentiinan tasavallan ja Euroopan unionin välillä ja joka koski riitaa aiheesta ”Euroopan yhteisöt – bioteknologian tuotteiden hyväksymistä ja markkinoille saattamista koskevat toimet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisesti sovitun ratkaisun, johon päästiin 18. maaliskuuta 2010 Argentiinan tasavallan ja Euroopan unionin välillä ja joka koski riitaa aiheesta ”Euroopan yhteisöt – bioteknologian tuotteiden hyväksymistä ja markkinoille saattamista koskevat toimet”,

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman (3) aiheesta ”Maataloustuotteiden laatupolitiikka: mitä strategiaa olisi noudatettava?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman (3) aiheesta ”Maataloustuotteiden laatupolitiikka: mitä strategiaa olisi noudatettava?”,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Keski-Amerikan välillä 19. toukokuuta 2010 päätökseen saadut neuvottelut assosiaatiosopimuksen kauppapilarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Keski-Amerikan välillä 19. toukokuuta 2010 päätökseen saadut neuvottelut assosiaatiosopimuksen kauppapilarista,

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen (4),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2010 allekirjoitetun vapaakauppasopimuksen EU:n ja Etelä-Korean välillä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2010 allekirjoitetun vapaakauppasopimuksen EU:n ja Etelä-Korean välillä,

| — | ottaa huomioon meneillään olevat neuvottelut EU:n ja Mercosurin välisen assosiaatiosopimuksen tekemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon meneillään olevat neuvottelut EU:n ja Mercosurin välisen assosiaatiosopimuksen tekemiseksi,

| — | ottaa huomioon meneillään olevat neuvottelut EU:n ja Kanadan välillä kattavan talous- ja kauppasopimuksen tekemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon meneillään olevat neuvottelut EU:n ja Kanadan välillä kattavan talous- ja kauppasopimuksen tekemiseksi,

| — | ottaa huomioon meneillään olevat neuvottelut EU:n ja Intian välisen vapaakauppasopimuksen tekemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon meneillään olevat neuvottelut EU:n ja Intian välisen vapaakauppasopimuksen tekemiseksi,

| — | ottaa huomioon meneillään olevat neuvottelut EU:n ja Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen tekemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon meneillään olevat neuvottelut EU:n ja Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen tekemiseksi,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2009 julkaistun tutkimuksensa WTO:n maatalousneuvottelujen tilannekatsauksesta vuoden 2008 neuvottelujen epäonnistumisen jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2009 julkaistun tutkimuksensa WTO:n maatalousneuvottelujen tilannekatsauksesta vuoden 2008 neuvottelujen epäonnistumisen jälkeen,

| — | ottaa huomioon komission toimeksiannosta laaditun kertomuksen ”Geographical Indications and TRIPs: 10 Years Later. A roadmap for EU GI holders to get protection in other WTO Members” (Maantieteelliset merkinnät ja TRIPS: 10 vuotta myöhemmin. Etenemissuunnitelma EU:n maantieteellisten merkintöjen haltijoille suojan saamiseksi muissa WTO:n jäsenvaltioissa), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission toimeksiannosta laaditun kertomuksen ”Geographical Indications and TRIPs: 10 Years Later. A roadmap for EU GI holders to get protection in other WTO Members” (Maantieteelliset merkinnät ja TRIPS: 10 vuotta myöhemmin. Etenemissuunnitelma EU:n maantieteellisten merkintöjen haltijoille suojan saamiseksi muissa WTO:n jäsenvaltioissa),

| — | ottaa huomioon komission 15. syyskuuta 2010 antaman ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (KOM(2010)0484), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 15. syyskuuta 2010 antaman ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (KOM(2010)0484),

| — | ottaa huomioon ongelman, joka koskee Pakistanista peräisin olevien tuotteiden tullien vapauttamista, joka vahvistetaan ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksipuolisten tullietuuksien myöntämisestä hätäapuna Pakistanille (KOM(2010)0552) 1 artiklassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ongelman, joka koskee Pakistanista peräisin olevien tuotteiden tullien vapauttamista, joka vahvistetaan ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksipuolisten tullietuuksien myöntämisestä hätäapuna Pakistanille (KOM(2010)0552) 1 artiklassa,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteet,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan ja kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnot (A7-0030/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan ja kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnot (A7-0030/2011),

| A. | ottaa huomioon, että EU on edelleen ehdottomasti maailman suurin maataloustuotteiden maahantuoja ja että sen tuonnin arvo on melkein kaksinkertaistunut viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana ja on tällä hetkellä lähes 20 prosenttia maailman tuonnista, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU on edelleen ehdottomasti maailman suurin maataloustuotteiden maahantuoja ja että sen tuonnin arvo on melkein kaksinkertaistunut viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana ja on tällä hetkellä lähes 20 prosenttia maailman tuonnista,

| B. | toteaa, että EU:n osa maailmanlaajuisesta maataloustuotteiden viennistä on vähenemässä, koska muiden tärkeimpien maatalouden kauppakumppaneiden viennin kasvu on ollut nopeampaa; toteaa, että lopputuotteiden osuus EU:n viennin arvosta vuosina 2007–2009 oli 68 prosenttia, välituotteiden 23 prosenttia ja perustuotteiden 9 prosenttia; katsoo lisäksi, että maailmanmarkkinahinnat ovat yksi osasyy vaikeuksiin, joita EU:lla on tuotteidensa viennissä, koska yleensä hinnat ovat alhaisia ja unionin tuotantokustannukset ovat korkeammat, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU:n osa maailmanlaajuisesta maataloustuotteiden viennistä on vähenemässä, koska muiden tärkeimpien maatalouden kauppakumppaneiden viennin kasvu on ollut nopeampaa; toteaa, että lopputuotteiden osuus EU:n viennin arvosta vuosina 2007–2009 oli 68 prosenttia, välituotteiden 23 prosenttia ja perustuotteiden 9 prosenttia; katsoo lisäksi, että maailmanmarkkinahinnat ovat yksi osasyy vaikeuksiin, joita EU:lla on tuotteidensa viennissä, koska yleensä hinnat ovat alhaisia ja unionin tuotantokustannukset ovat korkeammat,

| C. | toteaa, että EU:n maatalouskaupan vaje oli ennätykselliset 7 miljardia euroa vuonna 2008; ottaa huomioon, että EU:n kauppavaje esimerkiksi Mercosur-maiden suhteen on enemmän kuin kaksinkertaistunut vuodesta 2000 ja että EU:n maataloustuotteiden tuonti Mercosur-maista on nyt 19 miljardia euroa, kun viennin arvo on miljardi euroa, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että EU:n maatalouskaupan vaje oli ennätykselliset 7 miljardia euroa vuonna 2008; ottaa huomioon, että EU:n kauppavaje esimerkiksi Mercosur-maiden suhteen on enemmän kuin kaksinkertaistunut vuodesta 2000 ja että EU:n maataloustuotteiden tuonti Mercosur-maista on nyt 19 miljardia euroa, kun viennin arvo on miljardi euroa,

| D. | toteaa, että EU on maailman suurin kehitysmaista peräisin olevien maataloustuotteiden tuoja ja että sen tuonti näistä maista on suurempi kuin Yhdysvaltojen, Japanin, Kanadan, Australian ja Uuden-Seelannin yhteensä; toteaa, että noin 71 prosenttia EU:n maatalouden kokonaistuonnista tulee kehitysmaista vähiten kehittyneitä maita koskevan ”Kaikki paitsi aseet” -aloitteen, yleisen tullietuusjärjestelmän ja talouskumppanuussopimusten johdosta, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EU on maailman suurin kehitysmaista peräisin olevien maataloustuotteiden tuoja ja että sen tuonti näistä maista on suurempi kuin Yhdysvaltojen, Japanin, Kanadan, Australian ja Uuden-Seelannin yhteensä; toteaa, että noin 71 prosenttia EU:n maatalouden kokonaistuonnista tulee kehitysmaista vähiten kehittyneitä maita koskevan ”Kaikki paitsi aseet” -aloitteen, yleisen tullietuusjärjestelmän ja talouskumppanuussopimusten johdosta,

| E. | toteaa, että vuoden 2008 ehdotuksessa maataloutta koskeviksi yksityiskohtaisiksi käytännöiksi edellytettäisiin EU:lta vielä suurempia myönnytyksiä kuin ne jo huomattavan suuret myönnytykset, joita EU tarjosi lokakuussa 2005, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että vuoden 2008 ehdotuksessa maataloutta koskeviksi yksityiskohtaisiksi käytännöiksi edellytettäisiin EU:lta vielä suurempia myönnytyksiä kuin ne jo huomattavan suuret myönnytykset, joita EU tarjosi lokakuussa 2005,

| F. | ottaa huomioon, että kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden soveltaminen maatalouteen ja kauppaan vaikuttaa myös vuosituhannen kehitystavoitteiden nro 1 (äärimmäisen köyhyyden ja nälän poistaminen) ja nro 8 (globaalin kumppanuuden luominen lisäämällä kehitysapua) saavuttamiseen – myös sellaisten määräysten kautta, jotka koskevat oikeudenmukaisempia kauppasäännöksiä ja markkinoillepääsyä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden soveltaminen maatalouteen ja kauppaan vaikuttaa myös vuosituhannen kehitystavoitteiden nro 1 (äärimmäisen köyhyyden ja nälän poistaminen) ja nro 8 (globaalin kumppanuuden luominen lisäämällä kehitysapua) saavuttamiseen – myös sellaisten määräysten kautta, jotka koskevat oikeudenmukaisempia kauppasäännöksiä ja markkinoillepääsyä,

| G. | toteaa, että EU on jo vähentänyt tuntuvasti kauppaa vääristäviä kotimaisia tukia toisin kuin sen tärkeimmät kumppanit, etenkin Yhdysvallat, joka säilytti vuoden 2008 maatalouslaissaan tukivälineensä ja joissakin tapauksissa jopa vahvisti niitä, |
| --- | --- |

G.

toteaa, että EU on jo vähentänyt tuntuvasti kauppaa vääristäviä kotimaisia tukia toisin kuin sen tärkeimmät kumppanit, etenkin Yhdysvallat, joka säilytti vuoden 2008 maatalouslaissaan tukivälineensä ja joissakin tapauksissa jopa vahvisti niitä,

| H. | toteaa, että EU on yksipuolisesti alentanut merkittävästi vientitukiaan ja että niiden osuus YMP:n talousarviosta on pudonnut 29,5 prosentista vuonna 1993 vain 1,2 prosenttiin vuonna 2009 ja että vientitukia saavien maataloustuotteiden viennin arvon osuus on pudonnut vuoden 1992 25 prosentista vain 0,9 prosenttiin vuonna 2009; panee merkille, että jotkin tärkeimmät kauppakumppanit käyttävät edelleen huomattavan paljon muuntyyppisiä vientikannustimia, |
| --- | --- |

H.

toteaa, että EU on yksipuolisesti alentanut merkittävästi vientitukiaan ja että niiden osuus YMP:n talousarviosta on pudonnut 29,5 prosentista vuonna 1993 vain 1,2 prosenttiin vuonna 2009 ja että vientitukia saavien maataloustuotteiden viennin arvon osuus on pudonnut vuoden 1992 25 prosentista vain 0,9 prosenttiin vuonna 2009; panee merkille, että jotkin tärkeimmät kauppakumppanit käyttävät edelleen huomattavan paljon muuntyyppisiä vientikannustimia,

| I. | panee merkille, että naudanlihan kasvuhormoniriidassa Yhdysvallat asettaa edelleen sanktioita EU:lle ja on ilmoittanut jopa siirtävänsä niitä muille EU:n maataloustuotteille niiden vaikutuksen lisäämiseksi (nk. karusellilainsäädäntö); toteaa, että yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla EU myöntää tullittoman tuontikiintiön 20 000 tonnille naudanlihaa, |
| --- | --- |

I.

panee merkille, että naudanlihan kasvuhormoniriidassa Yhdysvallat asettaa edelleen sanktioita EU:lle ja on ilmoittanut jopa siirtävänsä niitä muille EU:n maataloustuotteille niiden vaikutuksen lisäämiseksi (nk. karusellilainsäädäntö); toteaa, että yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla EU myöntää tullittoman tuontikiintiön 20 000 tonnille naudanlihaa,

| J. | toteaa, että Yhdysvallat on asettunut WTO:n sisällä vastustamaan EU:n säännöksiä siipikarjanlihan hygieniasta ja kaupanpitämisestä, |
| --- | --- |

J.

toteaa, että Yhdysvallat on asettunut WTO:n sisällä vastustamaan EU:n säännöksiä siipikarjanlihan hygieniasta ja kaupanpitämisestä,

| K. | toteaa, että Kanadan ja Argentiinan kanssa päästiin yhteisesti sovittuun ratkaisuun GMO-riidassa; huomauttaa, että Yhdysvallat on tehnyt yleisen vastatoimipyynnön, |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Kanadan ja Argentiinan kanssa päästiin yhteisesti sovittuun ratkaisuun GMO-riidassa; huomauttaa, että Yhdysvallat on tehnyt yleisen vastatoimipyynnön,

| L. | katsoo, että WTO-paneelin sokeria koskeva päätös oli yksi vuoden 2006 EU:n sokeriuudistuksen tärkeimpiä edistäviä tekijöitä ja että sillä on edelleen suuri vaikutus sokerikauppaan; ottaa huomioon, että sokerin yhteisessä markkinajärjestelyssä noudatetaan EU:n kaikkia kauppasitoumuksia; panee merkille, että kolmen vuoden aikana EU on muuttunut toiseksi suurimmasta sokerin viejästä toiseksi suurimmaksi nettotuojaksi, mikä hyödyttää pääasiassa kehitysmaita (vähiten kehittyneet maat ja AKT-valtiot), |
| --- | --- |

L.

katsoo, että WTO-paneelin sokeria koskeva päätös oli yksi vuoden 2006 EU:n sokeriuudistuksen tärkeimpiä edistäviä tekijöitä ja että sillä on edelleen suuri vaikutus sokerikauppaan; ottaa huomioon, että sokerin yhteisessä markkinajärjestelyssä noudatetaan EU:n kaikkia kauppasitoumuksia; panee merkille, että kolmen vuoden aikana EU on muuttunut toiseksi suurimmasta sokerin viejästä toiseksi suurimmaksi nettotuojaksi, mikä hyödyttää pääasiassa kehitysmaita (vähiten kehittyneet maat ja AKT-valtiot),

| M. | toteaa, että vuoden 2006 sokeriuudistus on saavuttanut kilpailukyvyn lisäämistä, sokerin hintojen alentamista ja sokerin tuotantokiintiön vähentämistä noin 30 prosentilla koskevat tavoitteet; toteaa kuitenkin, että tämä on johtanut siihen, että 27 EU-valtion kaikkiaan 189 tehtaasta on suljettu 83, maaseutualueilta on kadonnut yli 16 500 välittömästi sokeriin liittynyttä työpaikkaa ja sokerijuurikkaan viljely on loppunut noin 140 000 viljelijältä, |
| --- | --- |

M.

toteaa, että vuoden 2006 sokeriuudistus on saavuttanut kilpailukyvyn lisäämistä, sokerin hintojen alentamista ja sokerin tuotantokiintiön vähentämistä noin 30 prosentilla koskevat tavoitteet; toteaa kuitenkin, että tämä on johtanut siihen, että 27 EU-valtion kaikkiaan 189 tehtaasta on suljettu 83, maaseutualueilta on kadonnut yli 16 500 välittömästi sokeriin liittynyttä työpaikkaa ja sokerijuurikkaan viljely on loppunut noin 140 000 viljelijältä,

| N. | ottaa huomioon, että maailman sokerimarkkinat kuuluvat kaikkein epävakaimpiin maataloushyödykkeiden markkinoihin ja että niitä hallitsee yksi valtio (Brasilia); katsoo, että EU:n sokerituotanto tuo luotettavaa tarjontaa maailmanmarkkinoille ja että sen avulla turvataan eurooppalaisille käyttäjille korkealaatuisten ja kestävien tuotteiden säännölliset sisäiset toimitukset, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että maailman sokerimarkkinat kuuluvat kaikkein epävakaimpiin maataloushyödykkeiden markkinoihin ja että niitä hallitsee yksi valtio (Brasilia); katsoo, että EU:n sokerituotanto tuo luotettavaa tarjontaa maailmanmarkkinoille ja että sen avulla turvataan eurooppalaisille käyttäjille korkealaatuisten ja kestävien tuotteiden säännölliset sisäiset toimitukset,

| O. | ottaa huomioon, että EU edistää uusiutuvan energian kestävää tuotantoa vaatimuksilla, joita on sovellettava vuoden 2010 loppuun mennessä; ottaa huomioon, että EU tuo jo nyt yli 25 prosenttia polttoaineena käytettävän bioetanolin kulutuksesta, eikä tähän sisälly tuontitullien kiertämiseksi sekoituksina tuotava bioetanoli; katsoo, että komission on varmistettava, että bioetanolin sisäisen tuotannon ja tuonnin välillä vallitsee tasapaino uusiutuvasta energiasta annetun direktiivin (direktiivi 2009/28/EY (5)) 23 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU edistää uusiutuvan energian kestävää tuotantoa vaatimuksilla, joita on sovellettava vuoden 2010 loppuun mennessä; ottaa huomioon, että EU tuo jo nyt yli 25 prosenttia polttoaineena käytettävän bioetanolin kulutuksesta, eikä tähän sisälly tuontitullien kiertämiseksi sekoituksina tuotava bioetanoli; katsoo, että komission on varmistettava, että bioetanolin sisäisen tuotannon ja tuonnin välillä vallitsee tasapaino uusiutuvasta energiasta annetun direktiivin (direktiivi 2009/28/EY (5)) 23 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti,

| P. | ottaa huomioon tupakoinnin torjuntaa koskevan WHO:n puitesopimuksen sopimuspuolten konferenssin marraskuussa 2010 pitämän neljännen kokouksen; ottaa huomioon, että tupakkatuotteista annetun direktiivin (direktiivi 2001/37/EY (6)) mahdollisesta tarkistamisesta on käynnistetty julkinen kuuleminen; ottaa huomioon, että useat WTO:n jäsenvaltiot ovat ottaneet esille kysymyksen, onko Kanadan C-32 -laki kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen mukainen, koska se johtaa käytännössä kaikkien perinteisten sekoitettujen tupakkatuotteiden kieltämiseen lukuun ottamatta sellaisia, joissa käytetään yksinomaan virginiantupakkaa, joka on ainoa Kanadassa tuotettava laatu ja jota käytetään kanadalaisten tupakkatuotteiden valmistuksessa, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon tupakoinnin torjuntaa koskevan WHO:n puitesopimuksen sopimuspuolten konferenssin marraskuussa 2010 pitämän neljännen kokouksen; ottaa huomioon, että tupakkatuotteista annetun direktiivin (direktiivi 2001/37/EY (6)) mahdollisesta tarkistamisesta on käynnistetty julkinen kuuleminen; ottaa huomioon, että useat WTO:n jäsenvaltiot ovat ottaneet esille kysymyksen, onko Kanadan C-32 -laki kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen mukainen, koska se johtaa käytännössä kaikkien perinteisten sekoitettujen tupakkatuotteiden kieltämiseen lukuun ottamatta sellaisia, joissa käytetään yksinomaan virginiantupakkaa, joka on ainoa Kanadassa tuotettava laatu ja jota käytetään kanadalaisten tupakkatuotteiden valmistuksessa,

| Q. | katsoo, että kansainvälisten kauppasopimusten yhteydessä EU:n on otettava huomioon markkinoiden vapauttamisen sekä talouden alojen ja työntekijöiden ja kuluttajien oikeuksien suojelun välinen tasapaino, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että kansainvälisten kauppasopimusten yhteydessä EU:n on otettava huomioon markkinoiden vapauttamisen sekä talouden alojen ja työntekijöiden ja kuluttajien oikeuksien suojelun välinen tasapaino,

| R. | katsoo, että EU:n kolmansien maiden kanssa tekemillä kauppasopimuksilla on turvattava vaikeuksissa olevat EU:n alat – etenkin hedelmä-, vihannes-, karja- ja vilja-alat, joilla tulot ovat laskeneet huomattavasti – ja samalla tarjottava niille todellisia vientimahdollisuuksia, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että EU:n kolmansien maiden kanssa tekemillä kauppasopimuksilla on turvattava vaikeuksissa olevat EU:n alat – etenkin hedelmä-, vihannes-, karja- ja vilja-alat, joilla tulot ovat laskeneet huomattavasti – ja samalla tarjottava niille todellisia vientimahdollisuuksia,

| S. | katsoo, että EU:n tekemät kansainväliset kauppasopimukset eivät saa vaikuttaa haitallisesti paikallisiin pienviljelijöihin, jotka osallistuvat merkittävällä tavalla alueensa elintarviketurvaan, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että EU:n tekemät kansainväliset kauppasopimukset eivät saa vaikuttaa haitallisesti paikallisiin pienviljelijöihin, jotka osallistuvat merkittävällä tavalla alueensa elintarviketurvaan,

| T. | katsoo, että tehdessään kansainvälisiä kauppasopimuksia EU:n olisi pyrittävä valvomaan paremmin ihmisoikeuksia sekä sosiaali- ja ympäristöstandardeja, |
| --- | --- |

T.

katsoo, että tehdessään kansainvälisiä kauppasopimuksia EU:n olisi pyrittävä valvomaan paremmin ihmisoikeuksia sekä sosiaali- ja ympäristöstandardeja,

| U. | toteaa, että komission neuvottelemien kauppasopimusten tekemiseksi tarvitaan parlamentin hyväksyntä, |
| --- | --- |

U.

toteaa, että komission neuvottelemien kauppasopimusten tekemiseksi tarvitaan parlamentin hyväksyntä,

EU:n maatalouspolitiikan ja yhteisen kauppapolitiikan keskinäinen johdonmukaisuus

| 1. | katsoo, että EU:n maataloussektorista on selvää lisäarvoa Euroopan taloudelle ja että sillä on strateginen rooli Eurooppa 2020 -strategiassa, kun pyritään selviytymään EU:n kohtaamista taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristöön liittyvistä haasteista; korostaa tarvetta varmistaa EU:n maatalous-, kauppa- ja kehitysyhteistyöpolitiikan keskinäinen johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että EU:n maataloussektorista on selvää lisäarvoa Euroopan taloudelle ja että sillä on strateginen rooli Eurooppa 2020 -strategiassa, kun pyritään selviytymään EU:n kohtaamista taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristöön liittyvistä haasteista; korostaa tarvetta varmistaa EU:n maatalous-, kauppa- ja kehitysyhteistyöpolitiikan keskinäinen johdonmukaisuus;

| 2. | painottaa, että ulkomaankauppapolitiikka ei saa vaarantaa EU:n kykyä säilyttää voimakas maataloussektori ja varmistaa elintarviketurva ottaen huomioon markkinoiden lisääntynyt epävakaus; kehottaa komissiota puolustamaan kaikilla foorumeilla ja erityisesti WTO:ssa EU:n maatalouden monitoiminnallista roolia, mukaan luettuna olennainen rooli, joka maataloudella on työpaikkojen luomisessa maaseudulla ja maaseudun elinvoimaisuuden säilyttämisessä, sekä EU:n maatalous- ja elintarvikemallia, joka on Euroopan talouden strateginen osatekijä; |
| --- | --- |

2.

painottaa, että ulkomaankauppapolitiikka ei saa vaarantaa EU:n kykyä säilyttää voimakas maataloussektori ja varmistaa elintarviketurva ottaen huomioon markkinoiden lisääntynyt epävakaus; kehottaa komissiota puolustamaan kaikilla foorumeilla ja erityisesti WTO:ssa EU:n maatalouden monitoiminnallista roolia, mukaan luettuna olennainen rooli, joka maataloudella on työpaikkojen luomisessa maaseudulla ja maaseudun elinvoimaisuuden säilyttämisessä, sekä EU:n maatalous- ja elintarvikemallia, joka on Euroopan talouden strateginen osatekijä;

| 3. | tuomitsee komission näkökulman, jossa aivan liian usein tehdään myönnytyksiä maataloudessa teollisuustuotteiden ja palvelujen markkinoillepääsyn parantamiseksi kolmansissa maissa; vaatii, että komissio lakkaa pitämästä maatalouden etuja alisteisina teollisuuden ja palvelualan eduille; |
| --- | --- |

3.

tuomitsee komission näkökulman, jossa aivan liian usein tehdään myönnytyksiä maataloudessa teollisuustuotteiden ja palvelujen markkinoillepääsyn parantamiseksi kolmansissa maissa; vaatii, että komissio lakkaa pitämästä maatalouden etuja alisteisina teollisuuden ja palvelualan eduille;

| 4. | kehottaa komissiota ehdottamaan lähestymistapaa, jossa luodaan tasapaino kotimaan tuotannon ja tuonnin välillä ja otetaan huomioon kunkin maatalouden osa-alueen osalta monenvälisten ja kahdenvälisten kauppaneuvottelujen kehittyminen sekä EU:n ympäristö-, sosiaali-, eläinten hyvinvointi- ja turvallisuusstandardit ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota ehdottamaan lähestymistapaa, jossa luodaan tasapaino kotimaan tuotannon ja tuonnin välillä ja otetaan huomioon kunkin maatalouden osa-alueen osalta monenvälisten ja kahdenvälisten kauppaneuvottelujen kehittyminen sekä EU:n ympäristö-, sosiaali-, eläinten hyvinvointi- ja turvallisuusstandardit ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen;

| 5. | korostaa, että komission on suoritettava maatalousalalla vaikutustenarviointeja, jotka on julkistettava ennen neuvottelujen alkamista, ja ehdotettuja päivityksiä neuvotteluissa esille tulevien uusien kantojen huomioon ottamiseksi; painottaa tarvetta asianmukaiseen ja avoimeen prosessiin kaikkien asianosaisten kuulemiseksi, erityisesti parlamentissa ja komissiossa; palauttaa mieliin, että EU:n ja Etelä-Korean väliseen vapaakauppasopimukseen sisällytettiin kansallinen neuvoa-antava elin, ja toteaa, että tämä voisi olla ennakkotapaus sille, kuinka asiasta kiinnostuneet tahot ja sidosryhmät otetaan mukaan tuleviin kauppasopimuksiin; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että komission on suoritettava maatalousalalla vaikutustenarviointeja, jotka on julkistettava ennen neuvottelujen alkamista, ja ehdotettuja päivityksiä neuvotteluissa esille tulevien uusien kantojen huomioon ottamiseksi; painottaa tarvetta asianmukaiseen ja avoimeen prosessiin kaikkien asianosaisten kuulemiseksi, erityisesti parlamentissa ja komissiossa; palauttaa mieliin, että EU:n ja Etelä-Korean väliseen vapaakauppasopimukseen sisällytettiin kansallinen neuvoa-antava elin, ja toteaa, että tämä voisi olla ennakkotapaus sille, kuinka asiasta kiinnostuneet tahot ja sidosryhmät otetaan mukaan tuleviin kauppasopimuksiin;

| 6. | korostaa, että vaikutusten arvioinneissa on tarkasteltava kunkin hyödykkeen, esimerkiksi naudanlihamarkkinoiden, erityispiirteitä ja otettava huomioon markkinoiden segmentoituminen; korostaa, että aiemmista vaikutusten arvioinneista on saatu vain yleisiä lukuja; kehottaa komissiota siksi laatimaan kiireesti yksityiskohtaiset vaikutusten arvioinnit, joissa otetaan huomioon EU:n maatalousmarkkinoiden avaamisesta Mercosur-kaupparyhmälle syntyvät vaikutukset tiettyihin markkinalohkoihin; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että vaikutusten arvioinneissa on tarkasteltava kunkin hyödykkeen, esimerkiksi naudanlihamarkkinoiden, erityispiirteitä ja otettava huomioon markkinoiden segmentoituminen; korostaa, että aiemmista vaikutusten arvioinneista on saatu vain yleisiä lukuja; kehottaa komissiota siksi laatimaan kiireesti yksityiskohtaiset vaikutusten arvioinnit, joissa otetaan huomioon EU:n maatalousmarkkinoiden avaamisesta Mercosur-kaupparyhmälle syntyvät vaikutukset tiettyihin markkinalohkoihin;

| 7. | katsoo, että päätöksiä, joiden mukaan EU:n markkinoille päästetään lisää maataloustuotteita, ei pitäisi tehdä varmistamatta, että EU:n viljelijöille voidaan korvata heidän menetyksensä; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että päätöksiä, joiden mukaan EU:n markkinoille päästetään lisää maataloustuotteita, ei pitäisi tehdä varmistamatta, että EU:n viljelijöille voidaan korvata heidän menetyksensä;

| 8. | korostaa, että rahallisilla korvauksilla ei voida peittää EU:n maataloustuotannon lakkauttamisen kielteisiä vaikutuksia; katsoo, että EU:n maataloustuotannolla taataan elintarviketurva ja elintarvikkeiden laatu ja että se on olennaisen tärkeää EU:n maaseutualueiden hyvinvoinnin kannalta ja maaseutuympäristön suojaamiseksi siltä, että maata poistuu viljelykäytöstä ja väestö muuttaa muualle; painottaa tämän vuoksi tarvetta säilyttää olosuhteet, joita EU:n maanviljelijät tarvitsevat pysyäkseen toimintakykyisinä ja saadakseen kohtuullisen tulotason kaikissa jäsenvaltioissa, millä pohjustetaan maataloustoiminnan uudelleen elvyttämistä Euroopassa YMP:n avainrooli EU:n rakenteessa huomioon ottaen; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että rahallisilla korvauksilla ei voida peittää EU:n maataloustuotannon lakkauttamisen kielteisiä vaikutuksia; katsoo, että EU:n maataloustuotannolla taataan elintarviketurva ja elintarvikkeiden laatu ja että se on olennaisen tärkeää EU:n maaseutualueiden hyvinvoinnin kannalta ja maaseutuympäristön suojaamiseksi siltä, että maata poistuu viljelykäytöstä ja väestö muuttaa muualle; painottaa tämän vuoksi tarvetta säilyttää olosuhteet, joita EU:n maanviljelijät tarvitsevat pysyäkseen toimintakykyisinä ja saadakseen kohtuullisen tulotason kaikissa jäsenvaltioissa, millä pohjustetaan maataloustoiminnan uudelleen elvyttämistä Euroopassa YMP:n avainrooli EU:n rakenteessa huomioon ottaen;

| 9. | muistuttaa, että EU:n tuottajien on täytettävä korkeimmat standardit laatuun, tuotehygieniaan, kestäviin tuotantomenetelmiin, kasvien terveyteen, eläinten terveyteen ja hyvinvointiin, jäljitettävyyteen, torjunta-ainejäämien valvontaan, eläinlääketieteeseen ja lisäaineiden käyttöön liittyvissä asioissa; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että EU:n tuottajien on täytettävä korkeimmat standardit laatuun, tuotehygieniaan, kestäviin tuotantomenetelmiin, kasvien terveyteen, eläinten terveyteen ja hyvinvointiin, jäljitettävyyteen, torjunta-ainejäämien valvontaan, eläinlääketieteeseen ja lisäaineiden käyttöön liittyvissä asioissa;

| 10. | on vakaasti sitä mieltä, että kolmansien maiden EU-vientituotteiden tuotantomenetelmien on tarjottava eurooppalaisille kuluttajille samat takuut terveyttä, elintarviketurvallisuutta, eläinten hyvinvointia ja kestävää kehitystä koskevien standardien sekä sosiaalisten vähimmäisstandardien noudattamisen osalta kuin EU:n tuottajilta vaaditaan; korostaa, että tämä on ainoa tapa varmistaa, että EU:n tuottajat pystyvät kilpailemaan tasapuolisin toimintaedellytyksin kolmansien maiden kanssa, ja katsoo ehdottomasti, että tuonnin valvontaa rajoilla on tiukennettava ja elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tekemiä tuotanto- ja kaupanpitoedellytysten tarkastuksia EU:hun tuovissa maissa on tehostettava, jotta EU:n standardien noudattaminen saadaan taattua; |
| --- | --- |

10.

on vakaasti sitä mieltä, että kolmansien maiden EU-vientituotteiden tuotantomenetelmien on tarjottava eurooppalaisille kuluttajille samat takuut terveyttä, elintarviketurvallisuutta, eläinten hyvinvointia ja kestävää kehitystä koskevien standardien sekä sosiaalisten vähimmäisstandardien noudattamisen osalta kuin EU:n tuottajilta vaaditaan; korostaa, että tämä on ainoa tapa varmistaa, että EU:n tuottajat pystyvät kilpailemaan tasapuolisin toimintaedellytyksin kolmansien maiden kanssa, ja katsoo ehdottomasti, että tuonnin valvontaa rajoilla on tiukennettava ja elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tekemiä tuotanto- ja kaupanpitoedellytysten tarkastuksia EU:hun tuovissa maissa on tehostettava, jotta EU:n standardien noudattaminen saadaan taattua;

| 11. | katsoo, että tuonnissa on noudatettava tarkasti alkuperäsäännöksiä ja mekanismeja kolmikantakaupan estämiseksi; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että tuonnissa on noudatettava tarkasti alkuperäsäännöksiä ja mekanismeja kolmikantakaupan estämiseksi;

| 12. | kehottaa komissiota edistämään ennakoivasti EU:n maatalouden offensiivisia intressejä ja helpottamaan sitä, että EU:n tuotteet pääsevät kolmansien maiden markkinoille, koska EU:n korkealaatuisilla maataloustuotteilla ja elintarvikkeilla on valtava vienti- ja maailmanmarkkinoiden vakautuspotentiaali; painottaa lisäksi tarvetta lisätä myynninedistämisohjelmia; huomauttaa, että nämä toimet ovat WTO:n määräysten mukaisia, koska ne kuuluvat ns. vihreään laatikkoon; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota edistämään ennakoivasti EU:n maatalouden offensiivisia intressejä ja helpottamaan sitä, että EU:n tuotteet pääsevät kolmansien maiden markkinoille, koska EU:n korkealaatuisilla maataloustuotteilla ja elintarvikkeilla on valtava vienti- ja maailmanmarkkinoiden vakautuspotentiaali; painottaa lisäksi tarvetta lisätä myynninedistämisohjelmia; huomauttaa, että nämä toimet ovat WTO:n määräysten mukaisia, koska ne kuuluvat ns. vihreään laatikkoon;

| 13. | huomauttaa, että syrjäisimmät alueet ovat erottamaton osa EU:ta ja että kauppasopimuksia sovelletaan kokonaisuudessaan näihin alueisiin; painottaa, että alhaisemmat tullitariffit ovat uhka syrjäisimpien alueiden hauraille talouksille, jotka perustuvat pääasiassa maatalouteen ja joissa tuotetaan samoja tuotteita kuin muun muassa Latinalaisen Amerikan kumppanuusmaissa; palauttaa mieliin, että SEUT:n 349 artiklan nojalla EU:n politiikkoja voidaan räätälöidä näiden alueiden erityisten maantieteellisten ja taloudellisten olosuhteiden mukaisiksi; kehottaa näin ollen komissiota ottamaan huomioon neuvottelujen aikana syrjäisimpien alueiden erityistilanteen, jotta varmistetaan, ettei niiden kehitystä vesitetä; |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, että syrjäisimmät alueet ovat erottamaton osa EU:ta ja että kauppasopimuksia sovelletaan kokonaisuudessaan näihin alueisiin; painottaa, että alhaisemmat tullitariffit ovat uhka syrjäisimpien alueiden hauraille talouksille, jotka perustuvat pääasiassa maatalouteen ja joissa tuotetaan samoja tuotteita kuin muun muassa Latinalaisen Amerikan kumppanuusmaissa; palauttaa mieliin, että SEUT:n 349 artiklan nojalla EU:n politiikkoja voidaan räätälöidä näiden alueiden erityisten maantieteellisten ja taloudellisten olosuhteiden mukaisiksi; kehottaa näin ollen komissiota ottamaan huomioon neuvottelujen aikana syrjäisimpien alueiden erityistilanteen, jotta varmistetaan, ettei niiden kehitystä vesitetä;

Maatalous monenvälisessä kauppajärjestelmässä

Dohan kehitysohjelma

| 14. | katsoo, että pyrkiessään varmistamaan Dohan kehitysohjelman onnistumisen EU teki maataloudesta erittäin anteliaan tarjouksen, jota ei voida korottaa, mutta muut kehittyneet maat ja edistyneet kehitysmaat eivät ole tähän mennessä vastanneet siihen yhtä kunnianhimoisesti; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että pyrkiessään varmistamaan Dohan kehitysohjelman onnistumisen EU teki maataloudesta erittäin anteliaan tarjouksen, jota ei voida korottaa, mutta muut kehittyneet maat ja edistyneet kehitysmaat eivät ole tähän mennessä vastanneet siihen yhtä kunnianhimoisesti;

| 15. | toteaa vuoden 2003 YMP-uudistuksen ja vuoden 2008 YMP:n kokonaisarvioinnin osoittaneen, että EU on tosissaan sitoutunut uudistuksiin Dohan kierrokselta odotettavissa olevia tuloksia ennakoiden, vaikka EU:n kauppakumppanit eivät ole vielä tehneet vastaavia myönnytyksiä; |
| --- | --- |

15.

toteaa vuoden 2003 YMP-uudistuksen ja vuoden 2008 YMP:n kokonaisarvioinnin osoittaneen, että EU on tosissaan sitoutunut uudistuksiin Dohan kierrokselta odotettavissa olevia tuloksia ennakoiden, vaikka EU:n kauppakumppanit eivät ole vielä tehneet vastaavia myönnytyksiä;

| 16. | kehottaa komissiota noudattamaan tiukasti neuvostolta saamaansa neuvottelumandaattia, jossa asetetaan sen toiminnan rajaksi viimeisin YMP:n uudistus, edellyttäen että myös kauppakumppanit tekevät vastaavia myönnytyksiä; pyytää komissiota olemaan tekemättä ehdotuksia, joissa tehtäisiin ennakolta päätökset, jotka on tehtävä vuoden 2013 jälkeisen YMP:n tulevaisuudesta; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota noudattamaan tiukasti neuvostolta saamaansa neuvottelumandaattia, jossa asetetaan sen toiminnan rajaksi viimeisin YMP:n uudistus, edellyttäen että myös kauppakumppanit tekevät vastaavia myönnytyksiä; pyytää komissiota olemaan tekemättä ehdotuksia, joissa tehtäisiin ennakolta päätökset, jotka on tehtävä vuoden 2013 jälkeisen YMP:n tulevaisuudesta;

| 17. | korostaa muiden kuin kaupallisten seikkojen merkitystä Dohan kehitysohjelmassa; katsoo, että maatalousalan neuvotteluissa on löydettävä kompromissi kaupan taloudellisen ulottuvuuden ja muiden kuin taloudellisten arvojen välillä, joita ovat esimerkiksi sosiaaliset arvot, ympäristökysymykset sekä ihmisten ja eläinten terveys ja hyvinvointi; |
| --- | --- |

17.

korostaa muiden kuin kaupallisten seikkojen merkitystä Dohan kehitysohjelmassa; katsoo, että maatalousalan neuvotteluissa on löydettävä kompromissi kaupan taloudellisen ulottuvuuden ja muiden kuin taloudellisten arvojen välillä, joita ovat esimerkiksi sosiaaliset arvot, ympäristökysymykset sekä ihmisten ja eläinten terveys ja hyvinvointi;

| 18. | pitää valitettavana, että viineille ja väkeville alkoholijuomille tarkoitetun monenvälisen rekisterin perustamisessa ei ole edistytty eikä myöskään maantieteellisten merkintöjen suojan laajentamisessa kaikkiin maataloustuotteisiin; muistuttaa, että nämä seikat ovat ehdoton edellytys tasapainoisen tuloksen saavuttamiseksi maatalousneuvotteluissa; painottaa, että EU:n maataloustuotteiden laatupolitiikan perustana olevia periaatteita on edistettävä laajemmin monen- ja kahdenvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

18.

pitää valitettavana, että viineille ja väkeville alkoholijuomille tarkoitetun monenvälisen rekisterin perustamisessa ei ole edistytty eikä myöskään maantieteellisten merkintöjen suojan laajentamisessa kaikkiin maataloustuotteisiin; muistuttaa, että nämä seikat ovat ehdoton edellytys tasapainoisen tuloksen saavuttamiseksi maatalousneuvotteluissa; painottaa, että EU:n maataloustuotteiden laatupolitiikan perustana olevia periaatteita on edistettävä laajemmin monen- ja kahdenvälisellä tasolla;

| 19. | muistuttaa, että EU on jo merkittävästi vähentänyt kauppaa vääristävää omaa tukeaan, ja pyytää, että muut kauppakumppanit sitoutuisivat vakaasti tekemään samoin; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että EU on jo merkittävästi vähentänyt kauppaa vääristävää omaa tukeaan, ja pyytää, että muut kauppakumppanit sitoutuisivat vakaasti tekemään samoin;

| 20. | muistuttaa WTO:n jäsenten Hongkongin ministerikokouksessa vuonna 2005 antamasta sitoumuksesta poistaa kaikki vientitukien muodot samanaikaisesti, kun otetaan käyttöön kaikkia vientitoimia koskevat määräykset, joilla on vastaava vaikutus, etenkin vientiluotot, maatalousalan kaupalliset valtionyritykset sekä elintarviketukien sääntely; |
| --- | --- |

20.

muistuttaa WTO:n jäsenten Hongkongin ministerikokouksessa vuonna 2005 antamasta sitoumuksesta poistaa kaikki vientitukien muodot samanaikaisesti, kun otetaan käyttöön kaikkia vientitoimia koskevat määräykset, joilla on vastaava vaikutus, etenkin vientiluotot, maatalousalan kaupalliset valtionyritykset sekä elintarviketukien sääntely;

| 21. | katsoo, että tullitariffien yleisen alentamisen arvioinnin olisi perustuttava EU:n tarjoukseen, joka koskee kotimaista tukea ja vientikilpailupilareita, ja että alentamisen ehdoksi olisi asetettava mahdollisuus säilyttää erityinen suojalauseke, erityispoikkeus tariffien yksinkertaistamista koskevista määräyksistä sekä riittävä joustavuus tariffien alentamismalleissa ja herkkien tuotteiden nimeämisessä; on sitä mieltä, että velvoite saavuttaa merkittäviä tariffikiintiöiden laajennuksia heikentää kohtalokkaasti ehdotettua mekanismia herkkien tuotteiden nimeämiseksi; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että tullitariffien yleisen alentamisen arvioinnin olisi perustuttava EU:n tarjoukseen, joka koskee kotimaista tukea ja vientikilpailupilareita, ja että alentamisen ehdoksi olisi asetettava mahdollisuus säilyttää erityinen suojalauseke, erityispoikkeus tariffien yksinkertaistamista koskevista määräyksistä sekä riittävä joustavuus tariffien alentamismalleissa ja herkkien tuotteiden nimeämisessä; on sitä mieltä, että velvoite saavuttaa merkittäviä tariffikiintiöiden laajennuksia heikentää kohtalokkaasti ehdotettua mekanismia herkkien tuotteiden nimeämiseksi;

| 22. | korostaa, että periaate, jonka mukaan neuvotellaan yhdestä kokonaisuudesta, on säilytettävä WTO:n Dohan kierroksella; huomauttaa, että jo jonkin aikaa on ollut vallalla suuntaus, että neuvotteluissa keskitytään vain muutamiin neuvottelualoihin, mukaan luettuna maatalous, jolla EU:lla on merkittäviä defensiivisiä intressejä, ja että muilla neuvottelualoilla edistytään suhteellisesti heikommin, mikä vesittää EU:n neuvotteluasemaa; huomauttaa myös, että tämä vaikeuttaa kierroksen arviointia kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että periaate, jonka mukaan neuvotellaan yhdestä kokonaisuudesta, on säilytettävä WTO:n Dohan kierroksella; huomauttaa, että jo jonkin aikaa on ollut vallalla suuntaus, että neuvotteluissa keskitytään vain muutamiin neuvottelualoihin, mukaan luettuna maatalous, jolla EU:lla on merkittäviä defensiivisiä intressejä, ja että muilla neuvottelualoilla edistytään suhteellisesti heikommin, mikä vesittää EU:n neuvotteluasemaa; huomauttaa myös, että tämä vaikeuttaa kierroksen arviointia kokonaisuudessaan;

| 23. | vahvistaa uudelleen, että kehitysmaiden olisi saatava toteuttaa kotimaista lisäarvoa tuottavaa politiikkaa; |
| --- | --- |

23.

vahvistaa uudelleen, että kehitysmaiden olisi saatava toteuttaa kotimaista lisäarvoa tuottavaa politiikkaa;

| 24. | painottaa, että hintojen epävakaus on FAO:n mukaan pahentanut aliravitsemukseen liittyviä ongelmia maailmanlaajuisesti ja että voimakkaammalla maataloustuotteiden kaupan vapauttamisella, jota on edistetty WTO:n sopimuksilla, ei ole tähän mennessä pystytty poistamaan nälänhädän uhkaa maailmasta; korostaa, että myös EU:n on osaltaan edistettävä maailmanlaajuista elintarviketurvaa; |
| --- | --- |

24.

painottaa, että hintojen epävakaus on FAO:n mukaan pahentanut aliravitsemukseen liittyviä ongelmia maailmanlaajuisesti ja että voimakkaammalla maataloustuotteiden kaupan vapauttamisella, jota on edistetty WTO:n sopimuksilla, ei ole tähän mennessä pystytty poistamaan nälänhädän uhkaa maailmasta; korostaa, että myös EU:n on osaltaan edistettävä maailmanlaajuista elintarviketurvaa;

WTO:n riitojenratkaisu

| 25. | panee merkille, että banaanikauppasopimuksella ratkaistaan 20 vuotta kestänyt teknisesti monimutkaisin, poliittisesti arkaluonteisin ja merkittävin WTO-kiista ja edistetään merkittävästi sääntöihin perustuvan monenvälisen kauppajärjestelmän vakiinnuttamista ja että se voi samalla olla merkittävä apu ratkaistaessa WTO-neuvotteluissa kysymyksiä, jotka liittyvät trooppisiin tuotteisiin ja etuuksiin; |
| --- | --- |

25.

panee merkille, että banaanikauppasopimuksella ratkaistaan 20 vuotta kestänyt teknisesti monimutkaisin, poliittisesti arkaluonteisin ja merkittävin WTO-kiista ja edistetään merkittävästi sääntöihin perustuvan monenvälisen kauppajärjestelmän vakiinnuttamista ja että se voi samalla olla merkittävä apu ratkaistaessa WTO-neuvotteluissa kysymyksiä, jotka liittyvät trooppisiin tuotteisiin ja etuuksiin;

| 26. | kehottaa komissiota varmistamaan, että naudanlihan kasvuhormoniriidan ratkaiseminen mahdollistaa sanktioiden poistamisen EU:n tuotteilta ja takaa samalla, että naudanlihan tuonti EU:hun on EU:n vaatimusten mukaista; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota varmistamaan, että naudanlihan kasvuhormoniriidan ratkaiseminen mahdollistaa sanktioiden poistamisen EU:n tuotteilta ja takaa samalla, että naudanlihan tuonti EU:hun on EU:n vaatimusten mukaista;

| 27. | katsoo kloorattua siipikarjanlihaa koskevan riidan osalta, että tällaisen lihan tuonti EU:hun olisi turvallisia tuotteita EU:ssa vaativan kuluttajien tahdon ja Euroopan elintarvikemallin perustana olevien periaatteiden vastaista; |
| --- | --- |

27.

katsoo kloorattua siipikarjanlihaa koskevan riidan osalta, että tällaisen lihan tuonti EU:hun olisi turvallisia tuotteita EU:ssa vaativan kuluttajien tahdon ja Euroopan elintarvikemallin perustana olevien periaatteiden vastaista;

| 28. | pyytää komissiota päättäväisesti puolustamaan muuntogeenisten organismien hyväksymistä ja kaupanpitämistä koskevaa EU:n järjestelmää WTO:ssa ilmeneviä haasteita vastaan; |
| --- | --- |

28.

pyytää komissiota päättäväisesti puolustamaan muuntogeenisten organismien hyväksymistä ja kaupanpitämistä koskevaa EU:n järjestelmää WTO:ssa ilmeneviä haasteita vastaan;

Maatalous monenvälisissä, alueiden välisissä ja kahdenvälisissä kauppasuhteissa

| 29. | katsoo, että monenvälisten neuvottelujen päätökseen saaminen on EU:lle tavoittelun arvoinen painopiste; katsoo, että kahdenvälisillä kauppasopimuksilla on täydennettävä monenvälisiä prosesseja varmistamalla oikeudenmukaiset työolot, noudattamalla yhteisiä ympäristösääntöjä sekä elintarviketurvallisuusnormeja, jotka ovat jo voimassa Euroopan unionissa, sekä välttämällä ainoastaan kestävän kehityksen mukaisten ohjelmien suosimista; muistuttaa, että EU:lla on maatalousalalla huomattavia offensiivisia intressejä etenkin korkealaatuisten jalostettujen tuotteiden suhteen; katsoo, että tärkeiden kauppakumppanien kanssa tehtävillä kahdenvälisillä kauppasopimuksilla voidaan onnistuneesti ajaa EU:n maatalous- ja elintarviketeollisuuden viennin etuja ja saavuttaa huomattavaa taloudellista hyötyä; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että monenvälisten neuvottelujen päätökseen saaminen on EU:lle tavoittelun arvoinen painopiste; katsoo, että kahdenvälisillä kauppasopimuksilla on täydennettävä monenvälisiä prosesseja varmistamalla oikeudenmukaiset työolot, noudattamalla yhteisiä ympäristösääntöjä sekä elintarviketurvallisuusnormeja, jotka ovat jo voimassa Euroopan unionissa, sekä välttämällä ainoastaan kestävän kehityksen mukaisten ohjelmien suosimista; muistuttaa, että EU:lla on maatalousalalla huomattavia offensiivisia intressejä etenkin korkealaatuisten jalostettujen tuotteiden suhteen; katsoo, että tärkeiden kauppakumppanien kanssa tehtävillä kahdenvälisillä kauppasopimuksilla voidaan onnistuneesti ajaa EU:n maatalous- ja elintarviketeollisuuden viennin etuja ja saavuttaa huomattavaa taloudellista hyötyä;

| 30. | vaatii, että EU:hun tuotavien maataloustuotteiden on tarjottava eurooppalaisille kuluttajille samat takuut kuluttajansuojan, eläinten hyvinvoinnin, ympäristönsuojelun ja sosiaalisten vähimmäisstandardien osalta kuin eurooppalaiset tuotantomenetelmät tarjoavat, ja kiinnittää huomiota parlamentin vakaaseen kantaan tässä asiassa; kehottaa komissiota sisällyttämään kahdenvälisiin kauppasopimuksiin sellaisia lausekkeita, joissa velvoitetaan kolmannet maat noudattamaan samoja ihmisten ja kasvien terveyttä koskevia vaatimuksia kuin eurooppalaiset tuottajat; katsoo, että näissä sopimuksissa on määrättävä ainakin kansainvälisten velvoitteiden ja standardien noudattamisesta; |
| --- | --- |

30.

vaatii, että EU:hun tuotavien maataloustuotteiden on tarjottava eurooppalaisille kuluttajille samat takuut kuluttajansuojan, eläinten hyvinvoinnin, ympäristönsuojelun ja sosiaalisten vähimmäisstandardien osalta kuin eurooppalaiset tuotantomenetelmät tarjoavat, ja kiinnittää huomiota parlamentin vakaaseen kantaan tässä asiassa; kehottaa komissiota sisällyttämään kahdenvälisiin kauppasopimuksiin sellaisia lausekkeita, joissa velvoitetaan kolmannet maat noudattamaan samoja ihmisten ja kasvien terveyttä koskevia vaatimuksia kuin eurooppalaiset tuottajat; katsoo, että näissä sopimuksissa on määrättävä ainakin kansainvälisten velvoitteiden ja standardien noudattamisesta;

| 31. | painottaa, että jotta vältettäisiin kahdesti maksaminen – ensin kahdenvälisellä ja sitten monenvälisellä tasolla –, on kannatettava ”yhden taskun sopimusta”, jonka nojalla kahdenvälisissä sopimuksissa olevat myönnytykset liitetään Dohan neuvottelujen lopputulokseen; |
| --- | --- |

31.

painottaa, että jotta vältettäisiin kahdesti maksaminen – ensin kahdenvälisellä ja sitten monenvälisellä tasolla –, on kannatettava ”yhden taskun sopimusta”, jonka nojalla kahdenvälisissä sopimuksissa olevat myönnytykset liitetään Dohan neuvottelujen lopputulokseen;

| 32. | korostaa, että on noudatettava tiukasti etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevia sääntöjä; kehottaa tarkistamaan kaikki kauppaetuudet, jotka Euroopan unioni on myöntänyt G20-maihin kuuluville kehittyville maille; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että on noudatettava tiukasti etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevia sääntöjä; kehottaa tarkistamaan kaikki kauppaetuudet, jotka Euroopan unioni on myöntänyt G20-maihin kuuluville kehittyville maille;

| 33. | katsoo, että olisi otettava käyttöön hillitsemiskeinoja estämään maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden kaupan laittomia käytäntöjä, kuten kolmivaiheista kauppaa, jossa maa vie EU:n markkinoillepääsyetuuksia käyttäen tuotteita EU:hun ja tyydyttää sitten omat tarpeensa tuomalla tuotteita ulkomailta; katsoo, että tällaisten säännönvastaisuuksien estämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävissä kauppasopimuksissa EU:n tarjoamien markkinoillepääsymyönnytysten ei pitäisi ylittää asianomaisten maiden todellista tuotantoa ja vientikapasiteettia; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että olisi otettava käyttöön hillitsemiskeinoja estämään maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden kaupan laittomia käytäntöjä, kuten kolmivaiheista kauppaa, jossa maa vie EU:n markkinoillepääsyetuuksia käyttäen tuotteita EU:hun ja tyydyttää sitten omat tarpeensa tuomalla tuotteita ulkomailta; katsoo, että tällaisten säännönvastaisuuksien estämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävissä kauppasopimuksissa EU:n tarjoamien markkinoillepääsymyönnytysten ei pitäisi ylittää asianomaisten maiden todellista tuotantoa ja vientikapasiteettia;

| 34. | kehottaa komissiota päättäväisesti puolustamaan maantieteellisten merkintöjen sisällyttämistä olennaisena osana väärentämisenvastaiseen kauppasopimukseen; pitää valitettavana, että äskettäin päätökseen saaduissa tai meneillään olevissa kauppaneuvotteluissa EU:n kauppakumppanit suojaavat vain osan EU:n maantieteellisistä merkinnöistä; huomauttaa, että Globaali Eurooppa -strategian mukaisesti kahdenvälisillä sopimuksilla on varmistettava maantieteellisten merkintöjen tehostettu kansainvälinen suojelu WTO+-määräysten kautta; painottaa tarvetta asianmukaiseen ja avoimeen prosessiin kaikkien asianosaisten kuulemiseksi, erityisesti parlamentissa ja komissiossa; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota päättäväisesti puolustamaan maantieteellisten merkintöjen sisällyttämistä olennaisena osana väärentämisenvastaiseen kauppasopimukseen; pitää valitettavana, että äskettäin päätökseen saaduissa tai meneillään olevissa kauppaneuvotteluissa EU:n kauppakumppanit suojaavat vain osan EU:n maantieteellisistä merkinnöistä; huomauttaa, että Globaali Eurooppa -strategian mukaisesti kahdenvälisillä sopimuksilla on varmistettava maantieteellisten merkintöjen tehostettu kansainvälinen suojelu WTO+-määräysten kautta; painottaa tarvetta asianmukaiseen ja avoimeen prosessiin kaikkien asianosaisten kuulemiseksi, erityisesti parlamentissa ja komissiossa;

| 35. | muistuttaa, että Etelä-Korean kanssa tehdyn vapaakauppasopimuksen yhteydessä oli mahdollista tunnustaa useita maantieteellisiä merkintöjä; kehottaa jatkamaan toimia, jotta tulevien kauppasopimusten yhteydessä voidaan toimia näin; toteaa, että maantieteellisten merkintöjen suojelusta ja tunnustamisesta kolmansissa maissa saattaa olla erittäin suuri hyöty EU:n maatalous- ja elintarvikealalle; |
| --- | --- |

35.

muistuttaa, että Etelä-Korean kanssa tehdyn vapaakauppasopimuksen yhteydessä oli mahdollista tunnustaa useita maantieteellisiä merkintöjä; kehottaa jatkamaan toimia, jotta tulevien kauppasopimusten yhteydessä voidaan toimia näin; toteaa, että maantieteellisten merkintöjen suojelusta ja tunnustamisesta kolmansissa maissa saattaa olla erittäin suuri hyöty EU:n maatalous- ja elintarvikealalle;

| 36. | toteaa, että komission mukaan EU:n ja Etelä-Korean välinen vapaakauppasopimus keventäisi EU:n viejien tullitaakkaa 380 miljoonalla eurolla vuosittain poistamalla 99 prosenttia EU:n maatalousviennin tulleista; |
| --- | --- |

36.

toteaa, että komission mukaan EU:n ja Etelä-Korean välinen vapaakauppasopimus keventäisi EU:n viejien tullitaakkaa 380 miljoonalla eurolla vuosittain poistamalla 99 prosenttia EU:n maatalousviennin tulleista;

| 37. | pyytää komissiota varmistamaan, että kauppasopimukset eivät heikennä EU:n hedelmien ja vihannesten tulohintoja koskevaa järjestelmää, samalla kun säilytetään nykyiset tuontiaikataulut; vaatii komissiota kuitenkin tekemään mahdollisimman nopeasti muutokset, joita tarvitaan järjestelmän toimivuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

37.

pyytää komissiota varmistamaan, että kauppasopimukset eivät heikennä EU:n hedelmien ja vihannesten tulohintoja koskevaa järjestelmää, samalla kun säilytetään nykyiset tuontiaikataulut; vaatii komissiota kuitenkin tekemään mahdollisimman nopeasti muutokset, joita tarvitaan järjestelmän toimivuuden parantamiseksi;

| 38. | korostaa erityisesti, että Marokosta tuotaviin tomaatteihin sovellettava monimutkainen tulohintajärjestelmä aiheuttaa ongelmia; kehottaa siksi komissiota tekemään asiaankuuluvat muutokset viipymättä; |
| --- | --- |

38.

korostaa erityisesti, että Marokosta tuotaviin tomaatteihin sovellettava monimutkainen tulohintajärjestelmä aiheuttaa ongelmia; kehottaa siksi komissiota tekemään asiaankuuluvat muutokset viipymättä;

| 39. | on syvästi huolissaan EU:n ja Marokon sopimuksesta; huomauttaa, että vaikka EU:n markkinat ovat lähes täysin avoinna Marokon tuontituotteille, joitakin EU:n maataloustuotteita koskevat yhä vientikiintiöt, mukaan lukien siemenhedelmien kaltaiset tärkeät tuotteet; |
| --- | --- |

39.

on syvästi huolissaan EU:n ja Marokon sopimuksesta; huomauttaa, että vaikka EU:n markkinat ovat lähes täysin avoinna Marokon tuontituotteille, joitakin EU:n maataloustuotteita koskevat yhä vientikiintiöt, mukaan lukien siemenhedelmien kaltaiset tärkeät tuotteet;

| 40. | pitää valitettavana, että Marokon assosiaatiosopimuksen maatalousluvusta käytävissä neuvotteluissa ei annettu mitään takeita etuuskohtelun piiriin kuuluvien tuontikiintiöiden tai Marokon harjoittamaan vientiin sovellettavien tulohintojen noudattamisesta; |
| --- | --- |

40.

pitää valitettavana, että Marokon assosiaatiosopimuksen maatalousluvusta käytävissä neuvotteluissa ei annettu mitään takeita etuuskohtelun piiriin kuuluvien tuontikiintiöiden tai Marokon harjoittamaan vientiin sovellettavien tulohintojen noudattamisesta;

| 41. | kehottaa komissiota noudattamaan EU:n sokerintuotantoalaa koskevia sitoumuksiaan ja lopettamaan sokerialaa koskevat järjestelmälliset myönnytykset kahdenvälisissä ja monenvälisissä kauppaneuvotteluissa; panee tässä yhteydessä merkille sokerintuotantoalan tekemät aloitteet, joilla on lisätty sen kilpailukykyä ja samalla parannettu sen ekologista kestävyyttä sekä edistetty osaltaan EU:n kehitysohjelmaa AKT-maille ja vähiten kehittyneille maille myönnetyillä etuuksilla; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota noudattamaan EU:n sokerintuotantoalaa koskevia sitoumuksiaan ja lopettamaan sokerialaa koskevat järjestelmälliset myönnytykset kahdenvälisissä ja monenvälisissä kauppaneuvotteluissa; panee tässä yhteydessä merkille sokerintuotantoalan tekemät aloitteet, joilla on lisätty sen kilpailukykyä ja samalla parannettu sen ekologista kestävyyttä sekä edistetty osaltaan EU:n kehitysohjelmaa AKT-maille ja vähiten kehittyneille maille myönnetyillä etuuksilla;

| 42. | huomauttaa, että kolmansille maille (esimerkiksi Latinalaisen Amerikan maat ja Ukraina) annetut, EU:n sokerimarkkinoille pääsyä koskevat kahdenväliset lisämyönnytykset horjuttavat EU:n sokerimarkkinoita ja aiheuttavat vähiten kehittyneiden maiden ja AKT-maiden etuuskohtelun heikentymistä; on entistäkin huolestuneempi siitä, että kun näitä myönnytyksiä annetaan nettotuojamaille, ne rohkaisevat ns. vaihtokauppamekanismeihin; kehottaa komissiota jatkamaan sokerin ja sokerista jalostettujen tuotteiden, etanoli mukaan lukien, jättämistä kahdenvälisten neuvottelujen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

42.

huomauttaa, että kolmansille maille (esimerkiksi Latinalaisen Amerikan maat ja Ukraina) annetut, EU:n sokerimarkkinoille pääsyä koskevat kahdenväliset lisämyönnytykset horjuttavat EU:n sokerimarkkinoita ja aiheuttavat vähiten kehittyneiden maiden ja AKT-maiden etuuskohtelun heikentymistä; on entistäkin huolestuneempi siitä, että kun näitä myönnytyksiä annetaan nettotuojamaille, ne rohkaisevat ns. vaihtokauppamekanismeihin; kehottaa komissiota jatkamaan sokerin ja sokerista jalostettujen tuotteiden, etanoli mukaan lukien, jättämistä kahdenvälisten neuvottelujen ulkopuolelle;

| 43. | kehottaa komissiota varomaan etanolin tuontitullien kiertämistä, koska EU:hun tuodaan nyt yhä suurempia määriä etanolia sekoituksina, joiden tuontitulli on hyvin matala; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota varomaan etanolin tuontitullien kiertämistä, koska EU:hun tuodaan nyt yhä suurempia määriä etanolia sekoituksina, joiden tuontitulli on hyvin matala;

| 44. | kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n tekemissä vapaakauppa-aluesopimuksissa on symmetriset tariffimyönnytykset niiden maiden kanssa, joilla on merkittävää maataloustuotantoa ja vientikapasiteettia, esimerkiksi Mercosur; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n tekemissä vapaakauppa-aluesopimuksissa on symmetriset tariffimyönnytykset niiden maiden kanssa, joilla on merkittävää maataloustuotantoa ja vientikapasiteettia, esimerkiksi Mercosur;

| 45. | panee merkille, että EU:n ja Mercosurin assosiaatiosopimuksesta käytäviä neuvotteluja jatketaan – tällainen äärimmäisen tärkeä sopimus vaikuttaisi 700 miljoonaan ihmiseen ja olisi maailman kunnianhimoisin kahden alueen välinen sopimus – ja korostaa näin ollen, että Euroopan parlamentin olisi osallistuttava tiiviisti neuvottelujen kaikkiin vaiheisiin; |
| --- | --- |

45.

panee merkille, että EU:n ja Mercosurin assosiaatiosopimuksesta käytäviä neuvotteluja jatketaan – tällainen äärimmäisen tärkeä sopimus vaikuttaisi 700 miljoonaan ihmiseen ja olisi maailman kunnianhimoisin kahden alueen välinen sopimus – ja korostaa näin ollen, että Euroopan parlamentin olisi osallistuttava tiiviisti neuvottelujen kaikkiin vaiheisiin;

| 46. | ei pidä hyväksyttävänä, että komissio jatkoi neuvotteluja Mercosurin kanssa julkaisematta yksityiskohtaista vaikutustenarviointia ja ryhtymättä asianmukaiseen poliittiseen keskusteluun neuvoston ja parlamentin kanssa; kehottaa tekemään näiden neuvottelujen vaikutuksesta Euroopan maatalousaloihin ja -alueisiin tutkimuksen ja keskustelemaan siitä ennen kuin EU:n ja Mercosurin välillä vaihdetaan tariffiehdotuksia; huomauttaa, että neuvottelujen maatalousvaikutusten vuoksi on ehdottomasti luotava yhteys Dohan kierroksen kanssa; kehottaa siksi komissiota olemaan päättämättä neuvotteluja Mercosurin kanssa ennen WTO:n kierroksen päättymistä valtuutuksensa mukaisesti; kehottaa komissiota tiedottamaan neuvostolle ja parlamentille asianmukaisesti Mercosurin kanssa käytävien neuvottelujen etenemisestä ja tiedottamaan vastaisuudessa neuvostolle ja parlamentille ennen tällaisten kauppaneuvottelujen alkua; |
| --- | --- |

46.

ei pidä hyväksyttävänä, että komissio jatkoi neuvotteluja Mercosurin kanssa julkaisematta yksityiskohtaista vaikutustenarviointia ja ryhtymättä asianmukaiseen poliittiseen keskusteluun neuvoston ja parlamentin kanssa; kehottaa tekemään näiden neuvottelujen vaikutuksesta Euroopan maatalousaloihin ja -alueisiin tutkimuksen ja keskustelemaan siitä ennen kuin EU:n ja Mercosurin välillä vaihdetaan tariffiehdotuksia; huomauttaa, että neuvottelujen maatalousvaikutusten vuoksi on ehdottomasti luotava yhteys Dohan kierroksen kanssa; kehottaa siksi komissiota olemaan päättämättä neuvotteluja Mercosurin kanssa ennen WTO:n kierroksen päättymistä valtuutuksensa mukaisesti; kehottaa komissiota tiedottamaan neuvostolle ja parlamentille asianmukaisesti Mercosurin kanssa käytävien neuvottelujen etenemisestä ja tiedottamaan vastaisuudessa neuvostolle ja parlamentille ennen tällaisten kauppaneuvottelujen alkua;

| 47. | on syvästi huolestunut Mercosurin kanssa mahdollisesti tehtävän assosiaatiosopimuksen vaikutuksista EU:n maataloussektoriin kokonaisuudessaan ottaen huomioon Mercosurin maaliskuussa 2006 esittämän, EU:n maatalousmarkkinoille pääsyä koskevan pyynnön, joka meni huomattavasti pitemmälle kuin EU:n vuonna 2004 tekemä jo tuntuva tarjous; katsoo, että siksi myönnytyksiä on tarkistettava viljelijöidemme etujen suojelemiseksi; |
| --- | --- |

47.

on syvästi huolestunut Mercosurin kanssa mahdollisesti tehtävän assosiaatiosopimuksen vaikutuksista EU:n maataloussektoriin kokonaisuudessaan ottaen huomioon Mercosurin maaliskuussa 2006 esittämän, EU:n maatalousmarkkinoille pääsyä koskevan pyynnön, joka meni huomattavasti pitemmälle kuin EU:n vuonna 2004 tekemä jo tuntuva tarjous; katsoo, että siksi myönnytyksiä on tarkistettava viljelijöidemme etujen suojelemiseksi;

| 48. | katsoo, että uusien jäsenvaltioiden tilannetta ei ole otettu huomioon EU:n ja Mercosurin välisissä neuvotteluissa, joita käytiin neuvoston vuonna 1999 antamien neuvotteluvaltuuksien pohjalta; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että uusien jäsenvaltioiden tilannetta ei ole otettu huomioon EU:n ja Mercosurin välisissä neuvotteluissa, joita käytiin neuvoston vuonna 1999 antamien neuvotteluvaltuuksien pohjalta;

| 49. | huomauttaa, että maatalousyrityksillä Mercosur-maissa on paljon pienemmät tuotantokustannukset, mukaan lukien maa-, työvoima- ja muut pääomakustannukset, ja että Mercosurin tuottajien ei tarvitse noudattaa ympäristön, eläinten hyvinvoinnin, elintarvikkeiden turvallisuuden ja kasvien terveyttä koskevien toimien suhteen samoja määräyksiä kuin EU:n tuottajien; korostaa, että on saavutettava molempien osapuolten kannalta tasapainoinen lopputulos varmistamalla, että neuvotteluissa otetaan täysimittaisesti huomioon sopimuksen seuraukset ja vaikutukset erityisesti sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin; kehottaa komissiota laatimaan vaikutustenarvioinnin tällaisen sopimuksen seurauksista maatalousalalle; |
| --- | --- |

49.

huomauttaa, että maatalousyrityksillä Mercosur-maissa on paljon pienemmät tuotantokustannukset, mukaan lukien maa-, työvoima- ja muut pääomakustannukset, ja että Mercosurin tuottajien ei tarvitse noudattaa ympäristön, eläinten hyvinvoinnin, elintarvikkeiden turvallisuuden ja kasvien terveyttä koskevien toimien suhteen samoja määräyksiä kuin EU:n tuottajien; korostaa, että on saavutettava molempien osapuolten kannalta tasapainoinen lopputulos varmistamalla, että neuvotteluissa otetaan täysimittaisesti huomioon sopimuksen seuraukset ja vaikutukset erityisesti sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin; kehottaa komissiota laatimaan vaikutustenarvioinnin tällaisen sopimuksen seurauksista maatalousalalle;

| 50. | katsoo, että markkinoiden yhdentymisen taso Mercosurin tulliliitossa ei tällä hetkellä riitä takaamaan tuontitavaroiden riittävää liikkuvuutta alueen sisällä; katsoo, että sopimus ei antaisi mitään todellisia tuloksia ilman määräyksiä, joilla varmistetaan tuotteiden täysi ja tehokas liikkuminen Mercosur-alueella; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että markkinoiden yhdentymisen taso Mercosurin tulliliitossa ei tällä hetkellä riitä takaamaan tuontitavaroiden riittävää liikkuvuutta alueen sisällä; katsoo, että sopimus ei antaisi mitään todellisia tuloksia ilman määräyksiä, joilla varmistetaan tuotteiden täysi ja tehokas liikkuminen Mercosur-alueella;

| 51. | pitää valitettavina komission äskettäin antamia tariffimyönnytyksiä maille, jotka tuovat banaaneja EU:hun; kehottaa tarkistamaan tukea, jota eurooppalaiset tuottajat saavat syrjäisimpien alueiden tukiohjelmista (POSEI), jotta näille tuottajille korvataan vaikutukset, joita tällä tariffien leikkauksella on hintoihin EU:n markkinoilla; katsoo, että Euroopan unionin alueen tuottajien ja AKT-maiden tuottajien edut olisi otettava huomioon vastaavissa tulevissa kauppaneuvotteluissa, jotta nämä monia työpaikkoja tarjoavat alat eivät ajautuisi vaikeuksiin; |
| --- | --- |

51.

pitää valitettavina komission äskettäin antamia tariffimyönnytyksiä maille, jotka tuovat banaaneja EU:hun; kehottaa tarkistamaan tukea, jota eurooppalaiset tuottajat saavat syrjäisimpien alueiden tukiohjelmista (POSEI), jotta näille tuottajille korvataan vaikutukset, joita tällä tariffien leikkauksella on hintoihin EU:n markkinoilla; katsoo, että Euroopan unionin alueen tuottajien ja AKT-maiden tuottajien edut olisi otettava huomioon vastaavissa tulevissa kauppaneuvotteluissa, jotta nämä monia työpaikkoja tarjoavat alat eivät ajautuisi vaikeuksiin;

| 52. | toteaa, että monessa elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston raportissa korostetaan, että brasilialaisen naudanlihan osalta on jatkuvasti epäonnistuttu täyttämään EU:n tuottaja- ja kuluttajastandardit, jotka koskevat elintarviketurvallisuutta, eläinten tunnistettavuutta ja jäljitettävyyttä sekä eläinten terveyden ja tautien valvontaa; |
| --- | --- |

52.

toteaa, että monessa elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston raportissa korostetaan, että brasilialaisen naudanlihan osalta on jatkuvasti epäonnistuttu täyttämään EU:n tuottaja- ja kuluttajastandardit, jotka koskevat elintarviketurvallisuutta, eläinten tunnistettavuutta ja jäljitettävyyttä sekä eläinten terveyden ja tautien valvontaa;

| 53. | vaatii komissiota perehtymään Brasilian kansallisen terveydenvalvontaviraston (Anvisa) julkaisemiin raportteihin, jotka koskevat EU:ssa ja useimmissa muissa osissa maailmaa kiellettyjen torjunta-aineiden laajalle levinnyttä käyttöä Brasiliassa ja jotka korostavat tästä käytännöstä aiheutuvia vakavia terveysuhkia; |
| --- | --- |

53.

vaatii komissiota perehtymään Brasilian kansallisen terveydenvalvontaviraston (Anvisa) julkaisemiin raportteihin, jotka koskevat EU:ssa ja useimmissa muissa osissa maailmaa kiellettyjen torjunta-aineiden laajalle levinnyttä käyttöä Brasiliassa ja jotka korostavat tästä käytännöstä aiheutuvia vakavia terveysuhkia;

| 54. | on erittäin huolestunut Argentiinan soveltamasta, WTO:n velvoitteita rikkovasta politiikasta, jolla rajoitetaan sellaisten elintarvikkeiden tuontia, jotka kilpailevat kotimaisen tuotannon kanssa; huomauttaa, että nämä toimet ovat lisänä Argentiinan harkinnanvaraiseen tuontilisensiointiin, jolla on jo nyt kielteinen vaikutus EU:n vientiin; kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että EU:n ja Mercosurin välisten sopimusneuvottelujen hengen vastaiset toimenpiteet todella keskeytetään; |
| --- | --- |

54.

on erittäin huolestunut Argentiinan soveltamasta, WTO:n velvoitteita rikkovasta politiikasta, jolla rajoitetaan sellaisten elintarvikkeiden tuontia, jotka kilpailevat kotimaisen tuotannon kanssa; huomauttaa, että nämä toimet ovat lisänä Argentiinan harkinnanvaraiseen tuontilisensiointiin, jolla on jo nyt kielteinen vaikutus EU:n vientiin; kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että EU:n ja Mercosurin välisten sopimusneuvottelujen hengen vastaiset toimenpiteet todella keskeytetään;

| 55. | on huolestunut Euro–Välimeri-sopimuksissa tehdyistä myönnytyksistä hedelmille ja vihanneksille; katsoo tässä yhteydessä, että eteläisten ja pohjoisten Välimeren maiden kasvukausien täydentävyyden olisi oltava edelleenkin ohjaava tekijä maataloustuotteiden kaupan vapauttamisessa Välimeren unionissa; |
| --- | --- |

55.

on huolestunut Euro–Välimeri-sopimuksissa tehdyistä myönnytyksistä hedelmille ja vihanneksille; katsoo tässä yhteydessä, että eteläisten ja pohjoisten Välimeren maiden kasvukausien täydentävyyden olisi oltava edelleenkin ohjaava tekijä maataloustuotteiden kaupan vapauttamisessa Välimeren unionissa;

| 56. | korostaa, että tupakkatuotteita on säänneltävä tiukan sääntelykehyksen avulla, mutta tupakkatuotteiden valmistusaineiden sääntelyä on EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla käsiteltävä oikeasuhteisen, riskeihin perustuvan ja tieteelliseen näyttöön nojautuvan lähestymistavan avulla; varoittaa kieltämästä mitään valmistusainetta ilman tieteellisiä perusteita, koska se johtaisi käytännössä perinteisten eurooppalaisten sekoitettujen tupakkatuotteiden kieltämiseen, millä olisi vakavia sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia (turkkilaista tupakkaa ja burley-tupakkaa kasvattaville) EU:n tupakanviljelijöille, mutta mistä ei koituisi hyötyä kansanterveydelle; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että tupakkatuotteita on säänneltävä tiukan sääntelykehyksen avulla, mutta tupakkatuotteiden valmistusaineiden sääntelyä on EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla käsiteltävä oikeasuhteisen, riskeihin perustuvan ja tieteelliseen näyttöön nojautuvan lähestymistavan avulla; varoittaa kieltämästä mitään valmistusainetta ilman tieteellisiä perusteita, koska se johtaisi käytännössä perinteisten eurooppalaisten sekoitettujen tupakkatuotteiden kieltämiseen, millä olisi vakavia sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia (turkkilaista tupakkaa ja burley-tupakkaa kasvattaville) EU:n tupakanviljelijöille, mutta mistä ei koituisi hyötyä kansanterveydelle;

| 57. | kehottaa komissiota ottamaan EU:n kauppasopimuksista, mukaan luettuina Kanadan ja Ukrainan kauppasopimuksista, käytävissä neuvotteluissa huomioon EU:n kansalaisten edut, ylläpitämään avoimuutta ja tiedottamaan parlamentille säännöllisesti neuvottelujen edistymisestä; pahoittelee, että komissio ei ole vielä tiedottanut parlamentille EU:n ja Kanadan välisestä vapaakauppasopimuksesta käytävistä neuvotteluista, vaikka neuvottelut alkoivat jo lokakuussa 2009; kehottaakin komissiota tiedottamaan yksityiskohtaisesti parlamentille ja vastuunalaisille valiokunnille kustakin uudesta neuvottelukierroksesta; on huolestunut myös komission neuvotteluissa mahdollisesti tekemistä myönnytyksistä erityisesti markkinoiden avaamisen, muuntogeenisten organismien, maidon, teollis- ja tekijänoikeuksien suojan ja alkuperämerkintöjen alalla ja vaatii, että komissio ei tee myönnytyksiä, joilla saattaa olla kielteisiä vaikutuksia Euroopan maatalouteen; |
| --- | --- |

57.

kehottaa komissiota ottamaan EU:n kauppasopimuksista, mukaan luettuina Kanadan ja Ukrainan kauppasopimuksista, käytävissä neuvotteluissa huomioon EU:n kansalaisten edut, ylläpitämään avoimuutta ja tiedottamaan parlamentille säännöllisesti neuvottelujen edistymisestä; pahoittelee, että komissio ei ole vielä tiedottanut parlamentille EU:n ja Kanadan välisestä vapaakauppasopimuksesta käytävistä neuvotteluista, vaikka neuvottelut alkoivat jo lokakuussa 2009; kehottaakin komissiota tiedottamaan yksityiskohtaisesti parlamentille ja vastuunalaisille valiokunnille kustakin uudesta neuvottelukierroksesta; on huolestunut myös komission neuvotteluissa mahdollisesti tekemistä myönnytyksistä erityisesti markkinoiden avaamisen, muuntogeenisten organismien, maidon, teollis- ja tekijänoikeuksien suojan ja alkuperämerkintöjen alalla ja vaatii, että komissio ei tee myönnytyksiä, joilla saattaa olla kielteisiä vaikutuksia Euroopan maatalouteen;

| 58. | on huolissaan viljatuotteita koskevista mahdollisista myönnytyksistä Ukrainan kanssa käytävien neuvottelujen yhteydessä, kun otetaan huomioon Ukrainan tuotannon vahva kilpailukyky ja se, että Ukraina on jo nyt tärkein kolmansille maille avointen tariffikiintiöiden käyttäjä alennetuin tullein viljatuotteiden (vehnä ja ohra) osalta; pyytää komissiota näin ollen rajoittamaan tarjoustaan tällä alalla; |
| --- | --- |

58.

on huolissaan viljatuotteita koskevista mahdollisista myönnytyksistä Ukrainan kanssa käytävien neuvottelujen yhteydessä, kun otetaan huomioon Ukrainan tuotannon vahva kilpailukyky ja se, että Ukraina on jo nyt tärkein kolmansille maille avointen tariffikiintiöiden käyttäjä alennetuin tullein viljatuotteiden (vehnä ja ohra) osalta; pyytää komissiota näin ollen rajoittamaan tarjoustaan tällä alalla;

| 59. | korostaa jälleen maatalouskaupan tärkeää asemaa kehitysmaiden talouskehityksessä ja köyhyyden lievittämisessä; kehottaa EU:ta auttamaan AKT-maita sopeutumaan lisääntyvään maailmanlaajuiseen kilpailuun; |
| --- | --- |

59.

korostaa jälleen maatalouskaupan tärkeää asemaa kehitysmaiden talouskehityksessä ja köyhyyden lievittämisessä; kehottaa EU:ta auttamaan AKT-maita sopeutumaan lisääntyvään maailmanlaajuiseen kilpailuun;

| 60. | kehottaa komissiota ottamaan tämän päätöslauselman asianmukaisesti huomioon laatiessaan ja pannessaan täytäntöön tulevaa kauppastrategiaansa; |
| --- | --- |

60.

kehottaa komissiota ottamaan tämän päätöslauselman asianmukaisesti huomioon laatiessaan ja pannessaan täytäntöön tulevaa kauppastrategiaansa;

*

* *

| 61. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

61.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(2)  EUVL C 286 E, 22.10.2010, s. 1.

(3)  EUVL C 4 E, 7.1.2011, s. 25.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0286.

(5)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16.

(6)  EYVL L 194, 18.7.2001, s. 26.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/58

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011EU:n valkuaisvaje

P7_TA(2011)0084

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 EU:n valkuaisvajeesta: mistä ratkaisu pitkäaikaiseen ongelmaan? (2010/2111(INI))

2012/C 199 E/07

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission 18. marraskuuta 2010 antaman tiedonannon ”Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet” (KOM(2010)0672), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. marraskuuta 2010 antaman tiedonannon ”Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet” (KOM(2010)0672),

| — | ottaa huomioon komission 16. heinäkuuta 2010 antaman tiedonannon ”Toinen TSE-suunnitelma. Tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita koskeva strategia-asiakirja vuosiksi 2010–2015” (KOM(2010)0384), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 16. heinäkuuta 2010 antaman tiedonannon ”Toinen TSE-suunnitelma. Tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita koskeva strategia-asiakirja vuosiksi 2010–2015” (KOM(2010)0384),

| — | ottaa huomioon GATT-sopimukseen liittyvästä Euroopan talousyhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisestä öljysiemeniä koskevasta yhteisymmärryspöytäkirjasta 8 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/355/ETY (1), jolla hyväksyttiin Blair House -sopimus, jolla asetetaan yläraja öljykasvi- ja valkuaiskasvituotannolle Euroopan unionissa sekä kyseisten kasvien paljoustulleille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon GATT-sopimukseen liittyvästä Euroopan talousyhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisestä öljysiemeniä koskevasta yhteisymmärryspöytäkirjasta 8 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/355/ETY (1), jolla hyväksyttiin Blair House -sopimus, jolla asetetaan yläraja öljykasvi- ja valkuaiskasvituotannolle Euroopan unionissa sekä kyseisten kasvien paljoustulleille,

| — | ottaa huomioon LMC International -yrityksen komissiolle marraskuussa 2009 toimittaman raportin ”Arvio yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti valkuaiskasvialalla sovelletuista toimenpiteistä” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon LMC International -yrityksen komissiolle marraskuussa 2009 toimittaman raportin ”Arvio yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti valkuaiskasvialalla sovelletuista toimenpiteistä” (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1431/82 (3) ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1251/1999 (4), joilla säädettiin erityisistä toimenpiteistä valkuaiskasvialalla ja otettiin käyttöön taattu enimmäisala, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (5) ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (6) 76–78 artiklat, joilla säädettiin valkuaiskasvien erityistuen asteittaisesta lakkauttamisesta, ja komission asetuksen (EY) N:o 1121/2009 (7), jolla säädettiin valkuaiskasvipalkkiota koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1431/82 (3) ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1251/1999 (4), joilla säädettiin erityisistä toimenpiteistä valkuaiskasvialalla ja otettiin käyttöön taattu enimmäisala, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (5) ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (6) 76–78 artiklat, joilla säädettiin valkuaiskasvien erityistuen asteittaisesta lakkauttamisesta, ja komission asetuksen (EY) N:o 1121/2009 (7), jolla säädettiin valkuaiskasvipalkkiota koskevista yksityiskohtaisista säännöistä,

| — | ottaa huomioon rehun markkinoille saattamisesta ja käytöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 767/2009 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rehun markkinoille saattamisesta ja käytöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 767/2009 (8),

| — | ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklan, jonka nojalla jäsenvaltiot voivat myöntää tukea alueensa valkuaiskasveille ja jota on käytetty erityisesti Ranskassa, Espanjassa, Puolassa ja Suomessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklan, jonka nojalla jäsenvaltiot voivat myöntää tukea alueensa valkuaiskasveille ja jota on käytetty erityisesti Ranskassa, Espanjassa, Puolassa ja Suomessa,

| — | ottaa huomioon komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston tekemän tutkimuksen ”Economic Impact of Unapproved GMOs on EU Feed Imports and Livestock Production”, 2007, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston tekemän tutkimuksen ”Economic Impact of Unapproved GMOs on EU Feed Imports and Livestock Production”, 2007,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman, elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Maailmanpankin toteuttamassa maailmanlaajuista elintarvikehuoltoa koskevassa IAASTD-arvioinnissa (International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology) annetut suositukset tutkimuksen ja paikallistiedon asemasta, mukaan luettuna valkuaispalkokasvien asema, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman, elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Maailmanpankin toteuttamassa maailmanlaajuista elintarvikehuoltoa koskevassa IAASTD-arvioinnissa (International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology) annetut suositukset tutkimuksen ja paikallistiedon asemasta, mukaan luettuna valkuaispalkokasvien asema,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan teettämät tutkimukset, jotka esiteltiin 11. lokakuuta 2010 järjestetyssä seminaarissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan teettämät tutkimukset, jotka esiteltiin 11. lokakuuta 2010 järjestetyssä seminaarissa,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2008 antamansa päätöslauselman kestävästä maataloudesta ja biokaasusta: tarve tarkistaa EU:n lainsäädäntöä (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2008 antamansa päätöslauselman kestävästä maataloudesta ja biokaasusta: tarve tarkistaa EU:n lainsäädäntöä (9),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0026/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0026/2011),

Perustiedot valkuaisvajeesta: tarjonta, kysyntä ja kansainvälinen kauppa

| A. | ottaa huomioon, että tällä hetkellä koko EU:n valkuaiskasvituotantoon käytetään vain kolme prosenttia unionin peltomaasta ja siitä saadaan vain 30 prosenttia EU:ssa eläinten rehuna käytetyistä valkuaiskasveista ja että tämä vaje on ollut viime vuosikymmenen ajan kasvamaan päin, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että tällä hetkellä koko EU:n valkuaiskasvituotantoon käytetään vain kolme prosenttia unionin peltomaasta ja siitä saadaan vain 30 prosenttia EU:ssa eläinten rehuna käytetyistä valkuaiskasveista ja että tämä vaje on ollut viime vuosikymmenen ajan kasvamaan päin,

| B. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa huomattavia maatalousmaa-alueita on kesantona vuosi toisensa jälkeen ja että niiden tuotantopotentiaali menee hukkaan, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa huomattavia maatalousmaa-alueita on kesantona vuosi toisensa jälkeen ja että niiden tuotantopotentiaali menee hukkaan,

| C. | katsoo, että historiallisesti tämä huomattava valkuaiskasvituotannon vaje johtuu aiemmin erityisesti Yhdysvaltain kanssa tehdyistä kansainvälisistä kauppasopimuksista, joiden nojalla EU pystyi suojelemaan viljatuotantoaan ja salli vastineeksi valkuaiskasvien ja öljykasvien tullittoman tuonnin EU:hun (GATT ja vuoden 1992 Blair House -sopimus); ottaa huomioon, että tämä liittyy valkuaiskasvituotannon tehokkuudessa saavutettuun merkittävään edistykseen ja uuden teknologian käyttöön EU:n ulkopuolella, mikä on aiheuttanut kilpailuhaitan EU:n viljelijöille, jotka eivät pitäneet valkuaiskasvituotantoa taloudellisesti houkuttelevana, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että historiallisesti tämä huomattava valkuaiskasvituotannon vaje johtuu aiemmin erityisesti Yhdysvaltain kanssa tehdyistä kansainvälisistä kauppasopimuksista, joiden nojalla EU pystyi suojelemaan viljatuotantoaan ja salli vastineeksi valkuaiskasvien ja öljykasvien tullittoman tuonnin EU:hun (GATT ja vuoden 1992 Blair House -sopimus); ottaa huomioon, että tämä liittyy valkuaiskasvituotannon tehokkuudessa saavutettuun merkittävään edistykseen ja uuden teknologian käyttöön EU:n ulkopuolella, mikä on aiheuttanut kilpailuhaitan EU:n viljelijöille, jotka eivät pitäneet valkuaiskasvituotantoa taloudellisesti houkuttelevana,

| D. | ottaa huomioon, että 70 prosenttia (42 miljoonaa tonnia vuonna 2009) EU:ssa käytetyistä kasvisvalkuaispitoisista raaka-aineista, erityisesti soijajauhoista, tuodaan pääasiassa Brasiliasta, Argentiinasta ja Yhdysvalloista ja että noin 60 prosenttia tästä tuonnista (26 miljoonaa tonnia) on sivutuotteita, jotka saadaan jalostetun kasviöljyn tuotannosta ja käytetään jauhona eläinten rehuksi (erityisesti soijajauho), |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 70 prosenttia (42 miljoonaa tonnia vuonna 2009) EU:ssa käytetyistä kasvisvalkuaispitoisista raaka-aineista, erityisesti soijajauhoista, tuodaan pääasiassa Brasiliasta, Argentiinasta ja Yhdysvalloista ja että noin 60 prosenttia tästä tuonnista (26 miljoonaa tonnia) on sivutuotteita, jotka saadaan jalostetun kasviöljyn tuotannosta ja käytetään jauhona eläinten rehuksi (erityisesti soijajauho),

| E. | ottaa huomioon, että tuotantomäärien vähäisyyden vuoksi eurooppalainen rehuseosteollisuus kuluttaa vuosittain vain 2 miljoonaa tonnia valkuaiskasveja, vaikka se arvionsa mukaan pystyisi kuluttamaan niitä lähes 20 miljoonaa tonnia vuodessa, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tuotantomäärien vähäisyyden vuoksi eurooppalainen rehuseosteollisuus kuluttaa vuosittain vain 2 miljoonaa tonnia valkuaiskasveja, vaikka se arvionsa mukaan pystyisi kuluttamaan niitä lähes 20 miljoonaa tonnia vuodessa,

| F. | ottaa huomioon, että kyseinen tuonti tarkoittaa 20 miljoonaa EU:n ulkopuolella viljeltyä hehtaaria tai yli kymmentä prosenttia EU:n peltomaasta ja että tähän tuotantoon ei sovelleta samoja ympäristönsuojelua, terveyttä ja geenimuunneltuja organismeja koskevia määräyksiä kuin EU-tuotteisiin, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kyseinen tuonti tarkoittaa 20 miljoonaa EU:n ulkopuolella viljeltyä hehtaaria tai yli kymmentä prosenttia EU:n peltomaasta ja että tähän tuotantoon ei sovelleta samoja ympäristönsuojelua, terveyttä ja geenimuunneltuja organismeja koskevia määräyksiä kuin EU-tuotteisiin,

| G. | katsoo, että kun eteläamerikkalaisille toimittajille on ilmaantunut uusia asiakkaita, erityisesti Kiina, jotka ovat tuotanto-olojen suhteen vähemmän vaateliaita kuin Euroopan unioni ja joiden hankintastrategia ei ole kovin avoin, tämä voi heikentää markkinoiden vakautta ja unionin hankintaketjua, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että kun eteläamerikkalaisille toimittajille on ilmaantunut uusia asiakkaita, erityisesti Kiina, jotka ovat tuotanto-olojen suhteen vähemmän vaateliaita kuin Euroopan unioni ja joiden hankintastrategia ei ole kovin avoin, tämä voi heikentää markkinoiden vakautta ja unionin hankintaketjua,

| H. | katsoo, että EU:n koko karjatalousala on erittäin altis hintojen vaihtelulle ja kaupan vääristymille sekä riippuvainen kohtuuhintaisten ja laadukkaiden valkuaiskasvien tuonnista; katsoo, että alan kilpailukykyä heikentävät rehuvalkuaiskasvien tuonnin lisäkustannukset, jotka johtuvat siitä, ettei EU:lla ole teknistä ratkaisua nykyiseen nollatoleranssipolitiikkaan, joka koskee kiellettyjen GMO:iden esiintymistä vähäisinä määrinä, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EU:n koko karjatalousala on erittäin altis hintojen vaihtelulle ja kaupan vääristymille sekä riippuvainen kohtuuhintaisten ja laadukkaiden valkuaiskasvien tuonnista; katsoo, että alan kilpailukykyä heikentävät rehuvalkuaiskasvien tuonnin lisäkustannukset, jotka johtuvat siitä, ettei EU:lla ole teknistä ratkaisua nykyiseen nollatoleranssipolitiikkaan, joka koskee kiellettyjen GMO:iden esiintymistä vähäisinä määrinä,

| I. | ottaa huomioon, että tuontisoijan ja -maissin puute lisää EU:n karjatalous- ja rehualan kustannuksia ja vaarantaa kotimaisen lihantuotannon taloudellisen kannattavuuden, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että tuontisoijan ja -maissin puute lisää EU:n karjatalous- ja rehualan kustannuksia ja vaarantaa kotimaisen lihantuotannon taloudellisen kannattavuuden,

| J. | katsoo, että koska EU:ssa tuotetaan vain pieni osa rehupalkokasveista (sinimailanen, apila, esparsetti jne.) ja siemenkasveista (herne, soija, lupiini, härkäpapu, virna jne.), EU:ssa toteutettavien kasvivalkuaisia koskevien tutkimusohjelmien määrä on vähentynyt yli 50:stä vuonna 1980 15:een vuonna 2010 ja kotimaista valkuaiskasvituotantoa koskeva tutkimus ja kehitys, koulutus ja käytännön kokemuksen hankkiminen on laiminlyöty, minkä vuoksi innovointi on vähäistä ja alueellisesti mukautettu öljysiementuotanto EU:ssa on alhaisella tasolla, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että koska EU:ssa tuotetaan vain pieni osa rehupalkokasveista (sinimailanen, apila, esparsetti jne.) ja siemenkasveista (herne, soija, lupiini, härkäpapu, virna jne.), EU:ssa toteutettavien kasvivalkuaisia koskevien tutkimusohjelmien määrä on vähentynyt yli 50:stä vuonna 1980 15:een vuonna 2010 ja kotimaista valkuaiskasvituotantoa koskeva tutkimus ja kehitys, koulutus ja käytännön kokemuksen hankkiminen on laiminlyöty, minkä vuoksi innovointi on vähäistä ja alueellisesti mukautettu öljysiementuotanto EU:ssa on alhaisella tasolla,

| K. | ottaa huomioon, että EU on suuresti riippuvainen soijapavuista ja maissista, joita tuodaan kolmansista maista, ja että Euroopan rehuteollisuudelle tulee erittäin kalliiksi, että näiden tuotteiden toimitukset keskeytyvät heti kun osoitetaan, että niissä esiintyy vähäisiäkin määriä kiellettyjä GMO:ita, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU on suuresti riippuvainen soijapavuista ja maissista, joita tuodaan kolmansista maista, ja että Euroopan rehuteollisuudelle tulee erittäin kalliiksi, että näiden tuotteiden toimitukset keskeytyvät heti kun osoitetaan, että niissä esiintyy vähäisiäkin määriä kiellettyjä GMO:ita,

| L. | ottaa huomioon, että tutkimuspolitiikka ei voi olla menestyksellistä, ellei se ole osa keskipitkän ja pitkän aikavälin sitoumuksia, ja valkuaiskasvien kohdalla asia ei tällä hetkellä ole näin, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että tutkimuspolitiikka ei voi olla menestyksellistä, ellei se ole osa keskipitkän ja pitkän aikavälin sitoumuksia, ja valkuaiskasvien kohdalla asia ei tällä hetkellä ole näin,

| M. | katsoo, että nyt saatetaan menettää viljelijöiden tietämys kestävistä käytännöistä, joissa kasvintuotanto ja karjatalous kytkeytyvät tiiviisti toisiinsa tasapainoisella viljelykierrolla ja asianmukaisella laidunmaiden käytöllä, ja katsoo, että kotimaisten valkuaiskasvien laatu ei myöskään vastaa eri eläintuotantoaloilla edellytettävää rehuseoksen laatua, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että nyt saatetaan menettää viljelijöiden tietämys kestävistä käytännöistä, joissa kasvintuotanto ja karjatalous kytkeytyvät tiiviisti toisiinsa tasapainoisella viljelykierrolla ja asianmukaisella laidunmaiden käytöllä, ja katsoo, että kotimaisten valkuaiskasvien laatu ei myöskään vastaa eri eläintuotantoaloilla edellytettävää rehuseoksen laatua,

| N. | katsoo, että jotta valkuaiskasvit voidaan ottaa kestävällä tavalla mukaan viljelyjärjestelmiin, tällaisesta tuotannosta saatavia tuloja on lisättävä lyhyellä aikavälillä erityisesti YMP:n mukaisen erityistuen avulla, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että jotta valkuaiskasvit voidaan ottaa kestävällä tavalla mukaan viljelyjärjestelmiin, tällaisesta tuotannosta saatavia tuloja on lisättävä lyhyellä aikavälillä erityisesti YMP:n mukaisen erityistuen avulla,

Perusnäkemykset valkuaisvajeen vähentämisen eduista

| O. | katsoo, että EU:ssa viljojen, valkuaisten ja öljykasvien tarjonnan ja kulutuksen tasapainottamisella uudelleen voisi olla merkittäviä taloudellisia etuja viljelijöille ja elintarvike- ja rehuteollisuudelle ja että sillä voitaisiin myös parantaa kuluttajille tarjottavien terveellisten ja laadukkaiden elintarvikkeiden valikoimaa, jos tulevan YMP:n uudistuksen poliittisissa puitteissa käsiteltäisiin täysimääräisesti komission tiedonannossa korostettuja uusia haasteita, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että EU:ssa viljojen, valkuaisten ja öljykasvien tarjonnan ja kulutuksen tasapainottamisella uudelleen voisi olla merkittäviä taloudellisia etuja viljelijöille ja elintarvike- ja rehuteollisuudelle ja että sillä voitaisiin myös parantaa kuluttajille tarjottavien terveellisten ja laadukkaiden elintarvikkeiden valikoimaa, jos tulevan YMP:n uudistuksen poliittisissa puitteissa käsiteltäisiin täysimääräisesti komission tiedonannossa korostettuja uusia haasteita,

| P. | katsoo, että viljojen, valkuaiskasvien ja öljykasvien käyttöä ihmisravinnoksi olisi edistettävä erilaisilla myynninedistämistoimenpiteillä ja että näitä kasveja näitä olisi edelleen suojeltava maataloustuotteiden laatujärjestelmällä, joka kattaa maantieteellisten ja perinteisten tuotteiden suojelun, jotta siten edistettäisiin näistä hyödykkeistä valmistettujen paikallisten ja alueellisten ruokalajien säilymistä, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että viljojen, valkuaiskasvien ja öljykasvien käyttöä ihmisravinnoksi olisi edistettävä erilaisilla myynninedistämistoimenpiteillä ja että näitä kasveja näitä olisi edelleen suojeltava maataloustuotteiden laatujärjestelmällä, joka kattaa maantieteellisten ja perinteisten tuotteiden suojelun, jotta siten edistettäisiin näistä hyödykkeistä valmistettujen paikallisten ja alueellisten ruokalajien säilymistä,

| Q. | katsoo ilmastonmuutoksen osalta, että valkuaiskasvien tuotanto auttaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, koska siinä tapahtuu typen assimilaatiota ja sitomista maaperään (jopa 100 kg N/ha kuukaudessa), jolloin voidaan käyttää vähemmän synteettistä typpilannoitetta, jonka sisältämän dityppioksidin lämmitysvaikutus on 310 kertaa suurempi kuin hiilidioksidin, |
| --- | --- |

Q.

katsoo ilmastonmuutoksen osalta, että valkuaiskasvien tuotanto auttaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, koska siinä tapahtuu typen assimilaatiota ja sitomista maaperään (jopa 100 kg N/ha kuukaudessa), jolloin voidaan käyttää vähemmän synteettistä typpilannoitetta, jonka sisältämän dityppioksidin lämmitysvaikutus on 310 kertaa suurempi kuin hiilidioksidin,

| R. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin ”GL-pro”-ohjelma on osoittanut hiilidioksidipäästöjen vähenevän merkittävästi (noin 10–15 prosenttia) ja myös otsonin tuotannon vähenevän, kun valkuaiskasveja tuodaan vuoroviljelyyn kerran neljässä vuodessa, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin ”GL-pro”-ohjelma on osoittanut hiilidioksidipäästöjen vähenevän merkittävästi (noin 10–15 prosenttia) ja myös otsonin tuotannon vähenevän, kun valkuaiskasveja tuodaan vuoroviljelyyn kerran neljässä vuodessa,

| S. | katsoo viljavuuden osalta, että viljelykierto- ja vuoroviljelyjärjestelmien runsaampi käyttö ja niiden yhteydessä viljeltyjen valkuaiskasvien suurempi osuus edistää ravinteiden tasapainoisempaa varastointia, vähentää maaperän happamoitumista, parantaa tautien vastustuskykyä, parantaa maaperän rakennetta (mukaan luettuna maaperäkäsittelyn energiatehokkuuden kasvu), vähentää torjunta-aineiden käyttöä ja edistää biologista monimuotoisuutta ja niin ollen myös pölytystä, |
| --- | --- |

S.

katsoo viljavuuden osalta, että viljelykierto- ja vuoroviljelyjärjestelmien runsaampi käyttö ja niiden yhteydessä viljeltyjen valkuaiskasvien suurempi osuus edistää ravinteiden tasapainoisempaa varastointia, vähentää maaperän happamoitumista, parantaa tautien vastustuskykyä, parantaa maaperän rakennetta (mukaan luettuna maaperäkäsittelyn energiatehokkuuden kasvu), vähentää torjunta-aineiden käyttöä ja edistää biologista monimuotoisuutta ja niin ollen myös pölytystä,

| T. | ottaa huomioon, että viljelykierrossa käytettyjen viljelykasvien määrä vähentää tautiriskiä ja pienentää rikkakasvien leviämisen riskiä sekä vähentää näin ollen kasvinsuojeluaineiden käyttötarvetta, ja katsoo, että valkuaiskasvien suurempi osuus vuoroviljelystä voi auttaa vähentämään energiankulutusta 10 prosentilla, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että viljelykierrossa käytettyjen viljelykasvien määrä vähentää tautiriskiä ja pienentää rikkakasvien leviämisen riskiä sekä vähentää näin ollen kasvinsuojeluaineiden käyttötarvetta, ja katsoo, että valkuaiskasvien suurempi osuus vuoroviljelystä voi auttaa vähentämään energiankulutusta 10 prosentilla,

| U. | katsoo vesihuollon osalta, että erityisesti palkokasvien käyttö eläinrehun tuotantoon – esimerkiksi pysyvät apilanurmiseokset tai vilja- ja valkuaiskasvien seokset – ja pysyvä maanpeite voivat huomattavasti vähentää ravinteiden, erityisesti nitraattien ja fosfaattien, valumista pohjaveteen, |
| --- | --- |

U.

katsoo vesihuollon osalta, että erityisesti palkokasvien käyttö eläinrehun tuotantoon – esimerkiksi pysyvät apilanurmiseokset tai vilja- ja valkuaiskasvien seokset – ja pysyvä maanpeite voivat huomattavasti vähentää ravinteiden, erityisesti nitraattien ja fosfaattien, valumista pohjaveteen,

| V. | katsoo maatalouden monimuotoisuuden osalta, että Euroopan ilmasto-oloihin mukautettujen valkuaiskasvien (esimerkiksi soija, pavut, linssit, lupiini, kahviherneet, sinimailanen/luserni, apila, hunajakukka, keltamaite ja esparsetti) laajennetulla käytöllä tasapainotetaan ja edistetään huomattavasti tuotantojärjestelmän monimuotoisuutta, |
| --- | --- |

V.

katsoo maatalouden monimuotoisuuden osalta, että Euroopan ilmasto-oloihin mukautettujen valkuaiskasvien (esimerkiksi soija, pavut, linssit, lupiini, kahviherneet, sinimailanen/luserni, apila, hunajakukka, keltamaite ja esparsetti) laajennetulla käytöllä tasapainotetaan ja edistetään huomattavasti tuotantojärjestelmän monimuotoisuutta,

| W. | katsoo valkuaistuotannon ja maailmanlaajuisen elintarviketurvan osalta, että kasvi- ja eläinvalkuaistuotanto on saatettava paremmin tasapainoon erityisesti suhteessa siihen, miten paljon eläinvalkuaisen tehotuotannossa käytetään tällä hetkellä energiaa, vettä ja tuotannontekijöitä verrattuna ihmisravinnoksi tarkoitettujen valkuaiskasvien tuotantoon, ja että maailman elintarviketasapainon on pysyttävä johtoajatuksena tätä tarkasteltaessa, |
| --- | --- |

W.

katsoo valkuaistuotannon ja maailmanlaajuisen elintarviketurvan osalta, että kasvi- ja eläinvalkuaistuotanto on saatettava paremmin tasapainoon erityisesti suhteessa siihen, miten paljon eläinvalkuaisen tehotuotannossa käytetään tällä hetkellä energiaa, vettä ja tuotannontekijöitä verrattuna ihmisravinnoksi tarkoitettujen valkuaiskasvien tuotantoon, ja että maailman elintarviketasapainon on pysyttävä johtoajatuksena tätä tarkasteltaessa,

| X. | ottaa huomioon, että monet unionin politiikat vaikuttavat unionin valkuaisvajeeseen ja että komission on myös analysoitava kysymyksiä, jotka koskevat GMO-tuotantoa Euroopan alueella ja sen ulkopuolella, biopolttoaineiden kehittämistä sekä rehuja koskevan eläinvalkuaisten täydellisen käyttökiellon uudelleenarviointia, |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että monet unionin politiikat vaikuttavat unionin valkuaisvajeeseen ja että komission on myös analysoitava kysymyksiä, jotka koskevat GMO-tuotantoa Euroopan alueella ja sen ulkopuolella, biopolttoaineiden kehittämistä sekä rehuja koskevan eläinvalkuaisten täydellisen käyttökiellon uudelleenarviointia,

| Y. | katsoo, että kotoperäisten valkuaiskasvien käytön lisäksi muiden kuin tuotujen rehuseosten laatua voidaan parantaa myös käyttämällä soijan, auringonkukan ja rapsin kaltaisten öljykasvien sivutuotteita, |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että kotoperäisten valkuaiskasvien käytön lisäksi muiden kuin tuotujen rehuseosten laatua voidaan parantaa myös käyttämällä soijan, auringonkukan ja rapsin kaltaisten öljykasvien sivutuotteita,

| Z. | katsoo, että rehupalkokasvien tai palkokasvien käyttäminen tuontivalkuaisen – lähinnä soijakakkujen – sijasta voi tuoda mukanaan merkittäviä muutoksia eläinten kasvattamiseen ja siten auttaa parantamaan tuottajien tuloja ja maataloustuotteiden laatua (siirtyminen standardituotteista sertifioituihin tuotteisiin eritelmiin tehtävin muutoksin), |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että rehupalkokasvien tai palkokasvien käyttäminen tuontivalkuaisen – lähinnä soijakakkujen – sijasta voi tuoda mukanaan merkittäviä muutoksia eläinten kasvattamiseen ja siten auttaa parantamaan tuottajien tuloja ja maataloustuotteiden laatua (siirtyminen standardituotteista sertifioituihin tuotteisiin eritelmiin tehtävin muutoksin),

| AA. | ottaa huomioon, että eläinvalkuaisen käyttöä eläinten rehussa koskeva kielto otettiin käyttöön BSE-kriisin aikana estämään TSE-tartunnat; katsoo, että tämä kielto olisi kumottava ainoastaan tieteellisten tosiasioiden sekä riittävien varo- ja turvatoimien pohjalta; katsoo, että näiden ehtojen pohjalta yksimahaisten eläinten (siat ja siipikarja) teurasjätteestä saatavan eläinproteiinin käyttöä olisi harkittava sillä edellytyksellä, että ainesosat ovat peräisin lihasta, joka on hyväksytty ihmisravinnoksi, ja että lajin sisäisen kierrätyksen ja pakotetun kannibalismin kielto pidetään täysin voimassa ja sitä valvotaan, |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että eläinvalkuaisen käyttöä eläinten rehussa koskeva kielto otettiin käyttöön BSE-kriisin aikana estämään TSE-tartunnat; katsoo, että tämä kielto olisi kumottava ainoastaan tieteellisten tosiasioiden sekä riittävien varo- ja turvatoimien pohjalta; katsoo, että näiden ehtojen pohjalta yksimahaisten eläinten (siat ja siipikarja) teurasjätteestä saatavan eläinproteiinin käyttöä olisi harkittava sillä edellytyksellä, että ainesosat ovat peräisin lihasta, joka on hyväksytty ihmisravinnoksi, ja että lajin sisäisen kierrätyksen ja pakotetun kannibalismin kielto pidetään täysin voimassa ja sitä valvotaan,

Perusnäkemykset vastauksena komission tiedonantoon: ilmapiirin muokkaaminen suosituksia ja pyyntöjä varten

| AB. | ottaa huomioon, että 17. marraskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa korostetaan selkeästi, että valkuaiskasvituotantoa on edistettävä yhtenäisemmässä viljelykiertojärjestelmässä, |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että 17. marraskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa korostetaan selkeästi, että valkuaiskasvituotantoa on edistettävä yhtenäisemmässä viljelykiertojärjestelmässä,

| AC. | ottaa huomioon, että monissa FAO:n, komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tekemissä tutkimuksissa on korostettu, että kun valkuaiskasvien käyttöä EU:n maataloudessa kehitetään, eläinrehun toimittamisesta voidaan tehdä luotettavampaa hyödyntäen maatalouden ympäristötoimenpiteitä, |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että monissa FAO:n, komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tekemissä tutkimuksissa on korostettu, että kun valkuaiskasvien käyttöä EU:n maataloudessa kehitetään, eläinrehun toimittamisesta voidaan tehdä luotettavampaa hyödyntäen maatalouden ympäristötoimenpiteitä,

| AD. | ottaa huomioon, että viljelijöiden on edullista viljellä valkuaiskasveja useilla eri aloilla: eläinrehutuotannossa, jossa käytetään viljojen ja papujen kaltaisia seoskasvustoja, ihmisten käyttöön tarkoitettujen valkuaisten tuotannossa, ja kaikentyyppisessä kestävässä maataloudessa, |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että viljelijöiden on edullista viljellä valkuaiskasveja useilla eri aloilla: eläinrehutuotannossa, jossa käytetään viljojen ja papujen kaltaisia seoskasvustoja, ihmisten käyttöön tarkoitettujen valkuaisten tuotannossa, ja kaikentyyppisessä kestävässä maataloudessa,

| AE. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot voivat tällä hetkellä antaa erityistukea valkuaiskasvituotannolle osana maatalouden ympäristöohjelmia ja ”68 artiklan” toimenpiteitä tuotantojärjestelmien ja elintarvikkeiden laadun parantamiseksi, |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot voivat tällä hetkellä antaa erityistukea valkuaiskasvituotannolle osana maatalouden ympäristöohjelmia ja ”68 artiklan” toimenpiteitä tuotantojärjestelmien ja elintarvikkeiden laadun parantamiseksi,

| AF. | katsoo, että rehu- ja energiaviljan ja -maissin viljelyn ohella on tuettava laajennettujen viljelykiertojärjestelmien, tilalla tapahtuvan sekaviljelyn sekä apilanurmiseosten käyttöä, jolla voi olla suuria ympäristöön ja maatalouteen liittyviä etuja, koska palkokasvien viljelyllä osana kiertojärjestelmää voidaan estää tauteja ja uudistaa maaperää sekä vaikuttaa myönteisesti pölyttäjäpopulaatioihin ja suojella ilmastoa, |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että rehu- ja energiaviljan ja -maissin viljelyn ohella on tuettava laajennettujen viljelykiertojärjestelmien, tilalla tapahtuvan sekaviljelyn sekä apilanurmiseosten käyttöä, jolla voi olla suuria ympäristöön ja maatalouteen liittyviä etuja, koska palkokasvien viljelyllä osana kiertojärjestelmää voidaan estää tauteja ja uudistaa maaperää sekä vaikuttaa myönteisesti pölyttäjäpopulaatioihin ja suojella ilmastoa,

| AG. | katsoo, että viljasatojen kasvu Keski-Euroopassa vapauttaa maatalousmaata joka puolella Eurooppaa ja tarjoaa mahdollisuuden uudelleensijoittaa viljelyä ja erityisesti valkuaiskasviviljelyä kaikkialle Eurooppaan, |
| --- | --- |

AG.

katsoo, että viljasatojen kasvu Keski-Euroopassa vapauttaa maatalousmaata joka puolella Eurooppaa ja tarjoaa mahdollisuuden uudelleensijoittaa viljelyä ja erityisesti valkuaiskasviviljelyä kaikkialle Eurooppaan,

| AH. | ottaa huomioon, että maataloushyödykkeiden hintojen volatiliteetin viimeaikainen kasvu on nostanut esiin pelkoja Euroopan eläintuotantoalan kilpailukyvystä ja siitä, että se on suuressa määrin riippuvainen valkuaiskasvien tuonnista; ottaa huomioon, että EU tarvitsee aidon strategisen kehittämissuunnitelman kasvivalkuaisille ja niiden erityiselle roolille, kun pyritään vastaamaan YMP:n uusiin haasteisiin (ilmastonmuutos, luonnonvarojen parempi hallinta); ottaa huomioon, että valkuaisvajeen vähentäminen edellyttää myös merkittäviä ponnistuksia tutkimuksen ja jalostuksen alalla sekä toimenpiteitä, joilla luodaan riittävä infrastruktuuri valkuaiskasvien tuotantoa, varastointia ja jalostusta varten; ottaa huomioon, että öljykasvien ja biopolttoaineiden tuotannon sivutuotteita voitaisiin myös pitää rehuina sillä edellytyksellä, että noudatetaan tiukkoja sääntöjä sen varmistamiseksi, että varovaisuusperiaatetta ei rikota ja että eläinten ja ihmisten terveydelle ei aiheudu riskejä, |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että maataloushyödykkeiden hintojen volatiliteetin viimeaikainen kasvu on nostanut esiin pelkoja Euroopan eläintuotantoalan kilpailukyvystä ja siitä, että se on suuressa määrin riippuvainen valkuaiskasvien tuonnista; ottaa huomioon, että EU tarvitsee aidon strategisen kehittämissuunnitelman kasvivalkuaisille ja niiden erityiselle roolille, kun pyritään vastaamaan YMP:n uusiin haasteisiin (ilmastonmuutos, luonnonvarojen parempi hallinta); ottaa huomioon, että valkuaisvajeen vähentäminen edellyttää myös merkittäviä ponnistuksia tutkimuksen ja jalostuksen alalla sekä toimenpiteitä, joilla luodaan riittävä infrastruktuuri valkuaiskasvien tuotantoa, varastointia ja jalostusta varten; ottaa huomioon, että öljykasvien ja biopolttoaineiden tuotannon sivutuotteita voitaisiin myös pitää rehuina sillä edellytyksellä, että noudatetaan tiukkoja sääntöjä sen varmistamiseksi, että varovaisuusperiaatetta ei rikota ja että eläinten ja ihmisten terveydelle ei aiheudu riskejä,

| AI. | katsoo, että rehuntuontiin sovellettavaa nollatoleranssia koskevasta ongelmasta on keskusteltava enemmän ja on kehitettävä käytännön ratkaisuihin johtavia lähestymistapoja, |
| --- | --- |

AI.

katsoo, että rehuntuontiin sovellettavaa nollatoleranssia koskevasta ongelmasta on keskusteltava enemmän ja on kehitettävä käytännön ratkaisuihin johtavia lähestymistapoja,

| AJ. | ottaa huomioon, että maatalouden ja teollisuuden tuotteiden reitit kytkeytyvät toisiinsa monella tavoin ja että tietyt biopolttoainetuotannon sivutuotteet sopivat rehuksi, |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että maatalouden ja teollisuuden tuotteiden reitit kytkeytyvät toisiinsa monella tavoin ja että tietyt biopolttoainetuotannon sivutuotteet sopivat rehuksi,

| 1. | kehottaa komissiota omaksumaan keskipitkän ja pitkän aikavälin näkökulman, kun se tarkistaa valkuaisaineita koskevaa politiikkaansa, sekä varmistamaan, että sen YMP:n uudistusta koskevat lainsäädäntöehdotukset sisältävät riittäviä ja luotettavia uusia toimenpiteitä ja välineitä, joilla autetaan viljelijöitä kehittämään viljelykiertojärjestelmiä, jotta voidaan merkittävästi vähentää nykyistä valkuaisvajetta ja hintojen volatiliteettia; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota omaksumaan keskipitkän ja pitkän aikavälin näkökulman, kun se tarkistaa valkuaisaineita koskevaa politiikkaansa, sekä varmistamaan, että sen YMP:n uudistusta koskevat lainsäädäntöehdotukset sisältävät riittäviä ja luotettavia uusia toimenpiteitä ja välineitä, joilla autetaan viljelijöitä kehittämään viljelykiertojärjestelmiä, jotta voidaan merkittävästi vähentää nykyistä valkuaisvajetta ja hintojen volatiliteettia;

| 2. | kehottaa komissiota toimittamaan ripeästi parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jonka aiheita ovat mahdollisuudet lisätä kotimaista valkuaiskasvituotantoa EU:ssa uusilla politiikan välineillä (siten, että huomioon otetaan öljykasvien ja niiden sivutuotteiden käyttö sekä tuonnin korvaamisen mahdollinen laajuus), mahdolliset vaikutukset viljelijöiden tuloihin, ilmastonmuutoksen lieventämisvaikutus, vaikutus luonnon monimuotoisuuteen ja maaperän viljavuuteen sekä mahdollisuudet vähentää kivennäislannoitteiden ja torjunta-aineiden käyttöä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota toimittamaan ripeästi parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jonka aiheita ovat mahdollisuudet lisätä kotimaista valkuaiskasvituotantoa EU:ssa uusilla politiikan välineillä (siten, että huomioon otetaan öljykasvien ja niiden sivutuotteiden käyttö sekä tuonnin korvaamisen mahdollinen laajuus), mahdolliset vaikutukset viljelijöiden tuloihin, ilmastonmuutoksen lieventämisvaikutus, vaikutus luonnon monimuotoisuuteen ja maaperän viljavuuteen sekä mahdollisuudet vähentää kivennäislannoitteiden ja torjunta-aineiden käyttöä;

| 3. | kehottaa komissiota esittämään kertomuksen siitä, miten tuontirehuihin sisältyvien Euroopassa kiellettyjen GMO:iden nollatoleranssia koskeva sääntely vaikuttaa, ja kiinnittämään tässä yhteydessä erityistä huomiota mahdollisuuteen ottaa käyttöön raja-arvoja sekä sellaisten soveltamiseen käytännössä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota esittämään kertomuksen siitä, miten tuontirehuihin sisältyvien Euroopassa kiellettyjen GMO:iden nollatoleranssia koskeva sääntely vaikuttaa, ja kiinnittämään tässä yhteydessä erityistä huomiota mahdollisuuteen ottaa käyttöön raja-arvoja sekä sellaisten soveltamiseen käytännössä;

| 4. | kehottaa komissiota säilyttämään kuivarehun yhteisen markkinajärjestelyn vuoteen 2013, jotta voidaan varmistaa tämän keskeisen alan jatkuva elinkelpoisuus, sillä se on elintärkeä karjanhoito-alan rehuproteiinien tuotannon kannalta; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota säilyttämään kuivarehun yhteisen markkinajärjestelyn vuoteen 2013, jotta voidaan varmistaa tämän keskeisen alan jatkuva elinkelpoisuus, sillä se on elintärkeä karjanhoito-alan rehuproteiinien tuotannon kannalta;

| 5. | kehottaa komissiota tukemaan valkuaiskasvien siementen jalostamisen ja niiden saatavuuden tutkimusta EU:ssa, mukaan luettuna niiden panos tautien torjunnassa, sekä esittämään ehdotuksia, joiden pohjalta tutkitaan ja kehitetään tapoja parantaa neuvontapalveluja sekä maaseudun kehittämistä koskevan luvun puitteissa palveluja, joilla viljelijöitä koulutetaan viljelykierron, sekaviljelyn ja tilalla tapahtuvan rehutuotannon alalla; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota tukemaan valkuaiskasvien siementen jalostamisen ja niiden saatavuuden tutkimusta EU:ssa, mukaan luettuna niiden panos tautien torjunnassa, sekä esittämään ehdotuksia, joiden pohjalta tutkitaan ja kehitetään tapoja parantaa neuvontapalveluja sekä maaseudun kehittämistä koskevan luvun puitteissa palveluja, joilla viljelijöitä koulutetaan viljelykierron, sekaviljelyn ja tilalla tapahtuvan rehutuotannon alalla;

| 6. | kehottaa komissiota esittämään maaseudun kehittämistoimenpiteitä, joilla lisätään eläinkantoja, joiden biologinen materiaali on arvokasta ja joilla on runsaasti tuotantopotentiaalia, sekä levittämään hyviä käytäntöjä optimaalisten ruokintamallien käyttöönotossa, jotta voitaisiin varmistaa rehuina viljeltävien valkuaiskasvien mahdollisimman tehokas hyödyntäminen; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota esittämään maaseudun kehittämistoimenpiteitä, joilla lisätään eläinkantoja, joiden biologinen materiaali on arvokasta ja joilla on runsaasti tuotantopotentiaalia, sekä levittämään hyviä käytäntöjä optimaalisten ruokintamallien käyttöönotossa, jotta voitaisiin varmistaa rehuina viljeltävien valkuaiskasvien mahdollisimman tehokas hyödyntäminen;

| 7. | kehottaa komissiota ehdottamaan toimintakehystä maaseudun kehittämistoimenpiteille, joilla otetaan käyttöön paremmat hajautetut välineet eläinrehun tuotannolle, joka perustuu paikallisiin ja alueellisiin kasvilajikkeisiin, näiden lajikkeiden varastointiin sekä siementen valintaan ja kehittämiseen; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota ehdottamaan toimintakehystä maaseudun kehittämistoimenpiteille, joilla otetaan käyttöön paremmat hajautetut välineet eläinrehun tuotannolle, joka perustuu paikallisiin ja alueellisiin kasvilajikkeisiin, näiden lajikkeiden varastointiin sekä siementen valintaan ja kehittämiseen;

| 8. | kehottaa komissiota arvioimaan nykyisten tuontitariffien ja kauppasopimusten vaikutusta eri öljy- ja valkuaiskasveihin sekä esittämään parlamentille ja neuvostolle yksityiskohtaisen oikeudellisen tutkimuksen Blair House -sopimusten tämänhetkisestä soveltamisalasta Euroopan valkuaiskasvituotannossa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota arvioimaan nykyisten tuontitariffien ja kauppasopimusten vaikutusta eri öljy- ja valkuaiskasveihin sekä esittämään parlamentille ja neuvostolle yksityiskohtaisen oikeudellisen tutkimuksen Blair House -sopimusten tämänhetkisestä soveltamisalasta Euroopan valkuaiskasvituotannossa;

| 9. | kehottaa komissiota varmistamaan esteettömät soijatoimitukset EU:n markkinoille ottamalla käyttöön teknisen ratkaisun, joka koskee elintarvike- ja rehutuotantoa varten EU:hun tuotavissa valkuaiskasveissa esiintyviä vähäisiä GMO-määriä; muistuttaa, että soijan tuonnin rajoittaminen aiheuttaa EU:n karjatalous- ja rehualalle ylimääräisiä kustannuksia ja vaarantaa kotimaisen lihantuotannon taloudellisen elinkelpoisuuden; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota varmistamaan esteettömät soijatoimitukset EU:n markkinoille ottamalla käyttöön teknisen ratkaisun, joka koskee elintarvike- ja rehutuotantoa varten EU:hun tuotavissa valkuaiskasveissa esiintyviä vähäisiä GMO-määriä; muistuttaa, että soijan tuonnin rajoittaminen aiheuttaa EU:n karjatalous- ja rehualalle ylimääräisiä kustannuksia ja vaarantaa kotimaisen lihantuotannon taloudellisen elinkelpoisuuden;

| 10. | kehottaa komissiota harkitsemaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuutta lisätä uudistettua YMP:tä ja sen jälkeistä aikaa koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin valkuaiskasveja käyttävän viljelykierron edistämisen keinona välttää kasvitauteja ja keinona osaltaan edistää parempia maatalouskäytäntöjä ja vastata uusiin haasteisiin, joita ovat muun muassa elintarviketurva, ilmastonmuutos ja luonnonvarojen hallinta; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota harkitsemaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuutta lisätä uudistettua YMP:tä ja sen jälkeistä aikaa koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin valkuaiskasveja käyttävän viljelykierron edistämisen keinona välttää kasvitauteja ja keinona osaltaan edistää parempia maatalouskäytäntöjä ja vastata uusiin haasteisiin, joita ovat muun muassa elintarviketurva, ilmastonmuutos ja luonnonvarojen hallinta;

| 11. | kehottaa komissiota toteuttamaan aiheellisia toimenpiteitä, jotta voidaan luoda markkinaolosuhteet, jotka suosivat paikallista tuotantoa suhteessa tuontituotteisiin ja jotka täyttävät rehuteollisuuden vaatimukset, mukaan lukien GMO:ista vapaiden lyhyiden toimitusketjujen ja sertifioidun tuotannon mallien käyttöönotto; tunnustaa, että paikallinen viljely ja lähiviljely ovat ympäristön kannalta edullisempia; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota toteuttamaan aiheellisia toimenpiteitä, jotta voidaan luoda markkinaolosuhteet, jotka suosivat paikallista tuotantoa suhteessa tuontituotteisiin ja jotka täyttävät rehuteollisuuden vaatimukset, mukaan lukien GMO:ista vapaiden lyhyiden toimitusketjujen ja sertifioidun tuotannon mallien käyttöönotto; tunnustaa, että paikallinen viljely ja lähiviljely ovat ympäristön kannalta edullisempia;

| 12. | kehottaa komissiota esittämään parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen, jolla sallitaan yksimahaisten eläinten (siat ja siipikarja) teurasjätteestä saatavan eläinproteiinin käyttö sillä edellytyksellä, että ainesosat ovat peräisin lihasta, joka on hyväksytty ihmisravinnoksi, ja että lajin sisäisen kierrätyksen ja pakotetun kannibalismin kielto pidetään täysin voimassa ja sitä valvotaan, |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota esittämään parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen, jolla sallitaan yksimahaisten eläinten (siat ja siipikarja) teurasjätteestä saatavan eläinproteiinin käyttö sillä edellytyksellä, että ainesosat ovat peräisin lihasta, joka on hyväksytty ihmisravinnoksi, ja että lajin sisäisen kierrätyksen ja pakotetun kannibalismin kielto pidetään täysin voimassa ja sitä valvotaan,

| 13. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön erityisen puiteohjelman hajautetulle maatalouden ja maaseudun kehittämisen tutkimukselle sekä kehittämään eurooppalaista ja kansainvälistä yhteistyötä, mukaan luettuina tiloilla toteutettavat koulutusohjelmat, joissa käsitellään paikallisesti mukautettujen valkuaiskasvien parannettua jalostusta ja joilla tehdään siitä innovointiala eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ottamaan käyttöön erityisen puiteohjelman hajautetulle maatalouden ja maaseudun kehittämisen tutkimukselle sekä kehittämään eurooppalaista ja kansainvälistä yhteistyötä, mukaan luettuina tiloilla toteutettavat koulutusohjelmat, joissa käsitellään paikallisesti mukautettujen valkuaiskasvien parannettua jalostusta ja joilla tehdään siitä innovointiala eri jäsenvaltioissa;

| 14. | kehottaa komissiota ehdottamaan johdonmukaista yleistä poliittista lähestymistapaa, joka koskee maatalouden ympäristönormien soveltamista unionissa myytäviin elintarvikkeisiin geenimuunneltujen valkuaiskasvien tuonnin osalta; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota ehdottamaan johdonmukaista yleistä poliittista lähestymistapaa, joka koskee maatalouden ympäristönormien soveltamista unionissa myytäviin elintarvikkeisiin geenimuunneltujen valkuaiskasvien tuonnin osalta;

| 15. | kehottaa komissiota perustamaan Euroopan unioniin tuotavien valkuaiskasvien alkuperää koskevan seurantamekanismin, jolla selvitettäisiin erityisesti alkuperämaassa sovellettavien viljelykäytäntöjen kestävyys (kuten maankäytön muutokset ja veden käytön kestävyys) sekä maatalousteknologian käyttö; painottaa, että tätä varten tarvitaan myös itse paikalla tehtäviä säännöllisiä tarkastuksia; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota perustamaan Euroopan unioniin tuotavien valkuaiskasvien alkuperää koskevan seurantamekanismin, jolla selvitettäisiin erityisesti alkuperämaassa sovellettavien viljelykäytäntöjen kestävyys (kuten maankäytön muutokset ja veden käytön kestävyys) sekä maatalousteknologian käyttö; painottaa, että tätä varten tarvitaan myös itse paikalla tehtäviä säännöllisiä tarkastuksia;

| 16. | kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta sisällyttää YMP:n uudistamista koskeviin lainsäädäntöehdotuksiinsa tuen maanviljelijöille, jotka viljelevät valkuaiskasveja viljelykiertojärjestelmissä, jotka auttavat vähentämään kasvihuonekaasuja ja EU:n valkuaiskasvivajetta ja parantavat sairauksien torjuntaa ja maaperän viljavuutta; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta sisällyttää YMP:n uudistamista koskeviin lainsäädäntöehdotuksiinsa tuen maanviljelijöille, jotka viljelevät valkuaiskasveja viljelykiertojärjestelmissä, jotka auttavat vähentämään kasvihuonekaasuja ja EU:n valkuaiskasvivajetta ja parantavat sairauksien torjuntaa ja maaperän viljavuutta;

| 17. | pyytää komissiota esittämään kannustimiin perustuvia toimenpiteitä, joilla edistetään kesantomaan ottamista tuotantoon, mikä voisi edistää merkittävästi EU:n valkuaisvajeen vähentämistä; |
| --- | --- |

17.

pyytää komissiota esittämään kannustimiin perustuvia toimenpiteitä, joilla edistetään kesantomaan ottamista tuotantoon, mikä voisi edistää merkittävästi EU:n valkuaisvajeen vähentämistä;

*

* *

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

18.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 147, 18.6.1993, s. 25.

(2)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/protein_crops/index_en.htm)

(3)  EYVL L 162, 12.6.1982, s. 28.

(4)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 1.

(5)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1.

(6)  EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16.

(7)  EUVL L 316, 2.12.2009, s. 27.

(8)  EUVL L 229, 1.9.2009, s. 1.

(9)  EUVL C 66 E, 20.3.2009, s. 29.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/65

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011Naisten ja miesten tasa-arvo – 2010

P7_TA(2011)0085

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2010 (2010/2138(INI))

2012/C 199 E/08

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan 2 alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 157 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan 2 alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 157 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus),

| — | ottaa huomioon Tukholman ohjelman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tukholman ohjelman (1),

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun direktiivin 2000/43/EY (2), yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun direktiivin 2000/78/EY (3) sekä miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun direktiivin 2000/43/EY (2), yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun direktiivin 2000/78/EY (3) sekä miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (4),

| — | ottaa huomioon naisten ja miesten tasa-arvoa Euroopan unionissa käsittelevät komission vuosikertomukset 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 ja 2008 (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071, KOM(2007)0049) ja KOM(2008)0010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten ja miesten tasa-arvoa Euroopan unionissa käsittelevät komission vuosikertomukset 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 ja 2008 (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071, KOM(2007)0049) ja KOM(2008)0010),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2009 annetun komission kertomuksen naisten ja miesten tasa-arvosta – 2010 (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2009 annetun komission kertomuksen naisten ja miesten tasa-arvosta – 2010 (KOM(2009)0694),

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (uudelleenlaadittu toisinto) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (uudelleenlaadittu toisinto) (5),

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta 7. heinäkuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/41/EU (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta 7. heinäkuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/41/EU (6),

| — | ottaa huomioon BusinessEuropen, UEAPMEn, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta 8. maaliskuuta 2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/18/EU (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon BusinessEuropen, UEAPMEn, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta 8. maaliskuuta 2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/18/EU (7),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Työ- ja yksityiselämän tasapainon parantaminen: enemmän tukea työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen” (KOM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Työ- ja yksityiselämän tasapainon parantaminen: enemmän tukea työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen” (KOM(2008)0635),

| — | ottaa huomioon televisio ilman rajoja -direktiivin 89/552/ETY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon televisio ilman rajoja -direktiivin 89/552/ETY,

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission kertomuksen ”Esikouluikäisten lasten hoitojärjestelyjä koskevien Barcelonan tavoitteiden täytäntöönpano” (KOM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission kertomuksen ”Esikouluikäisten lasten hoitojärjestelyjä koskevien Barcelonan tavoitteiden täytäntöönpano” (KOM(2008)0638),

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission kertomuksen ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission kertomuksen ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (KOM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen vuodelta 1979 sekä YK:n Pekingin toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen vuodelta 1979 sekä YK:n Pekingin toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon 23. ja 24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. ja 24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen,

| — | ottaa huomioon naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän Euroopan komission neuvoa-antavan komitean toiminnan ja sen 22. maaliskuuta 2007 antaman lausunnon sukupuolten välisestä palkkakuilusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän Euroopan komission neuvoa-antavan komitean toiminnan ja sen 22. maaliskuuta 2007 antaman lausunnon sukupuolten välisestä palkkakuilusta,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun muistion ihmisoikeuksista ja sukupuoli-identiteetistä (”Human rights and gender identity”) (2009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun muistion ihmisoikeuksista ja sukupuoli-identiteetistä (”Human rights and gender identity”) (2009),

| — | ottaa huomioon perusoikeusviraston raportin homofobiasta, transfobiasta ja sukupuolisen suuntautumisen ja sukupuoli-identiteetin perusteella tapahtuvasta syrjinnästä (2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeusviraston raportin homofobiasta, transfobiasta ja sukupuolisen suuntautumisen ja sukupuoli-identiteetin perusteella tapahtuvasta syrjinnästä (2010),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (8),

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2009 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2009 (9),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman talouden taantumaan ja rahoituskriisiin liittyvistä sukupuolinäkökulmista (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman talouden taantumaan ja rahoituskriisiin liittyvistä sukupuolinäkökulmista (10),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman 2006–2010 tulosten arvioinnista ja suosituksista jatkotoimiksi (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman 2006–2010 tulosten arvioinnista ja suosituksista jatkotoimiksi (11),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman epävarmassa asemassa olevista naistyöntekijöistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman epävarmassa asemassa olevista naistyöntekijöistä,

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelmasta 2006–2010 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelmasta 2006–2010 (12),

| — | ottaa huomioon 3. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta – 2008 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta – 2008 (13),

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2008 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2008 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta (14),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman mainonnan vaikutuksesta kuluttajien käyttäytymiseen (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman mainonnan vaikutuksesta kuluttajien käyttäytymiseen (15),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0029/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0029/2011),

| A. | ottaa huomioon, että naisten ja miesten tasa-arvo on yksi EU:n perusperiaatteista ja se on tunnustettu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa; ottaa huomioon, että naiset ja miehet ovat yhä eriarvoisia monessa suhteessa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että naisten ja miesten tasa-arvo on yksi EU:n perusperiaatteista ja se on tunnustettu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa; ottaa huomioon, että naiset ja miehet ovat yhä eriarvoisia monessa suhteessa,

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni ei ole säästynyt talous- ja finanssikriisiltä, joka on vienyt työpaikkoja niin naisilta kuin miehiltä ja vaikuttanut erityisesti naisten taloudelliseen asemaan ja jonka vaikutukset kohdistuvat pitkällä aikavälillä todennäköisesti enemmän naisten työllisyyteen, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni ei ole säästynyt talous- ja finanssikriisiltä, joka on vienyt työpaikkoja niin naisilta kuin miehiltä ja vaikuttanut erityisesti naisten taloudelliseen asemaan ja jonka vaikutukset kohdistuvat pitkällä aikavälillä todennäköisesti enemmän naisten työllisyyteen,

| C. | ottaa huomioon, että miesten ja naisten tasa-arvo vaikuttaa myönteisesti tuottavuuteen ja talouskasvuun ja lisää naisten osallistumista työmarkkinoille, mikä puolestaan tuo lukuisia sosiaalisia ja taloudellisia etuja, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että miesten ja naisten tasa-arvo vaikuttaa myönteisesti tuottavuuteen ja talouskasvuun ja lisää naisten osallistumista työmarkkinoille, mikä puolestaan tuo lukuisia sosiaalisia ja taloudellisia etuja,

| D. | katsoo, että tarvitaan sukupuolen mukaan jaoteltuja tilastotietoja, jotta voidaan vertailla kriisin vaikutuksia naisiin ja miehiin; katsoo, että Euroopan tasa-arvoinstituutilla on merkittävästi valmiuksia toimia tällä alalla ja että tarvitaan tilastotietoja, jotta voidaan arvioida köyhyyden vaikutuksia naisten ja etenkin ikääntyneiden naisten terveyteen, sillä on tärkeää taata naisten terveyden suojelu, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että tarvitaan sukupuolen mukaan jaoteltuja tilastotietoja, jotta voidaan vertailla kriisin vaikutuksia naisiin ja miehiin; katsoo, että Euroopan tasa-arvoinstituutilla on merkittävästi valmiuksia toimia tällä alalla ja että tarvitaan tilastotietoja, jotta voidaan arvioida köyhyyden vaikutuksia naisten ja etenkin ikääntyneiden naisten terveyteen, sillä on tärkeää taata naisten terveyden suojelu,

| E. | ottaa huomioon, että naisten työttömyysaste arvioidaan usein liian alhaiseksi, koska työelämän ulkopuolella olevia (työelämän ulkopuolella olevista 63 miljoonasta 25-64-vuotiaasta 2/3 on naisia) ja osa-aikaisesti työttömiä, joiden määrä on kuitenkin suuri, ei lasketa mukaan työttömyyslukuihin, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että naisten työttömyysaste arvioidaan usein liian alhaiseksi, koska työelämän ulkopuolella olevia (työelämän ulkopuolella olevista 63 miljoonasta 25-64-vuotiaasta 2/3 on naisia) ja osa-aikaisesti työttömiä, joiden määrä on kuitenkin suuri, ei lasketa mukaan työttömyyslukuihin,

| F. | ottaa huomioon, että työllisyysaste on maaseudulla muita alueita alhaisempi; ottaa lisäksi huomioon, että monet naisista eivät koskaan ole virallisesti työmarkkinoilla eikä heitä siten myöskään rekisteröidä työttömiksi tai sisällytetä työttömyystilastoihin, mikä aiheuttaa tiettyjä taloudellisia ja juridisia ongelmia äitiys- ja sairausloman ja eläkeoikeuksien kertymisen ja sosiaaliturvan suhteen sekä ongelmia avioeron yhteydessä; ottaa huomioon, että maaseutualueet kärsivät pahoin laadukkaiden työpaikkojen puutteesta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että työllisyysaste on maaseudulla muita alueita alhaisempi; ottaa lisäksi huomioon, että monet naisista eivät koskaan ole virallisesti työmarkkinoilla eikä heitä siten myöskään rekisteröidä työttömiksi tai sisällytetä työttömyystilastoihin, mikä aiheuttaa tiettyjä taloudellisia ja juridisia ongelmia äitiys- ja sairausloman ja eläkeoikeuksien kertymisen ja sosiaaliturvan suhteen sekä ongelmia avioeron yhteydessä; ottaa huomioon, että maaseutualueet kärsivät pahoin laadukkaiden työpaikkojen puutteesta,

| G. | ottaa huomioon, että naiset ovat työmarkkinoilla epäsuotuisassa asemassa, mihin ovat syynä osa-aikaiset työsuhteet, itsestä riippumaton työn määräaikaisuus ja erityisesti miehiä pienemmät palkat; katsoo, että tämä epätasa-arvo heijastuu eläkkeisiin, minkä vuoksi köyhyys uhkaa naisia enemmän kuin miehiä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että naiset ovat työmarkkinoilla epäsuotuisassa asemassa, mihin ovat syynä osa-aikaiset työsuhteet, itsestä riippumaton työn määräaikaisuus ja erityisesti miehiä pienemmät palkat; katsoo, että tämä epätasa-arvo heijastuu eläkkeisiin, minkä vuoksi köyhyys uhkaa naisia enemmän kuin miehiä,

| H. | ottaa huomioon, että naisten ja miesten palkkaero Euroopan unionissa on edelleen keskimäärin 18 prosenttia, ylittää 25 prosenttia joissakin jäsenvaltioissa ja on yhdessä jäsenvaltiossa jopa 30 prosenttia ja että toteutetuista toimista ja saavutetusta edistyksestä huolimatta palkkakuilu kaventuu hyvin hitaasti, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että naisten ja miesten palkkaero Euroopan unionissa on edelleen keskimäärin 18 prosenttia, ylittää 25 prosenttia joissakin jäsenvaltioissa ja on yhdessä jäsenvaltiossa jopa 30 prosenttia ja että toteutetuista toimista ja saavutetusta edistyksestä huolimatta palkkakuilu kaventuu hyvin hitaasti,

| I. | katsoo, että äitiys ei saisi olla esteenä naisten urakehitykselle, ja toteaa tilastojen osoittavan selvästi, että naiset, joilla on lapsia, eivät käy työssä yhtä paljon kuin lapsettomat naiset, kun taas lapsiperheiden isät käyvät työssä enemmän kuin lapsettomat miehet, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että äitiys ei saisi olla esteenä naisten urakehitykselle, ja toteaa tilastojen osoittavan selvästi, että naiset, joilla on lapsia, eivät käy työssä yhtä paljon kuin lapsettomat naiset, kun taas lapsiperheiden isät käyvät työssä enemmän kuin lapsettomat miehet,

| J. | ottaa huomioon, että Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kokouksessa jäsenvaltioita kehotettiin tarjoamaan päivähoitopalveluja vuoteen 2010 mennessä vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista, mutta toteaa, että monissa maissa näitä julkisin varoin rahoitettuja palveluja on edelleen tarjolla liian vähän, mikä vaikuttaa erityisen kielteisesti epäsuotuisassa asemassa oleviin perheisiin, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kokouksessa jäsenvaltioita kehotettiin tarjoamaan päivähoitopalveluja vuoteen 2010 mennessä vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista, mutta toteaa, että monissa maissa näitä julkisin varoin rahoitettuja palveluja on edelleen tarjolla liian vähän, mikä vaikuttaa erityisen kielteisesti epäsuotuisassa asemassa oleviin perheisiin,

| K. | ottaa huomioon, että naisten työllisyysaste korreloi sen kanssa, kuinka paljon perhevastuu on jakautunut heille; ottaa huomioon, että yli 20 miljoonalla eurooppalaisella (joista kaksi kolmasosaa on naisia) on hoitovastuu aikuisesta huollettavasta henkilöstä, mikä estää heitä käymästä kokopäivätyössä; ottaa huomioon, että tämä ilmiö uhkaa voimistua väestön ikääntyessä, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että naisten työllisyysaste korreloi sen kanssa, kuinka paljon perhevastuu on jakautunut heille; ottaa huomioon, että yli 20 miljoonalla eurooppalaisella (joista kaksi kolmasosaa on naisia) on hoitovastuu aikuisesta huollettavasta henkilöstä, mikä estää heitä käymästä kokopäivätyössä; ottaa huomioon, että tämä ilmiö uhkaa voimistua väestön ikääntyessä,

| L. | katsoo, että lasten, vanhusten ja muiden huollettavien hoitopalvelujen saatavuus on olennaista, jotta miehet ja naiset voivat osallistua työmarkkinoille ja koulutukseen yhdenvertaisesti, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että lasten, vanhusten ja muiden huollettavien hoitopalvelujen saatavuus on olennaista, jotta miehet ja naiset voivat osallistua työmarkkinoille ja koulutukseen yhdenvertaisesti,

| M. | ottaa huomioon, että naisilla on paljon suurempi vastuu kotitöistä kuin miehillä eikä tätä arvosteta rahallisesti tai pidetä muutenkaan arvokkaana, ja että kotona tehtävä työ lasten, sairaiden tai vanhusten hoitamiseksi on vaikeaa ja palkatonta työtä, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että naisilla on paljon suurempi vastuu kotitöistä kuin miehillä eikä tätä arvosteta rahallisesti tai pidetä muutenkaan arvokkaana, ja että kotona tehtävä työ lasten, sairaiden tai vanhusten hoitamiseksi on vaikeaa ja palkatonta työtä,

| N. | katsoo, että on välttämätöntä torjua koulutuksessa vallitsevia sukupuolistereotypioita, jotka usein ohjaavat lapsia valitsemaan koulussa ja yliopistossa sellaisia oppiaineita, jotka mielletään perinteisesti naisten tai miesten työksi; katsoo, että on tärkeää huolehtia koulun- ja ammatinvalinnan monipuolistumisesta, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että on välttämätöntä torjua koulutuksessa vallitsevia sukupuolistereotypioita, jotka usein ohjaavat lapsia valitsemaan koulussa ja yliopistossa sellaisia oppiaineita, jotka mielletään perinteisesti naisten tai miesten työksi; katsoo, että on tärkeää huolehtia koulun- ja ammatinvalinnan monipuolistumisesta,

| O. | katsoo, että luonnontieteitä – etenkin matematiikkaa ja tietotekniikkaa – edustaville aloille hakeutuvien naisten ja tyttöjen määrä on edelleen erittäin alhainen, mikä voimistaa alakohtaista eriytymistä, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että luonnontieteitä – etenkin matematiikkaa ja tietotekniikkaa – edustaville aloille hakeutuvien naisten ja tyttöjen määrä on edelleen erittäin alhainen, mikä voimistaa alakohtaista eriytymistä,

| P. | katsoo, että kriisi voi pahentaa entisestään naisten ja miesten välistä ala- ja ammattikohtaista eriytymistä, joka ei ole pelkästään pysynyt ennallaan, vaan sen sijaan korostuu joissakin maissa, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että kriisi voi pahentaa entisestään naisten ja miesten välistä ala- ja ammattikohtaista eriytymistä, joka ei ole pelkästään pysynyt ennallaan, vaan sen sijaan korostuu joissakin maissa,

| Q. | ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategiassa painopisteiksi asetettiin ekologinen rakennemuutos, uusiutuvat energianlähteet, luonnontieteet ja teknologiaintensiiviset vihreät työpaikat uuden kestävän talouden luomiseksi; pitää naisten aktiivista osallistumista ja paluuta työmarkkinoille ratkaisevan tärkeinä, jotta voidaan saavuttaa naisten ja miesten 75 prosentin työllisyystavoite, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategiassa painopisteiksi asetettiin ekologinen rakennemuutos, uusiutuvat energianlähteet, luonnontieteet ja teknologiaintensiiviset vihreät työpaikat uuden kestävän talouden luomiseksi; pitää naisten aktiivista osallistumista ja paluuta työmarkkinoille ratkaisevan tärkeinä, jotta voidaan saavuttaa naisten ja miesten 75 prosentin työllisyystavoite,

| R. | ottaa huomioon, että naisia valmistuu yliopistoista enemmän kuin miehiä (58,9 prosenttia tutkinnon suorittaneista on naisia), mutta heidän palkkansa ovat edelleen keskimäärin 18 prosenttia alhaisemmat kuin miesten palkat ja heitä on miehiä vähemmän yritysten, julkisen hallinnon ja poliittisten elinten johtotehtävissä, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että naisia valmistuu yliopistoista enemmän kuin miehiä (58,9 prosenttia tutkinnon suorittaneista on naisia), mutta heidän palkkansa ovat edelleen keskimäärin 18 prosenttia alhaisemmat kuin miesten palkat ja heitä on miehiä vähemmän yritysten, julkisen hallinnon ja poliittisten elinten johtotehtävissä,

| S. | toteaa, että vuonna 2008 perustettu poliittisina ja taloudellisina päätöksentekijöinä toimivien naisten eurooppalainen verkosto voi myötävaikuttaa siihen, että naisten ja miesten osuus johtotehtävissä tasapainottuu, |
| --- | --- |

S.

toteaa, että vuonna 2008 perustettu poliittisina ja taloudellisina päätöksentekijöinä toimivien naisten eurooppalainen verkosto voi myötävaikuttaa siihen, että naisten ja miesten osuus johtotehtävissä tasapainottuu,

| T. | katsoo, että naisten ja miesten tasa-arvon saavuttaminen yhteiskunnassa edellyttää, että naisten poliittinen edustus lisääntyy sekä Euroopan tasolla että kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa naisten prosentuaalinen osuus kansallisen parlamentin jäsenistä on alle 15 prosenttia, |
| --- | --- |

T.

katsoo, että naisten ja miesten tasa-arvon saavuttaminen yhteiskunnassa edellyttää, että naisten poliittinen edustus lisääntyy sekä Euroopan tasolla että kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa naisten prosentuaalinen osuus kansallisen parlamentin jäsenistä on alle 15 prosenttia,

| U. | ottaa huomioon, että naisiin kohdistuvat positiiviset toimet ovat osoittautuneet tärkeiksi keinoiksi varmistaa naisten täysipainoinen osallistuminen työelämään ja yleensä yhteiskuntaan, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että naisiin kohdistuvat positiiviset toimet ovat osoittautuneet tärkeiksi keinoiksi varmistaa naisten täysipainoinen osallistuminen työelämään ja yleensä yhteiskuntaan,

| V. | ottaa huomioon, että köyhyys on keskeytyvien työurien, alemman palkkatason ja pienempien eläkkeiden vuoksi suurempi uhka naisille kuin miehille; katsoo, että köyhyyden torjumiselle omistetun eurooppalaisen teemavuoden yhteydessä ei ole riittävästi puututtu naisten köyhyyden perimmäisiin syihin, |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että köyhyys on keskeytyvien työurien, alemman palkkatason ja pienempien eläkkeiden vuoksi suurempi uhka naisille kuin miehille; katsoo, että köyhyyden torjumiselle omistetun eurooppalaisen teemavuoden yhteydessä ei ole riittävästi puututtu naisten köyhyyden perimmäisiin syihin,

| W. | ottaa huomioon, että vuosi 2011 on vapaaehtoistyön teemavuosi, ja korostaa, että naisten ja miesten tasa-arvon periaatteen edistäminen vapaaehtoistyön ohjelmissa voisi olla myönteinen kehityskulku, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että vuosi 2011 on vapaaehtoistyön teemavuosi, ja korostaa, että naisten ja miesten tasa-arvon periaatteen edistäminen vapaaehtoistyön ohjelmissa voisi olla myönteinen kehityskulku,

| X. | ottaa huomioon, että vähemmistöryhmiin kuuluvat naiset ja erityisesti romaninaiset joutuvat säännöllisesti monenlaisen ja monin perustein tapahtuvan syrjinnän kohteeksi ja ovat heikommassa asemassa paitsi valtaväestöön kuuluviin naisiin nähden myös verrattuna samaan etniseen väestöön kuuluviin miehiin ja että he ovat erityisen suuressa syrjäytymisvaarassa, |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että vähemmistöryhmiin kuuluvat naiset ja erityisesti romaninaiset joutuvat säännöllisesti monenlaisen ja monin perustein tapahtuvan syrjinnän kohteeksi ja ovat heikommassa asemassa paitsi valtaväestöön kuuluviin naisiin nähden myös verrattuna samaan etniseen väestöön kuuluviin miehiin ja että he ovat erityisen suuressa syrjäytymisvaarassa,

| Y. | katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta loukkaa heidän perusoikeuksiaan, ei tunne maantieteellisiä, taloudellisia, kulttuurisia eikä yhteiskunnallisia rajoja ja on tasa-arvon toteutumisen suurin este; ottaa huomioon, että arviolta 20–25 prosenttia naisista kokee fyysistä väkivaltaa elämänsä aikana; katsoo, että henkinen väkivalta voi olla yhtä tuhoisaa kuin fyysinen väkivalta, |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta loukkaa heidän perusoikeuksiaan, ei tunne maantieteellisiä, taloudellisia, kulttuurisia eikä yhteiskunnallisia rajoja ja on tasa-arvon toteutumisen suurin este; ottaa huomioon, että arviolta 20–25 prosenttia naisista kokee fyysistä väkivaltaa elämänsä aikana; katsoo, että henkinen väkivalta voi olla yhtä tuhoisaa kuin fyysinen väkivalta,

| Z. | toteaa, että Euroopan parlamentti on useaan kertaan ilmoittanut kannattavansa naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisen eurooppalaisen teemavuoden järjestämistä, |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että Euroopan parlamentti on useaan kertaan ilmoittanut kannattavansa naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisen eurooppalaisen teemavuoden järjestämistä,

| AA. | ottaa huomioon, että naiset kohtaavat monenlaista syrjintää ja ovat alttiimpia sosiaaliselle syrjäytymiselle, köyhyydelle ja äärimmäisille ihmisoikeusloukkauksille, esimerkiksi ihmiskaupalle, erityisesti jos he eivät kuulu valtaväestöön, |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että naiset kohtaavat monenlaista syrjintää ja ovat alttiimpia sosiaaliselle syrjäytymiselle, köyhyydelle ja äärimmäisille ihmisoikeusloukkauksille, esimerkiksi ihmiskaupalle, erityisesti jos he eivät kuulu valtaväestöön,

| 1. | muistuttaa, että kriisi koetteli aluksi pahimmin teollisuuden ja rakennusalan miesvaltaisia sektoreita, mutta sittemmin kriisi on laajentunut sellaisille aloille, joilla työskentelee tasaisemmin molempien sukupuolten edustajia, ja toteaa tämän lisänneen naisten työttömyyttä; korostaa, että palkat ovat laskeneet eniten naisvaltaisilla palvelualoilla ja valtion talousarviosta rahoitetuilla aloilla, joilla suurin osa työntekijöistä on naisia, ja että tämän vuoksi naiset saavat pienempää eläkettä, mikä johtaa siihen, että köyhyys on korkeampi ikääntyneiden naisten keskuudessa; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että kriisi koetteli aluksi pahimmin teollisuuden ja rakennusalan miesvaltaisia sektoreita, mutta sittemmin kriisi on laajentunut sellaisille aloille, joilla työskentelee tasaisemmin molempien sukupuolten edustajia, ja toteaa tämän lisänneen naisten työttömyyttä; korostaa, että palkat ovat laskeneet eniten naisvaltaisilla palvelualoilla ja valtion talousarviosta rahoitetuilla aloilla, joilla suurin osa työntekijöistä on naisia, ja että tämän vuoksi naiset saavat pienempää eläkettä, mikä johtaa siihen, että köyhyys on korkeampi ikääntyneiden naisten keskuudessa;

| 2. | toteaa, että maissa, joissa naisten ja miesten yhdenvertainen kohtelu työmarkkinoilla on toteutunut, sillä on ollut myönteinen vaikutus maan taloudellis-sosiaaliseen kehitykseen, ja näin ollen ei kriisiaikoina saisi luopua tasa-arvopolitiikasta, ja että jäsenvaltioiden ja komission ilmaisemasta halukkuudesta huolimatta ei toistaiseksi ole onnistuttu saavuttamaan johdonmukaisesti yhdenvertaisia edellytyksiä; korostaa, että taantuma on pahentanut koko viime vuosikymmenen ajan jatkunutta kehitystä eli naisten ajautumista köyhyyteen, työttömyyteen tai epävarmaan työhön paljon miehiä useammin, mikä lisää köyhyyden naisistumista EU:ssa; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että maissa, joissa naisten ja miesten yhdenvertainen kohtelu työmarkkinoilla on toteutunut, sillä on ollut myönteinen vaikutus maan taloudellis-sosiaaliseen kehitykseen, ja näin ollen ei kriisiaikoina saisi luopua tasa-arvopolitiikasta, ja että jäsenvaltioiden ja komission ilmaisemasta halukkuudesta huolimatta ei toistaiseksi ole onnistuttu saavuttamaan johdonmukaisesti yhdenvertaisia edellytyksiä; korostaa, että taantuma on pahentanut koko viime vuosikymmenen ajan jatkunutta kehitystä eli naisten ajautumista köyhyyteen, työttömyyteen tai epävarmaan työhön paljon miehiä useammin, mikä lisää köyhyyden naisistumista EU:ssa;

| 3. | korostaa, että Lissabonin strategiassa pyritään siihen, että 60 prosenttia työkykyisistä naisista integroidaan työmarkkinoille ja että samalla väestöpoliittisilla toimilla olisi pyrittävä nostamaan syntyvyyttä, jotta voidaan vastata tulevaisuuden haasteisiin; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että Lissabonin strategiassa pyritään siihen, että 60 prosenttia työkykyisistä naisista integroidaan työmarkkinoille ja että samalla väestöpoliittisilla toimilla olisi pyrittävä nostamaan syntyvyyttä, jotta voidaan vastata tulevaisuuden haasteisiin;

| 4. | korostaa, että naisten osallistuminen työmarkkinoille on talouskasvun näkökulmasta positiivista; panee merkille, että OECD:n tilastojen mukaan naisten osuus vuosittaisesta talouskasvusta vuosina 1995–2008 oli neljännes; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että naisten osallistuminen työmarkkinoille on talouskasvun näkökulmasta positiivista; panee merkille, että OECD:n tilastojen mukaan naisten osuus vuosittaisesta talouskasvusta vuosina 1995–2008 oli neljännes;

| 5. | korostaa, että työttömäksi joutuvilla naisilla on suurempi riski jäädä ilman uutta työpaikkaa; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että työttömäksi joutuvilla naisilla on suurempi riski jäädä ilman uutta työpaikkaa;

| 6. | kehottaa asettamaan tavoitteita naisten osallistumiselle sellaiseen toimintaan tai sellaisille aloille tai tasoille, joille heillä ei ole aikaisemmin ollut pääsyä ja joilla he ovat edelleen aliedustettuina, siten että tarjotaan työnantajille tietoa ja motivoidaan heitä ottamaan työhön naisia ja edistämään heidän uraansa erityisesti mainituilla aloilla ja mainituissa luokissa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa asettamaan tavoitteita naisten osallistumiselle sellaiseen toimintaan tai sellaisille aloille tai tasoille, joille heillä ei ole aikaisemmin ollut pääsyä ja joilla he ovat edelleen aliedustettuina, siten että tarjotaan työnantajille tietoa ja motivoidaan heitä ottamaan työhön naisia ja edistämään heidän uraansa erityisesti mainituilla aloilla ja mainituissa luokissa;

| 7. | korostaa, että on kiinnitettävä paljon enemmän huomiota naisten eläkkeiden riittävyyteen, sillä työssäkäyvät naiset keskeyttävät työuransa miehiä useammin hoitaakseen lapsia ja sairaita tai ikääntyneitä omaisia, ja että perheen hyväksi tekemiensä sitoumusten takia naiset joutuvat miehiä useammin tekemään osa-aikatyötä tai työskentelemään epävarmoissa työsuhteissa; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että on kiinnitettävä paljon enemmän huomiota naisten eläkkeiden riittävyyteen, sillä työssäkäyvät naiset keskeyttävät työuransa miehiä useammin hoitaakseen lapsia ja sairaita tai ikääntyneitä omaisia, ja että perheen hyväksi tekemiensä sitoumusten takia naiset joutuvat miehiä useammin tekemään osa-aikatyötä tai työskentelemään epävarmoissa työsuhteissa;

| 8. | kehottaa laatimaan täsmällisiä tilastoja, joiden avulla kriisin vaikutuksia naisiin voidaan mitata ja esittää määrällisesti, sekä päivittämään ja arvioimaan säännöllisesti uudelleen näissä tilastoissa käytettäviä sukupuolen mukaan jaoteltuja indikaattoreita; toteaa lisäksi, että näiden tilastojen avulla olisi voitava puuttua tarkemmin sekä suhdanneongelmiin että rakenteellisiin ongelmiin ja siten auttaa selviytymään kriisistä ja edistää hyvien käytäntöjen leviämistä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa laatimaan täsmällisiä tilastoja, joiden avulla kriisin vaikutuksia naisiin voidaan mitata ja esittää määrällisesti, sekä päivittämään ja arvioimaan säännöllisesti uudelleen näissä tilastoissa käytettäviä sukupuolen mukaan jaoteltuja indikaattoreita; toteaa lisäksi, että näiden tilastojen avulla olisi voitava puuttua tarkemmin sekä suhdanneongelmiin että rakenteellisiin ongelmiin ja siten auttaa selviytymään kriisistä ja edistää hyvien käytäntöjen leviämistä;

| 9. | kritisoi sitä, että talouden elvyttämistä koskevat hankkeet kohdistuvat lähinnä miesvaltaisille aloille; korostaa, että epätasa-arvo vain lisääntyy eikä vähene, jos miesten työllisyyden turvaamista tuetaan enemmän kuin naisten; pitää tärkeänä sisällyttää sukupuolten tasa-arvoon liittyvät toimintalinjat kriisin torjumiseksi tarkoitettuihin eurooppalaisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin elvytyssuunnitelmiin; |
| --- | --- |

9.

kritisoi sitä, että talouden elvyttämistä koskevat hankkeet kohdistuvat lähinnä miesvaltaisille aloille; korostaa, että epätasa-arvo vain lisääntyy eikä vähene, jos miesten työllisyyden turvaamista tuetaan enemmän kuin naisten; pitää tärkeänä sisällyttää sukupuolten tasa-arvoon liittyvät toimintalinjat kriisin torjumiseksi tarkoitettuihin eurooppalaisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin elvytyssuunnitelmiin;

| 10. | ottaa huomioon, että sekä miesten että naisten työllisyysaste on maaseudulla muita alueita alhaisempi ja että tämän vuoksi maaseudulla elävillä ihmisillä on heikommat mahdollisuudet saada laadukkaita työpaikkoja; toteaa, että lisäksi useat naiset eivät ole mukana virallisilla työmarkkinoilla eikä heitä siten myöskään rekisteröidä työttömiksi, mikä aiheuttaa tiettyjä taloudellisia ja juridisia ongelmia äitiys- ja sairausloman ja eläkeoikeuksien kertymisen suhteen; |
| --- | --- |

10.

ottaa huomioon, että sekä miesten että naisten työllisyysaste on maaseudulla muita alueita alhaisempi ja että tämän vuoksi maaseudulla elävillä ihmisillä on heikommat mahdollisuudet saada laadukkaita työpaikkoja; toteaa, että lisäksi useat naiset eivät ole mukana virallisilla työmarkkinoilla eikä heitä siten myöskään rekisteröidä työttömiksi, mikä aiheuttaa tiettyjä taloudellisia ja juridisia ongelmia äitiys- ja sairausloman ja eläkeoikeuksien kertymisen suhteen;

| 11. | korostaa, että nykyinen talouskriisi on vaikuttanut haitallisesti työntekijöihin; panee merkille, että viimeaikaisesta naisten koulutustason kohoamisesta huolimatta ja vaikka naisia on nykyisin miehiä enemmän yliopistoista valmistuvien joukossa, useat naiset joutuvat yhä toimimaan vähempiarvoisissa tehtävissä, joissa palkat ovat pienempiä; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että nykyinen talouskriisi on vaikuttanut haitallisesti työntekijöihin; panee merkille, että viimeaikaisesta naisten koulutustason kohoamisesta huolimatta ja vaikka naisia on nykyisin miehiä enemmän yliopistoista valmistuvien joukossa, useat naiset joutuvat yhä toimimaan vähempiarvoisissa tehtävissä, joissa palkat ovat pienempiä;

| 12. | korostaa, että naiset ovat yliedustettuina epävarmoissa työsuhteissa, tahdonvastaisessa osa-aikatyössä ja köyhyydessä elävien ihmisten joukossa, ja pyytää näin ollen jäsenvaltioita varmistamaan, että köyhyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevien Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaiset toimet kohdistetaan naisiin suhteessa heidän osuuteensa köyhyydessä elävistä ihmisistä; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että naiset ovat yliedustettuina epävarmoissa työsuhteissa, tahdonvastaisessa osa-aikatyössä ja köyhyydessä elävien ihmisten joukossa, ja pyytää näin ollen jäsenvaltioita varmistamaan, että köyhyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevien Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaiset toimet kohdistetaan naisiin suhteessa heidän osuuteensa köyhyydessä elävistä ihmisistä;

| 13. | muistuttaa, että naiset ja miehet ovat edelleen eriarvoisessa asemassa siitä huolimatta, että naiset ovat yhä enemmän mukana työmarkkinoilla; korostaa, että talous- ja finanssikriisi on nähtävä mahdollisuutena tehdä työllisyyttä, palkkausta, työaikaa ja johtotehtävien jakautumista koskevia uusia innovatiivisia ehdotuksia; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että naiset ja miehet ovat edelleen eriarvoisessa asemassa siitä huolimatta, että naiset ovat yhä enemmän mukana työmarkkinoilla; korostaa, että talous- ja finanssikriisi on nähtävä mahdollisuutena tehdä työllisyyttä, palkkausta, työaikaa ja johtotehtävien jakautumista koskevia uusia innovatiivisia ehdotuksia;

| 14. | korostaa miesten ja naisten välisen tasa-arvon myönteistä vaikutusta talouskasvulle; huomauttaa, että joissakin tutkimuksissa on arvioitu, että BKT nousisi 30 prosenttia, jos naisten työllisyysaste, osa-aikatyötä tekevien osuus ja tuottavuus olisivat samaa tasoa kuin miehillä; |
| --- | --- |

14.

korostaa miesten ja naisten välisen tasa-arvon myönteistä vaikutusta talouskasvulle; huomauttaa, että joissakin tutkimuksissa on arvioitu, että BKT nousisi 30 prosenttia, jos naisten työllisyysaste, osa-aikatyötä tekevien osuus ja tuottavuus olisivat samaa tasoa kuin miehillä;

| 15. | muistuttaa, että työllisyyspolitiikkaa laadittaessa on otettava huomioon uudet alat, joilla on runsaasti mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja, kuten ympäristöala ja uutta teknologiaa edustavat alat; korostaa, että naisilla on merkittävä rooli näillä aloilla; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan tyttöjä olemaan kaihtamatta näitä aloja; kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että näistä uusista suuntauksista tiedotetaan säännöllisesti; |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että työllisyyspolitiikkaa laadittaessa on otettava huomioon uudet alat, joilla on runsaasti mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja, kuten ympäristöala ja uutta teknologiaa edustavat alat; korostaa, että naisilla on merkittävä rooli näillä aloilla; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan tyttöjä olemaan kaihtamatta näitä aloja; kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että näistä uusista suuntauksista tiedotetaan säännöllisesti;

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita komission avustamina kannustamaan naisia – nykyisiä toimia tehostamalla – osallistumaan elinikäiseen oppimiseen liittyvään ammatilliseen koulutukseen vastauksena kestävään talouteen siirtymisen haasteeseen asettaen pk-yritykset etusijalle ja parantaen näin naispuolisten työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

16.

kehottaa jäsenvaltioita komission avustamina kannustamaan naisia – nykyisiä toimia tehostamalla – osallistumaan elinikäiseen oppimiseen liittyvään ammatilliseen koulutukseen vastauksena kestävään talouteen siirtymisen haasteeseen asettaen pk-yritykset etusijalle ja parantaen näin naispuolisten työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia;

| 17. | kehottaa edistämään naisten mahdollisuuksien lisäämistä koulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa ja työssä muilla kuin perinteisillä aloilla sekä vastuullisemmissa tehtävissä; |
| --- | --- |

17.

kehottaa edistämään naisten mahdollisuuksien lisäämistä koulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa ja työssä muilla kuin perinteisillä aloilla sekä vastuullisemmissa tehtävissä;

| 18. | kehottaa komissiota rohkaisemaan vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten kanssa palkkauksen avoimuudesta ja naisten osa-aikatyön ja määräaikaisten työsopimusten ehdoista ja kannustaa naisia hakeutumaan ”vihreille” ja innovatiivisille aloille; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota rohkaisemaan vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten kanssa palkkauksen avoimuudesta ja naisten osa-aikatyön ja määräaikaisten työsopimusten ehdoista ja kannustaa naisia hakeutumaan ”vihreille” ja innovatiivisille aloille;

| 19. | muistuttaa, että yhteisötalouden yrityksillä (säätiöt, keskinäiset yhtiöt, osuuskunnat) voi olla keskeinen rooli talouden elpymisessä ja että niiden työntekijät ovat pääsiassa naisia; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan tällaisen toiminnan vakavasti huomioon elvytyspolitiikkaa laadittaessa; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että yhteisötalouden yrityksillä (säätiöt, keskinäiset yhtiöt, osuuskunnat) voi olla keskeinen rooli talouden elpymisessä ja että niiden työntekijät ovat pääsiassa naisia; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan tällaisen toiminnan vakavasti huomioon elvytyspolitiikkaa laadittaessa;

| 20. | korostaa, että on tärkeää kehittää yhteisomistajuuden laillista käsitettä, jotta voidaan varmistaa naisten oikeuksien täysimääräinen tunnustaminen maatalousalalla, naisten asianmukainen suojelu sosiaaliturvan alalla ja heidän työnsä tunnustaminen, sekä sitä, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahastoa) koskevaa asetusta olisi muutettava, jotta voitaisiin Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tavoin toteuttaa aikaisemmilla jaksoilla onnistuneita mutta ei enää nykyisellä jaksolla toteutuneita myönteisiä toimenpiteitä naisten aseman parantamiseksi tulevalla ohjelmakaudella 2014-2020, millä olisi erittäin myönteisiä vaikutuksia maaseudun naisten työllisyyteen; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että on tärkeää kehittää yhteisomistajuuden laillista käsitettä, jotta voidaan varmistaa naisten oikeuksien täysimääräinen tunnustaminen maatalousalalla, naisten asianmukainen suojelu sosiaaliturvan alalla ja heidän työnsä tunnustaminen, sekä sitä, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahastoa) koskevaa asetusta olisi muutettava, jotta voitaisiin Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tavoin toteuttaa aikaisemmilla jaksoilla onnistuneita mutta ei enää nykyisellä jaksolla toteutuneita myönteisiä toimenpiteitä naisten aseman parantamiseksi tulevalla ohjelmakaudella 2014-2020, millä olisi erittäin myönteisiä vaikutuksia maaseudun naisten työllisyyteen;

| 21. | korostaa, että palkkaerojen torjumisen on oltava ensisijainen tavoite, ja pitää näin ollen valitettavana, että komissio ei ole käynnistänyt asiasta riittävästi keskustelua EU:n tasolla eikä etenkään ole aloittanut 18. marraskuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa pyydettyä miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan nykyisen lainsäädännön tarkistamista; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että palkkaerojen torjumisen on oltava ensisijainen tavoite, ja pitää näin ollen valitettavana, että komissio ei ole käynnistänyt asiasta riittävästi keskustelua EU:n tasolla eikä etenkään ole aloittanut 18. marraskuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa pyydettyä miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan nykyisen lainsäädännön tarkistamista;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan ponnistelujaan, jotta estetään sukupuolen mukaan eriytyneet työmarkkinat ja torjutaan ilmiötä, jossa naiset ovat usein edustettuina huonommin palkatuissa ammateissa, ja jotta saadaan pojat ja tytöt jo koulussa kiinnostumaan ammattien koko kirjosta ja voidaan laajentaa naisten koulutusmahdollisuuksia, jotta he pystyvät sopeutumaan työmarkkinoiden muutoksiin työuransa aikana; on erittäin huolissaan epäoikeudenmukaisesta tilanteesta, jossa naiset EU:ssa joutuvat yhä tekemään 418 työpäivää ansaitakseen saman kuin miehet vuoden aikana, vaikka on jo kulunut yli puoli vuosisataa siitä, kun samapalkkaisuuden periaate kirjattiin yhteisön perussopimuksiin; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan ponnistelujaan, jotta estetään sukupuolen mukaan eriytyneet työmarkkinat ja torjutaan ilmiötä, jossa naiset ovat usein edustettuina huonommin palkatuissa ammateissa, ja jotta saadaan pojat ja tytöt jo koulussa kiinnostumaan ammattien koko kirjosta ja voidaan laajentaa naisten koulutusmahdollisuuksia, jotta he pystyvät sopeutumaan työmarkkinoiden muutoksiin työuransa aikana; on erittäin huolissaan epäoikeudenmukaisesta tilanteesta, jossa naiset EU:ssa joutuvat yhä tekemään 418 työpäivää ansaitakseen saman kuin miehet vuoden aikana, vaikka on jo kulunut yli puoli vuosisataa siitä, kun samapalkkaisuuden periaate kirjattiin yhteisön perussopimuksiin;

| 23. | vaatii toteuttamaan pikaisia toimia palkkasyrjinnän torjumiseksi joko tarkistamalla nykyistä direktiiviä tai laatimalla asteittain toteutettavia alakohtaisia suunnitelmia, joissa on erityistavoitteita, esimerkiksi palkkaerojen pienentäminen 0,5 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä suoran ja epäsuoran syrjinnän poistamiseksi, tai rohkaisemalla yrityksiä ja muita työpaikkoja kollektiivisten työehtosopimusten tekoon, tasa-arvokysymysten neuvonantajien kouluttamiseen, puuttumaan palkattoman työn epätasaiseen jakautumiseen naisten ja miesten välillä ja tasa-arvosuunnitelmien laatimiseen; katsoo, että palkan rakennetta koskevan avoimuuden pitäisi olla normaali käytäntö, joka auttaa parantamaan naistyöntekijöiden neuvotteluasemaa; |
| --- | --- |

23.

vaatii toteuttamaan pikaisia toimia palkkasyrjinnän torjumiseksi joko tarkistamalla nykyistä direktiiviä tai laatimalla asteittain toteutettavia alakohtaisia suunnitelmia, joissa on erityistavoitteita, esimerkiksi palkkaerojen pienentäminen 0,5 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä suoran ja epäsuoran syrjinnän poistamiseksi, tai rohkaisemalla yrityksiä ja muita työpaikkoja kollektiivisten työehtosopimusten tekoon, tasa-arvokysymysten neuvonantajien kouluttamiseen, puuttumaan palkattoman työn epätasaiseen jakautumiseen naisten ja miesten välillä ja tasa-arvosuunnitelmien laatimiseen; katsoo, että palkan rakennetta koskevan avoimuuden pitäisi olla normaali käytäntö, joka auttaa parantamaan naistyöntekijöiden neuvotteluasemaa;

| 24. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia sen vallitsevan ristiriidan oikaisemiseksi, että naiset saavat edelleen miehiä pienempää palkkaa, vaikka he ovat paremmin koulutettuja; korostaa, että talouskasvun vauhdittamiseksi ja todellisen kestävän kehityksen varmistamiseksi naisten uramahdollisuuksia olisi hyödynnettävä täysimääräisesti; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia sen vallitsevan ristiriidan oikaisemiseksi, että naiset saavat edelleen miehiä pienempää palkkaa, vaikka he ovat paremmin koulutettuja; korostaa, että talouskasvun vauhdittamiseksi ja todellisen kestävän kehityksen varmistamiseksi naisten uramahdollisuuksia olisi hyödynnettävä täysimääräisesti;

| 25. | korostaa, että naisten omat tulot ja laadukas palkkatyö ovat edelleen avain heidän taloudelliseen riippumattomuuteensa ja parempaan tasa-arvoon naisten ja miesten välillä koko yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että naisten omat tulot ja laadukas palkkatyö ovat edelleen avain heidän taloudelliseen riippumattomuuteensa ja parempaan tasa-arvoon naisten ja miesten välillä koko yhteiskunnassa;

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan sukupuolten tasa-arvon periaatetta kansallisissa eläkejärjestelmissä niin iän kuin eläkkeen määrän suhteen; |
| --- | --- |

26.

kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan sukupuolten tasa-arvon periaatetta kansallisissa eläkejärjestelmissä niin iän kuin eläkkeen määrän suhteen;

| 27. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita panemaan asianmukaisesti täytäntöön sama palkka samasta työstä -periaatetta koskevan lainsäädännön ja kehottaa komissiota määräämään seuraamuksia jäsenvaltioille, jotka eivät noudata tätä; |
| --- | --- |

27.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita panemaan asianmukaisesti täytäntöön sama palkka samasta työstä -periaatetta koskevan lainsäädännön ja kehottaa komissiota määräämään seuraamuksia jäsenvaltioille, jotka eivät noudata tätä;

| 28. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvossa ei ole kyse pelkästään moninaisuudesta ja sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta, vaan tasa-arvo on edellytys sille, että Eurooppa 2020 -strategian kestävää kehitystä, työllisyyttä, kilpailukykyä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevat tavoitteet voivat toteutua; kehottaa tämän vuoksi vahvistamaan sukupuoliulottuvuutta Eurooppa 2020 -strategian kaikissa osissa kiinnittämällä erityishuomiota sukupuolinäkökohtiin ja laatimaan sukupuolten tasa-arvoa edistäviä toimia ja tavoitteita eurooppalaisen työllisyysstrategian kehittämiseksi; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että sukupuolten tasa-arvossa ei ole kyse pelkästään moninaisuudesta ja sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta, vaan tasa-arvo on edellytys sille, että Eurooppa 2020 -strategian kestävää kehitystä, työllisyyttä, kilpailukykyä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevat tavoitteet voivat toteutua; kehottaa tämän vuoksi vahvistamaan sukupuoliulottuvuutta Eurooppa 2020 -strategian kaikissa osissa kiinnittämällä erityishuomiota sukupuolinäkökohtiin ja laatimaan sukupuolten tasa-arvoa edistäviä toimia ja tavoitteita eurooppalaisen työllisyysstrategian kehittämiseksi;

| 29. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita suosimaan sukupuolten tasa-arvon alalla sitovia ehdotuksia vapaaehtoisten strategioiden ja toimintapoliittisten asiakirjojen sijasta; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita suosimaan sukupuolten tasa-arvon alalla sitovia ehdotuksia vapaaehtoisten strategioiden ja toimintapoliittisten asiakirjojen sijasta;

| 30. | pitää välttämättömänä, että komissio ja jäsenvaltiot kehittävät koulutus- ja täytäntöönpanovälineitä, joilla mahdollistetaan se, että kaikki sidosryhmät voivat ottaa omilla toimivalta-aloillaan asianmukaisesti huomioon naisten ja miesten yhtäläisiin mahdollisuuksiin perustuvan näkökulman, myös politiikkojen vaikutusta erityisesti naisiin ja miehiin koskevan arvioinnin; |
| --- | --- |

30.

pitää välttämättömänä, että komissio ja jäsenvaltiot kehittävät koulutus- ja täytäntöönpanovälineitä, joilla mahdollistetaan se, että kaikki sidosryhmät voivat ottaa omilla toimivalta-aloillaan asianmukaisesti huomioon naisten ja miesten yhtäläisiin mahdollisuuksiin perustuvan näkökulman, myös politiikkojen vaikutusta erityisesti naisiin ja miehiin koskevan arvioinnin;

| 31. | korostaa, että on ehdottoman tärkeä laatia määrällisiä ja laadullisia osoittimia sekä luotettavia, vertailukelpoisia ja tarvittaessa saatavilla olevia sukupuoleen perustuvia tilastoja, joita olisi käytettävä sen seuraamiseen, miten sukupuolten tasa-arvo on otettu huomioon kaikissa politiikoissa; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että on ehdottoman tärkeä laatia määrällisiä ja laadullisia osoittimia sekä luotettavia, vertailukelpoisia ja tarvittaessa saatavilla olevia sukupuoleen perustuvia tilastoja, joita olisi käytettävä sen seuraamiseen, miten sukupuolten tasa-arvo on otettu huomioon kaikissa politiikoissa;

| 32. | katsoo, että yhdeksi painopisteeksi olisi asetettava köyhyyden poistaminen ja että tämä olisi tehtävä siten, että tarkistetaan makrotalous-, raha-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikkoja, jotka ovat köyhyyden perussyitä, jotta naisille voitaisiin taata taloudellinen ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus; katsoo, että köyhyyden määrittämiseksi käytettäviä menetelmiä olisi tarkistettava ja olisi kehitettävä strategioita, joilla edistetään oikeudenmukaista tulonjakoa, taataan vähimmäistoimeentulo ja -palkka sekä kohtuulliset eläkkeet, luodaan naisille laadukkaampia työpaikkoja, joissa heillä on oikeudet, taataan kaikkien naisten ja nuorten tyttöjen mahdollisuus käyttää korkealaatuisia julkisia palveluja ja parannetaan sosiaalista hyvinvointia ja siihen kuuluvia paikallisia palveluja, erityisesti lastentarhoja, päiväkoteja, monitoimitaloja ja vapaa-ajankeskuksia sekä perheiden tukipalveluja; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että yhdeksi painopisteeksi olisi asetettava köyhyyden poistaminen ja että tämä olisi tehtävä siten, että tarkistetaan makrotalous-, raha-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikkoja, jotka ovat köyhyyden perussyitä, jotta naisille voitaisiin taata taloudellinen ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus; katsoo, että köyhyyden määrittämiseksi käytettäviä menetelmiä olisi tarkistettava ja olisi kehitettävä strategioita, joilla edistetään oikeudenmukaista tulonjakoa, taataan vähimmäistoimeentulo ja -palkka sekä kohtuulliset eläkkeet, luodaan naisille laadukkaampia työpaikkoja, joissa heillä on oikeudet, taataan kaikkien naisten ja nuorten tyttöjen mahdollisuus käyttää korkealaatuisia julkisia palveluja ja parannetaan sosiaalista hyvinvointia ja siihen kuuluvia paikallisia palveluja, erityisesti lastentarhoja, päiväkoteja, monitoimitaloja ja vapaa-ajankeskuksia sekä perheiden tukipalveluja;

| 33. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio on käynnistänyt EU:n laajuisen kampanjan sukupuolten välisten palkkaerojen torjumiseksi; panee kuitenkin merkille, että naisten ja miesten väliset palkkaerot ovat edelleen olemassa, ja kehottaa tästä syystä pohtimaan EU:n tasolla, miten miesten ja naisten rooleihin liittyviä stereotypioita voitaisiin torjua; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää käynnistää kouluissa ja työpaikoilla sekä tiedotusvälineissä tiedotuskampanjoita, joilla torjutaan itsepintaisia sukupuolistereotypioita ja erityisesti alentavia mielikuvia; huomauttaa, että kampanjoissa on korostettava etenkin miesten roolia kotiin liittyvien vastuiden tasapuolisessa jakamisessa sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista; |
| --- | --- |

33.

panee tyytyväisenä merkille, että komissio on käynnistänyt EU:n laajuisen kampanjan sukupuolten välisten palkkaerojen torjumiseksi; panee kuitenkin merkille, että naisten ja miesten väliset palkkaerot ovat edelleen olemassa, ja kehottaa tästä syystä pohtimaan EU:n tasolla, miten miesten ja naisten rooleihin liittyviä stereotypioita voitaisiin torjua; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää käynnistää kouluissa ja työpaikoilla sekä tiedotusvälineissä tiedotuskampanjoita, joilla torjutaan itsepintaisia sukupuolistereotypioita ja erityisesti alentavia mielikuvia; huomauttaa, että kampanjoissa on korostettava etenkin miesten roolia kotiin liittyvien vastuiden tasapuolisessa jakamisessa sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista;

| 34. | pitää väestörakenteen muutoksen vuoksi välttämättömänä, että naisten potentiaali aktivoidaan ja parannetaan naisten työllisyyttä, jotta voidaan saavuttaa 20–64 -vuotiaiden naisten ja miesten 75 prosentin työllistymistavoite Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti; katsoo, että samaan aikaan ihmisillä pitäisi olla vapaus valita, haluavatko he lapsia, ja että työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen on keskeinen edellytys naisten osallistumiselle työelämään; |
| --- | --- |

34.

pitää väestörakenteen muutoksen vuoksi välttämättömänä, että naisten potentiaali aktivoidaan ja parannetaan naisten työllisyyttä, jotta voidaan saavuttaa 20–64 -vuotiaiden naisten ja miesten 75 prosentin työllistymistavoite Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti; katsoo, että samaan aikaan ihmisillä pitäisi olla vapaus valita, haluavatko he lapsia, ja että työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen on keskeinen edellytys naisten osallistumiselle työelämään;

| 35. | pyytää tekemään etenkin huollettavien henkilöiden hoitoa ja lastenhoitoa koskevia konkreettisia ehdotuksia, joilla helpotetaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista; |
| --- | --- |

35.

pyytää tekemään etenkin huollettavien henkilöiden hoitoa ja lastenhoitoa koskevia konkreettisia ehdotuksia, joilla helpotetaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista;

| 36. | korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on edistettävä, tuettava ja vahvistettava naisten asemaa yhteisötaloudessa, koska alalla on paljon naistyöntekijöitä ja sen tuottamat palvelut työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseksi ovat tärkeitä; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on edistettävä, tuettava ja vahvistettava naisten asemaa yhteisötaloudessa, koska alalla on paljon naistyöntekijöitä ja sen tuottamat palvelut työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseksi ovat tärkeitä;

| 37. | pyytää komissiota huolehtimaan siitä, että jäsenvaltiot saattavat asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikki unionin säädökset, jotka koskevat työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista, siten että yhdenmukaistetaan naisten ja miesten työoloja; |
| --- | --- |

37.

pyytää komissiota huolehtimaan siitä, että jäsenvaltiot saattavat asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikki unionin säädökset, jotka koskevat työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista, siten että yhdenmukaistetaan naisten ja miesten työoloja;

| 38. | panee merkille, että osa-aikatyö voi vaikuttaa haitallisesti yksilöön, esimerkiksi asettamalla esteitä urakehitykselle ja johtamalla vanhuusiän köyhyyteen tai vaihtoehtoisesti se saattaa pienempien ansiotulojen vuoksi edellyttää valtiolta lisätukea toimeentuloon tai sairauden tai työttömyyden kohdatessa; |
| --- | --- |

38.

panee merkille, että osa-aikatyö voi vaikuttaa haitallisesti yksilöön, esimerkiksi asettamalla esteitä urakehitykselle ja johtamalla vanhuusiän köyhyyteen tai vaihtoehtoisesti se saattaa pienempien ansiotulojen vuoksi edellyttää valtiolta lisätukea toimeentuloon tai sairauden tai työttömyyden kohdatessa;

| 39. | korostaa tiedotuskampanjoiden merkitystä perinteisesti miehille tai naisille kuuluviksi katsottujen ammattien tai töiden sukupuolineutraaliuden varmistamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään keskustelun kielen roolista stereotypioiden säilymisessä erityisesti siksi, että tietyt ammattinimikkeet viittaavat joko miehiin tai naisiin; |
| --- | --- |

39.

korostaa tiedotuskampanjoiden merkitystä perinteisesti miehille tai naisille kuuluviksi katsottujen ammattien tai töiden sukupuolineutraaliuden varmistamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään keskustelun kielen roolista stereotypioiden säilymisessä erityisesti siksi, että tietyt ammattinimikkeet viittaavat joko miehiin tai naisiin;

| 40. | kehottaa julkisia ja yksityisiä laitoksia sisällyttämään sisäisiin sääntöihinsä ja määräyksiinsä tasa-arvoa koskevia suunnitelmia sekä tiukkoja lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita ja arvioimaan vuosittain kyseisten tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

40.

kehottaa julkisia ja yksityisiä laitoksia sisällyttämään sisäisiin sääntöihinsä ja määräyksiinsä tasa-arvoa koskevia suunnitelmia sekä tiukkoja lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita ja arvioimaan vuosittain kyseisten tavoitteiden saavuttamista;

| 41. | pyytää tekemään etenkin huollettavien henkilöiden hoitoa ja lastenhoitoa koskevia konkreettisia ehdotuksia, joilla helpotetaan työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista, siten että tuetaan työtä ja perhe-elämää koskevien velvollisuuksien sekä sosiaalisten velvollisuuksien jakautumista paremmin naisten ja miesten kesken; |
| --- | --- |

41.

pyytää tekemään etenkin huollettavien henkilöiden hoitoa ja lastenhoitoa koskevia konkreettisia ehdotuksia, joilla helpotetaan työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista, siten että tuetaan työtä ja perhe-elämää koskevien velvollisuuksien sekä sosiaalisten velvollisuuksien jakautumista paremmin naisten ja miesten kesken;

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan heikommassa asemassa olevien raskaana olevien naisten tai kotitöistä yksin vastaavien äitien työllistymistä kannustamalla tarjoamaan tälle ryhmälle kunnollisia ja vakituisia työpaikkoja, jotka mahdollistavat työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen; |
| --- | --- |

42.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan heikommassa asemassa olevien raskaana olevien naisten tai kotitöistä yksin vastaavien äitien työllistymistä kannustamalla tarjoamaan tälle ryhmälle kunnollisia ja vakituisia työpaikkoja, jotka mahdollistavat työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen;

| 43. | katsoo, että lapsiin liittyviä lomia on parannettava, jotta työskentelyn ja hoivaamisen yhdistäminen onnistuisi nykyistä paremmin, ja kehottaa siksi neuvostoa hyväksymään nopeasti yhteisen kannan parlamentin 20. lokakuuta 2010 direktiivin 92/85/ETY muuttamisesta vahvistamaan kantaan (16); |
| --- | --- |

43.

katsoo, että lapsiin liittyviä lomia on parannettava, jotta työskentelyn ja hoivaamisen yhdistäminen onnistuisi nykyistä paremmin, ja kehottaa siksi neuvostoa hyväksymään nopeasti yhteisen kannan parlamentin 20. lokakuuta 2010 direktiivin 92/85/ETY muuttamisesta vahvistamaan kantaan (16);

| 44. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan lastenhoitopalvelujen, kuten päiväkotien ja lastentarhojen, sekä vanhusten ja muiden huollettavien hoitopalvelujen luomista ja parantamista, jotta ne olisivat kohtuuhintaisia, laadukkaita ja aukioloajoiltaan yhteensopivia kokopäivätyön kanssa ja yhä useampien saatavilla; katsoo, että nämä palvelut tukevat lasten vanhempia suuresti ja että ne edistävät heidän pääsyään työmarkkinoille; |
| --- | --- |

44.

kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan lastenhoitopalvelujen, kuten päiväkotien ja lastentarhojen, sekä vanhusten ja muiden huollettavien hoitopalvelujen luomista ja parantamista, jotta ne olisivat kohtuuhintaisia, laadukkaita ja aukioloajoiltaan yhteensopivia kokopäivätyön kanssa ja yhä useampien saatavilla; katsoo, että nämä palvelut tukevat lasten vanhempia suuresti ja että ne edistävät heidän pääsyään työmarkkinoille;

| 45. | korostaa, että perhe on yhteiskunnan perusta ja perheeseen liittyy luontaisesti arvojen välittäminen ja yhteiselo solidaarisuuden hengessä; korostaa, että joustavat työaikajärjestelyt ja etätyömahdollisuuksien järjestäminen sekä lastenhoidon kehittäminen ja vanhusten kotihoidon ammattimaistuminen ovat työ- ja perhe-elämän yhdistettävyyden kannalta tärkeä askel, jotta miehet ja naiset voivat osallistua työmarkkinoille ja koulutukseen yhdenvertaisesti; pahoittelee, että molemmille vanhemmille tarkoitettujen asianmukaisten lomajärjestelyiden, vanhempainlomajärjestelyjen ja joustavien työjärjestelyjen puute estää usein naisia osallistumasta aktiivisesti työelämään tai työskentelemästä kokopäivätoimisesti; katsoo, että tämä vaatii myös muutoksia yrityskulttuuriin naisten nimittämisen ja työllistämisen osalta; kehottaa siksi neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita estämään sosiaalietuisuuksien ja palveluiden leikkaamisen lasten- ja vanhustenhoidosta sekä haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten hoidosta talous- ja rahoituskriisin varjolla; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että perhe on yhteiskunnan perusta ja perheeseen liittyy luontaisesti arvojen välittäminen ja yhteiselo solidaarisuuden hengessä; korostaa, että joustavat työaikajärjestelyt ja etätyömahdollisuuksien järjestäminen sekä lastenhoidon kehittäminen ja vanhusten kotihoidon ammattimaistuminen ovat työ- ja perhe-elämän yhdistettävyyden kannalta tärkeä askel, jotta miehet ja naiset voivat osallistua työmarkkinoille ja koulutukseen yhdenvertaisesti; pahoittelee, että molemmille vanhemmille tarkoitettujen asianmukaisten lomajärjestelyiden, vanhempainlomajärjestelyjen ja joustavien työjärjestelyjen puute estää usein naisia osallistumasta aktiivisesti työelämään tai työskentelemästä kokopäivätoimisesti; katsoo, että tämä vaatii myös muutoksia yrityskulttuuriin naisten nimittämisen ja työllistämisen osalta; kehottaa siksi neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita estämään sosiaalietuisuuksien ja palveluiden leikkaamisen lasten- ja vanhustenhoidosta sekä haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten hoidosta talous- ja rahoituskriisin varjolla;

| 46. | muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita, että on ryhdyttävä myönteisiin toimiin sekä miesten että naisten osalta, jotta helpotetaan heidän paluutaan työelämään perheelle omistetun jakson jälkeen (lasten kasvattaminen ja/tai sairaan tai vammaisen sukulaisen hoitaminen) edistämällä työelämään (uudelleen) integroitumista ja sitä myöten taloudellista itsenäisyyttä; |
| --- | --- |

46.

muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita, että on ryhdyttävä myönteisiin toimiin sekä miesten että naisten osalta, jotta helpotetaan heidän paluutaan työelämään perheelle omistetun jakson jälkeen (lasten kasvattaminen ja/tai sairaan tai vammaisen sukulaisen hoitaminen) edistämällä työelämään (uudelleen) integroitumista ja sitä myöten taloudellista itsenäisyyttä;

| 47. | korostaa kasvatustyön tärkeyttä ja suurta merkitystä siinä, että lapset oppivat mahdollisimman pienestä pitäen ymmärtämään naisten ja miesten tasa-arvon merkityksen ja hyväksymään erilaisia kulttuureja sekä ymmärtämään syrjinnän ja ennakkoluulojen vaikutuksen; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikilla kouluasteilla koulutusohjelmien lisäksi myös tiedotuskampanjoita, joilla pyritään vaalimaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 23 artiklassa esitettyjä arvoja; |
| --- | --- |

47.

korostaa kasvatustyön tärkeyttä ja suurta merkitystä siinä, että lapset oppivat mahdollisimman pienestä pitäen ymmärtämään naisten ja miesten tasa-arvon merkityksen ja hyväksymään erilaisia kulttuureja sekä ymmärtämään syrjinnän ja ennakkoluulojen vaikutuksen; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikilla kouluasteilla koulutusohjelmien lisäksi myös tiedotuskampanjoita, joilla pyritään vaalimaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 23 artiklassa esitettyjä arvoja;

| 48. | korostaa, että nuorten on voitava valita vapaasti ammattinsa; muistuttaa tässä yhteydessä, että opettajien on varottava ohjaamasta oppilaitaan automaattisesti sukupuolistereotypioiden mukaisille työurille ja että kaikkia työmahdollisuuksia olisi korostettava yhtä lailla; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että nuorten on voitava valita vapaasti ammattinsa; muistuttaa tässä yhteydessä, että opettajien on varottava ohjaamasta oppilaitaan automaattisesti sukupuolistereotypioiden mukaisille työurille ja että kaikkia työmahdollisuuksia olisi korostettava yhtä lailla;

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan koulutusalan valistusohjelmien avulla, ettei tyttöjä ohjata automaattisesti perinteisille naisvaltaisille aloille ja työurille; |
| --- | --- |

49.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan koulutusalan valistusohjelmien avulla, ettei tyttöjä ohjata automaattisesti perinteisille naisvaltaisille aloille ja työurille;

| 50. | korostaa, että on tehostettava unionin tason toimia, jotta naisten edustus politiikassa lisääntyisi; kannattaa sitä, että naisten osuutta etenkin johtotehtävissä lisätään kaikissa unionin toimielimissä; korostaa, että kansallisella, alueellisella ja kuntatasolla on edelleen paljon tehtävää tällä alalla; pyytää asettamaan sitovia tavoitteita, jotta varmistetaan naisten ja miesten tasavertainen edustus; huomauttaa tässä yhteydessä, että kiintiöillä on myönteinen vaikutus naisten edustukseen; huomauttaa näin ollen, että vaalikiintiöillä on myönteinen vaikutus naisten edustukseen; |
| --- | --- |

50.

korostaa, että on tehostettava unionin tason toimia, jotta naisten edustus politiikassa lisääntyisi; kannattaa sitä, että naisten osuutta etenkin johtotehtävissä lisätään kaikissa unionin toimielimissä; korostaa, että kansallisella, alueellisella ja kuntatasolla on edelleen paljon tehtävää tällä alalla; pyytää asettamaan sitovia tavoitteita, jotta varmistetaan naisten ja miesten tasavertainen edustus; huomauttaa tässä yhteydessä, että kiintiöillä on myönteinen vaikutus naisten edustukseen; huomauttaa näin ollen, että vaalikiintiöillä on myönteinen vaikutus naisten edustukseen;

| 51. | muistuttaa, että vain 3 prosentilla suuryrityksistä on nainen ylimmän päätöksentekoelimen johdossa; korostaa tämän vuoksi Norjan esimerkkiä, missä on vuodesta 2003 asti noudatettu menestyksekkäästi yritysten hallintoneuvostoissa kiintiöpolitiikkaa tasa-arvon toteutumisen varmistamiseksi, ja ottaa huomioon, että Espanja ja Ranska ovat nyt seuranneet tätä esimerkkiä; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kiintiöiden kaltaisia tehokkaita toimia, joilla varmistetaan, että naiset ovat paremmin edustettuina suurissa pörssinoteeratuissa yhtiöissä ja yritysten johtokunnissa yleensä, erityisesti niissä, jotka ovat osittain valtion omistuksessa; |
| --- | --- |

51.

muistuttaa, että vain 3 prosentilla suuryrityksistä on nainen ylimmän päätöksentekoelimen johdossa; korostaa tämän vuoksi Norjan esimerkkiä, missä on vuodesta 2003 asti noudatettu menestyksekkäästi yritysten hallintoneuvostoissa kiintiöpolitiikkaa tasa-arvon toteutumisen varmistamiseksi, ja ottaa huomioon, että Espanja ja Ranska ovat nyt seuranneet tätä esimerkkiä; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kiintiöiden kaltaisia tehokkaita toimia, joilla varmistetaan, että naiset ovat paremmin edustettuina suurissa pörssinoteeratuissa yhtiöissä ja yritysten johtokunnissa yleensä, erityisesti niissä, jotka ovat osittain valtion omistuksessa;

| 52. | korostaa, että työelämän epätasa-arvon torjumiseksi jäsenvaltioissa yrityksille tai elinkeinonaloille olisi laadittava lakisääteisiä tasa-arvosuunnitelmia, joiden käynnistäjinä ja valvojina pitäisi olla molempien työmarkkinaosapuolten; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että työelämän epätasa-arvon torjumiseksi jäsenvaltioissa yrityksille tai elinkeinonaloille olisi laadittava lakisääteisiä tasa-arvosuunnitelmia, joiden käynnistäjinä ja valvojina pitäisi olla molempien työmarkkinaosapuolten;

| 53. | pitää välttämättömänä, että jäsenvaltiot toteuttavat erityisesti lainsäädännön avulla tehokkaita toimia, joissa vahvistetaan sitovia tavoitteita tasapuolisen sukupuolijakauman varmistamiseksi vastuunalaisissa tehtävissä liike-elämässä, julkishallinnossa ja poliittisissa elimissä; |
| --- | --- |

53.

pitää välttämättömänä, että jäsenvaltiot toteuttavat erityisesti lainsäädännön avulla tehokkaita toimia, joissa vahvistetaan sitovia tavoitteita tasapuolisen sukupuolijakauman varmistamiseksi vastuunalaisissa tehtävissä liike-elämässä, julkishallinnossa ja poliittisissa elimissä;

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita määrittämään yritykset, jotka edistävät naisten ja miesten tasa-arvoa ja työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista, sekä levittämään parhaita käytäntöjä laajalti etenkin kauppakamareiden ja teollisuuden kautta; |
| --- | --- |

54.

kehottaa jäsenvaltioita määrittämään yritykset, jotka edistävät naisten ja miesten tasa-arvoa ja työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista, sekä levittämään parhaita käytäntöjä laajalti etenkin kauppakamareiden ja teollisuuden kautta;

| 55. | panee tyytyväisenä merkille yleisen keskustelun naisten osuudesta yritysten johtotehtävissä ja ehdottaa, että tätä varten yrityksissä otetaan käyttöön vapaaehtoinen kiintiö, joka perustuisi työntekijöiden sukupuolijakaumaan; |
| --- | --- |

55.

panee tyytyväisenä merkille yleisen keskustelun naisten osuudesta yritysten johtotehtävissä ja ehdottaa, että tätä varten yrityksissä otetaan käyttöön vapaaehtoinen kiintiö, joka perustuisi työntekijöiden sukupuolijakaumaan;

| 56. | kehottaa toteuttamaan kansallisella ja unionin tasolla toimia naisyrittäjyyden tukemiseksi siten, että luodaan koulutusrakenteita sekä ura- ja oikeudellista neuvontaa koskevia rakenteita ja helpotetaan mahdollisuuksia saada julkista ja yksityistä rahoitusta; |
| --- | --- |

56.

kehottaa toteuttamaan kansallisella ja unionin tasolla toimia naisyrittäjyyden tukemiseksi siten, että luodaan koulutusrakenteita sekä ura- ja oikeudellista neuvontaa koskevia rakenteita ja helpotetaan mahdollisuuksia saada julkista ja yksityistä rahoitusta;

| 57. | kannustaa tasa-arvon edistämiseksi toimivia sidosryhmiä vaihtamaan säännöllisesti tietoja ja kokemuksia, jotta saadaan tuettua hyvien käytäntöjen soveltamista kaikilla tasoilla: unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla sekä paikallistasolla samoin kuin yksityisellä ja julkisella sektorilla; |
| --- | --- |

57.

kannustaa tasa-arvon edistämiseksi toimivia sidosryhmiä vaihtamaan säännöllisesti tietoja ja kokemuksia, jotta saadaan tuettua hyvien käytäntöjen soveltamista kaikilla tasoilla: unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla sekä paikallistasolla samoin kuin yksityisellä ja julkisella sektorilla;

| 58. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota kiinnittämään erityistä huomiota naisryhmiin, jotka ovat muita suojattomammassa asemassa: vammaiset naiset, iäkkäät naiset, maahanmuuttajanaiset, lesbot, biseksuaaliset ja transseksuaaliset naiset, vähemmistöihin kuuluvat naiset sekä vähän tai ei lainkaan koulutetut naiset, joilla on huollettavia, ja jotka ovat erityisryhmiä, ja tarvitsevat olosuhteisiinsa mukautettuja toimenpiteitä; kehottaa komissiota laajentamaan Euroopan vapaaehtoistyön teemavuoden 2011 soveltamisalaa siten, että se kattaa myös naisten ja miesten tasa-arvon edistämisen; |
| --- | --- |

58.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota kiinnittämään erityistä huomiota naisryhmiin, jotka ovat muita suojattomammassa asemassa: vammaiset naiset, iäkkäät naiset, maahanmuuttajanaiset, lesbot, biseksuaaliset ja transseksuaaliset naiset, vähemmistöihin kuuluvat naiset sekä vähän tai ei lainkaan koulutetut naiset, joilla on huollettavia, ja jotka ovat erityisryhmiä, ja tarvitsevat olosuhteisiinsa mukautettuja toimenpiteitä; kehottaa komissiota laajentamaan Euroopan vapaaehtoistyön teemavuoden 2011 soveltamisalaa siten, että se kattaa myös naisten ja miesten tasa-arvon edistämisen;

| 59. | kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita niiden pyrkiessä parantamaan heikommassa asemassa olevien naisten, kuten maahanmuuttajanaisten, etnisiin vähemmistöihin kuuluvien naisten, vammaisten naisten ja yksinhuoltajaäitien ammatillisia näkymiä ja siten heidän mahdollisuuksiaan elää taloudellisesti itsenäistä elämää parantamalla heidän mahdollisuuksiaan saada yleissivistävää ja ammatillista koulutusta; kiinnittää huomiota maahanmuuttajanaisiin kohdistuvaan moninkertaiseen syrjintään heidän sukupuolensa, rotunsa tai etnisen alkuperänsä ja usein ikänsä vuoksi; |
| --- | --- |

59.

kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita niiden pyrkiessä parantamaan heikommassa asemassa olevien naisten, kuten maahanmuuttajanaisten, etnisiin vähemmistöihin kuuluvien naisten, vammaisten naisten ja yksinhuoltajaäitien ammatillisia näkymiä ja siten heidän mahdollisuuksiaan elää taloudellisesti itsenäistä elämää parantamalla heidän mahdollisuuksiaan saada yleissivistävää ja ammatillista koulutusta; kiinnittää huomiota maahanmuuttajanaisiin kohdistuvaan moninkertaiseen syrjintään heidän sukupuolensa, rotunsa tai etnisen alkuperänsä ja usein ikänsä vuoksi;

| 60. | kehottaa kansallisia, alueellisia ja paikallisia tasa-arvoelimiä ottamaan käyttöön yhteisiä toimintatapoja, jotta ne voivat parantaa reagointia ja toimintaa moninkertaisen syrjinnän tapauksissa; vaatii lisäksi, että kansallisten tasa-arvoelinten on tarjottava koulutusta tuomareille, asianajajille ja muulle oikeushenkilöstölle moninkertaisen syrjinnän tunnistamisessa, estämisessä ja siihen reagoinnissa; |
| --- | --- |

60.

kehottaa kansallisia, alueellisia ja paikallisia tasa-arvoelimiä ottamaan käyttöön yhteisiä toimintatapoja, jotta ne voivat parantaa reagointia ja toimintaa moninkertaisen syrjinnän tapauksissa; vaatii lisäksi, että kansallisten tasa-arvoelinten on tarjottava koulutusta tuomareille, asianajajille ja muulle oikeushenkilöstölle moninkertaisen syrjinnän tunnistamisessa, estämisessä ja siihen reagoinnissa;

| 61. | muistuttaa, että vammaisia naisia syrjitään usein yhteiskunta- ja kulttuurielämässä, politiikassa ja työelämässä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään konkreettisia ehdotuksia näiden naisten tilanteen parantamiseksi; |
| --- | --- |

61.

muistuttaa, että vammaisia naisia syrjitään usein yhteiskunta- ja kulttuurielämässä, politiikassa ja työelämässä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään konkreettisia ehdotuksia näiden naisten tilanteen parantamiseksi;

| 62. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään aivan erityistä huomiota romaninaisten asemaan romaniväestön osallistamista koskevan EU:n strategian soveltamisessa; |
| --- | --- |

62.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään aivan erityistä huomiota romaninaisten asemaan romaniväestön osallistamista koskevan EU:n strategian soveltamisessa;

| 63. | panee merkille, että perusoikeusviraston mukaan transsukupuoliset henkilöt muodostavat edelleen erittäin syrjäytyneen ja uhrin asemassa olevan ryhmän, joka usein kärsii voimakkaasti leimautumisesta, syrjäytymisestä ja väkivallasta; kannustaa painokkaasti komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan perusoikeusviraston suosituksia, jotka koskevat lujempaa ja selkeämpää suojelua sukupuoli-identiteetin perusteella tapahtuvalta syrjinnältä; |
| --- | --- |

63.

panee merkille, että perusoikeusviraston mukaan transsukupuoliset henkilöt muodostavat edelleen erittäin syrjäytyneen ja uhrin asemassa olevan ryhmän, joka usein kärsii voimakkaasti leimautumisesta, syrjäytymisestä ja väkivallasta; kannustaa painokkaasti komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan perusoikeusviraston suosituksia, jotka koskevat lujempaa ja selkeämpää suojelua sukupuoli-identiteetin perusteella tapahtuvalta syrjinnältä;

| 64. | vaatii huolehtimaan naisten ja miesten mahdollisuuksista saada tietoa lisääntymisterveyttä koskevista terveydenhuoltopalveluista ja korostaa, että naisilla olisi oltava samat oikeudet ja mahdollisuudet kuin miehillä saada tämän alan palveluita; korostaa, että naisilla täytyy olla oikeus valvoa omia seksuaalisia ja lisääntymiseen liittyviä oikeuksiaan ja heille on etenkin taattava esteetön mahdollisuus ehkäisyyn ja raskaudenkeskeytykseen; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan toimenpiteitä ja toimia, jotta miehet tiedostaisivat vastuunsa seksuaali- ja lisääntymisasioissa; |
| --- | --- |

64.

vaatii huolehtimaan naisten ja miesten mahdollisuuksista saada tietoa lisääntymisterveyttä koskevista terveydenhuoltopalveluista ja korostaa, että naisilla olisi oltava samat oikeudet ja mahdollisuudet kuin miehillä saada tämän alan palveluita; korostaa, että naisilla täytyy olla oikeus valvoa omia seksuaalisia ja lisääntymiseen liittyviä oikeuksiaan ja heille on etenkin taattava esteetön mahdollisuus ehkäisyyn ja raskaudenkeskeytykseen; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan toimenpiteitä ja toimia, jotta miehet tiedostaisivat vastuunsa seksuaali- ja lisääntymisasioissa;

| 65. | muistuttaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on huomattava este naisten ja miesten tasa-arvon toteutumiselle; kehottaa komissiota laatimaan kattavan direktiiviehdotuksen kaikenlaisen naisiin kohdistuvan niin fyysisen, seksuaalisen kuin henkisen väkivallan, mukaan lukien naiskaupan, ehkäisystä ja torjunnasta; |
| --- | --- |

65.

muistuttaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on huomattava este naisten ja miesten tasa-arvon toteutumiselle; kehottaa komissiota laatimaan kattavan direktiiviehdotuksen kaikenlaisen naisiin kohdistuvan niin fyysisen, seksuaalisen kuin henkisen väkivallan, mukaan lukien naiskaupan, ehkäisystä ja torjunnasta;

| 66. | pitää myönteisinä unionissa ja jäsenvaltioissa toteutettuja toimia naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi, mutta korostaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on edelleen suuri ongelma, jota ei ole saatu ratkaistua, ja kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin, joilla varmistetaan mahdollisuus käyttää tukipalveluja, joilla pyritään estämään sukupuoleen perustuva väkivalta ja suojelemaan naisia tällaiselta väkivallalta riippumatta heidän oikeudellisesta asemastaan, rodustaan, iästään, seksuaalisesta suuntautumisestaan, etnisestä alkuperästään tai uskonnostaan; pitää myönteisenä, että näistä väkivallan muodoista on alettu jälleen keskustella erityisesti eurooppalaista suojelumääräystä ja ihmiskaupan torjuntaa koskevaa direktiiviä kehitettäessä; kehottaa unionin tulevia puheenjohtajavaltioita jatkamaan samalla tiellä; korostaa, että neuvoston ja komission on hyväksyttävä Euroopan parlamentin aikaansaama sopimus eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä, jotta direktiivi tulisi voimaan mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

66.

pitää myönteisinä unionissa ja jäsenvaltioissa toteutettuja toimia naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi, mutta korostaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on edelleen suuri ongelma, jota ei ole saatu ratkaistua, ja kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin, joilla varmistetaan mahdollisuus käyttää tukipalveluja, joilla pyritään estämään sukupuoleen perustuva väkivalta ja suojelemaan naisia tällaiselta väkivallalta riippumatta heidän oikeudellisesta asemastaan, rodustaan, iästään, seksuaalisesta suuntautumisestaan, etnisestä alkuperästään tai uskonnostaan; pitää myönteisenä, että näistä väkivallan muodoista on alettu jälleen keskustella erityisesti eurooppalaista suojelumääräystä ja ihmiskaupan torjuntaa koskevaa direktiiviä kehitettäessä; kehottaa unionin tulevia puheenjohtajavaltioita jatkamaan samalla tiellä; korostaa, että neuvoston ja komission on hyväksyttävä Euroopan parlamentin aikaansaama sopimus eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä, jotta direktiivi tulisi voimaan mahdollisimman pian;

| 67. | kehottaa jälleen komissiota järjestämään neljän vuoden kuluessa naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisen eurooppalaisen teemavuoden; huomauttaa tässä yhteydessä, että tämä parantaisi Euroopan kansalaisten tietoisuutta ja kannustaisi hallituksia ryhtymään toimiin naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi; |
| --- | --- |

67.

kehottaa jälleen komissiota järjestämään neljän vuoden kuluessa naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisen eurooppalaisen teemavuoden; huomauttaa tässä yhteydessä, että tämä parantaisi Euroopan kansalaisten tietoisuutta ja kannustaisi hallituksia ryhtymään toimiin naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi;

| 68. | korostaa, että ongelman todellisen laajuuden selvittämiseksi olisi toteutettava laaja tutkimus, joka kattaa kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ja jossa käytetään yhteisiä menetelmiä; kiinnittää huomiota merkittävään työhön, jota tekee naisiin kohdistuvan väkivallan eurooppalainen seurantakeskus, joka tarjoaa laadukkaita tilastoja poliittisten toimien tueksi tämän sosiaalisen vitsauksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

68.

korostaa, että ongelman todellisen laajuuden selvittämiseksi olisi toteutettava laaja tutkimus, joka kattaa kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ja jossa käytetään yhteisiä menetelmiä; kiinnittää huomiota merkittävään työhön, jota tekee naisiin kohdistuvan väkivallan eurooppalainen seurantakeskus, joka tarjoaa laadukkaita tilastoja poliittisten toimien tueksi tämän sosiaalisen vitsauksen torjumiseksi;

| 69. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan terveydenhoito-, sosiaali-, poliisi- ja oikeusalan henkilöstön koulutusta ja yhteistyötä sekä tarjoamaan palvelumuotoja, jotka soveltuvat minkä tahansa naisiin kohdistuvan väkivallan, myös harvinaisten fyysisen ja psyykkisen väkivallan muotojen (esim. pahoinpitely rikkihapolla) käsittelemiseen; |
| --- | --- |

69.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan terveydenhoito-, sosiaali-, poliisi- ja oikeusalan henkilöstön koulutusta ja yhteistyötä sekä tarjoamaan palvelumuotoja, jotka soveltuvat minkä tahansa naisiin kohdistuvan väkivallan, myös harvinaisten fyysisen ja psyykkisen väkivallan muotojen (esim. pahoinpitely rikkihapolla) käsittelemiseen;

| 70. | korostaa, että jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten on toteutettava toimia, joiden tarkoituksena on helpottaa sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten paluuta työmarkkinoille Euroopan sosiaalirahaston tai Progress-ohjelman kaltaisten välineiden avulla; |
| --- | --- |

70.

korostaa, että jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten on toteutettava toimia, joiden tarkoituksena on helpottaa sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten paluuta työmarkkinoille Euroopan sosiaalirahaston tai Progress-ohjelman kaltaisten välineiden avulla;

| 71. | toteaa, että on parannettava järjestelyjä, joiden avulla naisjärjestöt ja kansalaisyhteiskunta yleensä tekevät yhteistyötä ja osallistuvat sukupuolinäkökulman sisällyttämisprosesseihin; |
| --- | --- |

71.

toteaa, että on parannettava järjestelyjä, joiden avulla naisjärjestöt ja kansalaisyhteiskunta yleensä tekevät yhteistyötä ja osallistuvat sukupuolinäkökulman sisällyttämisprosesseihin;

| 72. | korostaa, että sukupuolinäkökulma ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjunta on sisällytettävä Euroopan unionin ulko- ja kehitysyhteistyöpolitiikkaan; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että sukupuolinäkökulma ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjunta on sisällytettävä Euroopan unionin ulko- ja kehitysyhteistyöpolitiikkaan;

| 73. | kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita edistämään tiedotusvälineissä ja erityisesti mainos- ja myynninedistämisaineistossa sellaisen naiskuvan esittämistä, joka on naisten arvon ja roolien erilaisuuden mukainen ja vastaa naisten identiteettiä; |
| --- | --- |

73.

kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita edistämään tiedotusvälineissä ja erityisesti mainos- ja myynninedistämisaineistossa sellaisen naiskuvan esittämistä, joka on naisten arvon ja roolien erilaisuuden mukainen ja vastaa naisten identiteettiä;

| 74. | kehottaa komissiota ja budjettivallan käyttäjää noudattamaan talousarvion ja uuden monivuotisen rahoituskehyksen laatimisessa sukupuolitietoista budjetointia; kannustaa jäsenvaltioita seuraamaan tätä esimerkkiä niiden laatiessa kansallisia talousarvioitaan; |
| --- | --- |

74.

kehottaa komissiota ja budjettivallan käyttäjää noudattamaan talousarvion ja uuden monivuotisen rahoituskehyksen laatimisessa sukupuolitietoista budjetointia; kannustaa jäsenvaltioita seuraamaan tätä esimerkkiä niiden laatiessa kansallisia talousarvioitaan;

| 75. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

75.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  Neuvoston asiakirja N:o 5731/10, 3. maaliskuuta 2010.

(2)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(3)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(4)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

(5)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(6)  EYVL L 180, 15.7.2010, s. 1.

(7)  EYVL L 68, 18.3.2010, s. 13.

(8)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(9)  EUVL C 341 E, 16.12.2010, s. 35.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0231.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0232.

(12)  EUVL C 301 E, 13.12.2007, s. 56.

(13)  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 35.

(14)  EUVL C 16 E, 22.1.2010, s. 21.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0484.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0373.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/77

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011Naisten köyhyys

P7_TA(2011)0086

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (2010/2162(INI))

2012/C 199 E/09

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8, 151, 153 ja 157 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8, 151, 153 ja 157 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen sosiaalisia oikeuksia ja naisten ja miesten tasa-arvoa koskevat määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen sosiaalisia oikeuksia ja naisten ja miesten tasa-arvoa koskevat määräykset,

| — | ottaa huomioon vuoden 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Pekingissä 15. syyskuuta 1995 järjestetyn neljännen naisten maailmankonferenssin julistuksen ja toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingissä 15. syyskuuta 1995 järjestetyn neljännen naisten maailmankonferenssin julistuksen ja toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuonna 2000 määrittelemät vuosituhannen kehitystavoitteet ja niistä erityisesti ensimmäisen tavoitteen (äärimmäisen köyhyyden ja nälän poistaminen) ja kolmannen tavoitteen (sukupuolten tasa-arvon edistäminen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuonna 2000 määrittelemät vuosituhannen kehitystavoitteet ja niistä erityisesti ensimmäisen tavoitteen (äärimmäisen köyhyyden ja nälän poistaminen) ja kolmannen tavoitteen (sukupuolten tasa-arvon edistäminen),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 1558 (2007) köyhyyden naisistumisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 1558 (2007) köyhyyden naisistumisesta,

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (uudelleenlaadittu toisinto) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (uudelleenlaadittu toisinto) (1),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1098/2008/EY köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1098/2008/EY köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) (2),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta 25. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 283/2010/EU (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta 25. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 283/2010/EU (3),

| — | ottaa huomioon 30. lokakuuta 2007 annetun ehdotuksen neuvoston päätelmiksi aiheesta ”Jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten suorittaman Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon tarkastelu – Naisten ja köyhyyden indikaattorit” (13947/07), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. lokakuuta 2007 annetun ehdotuksen neuvoston päätelmiksi aiheesta ”Jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten suorittaman Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon tarkastelu – Naisten ja köyhyyden indikaattorit” (13947/07),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission kertomuksen esikouluikäisten lasten hoitojärjestelyjä koskevien Barcelonan tavoitteiden täytäntöönpanosta (KOM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission kertomuksen esikouluikäisten lasten hoitojärjestelyjä koskevien Barcelonan tavoitteiden täytäntöönpanosta (KOM(2008)0638),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen ”Naisten ja miesten tasa-arvo – 2010” (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen ”Naisten ja miesten tasa-arvo – 2010” (KOM(2009)0694),

| — | ottaa huomioon komission kertomukseen ”Naisten ja miesten tasa-arvo – 2010” liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2009)1706), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomukseen ”Naisten ja miesten tasa-arvo – 2010” liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2009)1706),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (KOM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon komission tiedonantoon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” liittyvät komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SEC(2010)1079) ja (SEC(2010)1080), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonantoon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” liittyvät komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SEC(2010)1079) ja (SEC(2010)1080),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (KOM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon Eurofoundin 24. maaliskuuta 2010 antaman kertomuksen ”Second European Quality of Life Survey: Family life and work”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurofoundin 24. maaliskuuta 2010 antaman kertomuksen ”Second European Quality of Life Survey: Family life and work”,

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (4),

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2008 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2008 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta (5),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (6),

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2009 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2009 (7),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman talouden taantumaan ja rahoituskriisiin liittyvistä sukupuolinäkökulmista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman talouden taantumaan ja rahoituskriisiin liittyvistä sukupuolinäkökulmista (8),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman 2006–2010 tulosten arvioinnista ja suosituksista jatkotoimiksi (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman 2006–2010 tulosten arvioinnista ja suosituksista jatkotoimiksi (9),

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten asemasta ikääntyvässä yhteiskunnassa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten asemasta ikääntyvässä yhteiskunnassa (10),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman epävarmassa asemassa olevista naistyöntekijöistä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman epävarmassa asemassa olevista naistyöntekijöistä (11),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0031/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0031/2011),

| A. | ottaa huomioon, että edellä mainitun päätöksen N:o 1098/2008/EY mukaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuoden yhteydessä olisi otettava huomioon naisten ja miesten kokemat erilaiset köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvät riskit ja ulottuvuudet; ottaa huomioon, että 85 miljoonaa eurooppalaista elää köyhyysrajan alapuolella ja että 17 prosenttia kaikista naisista unionin 27 jäsenvaltiossa on luokiteltu köyhyydessä eläviksi; ottaa myös huomioon, että kuluneiden kymmenen vuoden aikana köyhyydessä elävien naisten lukumäärä on kasvanut miehiin verrattuna kohtuuttomasti, ottaa huomioon, että vanhempien köyhyys johtaa usein lasten köyhyyteen, millä on vakavia seurauksia myöhempään elämään, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että edellä mainitun päätöksen N:o 1098/2008/EY mukaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuoden yhteydessä olisi otettava huomioon naisten ja miesten kokemat erilaiset köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvät riskit ja ulottuvuudet; ottaa huomioon, että 85 miljoonaa eurooppalaista elää köyhyysrajan alapuolella ja että 17 prosenttia kaikista naisista unionin 27 jäsenvaltiossa on luokiteltu köyhyydessä eläviksi; ottaa myös huomioon, että kuluneiden kymmenen vuoden aikana köyhyydessä elävien naisten lukumäärä on kasvanut miehiin verrattuna kohtuuttomasti, ottaa huomioon, että vanhempien köyhyys johtaa usein lasten köyhyyteen, millä on vakavia seurauksia myöhempään elämään,

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionilla on vastassaan laajamittainen talous-, rahoitus- ja sosiaalikriisi, joka vaikuttaa erityisen haitallisesti sekä naisten työmarkkinatilanteeseen että yksityiselämään, koska naiset työskentelevät todennäköisemmin epävarmoissa työsuhteissa, ovat useammin irtisanomisuhan alaisia ja jäävät useammin sosiaaliturvajärjestelmän ulkopuolelle; ottaa myös huomioon, että henkilöt, jotka ovat jo vaarassa köyhtyä ja joista enemmistö on naisia, ovat erityisesti taloudellisen taantuman aikana entistä haavoittuvampia, mikä pätee erityisesti moniongelmaisiin ryhmiin, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionilla on vastassaan laajamittainen talous-, rahoitus- ja sosiaalikriisi, joka vaikuttaa erityisen haitallisesti sekä naisten työmarkkinatilanteeseen että yksityiselämään, koska naiset työskentelevät todennäköisemmin epävarmoissa työsuhteissa, ovat useammin irtisanomisuhan alaisia ja jäävät useammin sosiaaliturvajärjestelmän ulkopuolelle; ottaa myös huomioon, että henkilöt, jotka ovat jo vaarassa köyhtyä ja joista enemmistö on naisia, ovat erityisesti taloudellisen taantuman aikana entistä haavoittuvampia, mikä pätee erityisesti moniongelmaisiin ryhmiin,

| C. | katsoo, että kaikkialla EU:ssa käyttöönotetut säästötoimet vaikuttavat tulevaisuudessa erityisen haitallisesti naisiin, sillä naiset ovat julkisella sektorilla sekä työntekijöinä että palvelujen käyttäjinä enemmistönä, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että kaikkialla EU:ssa käyttöönotetut säästötoimet vaikuttavat tulevaisuudessa erityisen haitallisesti naisiin, sillä naiset ovat julkisella sektorilla sekä työntekijöinä että palvelujen käyttäjinä enemmistönä,

| D. | ottaa huomioon, että köyhyyden torjunta kuuluu komission Eurooppa 2020 -strategiaa varten ehdottamien viiden mitattavissa olevan tavoitteen joukkoon; ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian yhdennetty suuntaviiva 10 (sosiaalisen osallisuuden edistäminen ja köyhyyden torjuminen) kannustaa toteuttamaan kansallista politiikkaa, jolla suojellaan etenkin naisia köyhyysriskiltä varmistamalla yksinhuoltajaperheiden sekä ikääntyneiden naisten tuloturva, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että köyhyyden torjunta kuuluu komission Eurooppa 2020 -strategiaa varten ehdottamien viiden mitattavissa olevan tavoitteen joukkoon; ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian yhdennetty suuntaviiva 10 (sosiaalisen osallisuuden edistäminen ja köyhyyden torjuminen) kannustaa toteuttamaan kansallista politiikkaa, jolla suojellaan etenkin naisia köyhyysriskiltä varmistamalla yksinhuoltajaperheiden sekä ikääntyneiden naisten tuloturva,

| E. | katsoo, että miesten ja naisten tasa-arvo on keino, jonka avulla naisten köyhyyttä voidaan torjua, koska sillä on myönteinen vaikutus tuottavuuteen ja talouskasvuun ja se edistää naisten osallistumista työmarkkinoille, mistä on puolestaan monenlaista sosiaalista ja taloudellista hyötyä, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että miesten ja naisten tasa-arvo on keino, jonka avulla naisten köyhyyttä voidaan torjua, koska sillä on myönteinen vaikutus tuottavuuteen ja talouskasvuun ja se edistää naisten osallistumista työmarkkinoille, mistä on puolestaan monenlaista sosiaalista ja taloudellista hyötyä,

| F. | ottaa huomioon, että naisten työllisyysaste on keskimäärin 59,1 prosenttia; ottaa huomioon, että vuodesta 2000 lähtien naisten ja miesten palkkaerot ovat vakiintuneet korkealle tasolle ja yltävät lähes 18 prosentin tasolle koko EU:ssa ja yli 30 prosentin tasolle joissakin jäsenvaltioissa vuonna 2010, ja että miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaate on eräs unionin perussopimuksiin kirjatuista perusperisaatteista; ottaa huomioon, että sukupuolten mukaan eriytyneillä työmarkkinoilla on suoria naisiin kohdistuvia vaikutuksia, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että naisten työllisyysaste on keskimäärin 59,1 prosenttia; ottaa huomioon, että vuodesta 2000 lähtien naisten ja miesten palkkaerot ovat vakiintuneet korkealle tasolle ja yltävät lähes 18 prosentin tasolle koko EU:ssa ja yli 30 prosentin tasolle joissakin jäsenvaltioissa vuonna 2010, ja että miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaate on eräs unionin perussopimuksiin kirjatuista perusperisaatteista; ottaa huomioon, että sukupuolten mukaan eriytyneillä työmarkkinoilla on suoria naisiin kohdistuvia vaikutuksia,

| G. | ottaa huomioon, että 16 jäsenvaltiossa naisten äärimmäisen köyhyyden riski on huomattavasti suurempi kuin miehillä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 16 jäsenvaltiossa naisten äärimmäisen köyhyyden riski on huomattavasti suurempi kuin miehillä,

| H. | ottaa huomioon, että työllisyys sinänsä ei ole riittävä suoja äärimmäistä köyhyyttä vastaan; toteaa, että lähinnä työhön liittyvän erottelun vuoksi naiset saavat miehiä useammin pientä palkkaa, eivätkä pelkät sosiaaliturvaetuudet useinkaan suojaa äärimmäiseltä köyhyydeltä, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että työllisyys sinänsä ei ole riittävä suoja äärimmäistä köyhyyttä vastaan; toteaa, että lähinnä työhön liittyvän erottelun vuoksi naiset saavat miehiä useammin pientä palkkaa, eivätkä pelkät sosiaaliturvaetuudet useinkaan suojaa äärimmäiseltä köyhyydeltä,

| I. | toteaa, että mitä kauemman aikaa köyhyydessä eläminen erityisen pienin tuloin kestää, sitä suuremmaksi kasvaa vaara joutua elämään pysyvästi taloudellisessa puutteessa ja sosiaalisesti syrjäytyneenä; katsoo tämän vuoksi, että köyhyyden torjumiseen tähtäävillä toimenpiteillä ei pitäisi ainoastaan pyrkiä auttamaan niitä, jotka jo nyt elävät äärimmäisessä taloudellisessa puutteessa, vaan niillä olisi pyrittävä myös ajoissa ehkäisemään ja torjumaan syitä, joiden vuoksi kansalaiset ja erityisesti naiset joutuvat äärimmäiseen taloudelliseen ja sosiaaliseen ahdinkoon, |
| --- | --- |

I.

toteaa, että mitä kauemman aikaa köyhyydessä eläminen erityisen pienin tuloin kestää, sitä suuremmaksi kasvaa vaara joutua elämään pysyvästi taloudellisessa puutteessa ja sosiaalisesti syrjäytyneenä; katsoo tämän vuoksi, että köyhyyden torjumiseen tähtäävillä toimenpiteillä ei pitäisi ainoastaan pyrkiä auttamaan niitä, jotka jo nyt elävät äärimmäisessä taloudellisessa puutteessa, vaan niillä olisi pyrittävä myös ajoissa ehkäisemään ja torjumaan syitä, joiden vuoksi kansalaiset ja erityisesti naiset joutuvat äärimmäiseen taloudelliseen ja sosiaaliseen ahdinkoon,

| J. | ottaa huomioon, että palkattomaan työhön ja päivittäiseen hoitotyöhön osallistumiseen käytetty aikamäärä vaihtelee huomattavasti iän ja sukupuolen mukaan; toteaa, että erityisesti naiset tekevät eniten palkatonta työtä, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että palkattomaan työhön ja päivittäiseen hoitotyöhön osallistumiseen käytetty aikamäärä vaihtelee huomattavasti iän ja sukupuolen mukaan; toteaa, että erityisesti naiset tekevät eniten palkatonta työtä,

| K. | katsoo, että sellaisten kohtuuhintaisten ja laadukkaiden tukipalvelujen kuten lasten, vanhusten ja muiden huollettavien hoitorakenteiden yleinen saatavuus on olennaista, jotta naiset ja miehet voivat osallistua työelämään yhdenvertaisesti ja jotta köyhyyttä voidaan estää ja vähentää, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että sellaisten kohtuuhintaisten ja laadukkaiden tukipalvelujen kuten lasten, vanhusten ja muiden huollettavien hoitorakenteiden yleinen saatavuus on olennaista, jotta naiset ja miehet voivat osallistua työelämään yhdenvertaisesti ja jotta köyhyyttä voidaan estää ja vähentää,

| L. | ottaa huomioon, että ikääntyneillä on suurempi vaara köyhtyä kuin muulla väestöllä ja että 27 EU-maassa 65-vuotiaista ja sitä vanhemmista köyhiä oli 19 prosenttia; toteaa, että ikääntyneet naiset ovat erityisen heikossa asemassa, koska heidän eläkeoikeutensa perustuu heidän siviilisäätyynsä (aviolliset tai perhe-etuudet) ja koska heillä ei ole työurien keskeytymisten, palkkaerojen ja muiden syiden takia riittäviä omia eläkeoikeuksia, ja sen johdosta naiset kärsivät miehiä useammin jatkuvasta ja äärimmäisestä köyhyydestä (22 prosenttia 65-vuotiaista tai iäkkäämmistä naisista on köyhyysvaarassa, miehistä vain 16 prosenttia), |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ikääntyneillä on suurempi vaara köyhtyä kuin muulla väestöllä ja että 27 EU-maassa 65-vuotiaista ja sitä vanhemmista köyhiä oli 19 prosenttia; toteaa, että ikääntyneet naiset ovat erityisen heikossa asemassa, koska heidän eläkeoikeutensa perustuu heidän siviilisäätyynsä (aviolliset tai perhe-etuudet) ja koska heillä ei ole työurien keskeytymisten, palkkaerojen ja muiden syiden takia riittäviä omia eläkeoikeuksia, ja sen johdosta naiset kärsivät miehiä useammin jatkuvasta ja äärimmäisestä köyhyydestä (22 prosenttia 65-vuotiaista tai iäkkäämmistä naisista on köyhyysvaarassa, miehistä vain 16 prosenttia),

| M. | toteaa, että erityisesti maaseutualueilla naiset ovat useammin osa epävirallista taloutta kuin miehet, sillä naisia ei ole rekisteröity virallisilla työmarkkinoilla tai heillä on lyhytaikaisia työsopimuksia, mikä aiheuttaa erityisiä ongelmia naisten sosiaalisten oikeuksien suhteen, mukaan lukien raskauden ja äitiysloman sekä imetyksen aikaiset oikeudet, eläkeoikeuksien kertyminen ja sosiaaliturvan saatavuus, |
| --- | --- |

M.

toteaa, että erityisesti maaseutualueilla naiset ovat useammin osa epävirallista taloutta kuin miehet, sillä naisia ei ole rekisteröity virallisilla työmarkkinoilla tai heillä on lyhytaikaisia työsopimuksia, mikä aiheuttaa erityisiä ongelmia naisten sosiaalisten oikeuksien suhteen, mukaan lukien raskauden ja äitiysloman sekä imetyksen aikaiset oikeudet, eläkeoikeuksien kertyminen ja sosiaaliturvan saatavuus,

| N. | katsoo, että köyhyys on kytköksissä sukupuoleen perustuvan väkivallan riskiin, mikä on suuri este sukupuolten tasa-arvolle; toteaa, että koska perheväkivalta johtaa usein työpaikan menettämiseen, huonoon terveyteen ja kodittomuuteen, se voi myös ajaa naiset köyhyyskierteeseen; katsoo myös, että ihmiskauppa on nykyaikaista orjakauppaa, joka vaikuttaa naisiin ja tyttöihin laajassa mitassa ja on merkittävä köyhyyteen myötävaikuttava tekijä ja myös sen aiheuttaja, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että köyhyys on kytköksissä sukupuoleen perustuvan väkivallan riskiin, mikä on suuri este sukupuolten tasa-arvolle; toteaa, että koska perheväkivalta johtaa usein työpaikan menettämiseen, huonoon terveyteen ja kodittomuuteen, se voi myös ajaa naiset köyhyyskierteeseen; katsoo myös, että ihmiskauppa on nykyaikaista orjakauppaa, joka vaikuttaa naisiin ja tyttöihin laajassa mitassa ja on merkittävä köyhyyteen myötävaikuttava tekijä ja myös sen aiheuttaja,

| O. | katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta kaikissa esiintymismuodoissaan on yleisin ihmisoikeusrikkomus, jolla ei ole maantieteellisiä, taloudellisia tai sosiaalisia rajoja; ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva väkivalta on suuri ongelma EU:ssa, sillä aikuiselämänsä aikana noin 20–25 prosenttia naisista joutuu fyysisen väkivallan ja yli 10 prosenttia seksuaalisen väkivallan kohteeksi, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta kaikissa esiintymismuodoissaan on yleisin ihmisoikeusrikkomus, jolla ei ole maantieteellisiä, taloudellisia tai sosiaalisia rajoja; ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva väkivalta on suuri ongelma EU:ssa, sillä aikuiselämänsä aikana noin 20–25 prosenttia naisista joutuu fyysisen väkivallan ja yli 10 prosenttia seksuaalisen väkivallan kohteeksi,

| P. | katsoo aiheelliseksi muistuttaa, että vammaisia naisia syrjitään perheen piirissä ja koulutuksessa, heidän mahdollisuutensa päästä työelämään ovat rajalliset eivätkä heidän saamansa sosiaalietuudet useinkaan poista köyhyyttä suurimmassa osassa tapauksista; katsoo, että jäsenvaltioiden on siksi huolehdittava erityistoimin naisten oikeuksien toteutumisesta ja ehdotettava toimia, joilla nämä naiset voidaan integroida tukiohjelmien lisäämisen avulla yhteiskuntaan, |
| --- | --- |

P.

katsoo aiheelliseksi muistuttaa, että vammaisia naisia syrjitään perheen piirissä ja koulutuksessa, heidän mahdollisuutensa päästä työelämään ovat rajalliset eivätkä heidän saamansa sosiaalietuudet useinkaan poista köyhyyttä suurimmassa osassa tapauksista; katsoo, että jäsenvaltioiden on siksi huolehdittava erityistoimin naisten oikeuksien toteutumisesta ja ehdotettava toimia, joilla nämä naiset voidaan integroida tukiohjelmien lisäämisen avulla yhteiskuntaan,

| Q. | toteaa, että yhä useammin köyhyyden taakan kantavat köyhyysriskille alttiit naiset, ja erityisesti naisryhmät, joilla on erityistarpeita, kuten vammaiset naiset, ikääntyneet naiset, vanhemmat, jotka kasvattavat lasta ilman kumppania (erityisesti yksinhuoltajaäidit ja lesket, joilla on lapsia huollettavinaan) sekä eniten syrjäytymisuhan alla olevat ryhmät, kuten romaninaiset, joiden perinteiden mukaan naiset hoitavat kaikki koti- ja hoitotyöt, minkä vuoksi he joutuvat liian aikaisin pois koulutuksesta ja työelämästä, sekä maahanmuuttajanaiset; korostaa siksi näiden naisten kannalta elintärkeiden, asianmukaisten työolojen merkitystä ja kohtuullisen palkan, äitiysloman ja syrjimättömän työympäristön kaltaisten oikeuksien turvaamista, |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että yhä useammin köyhyyden taakan kantavat köyhyysriskille alttiit naiset, ja erityisesti naisryhmät, joilla on erityistarpeita, kuten vammaiset naiset, ikääntyneet naiset, vanhemmat, jotka kasvattavat lasta ilman kumppania (erityisesti yksinhuoltajaäidit ja lesket, joilla on lapsia huollettavinaan) sekä eniten syrjäytymisuhan alla olevat ryhmät, kuten romaninaiset, joiden perinteiden mukaan naiset hoitavat kaikki koti- ja hoitotyöt, minkä vuoksi he joutuvat liian aikaisin pois koulutuksesta ja työelämästä, sekä maahanmuuttajanaiset; korostaa siksi näiden naisten kannalta elintärkeiden, asianmukaisten työolojen merkitystä ja kohtuullisen palkan, äitiysloman ja syrjimättömän työympäristön kaltaisten oikeuksien turvaamista,

| R. | toteaa, että Progress-ohjelma on tarkoitettu tukemaan sukupuolten tasa-arvon periaatteen tehokasta täytäntöönpanoa ja edistämään valtavirtaistamista EU:n toimintalinjoissa; pitää ohjelmaa erittäin tärkeänä välineenä köyhyyden naisistumisen estämisessä, |
| --- | --- |

R.

toteaa, että Progress-ohjelma on tarkoitettu tukemaan sukupuolten tasa-arvon periaatteen tehokasta täytäntöönpanoa ja edistämään valtavirtaistamista EU:n toimintalinjoissa; pitää ohjelmaa erittäin tärkeänä välineenä köyhyyden naisistumisen estämisessä,

| S. | toteaa, että naisten elinajanodote on noin kuusi vuotta enemmän kuin miehillä ja että 27 EU-maassa miehet elävät keskimäärin 76-vuotiaiksi ja naiset 82-vuotiaiksi; toteaa, että tämä vaikuttaa huomattavasti naisten köyhyyteen, kun otetaan huomioon, että naisten on vaikeampi hyödyntää sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmiä, |
| --- | --- |

S.

toteaa, että naisten elinajanodote on noin kuusi vuotta enemmän kuin miehillä ja että 27 EU-maassa miehet elävät keskimäärin 76-vuotiaiksi ja naiset 82-vuotiaiksi; toteaa, että tämä vaikuttaa huomattavasti naisten köyhyyteen, kun otetaan huomioon, että naisten on vaikeampi hyödyntää sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmiä,

Köyhyyden naisistuminen

| 1. | katsoo, että naisten köyhyyden estäminen ja vähentäminen kuuluu olennaisesti sosiaalisen solidaarisuuden keskeisiin periaatteisiin, joihin Euroopan unioni on sitoutunut, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa on määrätty, ja jotka käsittävät miesten ja naisten tasa-arvon, yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja sosiaalisen suojelun sekä sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän torjumisen; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että naisten köyhyyden estäminen ja vähentäminen kuuluu olennaisesti sosiaalisen solidaarisuuden keskeisiin periaatteisiin, joihin Euroopan unioni on sitoutunut, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa on määrätty, ja jotka käsittävät miesten ja naisten tasa-arvon, yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja sosiaalisen suojelun sekä sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän torjumisen;

| 2. | toteaa, että ”köyhyyden naisistuminen” merkitsee sitä, että köyhyys on yleisempää naisten kuin miesten keskuudessa, että naisten köyhyys on ankarampaa kuin miesten ja että naisten köyhyys on kasvussa; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että ”köyhyyden naisistuminen” merkitsee sitä, että köyhyys on yleisempää naisten kuin miesten keskuudessa, että naisten köyhyys on ankarampaa kuin miesten ja että naisten köyhyys on kasvussa;

| 3. | huomauttaa, että Eurostatin köyhyysriskiä mittaavan indikaattorin mukaan vuonna 2008 Euroopan unionissa 85 miljoonaa ihmistä eli köyhyysvaarassa ja että aineellista puutetta mittaavan indikaattorin mukaan vastaava lukumäärä nousisi 120 miljoonaan; katsoo, että köyhyysindikaattoreita koskevan neuvoston päätöksen mukaan köyhyyden vähentämistä koskeva kokonaistavoite eli 20 miljoonan ihmisen nostaminen pois köyhyydestä ja syrjäytymisestä vuoteen 2020 mennessä saattaa olla hieman tulkinnanvarainen (Eurostatin köyhyysriskiä mittaavan indikaattorin mukaan kyseessä on 23,5 prosentin vähennys mutta aineellista puutetta mittaavan indikaattorin mukaan vain 16,7 prosenttia); korostaa, että valtaosa Euroopan unionin köyhistä on naisia ja että tilannetta pahentavat työttömyys, epävarmat työsuhteet, matalat palkat, vähimmäistoimeentulorajan alittavat eläkkeet ja vaikeudet saada laadukkaita julkisia palveluja monilla eri aloilla; |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että Eurostatin köyhyysriskiä mittaavan indikaattorin mukaan vuonna 2008 Euroopan unionissa 85 miljoonaa ihmistä eli köyhyysvaarassa ja että aineellista puutetta mittaavan indikaattorin mukaan vastaava lukumäärä nousisi 120 miljoonaan; katsoo, että köyhyysindikaattoreita koskevan neuvoston päätöksen mukaan köyhyyden vähentämistä koskeva kokonaistavoite eli 20 miljoonan ihmisen nostaminen pois köyhyydestä ja syrjäytymisestä vuoteen 2020 mennessä saattaa olla hieman tulkinnanvarainen (Eurostatin köyhyysriskiä mittaavan indikaattorin mukaan kyseessä on 23,5 prosentin vähennys mutta aineellista puutetta mittaavan indikaattorin mukaan vain 16,7 prosenttia); korostaa, että valtaosa Euroopan unionin köyhistä on naisia ja että tilannetta pahentavat työttömyys, epävarmat työsuhteet, matalat palkat, vähimmäistoimeentulorajan alittavat eläkkeet ja vaikeudet saada laadukkaita julkisia palveluja monilla eri aloilla;

| 4. | korostaa, että sukupuolten epätasa-arvo estää köyhyyden vähentämistä ja vaarantaa taloudellisen ja inhimillisen kehityksen tulevaisuudennäkymät; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että sukupuolten epätasa-arvo estää köyhyyden vähentämistä ja vaarantaa taloudellisen ja inhimillisen kehityksen tulevaisuudennäkymät;

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon käsitteen kaikkeen työllisyyspolitiikkaan ja kaikkiin erityistoimiin, jotta voidaan helpottaa naisten työnsaantia, välttää naisten yliedustus epävarmoissa työpaikoissa, lisätä ja edistää kestävällä tavalla naisten osallistumista työelämään sekä vähentää sukupuolten eriytymistä työmarkkinoilla puuttumalla sen suoriin ja epäsuoriin syihin; |
| --- | --- |

5.

kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon käsitteen kaikkeen työllisyyspolitiikkaan ja kaikkiin erityistoimiin, jotta voidaan helpottaa naisten työnsaantia, välttää naisten yliedustus epävarmoissa työpaikoissa, lisätä ja edistää kestävällä tavalla naisten osallistumista työelämään sekä vähentää sukupuolten eriytymistä työmarkkinoilla puuttumalla sen suoriin ja epäsuoriin syihin;

| 6. | huomauttaa, että naisten köyhyys ei johdu ainoastaan viimeisimmästä talouskriisistä, vaan monista tekijöistä, kuten stereotypioista, sukupuolten välisestä palkkakuilusta, perhe-elämän ja työn yhdistämisen esteistä, naisten pidemmästä eliniästä ja yleensäkin erilaisista sukupuolisen syrjinnän muodoista, jotka kohdistuvat yleensä naisiin; |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että naisten köyhyys ei johdu ainoastaan viimeisimmästä talouskriisistä, vaan monista tekijöistä, kuten stereotypioista, sukupuolten välisestä palkkakuilusta, perhe-elämän ja työn yhdistämisen esteistä, naisten pidemmästä eliniästä ja yleensäkin erilaisista sukupuolisen syrjinnän muodoista, jotka kohdistuvat yleensä naisiin;

| 7. | palauttaa mieliin, että komissio on nimennyt vuoden 2010 köyhyyden ja sosiaalisen syrjinnän torjunnan eurooppalaiseksi teemavuodeksi, jolla vahvistetaan ja lujitetaan unionin poliittista sitoutumista selkeään edistymiseen köyhyyden torjunnassa, sekä tunnustetaan köyhyydessä elävien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden oikeus elää kunnollista elämää ja osallistua yhteiskunnan toimintaan täysipainoisesti; |
| --- | --- |

7.

palauttaa mieliin, että komissio on nimennyt vuoden 2010 köyhyyden ja sosiaalisen syrjinnän torjunnan eurooppalaiseksi teemavuodeksi, jolla vahvistetaan ja lujitetaan unionin poliittista sitoutumista selkeään edistymiseen köyhyyden torjunnassa, sekä tunnustetaan köyhyydessä elävien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden oikeus elää kunnollista elämää ja osallistua yhteiskunnan toimintaan täysipainoisesti;

| 8. | palauttaa mieliin, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjinnän torjunnan eurooppalaisen teemavuoden 2010 oli määrä olla mediakampanjan lisäksi myös kannustimena monialaisten köyhyyden torjuntatoimien toteuttamiseksi ja kehittyneempien köyhyysindikaattorien laatimiseksi; pyytää siksi komissiota antamaan kriittisen arvion jäsenvaltioiden tässä yhteydessä toteuttamista uusista toimista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

8.

palauttaa mieliin, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjinnän torjunnan eurooppalaisen teemavuoden 2010 oli määrä olla mediakampanjan lisäksi myös kannustimena monialaisten köyhyyden torjuntatoimien toteuttamiseksi ja kehittyneempien köyhyysindikaattorien laatimiseksi; pyytää siksi komissiota antamaan kriittisen arvion jäsenvaltioiden tässä yhteydessä toteuttamista uusista toimista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi;

| 9. | katsoo, että unionin ja jäsenvaltioiden tasolla on tarpeen osoittaa selkeää sitoutuneisuutta sukupuolten tasa-arvon edistämiseen strategioilla, joilla edistetään neuvoston suuntaviivoja naisten ja miesten tasa-arvosta, Euroopan neuvoston hyväksymää eurooppalaista tasa-arvosopimusta ja Euroopan työmarkkinaosapuolten toimintakehystä sukupuolten tasa-arvosta; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että unionin ja jäsenvaltioiden tasolla on tarpeen osoittaa selkeää sitoutuneisuutta sukupuolten tasa-arvon edistämiseen strategioilla, joilla edistetään neuvoston suuntaviivoja naisten ja miesten tasa-arvosta, Euroopan neuvoston hyväksymää eurooppalaista tasa-arvosopimusta ja Euroopan työmarkkinaosapuolten toimintakehystä sukupuolten tasa-arvosta;

| 10. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvo on yksi kestävän kehityksen, työllisyyden, kilpailukyvyn ja sosiaalisen koheesion ennakkoehtoja; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että sukupuolten tasa-arvo on yksi kestävän kehityksen, työllisyyden, kilpailukyvyn ja sosiaalisen koheesion ennakkoehtoja;

| 11. | pyytää komissiota ja neuvostoa ottamaan asianmukaisesti huomioon parlamentin vaatimukset, jotka se esitti päätöslauselmissaan 15. marraskuuta 2007 sosiaalisen todellisuuden kartoittamisesta (12), 9. lokakuuta 2008 yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisestä ja köyhyyden, myös lasten köyhyyden torjumisesta EU:ssa (13), 6. toukokuuta 2009 työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä ja 20. lokakuuta 2010 vähimmäistulon asemasta köyhyyden torjunnassa ja osallistavan yhteiskunnan edistämisessä Euroopassa (14), kun komissio ja neuvosto suunnittelevat politiikkaa ja toimia sosiaalista osallisuutta ja sosiaalista suojelua koskevan avoimen koordinointimenetelmän seuraavaan vaiheeseen, sosiaalista osallisuutta koskevaan strategiaan ja Eurooppa 2020 -lippulaivahankkeeseen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisesta; pyytää ottamaan mukaan toimintaan kaikki sidosryhmät; |
| --- | --- |

11.

pyytää komissiota ja neuvostoa ottamaan asianmukaisesti huomioon parlamentin vaatimukset, jotka se esitti päätöslauselmissaan 15. marraskuuta 2007 sosiaalisen todellisuuden kartoittamisesta (12), 9. lokakuuta 2008 yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisestä ja köyhyyden, myös lasten köyhyyden torjumisesta EU:ssa (13), 6. toukokuuta 2009 työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä ja 20. lokakuuta 2010 vähimmäistulon asemasta köyhyyden torjunnassa ja osallistavan yhteiskunnan edistämisessä Euroopassa (14), kun komissio ja neuvosto suunnittelevat politiikkaa ja toimia sosiaalista osallisuutta ja sosiaalista suojelua koskevan avoimen koordinointimenetelmän seuraavaan vaiheeseen, sosiaalista osallisuutta koskevaan strategiaan ja Eurooppa 2020 -lippulaivahankkeeseen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisesta; pyytää ottamaan mukaan toimintaan kaikki sidosryhmät;

| 12. | panee merkille komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015”, kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön sukupuolen mukaan eriytetyn näkökulman, joka on avaintekijänä kaikessa yhteisessä politiikassa ja kansallisissa ohjelmissa, joiden tavoitteena on kitkeä köyhyys ja torjua sosiaalista syrjäytymistä; |
| --- | --- |

12.

panee merkille komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015”, kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön sukupuolen mukaan eriytetyn näkökulman, joka on avaintekijänä kaikessa yhteisessä politiikassa ja kansallisissa ohjelmissa, joiden tavoitteena on kitkeä köyhyys ja torjua sosiaalista syrjäytymistä;

| 13. | pitää myönteisenä komission aloitetta ”Euroopan köyhyydentorjuntafoorumi”; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sukupuoliulottuvuutta tällä foorumilla; |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä komission aloitetta ”Euroopan köyhyydentorjuntafoorumi”; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sukupuoliulottuvuutta tällä foorumilla;

| 14. | kehottaa komissiota lujittamaan Euroopan unionin strategiaa sosiaalisesta osallistamisesta ja sosiaaliturvasta, kuten edellä mainitussa Euroopan köyhyydentorjunta-aloitteessa todetaan, ja tehostamaan pyrkimyksiään etenkin yksinhuoltajien tilanteen parantamiseksi ja ihmisarvoisen elämän saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota lujittamaan Euroopan unionin strategiaa sosiaalisesta osallistamisesta ja sosiaaliturvasta, kuten edellä mainitussa Euroopan köyhyydentorjunta-aloitteessa todetaan, ja tehostamaan pyrkimyksiään etenkin yksinhuoltajien tilanteen parantamiseksi ja ihmisarvoisen elämän saavuttamiseksi;

| 15. | huomauttaa, että talouskriisin seurauksena työttömyys ja sosiaaliset vastoinkäymiset lisääntyvät edelleen monissa jäsenvaltioissa ja vaikuttavat nuoriin ja vanhoihin ihmisiin, miehiin ja naisiin ja heidän perheisiinsä eri tavoilla, ja kehottaa sen vuoksi Euroopan unionia lujittamaan sitoumustaan ja toteuttamaan erityistoimia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen kitkemiseksi, erityisesti naisten köyhyyden ja siitä perhe-elämään koituvien suorien vaikutusten poistamiseksi, sillä köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen loukkaavat ihmisoikeuksia ja koskevat vähintään yhtä kuudesta eurooppalaisesta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleviin ryhmiin (yksinhuoltajataloudet, yli kolmelapsiset perheet, vammaiset henkilöt, etniset vähemmistöt ja etenkin romanit, kaikkein epäsuotuisimpien mikroalueiden asukkaat, työkyvyltään heikentyneet ihmiset ja ilman työkokemusta olevat nuoret); katsoo, että kunnollisen elämän edellytyksenä on pääsy koulutukseen ja työmarkkinoille sekä osallistuminen yhteiskuntaan; kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita varmistamaan, että lasten köyhyyden poistamiseksi toteutetaan toimia, jotta kaikilla lapsilla olisi yhtäläiset mahdollisuudet elämässä; |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että talouskriisin seurauksena työttömyys ja sosiaaliset vastoinkäymiset lisääntyvät edelleen monissa jäsenvaltioissa ja vaikuttavat nuoriin ja vanhoihin ihmisiin, miehiin ja naisiin ja heidän perheisiinsä eri tavoilla, ja kehottaa sen vuoksi Euroopan unionia lujittamaan sitoumustaan ja toteuttamaan erityistoimia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen kitkemiseksi, erityisesti naisten köyhyyden ja siitä perhe-elämään koituvien suorien vaikutusten poistamiseksi, sillä köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen loukkaavat ihmisoikeuksia ja koskevat vähintään yhtä kuudesta eurooppalaisesta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleviin ryhmiin (yksinhuoltajataloudet, yli kolmelapsiset perheet, vammaiset henkilöt, etniset vähemmistöt ja etenkin romanit, kaikkein epäsuotuisimpien mikroalueiden asukkaat, työkyvyltään heikentyneet ihmiset ja ilman työkokemusta olevat nuoret); katsoo, että kunnollisen elämän edellytyksenä on pääsy koulutukseen ja työmarkkinoille sekä osallistuminen yhteiskuntaan; kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita varmistamaan, että lasten köyhyyden poistamiseksi toteutetaan toimia, jotta kaikilla lapsilla olisi yhtäläiset mahdollisuudet elämässä;

| 16. | huomauttaa, että naisten integroitumisesta työmarkkinoille viime vuosikymmenien aikana on seurauksena, että taantumalla on voimakkaampi välitön vaikutus naisiin itseensä ja myös heidän perheeseensä, jonka tuloihin naisten työpaikan menetys vaikuttaa merkittävästi; korostaa, että naisten työttömyyden voidaan odottaa kasvavan suhteettomasti julkisen alan määrärahojen vähentämisen takia, koska naisia työskentelee suhteettoman paljon koulutuksessa, terveydenhuoltoalalla ja sosiaalipalveluissa; |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että naisten integroitumisesta työmarkkinoille viime vuosikymmenien aikana on seurauksena, että taantumalla on voimakkaampi välitön vaikutus naisiin itseensä ja myös heidän perheeseensä, jonka tuloihin naisten työpaikan menetys vaikuttaa merkittävästi; korostaa, että naisten työttömyyden voidaan odottaa kasvavan suhteettomasti julkisen alan määrärahojen vähentämisen takia, koska naisia työskentelee suhteettoman paljon koulutuksessa, terveydenhuoltoalalla ja sosiaalipalveluissa;

| 17. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön naisia ja köyhyyttä koskevat indikaattorit, jotka on kehitetty Pekingin toimintaohjelman yhteydessä välineeksi, jolla seurataan kaiken sosiaali-, talous- ja työllisyyspolitiikan vaikutuksia köyhyyden vähentämiseen; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tarkempia välineitä naisten köyhyyden mittaamiseen; |
| --- | --- |

17.

kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön naisia ja köyhyyttä koskevat indikaattorit, jotka on kehitetty Pekingin toimintaohjelman yhteydessä välineeksi, jolla seurataan kaiken sosiaali-, talous- ja työllisyyspolitiikan vaikutuksia köyhyyden vähentämiseen; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tarkempia välineitä naisten köyhyyden mittaamiseen;

| 18. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan sukupuolen mukaan eroteltuja tietoja kansallisissa selvityksissä ja vuosittaisessa sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevassa yhteisessä raportissa; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan sukupuolen mukaan eroteltuja tietoja kansallisissa selvityksissä ja vuosittaisessa sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevassa yhteisessä raportissa;

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön naisia ja köyhyyttä koskevia yksittäisiä indikaattoreita ja käyttämään niitä välineenä, jolla voidaan seurata kaiken sosiaali-, talous- ja työllisyyspolitiikan vaikutuksia naisiin ja köyhyyteen; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön naisia ja köyhyyttä koskevia yksittäisiä indikaattoreita ja käyttämään niitä välineenä, jolla voidaan seurata kaiken sosiaali-, talous- ja työllisyyspolitiikan vaikutuksia naisiin ja köyhyyteen;

| 20. | korostaa, että on välttämätöntä päästä sopimukseen naisten peruskirjan seurannasta, kuulla sen yhteydessä laajasti Euroopan parlamenttia ja ottaa huomioon työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan näkemykset, jotta voidaan edistää mekanismeja, jotka palvelevat sukupuolten tasa-arvon saavuttamista sosiaalisen, taloudellisen ja poliittisen elämän kaikilla osa-alueilla; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että on välttämätöntä päästä sopimukseen naisten peruskirjan seurannasta, kuulla sen yhteydessä laajasti Euroopan parlamenttia ja ottaa huomioon työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan näkemykset, jotta voidaan edistää mekanismeja, jotka palvelevat sukupuolten tasa-arvon saavuttamista sosiaalisen, taloudellisen ja poliittisen elämän kaikilla osa-alueilla;

| 21. | kiinnittää erityistä huomiota tarpeeseen jatkaa edelleen tutkimusten ja selvitysten laatimista köyhyyden naisistumisen ilmiöstä; kehottaa komissiota ja Eurofoundia tekemään yhteistyötä Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa ja käynnistämään erityistutkimuksia, joiden avulla voidaan arvioida muun muassa maailmanlaajuisen kriisin vaikutuksia naisiin; |
| --- | --- |

21.

kiinnittää erityistä huomiota tarpeeseen jatkaa edelleen tutkimusten ja selvitysten laatimista köyhyyden naisistumisen ilmiöstä; kehottaa komissiota ja Eurofoundia tekemään yhteistyötä Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa ja käynnistämään erityistutkimuksia, joiden avulla voidaan arvioida muun muassa maailmanlaajuisen kriisin vaikutuksia naisiin;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla, erityisesti nuorilla ja ikääntyneillä, on mahdollisuus saada terveydenhoitoa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla, erityisesti nuorilla ja ikääntyneillä, on mahdollisuus saada terveydenhoitoa;

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ikääntyneillä naisilla, jotka kärsivät korkealle iälle tyypillisistä sairauksista, on mahdollisuus saada ehkäisevää ja taudinmääritykseen erikoistunutta terveydenhuoltoa, sillä se on keino torjua sosiaalista syrjäytymistä ja köyhyyttä; |
| --- | --- |

23.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ikääntyneillä naisilla, jotka kärsivät korkealle iälle tyypillisistä sairauksista, on mahdollisuus saada ehkäisevää ja taudinmääritykseen erikoistunutta terveydenhuoltoa, sillä se on keino torjua sosiaalista syrjäytymistä ja köyhyyttä;

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan maahanmuuttajanaisten mahdollisuuksia saada hoitoa sairauksiin, jotka johtuvat erilaisista ruokailutottumuksista ja rituaalikäytännöistä; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään terveyspolitiikkoja, joiden avulla pyritään torjumaan ja ehkäisemään naisten terveydelle vaarallisia käytäntöjä, jotka ovat osaltaan syynä sosiaaliseen syrjäytymiseen ja köyhyyteen; |
| --- | --- |

24.

kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan maahanmuuttajanaisten mahdollisuuksia saada hoitoa sairauksiin, jotka johtuvat erilaisista ruokailutottumuksista ja rituaalikäytännöistä; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään terveyspolitiikkoja, joiden avulla pyritään torjumaan ja ehkäisemään naisten terveydelle vaarallisia käytäntöjä, jotka ovat osaltaan syynä sosiaaliseen syrjäytymiseen ja köyhyyteen;

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että tasa-arvopolitiikkaa ja Euroopan unionin periaatteita sovelletaan kaikilla tasoilla, sekä paikallisella että kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

25.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että tasa-arvopolitiikkaa ja Euroopan unionin periaatteita sovelletaan kaikilla tasoilla, sekä paikallisella että kansallisella tasolla;

| 26. | muistuttaa, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa on jatkettava Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella, jotta EU:n ja sen jäsenvaltioiden sitoutuminen YK:n vuosituhannen kehitystavoitteisiin saavutettaisiin vuoteen 2015 mennessä; |
| --- | --- |

26.

muistuttaa, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa on jatkettava Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella, jotta EU:n ja sen jäsenvaltioiden sitoutuminen YK:n vuosituhannen kehitystavoitteisiin saavutettaisiin vuoteen 2015 mennessä;

Naisten köyhyyden torjuminen työvoimapolitiikan ja sosiaalisen suojelun keinoin

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan erityisohjelmia, joilla edistetään aktiivisesti naisten pääsyä tai paluuta työmarkkinoille, ja järjestämään mahdollisuuden elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ja pätevyyden hankkimiseksi, kuten vaikutusvallan sekä luottamuksen ja valmiuksien lisääminen, joita tarvitaan Eurooppa 2020 -strategiassa, jossa korostetaan ekologista muutosta eli uusiutuvia energialähteitä käsittelevän alan hankkeita ja ohjelmia sekä tiede- ja teknologiapainotteisten vihreiden työpaikkojen luomista uuden kestävän talouden luomista varten; kehottaa vähentämään naisten kokeman epävarmuuden määrää työmarkkinoilla ottamalla perhevelvoitteet huomioon irtisanomistilanteissa, sillä monissa tapauksissa lapset ovat naisten huollettavina; |
| --- | --- |

27.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan erityisohjelmia, joilla edistetään aktiivisesti naisten pääsyä tai paluuta työmarkkinoille, ja järjestämään mahdollisuuden elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ja pätevyyden hankkimiseksi, kuten vaikutusvallan sekä luottamuksen ja valmiuksien lisääminen, joita tarvitaan Eurooppa 2020 -strategiassa, jossa korostetaan ekologista muutosta eli uusiutuvia energialähteitä käsittelevän alan hankkeita ja ohjelmia sekä tiede- ja teknologiapainotteisten vihreiden työpaikkojen luomista uuden kestävän talouden luomista varten; kehottaa vähentämään naisten kokeman epävarmuuden määrää työmarkkinoilla ottamalla perhevelvoitteet huomioon irtisanomistilanteissa, sillä monissa tapauksissa lapset ovat naisten huollettavina;

| 28. | huomauttaa, että maaseudulla ja kaupungissa asuvien ihmisten koulutuksen, työllisyyden ja työn laadun välillä on suuria eroja; pitää erittäin tärkeänä, että kaikilla näillä ihmisillä, nuoret ja haavoittuvimmassa asemassa olevat mukaan luettuna, on oikeus kunnolliseen koulutukseen, ammattikoulutukseen ja korkeakouluopintoihin, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan näitä ryhmiä tehokkaalla ja aktiivisella politiikalla ja asianmukaisilla koulutustoimilla, jotta ne voivat mukautua nopeasti työmarkkinoiden vaatimuksiin; |
| --- | --- |

28.

huomauttaa, että maaseudulla ja kaupungissa asuvien ihmisten koulutuksen, työllisyyden ja työn laadun välillä on suuria eroja; pitää erittäin tärkeänä, että kaikilla näillä ihmisillä, nuoret ja haavoittuvimmassa asemassa olevat mukaan luettuna, on oikeus kunnolliseen koulutukseen, ammattikoulutukseen ja korkeakouluopintoihin, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan näitä ryhmiä tehokkaalla ja aktiivisella politiikalla ja asianmukaisilla koulutustoimilla, jotta ne voivat mukautua nopeasti työmarkkinoiden vaatimuksiin;

| 29. | huomauttaa, että sosiaaliturva, työmarkkinapolitiikka ja sosiaalipolitiikka auttavat vähentämään taantuman syvyyttä ja lyhentämään sen kestoa vakauttamalla työmarkkinoita ja kulutusta ja että sosiaaliturvajärjestelmä on vakauttava tekijä sekä tulo- että menopuolella; |
| --- | --- |

29.

huomauttaa, että sosiaaliturva, työmarkkinapolitiikka ja sosiaalipolitiikka auttavat vähentämään taantuman syvyyttä ja lyhentämään sen kestoa vakauttamalla työmarkkinoita ja kulutusta ja että sosiaaliturvajärjestelmä on vakauttava tekijä sekä tulo- että menopuolella;

| 30. | katsoo, että aktiivinen työllisyyspolitiikka (esimerkiksi työn ohessa tapahtuva koulutus ja ammattikoulutus) on erittäin tärkeää köyhyyden torjunnassa, jossa myös työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli; katsoo edelleen, että myös proaktiivinen työllisyyspolitiikka (esimerkiksi nuorten työkokemus, suojatut työpajat ja työpaikat) on ratkaisevan tärkeä tekijä pyrittäessä varmistamaan työmarkkinoiden tasapaino ja lisäämään mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille sekä pitämään yllä epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien työllisyyttä; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että aktiivinen työllisyyspolitiikka (esimerkiksi työn ohessa tapahtuva koulutus ja ammattikoulutus) on erittäin tärkeää köyhyyden torjunnassa, jossa myös työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli; katsoo edelleen, että myös proaktiivinen työllisyyspolitiikka (esimerkiksi nuorten työkokemus, suojatut työpajat ja työpaikat) on ratkaisevan tärkeä tekijä pyrittäessä varmistamaan työmarkkinoiden tasapaino ja lisäämään mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille sekä pitämään yllä epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien työllisyyttä;

| 31. | pitää tärkeänä avoimen sääntelykehyksen laatimista epätyypillisille työsuhteille, jotta voidaan varmistaa asianmukaiset työolot ja kohtuullinen palkka, sillä työpaikan saaminen on köyhyyden torjunnan lähtökohta; |
| --- | --- |

31.

pitää tärkeänä avoimen sääntelykehyksen laatimista epätyypillisille työsuhteille, jotta voidaan varmistaa asianmukaiset työolot ja kohtuullinen palkka, sillä työpaikan saaminen on köyhyyden torjunnan lähtökohta;

| 32. | katsoo, että naisten integroiminen työmarkkinoille on ratkaiseva tekijä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa; korostaa, että on tuettava uusien työpaikkojen luomista, helpotettava köyhyysvarassa olevien naisten mahdollisuuksia hankkia lisäkoulutusta ja tehostettava työhönsijoittamista; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että naisten integroiminen työmarkkinoille on ratkaiseva tekijä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa; korostaa, että on tuettava uusien työpaikkojen luomista, helpotettava köyhyysvarassa olevien naisten mahdollisuuksia hankkia lisäkoulutusta ja tehostettava työhönsijoittamista;

| 33. | toteaa, että taloudellisen eriarvoisuuden, naisten riippuvuuden, koulutukseen pääsyä koskevan miesten ja naisten edelleen jatkuvan epätasa-arvon, perhevelvoitteiden ja yleensä perheestä huolehtimisen välillä on suora yhteys, ja pitää valitettavana, että sukupuolten väliset palkkaerot eivät ole edelleenkään kaventuneet ja että niiden vaikutukset ovat yhä kielteisiä; |
| --- | --- |

33.

toteaa, että taloudellisen eriarvoisuuden, naisten riippuvuuden, koulutukseen pääsyä koskevan miesten ja naisten edelleen jatkuvan epätasa-arvon, perhevelvoitteiden ja yleensä perheestä huolehtimisen välillä on suora yhteys, ja pitää valitettavana, että sukupuolten väliset palkkaerot eivät ole edelleenkään kaventuneet ja että niiden vaikutukset ovat yhä kielteisiä;

| 34. | korostaa, että työttömyyden tapauksessa ilman uutta työpaikkaa jäämisen riski on suurempi naisten kohdalla ja että naiset ovat todennäköisemmin epäsuotuisassa asemassa työhönottotilanteessa, koska monet naiset ovat tahtomattaan epävarmoissa tai osa-aikaisissa työsuhteissa tai koska palkkojen eriarvoisuus vaikuttaa edelleen naisiin; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että työttömyyden tapauksessa ilman uutta työpaikkaa jäämisen riski on suurempi naisten kohdalla ja että naiset ovat todennäköisemmin epäsuotuisassa asemassa työhönottotilanteessa, koska monet naiset ovat tahtomattaan epävarmoissa tai osa-aikaisissa työsuhteissa tai koska palkkojen eriarvoisuus vaikuttaa edelleen naisiin;

| 35. | toteaa, että eurobarometritutkimuksen ”Sukupuolten tasa-arvo EU:ssa vuonna 2009” mukaan Euroopassa tunnustetaan laajalti, että naisten ja miesten palkkaerojen kaventaminen on tärkeää; |
| --- | --- |

35.

toteaa, että eurobarometritutkimuksen ”Sukupuolten tasa-arvo EU:ssa vuonna 2009” mukaan Euroopassa tunnustetaan laajalti, että naisten ja miesten palkkaerojen kaventaminen on tärkeää;

| 36. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet sukupuolten epätasa-arvon poistamiseksi työelämässä osana Eurooppa 2020 -strategiaa; kehottaa painokkaasti asettamaan tavoitteeksi sukupuolten palkkaerojen supistamisen yhdellä prosentilla vuosittain, jotta saavutettaisiin 10 prosentin tavoite vuoteen 2020 mennessä, ja takaamaan naisille täyden palkan lakisääteisen äitiyslomana aikana tätä aihetta koskevan 20. lokakuuta 2010 vahvistetun kannan (15) suosituksen mukaisesti, sillä tällä tavalla myötävaikutetaan sukupuolten epätasa-arvon poistamiseen työelämässä; kannattaa myös sellaisten positiivisten toimien tukemista, joiden avulla lisätään naisten osallistumista poliittisten, taloudellisten ja yritysten päätöksentekoelinten toimintaan; |
| --- | --- |

36.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet sukupuolten epätasa-arvon poistamiseksi työelämässä osana Eurooppa 2020 -strategiaa; kehottaa painokkaasti asettamaan tavoitteeksi sukupuolten palkkaerojen supistamisen yhdellä prosentilla vuosittain, jotta saavutettaisiin 10 prosentin tavoite vuoteen 2020 mennessä, ja takaamaan naisille täyden palkan lakisääteisen äitiyslomana aikana tätä aihetta koskevan 20. lokakuuta 2010 vahvistetun kannan (15) suosituksen mukaisesti, sillä tällä tavalla myötävaikutetaan sukupuolten epätasa-arvon poistamiseen työelämässä; kannattaa myös sellaisten positiivisten toimien tukemista, joiden avulla lisätään naisten osallistumista poliittisten, taloudellisten ja yritysten päätöksentekoelinten toimintaan;

| 37. | panee merkille, että naisyrittäjien luotonsaanti on rajoitettua, mikä haittaa suuresti heidän ammatillista kehitystään ja taloudellista riippumattomuuttaan ja on ristiriidassa yhtäläisen kohtelun periaatteen kanssa; |
| --- | --- |

37.

panee merkille, että naisyrittäjien luotonsaanti on rajoitettua, mikä haittaa suuresti heidän ammatillista kehitystään ja taloudellista riippumattomuuttaan ja on ristiriidassa yhtäläisen kohtelun periaatteen kanssa;

| 38. | kehottaa sekä EU:n että kansallisen tason päättäjiä perustamaan poliittiset ratkaisunsa työmarkkinoiden sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaan tarkasteluun sekä järjestelmälliseen vaikutusten arviointiin, jossa sukupuolierot otetaan huomioon, sillä talouskriisi vaikuttaa kielteisesti naisten ja miesten tasavertaiseen osallistumiseen työmarkkinoille, ja juuri näitä kielteisiä vaikutuksia olisi hillittävä; |
| --- | --- |

38.

kehottaa sekä EU:n että kansallisen tason päättäjiä perustamaan poliittiset ratkaisunsa työmarkkinoiden sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaan tarkasteluun sekä järjestelmälliseen vaikutusten arviointiin, jossa sukupuolierot otetaan huomioon, sillä talouskriisi vaikuttaa kielteisesti naisten ja miesten tasavertaiseen osallistumiseen työmarkkinoille, ja juuri näitä kielteisiä vaikutuksia olisi hillittävä;

| 39. | kehottaa komissiota edelleen esittämään aloitteita, joilla pyritään tunnustamaan epävirallisen talouden sektorin olemassaolo ja määrittämään ”kotitalouden” arvo sukupuolittain eriteltyjen lähestymistapojen avulla komission käynnistämän ”ei pelkästään BKT” -hankkeen mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita antamaan asianmukaisia sosiaalietuuksia naisille ja miehille, jotka huolehtivat iäkkäistä, sairaista tai vammaisista sukulaisista, ja iäkkäille naisille, jotka saavat erityisen pientä eläkettä; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota edelleen esittämään aloitteita, joilla pyritään tunnustamaan epävirallisen talouden sektorin olemassaolo ja määrittämään ”kotitalouden” arvo sukupuolittain eriteltyjen lähestymistapojen avulla komission käynnistämän ”ei pelkästään BKT” -hankkeen mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita antamaan asianmukaisia sosiaalietuuksia naisille ja miehille, jotka huolehtivat iäkkäistä, sairaista tai vammaisista sukulaisista, ja iäkkäille naisille, jotka saavat erityisen pientä eläkettä;

| 40. | kehottaa komissiota tarkistamaan voimassa olevaa lainsäädäntöä miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta 18. marraskuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (16) esitetyn kehotuksen mukaisesti (lainsäädäntöaloite, jossa pyydetään, että komissio esittää asianmukaisen ehdotuksen vuoden 2009 loppuun mennessä); |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota tarkistamaan voimassa olevaa lainsäädäntöä miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta 18. marraskuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (16) esitetyn kehotuksen mukaisesti (lainsäädäntöaloite, jossa pyydetään, että komissio esittää asianmukaisen ehdotuksen vuoden 2009 loppuun mennessä);

| 41. | korostaa, että on ensisijaisen tärkeää uudistaa makrotalous-, sosiaali- ja työmarkkinapolitiikkoja, jotta naisten taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet voisivat toteutua, ja siten, että arvioitaisiin uudelleen köyhyyden tason määrittelemisessä käytettäviä menetelmiä ja pyrittäisiin luomaan strategioita, joilla edistettäisiin tulojen oikeudenmukaista jakautumista, taattaisiin vähimmäistulo, oikeudenmukaiset palkat ja eläkkeet, luotaisiin naisille heidän oikeuksiaan kunnioittavia laadukkaita työpaikkoja ja tarjottaisiin naisille ja tytöille mahdollisuus laadukkaiden julkisten palveluiden saantiin sekä parannettaisiin sosiaaliturvaa ja asianomaisia lähipalveluita, erityisesti lastentarhojen, päiväkotien ja muun esiasteen opetuksen sekä kunnallisten vapaa-aikakeskusten palveluita ja perheiden tukipalveluita sekä sukupolvien välisiä palveluita siten, että ne olisivat kaikkien naisten, miesten, lasten ja iäkkäiden saatavilla ja kokopäivätyön aikatauluja mukailevia; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että on ensisijaisen tärkeää uudistaa makrotalous-, sosiaali- ja työmarkkinapolitiikkoja, jotta naisten taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet voisivat toteutua, ja siten, että arvioitaisiin uudelleen köyhyyden tason määrittelemisessä käytettäviä menetelmiä ja pyrittäisiin luomaan strategioita, joilla edistettäisiin tulojen oikeudenmukaista jakautumista, taattaisiin vähimmäistulo, oikeudenmukaiset palkat ja eläkkeet, luotaisiin naisille heidän oikeuksiaan kunnioittavia laadukkaita työpaikkoja ja tarjottaisiin naisille ja tytöille mahdollisuus laadukkaiden julkisten palveluiden saantiin sekä parannettaisiin sosiaaliturvaa ja asianomaisia lähipalveluita, erityisesti lastentarhojen, päiväkotien ja muun esiasteen opetuksen sekä kunnallisten vapaa-aikakeskusten palveluita ja perheiden tukipalveluita sekä sukupolvien välisiä palveluita siten, että ne olisivat kaikkien naisten, miesten, lasten ja iäkkäiden saatavilla ja kokopäivätyön aikatauluja mukailevia;

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan neuvontakeskuksia naispuolisten työntekijöiden hyväksikäytön tunnistamista ja torjumista varten, sillä hyväksikäyttö on köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen pääasiallisia syitä; |
| --- | --- |

42.

kehottaa jäsenvaltioita perustamaan neuvontakeskuksia naispuolisten työntekijöiden hyväksikäytön tunnistamista ja torjumista varten, sillä hyväksikäyttö on köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen pääasiallisia syitä;

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan mahdollisuutta tarkistaa sosiaaliturvajärjestelmiä, jotta voidaan yksilöllistää eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien oikeudet niin, että voidaan poistaa ”elättäjän etuoikeus”, jolla varmistetaan yhtäläiset eläkeoikeudet; |
| --- | --- |

43.

kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan mahdollisuutta tarkistaa sosiaaliturvajärjestelmiä, jotta voidaan yksilöllistää eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien oikeudet niin, että voidaan poistaa ”elättäjän etuoikeus”, jolla varmistetaan yhtäläiset eläkeoikeudet;

| 44. | korostaa miesten ja naisten tasa-arvon myönteistä vaikutusta talouskasvulle; huomauttaa, että eri tutkimuksissa on arvioitu, että BKT nousisi 30 prosenttia, jos naisten työllisyysaste, osa-aikatyötä tekevien osuus ja tuottavuus olisivat samaa tasoa kuin miehillä, mikä vaikuttaisi myönteisesti koko talouteen ja pienentäisi monien naisten köyhyysriskiä; |
| --- | --- |

44.

korostaa miesten ja naisten tasa-arvon myönteistä vaikutusta talouskasvulle; huomauttaa, että eri tutkimuksissa on arvioitu, että BKT nousisi 30 prosenttia, jos naisten työllisyysaste, osa-aikatyötä tekevien osuus ja tuottavuus olisivat samaa tasoa kuin miehillä, mikä vaikuttaisi myönteisesti koko talouteen ja pienentäisi monien naisten köyhyysriskiä;

| 45. | kehottaa komissiota ja neuvostoa panemaan kiireellisesti täytäntöön strategian lasten köyhyyden puolittamiseksi vuoteen 2012 mennessä ja muutenkin katkaisemaan köyhyyden kierteen, koska on olemassa suuri riski, että pysyvä köyhyys siirtyy vanhemmilta lapsille, mikä saattaa huomattavasti vähentää lasten mahdollisuuksia parempaan elämään; painottaa tämän johdosta tarvetta sisällyttää lasten yksilölliset oikeudet kaikkiin EU:n toimintalinjoihin ja toimenpiteisiin, jotta voidaan seurata ja arvioida lasten köyhyyden kitkemiseksi toteutettuja toimia, tunnistaa ja kehittää ensisijaisia toimia, lisätä tiedonkeruuta ja kehittää edelleen yhteisiä indikaattoreita EU:n tasolla; katsoo, että tässä yhteydessä on ensiarvoisen tärkeää helpottaa yksinhuoltajien pääsyä ja paluuta työmarkkinoille sekä yksinhuoltajaperheiden ongelmiin tarkoitettuja sosiaaliturvajärjestelyjä, unohtamatta myöskään suurperheiden konkreettista tukemista; katsoo, että köyhyyden estämiseksi tulevaisuudessa erityistä huomiota ja tukea on osoitettava lapsille, jotka elävät perheissä, joissa kukaan ei käy töissä; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota ja neuvostoa panemaan kiireellisesti täytäntöön strategian lasten köyhyyden puolittamiseksi vuoteen 2012 mennessä ja muutenkin katkaisemaan köyhyyden kierteen, koska on olemassa suuri riski, että pysyvä köyhyys siirtyy vanhemmilta lapsille, mikä saattaa huomattavasti vähentää lasten mahdollisuuksia parempaan elämään; painottaa tämän johdosta tarvetta sisällyttää lasten yksilölliset oikeudet kaikkiin EU:n toimintalinjoihin ja toimenpiteisiin, jotta voidaan seurata ja arvioida lasten köyhyyden kitkemiseksi toteutettuja toimia, tunnistaa ja kehittää ensisijaisia toimia, lisätä tiedonkeruuta ja kehittää edelleen yhteisiä indikaattoreita EU:n tasolla; katsoo, että tässä yhteydessä on ensiarvoisen tärkeää helpottaa yksinhuoltajien pääsyä ja paluuta työmarkkinoille sekä yksinhuoltajaperheiden ongelmiin tarkoitettuja sosiaaliturvajärjestelyjä, unohtamatta myöskään suurperheiden konkreettista tukemista; katsoo, että köyhyyden estämiseksi tulevaisuudessa erityistä huomiota ja tukea on osoitettava lapsille, jotka elävät perheissä, joissa kukaan ei käy töissä;

| 46. | pyytää toimivaltaisia kansallisia viranomaisia arvioimaan uudelleen maahanmuuttopolitiikkaansa, jotta voidaan purkaa rakenteellisia esteitä maahanmuuttajien täysimääräiseltä osallistumiselta työelämään, kerätä tietoja haavoittuviin ryhmiin kohdistuvan syrjinnän torjunnassa tapahtuneesta edistyksestä ja arvioida, miten menoleikkaukset vaikuttavat terveyspalvelujen, koulutuksen ja sosiaaliturvan saatavuuteen; |
| --- | --- |

46.

pyytää toimivaltaisia kansallisia viranomaisia arvioimaan uudelleen maahanmuuttopolitiikkaansa, jotta voidaan purkaa rakenteellisia esteitä maahanmuuttajien täysimääräiseltä osallistumiselta työelämään, kerätä tietoja haavoittuviin ryhmiin kohdistuvan syrjinnän torjunnassa tapahtuneesta edistyksestä ja arvioida, miten menoleikkaukset vaikuttavat terveyspalvelujen, koulutuksen ja sosiaaliturvan saatavuuteen;

| 47. | panee merkille neuvoston 17. kesäkuuta 2010 tekemän päätöksen jättää jäsenvaltioiden päätettäväksi yhteistyössä alueiden kanssa kansallisten tavoitteiden asettaminen köyhyys- ja syrjäytymisriskin piirissä olevien henkilöiden lukumäärän vähentämiseksi käyttämällä yhtä tai useampaa kolmesta neuvostossa sovitusta indikaattorista; katsoo, että jäsenvaltiot, jotka käyttävät ainoastaan työtön kotitalous -indikaattoria, saattavat järjestelmällisesti jättää huomiotta työssäkäyvien köyhyyden, energiaköyhyyden, yksinhuoltajien köyhyyden, lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen kaltaiset ongelmat; vaatii jäsenvaltioita olemaan käyttämättä väärin mahdollisuuttaan valita indikaattori, jolla köyhyyden torjunnan tavoitteet täyttyvät helpommin; kiinnittää huomiota siihen, että miljoonilla eurooppalaisilla eläkeläisillä on ongelmia, koska eläkkeet eivät riitä toimeentuloon ja iän myötä ilmenevien tarpeiden hoitamiseen erityisesti siksi, että lääkkeet ja terveydenhoitopalvelut ovat liian kalliita; korostaa, että haavoittuvimmassa asemassa olevien ryhmien peruskoulutus ja korkeakouluopinnot ovat ensisijainen tavoite, jonka mukaan kunkin jäsenvaltion on asetettava omat tavoitteensa; |
| --- | --- |

47.

panee merkille neuvoston 17. kesäkuuta 2010 tekemän päätöksen jättää jäsenvaltioiden päätettäväksi yhteistyössä alueiden kanssa kansallisten tavoitteiden asettaminen köyhyys- ja syrjäytymisriskin piirissä olevien henkilöiden lukumäärän vähentämiseksi käyttämällä yhtä tai useampaa kolmesta neuvostossa sovitusta indikaattorista; katsoo, että jäsenvaltiot, jotka käyttävät ainoastaan työtön kotitalous -indikaattoria, saattavat järjestelmällisesti jättää huomiotta työssäkäyvien köyhyyden, energiaköyhyyden, yksinhuoltajien köyhyyden, lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen kaltaiset ongelmat; vaatii jäsenvaltioita olemaan käyttämättä väärin mahdollisuuttaan valita indikaattori, jolla köyhyyden torjunnan tavoitteet täyttyvät helpommin; kiinnittää huomiota siihen, että miljoonilla eurooppalaisilla eläkeläisillä on ongelmia, koska eläkkeet eivät riitä toimeentuloon ja iän myötä ilmenevien tarpeiden hoitamiseen erityisesti siksi, että lääkkeet ja terveydenhoitopalvelut ovat liian kalliita; korostaa, että haavoittuvimmassa asemassa olevien ryhmien peruskoulutus ja korkeakouluopinnot ovat ensisijainen tavoite, jonka mukaan kunkin jäsenvaltion on asetettava omat tavoitteensa;

| 48. | huomauttaa, että yksilön oikeuksiin kuuluu yhtäläinen ja täysimääräinen osallistuminen yhteiskuntaan taloudellisena, poliittisena ja sosiaalisena toimijana, minkä vuoksi aktiivisissa sosiaalisen osallisuuden toimissa olisi käytettävä kokonaisvaltaista lähestymistapaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen kitkemiseksi ja turvattava erityisesti kaikkien täysimääräinen oikeus käyttää hyvälaatuisia sosiaalipalveluja ja yleisen (taloudellisen) edun mukaisia palveluja; |
| --- | --- |

48.

huomauttaa, että yksilön oikeuksiin kuuluu yhtäläinen ja täysimääräinen osallistuminen yhteiskuntaan taloudellisena, poliittisena ja sosiaalisena toimijana, minkä vuoksi aktiivisissa sosiaalisen osallisuuden toimissa olisi käytettävä kokonaisvaltaista lähestymistapaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen kitkemiseksi ja turvattava erityisesti kaikkien täysimääräinen oikeus käyttää hyvälaatuisia sosiaalipalveluja ja yleisen (taloudellisen) edun mukaisia palveluja;

| 49. | pitää tärkeänä kehittää asianmukaisia kansallisen tason työllisyys- ja koulutustoimia yhdessä yksinhuoltajaperheille tarkoitettujen erityisten verojärjestelyjen kanssa osana köyhyyden, lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa; |
| --- | --- |

49.

pitää tärkeänä kehittää asianmukaisia kansallisen tason työllisyys- ja koulutustoimia yhdessä yksinhuoltajaperheille tarkoitettujen erityisten verojärjestelyjen kanssa osana köyhyyden, lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa;

| 50. | korostaa, että unionin ja jäsenvaltioiden toimet ovat tärkeitä työmarkkinamahdollisuuksiin ja palkkaukseen liittyvän syrjinnän torjumiseksi; |
| --- | --- |

50.

korostaa, että unionin ja jäsenvaltioiden toimet ovat tärkeitä työmarkkinamahdollisuuksiin ja palkkaukseen liittyvän syrjinnän torjumiseksi;

| 51. | kehottaa komissiota tarkastelemaan huolellisesti sosiaalisen osallisuuden esteitä, kuten energiaköyhyyttä, taloudellista syrjäytymistä ja tietotekniikan saatavuuden esteitä; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota tarkastelemaan huolellisesti sosiaalisen osallisuuden esteitä, kuten energiaköyhyyttä, taloudellista syrjäytymistä ja tietotekniikan saatavuuden esteitä;

| 52. | korostaa, että on tärkeää koordinoida työttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevat politiikat kaikilla hallinnon tasoilla köyhyyden tehokkaan torjumisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että on tärkeää koordinoida työttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevat politiikat kaikilla hallinnon tasoilla köyhyyden tehokkaan torjumisen varmistamiseksi;

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan maahanmuuttajien ja vähemmistöryhmien osallistumista koulutus- ja ammattikoulutusohjelmiin, mikä helpottaa heidän pääsyään työmarkkinoille; |
| --- | --- |

53.

kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan maahanmuuttajien ja vähemmistöryhmien osallistumista koulutus- ja ammattikoulutusohjelmiin, mikä helpottaa heidän pääsyään työmarkkinoille;

Köyhyydessä elävien tai köyhyysriskin uhkaamien naisten perhe- ja työelämän yhteensovittaminen

| 54. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen edistämiseksi, jotta köyhyysriskin uhkaamat naiset voisivat luoda uraansa täysipäiväisessä työssä, tai mahdollistamaan pääsyn osa-aikatyöhön ja muihin joustavan työajan järjestelyihin, myös joustavien osa-aikatyöjärjestelyjen avulla niinä ajanjaksoina, jolloin henkilö toimii hoitajana; |
| --- | --- |

54.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen edistämiseksi, jotta köyhyysriskin uhkaamat naiset voisivat luoda uraansa täysipäiväisessä työssä, tai mahdollistamaan pääsyn osa-aikatyöhön ja muihin joustavan työajan järjestelyihin, myös joustavien osa-aikatyöjärjestelyjen avulla niinä ajanjaksoina, jolloin henkilö toimii hoitajana;

| 55. | korostaa, että yksi kolmasosa Euroopan yksinhuoltajaperheistä elää köyhyydessä; |
| --- | --- |

55.

korostaa, että yksi kolmasosa Euroopan yksinhuoltajaperheistä elää köyhyydessä;

| 56. | kehottaa jäsenvaltioita neuvoston direktiivin 92/85/ETY tarkistamisen yhteydessä ryhtymään tarvittaviin toimiin työntekijöiden irtisanomisen estämiseksi raskauden ja synnytyksen perusteella; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään aktiivisiin toimiin, joilla estetään raskaana olevien naisten syrjintää työmarkkinoilla ja varmistetaan, että äitiys ei vaikuta naispuolisten työntekijöiden eläkeoikeuksiin ja että kyseisten eläkkeiden määrä ei riipu siitä, ovatko he olleet äitiyslomalla vai eivät; |
| --- | --- |

56.

kehottaa jäsenvaltioita neuvoston direktiivin 92/85/ETY tarkistamisen yhteydessä ryhtymään tarvittaviin toimiin työntekijöiden irtisanomisen estämiseksi raskauden ja synnytyksen perusteella; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään aktiivisiin toimiin, joilla estetään raskaana olevien naisten syrjintää työmarkkinoilla ja varmistetaan, että äitiys ei vaikuta naispuolisten työntekijöiden eläkeoikeuksiin ja että kyseisten eläkkeiden määrä ei riipu siitä, ovatko he olleet äitiyslomalla vai eivät;

| 57. | muistuttaa jäsenvaltioita, että riittävien päivähoitopalvelujen tarjoaminen on oleellinen osa sukupuolten tasa-arvoa työmarkkinoilla; pitää valitettavana, että Barcelonassa vuonna 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tavoitteet, joiden mukaan lastenhoitopalveluja olisi tarjottava vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista, ja jotka on asetettu tavoitteiksi vuoteen 2010 mennessä, on kaikkea muuta kuin saavutettu; pyytää neuvostoa ja jäsenvaltioita uudistamaan ja täyttämään Barcelonan tavoitteita koskevat sitoumuksensa helposti saatavan, kohtuuhintaisen ja korkeatasoisen lastenhoidon tarjoamisesta ja kehittämään huollettavien henkilöiden hoitopalveluihin liittyviä uusia tavoitteita; kehottaa siksi jäsenvaltioita parantamaan mahdollisuuksia saada palveluja ja etenkin tukemaan taloudellisesti päivähoitoa, parantamaan julkisia päivähoitopalveluja ja antamaan yrityksille kannustimia yritysten sisällä toimivien palvelujen perustamiseen; |
| --- | --- |

57.

muistuttaa jäsenvaltioita, että riittävien päivähoitopalvelujen tarjoaminen on oleellinen osa sukupuolten tasa-arvoa työmarkkinoilla; pitää valitettavana, että Barcelonassa vuonna 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tavoitteet, joiden mukaan lastenhoitopalveluja olisi tarjottava vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista, ja jotka on asetettu tavoitteiksi vuoteen 2010 mennessä, on kaikkea muuta kuin saavutettu; pyytää neuvostoa ja jäsenvaltioita uudistamaan ja täyttämään Barcelonan tavoitteita koskevat sitoumuksensa helposti saatavan, kohtuuhintaisen ja korkeatasoisen lastenhoidon tarjoamisesta ja kehittämään huollettavien henkilöiden hoitopalveluihin liittyviä uusia tavoitteita; kehottaa siksi jäsenvaltioita parantamaan mahdollisuuksia saada palveluja ja etenkin tukemaan taloudellisesti päivähoitoa, parantamaan julkisia päivähoitopalveluja ja antamaan yrityksille kannustimia yritysten sisällä toimivien palvelujen perustamiseen;

| 58. | vaatii, että jäsenvaltiot ryhtyvät erityistoimiin, joilla taataan epäedullisessa ympäristössä eläville naisille oikeudenmukainen mahdollisuus terveydenhuoltojärjestelmien käyttöön – erityisesti Maailman terveysjärjestön määritelmän mukaisen perusterveydenhuollon käyttöön (äitien ja lasten suojelu mukaan luettuna) – sekä gynekologisten palveluiden ja synnytyssairaalapalveluiden käyttöön, kunnolliseen asuntoon, veteen, oikeusapuun, koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen, urheiluun sekä kulttuuriin, jotta he eivät keskeyttäisi koulunkäyntiä ennenaikaisesti ja jotta siirtyminen koulusta työmarkkinoille sujuisi joustavasti; |
| --- | --- |

58.

vaatii, että jäsenvaltiot ryhtyvät erityistoimiin, joilla taataan epäedullisessa ympäristössä eläville naisille oikeudenmukainen mahdollisuus terveydenhuoltojärjestelmien käyttöön – erityisesti Maailman terveysjärjestön määritelmän mukaisen perusterveydenhuollon käyttöön (äitien ja lasten suojelu mukaan luettuna) – sekä gynekologisten palveluiden ja synnytyssairaalapalveluiden käyttöön, kunnolliseen asuntoon, veteen, oikeusapuun, koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen, urheiluun sekä kulttuuriin, jotta he eivät keskeyttäisi koulunkäyntiä ennenaikaisesti ja jotta siirtyminen koulusta työmarkkinoille sujuisi joustavasti;

| 59. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tarkoituksenmukaisia toimia teiniäitien tukemiseksi, sillä usein alhaisen koulutustasonsa ja yhteiskunnan ennakkoluulojen vuoksi heidän on usein vaikea löytää työpaikkaa ja he joutuvat elämään köyhyydessä; |
| --- | --- |

59.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tarkoituksenmukaisia toimia teiniäitien tukemiseksi, sillä usein alhaisen koulutustasonsa ja yhteiskunnan ennakkoluulojen vuoksi heidän on usein vaikea löytää työpaikkaa ja he joutuvat elämään köyhyydessä;

Ikääntyvien naisten köyhyyden torjunta

| 60. | korostaa, että köyhyyteen ajautumisen riski on naisilla – ja varsinkin ikääntyneillä naisilla – suurempi kuin miehillä, kun sosiaaliturvajärjestelmät perustuvat jatkuvan ansiotyön periaatteeseen; huomauttaa, että joissakin tapauksissa naiset eivät täytä tätä vaatimusta, koska heidän työnteossaan on ollut keskeytyksiä, ja että naiset ovat heikommassa asemassa, koska työmarkkinoilla esiintyy syrjintää erityisesti palkkakuilun, äitiysloman ja osa-aikatyön takia sekä perhe-elämään keskittymisestä seuraavan työssäkäynnin loppumisen tai keskeytymisen vuoksi tai koska he ovat työskennelleet puolison yrityksessä, etenkin kaupan ja maatalouden aloilla, ilman palkkaa ja kuulumatta sosiaaliturvajärjestelmään; kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia tunnustamaan lasten kasvatuksen arvon ja varmistamaan, että kyseinen ajanjakso lasketaan mukaan eläkeoikeuksiin, jolloin naiset voisivat saada täysimääräisen eläkkeen; suosittaa jäsenvaltioita varmistamaan naisten eläkkeiden riittävyyden; |
| --- | --- |

60.

korostaa, että köyhyyteen ajautumisen riski on naisilla – ja varsinkin ikääntyneillä naisilla – suurempi kuin miehillä, kun sosiaaliturvajärjestelmät perustuvat jatkuvan ansiotyön periaatteeseen; huomauttaa, että joissakin tapauksissa naiset eivät täytä tätä vaatimusta, koska heidän työnteossaan on ollut keskeytyksiä, ja että naiset ovat heikommassa asemassa, koska työmarkkinoilla esiintyy syrjintää erityisesti palkkakuilun, äitiysloman ja osa-aikatyön takia sekä perhe-elämään keskittymisestä seuraavan työssäkäynnin loppumisen tai keskeytymisen vuoksi tai koska he ovat työskennelleet puolison yrityksessä, etenkin kaupan ja maatalouden aloilla, ilman palkkaa ja kuulumatta sosiaaliturvajärjestelmään; kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia tunnustamaan lasten kasvatuksen arvon ja varmistamaan, että kyseinen ajanjakso lasketaan mukaan eläkeoikeuksiin, jolloin naiset voisivat saada täysimääräisen eläkkeen; suosittaa jäsenvaltioita varmistamaan naisten eläkkeiden riittävyyden;

| 61. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia varmistaakseen naisille oikeudenmukaisen pääsyn sosiaaliturvan ja eläkejärjestelmien piiriin ottaen huomioon naisten korkeamman elinajanodotteen ja varmistamaan, että naisten ja miesten yhtäläisen kohtelun periaatetta sovelletaan johdonmukaisesti eläkevakuutusjärjestelmissä sukupuolten välisten eläke-erojen kaventamiseksi; |
| --- | --- |

61.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia varmistaakseen naisille oikeudenmukaisen pääsyn sosiaaliturvan ja eläkejärjestelmien piiriin ottaen huomioon naisten korkeamman elinajanodotteen ja varmistamaan, että naisten ja miesten yhtäläisen kohtelun periaatetta sovelletaan johdonmukaisesti eläkevakuutusjärjestelmissä sukupuolten välisten eläke-erojen kaventamiseksi;

| 62. | kehottaa jäsenvaltioita myöntämään riittävän sosiaaliturvan sairaiden, ikääntyneiden tai vammaisten perheenjäsenten hoidosta vastaaville naisille sekä ikääntyneille naisille, joiden eläke on erityisen pieni; |
| --- | --- |

62.

kehottaa jäsenvaltioita myöntämään riittävän sosiaaliturvan sairaiden, ikääntyneiden tai vammaisten perheenjäsenten hoidosta vastaaville naisille sekä ikääntyneille naisille, joiden eläke on erityisen pieni;

Sukupuoleen perustuvan väkivallan vaikutus köyhyysriskiin

| 63. | huomauttaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on Euroopan unionissa yhä merkittävä ongelma, joka vaikuttaa uhreihin ja tekijöihin riippumatta heidän iästään, koulutuksestaan, tuloistaan tai sosiaalisesta asemastaan, ja että se lisää syrjäytymis- ja köyhyysriskiä sekä sosiaalista syrjäytymistä ja saattaa olla este naisen taloudelliselle riippumattomuudelle sekä vaikuttaa heidän terveyteensä ja mahdollisuuteensa päästä työmarkkinoille ja kolutukseen; pyytää jälleen kerran komissiota perustamaan naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisen eurooppalaisen teemavuoden; |
| --- | --- |

63.

huomauttaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on Euroopan unionissa yhä merkittävä ongelma, joka vaikuttaa uhreihin ja tekijöihin riippumatta heidän iästään, koulutuksestaan, tuloistaan tai sosiaalisesta asemastaan, ja että se lisää syrjäytymis- ja köyhyysriskiä sekä sosiaalista syrjäytymistä ja saattaa olla este naisen taloudelliselle riippumattomuudelle sekä vaikuttaa heidän terveyteensä ja mahdollisuuteensa päästä työmarkkinoille ja kolutukseen; pyytää jälleen kerran komissiota perustamaan naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisen eurooppalaisen teemavuoden;

| 64. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, joilla varmistetaan perheväkivaltaan johtavien tekijöiden kirjaaminen, selvittäminen ja tutkinta, jotta voitaisiin heti kehittää toimintalinjoja tämän väkivallan ehkäisemiseksi ja sen seurausten käsittelemiseksi, esimerkiksi tarjoamalla turvakotipaikkoja perheväkivallan uhreiksi joutuneille naisille; |
| --- | --- |

64.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, joilla varmistetaan perheväkivaltaan johtavien tekijöiden kirjaaminen, selvittäminen ja tutkinta, jotta voitaisiin heti kehittää toimintalinjoja tämän väkivallan ehkäisemiseksi ja sen seurausten käsittelemiseksi, esimerkiksi tarjoamalla turvakotipaikkoja perheväkivallan uhreiksi joutuneille naisille;

| 65. | korostaa, että on tehostettava unionin toimia ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön kitkemiseksi tiivistämällä oikeus- ja poliisiviranomaisten yhteistyötä; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin perinnäistapoihin pohjautuvien asenteiden ja käytäntöjen, kuten naisten sukuelinten silpomisen, varhais- ja pakkoavioliittojen sekä kunniarikosten, kitkemiseksi; |
| --- | --- |

65.

korostaa, että on tehostettava unionin toimia ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön kitkemiseksi tiivistämällä oikeus- ja poliisiviranomaisten yhteistyötä; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin perinnäistapoihin pohjautuvien asenteiden ja käytäntöjen, kuten naisten sukuelinten silpomisen, varhais- ja pakkoavioliittojen sekä kunniarikosten, kitkemiseksi;

| 66. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan naisiin kohdistuvien väkivallan muotojen torjumiseen tähtääviä kansallisia suunnitelmia, mikäli niillä ei vielä sellaisia ole, varmistamaan toimenpiteiden edistymisen jatkuva ja järjestelmällinen seuranta, varmistamaan, että lainsäädäntö täyttää mahdollisimman korkeat vaatimukset miesten naisiin kohdistaman väkivallan torjumisen osalta, ja tarjoamaan riittävää rahoitusta väkivallan uhrien tukemiseen ja suojeluun keinona estää ja vähentää köyhyyttä; |
| --- | --- |

66.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan naisiin kohdistuvien väkivallan muotojen torjumiseen tähtääviä kansallisia suunnitelmia, mikäli niillä ei vielä sellaisia ole, varmistamaan toimenpiteiden edistymisen jatkuva ja järjestelmällinen seuranta, varmistamaan, että lainsäädäntö täyttää mahdollisimman korkeat vaatimukset miesten naisiin kohdistaman väkivallan torjumisen osalta, ja tarjoamaan riittävää rahoitusta väkivallan uhrien tukemiseen ja suojeluun keinona estää ja vähentää köyhyyttä;

| 67. | toteaa myös, että mielekkäiden ratkaisujen löytäminen naisten köyhyyden torjumiseksi saattaa olla keino vähentää sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, kun otetaan huomioon, että köyhyydessä elävät naiset ovat alttiimpia hyväksikäytölle; |
| --- | --- |

67.

toteaa myös, että mielekkäiden ratkaisujen löytäminen naisten köyhyyden torjumiseksi saattaa olla keino vähentää sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, kun otetaan huomioon, että köyhyydessä elävät naiset ovat alttiimpia hyväksikäytölle;

| 68. | korostaa, että jäsenvaltioiden sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten on ryhdyttävä toimiin, joilla pyritään helpottamaan sellaisten naisten siirtymistä takaisin työmarkkinoille, jotka ovat joutuneet sukupuoleen perustuvan väkivallan kohteeksi, ja käytettävä apuna Euroopan sosiaalirahaston (ESR:n) ja Progress-ohjelman kaltaisia välineitä; |
| --- | --- |

68.

korostaa, että jäsenvaltioiden sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten on ryhdyttävä toimiin, joilla pyritään helpottamaan sellaisten naisten siirtymistä takaisin työmarkkinoille, jotka ovat joutuneet sukupuoleen perustuvan väkivallan kohteeksi, ja käytettävä apuna Euroopan sosiaalirahaston (ESR:n) ja Progress-ohjelman kaltaisia välineitä;

| 69. | kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään sukupuolen mukaan eriytettyihin toimiin, joilla voidaan ratkaista kysymyksiä, jotka eivät koske ainoastaan tuloköyhyyttä vaan myös kulttuurista, sosiaalista ja poliittista osallistumista ja sosiaalisia verkostoja; |
| --- | --- |

69.

kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään sukupuolen mukaan eriytettyihin toimiin, joilla voidaan ratkaista kysymyksiä, jotka eivät koske ainoastaan tuloköyhyyttä vaan myös kulttuurista, sosiaalista ja poliittista osallistumista ja sosiaalisia verkostoja;

Sosiaalinen vuoropuhelu ja kansalaisyhteiskunta naisten köyhyyden torjunnassa

| 70. | korostaa jäsennellyn sosiaalisen vuoropuhelun tärkeyttä naisten köyhyyden torjumisessa; toteaa tässä yhteydessä, että on parannettava naisjärjestöjen, muiden järjestöjen ja merkityksellisten sidosryhmien ja yleisesti kansalaisyhteiskunnan yhteistyö- ja osallistumisjärjestelmiä; |
| --- | --- |

70.

korostaa jäsennellyn sosiaalisen vuoropuhelun tärkeyttä naisten köyhyyden torjumisessa; toteaa tässä yhteydessä, että on parannettava naisjärjestöjen, muiden järjestöjen ja merkityksellisten sidosryhmien ja yleisesti kansalaisyhteiskunnan yhteistyö- ja osallistumisjärjestelmiä;

| 71. | katsoo, että aidolla vuoropuhelulla olisi pyrittävä siihen, että heikoimmassa asemassa olevien ryhmien jäsenet voisivat yhdessä kansallisten ja EU:n hallintojen kanssa vaihtaa näkemyksiä ja myötävaikuttaa äärimmäisen köyhyyden poistamiseen, ja tarjottava konkreettinen esimerkki alan parhaimmista käytännöistä unionin tasolla; |
| --- | --- |

71.

katsoo, että aidolla vuoropuhelulla olisi pyrittävä siihen, että heikoimmassa asemassa olevien ryhmien jäsenet voisivat yhdessä kansallisten ja EU:n hallintojen kanssa vaihtaa näkemyksiä ja myötävaikuttaa äärimmäisen köyhyyden poistamiseen, ja tarjottava konkreettinen esimerkki alan parhaimmista käytännöistä unionin tasolla;

| 72. | kehottaa komissiota säilyttämään rahoitusosuuden, joka on tarkoitettu kansalaisyhteiskunnan järjestöille naisten köyhyyden vaikutusten torjumiseen ja hillitsemiseen; |
| --- | --- |

72.

kehottaa komissiota säilyttämään rahoitusosuuden, joka on tarkoitettu kansalaisyhteiskunnan järjestöille naisten köyhyyden vaikutusten torjumiseen ja hillitsemiseen;

Rahoituksen turvaaminen köyhyyden torjuntakeinona

| 73. | korostaa rakennerahastojen ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston merkitystä keskeisenä välineenä, jolla jäsenvaltioita tuetaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan enemmän yhteisrahoitettuja toimia ja tukemaan enemmän sellaisia palveluita kuin lasten, ikääntyneiden ja huollettavien henkilöiden hoitojärjestelyt, myös siten, että ne kokeilevat uusia yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyömuotoja organisoinnin ja rahoituksen alalla ja uusia järjestelyjä tällaisen yhteistyön toteuttamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että myönnettyjä varoja käytetään oikeuden- ja tarkoituksenmukaisesti; |
| --- | --- |

73.

korostaa rakennerahastojen ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston merkitystä keskeisenä välineenä, jolla jäsenvaltioita tuetaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan enemmän yhteisrahoitettuja toimia ja tukemaan enemmän sellaisia palveluita kuin lasten, ikääntyneiden ja huollettavien henkilöiden hoitojärjestelyt, myös siten, että ne kokeilevat uusia yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyömuotoja organisoinnin ja rahoituksen alalla ja uusia järjestelyjä tällaisen yhteistyön toteuttamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että myönnettyjä varoja käytetään oikeuden- ja tarkoituksenmukaisesti;

| 74. | korostaa, että olisi edistettävä yhteisomistajuuden laillista käsitettä, jotta voidaan varmistaa naisten oikeuksien täysimääräinen tunnustaminen maatalousalalla, naisten asianmukainen suojelu sosiaaliturvan alalla ja naisten työpanoksen tunnustaminen; painottaa lisäksi, että olisi muutettava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa koskevaa asetusta (17), jotta ohjelmointikaudella 2014–2020 olisi Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tavoin mahdollista toteuttaa aiemmilla jaksoilla toteuttamiskelpoisia toimia naisten aseman parantamiseksi, millä olisi erittäin myönteisiä vaikutuksia naisten työllisyyteen maaseudulla; |
| --- | --- |

74.

korostaa, että olisi edistettävä yhteisomistajuuden laillista käsitettä, jotta voidaan varmistaa naisten oikeuksien täysimääräinen tunnustaminen maatalousalalla, naisten asianmukainen suojelu sosiaaliturvan alalla ja naisten työpanoksen tunnustaminen; painottaa lisäksi, että olisi muutettava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa koskevaa asetusta (17), jotta ohjelmointikaudella 2014–2020 olisi Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tavoin mahdollista toteuttaa aiemmilla jaksoilla toteuttamiskelpoisia toimia naisten aseman parantamiseksi, millä olisi erittäin myönteisiä vaikutuksia naisten työllisyyteen maaseudulla;

| 75. | pitää myönteisenä työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta tukevan Euroopan mikrorahoitusvälineen perustamista; pyytää erityisesti räätälöityjä toimia, etenkin teknistä tukea ja tukitoimenpiteitä, jotka on suunnattu mikrorahoituksen käyttömahdollisuuden ja saatavuuden lisäämiseen niiden naisten kohdalla, joilla on vaikeuksia päästä työmarkkinoille tai jotka haluavat toimia itsenäisinä ammatinharjoittajina tai käynnistää omia mikroyrityksiään; |
| --- | --- |

75.

pitää myönteisenä työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta tukevan Euroopan mikrorahoitusvälineen perustamista; pyytää erityisesti räätälöityjä toimia, etenkin teknistä tukea ja tukitoimenpiteitä, jotka on suunnattu mikrorahoituksen käyttömahdollisuuden ja saatavuuden lisäämiseen niiden naisten kohdalla, joilla on vaikeuksia päästä työmarkkinoille tai jotka haluavat toimia itsenäisinä ammatinharjoittajina tai käynnistää omia mikroyrityksiään;

*

* *

| 76. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille. |
| --- | --- |

76.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille.

---

(1)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(2)  EUVL L 298, 7.11.2008, s. 20.

(3)  EUVL L 87, 7.4.2010, s. 1.

(4)  EUVL C 233 E, 28.9.2006, s. 130.

(5)  EUVL C 16 E, 22.1.2010, s. 21.

(6)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(7)  EUVL C 341 E, 16.12.2010, s. 35.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0231.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0232.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0306.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0365.

(12)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 463.

(13)  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 11.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0375.

(15)  Euroopan parlamentin 20. lokakuuta 2010 vahvistama kanta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä annetun neuvoston direktiivin 92/85/ETY muuttamisesta (P7_TA(2010)0373).

(16)  EUVL C 16 E, 22.1.2010, s. 21.

(17)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1).

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/89

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011Vastavuoroisen viisumijärjestelmän palauttaminen – Tšekin kansalaisten eriarvoista asemaa koskeva solidaarisuus Kanadan otettua viisumit yksipuolisesti käyttöön

P7_TA(2011)0087

Euroopan parlamentin kannanotto 8. maaliskuuta 2011 vastavuoroisen viisumijärjestelmän palauttamiseen – Tšekin kansalaisten eriarvoista asemaa koskeva solidaarisuus Kanadan otettua viisumit yksipuolisesti käyttöön

2012/C 199 E/10

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan,

| A. | ottaa huomioon, että heinäkuussa 2009 Kanada asetti yksipuolisesti viisumimääräyksen, joka koskee Tšekin tasavallan kansalaisia, joiden asema on siksi nyt eriarvoinen muihin EU:n kansalaisiin verrattuna, ja että Kanada ei ole toistuvista pyynnöistä huolimatta ilmoittanut päivämäärää, jolloin se aikoo kumota tämän viisumimääräyksen, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että heinäkuussa 2009 Kanada asetti yksipuolisesti viisumimääräyksen, joka koskee Tšekin tasavallan kansalaisia, joiden asema on siksi nyt eriarvoinen muihin EU:n kansalaisiin verrattuna, ja että Kanada ei ole toistuvista pyynnöistä huolimatta ilmoittanut päivämäärää, jolloin se aikoo kumota tämän viisumimääräyksen,

| B. | katsoo, että Tšekin kansalaisten eriarvoisen aseman lopettamisen edelleen viivästyminen voi uhata EU:n ja Kanadan välisen kattavan talous- ja kauppasopimuksen tulevaa ratifiointi, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Tšekin kansalaisten eriarvoisen aseman lopettamisen edelleen viivästyminen voi uhata EU:n ja Kanadan välisen kattavan talous- ja kauppasopimuksen tulevaa ratifiointi,

| C. | ottaa huomioon, että Tšekin tasavalta ei voi itse ottaa käyttöön Kanadan kansalaisia koskevia viisumimääräyksiä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Tšekin tasavalta ei voi itse ottaa käyttöön Kanadan kansalaisia koskevia viisumimääräyksiä,

| D. | katsoo, että komissio ja neuvosto eivät toimi riittävän ponnekkaasti tässä asiassa, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että komissio ja neuvosto eivät toimi riittävän ponnekkaasti tässä asiassa,

| 1. | kehottaa komissiota ja neuvostoa lisäämään Kanadaa koskevaa poliittista painostusta, jotta Tšekin kansalaisia koskevan viisumijärjestelmän kumoamiselle sekä Bulgarian ja Romanian kansalaisia koskevan vastavuoroisen viisumijärjestelmän rikkomusten lopettamiselle asetettaisiin mahdollisimman nopeasti päivämäärä; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota ja neuvostoa lisäämään Kanadaa koskevaa poliittista painostusta, jotta Tšekin kansalaisia koskevan viisumijärjestelmän kumoamiselle sekä Bulgarian ja Romanian kansalaisia koskevan vastavuoroisen viisumijärjestelmän rikkomusten lopettamiselle asetettaisiin mahdollisimman nopeasti päivämäärä;

| 2. | korostaa, että ellei tätä vastavuoroisuuden rikkomista ratkaista nopeasti, EU ryhtyy todennäköisesti samankaltaisiin vastatoimiin; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että ellei tätä vastavuoroisuuden rikkomista ratkaista nopeasti, EU ryhtyy todennäköisesti samankaltaisiin vastatoimiin;

| 3. | kehottaa komissiota luomaan kahdenvälisten järjestelyiden sijaan pikemminkin uuden mekanismin, jolla varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden täydellinen vastavuoroinen viisumijärjestelmä ja samalla varmistetaan, että jos EU:n ulkopuolinen maa rikkoo viisumijärjestelmän vastavuoroisuutta, kaikki jäsenvaltiot palauttavat välittömästä kyseisen maan kansalaisia koskevat viisumivaatimukset; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota luomaan kahdenvälisten järjestelyiden sijaan pikemminkin uuden mekanismin, jolla varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden täydellinen vastavuoroinen viisumijärjestelmä ja samalla varmistetaan, että jos EU:n ulkopuolinen maa rikkoo viisumijärjestelmän vastavuoroisuutta, kaikki jäsenvaltiot palauttavat välittömästä kyseisen maan kansalaisia koskevat viisumivaatimukset;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet (1) komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet (1) komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  Allekirjoittajien nimet julkaistaan 8. maaliskuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirjan liitteessä 2 (P7_PV(2011)03-08(ANN2)).

---

Keskiviikko 9. maaliskuuta 2011

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/90

---

Keskiviikko 9. maaliskuuta 2011Vuoden 2012 talousarvion suuntaviivat - pääluokat I, II ja IV - X

P7_TA(2011)0088

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 vuoden 2012 talousarviomenettelyn suuntaviivoista, pääluokka I – Euroopan parlamentti, pääluokka II – Neuvosto, pääluokka IV – Tuomioistuin, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, pääluokka VII – Alueiden komitea, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu, pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto (2011/2017(BUD))

2012/C 199 E/11

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009 ja tarkastettujen toimielinten vastaukset (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009 ja tarkastettujen toimielinten vastaukset (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 23 artiklan 7 kohdan ja 79 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 23 artiklan 7 kohdan ja 79 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0049/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0049/2011),

| A. | ottaa huomioon, että EU:n nykyinen rahoitus- ja taloustilanne sekä yhteiskunnallinen tilanne edellyttävät toimielimiltä laadukkaita ja tehokkaita vastauksia ja toimielinten on otettava käyttöön tiukkoja hallintomenettelyjä, jotta saadaan aikaan säästöjä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n nykyinen rahoitus- ja taloustilanne sekä yhteiskunnallinen tilanne edellyttävät toimielimiltä laadukkaita ja tehokkaita vastauksia ja toimielinten on otettava käyttöön tiukkoja hallintomenettelyjä, jotta saadaan aikaan säästöjä,

| B. | katsoo, että toimielimille olisi annettava riittävästi resursseja mutta nykyisessä taloustilanteessa näiden resurssien hallinnan olisi oltava kurinalaista ja tehokasta, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että toimielimille olisi annettava riittävästi resursseja mutta nykyisessä taloustilanteessa näiden resurssien hallinnan olisi oltava kurinalaista ja tehokasta,

| C. | toteaa, että vuotuisen menettelyn tässä vaiheessa parlamentti odottaa muiden toimielinten ennakkoarvioita ja oman puhemiehistönsä ehdotuksia vuoden 2012 talousarvioksi, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että vuotuisen menettelyn tässä vaiheessa parlamentti odottaa muiden toimielinten ennakkoarvioita ja oman puhemiehistönsä ehdotuksia vuoden 2012 talousarvioksi,

| D. | katsoo, että budjettivaliokunnan ja puhemiehistön on erityisen suotavaa jatkaa tiiviimpää yhteistyötään, jota tehdään vuoden 2012 talousarviomenettelyssä neljättä vuotta, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että budjettivaliokunnan ja puhemiehistön on erityisen suotavaa jatkaa tiiviimpää yhteistyötään, jota tehdään vuoden 2012 talousarviomenettelyssä neljättä vuotta,

| E. | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 23 artiklan mukaan puhemiehistön vastuulle kuuluu ratkaista parlamentin sisäistä organisaatiota koskevat taloudelliset, organisatoriset ja hallinnolliset kysymykset ja budjettivaliokunnan vastuulle kuuluu laatia parlamentin ennakkoarvioesitys tuloista ja menoista vuotuisessa menettelyssä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 23 artiklan mukaan puhemiehistön vastuulle kuuluu ratkaista parlamentin sisäistä organisaatiota koskevat taloudelliset, organisatoriset ja hallinnolliset kysymykset ja budjettivaliokunnan vastuulle kuuluu laatia parlamentin ennakkoarvioesitys tuloista ja menoista vuotuisessa menettelyssä,

| F. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksen otsakkeeseen 5 pitäisi tasaantua vuonna 2012, vaikka esimerkiksi ulkosuhdehallinnon vaikutusta on vielä tällä hetkellä vaikea arvioida määrällisesti, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksen otsakkeeseen 5 pitäisi tasaantua vuonna 2012, vaikka esimerkiksi ulkosuhdehallinnon vaikutusta on vielä tällä hetkellä vaikea arvioida määrällisesti,

| G. | ottaa huomioon, että Kroatian on tarkoitus liittyä unioniin vuonna 2013 ja että laajentuminen vaikuttaa vuoden 2012 talousarvioon ja etenkin uusiin jäseniin sekä henkilöstön palvelukseen ottamiseen liittyviin määrärahoihin, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Kroatian on tarkoitus liittyä unioniin vuonna 2013 ja että laajentuminen vaikuttaa vuoden 2012 talousarvioon ja etenkin uusiin jäseniin sekä henkilöstön palvelukseen ottamiseen liittyviin määrärahoihin,

| H. | ottaa huomioon, että budjettivallan käyttäjä on viime vuosina sitoutunut hallintomenojen maltilliseen käyttöön, mikä on jättänyt huomattavasti liikkumavaraa otsakkeen 5 ylärajaan nähden, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että budjettivallan käyttäjä on viime vuosina sitoutunut hallintomenojen maltilliseen käyttöön, mikä on jättänyt huomattavasti liikkumavaraa otsakkeen 5 ylärajaan nähden,

| I. | ottaa huomioon, että monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 5 enimmäismäärä EU:n vuoden 2012 talousarviossa on 8 754 miljoonaa euroa (mikä merkitsee 340 miljoonan euron eli 4 prosentin kasvua vuodesta 2011, ottaen huomioon 2 prosentin inflaation), |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 5 enimmäismäärä EU:n vuoden 2012 talousarviossa on 8 754 miljoonaa euroa (mikä merkitsee 340 miljoonan euron eli 4 prosentin kasvua vuodesta 2011, ottaen huomioon 2 prosentin inflaation),

| J. | ottaa huomioon, että parlamentti on lainsäädäntövallan käyttäjänä päättänyt sovittaa mielekkäällä tavalla yhteen henkilöresurssinsa ja Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen saamansa uudet toimivaltuudet (19,67 prosenttia otsakkeen 5 kokonaismäärästä vuonna 2009, 19,99 prosenttia vuonna 2010 ja 20,03 prosenttia vuonna 2011), |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että parlamentti on lainsäädäntövallan käyttäjänä päättänyt sovittaa mielekkäällä tavalla yhteen henkilöresurssinsa ja Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen saamansa uudet toimivaltuudet (19,67 prosenttia otsakkeen 5 kokonaismäärästä vuonna 2009, 19,99 prosenttia vuonna 2010 ja 20,03 prosenttia vuonna 2011),

| K. | toteaa, että otsakkeen 5 menojen liikkeitä pitää ehdottomasti seurata kautta vuoden 2011, jotta voidaan laatia asianmukainen ennuste tulevia talousarvioita varten, |
| --- | --- |

K.

toteaa, että otsakkeen 5 menojen liikkeitä pitää ehdottomasti seurata kautta vuoden 2011, jotta voidaan laatia asianmukainen ennuste tulevia talousarvioita varten,

| L. | ottaa huomioon, että puhemiehistö hyväksyi 24. maaliskuuta 2010 tekemällään päätöksellä parlamentin keskipitkän aikavälin kiinteistöstrategian, jossa asetetaan joitakin keskeisiä parametreja sen tulevalle kiinteistöpolitiikalle; toteaa, että parlamentti on osana strategiaa päättänyt edelleenkin asettaa etusijalle kiinteistöjen ostamisen (mikäli se on järkevää) ja keskittyä maantieteellisesti työskentelypaikkakunnillaan; toteaa, että aikaistettu maksaminen rahoituskustannusten vähentämiseksi säilyy tulevaisuudessakin keskeisenä painopisteenä, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että puhemiehistö hyväksyi 24. maaliskuuta 2010 tekemällään päätöksellä parlamentin keskipitkän aikavälin kiinteistöstrategian, jossa asetetaan joitakin keskeisiä parametreja sen tulevalle kiinteistöpolitiikalle; toteaa, että parlamentti on osana strategiaa päättänyt edelleenkin asettaa etusijalle kiinteistöjen ostamisen (mikäli se on järkevää) ja keskittyä maantieteellisesti työskentelypaikkakunnillaan; toteaa, että aikaistettu maksaminen rahoituskustannusten vähentämiseksi säilyy tulevaisuudessakin keskeisenä painopisteenä,

Vuoden 2012 talousarvion yleiskehys ja painopisteet

| 1. | painottaa, että otsakkeen 5 menojen enimmäismäärä johtaa vuonna 2012 vaikeaan tilanteeseen, ja on kaikin puolin tietoinen siitä, että toimielimillä saattaa olla vaikeuksia täyttää kaikki rahoitusta koskevat vaatimukset ja samalla ylläpitää budjettikuria ja itsehillintää, jotta voidaan noudattaa monivuotista rahoituskehystä; |
| --- | --- |

1.

painottaa, että otsakkeen 5 menojen enimmäismäärä johtaa vuonna 2012 vaikeaan tilanteeseen, ja on kaikin puolin tietoinen siitä, että toimielimillä saattaa olla vaikeuksia täyttää kaikki rahoitusta koskevat vaatimukset ja samalla ylläpitää budjettikuria ja itsehillintää, jotta voidaan noudattaa monivuotista rahoituskehystä;

| 2. | asettaa painopisteeksi toimivan lainsäädännön, jolla voidaan vastata asianmukaisesti nykyisiin poliittisiin haasteisiin, ja huomauttaa, että tämä edellyttää Lissabonin sopimuksen voimaantulosta johtuvan uuden toimielinkehyksen vaatimien resurssien vakauttamista; katsoo, että parlamentin ja muiden toimielinten talousarvioiden vuodeksi 2012 olisi oltava vakauttavia jo siksikin, että talousarviota voidaan myös käyttää mallina tulevalle monivuotiselle rahoituskehykselle; |
| --- | --- |

2.

asettaa painopisteeksi toimivan lainsäädännön, jolla voidaan vastata asianmukaisesti nykyisiin poliittisiin haasteisiin, ja huomauttaa, että tämä edellyttää Lissabonin sopimuksen voimaantulosta johtuvan uuden toimielinkehyksen vaatimien resurssien vakauttamista; katsoo, että parlamentin ja muiden toimielinten talousarvioiden vuodeksi 2012 olisi oltava vakauttavia jo siksikin, että talousarviota voidaan myös käyttää mallina tulevalle monivuotiselle rahoituskehykselle;

| 3. | huomauttaa, että tämän vakauttamispyrkimyksen ei pitäisi olla esteenä investoinneille (esimerkiksi tekniikkaan kohdistuville investoinneille), jotka johtaisivat pitkän aikavälin säästöihin tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että tämän vakauttamispyrkimyksen ei pitäisi olla esteenä investoinneille (esimerkiksi tekniikkaan kohdistuville investoinneille), jotka johtaisivat pitkän aikavälin säästöihin tulevaisuudessa;

| 4. | pitää painopisteenä myös hyvän hallinnon periaatteita (varainhoitoasetuksen 27 artikla) eli taloudellisuutta, tehokkuutta ja vaikuttavuutta; katsoo, että näiden periaatteiden olisi ilmennyttävä selkeästi vastuuvelvollisuusperiaatteen hengessä parlamentin ja muiden toimielinten talousarvioissa sekä niiden organisaatiokulttuureissa; katsookin, että eri politiikkojen toteuttamisessa on otettava huomioon saavutetut tulokset ja että muuttuvista kustannuksista olisi mahdollisuuksien mukaan ja niiden suuruusluokan sitä edellyttäessä tehtävä säännöllisiä kustannus-hyötyanalyyseja; |
| --- | --- |

4.

pitää painopisteenä myös hyvän hallinnon periaatteita (varainhoitoasetuksen 27 artikla) eli taloudellisuutta, tehokkuutta ja vaikuttavuutta; katsoo, että näiden periaatteiden olisi ilmennyttävä selkeästi vastuuvelvollisuusperiaatteen hengessä parlamentin ja muiden toimielinten talousarvioissa sekä niiden organisaatiokulttuureissa; katsookin, että eri politiikkojen toteuttamisessa on otettava huomioon saavutetut tulokset ja että muuttuvista kustannuksista olisi mahdollisuuksien mukaan ja niiden suuruusluokan sitä edellyttäessä tehtävä säännöllisiä kustannus-hyötyanalyyseja;

| 5. | katsoo, että toimielinten olisi noudatettava näitä periaatteita esittämällä suunnitelmia kustannusten leikkaamiseksi; katsoo tässä yhteydessä, että olisi pohdittava keskittämisen etuja mittakaavaetujen luomisen kannalta (esimerkiksi keskitetyt hankinnat ja toimielinten yhteiset palvelut) sekä sitä, mitä toimintoja pitäisi edelleenkin tai tulevaisuudessa hajauttaa; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että toimielinten olisi noudatettava näitä periaatteita esittämällä suunnitelmia kustannusten leikkaamiseksi; katsoo tässä yhteydessä, että olisi pohdittava keskittämisen etuja mittakaavaetujen luomisen kannalta (esimerkiksi keskitetyt hankinnat ja toimielinten yhteiset palvelut) sekä sitä, mitä toimintoja pitäisi edelleenkin tai tulevaisuudessa hajauttaa;

| 6. | katsoo, että hyvän hallinnon periaatteiden noudattamisen tuloksena on oltava totuudenmukaisuus, yksinkertaisuus, selkeys ja seurattavuus; pyytää kutakin toimielintä esittämään hallintokaavion ja määrittämään kunkin siinä mainitun yksikön kustannukset; pyytää lisäksi, että kukin meno eritellään ja perustellaan selvästi ja tehdään selvä ero kiinteiden ja muuttuvien kustannusten välillä, jotta noudatettaisiin nollapohjabudjetoinnin periaatteita; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että hyvän hallinnon periaatteiden noudattamisen tuloksena on oltava totuudenmukaisuus, yksinkertaisuus, selkeys ja seurattavuus; pyytää kutakin toimielintä esittämään hallintokaavion ja määrittämään kunkin siinä mainitun yksikön kustannukset; pyytää lisäksi, että kukin meno eritellään ja perustellaan selvästi ja tehdään selvä ero kiinteiden ja muuttuvien kustannusten välillä, jotta noudatettaisiin nollapohjabudjetoinnin periaatteita;

| 7. | katsoo, että viimeistään seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä lähtien parlamentin talousarvio ja muiden toimielinten talousarviot olisi laadittava koko rahoituskehyksen voimassaoloajan kattavan monivuotisen suunnittelun tuloksena; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että viimeistään seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä lähtien parlamentin talousarvio ja muiden toimielinten talousarviot olisi laadittava koko rahoituskehyksen voimassaoloajan kattavan monivuotisen suunnittelun tuloksena;

| 8. | korostaa, että toimielinten välisellä tasolla olisi valmistauduttava tarvittavalla tavalla Kroatiasta tulevan henkilöstön vastaanottamiseen EU:n mahdollista laajentumista silmällä pitäen; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että toimielinten välisellä tasolla olisi valmistauduttava tarvittavalla tavalla Kroatiasta tulevan henkilöstön vastaanottamiseen EU:n mahdollista laajentumista silmällä pitäen;

| 9. | katsoo, että parlamentin ja muiden toimielinten olisi annettava kaksi kertaa vuodessa omien talousarvioidensa toteuttamisesta selvitys, jossa esitetään yksityiskohtaisesti kunkin budjettikohdan toteutus; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että parlamentin ja muiden toimielinten olisi annettava kaksi kertaa vuodessa omien talousarvioidensa toteuttamisesta selvitys, jossa esitetään yksityiskohtaisesti kunkin budjettikohdan toteutus;

| 10. | katsoo, että ympäristöpolitiikan ja EMASin (5) olisi oltava osa parlamentin ja muiden toimielinten kulttuuria ja tätä varten olisi esitettävä toimenpiteitä paperin, energian ja veden kulutuksen sekä päästöjen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että ympäristöpolitiikan ja EMASin (5) olisi oltava osa parlamentin ja muiden toimielinten kulttuuria ja tätä varten olisi esitettävä toimenpiteitä paperin, energian ja veden kulutuksen sekä päästöjen vähentämiseksi;

| 11. | toistaa, että toimielinten välinen yhteistyö, aina kun se on mahdollista ja aiheellista, on olennaisen tärkeää, jotta voidaan vaihtaa parhaita käytäntöjä, jotka parantavat vaikuttavuutta ja mahdollistavat säästöt; katsoo, että toimielinten yhteistyötä käännös- ja tulkkaustoiminnassa, palvelukseen ottamisessa (EPSO) ja EMASin yhteydessä olisi parannettava ja sitä olisi laajennettava muille aloille; pyytää tarkastelemaan perusteellisesti freelancekäännöspalvelujen käyttöä ja käännöskeskuksen roolia; |
| --- | --- |

11.

toistaa, että toimielinten välinen yhteistyö, aina kun se on mahdollista ja aiheellista, on olennaisen tärkeää, jotta voidaan vaihtaa parhaita käytäntöjä, jotka parantavat vaikuttavuutta ja mahdollistavat säästöt; katsoo, että toimielinten yhteistyötä käännös- ja tulkkaustoiminnassa, palvelukseen ottamisessa (EPSO) ja EMASin yhteydessä olisi parannettava ja sitä olisi laajennettava muille aloille; pyytää tarkastelemaan perusteellisesti freelancekäännöspalvelujen käyttöä ja käännöskeskuksen roolia;

| 12. | muistuttaa täysin integroidun tiedonhallintajärjestelmän tarpeesta; pitää myönteisinä hallinnon antamia tietoja tiedonhallintajärjestelmästä; pyytää tilanneselvitystä jäsenten saatavilla olevista lukuisista tietolähteistä ja -järjestelmistä; kehottaa laatimaan selkeän aikataulun prototyypin suunnittelua varten; korostaa tarvetta panna pikaisesti täytäntöön luokittelua ja indeksointia koskevat toimintalinjat; pyytää tietoja siitä, miten EU:n kansalaiset voivat helposti hyödyntää tätä järjestelmää; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa täysin integroidun tiedonhallintajärjestelmän tarpeesta; pitää myönteisinä hallinnon antamia tietoja tiedonhallintajärjestelmästä; pyytää tilanneselvitystä jäsenten saatavilla olevista lukuisista tietolähteistä ja -järjestelmistä; kehottaa laatimaan selkeän aikataulun prototyypin suunnittelua varten; korostaa tarvetta panna pikaisesti täytäntöön luokittelua ja indeksointia koskevat toimintalinjat; pyytää tietoja siitä, miten EU:n kansalaiset voivat helposti hyödyntää tätä järjestelmää;

| 13. | korostaa, että Euroopan parlamentin ja muiden toimielinten olisi hyväksyttävä kunnianhimoinen ja kauaskantoinen digitaalinen strategia, joka koskee Web 2.0:n välineitä ja erityisesti sosiaalisia verkostoja, joiden avulla EU:n ja sen kansalaisten välistä yhteyttä voidaan vahvistaa; katsoo lisäksi, että parlamentin ja muiden toimielinten olisi kehitettävä sähköinen hallintostrategia; kehottaa käyttämään etätyöskentelyä silloin, kun se on tarkoituksenmukaista; kehottaa puhemiehistöä harkitsemaan tietotekniikan sellaisen etäresurssipalvelujärjestelmän käyttöön ottamista, jonka avulla voidaan vähentää tietojenkäsittelyjärjestelmän kuluja, parantaa sen suorituskykyä sekä lisätä liikkuvuutta parlamentin toiminnassa; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että Euroopan parlamentin ja muiden toimielinten olisi hyväksyttävä kunnianhimoinen ja kauaskantoinen digitaalinen strategia, joka koskee Web 2.0:n välineitä ja erityisesti sosiaalisia verkostoja, joiden avulla EU:n ja sen kansalaisten välistä yhteyttä voidaan vahvistaa; katsoo lisäksi, että parlamentin ja muiden toimielinten olisi kehitettävä sähköinen hallintostrategia; kehottaa käyttämään etätyöskentelyä silloin, kun se on tarkoituksenmukaista; kehottaa puhemiehistöä harkitsemaan tietotekniikan sellaisen etäresurssipalvelujärjestelmän käyttöön ottamista, jonka avulla voidaan vähentää tietojenkäsittelyjärjestelmän kuluja, parantaa sen suorituskykyä sekä lisätä liikkuvuutta parlamentin toiminnassa;

| 14. | korostaa, että rahoitusselvitykset ja vastaavan tyyppiset kustannusanalyysit ovat toimielimen sisäisen päätöksenteon kannalta mitä tärkeimpiä; edellyttää, että niitä käytetään järjestelmällisesti ja että niissä yksilöidään kuhunkin yksittäiseen toimenpiteeseen suoraan liittyvät toistuvat ja kertaluonteiset kustannukset (eli kiinteät ja muuttuvat kustannukset); |
| --- | --- |

14.

korostaa, että rahoitusselvitykset ja vastaavan tyyppiset kustannusanalyysit ovat toimielimen sisäisen päätöksenteon kannalta mitä tärkeimpiä; edellyttää, että niitä käytetään järjestelmällisesti ja että niissä yksilöidään kuhunkin yksittäiseen toimenpiteeseen suoraan liittyvät toistuvat ja kertaluonteiset kustannukset (eli kiinteät ja muuttuvat kustannukset);

| 15. | pyytää hyödyntämään henkilöstön uudelleenjärjestelyä ja uudelleenkoulutusta henkilöstökierron tehostamiseksi; suosittelee, että uutta henkilöstöä otetaan palvelukseen vasta, jos henkilöstön sisäiset uudelleenjärjestely- ja koulutusmenettelyt eivät ole johtaneet tulokseen ja kun ulkoisten palvelujen ostaminen ei ole asianmukainen vaihtoehto; |
| --- | --- |

15.

pyytää hyödyntämään henkilöstön uudelleenjärjestelyä ja uudelleenkoulutusta henkilöstökierron tehostamiseksi; suosittelee, että uutta henkilöstöä otetaan palvelukseen vasta, jos henkilöstön sisäiset uudelleenjärjestely- ja koulutusmenettelyt eivät ole johtaneet tulokseen ja kun ulkoisten palvelujen ostaminen ei ole asianmukainen vaihtoehto;

| 16. | katsoo, että kaikkien toimielinten, joihin Kroatian liittyminen vaikuttaa, olisi sovittava yhteisestä ja koordinoidusta talousarvion toteuttamista koskevasta strategiasta; pyytää tekemään arvion sen vaikutuksista otsakkeeseen 5; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että kaikkien toimielinten, joihin Kroatian liittyminen vaikuttaa, olisi sovittava yhteisestä ja koordinoidusta talousarvion toteuttamista koskevasta strategiasta; pyytää tekemään arvion sen vaikutuksista otsakkeeseen 5;

| 17. | katsoo, että kaikkien toimielinten olisi toteutettava aktiivisia syrjinnän vastaisia toimia ja niiden olisi tehtävä kiinteistöihinsä ja henkilöresursseja koskeviin toimintalinjoihinsa mukautuksia, joiden avulla varmistetaan parempi saavutettavuus vammaisten henkilöiden kannalta; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että kaikkien toimielinten olisi toteutettava aktiivisia syrjinnän vastaisia toimia ja niiden olisi tehtävä kiinteistöihinsä ja henkilöresursseja koskeviin toimintalinjoihinsa mukautuksia, joiden avulla varmistetaan parempi saavutettavuus vammaisten henkilöiden kannalta;

| 18. | korostaa, että Euroopan parlamentin ja muiden toimielinten olisi osoitettava talousarviovastuuta ja maltillisuutta talouskriisin ja raskaan julkisen velkataakan vuoksi sekä jäsenvaltioissa parhaillaan käynnissä olevien julkisen talouden vakauttamispyrkimysten aikana; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että Euroopan parlamentin ja muiden toimielinten olisi osoitettava talousarviovastuuta ja maltillisuutta talouskriisin ja raskaan julkisen velkataakan vuoksi sekä jäsenvaltioissa parhaillaan käynnissä olevien julkisen talouden vakauttamispyrkimysten aikana;

Parlamentti

| 19. | katsoo, että parlamentin tavoitteena olisi oltava lainsäädännön toimivuuden parantaminen ja että tähän tarkoitukseen olisi oltava käytössä kaikki tarvittavat resurssit, mutta samalla olisi noudatettava talousarviorajoituksia; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että parlamentin tavoitteena olisi oltava lainsäädännön toimivuuden parantaminen ja että tähän tarkoitukseen olisi oltava käytössä kaikki tarvittavat resurssit, mutta samalla olisi noudatettava talousarviorajoituksia;

| 20. | katsoo, että parlamentin olisi osoitettava talousarviovastuuta ja maltillisuutta pitämällä kasvu suunnilleen inflaation rajoissa; toteaa, että toimielinten linjan mukaisesti laajentumiseen liittyvät tarpeet olisi sisällytettävä talousarvioon joko oikaisukirjelmällä tai lisätalousarviolla; katsoo, että Lissabonin sopimuksen mukaisten parlamentin 18 uuteen jäseneen liittyvät tarpeet otetaan talousarvioon niin ikään oikaisukirjelmällä tai lisätalousarviolla; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että parlamentin olisi osoitettava talousarviovastuuta ja maltillisuutta pitämällä kasvu suunnilleen inflaation rajoissa; toteaa, että toimielinten linjan mukaisesti laajentumiseen liittyvät tarpeet olisi sisällytettävä talousarvioon joko oikaisukirjelmällä tai lisätalousarviolla; katsoo, että Lissabonin sopimuksen mukaisten parlamentin 18 uuteen jäseneen liittyvät tarpeet otetaan talousarvioon niin ikään oikaisukirjelmällä tai lisätalousarviolla;

| 21. | katsoo, että henkilöstöä koskevat lisäresurssit, joita parlamentin hallinnolle on myönnetty Lissabonin sopimuksesta aiheutuviin uusiin haasteisiin vastaamiseksi, olisi nyt vakautettava; edellyttää, että organisaatiorakenteiden on oltava sellaisia, että niiden avulla voidaan edistää synergioiden luomista siten, että hyödynnetään nykyisten erikoisyksiköiden asiantuntemusta; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että henkilöstöä koskevat lisäresurssit, joita parlamentin hallinnolle on myönnetty Lissabonin sopimuksesta aiheutuviin uusiin haasteisiin vastaamiseksi, olisi nyt vakautettava; edellyttää, että organisaatiorakenteiden on oltava sellaisia, että niiden avulla voidaan edistää synergioiden luomista siten, että hyödynnetään nykyisten erikoisyksiköiden asiantuntemusta;

| 22. | huomauttaa, että parlamentin vuoden 2011 talousarvio on yhteensä 1 685 miljoonaa euroa eli 20,03 prosenttia otsakkeesta 5; |
| --- | --- |

22.

huomauttaa, että parlamentin vuoden 2011 talousarvio on yhteensä 1 685 miljoonaa euroa eli 20,03 prosenttia otsakkeesta 5;

| 23. | odottaa puhemiehistöltä ennakkoarviossa realistisia pyyntöjä; on valmis tutkimaan sen ehdotuksia puhtaasti tarpeiden pohjalta ja varovaisuusperiaatetta noudattaen, jotta voidaan varmistaa toimielimen asianmukainen ja tehokas toiminta; korostaa, että puhemiehistön budjettivaliokunnalle syyskuussa esittämän oikaisukirjelmän tarkoituksena on ottaa huomioon tarpeet, joita ei voitu ennakoida ennakkoarviota laadittaessa, ja korostaa, että kirjettä ei pitäisi nähdä tilaisuutena uusia aikaisemmin hyväksytty ennakkoarvio; toteaa, että toimielinten linjan mukaisesti laajentumiseen liittyvät tarpeet olisi sisällytettävä talousarvioon joko oikaisukirjelmällä tai lisätalousarviolla; katsoo, että Lissabonin sopimuksen mukaisten parlamentin 18 uuteen jäseneen liittyvät tarpeet otetaan talousarvioon niin ikään oikaisukirjelmällä tai lisätalousarviolla; |
| --- | --- |

23.

odottaa puhemiehistöltä ennakkoarviossa realistisia pyyntöjä; on valmis tutkimaan sen ehdotuksia puhtaasti tarpeiden pohjalta ja varovaisuusperiaatetta noudattaen, jotta voidaan varmistaa toimielimen asianmukainen ja tehokas toiminta; korostaa, että puhemiehistön budjettivaliokunnalle syyskuussa esittämän oikaisukirjelmän tarkoituksena on ottaa huomioon tarpeet, joita ei voitu ennakoida ennakkoarviota laadittaessa, ja korostaa, että kirjettä ei pitäisi nähdä tilaisuutena uusia aikaisemmin hyväksytty ennakkoarvio; toteaa, että toimielinten linjan mukaisesti laajentumiseen liittyvät tarpeet olisi sisällytettävä talousarvioon joko oikaisukirjelmällä tai lisätalousarviolla; katsoo, että Lissabonin sopimuksen mukaisten parlamentin 18 uuteen jäseneen liittyvät tarpeet otetaan talousarvioon niin ikään oikaisukirjelmällä tai lisätalousarviolla;

| 24. | pyytää yksityiskohtaista ja selkeää katsausta niistä budjettikohdista, joiden toteuttaminen jäi vuonna 2010 alle tavoitteiden, ja aikoo arvioida tähän johtaneita syitä; toivoo lisäksi saavansa tiedot vuonna 2010 seuraavalle varainhoitovuodelle tehdyistä määrärahasiirroista ja siirrettyjen määrärahojen käytöstä sekä päivitetyt tiedot lopullisista käyttötarkoituksiin sidotuista tuloista talousarvioon otettuihin määriin verrattuna; |
| --- | --- |

24.

pyytää yksityiskohtaista ja selkeää katsausta niistä budjettikohdista, joiden toteuttaminen jäi vuonna 2010 alle tavoitteiden, ja aikoo arvioida tähän johtaneita syitä; toivoo lisäksi saavansa tiedot vuonna 2010 seuraavalle varainhoitovuodelle tehdyistä määrärahasiirroista ja siirrettyjen määrärahojen käytöstä sekä päivitetyt tiedot lopullisista käyttötarkoituksiin sidotuista tuloista talousarvioon otettuihin määriin verrattuna;

| 25. | katsoo, että jäsenille on tarjottava laadukkaita palveluja, jotta he voivat hoitaa tehtävänsä tasavertaisesti; korostaakin pitävänsä tärkeänä, että jäseniä kohdellaan kansallisuudesta ja kielestä riippumatta yhtäläisesti ja että he voivat halutessaan hoitaa velvollisuutensa ja poliittiset tehtävänsä omalla kielellään; ei esimerkiksi hyväksy sitä, että valiokuntien kokouksissa ei ole tulkkausta; katsoo, että moitteettoman varainhoidon periaatetta on sovellettava myös tulkkaus- ja käännöstoimintaan; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että jäsenille on tarjottava laadukkaita palveluja, jotta he voivat hoitaa tehtävänsä tasavertaisesti; korostaakin pitävänsä tärkeänä, että jäseniä kohdellaan kansallisuudesta ja kielestä riippumatta yhtäläisesti ja että he voivat halutessaan hoitaa velvollisuutensa ja poliittiset tehtävänsä omalla kielellään; ei esimerkiksi hyväksy sitä, että valiokuntien kokouksissa ei ole tulkkausta; katsoo, että moitteettoman varainhoidon periaatetta on sovellettava myös tulkkaus- ja käännöstoimintaan;

| 26. | katsoo lisäksi, että tulkkauksen joustavuutta on pyrittävä kaikin keinoin lisäämään, sillä se on olennainen askel kohti hyviä työskentelykäytäntöjä, ja huomauttaa, että monissa tapauksissa ongelmat ja varojen tuhlaus vältettäisiin, jos kieliä voitaisiin vaihtaa lyhyellä varoitusajalla kokousten todellisen läsnäolotilanteen mukaisesti sen sijaan, että kielitarjonnasta päätetään alustavien läsnäolotietojen perusteella; |
| --- | --- |

26.

katsoo lisäksi, että tulkkauksen joustavuutta on pyrittävä kaikin keinoin lisäämään, sillä se on olennainen askel kohti hyviä työskentelykäytäntöjä, ja huomauttaa, että monissa tapauksissa ongelmat ja varojen tuhlaus vältettäisiin, jos kieliä voitaisiin vaihtaa lyhyellä varoitusajalla kokousten todellisen läsnäolotilanteen mukaisesti sen sijaan, että kielitarjonnasta päätetään alustavien läsnäolotietojen perusteella;

| 27. | kehottaa painokkaasti toteuttamaan perinpohjaisen selvityksen siitä, voitaisiinko EU:n kansalaisten oikeus tavata vapaasti EU:n tason edustajiaan yhdistää tehokkaammin kiireelliseen tarpeeseen suojata toimielimissä työskentelevien turvallisuutta; pyytää pääsihteeriä toimittamaan tällaisen selvityksen 30. kesäkuuta 2011 mennessä; |
| --- | --- |

27.

kehottaa painokkaasti toteuttamaan perinpohjaisen selvityksen siitä, voitaisiinko EU:n kansalaisten oikeus tavata vapaasti EU:n tason edustajiaan yhdistää tehokkaammin kiireelliseen tarpeeseen suojata toimielimissä työskentelevien turvallisuutta; pyytää pääsihteeriä toimittamaan tällaisen selvityksen 30. kesäkuuta 2011 mennessä;

| 28. | katsoo, että jo tehdyn päätöksen mukaisesti on toteutettava täysin toimiva wifi-palvelu, jotta paperinkulutusta voidaan vähentää tavoitteen mukaisesti; katsoo, että videoneuvottelun käyttöä kokouksissa olisi kannustettava samoin kuin uusien, ympäristöystävällisten tekniikkojen käyttöä; pyytää laatimaan kustannus-hyötyanalyysin tällaisista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että jo tehdyn päätöksen mukaisesti on toteutettava täysin toimiva wifi-palvelu, jotta paperinkulutusta voidaan vähentää tavoitteen mukaisesti; katsoo, että videoneuvottelun käyttöä kokouksissa olisi kannustettava samoin kuin uusien, ympäristöystävällisten tekniikkojen käyttöä; pyytää laatimaan kustannus-hyötyanalyysin tällaisista toimenpiteistä;

| 29. | huomauttaa, että parlamentti pyrkii kiinteistöpolitiikassaan järkeistämään nykyistä tilajakoaan sekä toteuttamaan kustannussäästöjä ja saavuttamaan mittakaavaetuja; huomauttaa, että käynnissä oleva KAD-rakennuksen laajennushanke, jonka kustannuksiksi arvioidaan noin 549,6 miljoonaa euroa (vuoden 2016 hintoina), mahdollistaa parlamentin Luxemburgissa olevan hallinnon maantieteellisen keskittämisen ja että kaikista muista tällä hetkellä Luxemburgissa vuokralla olevista rakennuksista luovutaan asteittain, mikä mahdollistaa huomattavat säästöt, kunhan hanke on saatu päätökseen; kiinnittää huomiota siihen, että tämän rakennushankkeen rahoittaminen saattaa edellyttää erityisiä oikeudellisia rakenteita (erillisvälinettä), sillä varainhoitoasetuksessa kielletään suora lainaaminen, ja että rahoittamalla hanke suoraan talousarviosta tai suoralla lainalla voitaisiin saavuttaa kustannussäästöjä, mikä osoittaa selvästi, että varainhoitoasetukseen on tehtävä mukautuksia, jotta taataan tulevien rakennushankkeiden avoimempi ja suorempi toteutus; |
| --- | --- |

29.

huomauttaa, että parlamentti pyrkii kiinteistöpolitiikassaan järkeistämään nykyistä tilajakoaan sekä toteuttamaan kustannussäästöjä ja saavuttamaan mittakaavaetuja; huomauttaa, että käynnissä oleva KAD-rakennuksen laajennushanke, jonka kustannuksiksi arvioidaan noin 549,6 miljoonaa euroa (vuoden 2016 hintoina), mahdollistaa parlamentin Luxemburgissa olevan hallinnon maantieteellisen keskittämisen ja että kaikista muista tällä hetkellä Luxemburgissa vuokralla olevista rakennuksista luovutaan asteittain, mikä mahdollistaa huomattavat säästöt, kunhan hanke on saatu päätökseen; kiinnittää huomiota siihen, että tämän rakennushankkeen rahoittaminen saattaa edellyttää erityisiä oikeudellisia rakenteita (erillisvälinettä), sillä varainhoitoasetuksessa kielletään suora lainaaminen, ja että rahoittamalla hanke suoraan talousarviosta tai suoralla lainalla voitaisiin saavuttaa kustannussäästöjä, mikä osoittaa selvästi, että varainhoitoasetukseen on tehtävä mukautuksia, jotta taataan tulevien rakennushankkeiden avoimempi ja suorempi toteutus;

| 30. | pitää myönteisinä puhemiehistön 24. maaliskuuta 2010 tekemiä päätöksiä; toistaa kehotuksensa kehittää keskipitkän ja pitkän aikavälin kiinteistöstrategia; toteaa, että strategiassa olisi pyrittävä löytämään paras ratkaisu, jossa otetaan huomioon hyvän hallinnon periaatteet ja tarve arvioida erilaisia näkemyksiä ja vaihtoehtoisia rahoitusmahdollisuuksia; kiinnittää huomiota edellä mainitussa päätöksessä olleeseen ehdotukseen käyttää käyttötarkoitukseensa sidottuja, Belgian hallitukselta saatuja tuloja parlamentin jäsenten avustajien uusia toimistotiloja koskeviin infrastruktuuri-investointeihin; pyytää lisätietoa kyseisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen käytöstä tähän tarkoitukseen ja yksityiskohtaisia tietoja vaihtoehdoista ennen päätösten tekoa; |
| --- | --- |

30.

pitää myönteisinä puhemiehistön 24. maaliskuuta 2010 tekemiä päätöksiä; toistaa kehotuksensa kehittää keskipitkän ja pitkän aikavälin kiinteistöstrategia; toteaa, että strategiassa olisi pyrittävä löytämään paras ratkaisu, jossa otetaan huomioon hyvän hallinnon periaatteet ja tarve arvioida erilaisia näkemyksiä ja vaihtoehtoisia rahoitusmahdollisuuksia; kiinnittää huomiota edellä mainitussa päätöksessä olleeseen ehdotukseen käyttää käyttötarkoitukseensa sidottuja, Belgian hallitukselta saatuja tuloja parlamentin jäsenten avustajien uusia toimistotiloja koskeviin infrastruktuuri-investointeihin; pyytää lisätietoa kyseisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen käytöstä tähän tarkoitukseen ja yksityiskohtaisia tietoja vaihtoehdoista ennen päätösten tekoa;

| 31. | korostaa Euroopan historian taloa koskevien lisätietojen tarvetta; kehottaa erityisesti toimittamaan yksityiskohtaisen liiketoimintasuunnitelman budjettivaliokunnalle; toistaa, että tämän hankkeen kokonaiskustannuksista ja sen tulevista rahoituksellisista ja oikeudellisista seuraamuksista Euroopan parlamentille on saatava tietoja, ja pyytää lisätietoja arkkitehtikilpailusta, joka on ollut käynnissä vuodesta 2009; korostaa, että parlamentti käsittelee tavanomaiseen tapaan kaikki hanketta koskevat päätökset; |
| --- | --- |

31.

korostaa Euroopan historian taloa koskevien lisätietojen tarvetta; kehottaa erityisesti toimittamaan yksityiskohtaisen liiketoimintasuunnitelman budjettivaliokunnalle; toistaa, että tämän hankkeen kokonaiskustannuksista ja sen tulevista rahoituksellisista ja oikeudellisista seuraamuksista Euroopan parlamentille on saatava tietoja, ja pyytää lisätietoja arkkitehtikilpailusta, joka on ollut käynnissä vuodesta 2009; korostaa, että parlamentti käsittelee tavanomaiseen tapaan kaikki hanketta koskevat päätökset;

| 32. | katsoo, että kaikkien suurten organisaatioiden on joskus turvauduttava riippumattomaan ulkoiseen näkemykseen voimavarojen käytöstä ja työn organisoinnista ja asianmukaisesti toteutettuna tästä näkemyksestä on pelkästään hyötyä; korostaa, että vaikka parlamentti on ainutlaatuinen eurooppalainen poliittinen instituutio, pitkällä tähtäyksellä olisi harkittava mainitunkaltaisen ulkoisen arvioinnin tekemistä parlamentin organisaatiosta ja hallinnosta; katsoo, että vuonna 2012 voitaisiin valita joitakin toimialoja ja tarkastella niitä tässä mielessä; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että kaikkien suurten organisaatioiden on joskus turvauduttava riippumattomaan ulkoiseen näkemykseen voimavarojen käytöstä ja työn organisoinnista ja asianmukaisesti toteutettuna tästä näkemyksestä on pelkästään hyötyä; korostaa, että vaikka parlamentti on ainutlaatuinen eurooppalainen poliittinen instituutio, pitkällä tähtäyksellä olisi harkittava mainitunkaltaisen ulkoisen arvioinnin tekemistä parlamentin organisaatiosta ja hallinnosta; katsoo, että vuonna 2012 voitaisiin valita joitakin toimialoja ja tarkastella niitä tässä mielessä;

| 33. | huomauttaa, että parlamentin tiedotus- ja viestintäpolitiikka on tärkeää ja sen olisi saavutettava kaikki unionin kansalaiset ja parannettava kansalaisten mahdollisuuksia olla suorassa vuorovaikutuksessa parlamentin kanssa, ja pyytää siksi arvioimaan tällä politiikalla saavutetut tulokset; |
| --- | --- |

33.

huomauttaa, että parlamentin tiedotus- ja viestintäpolitiikka on tärkeää ja sen olisi saavutettava kaikki unionin kansalaiset ja parannettava kansalaisten mahdollisuuksia olla suorassa vuorovaikutuksessa parlamentin kanssa, ja pyytää siksi arvioimaan tällä politiikalla saavutetut tulokset;

| 34. | tukee kaikkia pyrkimyksiä nykyaikaistaa parlamentin taloushallinnon ohjelmistojärjestelmät; |
| --- | --- |

34.

tukee kaikkia pyrkimyksiä nykyaikaistaa parlamentin taloushallinnon ohjelmistojärjestelmät;

| 35. | antaa täyden tukensa kaikille pyrkimyksille tehostaa ja ammattimaistaa henkilöstöpolitiikkaa muun muassa toteuttamalla henkilöstön uudelleenjärjestelyjä pääosastoissa ja niiden välillä; |
| --- | --- |

35.

antaa täyden tukensa kaikille pyrkimyksille tehostaa ja ammattimaistaa henkilöstöpolitiikkaa muun muassa toteuttamalla henkilöstön uudelleenjärjestelyjä pääosastoissa ja niiden välillä;

| 36. | pitää tärkeänä seurata eräitä politiikkoja, joilla on rahoitusvaikutuksia, ja toteuttaa tällaisia seurantatoimia muun muassa EMASin, julkisten hankintojen ja vastuuvapausmenettelyssä tehtyjen suositusten kohdalla; korostaa, että parlamentin talousarvion toteutuksen yleisen seurannan ja analysoinnin on oltava jatkuvaa; |
| --- | --- |

36.

pitää tärkeänä seurata eräitä politiikkoja, joilla on rahoitusvaikutuksia, ja toteuttaa tällaisia seurantatoimia muun muassa EMASin, julkisten hankintojen ja vastuuvapausmenettelyssä tehtyjen suositusten kohdalla; korostaa, että parlamentin talousarvion toteutuksen yleisen seurannan ja analysoinnin on oltava jatkuvaa;

| 37. | on huolissaan ehdotuksesta perustaa Euroopan yhdentymisestä saatavan lisäarvon arviointiyksikkö, jonka tehtävänä olisi laskea Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksia; kyseenalaistaa, onko tällainen toimisto tarpeellinen; pyytää tarkempia tietoja tämän toimiston perustamisesta; |
| --- | --- |

37.

on huolissaan ehdotuksesta perustaa Euroopan yhdentymisestä saatavan lisäarvon arviointiyksikkö, jonka tehtävänä olisi laskea Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksia; kyseenalaistaa, onko tällainen toimisto tarpeellinen; pyytää tarkempia tietoja tämän toimiston perustamisesta;

Muut toimielimet

| 38. | kehottaa muita toimielimiä esittämään realistisia ja kustannuksiin perustuvia määrärahapyyntöjä, joissa otetaan täysimääräisesti huomioon tarve hallinnoida niukkoja varoja optimaalisesti; pitää myönteisenä, että EU:n talousarvioon on perustettu Euroopan ulkosuhdehallintoa varten uusi pääluokka X, johon on osoitettu 464 miljoonaa euroa, on valmis tutkimaan ulkosuhdehallinnon sekä kiinteään omaisuuteen että henkilöstöön liittyviä tarpeita ja on päättänyt seurata tarkasti sen vaikutusta otsakkeeseen 5, sillä sen perustamisella ei pitänyt olla vaikutuksia talousarvioon; ei ole valmis vaarantamaan nykyisten toimielinten tarpeita; |
| --- | --- |

38.

kehottaa muita toimielimiä esittämään realistisia ja kustannuksiin perustuvia määrärahapyyntöjä, joissa otetaan täysimääräisesti huomioon tarve hallinnoida niukkoja varoja optimaalisesti; pitää myönteisenä, että EU:n talousarvioon on perustettu Euroopan ulkosuhdehallintoa varten uusi pääluokka X, johon on osoitettu 464 miljoonaa euroa, on valmis tutkimaan ulkosuhdehallinnon sekä kiinteään omaisuuteen että henkilöstöön liittyviä tarpeita ja on päättänyt seurata tarkasti sen vaikutusta otsakkeeseen 5, sillä sen perustamisella ei pitänyt olla vaikutuksia talousarvioon; ei ole valmis vaarantamaan nykyisten toimielinten tarpeita;

| 39. | uskoo, että Euroopan ulkosuhdehallintoa varten EU:n talousarvioon perustettu uusi pääluokka X vastaa tarpeeseen tarjota Euroopan unionille toimielinkehys, jolla yhdessä uusien YUTP:tä/YTPP:tä koskevien määräysten kanssa voidaan tukea EU:n ulkopolitiikkaa koskevia kunnianhimoisia tavoitteita; |
| --- | --- |

39.

uskoo, että Euroopan ulkosuhdehallintoa varten EU:n talousarvioon perustettu uusi pääluokka X vastaa tarpeeseen tarjota Euroopan unionille toimielinkehys, jolla yhdessä uusien YUTP:tä/YTPP:tä koskevien määräysten kanssa voidaan tukea EU:n ulkopolitiikkaa koskevia kunnianhimoisia tavoitteita;

*

* *

| 40. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, Euroopan oikeusasiamiehelle, Euroopan tietosuojavaltuutetulle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle. |
| --- | --- |

40.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, Euroopan oikeusasiamiehelle, Euroopan tietosuojavaltuutetulle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17.

(3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(4)  EUVL C 303, 9.11.2010, s. 1.

(5)  Organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) 19. maaliskuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 761/2001 (EYVL L 114, 24.4.2001, s. 1).

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/95 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/95

---

Keskiviikko 9. maaliskuuta 2011EU:n strategia Atlantin aluetta varten

P7_TA(2011)0089

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 EU:n strategiasta Atlantin aluetta varten

2012/C 199 E/12

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon, että 14. kesäkuuta 2010 kokoontunut neuvosto kehotti komissiota laatimaan viimeistään vuoden 2011 kesäkuuhun mennessä EU:n strategian Atlantin aluetta varten, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että 14. kesäkuuta 2010 kokoontunut neuvosto kehotti komissiota laatimaan viimeistään vuoden 2011 kesäkuuhun mennessä EU:n strategian Atlantin aluetta varten,

| — | ottaa huomioon komission käynnistämän julkisen kuulemisen, jolla pyritään EU:n strategian Atlantin aluetta varten laatiman tiedonannon julkaisemiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission käynnistämän julkisen kuulemisen, jolla pyritään EU:n strategian Atlantin aluetta varten laatiman tiedonannon julkaisemiseen,

| — | ottaa huomioon Itämeren aluetta koskevan EU:n strategian ja Tonavan aluetta koskevan EU:n strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Itämeren aluetta koskevan EU:n strategian ja Tonavan aluetta koskevan EU:n strategian,

| — | ottaa huomioon viidennessä yhteenkuuluvuutta koskevassa kertomuksessa hyväksytyt päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon viidennessä yhteenkuuluvuutta koskevassa kertomuksessa hyväksytyt päätelmät,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen XVIII osaston otsakkeessa asetetaan alueellinen yhteenkuuluvuus yhdeksi Euroopan unionin tavoitteista, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen XVIII osaston otsakkeessa asetetaan alueellinen yhteenkuuluvuus yhdeksi Euroopan unionin tavoitteista,

| B. | ottaa huomioon, että viidellä EU:n jäsenvaltiolla eli Ranskalla, Irlannilla, Portugalilla, Espanjalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on rantaviivaa Atlantin alueella, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että viidellä EU:n jäsenvaltiolla eli Ranskalla, Irlannilla, Portugalilla, Espanjalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on rantaviivaa Atlantin alueella,

| C. | katsoo, että Atlantin alueella on seuraavat erityispiirteet:






  — | se on dynaaminen merialue (merirahdin, kalastuksen ja merestä saatavan energian jne. ansiosta); |
| --- | --- | --- |

C.

katsoo, että Atlantin alueella on seuraavat erityispiirteet:

—

se on dynaaminen merialue (merirahdin, kalastuksen ja merestä saatavan energian jne. ansiosta);

| — | se on alue, jonka haurasta ympäristöä on vaalittava ja johon ilmastonmuutos vaikuttaa (rannikkoseutujen eroosio ja äärimmäiset ilmasto-olosuhteet), |
| --- | --- |

—

se on alue, jonka haurasta ympäristöä on vaalittava ja johon ilmastonmuutos vaikuttaa (rannikkoseutujen eroosio ja äärimmäiset ilmasto-olosuhteet),

| — | se on Euroopan unionin kannalta syrjäinen ja hankalien yhteyksien päässä oleva alue, jolla on vain harvoja merkittäviä kaupunkikeskuksia, |
| --- | --- |

—

se on Euroopan unionin kannalta syrjäinen ja hankalien yhteyksien päässä oleva alue, jolla on vain harvoja merkittäviä kaupunkikeskuksia,

| D. | katsoo, että nämä erityispiirteet ylittävät kansalliset rajat ja että niitä koskevat poliittiset vastaukset on löydettävä Euroopan tasolla, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että nämä erityispiirteet ylittävät kansalliset rajat ja että niitä koskevat poliittiset vastaukset on löydettävä Euroopan tasolla,

| E. | ottaa huomioon, että neuvosto pyysi kesäkuussa 2010 komissiota kehittämään kesäkuuhun 2011 mennessä strategian Atlantin aluetta varten ja että komission tiedonannon julkaisuajankohdaksi on kaavailtu vuotta 2011, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että neuvosto pyysi kesäkuussa 2010 komissiota kehittämään kesäkuuhun 2011 mennessä strategian Atlantin aluetta varten ja että komission tiedonannon julkaisuajankohdaksi on kaavailtu vuotta 2011,

| 1. | pyytää komissiota laatimaan mahdollisimman pian Atlantin aluetta varten integroidun EU-strategian, jossa käsitellään merellisiä ja alueellisia kysymyksiä; |
| --- | --- |

1.

pyytää komissiota laatimaan mahdollisimman pian Atlantin aluetta varten integroidun EU-strategian, jossa käsitellään merellisiä ja alueellisia kysymyksiä;

| 2. | katsoo, että strategia olisi laadittava koheesiopolitiikan alueellisen yhteistyön tavoitteen (tavoite 3) mukaisesti ja sen olisi perustuttava yhtenäiseen toimialojen rajat ylittävään alueelliseen näkemykseen ja lisäksi siinä olisi pyrittävä sovittamaan tehokkaammin yhteen tietyn alueen eri hallintotasojen toimintalinjat keskittyen tärkeisiin asioihin; uskoo, että Euroopan alueellisella yhteistyöllä voidaan edistää laajalti Atlantin alueen integroitumisprosessia siten, että kansalaisyhteiskunta osallistuu suuremmassa määrin päätöksentekoprosesseihin ja konkreettisten toimenpiteiden toteuttamiseen; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että strategia olisi laadittava koheesiopolitiikan alueellisen yhteistyön tavoitteen (tavoite 3) mukaisesti ja sen olisi perustuttava yhtenäiseen toimialojen rajat ylittävään alueelliseen näkemykseen ja lisäksi siinä olisi pyrittävä sovittamaan tehokkaammin yhteen tietyn alueen eri hallintotasojen toimintalinjat keskittyen tärkeisiin asioihin; uskoo, että Euroopan alueellisella yhteistyöllä voidaan edistää laajalti Atlantin alueen integroitumisprosessia siten, että kansalaisyhteiskunta osallistuu suuremmassa määrin päätöksentekoprosesseihin ja konkreettisten toimenpiteiden toteuttamiseen;

| 3. | korostaa, että EU:n makroaluestrategioiden tärkeimmän hyödyn katsotaan tulevan monitasoisesta yhteistyöstä, koordinoinnista ja saatavilla olevan rahoituksen strategisen investoinnin tehostumisesta eikä niinkään lisäresurssien myöntämisestä; korostaa, että puheenjohtajavaltio Ruotsin päätelmissä ei esitetty uusia toimielimiä, uutta lainsäädäntöä tai uusia määrärahoja; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että EU:n makroaluestrategioiden tärkeimmän hyödyn katsotaan tulevan monitasoisesta yhteistyöstä, koordinoinnista ja saatavilla olevan rahoituksen strategisen investoinnin tehostumisesta eikä niinkään lisäresurssien myöntämisestä; korostaa, että puheenjohtajavaltio Ruotsin päätelmissä ei esitetty uusia toimielimiä, uutta lainsäädäntöä tai uusia määrärahoja;

| 4. | edellyttää tämän strategian soveltamista kaikkiin Atlantin rannikolla sijaitseviin EU:n alueisiin, Makaronesian syrjäisimmät alueet mukaan lukien; |
| --- | --- |

4.

edellyttää tämän strategian soveltamista kaikkiin Atlantin rannikolla sijaitseviin EU:n alueisiin, Makaronesian syrjäisimmät alueet mukaan lukien;

| 5. | uskoo, että tämän strategian ulkoista ulottuvuutta voidaan vahvistaa Atlantin alueiden geostrategisen aseman avulla etenkin merenkulun turvallisuuteen ja tutkimukseen ja kansainvälisiin kauppasuhteisiin liittyvillä aloilla; katsoo, että strategiassa on käsiteltävä myös kansainvälistä yhteistyötä ja kolmenvälistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

5.

uskoo, että tämän strategian ulkoista ulottuvuutta voidaan vahvistaa Atlantin alueiden geostrategisen aseman avulla etenkin merenkulun turvallisuuteen ja tutkimukseen ja kansainvälisiin kauppasuhteisiin liittyvillä aloilla; katsoo, että strategiassa on käsiteltävä myös kansainvälistä yhteistyötä ja kolmenvälistä yhteistyötä;

| 6. | usko, että tällä strategialla olisi huolehdittava tavoitteiden ja keinojen yhteensovittamisesta ja nivottava se tiiviisti EU 2020 -strategiaan ja vuoden 2013 jälkeistä aikaa koskevaan EU:n politiikkaan; muistuttaa tässä yhteydessä, että strategialla on tarkoitus parantaa EU-varojen käytön laatua eikä lisätä menoja; |
| --- | --- |

6.

usko, että tällä strategialla olisi huolehdittava tavoitteiden ja keinojen yhteensovittamisesta ja nivottava se tiiviisti EU 2020 -strategiaan ja vuoden 2013 jälkeistä aikaa koskevaan EU:n politiikkaan; muistuttaa tässä yhteydessä, että strategialla on tarkoitus parantaa EU-varojen käytön laatua eikä lisätä menoja;

| 7. | edellyttää strategian tiivistä liittämistä EU:n aluepolitiikkaan ja integroituun meripolitiikkaan ja katsoo, että sillä olisi tuotettava synergiaa muun EU-politiikan kanssa (Euroopan laajuiset liikenneverkot, yhteinen kalatalouspolitiikka, ilmastoa ja ympäristöä koskevat toimet, tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelma, energiapolitiikka jne.); |
| --- | --- |

7.

edellyttää strategian tiivistä liittämistä EU:n aluepolitiikkaan ja integroituun meripolitiikkaan ja katsoo, että sillä olisi tuotettava synergiaa muun EU-politiikan kanssa (Euroopan laajuiset liikenneverkot, yhteinen kalatalouspolitiikka, ilmastoa ja ympäristöä koskevat toimet, tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelma, energiapolitiikka jne.);

| 8. | pitää tämän strategian alueellista ulottuvuutta keskeisenä ja katsoo sen edistävän EU:n alueellista yhteistyötä; katsoo, että alueellisen ulottuvuuden yhteydessä on käsiteltävä erityisesti liikenne- ja energia-alan verkkojen perustamista ja niiden keskinäisiä yhteyksiä, merellisen energian kehittämistä, kaupunki- ja maaseutualueiden kehittämistä sekä maa- ja merialueiden yhteyksien ja merireittiyhteyksien tehostamista; |
| --- | --- |

8.

pitää tämän strategian alueellista ulottuvuutta keskeisenä ja katsoo sen edistävän EU:n alueellista yhteistyötä; katsoo, että alueellisen ulottuvuuden yhteydessä on käsiteltävä erityisesti liikenne- ja energia-alan verkkojen perustamista ja niiden keskinäisiä yhteyksiä, merellisen energian kehittämistä, kaupunki- ja maaseutualueiden kehittämistä sekä maa- ja merialueiden yhteyksien ja merireittiyhteyksien tehostamista;

| 9. | toistaa, että on tärkeää kohentaa Atlantin alueen käytettävyyttä ja lisätä henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen liikkuvuutta siellä sisämarkkinoiden ja koheesiopolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi etenkin kehittämällä lyhytkestoista laivausta ja merten valtateitä; |
| --- | --- |

9.

toistaa, että on tärkeää kohentaa Atlantin alueen käytettävyyttä ja lisätä henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen liikkuvuutta siellä sisämarkkinoiden ja koheesiopolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi etenkin kehittämällä lyhytkestoista laivausta ja merten valtateitä;

| 10. | muistuttaa, että merellinen ulottuvuus on tämän strategian ensisijainen tavoite etenkin merialueita koskevan lähestymistavan avulla; |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että merellinen ulottuvuus on tämän strategian ensisijainen tavoite etenkin merialueita koskevan lähestymistavan avulla;

| 11. | kiittää komissiota Atlantin alueen merireittien, kuten Gijónin ja Nantesin välisen merireitin, edistämisestä ja tukemisesta, joka on innovoiva tapa yleiseurooppalaisten liikenneverkkojen kohentamiseksi ja monipuolistamiseksi, kansainvälisiin kauppasuhteisiin vaikuttamiseksi, satamien taloudellisen toiminnan ja matkailun vahvistamiseksi ja hiilidioksidipäästöjen supistamisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

11.

kiittää komissiota Atlantin alueen merireittien, kuten Gijónin ja Nantesin välisen merireitin, edistämisestä ja tukemisesta, joka on innovoiva tapa yleiseurooppalaisten liikenneverkkojen kohentamiseksi ja monipuolistamiseksi, kansainvälisiin kauppasuhteisiin vaikuttamiseksi, satamien taloudellisen toiminnan ja matkailun vahvistamiseksi ja hiilidioksidipäästöjen supistamisen edistämiseksi;

| 12. | katsoo, että tällä strategialla edistetään seuraavien yhteisten etujen mukaisten kysymysten ratkaisemista: merienergia, ympäristöasiat ja ilmastonmuutos, mukaan luettuina aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäiseminen ja torjunta, liikenne ja käytettävyys, turvallisuus ja seuranta, tutkimus, innovointi, luova teollisuus, kulttuuri, vapaa-ajan toiminta ja matkailu, meripalvelut ja merialaa koskeva koulutus sekä kalatalous ja merenelävien käyttäminen ravinnoksi; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että tällä strategialla edistetään seuraavien yhteisten etujen mukaisten kysymysten ratkaisemista: merienergia, ympäristöasiat ja ilmastonmuutos, mukaan luettuina aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäiseminen ja torjunta, liikenne ja käytettävyys, turvallisuus ja seuranta, tutkimus, innovointi, luova teollisuus, kulttuuri, vapaa-ajan toiminta ja matkailu, meripalvelut ja merialaa koskeva koulutus sekä kalatalous ja merenelävien käyttäminen ravinnoksi;

| 13. | katsoo, että tällä strategialla on kehitettävä synergiaa asiaan liittyvän EU:n politiikan ja kansallisen politiikan, alue- ja paikallispolitiikan kanssa ja että siksi on uudistettava monen tason hallinnointijärjestelmää, joka perustuu EU:n viranomaisten, kansallisten viranomaisten ja alue- ja paikallisviranomaisten tiiviimpään yhteistyöhön; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että tällä strategialla on kehitettävä synergiaa asiaan liittyvän EU:n politiikan ja kansallisen politiikan, alue- ja paikallispolitiikan kanssa ja että siksi on uudistettava monen tason hallinnointijärjestelmää, joka perustuu EU:n viranomaisten, kansallisten viranomaisten ja alue- ja paikallisviranomaisten tiiviimpään yhteistyöhön;

| 14. | toivoo, että tätä strategiaa toteutettaessa sovelletaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, joka käynnistyy paikallisviranomaisten tasolla ja johon otetaan mukaan kaikki sidosryhmät; korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset jäsenvaltiot, Euroopan unioni, yksityiset sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt (mukaan luettuina alueiden väliset verkostot ja järjestöt) otetaan mukaan tämän strategian laatimiseen ja toteuttamiseen; |
| --- | --- |

14.

toivoo, että tätä strategiaa toteutettaessa sovelletaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, joka käynnistyy paikallisviranomaisten tasolla ja johon otetaan mukaan kaikki sidosryhmät; korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset jäsenvaltiot, Euroopan unioni, yksityiset sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt (mukaan luettuina alueiden väliset verkostot ja järjestöt) otetaan mukaan tämän strategian laatimiseen ja toteuttamiseen;

| 15. | korostaa, että tätä strategiaa koskevan yhteistyön olisi perustuttava ensisijaisesti kyseisten sidosryhmien tarpeisiin, ja katsoo siten, että poliittisia painopistealoja koskevat päätökset olisi tehtävä yhteisymmärryksessä; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että tätä strategiaa koskevan yhteistyön olisi perustuttava ensisijaisesti kyseisten sidosryhmien tarpeisiin, ja katsoo siten, että poliittisia painopistealoja koskevat päätökset olisi tehtävä yhteisymmärryksessä;

| 16. | katsoo, että eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY) saattaisi olla tehokas väline Atlantin aluetta varten luotua EU-strategiaa koskevan yhteistyön helpottamiseksi; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY) saattaisi olla tehokas väline Atlantin aluetta varten luotua EU-strategiaa koskevan yhteistyön helpottamiseksi;

| 17. | katsoo, että tätä strategiaa olisi toteutettava vuodesta 2014 lähtien, että se olisi sovitettava yhteen monivuotisen rahoituskehyksen ja Euroopan tasolla määriteltävän toimintasuunnitelman kanssa ja että siihen olisi sisällytettävä jäsennettyjen toimenpiteiden luettelo; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että tätä strategiaa olisi toteutettava vuodesta 2014 lähtien, että se olisi sovitettava yhteen monivuotisen rahoituskehyksen ja Euroopan tasolla määriteltävän toimintasuunnitelman kanssa ja että siihen olisi sisällytettävä jäsennettyjen toimenpiteiden luettelo;

| 18. | katsoo, että tämän strategian sisäisillä ja ulkoisilla ulottuvuuksilla on huolehdittava yhteisön nykyisten rahoitusvälineiden kohdentamisesta Atlantin alueelle yhteisten painopistealojen perusteella; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että tämän strategian sisäisillä ja ulkoisilla ulottuvuuksilla on huolehdittava yhteisön nykyisten rahoitusvälineiden kohdentamisesta Atlantin alueelle yhteisten painopistealojen perusteella;

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan yksinkertaistetut säännöt tämän strategian toteuttamista ja siitä luontojaan aiheutuvan hallinnollisen rasituksen vähentämistä varten; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan yksinkertaistetut säännöt tämän strategian toteuttamista ja siitä luontojaan aiheutuvan hallinnollisen rasituksen vähentämistä varten;

| 20. | kehottaa komissiota tiiviiseen yhteistyöhön Euroopan parlamentin kanssa, kun määritellään painopisteitä Atlantin aluetta koskevan EU:n strategian kehittämiseksi, ja pyytää komissiota tiedottamaan säännöllisesti siitä, miten strategian toteuttaminen on edennyt, ja kuulemaan sitä asiassa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota tiiviiseen yhteistyöhön Euroopan parlamentin kanssa, kun määritellään painopisteitä Atlantin aluetta koskevan EU:n strategian kehittämiseksi, ja pyytää komissiota tiedottamaan säännöllisesti siitä, miten strategian toteuttaminen on edennyt, ja kuulemaan sitä asiassa;

| 21. | ilmaisee mielipiteensä komission tiedonannosta erillisessä oma-aloitteisessa mietinnössä; |
| --- | --- |

21.

ilmaisee mielipiteensä komission tiedonannosta erillisessä oma-aloitteisessa mietinnössä;

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle ja muille asiaankuuluville toimielimille. |
| --- | --- |

22.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle ja muille asiaankuuluville toimielimille.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/98 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/98

---

Keskiviikko 9. maaliskuuta 2011Turkkia koskeva edistymiskertomus 2010

P7_TA(2011)0090

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 Turkkia koskevasta vuoden 2010 edistymiskertomuksesta

2012/C 199 E/13

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission antaman Turkkia koskevan vuoden 2010 määräaikaiskertomuksen (SEK(2010)1327), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission antaman Turkkia koskevan vuoden 2010 määräaikaiskertomuksen (SEK(2010)1327),

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2006 Turkin liittymisvalmistelujen edistymisestä (1), 24. lokakuuta 2007 EU:n ja Turkin välisistä suhteista (2), 21. toukokuuta 2008 Turkkia koskevasta vuoden 2007 edistymiskertomuksesta (3), 12. maaliskuuta 2009 Turkkia koskevasta vuoden 2008 edistymiskertomuksesta (4) ja 10. helmikuuta 2010 Turkkia koskevasta vuoden 2009 edistymiskertomuksesta (5) antamansa aiemmat päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2006 Turkin liittymisvalmistelujen edistymisestä (1), 24. lokakuuta 2007 EU:n ja Turkin välisistä suhteista (2), 21. toukokuuta 2008 Turkkia koskevasta vuoden 2007 edistymiskertomuksesta (3), 12. maaliskuuta 2009 Turkkia koskevasta vuoden 2008 edistymiskertomuksesta (4) ja 10. helmikuuta 2010 Turkkia koskevasta vuoden 2009 edistymiskertomuksesta (5) antamansa aiemmat päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman kauppa- ja taloussuhteista Turkkiin (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman kauppa- ja taloussuhteista Turkkiin (6),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2005 hyväksytyn Turkin neuvottelukehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2005 hyväksytyn Turkin neuvottelukehyksen,

| — | ottaa huomioon neuvoston 18. helmikuuta 2008 tekemän päätöksen 2008/157/EY Turkin tasavallan liittymiskumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista ja ehdoista (7) (liittymiskumppanuus) sekä neuvoston aiemmat, vuosina 2001, 2003 ja 2006 tekemät liittymiskumppanuutta koskevat päätökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 18. helmikuuta 2008 tekemän päätöksen 2008/157/EY Turkin tasavallan liittymiskumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista ja ehdoista (7) (liittymiskumppanuus) sekä neuvoston aiemmat, vuosina 2001, 2003 ja 2006 tekemät liittymiskumppanuutta koskevat päätökset,

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että liittymisneuvottelut Turkin kanssa aloitettiin 3. lokakuuta 2005 neuvoston hyväksyttyä neuvottelukehyksen ja että liittymisneuvottelujen aloittaminen käynnisti jatkuvan prosessin, jonka päättymisaika on avoin, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että liittymisneuvottelut Turkin kanssa aloitettiin 3. lokakuuta 2005 neuvoston hyväksyttyä neuvottelukehyksen ja että liittymisneuvottelujen aloittaminen käynnisti jatkuvan prosessin, jonka päättymisaika on avoin,

| B. | ottaa huomioon, että Turkki on sitoutunut uudistuksiin, hyviin naapuruussuhteisiin ja asteittaiseen mukautumiseen EU:n lainsäädäntöön ja että nämä toimet pitäisi nähdä Turkin mahdollisuutena nykyaikaistua, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Turkki on sitoutunut uudistuksiin, hyviin naapuruussuhteisiin ja asteittaiseen mukautumiseen EU:n lainsäädäntöön ja että nämä toimet pitäisi nähdä Turkin mahdollisuutena nykyaikaistua,

| C. | ottaa huomioon, että Kööpenhaminan kriteerien täysimääräinen täyttäminen ja EU:n integraatiokyvyn ylläpitäminen joulukuun 2006 Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti ovat edelleen Euroopan unioniin liittymisen perusta ja että EU on yhteisiin arvoihin perustuva yhteisö, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Kööpenhaminan kriteerien täysimääräinen täyttäminen ja EU:n integraatiokyvyn ylläpitäminen joulukuun 2006 Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti ovat edelleen Euroopan unioniin liittymisen perusta ja että EU on yhteisiin arvoihin perustuva yhteisö,

| D. | ottaa huomioon komission päätelmän, jonka mukaan Turkki on vuonna 2010 jatkanut poliittisten uudistusten toteuttamista, mutta toteaa, että tärkeimpien poliittisten puolueiden vuoropuhelun puute ja kompromissihaluttomuus vaikuttavat kielteisesti merkittävimpien poliittisten instituutioiden välisiin suhteisiin ja hidastavat poliittisia uudistustoimia, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon komission päätelmän, jonka mukaan Turkki on vuonna 2010 jatkanut poliittisten uudistusten toteuttamista, mutta toteaa, että tärkeimpien poliittisten puolueiden vuoropuhelun puute ja kompromissihaluttomuus vaikuttavat kielteisesti merkittävimpien poliittisten instituutioiden välisiin suhteisiin ja hidastavat poliittisia uudistustoimia,

| E. | ottaa huomioon, että Turkki ei ole vieläkään, viidentenä perättäisenä vuotena, pannut täytäntöön EY–Turkki-assosiaatiosopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan määräyksiä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Turkki ei ole vieläkään, viidentenä perättäisenä vuotena, pannut täytäntöön EY–Turkki-assosiaatiosopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan määräyksiä,

| 1. | antaa tunnustusta Turkin kansalaisille ja kansalaisyhteiskunnalle niiden antamasta tuesta Turkin demokratisoitumiskehitykselle ja niiden sitoutumisesta avoimeen ja moniarvoiseen yhteiskuntaan; ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti kaikkia EU:n laajentumispolitiikan välineitä ehdokasvaltioiden hyväksi tässä asiassa; |
| --- | --- |

1.

antaa tunnustusta Turkin kansalaisille ja kansalaisyhteiskunnalle niiden antamasta tuesta Turkin demokratisoitumiskehitykselle ja niiden sitoutumisesta avoimeen ja moniarvoiseen yhteiskuntaan; ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti kaikkia EU:n laajentumispolitiikan välineitä ehdokasvaltioiden hyväksi tässä asiassa;

| 2. | panee merkille Turkin hitaan edistymisen uudistuksissa ja muistuttaa, että Turkin hallitus on sitoutunut toteuttamaan kattavia uudistuksia Kööpenhaminan kriteerien täyttämiseksi ja Turkin oman nykyaikaistamisen tähden; kehottaa hallitusta tehostamaan toimiaan tässä asiassa; |
| --- | --- |

2.

panee merkille Turkin hitaan edistymisen uudistuksissa ja muistuttaa, että Turkin hallitus on sitoutunut toteuttamaan kattavia uudistuksia Kööpenhaminan kriteerien täyttämiseksi ja Turkin oman nykyaikaistamisen tähden; kehottaa hallitusta tehostamaan toimiaan tässä asiassa;

| 3. | on huolissaan poliittisten puolueiden parhaillaan käynnissä olevista keskinäisistä kiistoista ja siitä, että hallituksella ja oppositiolla ei ole valmiuksia sopia tärkeimmistä uudistuksista; kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita, hallitusta ja oppositiota tekemään yhteistyötä valtion laitosten poliittisen moniarvoisuuden lisäämiseksi ja edistämään valtion ja yhteiskunnan nykyaikaistamista ja demokratisoimista; kehottaa kaikkia oppositiovoimia osallistumaan rakentavasti uudistusten toteuttamiseen; |
| --- | --- |

3.

on huolissaan poliittisten puolueiden parhaillaan käynnissä olevista keskinäisistä kiistoista ja siitä, että hallituksella ja oppositiolla ei ole valmiuksia sopia tärkeimmistä uudistuksista; kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita, hallitusta ja oppositiota tekemään yhteistyötä valtion laitosten poliittisen moniarvoisuuden lisäämiseksi ja edistämään valtion ja yhteiskunnan nykyaikaistamista ja demokratisoimista; kehottaa kaikkia oppositiovoimia osallistumaan rakentavasti uudistusten toteuttamiseen;

| 4. | tähdentää sellaisen keskinäisen valvontajärjestelmän ratkaisevaa merkitystä nykyaikaisen demokraattisen valtion hallinnassa, joka perustuu vallanjaon periaatteeseen ja toimeenpano-, lainsäädäntö- ja tuomiovallan toimintojen tasapainoon, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien sekä erityisesti ilmaisun- ja lehdistönvapauden kunnioittamiseen ja osallistumista lisäävään poliittiseen kulttuuriin, joka todella ilmentää demokraattisen yhteiskunnan moniarvoisuutta; |
| --- | --- |

4.

tähdentää sellaisen keskinäisen valvontajärjestelmän ratkaisevaa merkitystä nykyaikaisen demokraattisen valtion hallinnassa, joka perustuu vallanjaon periaatteeseen ja toimeenpano-, lainsäädäntö- ja tuomiovallan toimintojen tasapainoon, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien sekä erityisesti ilmaisun- ja lehdistönvapauden kunnioittamiseen ja osallistumista lisäävään poliittiseen kulttuuriin, joka todella ilmentää demokraattisen yhteiskunnan moniarvoisuutta;

| 5. | korostaa Turkin kansalliskokouksen roolia instituutiona, jonka tulisi ratkaisevasti myötävaikuttaa keskinäisen valvontajärjestelmän vahvistamiseen ja tukea aktiivisesti ja rakentavasti puolueiden välisen sitoumuksen perusteella nykyaikaistamisuudistuksia siten, että samalla varmistetaan, että hallituksen toimintalinjoja valvotaan demokraattisesti; |
| --- | --- |

5.

korostaa Turkin kansalliskokouksen roolia instituutiona, jonka tulisi ratkaisevasti myötävaikuttaa keskinäisen valvontajärjestelmän vahvistamiseen ja tukea aktiivisesti ja rakentavasti puolueiden välisen sitoumuksen perusteella nykyaikaistamisuudistuksia siten, että samalla varmistetaan, että hallituksen toimintalinjoja valvotaan demokraattisesti;

| 6. | suhtautuu myönteisesti perustuslain muutoksiin, jotka ovat askel oikeaan suuntaan, ja kehottaa painokkaasti panemaan ne asianmukaisesti täytäntöön noudattaen kaikilta osin Euroopan ihmisoikeussopimusta ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä; korostaa samalla kuitenkin pakottavaa tarvetta perustuslain kokonaisuudistukseen, jonka seurauksena Turkista tulee aidosti moniarvoinen yhteiskunta, jonka ytimenä ovat ihmisoikeuksien ja perusvapauksien puolustaminen; suhtautuu myönteisesti hallituksen ja opposition ilmoittamaan valmiuteen ryhtyä tällaiseen uudistukseen ja kehottaa hallitusta varmistamaan, että kaikki poliittiset puolueet ja kansalaisyhteiskunta osallistuvat tiiviisti perustuslakiprosessiin sen alusta loppuun asti; kehottaa panemaan täytäntöön perustuslakiuudistuspaketin; suosittelee, että myös Venetsian komissiota pyydetään osallistumaan siihen; |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti perustuslain muutoksiin, jotka ovat askel oikeaan suuntaan, ja kehottaa painokkaasti panemaan ne asianmukaisesti täytäntöön noudattaen kaikilta osin Euroopan ihmisoikeussopimusta ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä; korostaa samalla kuitenkin pakottavaa tarvetta perustuslain kokonaisuudistukseen, jonka seurauksena Turkista tulee aidosti moniarvoinen yhteiskunta, jonka ytimenä ovat ihmisoikeuksien ja perusvapauksien puolustaminen; suhtautuu myönteisesti hallituksen ja opposition ilmoittamaan valmiuteen ryhtyä tällaiseen uudistukseen ja kehottaa hallitusta varmistamaan, että kaikki poliittiset puolueet ja kansalaisyhteiskunta osallistuvat tiiviisti perustuslakiprosessiin sen alusta loppuun asti; kehottaa panemaan täytäntöön perustuslakiuudistuspaketin; suosittelee, että myös Venetsian komissiota pyydetään osallistumaan siihen;

| 7. | suhtautuu myönteisesti hallituksen symbolisiin ja hyvän tahdon eleisiin sekä niin ikään eräisiin konkreettisiin toimiin ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapauden sekä vähemmistöjen ja kulttuuristen oikeuksien suojelun alalla; korostaa kuitenkin, että tarvitaan järjestelmällisiä parannuksia vähemmistöjen oikeuksien täysimääräiseksi tunnustamiseksi; kehottaa hallitusta antamaan uutta pontta erityisesti demokraattiselle avautumiselle ja kehottaa oppositiota tukemaan rakentavasti tätä prosessia ja sitoutumaan siihen; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti hallituksen symbolisiin ja hyvän tahdon eleisiin sekä niin ikään eräisiin konkreettisiin toimiin ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapauden sekä vähemmistöjen ja kulttuuristen oikeuksien suojelun alalla; korostaa kuitenkin, että tarvitaan järjestelmällisiä parannuksia vähemmistöjen oikeuksien täysimääräiseksi tunnustamiseksi; kehottaa hallitusta antamaan uutta pontta erityisesti demokraattiselle avautumiselle ja kehottaa oppositiota tukemaan rakentavasti tätä prosessia ja sitoutumaan siihen;

Kööpenhaminan kriteerien täyttäminen

| 8. | on huolissaan lehdistönvapauden heikkenemisestä, eräistä sensuuritoimenpiteistä ja Turkin tiedotusvälineiden lisääntyvästä itsesensuurista myös internetissä; kehottaa Turkin hallitusta pitämään kiinni lehdistönvapauden periaatteista; painottaa, että riippumaton lehdistö on ratkaisevan tärkeä demokraattisessa yhteiskunnassa, ja painottaa tässä yhteydessä oikeuslaitoksen keskeistä roolia, sillä sen tehtävänä on lisätä ja suojella lehdistönvapautta siten, että se takaa julkisen tilan vapaalle keskustelulle, sekä myötävaikuttaa keskinäisen valvontajärjestelmän asianmukaiseen toimintaan; korostaa tarvetta hyväksyä uusi viestintälaki, jossa puututaan muun muassa riippumattomuutta, omistajuutta ja hallinnollista valvontaa koskeviin seikkoihin; päättää seurata tiiviisti poliisin ahdistelun ja oikeudellisen ajojahdin kohteeksi joutuneiden Nedim Șenerin, Ahmet Șıkin ja muiden toimittajien tapauksia; |
| --- | --- |

8.

on huolissaan lehdistönvapauden heikkenemisestä, eräistä sensuuritoimenpiteistä ja Turkin tiedotusvälineiden lisääntyvästä itsesensuurista myös internetissä; kehottaa Turkin hallitusta pitämään kiinni lehdistönvapauden periaatteista; painottaa, että riippumaton lehdistö on ratkaisevan tärkeä demokraattisessa yhteiskunnassa, ja painottaa tässä yhteydessä oikeuslaitoksen keskeistä roolia, sillä sen tehtävänä on lisätä ja suojella lehdistönvapautta siten, että se takaa julkisen tilan vapaalle keskustelulle, sekä myötävaikuttaa keskinäisen valvontajärjestelmän asianmukaiseen toimintaan; korostaa tarvetta hyväksyä uusi viestintälaki, jossa puututaan muun muassa riippumattomuutta, omistajuutta ja hallinnollista valvontaa koskeviin seikkoihin; päättää seurata tiiviisti poliisin ahdistelun ja oikeudellisen ajojahdin kohteeksi joutuneiden Nedim Șenerin, Ahmet Șıkin ja muiden toimittajien tapauksia;

| 9. | suhtautuu myönteisesti uusiin radio- ja televisiolakeihin, jotka synnyttävät useita positiivisia muutoksia, kuten nousun prosenttiosuudessa (25 prosentista 50 prosenttiin), jonka ulkomaalaiset tahot voivat laillisesti omistaa turkkilaisista mediayhtiöistä, mutta on huolissaan siitä, että lähetystoiminta saatetaan pysäyttää kansallisen turvallisuuden perusteella ilman tuomioistuimen määräystä tai tuomarin päätöstä; panee huolestuneena merkille käytännön, jossa ihmisoikeusrikkomuksista tai muista yleisen edun piiriin kuuluvista asioista todisteita esittäviä toimittajia vastaan voidaan nostaa rikossyyte erityisesti rikoslain 285 pykälän (rikostukinnan luottamuksellisuuden rikkominen) ja 288 pykälän (yritys vaikuttaa tuomioistuimeen) nojalla; pitää mielipiteiden kriminalisointia keskeisenä esteenä ihmisoikeuksien suojelulle Turkissa ja paheksuu ilmaisun-, yhdistymis- ja kokoontumisvapauden suhteetonta rajoittamista; kehottaa tässä yhteydessä Turkin viranomaisia tiukasti noudattamaan kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteitaan muuttamalla asiaankuuluvaa lainsäädäntöä sekä kouluttamalla poliiseja ja oikeuslaitosta; |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti uusiin radio- ja televisiolakeihin, jotka synnyttävät useita positiivisia muutoksia, kuten nousun prosenttiosuudessa (25 prosentista 50 prosenttiin), jonka ulkomaalaiset tahot voivat laillisesti omistaa turkkilaisista mediayhtiöistä, mutta on huolissaan siitä, että lähetystoiminta saatetaan pysäyttää kansallisen turvallisuuden perusteella ilman tuomioistuimen määräystä tai tuomarin päätöstä; panee huolestuneena merkille käytännön, jossa ihmisoikeusrikkomuksista tai muista yleisen edun piiriin kuuluvista asioista todisteita esittäviä toimittajia vastaan voidaan nostaa rikossyyte erityisesti rikoslain 285 pykälän (rikostukinnan luottamuksellisuuden rikkominen) ja 288 pykälän (yritys vaikuttaa tuomioistuimeen) nojalla; pitää mielipiteiden kriminalisointia keskeisenä esteenä ihmisoikeuksien suojelulle Turkissa ja paheksuu ilmaisun-, yhdistymis- ja kokoontumisvapauden suhteetonta rajoittamista; kehottaa tässä yhteydessä Turkin viranomaisia tiukasti noudattamaan kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteitaan muuttamalla asiaankuuluvaa lainsäädäntöä sekä kouluttamalla poliiseja ja oikeuslaitosta;

| 10. | pitää valitettavana, että ilmaisunvapautta rajoitetaan edelleen monilla lain säännöksillä, joita ovat esimerkiksi rikoslain 301 ja 318 pykälän ja 220 pykälän 6 momentti yhdessä 314 pykälän 2 momentin kanssa, terrorismin vastaisen lain 7 pykälän 2 momentti ja 25. heinäkuuta 1951 säädetty laki N:o 5816, sekä hallituksen lausunnoilla ja syyttäjien toimilla; toistaa hallitukselle osoittamansa kehotuksen saattaa loppuun ilmaisunvapauden tarkistamisen oikeudellinen kehys ja yhdenmukaistaa se viipymättä Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa; toistaa tässä yhteydessä, että Turkin hallituksen olisi annettava syyttäjille selkeitä ohjeita ilmaisunvapauden rajoituksiin usein käytetyistä laeista; pitää valitettavana verkkosivujen yleistä ja kohtuutonta sulkemista ja kehottaa hallitusta valmistelemaan muutoksia internetiä koskevaan lakiin (N:o 5651), jotta voidaan varmistaa, ettei sillä enää rajoiteta ilmaisunvapautta ja kansalaisten oikeutta saada tietoa; |
| --- | --- |

10.

pitää valitettavana, että ilmaisunvapautta rajoitetaan edelleen monilla lain säännöksillä, joita ovat esimerkiksi rikoslain 301 ja 318 pykälän ja 220 pykälän 6 momentti yhdessä 314 pykälän 2 momentin kanssa, terrorismin vastaisen lain 7 pykälän 2 momentti ja 25. heinäkuuta 1951 säädetty laki N:o 5816, sekä hallituksen lausunnoilla ja syyttäjien toimilla; toistaa hallitukselle osoittamansa kehotuksen saattaa loppuun ilmaisunvapauden tarkistamisen oikeudellinen kehys ja yhdenmukaistaa se viipymättä Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa; toistaa tässä yhteydessä, että Turkin hallituksen olisi annettava syyttäjille selkeitä ohjeita ilmaisunvapauden rajoituksiin usein käytetyistä laeista; pitää valitettavana verkkosivujen yleistä ja kohtuutonta sulkemista ja kehottaa hallitusta valmistelemaan muutoksia internetiä koskevaan lakiin (N:o 5651), jotta voidaan varmistaa, ettei sillä enää rajoiteta ilmaisunvapautta ja kansalaisten oikeutta saada tietoa;

| 11. | kehottaa painokkaasti hallitusta pitämään kokoontumisen ja yhdistymisen vapaudet voimassa, jotka on kirjattu Turkin perustuslain 33 ja 34 pykälään; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että poliisi tukahdutti väkivaltaisesti opiskelijoiden mielenosoituksen Ankaran yliopistossa joulukuussa 2010, ja tuomitsee poliisin toiminnan; |
| --- | --- |

11.

kehottaa painokkaasti hallitusta pitämään kokoontumisen ja yhdistymisen vapaudet voimassa, jotka on kirjattu Turkin perustuslain 33 ja 34 pykälään; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että poliisi tukahdutti väkivaltaisesti opiskelijoiden mielenosoituksen Ankaran yliopistossa joulukuussa 2010, ja tuomitsee poliisin toiminnan;

| 12. | toteaa, että kysymys romanien oikeuksista Turkissa saa nyt merkittävästi huomiota ja että sekä hallitus että oppositiopuolueet ovat sitoutuneet asiaan poliittisesti; kehottaa huolellisesti seuraamaan ja tarkistamaan hallituksen romaneja koskevan asuntosuunnitelman täytäntöönpanoa ja erityisesti ohjelman kestävyyttä ja menetelmiä; kehottaa hallitusta edistämään romaniyhteisöjen aktiivista osallisuutta ja heidän kuulemistaan uskottavalla tavalla kaikissa romanien osallisuutta koskevissa toimissa Turkissa; |
| --- | --- |

12.

toteaa, että kysymys romanien oikeuksista Turkissa saa nyt merkittävästi huomiota ja että sekä hallitus että oppositiopuolueet ovat sitoutuneet asiaan poliittisesti; kehottaa huolellisesti seuraamaan ja tarkistamaan hallituksen romaneja koskevan asuntosuunnitelman täytäntöönpanoa ja erityisesti ohjelman kestävyyttä ja menetelmiä; kehottaa hallitusta edistämään romaniyhteisöjen aktiivista osallisuutta ja heidän kuulemistaan uskottavalla tavalla kaikissa romanien osallisuutta koskevissa toimissa Turkissa;

| 13. | arvostaa oikeuslaitoksen uudistamisessa saavutettua edistystä ja toistaa näkemyksensä, jonka mukaan oikeudellinen riippumattomuus ja puolueettomuus ovat ensiarvoisen tärkeitä moniarvoisen demokratian toiminnan kannalta; on huolissaan siitä, että Turkin oikeuslaitoksen menettelyjä ei ole vieläkään kohennettu riittävästi niin, että voitaisiin turvata oikeus oikeudenmukaiseen ja nopeaan oikeudenkäyntiin; pyytää hallitusta panemaan täytäntöön tämän alan osalta hyväksytyt perustuslain muutokset siten, että se noudattaa kaikilta osin toimeenpanoa ja lainsäädäntöä koskevaa vallanjakoa sekä oikeudellista riippumattomuutta ja puolueettomuutta EU:n standardien mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

arvostaa oikeuslaitoksen uudistamisessa saavutettua edistystä ja toistaa näkemyksensä, jonka mukaan oikeudellinen riippumattomuus ja puolueettomuus ovat ensiarvoisen tärkeitä moniarvoisen demokratian toiminnan kannalta; on huolissaan siitä, että Turkin oikeuslaitoksen menettelyjä ei ole vieläkään kohennettu riittävästi niin, että voitaisiin turvata oikeus oikeudenmukaiseen ja nopeaan oikeudenkäyntiin; pyytää hallitusta panemaan täytäntöön tämän alan osalta hyväksytyt perustuslain muutokset siten, että se noudattaa kaikilta osin toimeenpanoa ja lainsäädäntöä koskevaa vallanjakoa sekä oikeudellista riippumattomuutta ja puolueettomuutta EU:n standardien mukaisesti;

| 14. | on kuitenkin huolissaan korkeimman oikeuden antamasta rikosprosessilain tulkinnasta, jolla tutkintavankeusaikaa pidennetään 10 vuoteen, mikä on selvästi asiaa koskevien EU:n normien vastaista; kehottaa Turkin kansalliskokousta uudistamaan asiaankuuluvan lain Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaiseksi; kiinnittää myös huomiota Turkin velvollisuuteen noudattaa tiukasti Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan mukaisia sitoumuksiaan oikeudenmukaisesta oikeudenkäynnistä kohtuullisessa ajassa ja erityisesti luomaan oikeusjärjestelmäänsä muutoksenhakutuomioistuimia ja vahvistamaan korkeimpien tuomioistuimiensa kapasiteettia; |
| --- | --- |

14.

on kuitenkin huolissaan korkeimman oikeuden antamasta rikosprosessilain tulkinnasta, jolla tutkintavankeusaikaa pidennetään 10 vuoteen, mikä on selvästi asiaa koskevien EU:n normien vastaista; kehottaa Turkin kansalliskokousta uudistamaan asiaankuuluvan lain Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaiseksi; kiinnittää myös huomiota Turkin velvollisuuteen noudattaa tiukasti Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan mukaisia sitoumuksiaan oikeudenmukaisesta oikeudenkäynnistä kohtuullisessa ajassa ja erityisesti luomaan oikeusjärjestelmäänsä muutoksenhakutuomioistuimia ja vahvistamaan korkeimpien tuomioistuimiensa kapasiteettia;

| 15. | pitää myönteisenä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 14. syyskuuta 2010 antamaa päätöstä asiassa Dink vastaan Turkki; kehottaa sen vuoksi Turkin viranomaisia kaikilta osin hyväksymään päätöksen seuraamukset ja panemaan täytäntöön tarvittavat toimenpiteet ilmaisunvapauden käyttämisen suojaamiseksi; on huolissaan siitä, että Turkin valtionhallinto asettaa keinotekoisia esteitä, jotka estävät paljastamasta todellisia aloitteentekijöitä armenialaisen journalistin Hrant Dinkin murhassa; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 14. syyskuuta 2010 antamaa päätöstä asiassa Dink vastaan Turkki; kehottaa sen vuoksi Turkin viranomaisia kaikilta osin hyväksymään päätöksen seuraamukset ja panemaan täytäntöön tarvittavat toimenpiteet ilmaisunvapauden käyttämisen suojaamiseksi; on huolissaan siitä, että Turkin valtionhallinto asettaa keinotekoisia esteitä, jotka estävät paljastamasta todellisia aloitteentekijöitä armenialaisen journalistin Hrant Dinkin murhassa;

| 16. | pitää myönteisenä sitä, että hyväksytyt perustuslain muutokset tarjoavat vihdoinkin perustan oikeusasiamieslaitoksen perustamiselle, ja kehottaa hallitusta valmistelemaan ja parlamenttia hyväksymään asiaa koskevan lainsäädännön, jolla mahdollistetaan demokraattiseen menettelyyn perustuva nimitys, jonka seurauksena uuteen virkaan astuva henkilö saa osakseen laajaa kunnioitusta; suhtautuu myönteisesti kansallisen ihmisoikeuselimen perustamista koskevaan ehdotukseen ja pyytää Turkin kansalliskokousta kuulemaan kansalaisyhteiskuntaa ja antamaan riittävät takeet tämän uuden elimen riippumattomuudelle ”Pariisin periaatteiden” mukaisesti; |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä sitä, että hyväksytyt perustuslain muutokset tarjoavat vihdoinkin perustan oikeusasiamieslaitoksen perustamiselle, ja kehottaa hallitusta valmistelemaan ja parlamenttia hyväksymään asiaa koskevan lainsäädännön, jolla mahdollistetaan demokraattiseen menettelyyn perustuva nimitys, jonka seurauksena uuteen virkaan astuva henkilö saa osakseen laajaa kunnioitusta; suhtautuu myönteisesti kansallisen ihmisoikeuselimen perustamista koskevaan ehdotukseen ja pyytää Turkin kansalliskokousta kuulemaan kansalaisyhteiskuntaa ja antamaan riittävät takeet tämän uuden elimen riippumattomuudelle ”Pariisin periaatteiden” mukaisesti;

| 17. | antaa tunnustusta sotilas- ja siviiliviranomaisten suhteiden paranemisesta, erityisesti siviilivalvonnan lisääntymisestä siten, että rajoitetaan sotilastuomioistuimien tuomiovaltaa, korkeimman sotilasneuvoston päätöksien avaamisesta uudelleentarkastelulle ja järjestelyistä korkea-arvoisten upseerien syyttämiseksi siviilituomioistuimissa; toteaa, että tätä kehitystä on jatkettava siviilivalvonnan varmistamiseksi kaikilta osin, ja kehottaa Turkin parlamenttia ryhtymään aktiivisiin toimiin, joilla varmistetaan turvallisuusjoukkojen parlamentaarinen valvonta sekä puolustusbudjetin täydellinen valvonta; |
| --- | --- |

17.

antaa tunnustusta sotilas- ja siviiliviranomaisten suhteiden paranemisesta, erityisesti siviilivalvonnan lisääntymisestä siten, että rajoitetaan sotilastuomioistuimien tuomiovaltaa, korkeimman sotilasneuvoston päätöksien avaamisesta uudelleentarkastelulle ja järjestelyistä korkea-arvoisten upseerien syyttämiseksi siviilituomioistuimissa; toteaa, että tätä kehitystä on jatkettava siviilivalvonnan varmistamiseksi kaikilta osin, ja kehottaa Turkin parlamenttia ryhtymään aktiivisiin toimiin, joilla varmistetaan turvallisuusjoukkojen parlamentaarinen valvonta sekä puolustusbudjetin täydellinen valvonta;

| 18. | korostaa, että väitettyjä vallankaappaussuunnitelmia koskevien tapausten, kuten Ergenekon-rikollisverkoston ja niin sanotun moukarisuunnitelman (”Sledgehammer”) tapaukset, tutkinnalla on osoitettava Turkin demokraattisten instituutioiden ja oikeuslaitoksen vahvuus sekä asianmukainen, riippumaton ja avoin toiminta; on huolissaan oikeudenkäyntiä edeltävistä liian pitkistä pidätysajoista ja korostaa, että kaikille epäillyille on taattava tehokkaat oikeudelliset takeet; on huolestunut siitä, että nämä tutkinnat eivät etene, ja panee merkille, että tunnettujen journalistien, kuten Nedem Șenerin ja Ahmet Șıkin, hiljattain tapahtunut pidättäminen voi johtaa siihen, että nämä oikeudenkäynnit menettävät uskottavuutensa, vaikka niiden pitäisi päinvastoin vahvistaa demokratiaa; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että väitettyjä vallankaappaussuunnitelmia koskevien tapausten, kuten Ergenekon-rikollisverkoston ja niin sanotun moukarisuunnitelman (”Sledgehammer”) tapaukset, tutkinnalla on osoitettava Turkin demokraattisten instituutioiden ja oikeuslaitoksen vahvuus sekä asianmukainen, riippumaton ja avoin toiminta; on huolissaan oikeudenkäyntiä edeltävistä liian pitkistä pidätysajoista ja korostaa, että kaikille epäillyille on taattava tehokkaat oikeudelliset takeet; on huolestunut siitä, että nämä tutkinnat eivät etene, ja panee merkille, että tunnettujen journalistien, kuten Nedem Șenerin ja Ahmet Șıkin, hiljattain tapahtunut pidättäminen voi johtaa siihen, että nämä oikeudenkäynnit menettävät uskottavuutensa, vaikka niiden pitäisi päinvastoin vahvistaa demokratiaa;

| 19. | pitää valitettavana, että äskettäisen perustuslakiuudistuksen yhteydessä ehdotetut poliittisten puolueiden kieltämistä koskevat muutokset eivät saaneet taakseen enemmistöä Turkin kansalliskokouksessa, ja kehottaa kaikkia puolueita saattamaan asiaa koskevan lainsäädännön Venetsian komission asiaa koskevan näkemyksen mukaiseksi; |
| --- | --- |

19.

pitää valitettavana, että äskettäisen perustuslakiuudistuksen yhteydessä ehdotetut poliittisten puolueiden kieltämistä koskevat muutokset eivät saaneet taakseen enemmistöä Turkin kansalliskokouksessa, ja kehottaa kaikkia puolueita saattamaan asiaa koskevan lainsäädännön Venetsian komission asiaa koskevan näkemyksen mukaiseksi;

| 20. | toistaa aikaisemmissa päätöslauselmissaan esittämänsä kehotuksen uudistaa vaalijärjestelmää alentamalla kymmenen prosentin vaalikynnystä, mikä vahvistaa puolueiden moniarvoisuutta ja ilmentää siten paremmin turkkilaisen yhteiskunnan moniarvoisuutta; pitää erityisen valitettavana sitä, ettei tätä koskevia uudistuksia toteutettu vuonna 2010; kehottaa toteuttamaan puolueiden rahoittamista ja vaalimenoja koskevan perusteellisen uudelleentarkastelun puolueiden sisäisen demokratian vahvistamiseksi ja avoimemman poliittisen järjestelmän edistämiseksi; kehottaa poliittisia puolueita lujittamaan sisäistä demokratiaansa ja edistämään sitä, että valitut jäsenet kantavat paremmin äänestäjien heille antamaa vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

20.

toistaa aikaisemmissa päätöslauselmissaan esittämänsä kehotuksen uudistaa vaalijärjestelmää alentamalla kymmenen prosentin vaalikynnystä, mikä vahvistaa puolueiden moniarvoisuutta ja ilmentää siten paremmin turkkilaisen yhteiskunnan moniarvoisuutta; pitää erityisen valitettavana sitä, ettei tätä koskevia uudistuksia toteutettu vuonna 2010; kehottaa toteuttamaan puolueiden rahoittamista ja vaalimenoja koskevan perusteellisen uudelleentarkastelun puolueiden sisäisen demokratian vahvistamiseksi ja avoimemman poliittisen järjestelmän edistämiseksi; kehottaa poliittisia puolueita lujittamaan sisäistä demokratiaansa ja edistämään sitä, että valitut jäsenet kantavat paremmin äänestäjien heille antamaa vastuuvelvollisuutta;

| 21. | pitää valitettavana, että parlamentin jäsenten immuniteetin rajoittamisessa ei ole saavutettu edistystä korruptiorikosten osalta, ja toteaa, että samanaikaisesti huolta aiheuttaa se, onko väkivallattomalle mielipiteenilmaisulle taattu riittävä suoja parlamentissa; kehottaa sen vuoksi hallitusta ja parlamenttia sopimaan parlamentaarisen immuniteettijärjestelmän tarkoituksenmukaisesta uudistamisesta; |
| --- | --- |

21.

pitää valitettavana, että parlamentin jäsenten immuniteetin rajoittamisessa ei ole saavutettu edistystä korruptiorikosten osalta, ja toteaa, että samanaikaisesti huolta aiheuttaa se, onko väkivallattomalle mielipiteenilmaisulle taattu riittävä suoja parlamentissa; kehottaa sen vuoksi hallitusta ja parlamenttia sopimaan parlamentaarisen immuniteettijärjestelmän tarkoituksenmukaisesta uudistamisesta;

| 22. | panee merkille, että Turkki on parhaillaan Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtaja, ja kannustaa Turkkia pohtimaan sitoutuneisuuttaan Euroopan neuvoston arvoihin sekä allekirjoittamaan ja ratifioimaan kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen ja ratifioimaan myös Euroopan ihmisoikeussopimuksen lisäpöytäkirjat; |
| --- | --- |

22.

panee merkille, että Turkki on parhaillaan Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtaja, ja kannustaa Turkkia pohtimaan sitoutuneisuuttaan Euroopan neuvoston arvoihin sekä allekirjoittamaan ja ratifioimaan kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen ja ratifioimaan myös Euroopan ihmisoikeussopimuksen lisäpöytäkirjat;

| 23. | pitää myönteisenä sitä, että Turkin kansalliskokous on ratifioinut YK:n kidutuksen vastaisen yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan, ja kehottaa Turkkia panemaan sen määräykset täytäntöön viipymättä ja tiiviissä yhteistyössä kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rankaisemisen estämistä käsittelevän alakomitean kanssa; |
| --- | --- |

23.

pitää myönteisenä sitä, että Turkin kansalliskokous on ratifioinut YK:n kidutuksen vastaisen yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan, ja kehottaa Turkkia panemaan sen määräykset täytäntöön viipymättä ja tiiviissä yhteistyössä kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rankaisemisen estämistä käsittelevän alakomitean kanssa;

| 24. | tukee hallituksen ja uskonnollisten yhteisöjen parhaillaan käynnissä olevaa vuoropuhelua, johon osallistuvat myös aleviitit, kreikkalaiset, armenialaiset ja aramealaiset sekä muut kristittyjen yhteisöt; on silti pettynyt sen vuoksi, että on saavutettu vain vähän edistystä näiden yhteisöjen toiminnan oikeudellisen kehyksen osalta varsinkaan kysymyksissä, jotka koskevat niiden mahdollisuuksia saada oikeushenkilöllisyys, perustaa ja ylläpitää uskonnonharjoittamispaikkoja, kouluttaa papistoa ja ratkaista omaisuuteen liittyviä ongelmia, joita ei ole saatu ratkaistua säätiölailla; panee merkille jatkuvat viivästymiset ja menettelyongelmat ja kehottaa toimimaan tehokkaasti ja jatkuvasti säätiölain täytäntöönpanemiseksi, sillä sen avulla on sallittava näiden uskonnollisten yhteisöjen toiminta ilman perusteettomia rajoituksia Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti; kehottaa hallitusta edelleen vahvistamaan tukeaan omantunnonvapaudelle ja uskonnolliselle moniarvoisuudelle Turkin yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

24.

tukee hallituksen ja uskonnollisten yhteisöjen parhaillaan käynnissä olevaa vuoropuhelua, johon osallistuvat myös aleviitit, kreikkalaiset, armenialaiset ja aramealaiset sekä muut kristittyjen yhteisöt; on silti pettynyt sen vuoksi, että on saavutettu vain vähän edistystä näiden yhteisöjen toiminnan oikeudellisen kehyksen osalta varsinkaan kysymyksissä, jotka koskevat niiden mahdollisuuksia saada oikeushenkilöllisyys, perustaa ja ylläpitää uskonnonharjoittamispaikkoja, kouluttaa papistoa ja ratkaista omaisuuteen liittyviä ongelmia, joita ei ole saatu ratkaistua säätiölailla; panee merkille jatkuvat viivästymiset ja menettelyongelmat ja kehottaa toimimaan tehokkaasti ja jatkuvasti säätiölain täytäntöönpanemiseksi, sillä sen avulla on sallittava näiden uskonnollisten yhteisöjen toiminta ilman perusteettomia rajoituksia Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti; kehottaa hallitusta edelleen vahvistamaan tukeaan omantunnonvapaudelle ja uskonnolliselle moniarvoisuudelle Turkin yhteiskunnassa;

| 25. | pyytää sen vuoksi, että hallitus ryhtyisi käsittelemään näitä asioita tarkistamalla lainsäädäntöä ja varmistamalla, että lainsäädäntöä sovelletaan asianmukaisesti hallinnon kaikilla tasoilla, myös kunnissa; viittaa tässä yhteydessä Venetsian komission keväällä 2010 antamiin suosituksiin, jotka koskivat uskonnollisten yhteisöjen oikeushenkilöllisyyttä ja kreikkalaisortodoksisen patriarkan kirkollista arvonimeä ”ekumeeninen”; pitää tervetulleena uskonnollisen yhteisön ”Foundations Assemblyn” hiljattain tekemää päätöstä Büyükadan kreikkalaisen poikien orpokodin siirtämisestä ekumeeniselle patriarkaatille Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen mukaisesti ja Turkin kansalaisuuden myöntämistä useille kreikkalaisortodoksipapeille patriarkaatin ja Pyhän Synodin työn helpottamiseksi; pitää myönteisenä uskonnollista toimitusta Sümelan luostarimuseossa Trabzonissa ja toimitusta Akdamar-saaren kirkossa Vanin provinssissa; pitää valitettavana Turkin korkeimman oikeuden päätöstä Mor Gabrielin luostaria vastaan kylien ja Turkin valtionkassan välisessä maakiistassa; toistaa odottavansa, että kreikkalaisortodoksisen Halkin seminaarin uudelleenavaamista koskevista hallituksen ilmoituksista seuraa pian konkreettisia toimia ja toimenpiteitä, joilla varmistetaan pappien esteetön kouluttaminen kristittyjen yhteisöille; kehottaa hallitusta kiinnittämään erityistä huomiota koulujen oppimateriaaleihin, sillä niissä olisi otettava huomioon Turkin yhteiskunnan uskonnollinen moniarvoisuus, ja siihen, että tarvitaan puolueetonta oppimateriaalia; |
| --- | --- |

25.

pyytää sen vuoksi, että hallitus ryhtyisi käsittelemään näitä asioita tarkistamalla lainsäädäntöä ja varmistamalla, että lainsäädäntöä sovelletaan asianmukaisesti hallinnon kaikilla tasoilla, myös kunnissa; viittaa tässä yhteydessä Venetsian komission keväällä 2010 antamiin suosituksiin, jotka koskivat uskonnollisten yhteisöjen oikeushenkilöllisyyttä ja kreikkalaisortodoksisen patriarkan kirkollista arvonimeä ”ekumeeninen”; pitää tervetulleena uskonnollisen yhteisön ”Foundations Assemblyn” hiljattain tekemää päätöstä Büyükadan kreikkalaisen poikien orpokodin siirtämisestä ekumeeniselle patriarkaatille Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen mukaisesti ja Turkin kansalaisuuden myöntämistä useille kreikkalaisortodoksipapeille patriarkaatin ja Pyhän Synodin työn helpottamiseksi; pitää myönteisenä uskonnollista toimitusta Sümelan luostarimuseossa Trabzonissa ja toimitusta Akdamar-saaren kirkossa Vanin provinssissa; pitää valitettavana Turkin korkeimman oikeuden päätöstä Mor Gabrielin luostaria vastaan kylien ja Turkin valtionkassan välisessä maakiistassa; toistaa odottavansa, että kreikkalaisortodoksisen Halkin seminaarin uudelleenavaamista koskevista hallituksen ilmoituksista seuraa pian konkreettisia toimia ja toimenpiteitä, joilla varmistetaan pappien esteetön kouluttaminen kristittyjen yhteisöille; kehottaa hallitusta kiinnittämään erityistä huomiota koulujen oppimateriaaleihin, sillä niissä olisi otettava huomioon Turkin yhteiskunnan uskonnollinen moniarvoisuus, ja siihen, että tarvitaan puolueetonta oppimateriaalia;

| 26. | tuomitsee jyrkästi PKK:n, joka on EU:n terroristijärjestöjen luettelossa, ja muiden terroristiryhmien Turkin maaperällä harjoittaman jatkuvan väkivallan; kannustaa Turkkia, EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötään terrorismin torjunnassa ja koordinoimaan sitä tiiviisti terrorismin torjunnan koordinaattorin ja Europolin kanssa noudattaen tiukasti ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

26.

tuomitsee jyrkästi PKK:n, joka on EU:n terroristijärjestöjen luettelossa, ja muiden terroristiryhmien Turkin maaperällä harjoittaman jatkuvan väkivallan; kannustaa Turkkia, EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötään terrorismin torjunnassa ja koordinoimaan sitä tiiviisti terrorismin torjunnan koordinaattorin ja Europolin kanssa noudattaen tiukasti ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä lainsäädäntöä;

| 27. | kehottaa hallitusta osana demokraattista avautumistaan elvyttämään toimiaan, joiden avulla kurdikysymystä voidaan käsitellä kattavasti rauhanomaisen ratkaisun löytämiseksi erityisesti siten, että varmistetaan sellaisten lakien johdonmukainen tulkinta, joilla sallitaan kurdin kielen käyttö poliittisessa ja julkisessa elämässä ja koulutuksessa, tarkistetaan terrorisminvastaista lainsäädäntöä, jotta vältetään väärinkäyttö tai liian väljä tulkinta, turvataan oikeudet ilmaisun-, yhdistymis-, ja kokoontumisvapauteen, ratkaistaan tehokkaasti muun muassa pitkään jatkuneen konfliktin vuoksi kotiseuduiltaan muualle siirtyneiden henkilöiden ongelmat ja parannetaan edelleen maan kaakkoisosan sosiaalis-taloudellista tilannetta; ilmaisee tässä yhteydessä olevansa huolestunut 151:ttä kurdien poliittista aktivistia vastaan parhaillaan käytävistä oikeudenkäynneistä Diyarbakirissa, joissa syytettyinä on myös kahdeksan toimessa olevaa valittua pormestaria, mikä on puuttumista lailliseen poliittiseen toimintaan; |
| --- | --- |

27.

kehottaa hallitusta osana demokraattista avautumistaan elvyttämään toimiaan, joiden avulla kurdikysymystä voidaan käsitellä kattavasti rauhanomaisen ratkaisun löytämiseksi erityisesti siten, että varmistetaan sellaisten lakien johdonmukainen tulkinta, joilla sallitaan kurdin kielen käyttö poliittisessa ja julkisessa elämässä ja koulutuksessa, tarkistetaan terrorisminvastaista lainsäädäntöä, jotta vältetään väärinkäyttö tai liian väljä tulkinta, turvataan oikeudet ilmaisun-, yhdistymis-, ja kokoontumisvapauteen, ratkaistaan tehokkaasti muun muassa pitkään jatkuneen konfliktin vuoksi kotiseuduiltaan muualle siirtyneiden henkilöiden ongelmat ja parannetaan edelleen maan kaakkoisosan sosiaalis-taloudellista tilannetta; ilmaisee tässä yhteydessä olevansa huolestunut 151:ttä kurdien poliittista aktivistia vastaan parhaillaan käytävistä oikeudenkäynneistä Diyarbakirissa, joissa syytettyinä on myös kahdeksan toimessa olevaa valittua pormestaria, mikä on puuttumista lailliseen poliittiseen toimintaan;

| 28. | suhtautuu myönteisesti oikeudellisen kehyksen vahvistamiseen perustuslakipaketin kautta, sillä sen avulla naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo toteutuvat; on huolissaan naisten työvoimaosuuden vähentymisestä, joka koskee jopa korkeasti koulutettuja naisia; kehottaa hallitusta, yritysmaailmaa ja kansalaisyhteiskuntaa ryhtymään kattaviin toimenpiteisiin, kuten naisten lukutaidon lisäämiseen, tyttöjen mahdollisuuksien aktiiviseen tukemiseen päästä keskiasteen koulutukseen ja lastenhoitopalvelujen tarjoamiseen, joiden avulla torjutaan naisten köyhyyttä, lisätään naisten sosiaalista osallisuutta ja osallistumista työmarkkinoille; kannustaa lisäksi ottamaan käyttöön kiintiöjärjestelmän, jonka avulla varmistetaan naisten tarkoituksenmukainen edustus liiketoiminnan, julkisen sektorin ja politiikan kaikilla tasoilla; kehottaa etenkin poliittisia puolueita käyttämään tulevien vaalien tarjoamaa mahdollisuutta vahvistaakseen naisten aktiivista osallistumista politiikkaan; |
| --- | --- |

28.

suhtautuu myönteisesti oikeudellisen kehyksen vahvistamiseen perustuslakipaketin kautta, sillä sen avulla naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo toteutuvat; on huolissaan naisten työvoimaosuuden vähentymisestä, joka koskee jopa korkeasti koulutettuja naisia; kehottaa hallitusta, yritysmaailmaa ja kansalaisyhteiskuntaa ryhtymään kattaviin toimenpiteisiin, kuten naisten lukutaidon lisäämiseen, tyttöjen mahdollisuuksien aktiiviseen tukemiseen päästä keskiasteen koulutukseen ja lastenhoitopalvelujen tarjoamiseen, joiden avulla torjutaan naisten köyhyyttä, lisätään naisten sosiaalista osallisuutta ja osallistumista työmarkkinoille; kannustaa lisäksi ottamaan käyttöön kiintiöjärjestelmän, jonka avulla varmistetaan naisten tarkoituksenmukainen edustus liiketoiminnan, julkisen sektorin ja politiikan kaikilla tasoilla; kehottaa etenkin poliittisia puolueita käyttämään tulevien vaalien tarjoamaa mahdollisuutta vahvistaakseen naisten aktiivista osallistumista politiikkaan;

| 29. | pitää erittäin valitettavina, itsepintaisen yleistä perheväkivaltaa, myös niin sanottuja kunniarikoksia, ja pakkoavioliittoja; pitää tähän liittyen myönteisinä naisliikkeiden tekemiä aloitteita, jotka antavat näkyvyyttä näille ongelmille, ja kehottaa hallitusta tehostamaan ehkäisytoimiaan kaikilla tasoilla etenkin panemalla täytäntöön perheen suojelusta annetun lain N:o 4320 ja valvomaan, miten poliisi ja oikeuslaitos sitä noudattavat, velvoittamalla yli 50 000 asukkaan kuntia tarjoamaan vaarassa oleville naisille ja alaikäisille riittävästi suojia, valvomalla tehokkaasti, että tätä velvollisuutta noudatetaan kaikilta osin ja ottamalla käyttöön seurantajärjestelmän, jonka avulla naisten ja alaikäisten tukemista jatketaan suojasta poistumisen jälkeen, jotta näille voidaan tarjota asianmukaista psykologista tukea, oikeusapua, terveydenhoitoa ja tukea palaamisessa yhteiskuntaan; kehottaa hallitusta luomaan riittävän ja tehokkaan järjestelmän, jolla voidaan valvoa, että kunnat noudattavat tätä velvoitetta; kehottaa oikeuslaitosta varmistamaan, että naisiin, alaikäisiin ja niin sanottuja kunniarikoksia vastustaviin henkilöihin kohdistuvasta väkivallasta rangaistaan johdonmukaisesti ja asianmukaisesti; |
| --- | --- |

29.

pitää erittäin valitettavina, itsepintaisen yleistä perheväkivaltaa, myös niin sanottuja kunniarikoksia, ja pakkoavioliittoja; pitää tähän liittyen myönteisinä naisliikkeiden tekemiä aloitteita, jotka antavat näkyvyyttä näille ongelmille, ja kehottaa hallitusta tehostamaan ehkäisytoimiaan kaikilla tasoilla etenkin panemalla täytäntöön perheen suojelusta annetun lain N:o 4320 ja valvomaan, miten poliisi ja oikeuslaitos sitä noudattavat, velvoittamalla yli 50 000 asukkaan kuntia tarjoamaan vaarassa oleville naisille ja alaikäisille riittävästi suojia, valvomalla tehokkaasti, että tätä velvollisuutta noudatetaan kaikilta osin ja ottamalla käyttöön seurantajärjestelmän, jonka avulla naisten ja alaikäisten tukemista jatketaan suojasta poistumisen jälkeen, jotta näille voidaan tarjota asianmukaista psykologista tukea, oikeusapua, terveydenhoitoa ja tukea palaamisessa yhteiskuntaan; kehottaa hallitusta luomaan riittävän ja tehokkaan järjestelmän, jolla voidaan valvoa, että kunnat noudattavat tätä velvoitetta; kehottaa oikeuslaitosta varmistamaan, että naisiin, alaikäisiin ja niin sanottuja kunniarikoksia vastustaviin henkilöihin kohdistuvasta väkivallasta rangaistaan johdonmukaisesti ja asianmukaisesti;

| 30. | kehottaa Turkin hallitusta huolehtimaan siitä, että kaikkien tasapuolinen kohtelu sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta taataan lainsäädännöllä, joka todella myös pannaan täytäntöön; pitää valitettavina äskettäisiä oikeustoimia seksuaalivähemmistöjen yhdistyksiä vastaan mutta pitää myönteisenä, että tuomioistuimet hylkäsivät näiden tapausten käsittelyn; panee kuitenkin merkille, että tarvitaan homofobian ja seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän vastaisia lisätoimia, kuten on esitetty Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksessa jäsenvaltioille toimenpiteistä sukupuoliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi; kehottaa Turkin hallitusta antamaan Turkin asevoimille määräyksen lopettaa homoseksuaalisuuden luokittamisen ”psykoseksuaaliseksi” sairaudeksi; pyytää, että lakiesitys syrjinnän torjuntaa ja tasa-arvoa käsittelevästä komiteasta yhdenmukaistetaan EU:n vaatimusten mukaiseksi myös sukupuolen tai seksuaalisen suuntautumisen perusteiden osalta; kehottaa kansallisia ja paikallisia viranomaisia tekemään lopun jatkuvista transihmisten sekä seksityöntekijöinä työskentelevien transihmisten murhista; |
| --- | --- |

30.

kehottaa Turkin hallitusta huolehtimaan siitä, että kaikkien tasapuolinen kohtelu sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta taataan lainsäädännöllä, joka todella myös pannaan täytäntöön; pitää valitettavina äskettäisiä oikeustoimia seksuaalivähemmistöjen yhdistyksiä vastaan mutta pitää myönteisenä, että tuomioistuimet hylkäsivät näiden tapausten käsittelyn; panee kuitenkin merkille, että tarvitaan homofobian ja seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän vastaisia lisätoimia, kuten on esitetty Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksessa jäsenvaltioille toimenpiteistä sukupuoliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi; kehottaa Turkin hallitusta antamaan Turkin asevoimille määräyksen lopettaa homoseksuaalisuuden luokittamisen ”psykoseksuaaliseksi” sairaudeksi; pyytää, että lakiesitys syrjinnän torjuntaa ja tasa-arvoa käsittelevästä komiteasta yhdenmukaistetaan EU:n vaatimusten mukaiseksi myös sukupuolen tai seksuaalisen suuntautumisen perusteiden osalta; kehottaa kansallisia ja paikallisia viranomaisia tekemään lopun jatkuvista transihmisten sekä seksityöntekijöinä työskentelevien transihmisten murhista;

| 31. | katsoo, että Turkin olisi kansainvälisen oikeuden mukaisten velvoitteidensa mukaisesti hyväksyttävä lainsäädäntöä, jolla siviili- tai sosiaalipalvelus otettaisiin käyttöön vaihtoehtona asepalvelukselle siten, että se ei ole rankaiseva pituudeltaan ja että se perustuu vapaaseen valintaan; pyytää Turkin hallitusta varmistamaan, että asiassa Ülke vastaan Turkki noudatetaan kaikilta osin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamaa tuomiota, ja muuttaman lainsäädäntöä niin, että lakkautetaan sellaisten henkilöiden syytteeseen asettaminen, jotka kieltäytyvät asepalveluksen suorittamisesta omantunnon syistä; kehottaa hallitusta tutkimaan omantunnon syistä asepalveluksen suorittamisesta kieltäytyvien henkilöiden väitteet näiden huonosta kohtelusta sotilasvankeudessa ja toteuttamaan toimia tällaisten väärinkäytösten ehkäisemiseksi tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että Turkin olisi kansainvälisen oikeuden mukaisten velvoitteidensa mukaisesti hyväksyttävä lainsäädäntöä, jolla siviili- tai sosiaalipalvelus otettaisiin käyttöön vaihtoehtona asepalvelukselle siten, että se ei ole rankaiseva pituudeltaan ja että se perustuu vapaaseen valintaan; pyytää Turkin hallitusta varmistamaan, että asiassa Ülke vastaan Turkki noudatetaan kaikilta osin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamaa tuomiota, ja muuttaman lainsäädäntöä niin, että lakkautetaan sellaisten henkilöiden syytteeseen asettaminen, jotka kieltäytyvät asepalveluksen suorittamisesta omantunnon syistä; kehottaa hallitusta tutkimaan omantunnon syistä asepalveluksen suorittamisesta kieltäytyvien henkilöiden väitteet näiden huonosta kohtelusta sotilasvankeudessa ja toteuttamaan toimia tällaisten väärinkäytösten ehkäisemiseksi tulevaisuudessa;

| 32. | painottaa, että on tärkeää taata ihmisoikeusaktivistien tehokas suojelu; on huolestunut ihmisoikeusaktivisteihin kohdistuvista jatkuvista oikeudenkäynneistä ja näiden syytteeseen asettamisista ja kiinnittää erityistä huomiota Pinar Selekiä vastaan käytyyn oikeudenkäyntiin, joka on kestänyt kaksitoista vuotta kolmesta vapauttavasta tuomiosta huolimatta; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti Pinar Selekin tapausta ja muita vastaavia tapauksia ja järjestelmällisesti olemaan läsnä tällaisissa oikeudenkäynneissä; |
| --- | --- |

32.

painottaa, että on tärkeää taata ihmisoikeusaktivistien tehokas suojelu; on huolestunut ihmisoikeusaktivisteihin kohdistuvista jatkuvista oikeudenkäynneistä ja näiden syytteeseen asettamisista ja kiinnittää erityistä huomiota Pinar Selekiä vastaan käytyyn oikeudenkäyntiin, joka on kestänyt kaksitoista vuotta kolmesta vapauttavasta tuomiosta huolimatta; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti Pinar Selekin tapausta ja muita vastaavia tapauksia ja järjestelmällisesti olemaan läsnä tällaisissa oikeudenkäynneissä;

| 33. | vaatii suurimpia poliittisia puolueita pyrkimään löytämään ratkaisun huivikieltoon yliopistoissa torjuakseen asian polarisoivaa vaikutusta Turkin yhteiskuntaan; tähdentää, että tämän ratkaisun on perustuttava naisten valinnanvapauden kunnioittamiseen; |
| --- | --- |

33.

vaatii suurimpia poliittisia puolueita pyrkimään löytämään ratkaisun huivikieltoon yliopistoissa torjuakseen asian polarisoivaa vaikutusta Turkin yhteiskuntaan; tähdentää, että tämän ratkaisun on perustuttava naisten valinnanvapauden kunnioittamiseen;

| 34. | toistaa painokkaasti – koska tähän mennessä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman N:o 1625 osalta ei ole tapahtunut edistystä – kehotuksensa Turkin hallitukselle toimien jatkamisesta Turkin saarten Gökçeadan (Imbros) ja Bozcaada (Tenedos) kahden kulttuurin säilyttämiseksi ja erityisesti kreikkalaisvähemmistön kohtaamien koulutusta ja omistusoikeuksia koskevien ongelmien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

34.

toistaa painokkaasti – koska tähän mennessä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman N:o 1625 osalta ei ole tapahtunut edistystä – kehotuksensa Turkin hallitukselle toimien jatkamisesta Turkin saarten Gökçeadan (Imbros) ja Bozcaada (Tenedos) kahden kulttuurin säilyttämiseksi ja erityisesti kreikkalaisvähemmistön kohtaamien koulutusta ja omistusoikeuksia koskevien ongelmien ratkaisemiseksi;

Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja vaurauden lisääminen

| 35. | antaa tunnustusta Turkin talouden hyvälle valmiudelle selviytyä maailmanlaajuisesta talouskriisistä; painottaa, että tämä taloudellinen elvyttäminen on ainutlaatuinen tilaisuus lisätä työvoimaosuutta ja työllisyysastetta, jotka ovat edelleen hyvin matalia, hädin tuskin 50 prosenttiin yltäviä, ja käynnistää sosiaalista osallisuutta asteittain lisääviä toimia; korostaa hallituksen ja työmarkkinaosapuolten yhteistä vastuuta ja kannustaa niitä lisäämään yhteistyötä, jonka avulla ne voivat lujittaa sosiaalisen markkinatalouden asemaa; |
| --- | --- |

35.

antaa tunnustusta Turkin talouden hyvälle valmiudelle selviytyä maailmanlaajuisesta talouskriisistä; painottaa, että tämä taloudellinen elvyttäminen on ainutlaatuinen tilaisuus lisätä työvoimaosuutta ja työllisyysastetta, jotka ovat edelleen hyvin matalia, hädin tuskin 50 prosenttiin yltäviä, ja käynnistää sosiaalista osallisuutta asteittain lisääviä toimia; korostaa hallituksen ja työmarkkinaosapuolten yhteistä vastuuta ja kannustaa niitä lisäämään yhteistyötä, jonka avulla ne voivat lujittaa sosiaalisen markkinatalouden asemaa;

| 36. | kehottaa Turkin hallitusta ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia tarkastelemaan turkkilaista alkuperää olevien EU:n kansalaisten kotoutumista uusien kotimaidensa yhteiskuntiin pikemmin EU:n yhteiskunnille tarjoutuvana tulevaisuuden mahdollisuutena kuin uhkana ja esittämään sen myös tässä valossa; |
| --- | --- |

36.

kehottaa Turkin hallitusta ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia tarkastelemaan turkkilaista alkuperää olevien EU:n kansalaisten kotoutumista uusien kotimaidensa yhteiskuntiin pikemmin EU:n yhteiskunnille tarjoutuvana tulevaisuuden mahdollisuutena kuin uhkana ja esittämään sen myös tässä valossa;

| 37. | panee merkille EU:n ja Turkin talouksien keskinäisen riippuvuuden ja viittaa siihen sisältyviin mahdollisuuksiin lisätä vaurautta sekä Turkissa että EU:ssa, kun Turkin integroituminen EU:n markkinoille etenee; |
| --- | --- |

37.

panee merkille EU:n ja Turkin talouksien keskinäisen riippuvuuden ja viittaa siihen sisältyviin mahdollisuuksiin lisätä vaurautta sekä Turkissa että EU:ssa, kun Turkin integroituminen EU:n markkinoille etenee;

| 38. | pitää myönteisinä perustuslain muutoksista seuranneita parannuksia sosiaalisen vuoropuhelun ja ammattiyhdistysten oikeuksien alalla; korostaa kuitenkin, että näiden lisäksi oikeudellinen kehys, keskeneräinen ammattiliittoja koskeva lainsäädäntö mukaan lukien, on saatettava EU:n ja ILO:n normien mukaiseksi; kannustaa kaikkia talous- ja sosiaalineuvoston osapuolia vahvistamaan sitoutumistaan ja yhteistyötään, jotta tähän tavoitteeseen päästään; |
| --- | --- |

38.

pitää myönteisinä perustuslain muutoksista seuranneita parannuksia sosiaalisen vuoropuhelun ja ammattiyhdistysten oikeuksien alalla; korostaa kuitenkin, että näiden lisäksi oikeudellinen kehys, keskeneräinen ammattiliittoja koskeva lainsäädäntö mukaan lukien, on saatettava EU:n ja ILO:n normien mukaiseksi; kannustaa kaikkia talous- ja sosiaalineuvoston osapuolia vahvistamaan sitoutumistaan ja yhteistyötään, jotta tähän tavoitteeseen päästään;

| 39. | toistaa, että Turkin eri alueiden sekä maaseutu- ja kaupunkialueiden yhteenkuuluvuutta on lisättävä; korostaa tässä yhteydessä koulutuksen erityisasemaa ja tarvetta puuttua itsepintaisiin ja huomattaviin alueellisiin eroihin, jotka koskevat koulutuksen laatua ja koulutukseen osallistumisen astetta; |
| --- | --- |

39.

toistaa, että Turkin eri alueiden sekä maaseutu- ja kaupunkialueiden yhteenkuuluvuutta on lisättävä; korostaa tässä yhteydessä koulutuksen erityisasemaa ja tarvetta puuttua itsepintaisiin ja huomattaviin alueellisiin eroihin, jotka koskevat koulutuksen laatua ja koulutukseen osallistumisen astetta;

| 40. | kehottaa hallitusta ottamaan kaikilta osin huomioon Kaakkois-Anatolia-hankkeen (GAP) yhteydessä toteutettavien uutta vesi- ja energiainfrastruktuuria koskevien suunnitelmien kestävyyden ja ympäristövaikutukset, sillä kyseinen hanke uhkaa tuhota useiden alueiden luontoa ja ainutlaatuista maisemaa, sekä erityisesti hankkeen vaikutukset naapurimaahan Irakiin; painottaa erityisesti tarvetta varmistaa, että luonnonsuojelua ja biologista monimuotoisuutta koskevaa lakiluonnosta tarkistetaan siten, että säilytetään kulttuuriperintö ja arkeologinen perintö eurooppalaisia normeja täysimääräisesti noudattaen, ja että vastuu luonnonsuojelusta annetaan yksiselitteisesti täytäntöönpanoviranomaisille; kehottaa hallitusta vahvistamaan tavoitteellisemman poliittisen toimintakehyksen, jota tuetaan konkreettisilla toimintasuunnitelmilla hiilidioksidipäästöjen kasvun estämiseksi; |
| --- | --- |

40.

kehottaa hallitusta ottamaan kaikilta osin huomioon Kaakkois-Anatolia-hankkeen (GAP) yhteydessä toteutettavien uutta vesi- ja energiainfrastruktuuria koskevien suunnitelmien kestävyyden ja ympäristövaikutukset, sillä kyseinen hanke uhkaa tuhota useiden alueiden luontoa ja ainutlaatuista maisemaa, sekä erityisesti hankkeen vaikutukset naapurimaahan Irakiin; painottaa erityisesti tarvetta varmistaa, että luonnonsuojelua ja biologista monimuotoisuutta koskevaa lakiluonnosta tarkistetaan siten, että säilytetään kulttuuriperintö ja arkeologinen perintö eurooppalaisia normeja täysimääräisesti noudattaen, ja että vastuu luonnonsuojelusta annetaan yksiselitteisesti täytäntöönpanoviranomaisille; kehottaa hallitusta vahvistamaan tavoitteellisemman poliittisen toimintakehyksen, jota tuetaan konkreettisilla toimintasuunnitelmilla hiilidioksidipäästöjen kasvun estämiseksi;

Hyvien naapuruussuhteiden luominen

| 41. | kehottaa Turkin hallitusta ja kaikkia asianosaisia tukemaan aktiivisesti parhaillaan käynnissä olevia neuvotteluja Kyproksen kysymyksestä ja myötävaikuttamaan konkreettisella tavalla sen kattavaan ratkaisemiseen ja kehottaa hallitusta helpottamaan suotuisan neuvotteluilmapiirin syntymistä aloittamalla välittömästi sotilasjoukkojen vetämisen Kyproksesta; kehottaa voimakkaasti Kyproksen molempia yhteisöjä työskentelemään tiiviisti YK:n pääsihteerin kehotuksen mukaisesti, jotta neuvotteluissa aiemmin saavutettua edistystä voidaan hyödyntää kestävän ratkaisun aikaansaamiseksi – YK:n turvallisuusneuvoston asiaa koskevien päätöslauselmien, erityisesti päätöslauselman 550 (1984), sekä EU:n perusperiaatteiden mukaisesti – Kyproksen kansalaisten, EU:n ja Turkin eduksi; |
| --- | --- |

41.

kehottaa Turkin hallitusta ja kaikkia asianosaisia tukemaan aktiivisesti parhaillaan käynnissä olevia neuvotteluja Kyproksen kysymyksestä ja myötävaikuttamaan konkreettisella tavalla sen kattavaan ratkaisemiseen ja kehottaa hallitusta helpottamaan suotuisan neuvotteluilmapiirin syntymistä aloittamalla välittömästi sotilasjoukkojen vetämisen Kyproksesta; kehottaa voimakkaasti Kyproksen molempia yhteisöjä työskentelemään tiiviisti YK:n pääsihteerin kehotuksen mukaisesti, jotta neuvotteluissa aiemmin saavutettua edistystä voidaan hyödyntää kestävän ratkaisun aikaansaamiseksi – YK:n turvallisuusneuvoston asiaa koskevien päätöslauselmien, erityisesti päätöslauselman 550 (1984), sekä EU:n perusperiaatteiden mukaisesti – Kyproksen kansalaisten, EU:n ja Turkin eduksi;

| 42. | kannustaa Turkkia lisäämään Kyproksen kadonneiden henkilöiden komitealle osoittamaansa tukea helpottamalla etenkin sen mahdollisuuksia päästä sotilasalueille ja arkistoihin sekä ryhtymään Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisesti kaikkiin tarvittaviin toimiin kadonneita henkilöitä koskevassa humanitaarisessa kysymyksessä; |
| --- | --- |

42.

kannustaa Turkkia lisäämään Kyproksen kadonneiden henkilöiden komitealle osoittamaansa tukea helpottamalla etenkin sen mahdollisuuksia päästä sotilasalueille ja arkistoihin sekä ryhtymään Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisesti kaikkiin tarvittaviin toimiin kadonneita henkilöitä koskevassa humanitaarisessa kysymyksessä;

| 43. | kehottaa Turkkia ja Kyproksen turkkilaisia viranomaisia lopettamaan Turkin kansalaisten asuttamisen saarelle, sillä se muuttaisi väestötasapainoa entisestään ja vähentäisi yhteiseen menneisyyteen perustuvaa kansalaisten lojaaliutta tulevaa yhteistä valtiota kohtaan; kehottaa Turkkia käsittelemään kysymystä Turkin kansalaisten asuttamisesta saarelle Geneven yleissopimuksen ja kansainvälisen oikeuden periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

43.

kehottaa Turkkia ja Kyproksen turkkilaisia viranomaisia lopettamaan Turkin kansalaisten asuttamisen saarelle, sillä se muuttaisi väestötasapainoa entisestään ja vähentäisi yhteiseen menneisyyteen perustuvaa kansalaisten lojaaliutta tulevaa yhteistä valtiota kohtaan; kehottaa Turkkia käsittelemään kysymystä Turkin kansalaisten asuttamisesta saarelle Geneven yleissopimuksen ja kansainvälisen oikeuden periaatteiden mukaisesti;

| 44. | kehottaa painokkaasti molempia osapuolia, Turkkia ja Armeniaa, ratifioimaan pöytäkirjat ilman ennakkoehtoja sekä avaamaan rajansa ja kehottaa Turkkia käyttämään alueellista painoarvoaan lisätäkseen luottamuksenrakentamistoimia; |
| --- | --- |

44.

kehottaa painokkaasti molempia osapuolia, Turkkia ja Armeniaa, ratifioimaan pöytäkirjat ilman ennakkoehtoja sekä avaamaan rajansa ja kehottaa Turkkia käyttämään alueellista painoarvoaan lisätäkseen luottamuksenrakentamistoimia;

| 45. | panee merkille Turkin ja Kreikan kahdenvälisten suhteiden parantamiseen tähtäävien toimien lisääntymisen; pitää kuitenkin valitettavana, että Turkin kansalliskokous ei ole kumonnut Kreikalle julistamaansa casus belli -uhkausta; edellyttää, että Turkin hallitus lopettaa jatkuvat Kreikan ilmatilan loukkaukset ja sotilaslennot Kreikan saarten yli; |
| --- | --- |

45.

panee merkille Turkin ja Kreikan kahdenvälisten suhteiden parantamiseen tähtäävien toimien lisääntymisen; pitää kuitenkin valitettavana, että Turkin kansalliskokous ei ole kumonnut Kreikalle julistamaansa casus belli -uhkausta; edellyttää, että Turkin hallitus lopettaa jatkuvat Kreikan ilmatilan loukkaukset ja sotilaslennot Kreikan saarten yli;

| 46. | korostaa, että EU, sen 27 jäsenvaltiota ja kaikki muut ehdokasvaltiot ovat allekirjoittaneet Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja se on osa yhteisön säännöstöä; kehottaa siksi Turkin hallitusta allekirjoittamaan ja ratifioimaan sen viipymättä; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että EU, sen 27 jäsenvaltiota ja kaikki muut ehdokasvaltiot ovat allekirjoittaneet Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja se on osa yhteisön säännöstöä; kehottaa siksi Turkin hallitusta allekirjoittamaan ja ratifioimaan sen viipymättä;

| 47. | arvostaa Turkin ja Irakin välisten suhteiden syvenemistä, myös Irakin alueellisen kurdihallituksen kanssa, ja viittaa erityisesti Turkin osuuteen Irakin vakauttamisessa; vaatii Turkkia keskustelemaan Irakin hallituksen ja muiden naapurimaiden kanssa toimista Turkin hallituksen ilmoittaman patohankkeen kielteisten vaikutusten torjumiseksi; |
| --- | --- |

47.

arvostaa Turkin ja Irakin välisten suhteiden syvenemistä, myös Irakin alueellisen kurdihallituksen kanssa, ja viittaa erityisesti Turkin osuuteen Irakin vakauttamisessa; vaatii Turkkia keskustelemaan Irakin hallituksen ja muiden naapurimaiden kanssa toimista Turkin hallituksen ilmoittaman patohankkeen kielteisten vaikutusten torjumiseksi;

EU:n ja Turkin yhteistyön edistäminen

| 48. | pitää valitettavana, ettei EY–Turkki-assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjaa ole pantu täytäntöön, mikä hankaloittaa jatkuvasti neuvottelujen edistymistä, ja kehottaa Turkin hallitusta panemaan pöytäkirjan kaikilta osin täytäntöön; |
| --- | --- |

48.

pitää valitettavana, ettei EY–Turkki-assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjaa ole pantu täytäntöön, mikä hankaloittaa jatkuvasti neuvottelujen edistymistä, ja kehottaa Turkin hallitusta panemaan pöytäkirjan kaikilta osin täytäntöön;

| 49. | panee merkille Turkin saavuttaman edistyksen energiaa koskevan luvun osalta ja kehottaa neuvostoa jälleen kerran käynnistämään tätä lukua koskevat neuvottelut mahdollisimman pian; kehottaa Turkin hallitusta tehostamaan toimiaan Turkin liittymistä Euroopan energiayhteisöön koskevissa neuvotteluissa; suhtautuu myönteisesti hallitustenvälisen Nabucco-sopimuksen ratifioimiseen ja maakaasun toimittamiseen tarkoitetun Turkin, Kreikan ja Italian välisen yhdysputken (Interconnector Turkey-Greece-Italy, ITGI) toiminnasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamiseen ja toteaa, että molemmat ovat tärkeitä hankkeita EU:n energiavarmuuden kannalta; |
| --- | --- |

49.

panee merkille Turkin saavuttaman edistyksen energiaa koskevan luvun osalta ja kehottaa neuvostoa jälleen kerran käynnistämään tätä lukua koskevat neuvottelut mahdollisimman pian; kehottaa Turkin hallitusta tehostamaan toimiaan Turkin liittymistä Euroopan energiayhteisöön koskevissa neuvotteluissa; suhtautuu myönteisesti hallitustenvälisen Nabucco-sopimuksen ratifioimiseen ja maakaasun toimittamiseen tarkoitetun Turkin, Kreikan ja Italian välisen yhdysputken (Interconnector Turkey-Greece-Italy, ITGI) toiminnasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamiseen ja toteaa, että molemmat ovat tärkeitä hankkeita EU:n energiavarmuuden kannalta;

| 50. | suhtautuu myönteisesti elintarviketurvallisuutta sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimia koskevasta luvusta käytäviin neuvotteluihin, jotka aloitettiin 30. kesäkuuta 2010; kannustaa Turkkia saattamaan päätökseen tarvittavat toimet tiettyjen lukujen, kuten yrityksiä ja teollisuuspolitiikkaa sekä eurooppalaisia liikenneverkkoja koskevien lukujen, sulkemiseksi; |
| --- | --- |

50.

suhtautuu myönteisesti elintarviketurvallisuutta sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimia koskevasta luvusta käytäviin neuvotteluihin, jotka aloitettiin 30. kesäkuuta 2010; kannustaa Turkkia saattamaan päätökseen tarvittavat toimet tiettyjen lukujen, kuten yrityksiä ja teollisuuspolitiikkaa sekä eurooppalaisia liikenneverkkoja koskevien lukujen, sulkemiseksi;

| 51. | suhtautuu myönteisesti Turkin ja EU:n välistä takaisinottosopimusta koskevien neuvottelujen loppuun saattamiseen, ja kehottaa Turkin hallitusta varmistamaan, että nykyisiä kahdenvälisiä sopimuksia sovelletaan kaikilta osin, kunnes edellä mainittu sopimus astuu voimaan; korostaa, että EU:n ja Turkin on lisättävä maahanmuuton hallintaa ja rajavalvontaa koskevaa yhteistyötään ottaen muun muassa huomioon, että Turkin kautta EU:n alueelle tulevien laittomien maahanmuuttajien prosenttiosuus on suuri; pitää myönteisenä kansalaisyhteiskunnan kuulemista kolmesta turvapaikkapolitiikkaa koskevasta lakiehdotuksesta ja kehottaa hallitusta saattamaan ehdotukset parlamentin käsiteltäviksi viipymättä; katsoo, että takaisinottosopimuksen tultua voimaan neuvoston olisi annettava komissiolle valtuudet aloittaa viisumikäytäntöä koskeva vuoropuhelu, jossa kiinnitetään erityistä huomiota EU:hun matkustavien yritysmaailman edustajien ja opiskelijoiden maahantuloedellytyksiin, mikä on välttämätöntä liikkuvuuden kannalta; |
| --- | --- |

51.

suhtautuu myönteisesti Turkin ja EU:n välistä takaisinottosopimusta koskevien neuvottelujen loppuun saattamiseen, ja kehottaa Turkin hallitusta varmistamaan, että nykyisiä kahdenvälisiä sopimuksia sovelletaan kaikilta osin, kunnes edellä mainittu sopimus astuu voimaan; korostaa, että EU:n ja Turkin on lisättävä maahanmuuton hallintaa ja rajavalvontaa koskevaa yhteistyötään ottaen muun muassa huomioon, että Turkin kautta EU:n alueelle tulevien laittomien maahanmuuttajien prosenttiosuus on suuri; pitää myönteisenä kansalaisyhteiskunnan kuulemista kolmesta turvapaikkapolitiikkaa koskevasta lakiehdotuksesta ja kehottaa hallitusta saattamaan ehdotukset parlamentin käsiteltäviksi viipymättä; katsoo, että takaisinottosopimuksen tultua voimaan neuvoston olisi annettava komissiolle valtuudet aloittaa viisumikäytäntöä koskeva vuoropuhelu, jossa kiinnitetään erityistä huomiota EU:hun matkustavien yritysmaailman edustajien ja opiskelijoiden maahantuloedellytyksiin, mikä on välttämätöntä liikkuvuuden kannalta;

| 52. | panee merkille Turkin entistä aktiivisemman ulkopolitiikan, jonka tavoitteena on vahvistaa Turkin asemaa alueellisena toimijana; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ottamaan tämän ulottuvuuden huomioon kaikilta osin ja ryhtymään päämäärien koordinoimiseen ja EU:n etujen asianmukaiseen edistämiseen tähtääviin toimiin Turkin kanssa; kehottaa Turkin hallitusta tehostamaan ulkopolitiikkansa koordinointia EU:n kanssa; pitää periaatteessa myönteisenä äskettäin julkituotua niin sanottua ongelmatonta politiikkaa (”zero-problems” policy) suhteessa Turkin naapureihin, mutta toteaa, että on säilytettävä Turkin selkeä sitoutuminen EU:n arvoihin ja etuihin; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa tiivistämään nykyistä vuoropuhelua Turkin kanssa yhteistä etua koskevista ulkopoliittisista kysymyksistä; kannustaa voimakkaasti jatkamaan yhteisiä toimia Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan demokratisoitumiskehityksen ja muun kehityksen tukemiseksi ottaen huomioon, että maallinen demokratia Turkki, jonka väestön valtaosa on muslimeja, on innoituksena monille arabimaailmassa; |
| --- | --- |

52.

panee merkille Turkin entistä aktiivisemman ulkopolitiikan, jonka tavoitteena on vahvistaa Turkin asemaa alueellisena toimijana; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ottamaan tämän ulottuvuuden huomioon kaikilta osin ja ryhtymään päämäärien koordinoimiseen ja EU:n etujen asianmukaiseen edistämiseen tähtääviin toimiin Turkin kanssa; kehottaa Turkin hallitusta tehostamaan ulkopolitiikkansa koordinointia EU:n kanssa; pitää periaatteessa myönteisenä äskettäin julkituotua niin sanottua ongelmatonta politiikkaa (”zero-problems” policy) suhteessa Turkin naapureihin, mutta toteaa, että on säilytettävä Turkin selkeä sitoutuminen EU:n arvoihin ja etuihin; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa tiivistämään nykyistä vuoropuhelua Turkin kanssa yhteistä etua koskevista ulkopoliittisista kysymyksistä; kannustaa voimakkaasti jatkamaan yhteisiä toimia Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan demokratisoitumiskehityksen ja muun kehityksen tukemiseksi ottaen huomioon, että maallinen demokratia Turkki, jonka väestön valtaosa on muslimeja, on innoituksena monille arabimaailmassa;

| 53. | painottaa Mustanmeren alueen strategista merkitystä; katsoo, että Turkki on EU:n tärkeä kumppani tällä alueella, ja kehottaa Turkkia tukemaan EU:n toimintalinjoja ja toimia Mustanmeren alueella ja aktiivisesti edistämään niiden täytäntöönpanoa, mahdollinen EU:n Mustanmeren strategia mukaan lukien; |
| --- | --- |

53.

painottaa Mustanmeren alueen strategista merkitystä; katsoo, että Turkki on EU:n tärkeä kumppani tällä alueella, ja kehottaa Turkkia tukemaan EU:n toimintalinjoja ja toimia Mustanmeren alueella ja aktiivisesti edistämään niiden täytäntöönpanoa, mahdollinen EU:n Mustanmeren strategia mukaan lukien;

| 54. | kehottaa Turkin hallitusta tukemaan kaikilta osin kansainvälisen yhteisön toimia, joilla pyritään estämään Irania hankkimasta ydinaseita, ja pitää valitettavana, että Turkki äänesti YK:n turvallisuusneuvoston asiaa koskevaa päätöslauselmaa vastaan; katsoo, että Turkki voisi myötävaikuttaa Iranin demokratisoitumiskehitykseen ja ihmisoikeuksien lujittamiseen koordinoimalla toimiaan EU:n kanssa; |
| --- | --- |

54.

kehottaa Turkin hallitusta tukemaan kaikilta osin kansainvälisen yhteisön toimia, joilla pyritään estämään Irania hankkimasta ydinaseita, ja pitää valitettavana, että Turkki äänesti YK:n turvallisuusneuvoston asiaa koskevaa päätöslauselmaa vastaan; katsoo, että Turkki voisi myötävaikuttaa Iranin demokratisoitumiskehitykseen ja ihmisoikeuksien lujittamiseen koordinoimalla toimiaan EU:n kanssa;

| 55. | katsoo, että Turkilla on tärkeä tehtävä Lähi-idän rauhanprosessia koskevien neuvottelujen ja Libanonin vakauttamisen edistämisessä, ja kehottaa sitä jälleen solmimaan tiiviit suhteet Israeliin, jatkamaan rakentavaa toimintaansa sovittelijana ja myötävaikuttamaan erityisesti palestiinalaishallinnon lujittamiseen; |
| --- | --- |

55.

katsoo, että Turkilla on tärkeä tehtävä Lähi-idän rauhanprosessia koskevien neuvottelujen ja Libanonin vakauttamisen edistämisessä, ja kehottaa sitä jälleen solmimaan tiiviit suhteet Israeliin, jatkamaan rakentavaa toimintaansa sovittelijana ja myötävaikuttamaan erityisesti palestiinalaishallinnon lujittamiseen;

| 56. | arvostaa Turkin rakentavaa osallistumista transatlanttisten kumppaneiden toimien tukemiseen Afganistanissa ja Balkanilla; pitää kuitenkin valitettavana, että Turkin vastustuksen vuoksi Naton ja EU:n strategista yhteistyötä ei ole voitu vieläkään ulottaa ”Berliini plus” -järjestelyjä pidemmälle; |
| --- | --- |

56.

arvostaa Turkin rakentavaa osallistumista transatlanttisten kumppaneiden toimien tukemiseen Afganistanissa ja Balkanilla; pitää kuitenkin valitettavana, että Turkin vastustuksen vuoksi Naton ja EU:n strategista yhteistyötä ei ole voitu vieläkään ulottaa ”Berliini plus” -järjestelyjä pidemmälle;

| 57. | kehottaa Turkin hallitusta allekirjoittamaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen perussäännön ja jättämään sen ratifioitavaksi, mikä vahvistaisi entisestään Turkin panosta maailmanlaajuiseen monenväliseen järjestelmään ja maan sitoutumista siihen; |
| --- | --- |

57.

kehottaa Turkin hallitusta allekirjoittamaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen perussäännön ja jättämään sen ratifioitavaksi, mikä vahvistaisi entisestään Turkin panosta maailmanlaajuiseen monenväliseen järjestelmään ja maan sitoutumista siihen;

| 58. | panee merkille komission vuoden 2009 kertomuksessa liittymistä valmistelevan tukivälineen täytäntöönpanosta esitetyt päätelmät ja parannusehdotukset tavoitteiden priorisoimiseksi ja hankkeiden mukauttamiseksi liittymiskriteereihin tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa N:o 16/2009 esitetyn ehdotuksen mukaisesti; korostaa liittymistä valmistelevan tukivälineen täytäntöönpanon kokonaisvaltaista valvontaa, kun useita hankkeita ryhdytään toteuttamaan; |
| --- | --- |

58.

panee merkille komission vuoden 2009 kertomuksessa liittymistä valmistelevan tukivälineen täytäntöönpanosta esitetyt päätelmät ja parannusehdotukset tavoitteiden priorisoimiseksi ja hankkeiden mukauttamiseksi liittymiskriteereihin tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa N:o 16/2009 esitetyn ehdotuksen mukaisesti; korostaa liittymistä valmistelevan tukivälineen täytäntöönpanon kokonaisvaltaista valvontaa, kun useita hankkeita ryhdytään toteuttamaan;

*

* *

| 59. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan neuvoston pääsihteerille, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen presidentille, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Turkin tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

59.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan neuvoston pääsihteerille, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen presidentille, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Turkin tasavallan hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  EUVL C 306 E, 15.12.2006, s. 284.

(2)  EUVL C 263 E, 16.10.2008, s. 452.

(3)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 57.

(4)  EUVL C 87 E, 1.4.2010, s. 139.

(5)  EUVL C 341 E, 16.12.2010, s. 59.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0324.

(7)  EUVL L 51, 26.2.2008, s. 4.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/106 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/106

---

Keskiviikko 9. maaliskuuta 2011Montenegron yhdentyminen Euroopan unioniin

P7_TA(2011)0091

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 Montenegron yhdentymisestä Euroopan unioniin

2012/C 199 E/14

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 17. joulukuuta 2010 tehdyn päätöksen myöntää Montenegrolle Euroopan unionin ehdokasvaltion asema, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 17. joulukuuta 2010 tehdyn päätöksen myöntää Montenegrolle Euroopan unionin ehdokasvaltion asema,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Montenegron Euroopan unionin jäsenyyttä koskevaan hakemukseen liittyvästä komission lausunnosta (KOM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Montenegron Euroopan unionin jäsenyyttä koskevaan hakemukseen liittyvästä komission lausunnosta (KOM(2010)0670),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle laajentumisstrategiasta sekä vuosien 2010 ja 2011 tärkeimmistä haasteista (KOM(2010)0660), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle laajentumisstrategiasta sekä vuosien 2010 ja 2011 tärkeimmistä haasteista (KOM(2010)0660),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Montenegron tasavallan välillä 29. maaliskuuta 2010 tehdyn vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Montenegron tasavallan välillä 29. maaliskuuta 2010 tehdyn vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon 8. marraskuuta 2007 tehdyn Euroopan yhteisön ja Montenegron tasavallan välisen sopimuksen luvattomasti maassa oleskelevien henkilöiden takaisinottamisesta (2) ja 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1244/2009, joka hyväksyttiin 1. joulukuuta 2009, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. marraskuuta 2007 tehdyn Euroopan yhteisön ja Montenegron tasavallan välisen sopimuksen luvattomasti maassa oleskelevien henkilöiden takaisinottamisesta (2) ja 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1244/2009, joka hyväksyttiin 1. joulukuuta 2009, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta (3),

| — | ottaa huomioon EU:n ja Montenegron parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan 27.–28. syyskuuta 2010 antamat suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Montenegron parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan 27.–28. syyskuuta 2010 antamat suositukset,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Tessalonikissa 19.–20. kesäkuuta 2003 kokoontunut neuvosto vahvisti, että Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on Euroopan unionissa; ottaa huomioon, että lausunto toistettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Brysselissä 15.–16. kesäkuuta 2006 ja myöhemmissä huippukokouksissa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Tessalonikissa 19.–20. kesäkuuta 2003 kokoontunut neuvosto vahvisti, että Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on Euroopan unionissa; ottaa huomioon, että lausunto toistettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Brysselissä 15.–16. kesäkuuta 2006 ja myöhemmissä huippukokouksissa,

| 1. | pitää myönteisenä, että Montenegron hallitus ja oppositiopuolueet ovat yhteisymmärryksessä asettaneet Eurooppaan yhdentymisen ensisijaiseksi tavoitteekseen, mikä on johtanut uudistusprosessin pikaiseen etenemiseen maan itsenäistymisen jälkeen; pitää myönteisenä Podgorican uutta poliittista johtoa ja kannustaa uutta hallitusta jatkamaan Montenegron yhdentymistä Euroopan unioniin ja nopeuttamaan Kööpenhaminan arviointiperusteiden toteuttamiseen tähtääviä uudistuksia; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä, että Montenegron hallitus ja oppositiopuolueet ovat yhteisymmärryksessä asettaneet Eurooppaan yhdentymisen ensisijaiseksi tavoitteekseen, mikä on johtanut uudistusprosessin pikaiseen etenemiseen maan itsenäistymisen jälkeen; pitää myönteisenä Podgorican uutta poliittista johtoa ja kannustaa uutta hallitusta jatkamaan Montenegron yhdentymistä Euroopan unioniin ja nopeuttamaan Kööpenhaminan arviointiperusteiden toteuttamiseen tähtääviä uudistuksia;

| 2. | pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston 17. joulukuuta 2010 tekemää päätöstä myöntää Montenegrolle Euroopan unionin ehdokasvaltion asema; pahoittelee kuitenkin, että ehdokasvaltion aseman suositteleminen on eriytetty oikeudesta käynnistää neuvottelut, ja painottaa, että oikeutta neuvottelujen käynnistämiseen ei pitäisi tarpeettomasti tai kohtuuttomasti lykätä; odottaa, että neuvottelut alkavat viimeistään komission vuoden 2011 edistymiskertomuksen julkaisemisen jälkeen, jos Montenegro edistyy riittävästi komission asettamien päämäärien saavuttamisessa; |
| --- | --- |

2.

pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston 17. joulukuuta 2010 tekemää päätöstä myöntää Montenegrolle Euroopan unionin ehdokasvaltion asema; pahoittelee kuitenkin, että ehdokasvaltion aseman suositteleminen on eriytetty oikeudesta käynnistää neuvottelut, ja painottaa, että oikeutta neuvottelujen käynnistämiseen ei pitäisi tarpeettomasti tai kohtuuttomasti lykätä; odottaa, että neuvottelut alkavat viimeistään komission vuoden 2011 edistymiskertomuksen julkaisemisen jälkeen, jos Montenegro edistyy riittävästi komission asettamien päämäärien saavuttamisessa;

| 3. | pitää myönteisenä neuvoston päätöstä myöntää Montenegron kansalaisille mahdollisuus matkustaa ilman viisumia (täydellinen viisumivapaus) Schengen-alueelle 19. joulukuuta 2009 alkaen; korostaa, että tämä on tärkeä askel kehitettäessä ihmisten välisiä yhteyksiä erityisesti koulutuksen, tutkimuksen ja matkailun aloilla sekä liike-elämään liittyvän verkottumisen ja ammattiyhdistysten kansainvälisen yhteistyön alalla; kehottaa Schengeniin kuulumattomia jäsenvaltioita harkitsemaan vastaavan viisumivapausjärjestelyn ulottamista Montenegron kansalaisiin erityisesti Schengeniin kuuluvien jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan viisumivapausjärjestelyn sujuvan täytäntöönpanon vuoksi; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä neuvoston päätöstä myöntää Montenegron kansalaisille mahdollisuus matkustaa ilman viisumia (täydellinen viisumivapaus) Schengen-alueelle 19. joulukuuta 2009 alkaen; korostaa, että tämä on tärkeä askel kehitettäessä ihmisten välisiä yhteyksiä erityisesti koulutuksen, tutkimuksen ja matkailun aloilla sekä liike-elämään liittyvän verkottumisen ja ammattiyhdistysten kansainvälisen yhteistyön alalla; kehottaa Schengeniin kuulumattomia jäsenvaltioita harkitsemaan vastaavan viisumivapausjärjestelyn ulottamista Montenegron kansalaisiin erityisesti Schengeniin kuuluvien jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan viisumivapausjärjestelyn sujuvan täytäntöönpanon vuoksi;

| 4. | pitää myönteisenä, että Montenegron oikeudellinen ja perustuslaillinen kehys on lähellä päätökseen saattamista; kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että nykyisen oikeuskehyksen uuteen perustuslakiin mukauttamisen määräaikaa on lykätty neljännen kerran, ja kehottaa Montenegron viranomaisia hyväksymään nopeasti jäljellä olevan lainsäädännön, erityisesti muutokset vaalilainsäädäntöön; kehottaa kaikkia poliittisia puolueita pyrkimään yhteisymmärrykseen lakiluonnoksesta ilman uusia viivytyksiä Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Venetsian komission suositusten mukaisesti ja tehostamaan vaaleihin liittyvien valitusten käsittelyä keskusvaalilautakunnassa ja tuomioistuimissa; kehottaa Montenegron parlamenttia kiireesti lujittamaan huomattavasti valmiuksiaan, jotka liittyvät sen arvioimiseen, ovatko hallituksen esittämät lait unionin säännöstön mukaisia, ja kehottaa komissiota tarjoamaan tässä asiassa tarvittavaa teknistä tukea liittymistä valmistelevan välineen yhteydessä; kehottaa hallitusta tekemään lainsäädäntöprosessista avoimemman ja helpommin kansalaisten seurattavissa olevan; |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisenä, että Montenegron oikeudellinen ja perustuslaillinen kehys on lähellä päätökseen saattamista; kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että nykyisen oikeuskehyksen uuteen perustuslakiin mukauttamisen määräaikaa on lykätty neljännen kerran, ja kehottaa Montenegron viranomaisia hyväksymään nopeasti jäljellä olevan lainsäädännön, erityisesti muutokset vaalilainsäädäntöön; kehottaa kaikkia poliittisia puolueita pyrkimään yhteisymmärrykseen lakiluonnoksesta ilman uusia viivytyksiä Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Venetsian komission suositusten mukaisesti ja tehostamaan vaaleihin liittyvien valitusten käsittelyä keskusvaalilautakunnassa ja tuomioistuimissa; kehottaa Montenegron parlamenttia kiireesti lujittamaan huomattavasti valmiuksiaan, jotka liittyvät sen arvioimiseen, ovatko hallituksen esittämät lait unionin säännöstön mukaisia, ja kehottaa komissiota tarjoamaan tässä asiassa tarvittavaa teknistä tukea liittymistä valmistelevan välineen yhteydessä; kehottaa hallitusta tekemään lainsäädäntöprosessista avoimemman ja helpommin kansalaisten seurattavissa olevan;

| 5. | panee tyytyväisenä merkille, että liittymistä valmisteleva tuki (IPA) toimii hyvin Montenegrossa; kannustaa sekä Montenegron hallitusta että komissiota yksinkertaistamaan IPA-rahoituksen hallintomenettelyjä, jotta rahoitus olisi helpommin pienten ja hajautettujen kansalaisjärjestöjen, ammattiyhdistysten ja muiden edunsaajien saatavilla; |
| --- | --- |

5.

panee tyytyväisenä merkille, että liittymistä valmisteleva tuki (IPA) toimii hyvin Montenegrossa; kannustaa sekä Montenegron hallitusta että komissiota yksinkertaistamaan IPA-rahoituksen hallintomenettelyjä, jotta rahoitus olisi helpommin pienten ja hajautettujen kansalaisjärjestöjen, ammattiyhdistysten ja muiden edunsaajien saatavilla;

| 6. | korostaa jälleen kerran oikeusvaltioperiaatteen merkitystä Montenegron kehittämisen kannalta ja sen kannalta, että kansalaiset pitävät valtion instituutioita uskottavina; pitää tässä yhteydessä myönteisenä hallituksen ja parlamentin lisääntynyttä aktiivisuutta asiaa koskevan lainsäädännön valmistelussa ja hyväksymisessä; korostaa kuitenkin, että on tärkeää, että kansalaiset osallistuvat uuden lainsäädännön laatimiseen ja että lainsäädännön täytäntöönpano on tehokasta, jotta kansalaiset näkevät edistyksen; |
| --- | --- |

6.

korostaa jälleen kerran oikeusvaltioperiaatteen merkitystä Montenegron kehittämisen kannalta ja sen kannalta, että kansalaiset pitävät valtion instituutioita uskottavina; pitää tässä yhteydessä myönteisenä hallituksen ja parlamentin lisääntynyttä aktiivisuutta asiaa koskevan lainsäädännön valmistelussa ja hyväksymisessä; korostaa kuitenkin, että on tärkeää, että kansalaiset osallistuvat uuden lainsäädännön laatimiseen ja että lainsäädännön täytäntöönpano on tehokasta, jotta kansalaiset näkevät edistyksen;

| 7. | pitää myönteisenä Montenegron parlamentin aloitetta tehdä valtion keskusvaalilautakunnan puheenjohtajan tehtävästä ammattimainen ja kehottaa tekemään myös muista elimen jäsenistä ammattimaisia ja lisäämään sen valmiuksia, jotta on mahdollista varmistaa vaaliprosessien avoin, demokraattinen ja tehokas hallinnointi; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä Montenegron parlamentin aloitetta tehdä valtion keskusvaalilautakunnan puheenjohtajan tehtävästä ammattimainen ja kehottaa tekemään myös muista elimen jäsenistä ammattimaisia ja lisäämään sen valmiuksia, jotta on mahdollista varmistaa vaaliprosessien avoin, demokraattinen ja tehokas hallinnointi;

| 8. | panee merkille edistymisen korruption torjuntaa koskevan lainsäädännön hyväksymisessä ja pitää myönteisenä uuden strategian ja toimintasuunnitelman hyväksymistä sekä niiden täytäntöönpanosta vastaavan kansallisen toimikunnan perustamista; korostaa kuitenkin, että korruptio on yhä yleistä monilla aloilla, erityisesti rakentamisen, yksityistämisen ja julkisen hankintojen aloilla, ja että se muodostaa vakavan ongelman; panee lisäksi merkille, että korruptiotapauksia koskevien tutkimusten, syytteiden ja lopullisten tuomioiden määrä on yhä vähäinen; korostaa korruption torjunnan selkeästi määriteltyjen kokonaisvaltaisten puitteiden merkitystä, mukaan lukien tiedonvälityksen vapautta koskevan lain täytäntöönpanon parantaminen ja lainvalvontaviranomaisten toimien koordinoinnin tehostaminen sekä viranomaisia ja niiden velvoitteiden täytäntöönpanoa ja kansalaisten valitusten asianmukaista käsittelyä valvovan yhden viranomaisen (oikeusasiamies) perustaminen; kiinnittää huomiota korruption torjuntaa koskevan lainsäädännön tehokkaan toteuttamisen merkitykseen, jotta lainvalvontaviranomaisten käyttöön saadaan uusia korruption torjunnan välineitä; kehottaa muuttamaan poliittisten puolueiden ja vaalikampanjojen rahoitusta koskevia lainsäädäntöpuitteita, jotta voidaan varmistaa rahoitusmekanismien riippumaton valvonta ja avoimuus; |
| --- | --- |

8.

panee merkille edistymisen korruption torjuntaa koskevan lainsäädännön hyväksymisessä ja pitää myönteisenä uuden strategian ja toimintasuunnitelman hyväksymistä sekä niiden täytäntöönpanosta vastaavan kansallisen toimikunnan perustamista; korostaa kuitenkin, että korruptio on yhä yleistä monilla aloilla, erityisesti rakentamisen, yksityistämisen ja julkisen hankintojen aloilla, ja että se muodostaa vakavan ongelman; panee lisäksi merkille, että korruptiotapauksia koskevien tutkimusten, syytteiden ja lopullisten tuomioiden määrä on yhä vähäinen; korostaa korruption torjunnan selkeästi määriteltyjen kokonaisvaltaisten puitteiden merkitystä, mukaan lukien tiedonvälityksen vapautta koskevan lain täytäntöönpanon parantaminen ja lainvalvontaviranomaisten toimien koordinoinnin tehostaminen sekä viranomaisia ja niiden velvoitteiden täytäntöönpanoa ja kansalaisten valitusten asianmukaista käsittelyä valvovan yhden viranomaisen (oikeusasiamies) perustaminen; kiinnittää huomiota korruption torjuntaa koskevan lainsäädännön tehokkaan toteuttamisen merkitykseen, jotta lainvalvontaviranomaisten käyttöön saadaan uusia korruption torjunnan välineitä; kehottaa muuttamaan poliittisten puolueiden ja vaalikampanjojen rahoitusta koskevia lainsäädäntöpuitteita, jotta voidaan varmistaa rahoitusmekanismien riippumaton valvonta ja avoimuus;

| 9. | kehottaa ryhtymään tehokkaisiin toimiin julkisen hallinnon sisäisten eturistiriitojen poistamiseksi vahvistamalla eturistiriitoja valvovaa valiokuntaa ja myöntämällä sille valtuudet tarkistaa virkamiesten varoja koskevat ilmoitukset ja määrätä seuraamuksia säännönvastaisuuksista; vaatii myös muuttamaan julkisen hallinnon tehtäviin liittyviä eturistiriitoja koskevaa lakia, joka antaa parlamentin jäsenille ja muille vaaleissa valituille edustajille oikeuden toimia hallinto- ja valvontaelinten tehtävissä: tietyissä tapauksissa vaaleissa valittujen edustajien täysi avoimuus ja etujen ilmoittaminen voivat poistaa mainitun eturistiriidan; |
| --- | --- |

9.

kehottaa ryhtymään tehokkaisiin toimiin julkisen hallinnon sisäisten eturistiriitojen poistamiseksi vahvistamalla eturistiriitoja valvovaa valiokuntaa ja myöntämällä sille valtuudet tarkistaa virkamiesten varoja koskevat ilmoitukset ja määrätä seuraamuksia säännönvastaisuuksista; vaatii myös muuttamaan julkisen hallinnon tehtäviin liittyviä eturistiriitoja koskevaa lakia, joka antaa parlamentin jäsenille ja muille vaaleissa valituille edustajille oikeuden toimia hallinto- ja valvontaelinten tehtävissä: tietyissä tapauksissa vaaleissa valittujen edustajien täysi avoimuus ja etujen ilmoittaminen voivat poistaa mainitun eturistiriidan;

| 10. | huomauttaa, että tiedonvälityksen vapautta koskevaa lakia pannaan parhaillaan täytäntöön mutta siinä on ilmennyt vaikeuksia erityisesti sellaisiin asiakirjoihin tutustumisen yhteydessä, jotka saattavat paljastaa korruptiotapauksia yksityistämisen ja julkisten hankintojen alalla; kehottaa hallitusta helpottamaan asiaan liittyvien tietojen saantia ja valtion viranomaisia pidättäytymään painostamasta kansalaisjärjestöjä ja voittoa tavoittelemattomia järjestöjä sekä yleisesti kansalaisyhteiskunnan toimijoita, jotka tutkivat korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta ja toimivat vahtikoiran roolissa; |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että tiedonvälityksen vapautta koskevaa lakia pannaan parhaillaan täytäntöön mutta siinä on ilmennyt vaikeuksia erityisesti sellaisiin asiakirjoihin tutustumisen yhteydessä, jotka saattavat paljastaa korruptiotapauksia yksityistämisen ja julkisten hankintojen alalla; kehottaa hallitusta helpottamaan asiaan liittyvien tietojen saantia ja valtion viranomaisia pidättäytymään painostamasta kansalaisjärjestöjä ja voittoa tavoittelemattomia järjestöjä sekä yleisesti kansalaisyhteiskunnan toimijoita, jotka tutkivat korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta ja toimivat vahtikoiran roolissa;

| 11. | panee merkille oikeuslaitoksen uudistamisessa saavutetun edistymisen, mistä osoituksena ovat merkittävien muutosten tekeminen rikosoikeudellisiin menettelyihin ja muuhun merkittävään lainsäädäntöön, mikä vapauttaa henkilöresursseja ja edistää oikeusistuimien käsittelyruuhkien purkamista; korostaa kuitenkin tarvetta varmistaa, että oikeuslaitos ja syyttäjät ovat vastuuvelvollisia ja että poliittiset toimijat eivät pääse vaikuttamaan niiden toimintaan; korostaa tarvetta varmistaa, että eettisiä menettelysääntöjä noudatetaan kattavasti; vaatii ehdottomasti, että tuomarien ja syyttäjien nimittämismenettelyä on muutettava, ja että käytäntö, jonka mukaan hallitus ja parlamentin yksinkertainen enemmistö nimittää syyttäjäneuvoston ja tuomarineuvoston, on lakkautettava; on huolestunut myös liiallisen vallan mahdollisesta keskittymisestä korkeimman oikeuden presidentille ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentille; vaatii maksuttoman oikeusavun myöntämistä koskevan lain hyväksymistä; vaatii yhtenäistämään oikeuskäytäntöä, jotta voidaan varmistaa ennakoitavissa oleva oikeusjärjestelmä ja julkinen luottamus siihen; painottaa erityisesti naapurimaiden kanssa tehtävän kansainvälisen yhteistyön lisäämisen merkitystä; |
| --- | --- |

11.

panee merkille oikeuslaitoksen uudistamisessa saavutetun edistymisen, mistä osoituksena ovat merkittävien muutosten tekeminen rikosoikeudellisiin menettelyihin ja muuhun merkittävään lainsäädäntöön, mikä vapauttaa henkilöresursseja ja edistää oikeusistuimien käsittelyruuhkien purkamista; korostaa kuitenkin tarvetta varmistaa, että oikeuslaitos ja syyttäjät ovat vastuuvelvollisia ja että poliittiset toimijat eivät pääse vaikuttamaan niiden toimintaan; korostaa tarvetta varmistaa, että eettisiä menettelysääntöjä noudatetaan kattavasti; vaatii ehdottomasti, että tuomarien ja syyttäjien nimittämismenettelyä on muutettava, ja että käytäntö, jonka mukaan hallitus ja parlamentin yksinkertainen enemmistö nimittää syyttäjäneuvoston ja tuomarineuvoston, on lakkautettava; on huolestunut myös liiallisen vallan mahdollisesta keskittymisestä korkeimman oikeuden presidentille ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentille; vaatii maksuttoman oikeusavun myöntämistä koskevan lain hyväksymistä; vaatii yhtenäistämään oikeuskäytäntöä, jotta voidaan varmistaa ennakoitavissa oleva oikeusjärjestelmä ja julkinen luottamus siihen; painottaa erityisesti naapurimaiden kanssa tehtävän kansainvälisen yhteistyön lisäämisen merkitystä;

| 12. | kehottaa Montenegroa parantamaan edelleen oikeusalan koulutuksen yhteisiä perusteita, joita oikeusalan koulutuksesta vastaava keskus soveltaa, sekä myöntämään tähän tavoitteeseen tarvittavat taloudelliset resurssit; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Montenegroa parantamaan edelleen oikeusalan koulutuksen yhteisiä perusteita, joita oikeusalan koulutuksesta vastaava keskus soveltaa, sekä myöntämään tähän tavoitteeseen tarvittavat taloudelliset resurssit;

| 13. | kehottaa komissiota sisällyttämään seuraavaan edistymiskertomukseen arvioinnin oikeuslaitoksen uudistukseen ja korruption torjuntaan myönnettyjen Euroopan unionin varojen avulla saavutetuista vaikutuksista ja tuloksista; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota sisällyttämään seuraavaan edistymiskertomukseen arvioinnin oikeuslaitoksen uudistukseen ja korruption torjuntaan myönnettyjen Euroopan unionin varojen avulla saavutetuista vaikutuksista ja tuloksista;

| 14. | korostaa, että järjestäytynyt rikollisuus ja ennen kaikkea rahanpesu ja salakuljetus ovat edelleen ongelmina oikeuskehyksen ja sen täytäntöönpanon parantamisesta huolimatta; kehottaa viranomaisia ryhtymään toimiin lainvalvontaviranomaisten valmiuksien ja erityisesti aktiivisten tutkimusvalmiuksien tehostamiseksi ja parantamaan eri elinten ja virastojen välistä yhteistyötä sekä yhteistyötä naapurimaiden ja kansainvälisten viranomaisten kanssa, jotta on mahdollista saavuttaa vakaata edistystä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa; pitää myönteisenä rikosprosessilain hyväksymistä ja vaatii sen ripeää ja asianmukaista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että järjestäytynyt rikollisuus ja ennen kaikkea rahanpesu ja salakuljetus ovat edelleen ongelmina oikeuskehyksen ja sen täytäntöönpanon parantamisesta huolimatta; kehottaa viranomaisia ryhtymään toimiin lainvalvontaviranomaisten valmiuksien ja erityisesti aktiivisten tutkimusvalmiuksien tehostamiseksi ja parantamaan eri elinten ja virastojen välistä yhteistyötä sekä yhteistyötä naapurimaiden ja kansainvälisten viranomaisten kanssa, jotta on mahdollista saavuttaa vakaata edistystä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa; pitää myönteisenä rikosprosessilain hyväksymistä ja vaatii sen ripeää ja asianmukaista täytäntöönpanoa;

| 15. | pitää myönteisinä parlamentin toimintaa koskevia parannuksia, mutta suosittelee lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan, että hyväksytty lainsäädäntö on korkealaatuista ja unionin säännöstön mukaista; kehottaa myöntämään enemmän kansallisia talousarviomäärärahoja ja henkilöresursseja ja kehottaa Euroopan unionia edelleen tukemaan Montenegron parlamenttia esimerkiksi kumppanitoiminnalla jäsenvaltioiden tai Euroopan parlamentin kanssa tarkoituksena parantaa Montenegron parlamentin jäsenten ja parlamentin pääsihteeristön valmiuksia valvoa ja tarkkailla hallituksen toimia, kuten komission lausunnossa todetaan; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisinä parlamentin toimintaa koskevia parannuksia, mutta suosittelee lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan, että hyväksytty lainsäädäntö on korkealaatuista ja unionin säännöstön mukaista; kehottaa myöntämään enemmän kansallisia talousarviomäärärahoja ja henkilöresursseja ja kehottaa Euroopan unionia edelleen tukemaan Montenegron parlamenttia esimerkiksi kumppanitoiminnalla jäsenvaltioiden tai Euroopan parlamentin kanssa tarkoituksena parantaa Montenegron parlamentin jäsenten ja parlamentin pääsihteeristön valmiuksia valvoa ja tarkkailla hallituksen toimia, kuten komission lausunnossa todetaan;

| 16. | kehottaa jatkamaan Montenegron julkisen hallinnon uudistuksia, koska se edelleen kärsii rahoituksen puutteellisuudesta ja liiallisesta politisoimisesta, ja kehottaa erityisesti tarkistamaan virkamiehiä ja valtion työntekijöitä koskevaa lainsäädäntöä, jotta Montenegrossa voidaan ottaa käyttöön kokonaisvaltaiseen ja ansioihin perustuvaan rekrytointiin perustuva järjestelmä, avoimet rekrytointisäännöt ja urakehitystä koskevien sääntöjen käyttöönotto mukaan luettuina; korostaa myös tarvetta vahvistaa henkilöresursseja paikallishallinnon tasolla ja tarvetta myöntää sen toimintaan riittävä rahoitus, jotta voidaan varmistaa paikallishallinnon tehokkuus ja avoimuus, joka on erityisen tärkeää käynnissä olevan hajauttamisprosessin aikana; kiinnittää huomiota tarpeeseen kunnioittaa henkilöstöhallintoviranomaisen oikeudellisesti sitovia päätöksiä; korostaa tarvetta parantaa oikeudellisia ja toimielinpuitteita, jotta on mahdollista lisätä vastuuvelvollisuutta ja oikeusvaltion periaatteen noudattamista julkishallinnossa erityisesti verohallinnon, julkisten hankintojen, kaupunkisuunnittelun sekä paikallishallinnon ja tullin myöntämien lupien alalla; on tyytyväinen myös julkishallinnon alueellisen koulun (ReSPA) perustamiseen Danilovgradiin; |
| --- | --- |

16.

kehottaa jatkamaan Montenegron julkisen hallinnon uudistuksia, koska se edelleen kärsii rahoituksen puutteellisuudesta ja liiallisesta politisoimisesta, ja kehottaa erityisesti tarkistamaan virkamiehiä ja valtion työntekijöitä koskevaa lainsäädäntöä, jotta Montenegrossa voidaan ottaa käyttöön kokonaisvaltaiseen ja ansioihin perustuvaan rekrytointiin perustuva järjestelmä, avoimet rekrytointisäännöt ja urakehitystä koskevien sääntöjen käyttöönotto mukaan luettuina; korostaa myös tarvetta vahvistaa henkilöresursseja paikallishallinnon tasolla ja tarvetta myöntää sen toimintaan riittävä rahoitus, jotta voidaan varmistaa paikallishallinnon tehokkuus ja avoimuus, joka on erityisen tärkeää käynnissä olevan hajauttamisprosessin aikana; kiinnittää huomiota tarpeeseen kunnioittaa henkilöstöhallintoviranomaisen oikeudellisesti sitovia päätöksiä; korostaa tarvetta parantaa oikeudellisia ja toimielinpuitteita, jotta on mahdollista lisätä vastuuvelvollisuutta ja oikeusvaltion periaatteen noudattamista julkishallinnossa erityisesti verohallinnon, julkisten hankintojen, kaupunkisuunnittelun sekä paikallishallinnon ja tullin myöntämien lupien alalla; on tyytyväinen myös julkishallinnon alueellisen koulun (ReSPA) perustamiseen Danilovgradiin;

| 17. | pitää myönteisenä uutta lakia, joka kieltää syrjinnän työsuhteissa ja julkisten palvelujen tarjonnassa ja kieltää syrjinnän kaikkien muiden perusteiden kuin ansioiden perusteella, ja katsoo että se on merkittävä askel kohti syrjinnän torjuntaa edistävän oikeuskehyksen käyttöönottoa; panee kuitenkin merkille, että mainitussa laissa saattaa yhä olla puutteita ja vaatii niiden korjaamista; korostaa, että romanien, ashkalien, egyptiläisten ja muiden heikossa asemassa olevien ryhmien ja vammaisten henkilöiden väitetään edelleen olevan syrjinnän kohteina ja että sukupuoliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuva syrjintä on edelleen yleistä myös valtion viranomaisten keskuudessa; kehottaa Montenegron viranomaisia lujittamaan syrjintätapausten ehkäisemisen, seurannan, seuraamusten ja syytteiden täytäntöönpanomekanismeja; on huolestunut siitä, että vammaisten työntekijöiden oikeuksia ei täysin kunnioiteta ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä pöytäkirjaa, jossa käsitellään vammaisten tilannetta työmarkkinoilla ja jonka allekirjoittajina on Montenegron ammattiyhdistysten liitto (CTUM) ja kansalaisjärjestöjä; |
| --- | --- |

17.

pitää myönteisenä uutta lakia, joka kieltää syrjinnän työsuhteissa ja julkisten palvelujen tarjonnassa ja kieltää syrjinnän kaikkien muiden perusteiden kuin ansioiden perusteella, ja katsoo että se on merkittävä askel kohti syrjinnän torjuntaa edistävän oikeuskehyksen käyttöönottoa; panee kuitenkin merkille, että mainitussa laissa saattaa yhä olla puutteita ja vaatii niiden korjaamista; korostaa, että romanien, ashkalien, egyptiläisten ja muiden heikossa asemassa olevien ryhmien ja vammaisten henkilöiden väitetään edelleen olevan syrjinnän kohteina ja että sukupuoliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuva syrjintä on edelleen yleistä myös valtion viranomaisten keskuudessa; kehottaa Montenegron viranomaisia lujittamaan syrjintätapausten ehkäisemisen, seurannan, seuraamusten ja syytteiden täytäntöönpanomekanismeja; on huolestunut siitä, että vammaisten työntekijöiden oikeuksia ei täysin kunnioiteta ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä pöytäkirjaa, jossa käsitellään vammaisten tilannetta työmarkkinoilla ja jonka allekirjoittajina on Montenegron ammattiyhdistysten liitto (CTUM) ja kansalaisjärjestöjä;

| 18. | on huolissaan siitä, että naiset ovat edelleen aliedustettuja päätöksentekoprosesseissa ja johtavissa asemissa julkihallinnossa, kuten parlamentissa, ministeriöissä ja hallituksen ylimmissä viroissa, ja myös valtionyritysten johdossa; kehottaa ryhtymään pikaisiin toimiin sukupuolten tasa-arvoa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöön panemiseksi ja soveltamaan samapalkkaisuuden periaatetta; |
| --- | --- |

18.

on huolissaan siitä, että naiset ovat edelleen aliedustettuja päätöksentekoprosesseissa ja johtavissa asemissa julkihallinnossa, kuten parlamentissa, ministeriöissä ja hallituksen ylimmissä viroissa, ja myös valtionyritysten johdossa; kehottaa ryhtymään pikaisiin toimiin sukupuolten tasa-arvoa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöön panemiseksi ja soveltamaan samapalkkaisuuden periaatetta;

| 19. | panee tyytyväisenä merkille perheväkivallalta suojaamista koskevan lain hyväksymisen ja kehottaa hallitusta panemaan se pikaisesti täytäntöön sekä myöntämään taloudellista tukea uhreille apua tarjoaville järjestöille; kehottaa viranomaisia käynnistämään tiedotuskampanjan, jolla naisille tiedotetaan heidän oikeuksistaan ja viranomaisten nollatoleranssista perheväkivaltaan; |
| --- | --- |

19.

panee tyytyväisenä merkille perheväkivallalta suojaamista koskevan lain hyväksymisen ja kehottaa hallitusta panemaan se pikaisesti täytäntöön sekä myöntämään taloudellista tukea uhreille apua tarjoaville järjestöille; kehottaa viranomaisia käynnistämään tiedotuskampanjan, jolla naisille tiedotetaan heidän oikeuksistaan ja viranomaisten nollatoleranssista perheväkivaltaan;

| 20. | kehottaa Montenegron viranomaisia varmistamaan, että asiaan liittyvät säännökset, vähemmistöjen oikeuksia ja vapauksia koskeva laki mukaan luettuna, pannaan kattavasti täytäntöön; muistuttaa, että kaikkia vähemmistöjä on suojeltava panemalla syrjinnän kieltävä laki tiukasti täytäntöön; kannustaa Montenegroa tehostamaan tiedotusta kaikenlaisesta syrjinnästä; kehottaa Montenegron viranomaisia tukemaan edelleen täysin maan sisäisten pakolaisten aseman ratkaisemista koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa Montenegron viranomaisia varmistamaan, että asiaan liittyvät säännökset, vähemmistöjen oikeuksia ja vapauksia koskeva laki mukaan luettuna, pannaan kattavasti täytäntöön; muistuttaa, että kaikkia vähemmistöjä on suojeltava panemalla syrjinnän kieltävä laki tiukasti täytäntöön; kannustaa Montenegroa tehostamaan tiedotusta kaikenlaisesta syrjinnästä; kehottaa Montenegron viranomaisia tukemaan edelleen täysin maan sisäisten pakolaisten aseman ratkaisemista koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa;

| 21. | pitää myönteisinä etnisten ryhmien välisiä yleisesti ottaen hyviä suhteita ja vähemmistöjen oikeuksien yleistä korkeaa tasoa ja toistaa, että tämä on hyvä perusta aloittaa rauhan rakentaminen alueella, jolle aikanaan oli tyypillistä etnisten ryhmien välinen väkivalta ja massiiviset väestönsiirrot, mutta kehottaa kuitenkin viranomaisia ja julkishallintoa ottamaan huomioon vähemmistöryhmien mielipiteet sovinnonteon edistämiseksi alueella; kiinnittää tässä yhteydessä huomiota tarpeeseen selventää perustuslain määräyksiä, jotka koskevat vähemmistöjen asianmukaista edustusta ja pitää myönteisinä toimia, jotka tähtäävät täsmällisten tilastotietojen tuottamiseen; vaatii kansalaisuuslain ja ulkomaalaislain mukauttamista eurooppalaisiin normeihin; kannustaa poliittisia ja uskonnollisia johtajia sekä Serbiassa että Montenegrossa edistämään positiivista etnisten ryhmien ja uskontojen välistä ilmapiiriä etsimällä kompromissiratkaisuja kiistanalaisiin kysymyksiin kiistellyt uskonnolliset kohteet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

21.

pitää myönteisinä etnisten ryhmien välisiä yleisesti ottaen hyviä suhteita ja vähemmistöjen oikeuksien yleistä korkeaa tasoa ja toistaa, että tämä on hyvä perusta aloittaa rauhan rakentaminen alueella, jolle aikanaan oli tyypillistä etnisten ryhmien välinen väkivalta ja massiiviset väestönsiirrot, mutta kehottaa kuitenkin viranomaisia ja julkishallintoa ottamaan huomioon vähemmistöryhmien mielipiteet sovinnonteon edistämiseksi alueella; kiinnittää tässä yhteydessä huomiota tarpeeseen selventää perustuslain määräyksiä, jotka koskevat vähemmistöjen asianmukaista edustusta ja pitää myönteisinä toimia, jotka tähtäävät täsmällisten tilastotietojen tuottamiseen; vaatii kansalaisuuslain ja ulkomaalaislain mukauttamista eurooppalaisiin normeihin; kannustaa poliittisia ja uskonnollisia johtajia sekä Serbiassa että Montenegrossa edistämään positiivista etnisten ryhmien ja uskontojen välistä ilmapiiriä etsimällä kompromissiratkaisuja kiistanalaisiin kysymyksiin kiistellyt uskonnolliset kohteet mukaan luettuina;

| 22. | panee merkille, että romani-, ashkali- ja egyptiläisyhteisöt ovat edelleen jatkuvan syrjinnän kohteina; kehottaa viranomaisia parantamaan heidän elinolojaan ja sosiaaliturvan, terveydenhuollon, koulutuksen ja työllisyyspalvelujen saantia sekä myöntämään heille henkilöllisyystodistukset, sillä ne ovat edellytys kaikkien julkisten palvelujen saamiselle; korostaa etenkin, että Konikin leirin elinoloja on parannettava kiireellisesti ja että on hyväksyttävä ja pantava täytäntöön kestävä strategia leirin olosuhteiden parantamiseksi ja lopulta leirin sulkemiseksi; |
| --- | --- |

22.

panee merkille, että romani-, ashkali- ja egyptiläisyhteisöt ovat edelleen jatkuvan syrjinnän kohteina; kehottaa viranomaisia parantamaan heidän elinolojaan ja sosiaaliturvan, terveydenhuollon, koulutuksen ja työllisyyspalvelujen saantia sekä myöntämään heille henkilöllisyystodistukset, sillä ne ovat edellytys kaikkien julkisten palvelujen saamiselle; korostaa etenkin, että Konikin leirin elinoloja on parannettava kiireellisesti ja että on hyväksyttävä ja pantava täytäntöön kestävä strategia leirin olosuhteiden parantamiseksi ja lopulta leirin sulkemiseksi;

| 23. | toistaa aktiivisten ja riippumattomien kansalaisjärjestöjen merkitystä demokratian kannalta; pitää myönteisenä sitä, että hallitus on tehostanut yhteistyötään kansalaisjärjestöjen kanssa erityisesti korruption torjunnassa; vaatii näiden suhteiden lujittamista edelleen sekä kansalaisjärjestöjen laajempaa kuulemista poliittisen päätöksenteon yhteydessä niin toimien ja lainsäädännön muotoilussa kuin viranomaisten toimien seurannassa; korostaa kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ratkaisevaa asemaa tehostettaessa sosiaalisiin ja poliittisiin seikkoihin liittyvää alueellista yhteistyötä; pitää myönteisenä Kansallisen Euroopan yhdentymisneuvoston toimintaa, johon osallistuvat kansalaisjärjestöt, hallitus, oikeuslaitos ja oppositio, mutta vaatii sen roolin tehostamista Euroopan unioniin yhdentymisessä; |
| --- | --- |

23.

toistaa aktiivisten ja riippumattomien kansalaisjärjestöjen merkitystä demokratian kannalta; pitää myönteisenä sitä, että hallitus on tehostanut yhteistyötään kansalaisjärjestöjen kanssa erityisesti korruption torjunnassa; vaatii näiden suhteiden lujittamista edelleen sekä kansalaisjärjestöjen laajempaa kuulemista poliittisen päätöksenteon yhteydessä niin toimien ja lainsäädännön muotoilussa kuin viranomaisten toimien seurannassa; korostaa kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ratkaisevaa asemaa tehostettaessa sosiaalisiin ja poliittisiin seikkoihin liittyvää alueellista yhteistyötä; pitää myönteisenä Kansallisen Euroopan yhdentymisneuvoston toimintaa, johon osallistuvat kansalaisjärjestöt, hallitus, oikeuslaitos ja oppositio, mutta vaatii sen roolin tehostamista Euroopan unioniin yhdentymisessä;

| 24. | kannustaa Montenegron hallitusta läheiseen yhteistyöhön ja säännölliseen vuoropuheluun kansalaisjärjestöjen, ammattiyhdistysten ja muiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa; pitää tässä yhteydessä myönteisenä Montenegron hallituksen ja kansalaisjärjestöjen välisen yhteistyöneuvoston nimittämistä; korostaa, että on tärkeää lujittaa hallituksen, kansalaisjärjestöjen, ammattiyhdistysten ja muiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen välisen yhteistyön institutionaalisia puitteita; |
| --- | --- |

24.

kannustaa Montenegron hallitusta läheiseen yhteistyöhön ja säännölliseen vuoropuheluun kansalaisjärjestöjen, ammattiyhdistysten ja muiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa; pitää tässä yhteydessä myönteisenä Montenegron hallituksen ja kansalaisjärjestöjen välisen yhteistyöneuvoston nimittämistä; korostaa, että on tärkeää lujittaa hallituksen, kansalaisjärjestöjen, ammattiyhdistysten ja muiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen välisen yhteistyön institutionaalisia puitteita;

| 25. | pitää myönteisenä edistymistä Bolognan uudistusprosessin täytäntöönpanossa ja kehottaa jatkamaan pyrkimyksiä parantaa sekä yleissivistävän että ammattikoulutuksen laatua, jotta nuorisolle voidaan varmistaa tarvittavat taidot, joiden avulla he voivat kilpailla menestyksekkäästi työmarkkinoilla; kehottaa tehostamaan myös heikommassa asemassa olevien ryhmien lapset kattavan, osallistavaa koulutusta koskevan strategian täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

25.

pitää myönteisenä edistymistä Bolognan uudistusprosessin täytäntöönpanossa ja kehottaa jatkamaan pyrkimyksiä parantaa sekä yleissivistävän että ammattikoulutuksen laatua, jotta nuorisolle voidaan varmistaa tarvittavat taidot, joiden avulla he voivat kilpailla menestyksekkäästi työmarkkinoilla; kehottaa tehostamaan myös heikommassa asemassa olevien ryhmien lapset kattavan, osallistavaa koulutusta koskevan strategian täytäntöönpanoa;

| 26. | antaa tunnustusta Montenegron hallituksen toimille varmistaa ilmaisunvapaus tiedotusvälineissä hyväksymällä sähköisiä viestimiä koskeva laki ja muutoksia rikoslakiin mutta kehottaa ryhtymään toimiin tiedotusvälineiden riippumattomuuden ja toimittajien ammattitaidon varmistamiseksi, yleisradiotoiminnan harjoittajan valmiuksien ja riippumattomuuden vahvistaminen mukaan luettuna; kehottaa Montenegron viranomaisia osoittamaan, että ne ovat sitoutuneet varmistamaan, että tiedonvälitysalan toimintaan ei puututa poliittisesti ja että sääntelyviranomaisten riippumattomuus on turvattu; kiinnittää huomiota kunnianloukkauksesta määrättävien sakkojen suhteettomuuteen, koska ne haittaavat jatkuvasti toimittajien työn vapautta ja riippumattomuutta, ja vaatii kunnianloukkausta koskevan lain täyttä mukauttamista Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöön; korostaa, että toimittajiin ja kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin kohdistuvaa pelottelua ja fyysistä väkivaltaa koskevat ilmoitukset on tutkittava perusteellisesti ja tarvittaessa vietävä oikeuteen; korostaa toimittajien korkealuokkaisten ammatillisten vaatimusten ja ammattietiikkaa koskevan säännöstön noudattamisen merkitystä; |
| --- | --- |

26.

antaa tunnustusta Montenegron hallituksen toimille varmistaa ilmaisunvapaus tiedotusvälineissä hyväksymällä sähköisiä viestimiä koskeva laki ja muutoksia rikoslakiin mutta kehottaa ryhtymään toimiin tiedotusvälineiden riippumattomuuden ja toimittajien ammattitaidon varmistamiseksi, yleisradiotoiminnan harjoittajan valmiuksien ja riippumattomuuden vahvistaminen mukaan luettuna; kehottaa Montenegron viranomaisia osoittamaan, että ne ovat sitoutuneet varmistamaan, että tiedonvälitysalan toimintaan ei puututa poliittisesti ja että sääntelyviranomaisten riippumattomuus on turvattu; kiinnittää huomiota kunnianloukkauksesta määrättävien sakkojen suhteettomuuteen, koska ne haittaavat jatkuvasti toimittajien työn vapautta ja riippumattomuutta, ja vaatii kunnianloukkausta koskevan lain täyttä mukauttamista Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöön; korostaa, että toimittajiin ja kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin kohdistuvaa pelottelua ja fyysistä väkivaltaa koskevat ilmoitukset on tutkittava perusteellisesti ja tarvittaessa vietävä oikeuteen; korostaa toimittajien korkealuokkaisten ammatillisten vaatimusten ja ammattietiikkaa koskevan säännöstön noudattamisen merkitystä;

| 27. | pitää myönteisenä Montenegron saavutuksia taloudellisten uudistusten täytäntöönpanossa mutta korostaa, että talouskriisi on paljastanut potentiaalisia heikkouksia maan talousmallissa, ja korostaa rakenneuudistusten jatkamisen tarvetta; kehottaa erityisesti jatkamaan yksityistämissopimusten seurannan ja täytäntöönpanon parantamista, varmistamaan valtiontukia koskevien säännösten avoimuuden, hyväksymään parempia ja yksinkertaisempia yritystoimintaa koskevia säännöksiä ja edistämään erityisesti pk-yritysten toimintamahdollisuuksia; |
| --- | --- |

27.

pitää myönteisenä Montenegron saavutuksia taloudellisten uudistusten täytäntöönpanossa mutta korostaa, että talouskriisi on paljastanut potentiaalisia heikkouksia maan talousmallissa, ja korostaa rakenneuudistusten jatkamisen tarvetta; kehottaa erityisesti jatkamaan yksityistämissopimusten seurannan ja täytäntöönpanon parantamista, varmistamaan valtiontukia koskevien säännösten avoimuuden, hyväksymään parempia ja yksinkertaisempia yritystoimintaa koskevia säännöksiä ja edistämään erityisesti pk-yritysten toimintamahdollisuuksia;

| 28. | panee merkille parannukset työmarkkinoiden toiminnassa mutta panee huolestuneena merkille epävirallisen työnteon yleisyyden; katsoo, että epävirallinen talous on syvään juurtunut ongelma, jonka ratkaiseminen vaatii syvällisiä, yhteiskunnan kaikki näkökohdat kattavia strategioita; kiinnittää huomiota siihen, että rakenteellinen työttömyys on edelleen ominaista työmarkkinoille ja että samaan aikaan korkeata ammattitaitoa vaativat työpaikat ovat täyttämättä, mikä todistaa työvoiman kysynnän ja tarjonnan epätasapainosta; on tyytyväinen kansallisten ammattipätevyyttä koskevien puitteiden hyväksymiseen, koska ne kattavat edellytykset tämän epäsuhdan ratkaisemiseksi, ja kehottaa Montenegron hallitusta panemaan asian ripeästi täytäntöön; |
| --- | --- |

28.

panee merkille parannukset työmarkkinoiden toiminnassa mutta panee huolestuneena merkille epävirallisen työnteon yleisyyden; katsoo, että epävirallinen talous on syvään juurtunut ongelma, jonka ratkaiseminen vaatii syvällisiä, yhteiskunnan kaikki näkökohdat kattavia strategioita; kiinnittää huomiota siihen, että rakenteellinen työttömyys on edelleen ominaista työmarkkinoille ja että samaan aikaan korkeata ammattitaitoa vaativat työpaikat ovat täyttämättä, mikä todistaa työvoiman kysynnän ja tarjonnan epätasapainosta; on tyytyväinen kansallisten ammattipätevyyttä koskevien puitteiden hyväksymiseen, koska ne kattavat edellytykset tämän epäsuhdan ratkaisemiseksi, ja kehottaa Montenegron hallitusta panemaan asian ripeästi täytäntöön;

| 29. | korostaa, että Montenegron kehityksen kannalta on tärkeää parantaa liikenteen infrastruktuuria ja varmistaa, että maan liikennejärjestelmä on yhteydessä naapurimaiden liikennejärjestelmiin; kehottaa Montenegroa jatkamaan rautatieverkon kehittämistä ja nykyisen verkon uudenaikaistamista, koska se on elinkelpoinen ja ympäristöystävällinen vaihtoehto maantieliikenteelle ja voisi vastata merkittävästä osuudesta sekä henkilö- että tavaraliikennettä; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että Montenegron kehityksen kannalta on tärkeää parantaa liikenteen infrastruktuuria ja varmistaa, että maan liikennejärjestelmä on yhteydessä naapurimaiden liikennejärjestelmiin; kehottaa Montenegroa jatkamaan rautatieverkon kehittämistä ja nykyisen verkon uudenaikaistamista, koska se on elinkelpoinen ja ympäristöystävällinen vaihtoehto maantieliikenteelle ja voisi vastata merkittävästä osuudesta sekä henkilö- että tavaraliikennettä;

| 30. | tähdentää, että Montenegro on ratifioinut Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kahdeksan keskeistä työntekijöiden oikeuksia koskevaa yleissopimusta sekä uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan; korostaa, että vaikka työlaissa säädetään työntekijöiden perusoikeuksista ja ammattiyhdistysten oikeuksista, olemassa on yhä rajoituksia; kannustaa Montenegroa vahvistamaan edelleen työntekijöiden ja ammattiyhdistysten oikeuksia; huomauttaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on tärkeä merkitys, ja kehottaa Montenegron hallitusta toimimaan kunnianhimoisemmin sosiaalineuvoston lujittamisessa; korostaa, että on tärkeää lisätä sosiaalineuvoston avoimuutta ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

30.

tähdentää, että Montenegro on ratifioinut Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kahdeksan keskeistä työntekijöiden oikeuksia koskevaa yleissopimusta sekä uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan; korostaa, että vaikka työlaissa säädetään työntekijöiden perusoikeuksista ja ammattiyhdistysten oikeuksista, olemassa on yhä rajoituksia; kannustaa Montenegroa vahvistamaan edelleen työntekijöiden ja ammattiyhdistysten oikeuksia; huomauttaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on tärkeä merkitys, ja kehottaa Montenegron hallitusta toimimaan kunnianhimoisemmin sosiaalineuvoston lujittamisessa; korostaa, että on tärkeää lisätä sosiaalineuvoston avoimuutta ja tehokkuutta;

| 31. | pitää myönteisenä, että Montenegro on perustuslakinsa mukaan ympäristöystävällinen valtio; panee merkille matkailun merkittävän osuuden ja sen mahdollisuuden kehittää edelleen Montenegron taloutta; panee kuitenkin merkille matkailun aiheuttamat ympäristöongelmat ja kehottaa hallitusta jatkamaan luonnonympäristön suojelua esimerkiksi ympäristölainsäädännön ja paikallisen lainsäädännön nopean täytäntöönpanon avulla sekä uusilla tehokkailla toimilla, jotta voidaan estää Adrianmeren rannikon mahdolliset tuhot; kiinnittää erityistä huomiota tarpeeseen tehostaa jätehuoltoa erityisesti paikallisella tasolla turvallisen jätehuollon varmistamiseksi; pitää myönteisinä toimia, jotka koskevat matalahiilisen talouden kehittämistä Montenegron valtavien vesivoimavarojen ja muiden uusiutuvien energiavarojen avulla, koska ne auttavat kattamaan kotimaan tarpeet ja niiden ansiosta maa voi myös viedä energiaa ja saada maksuksi ulkomaista valuuttaa; varoittaa kuitenkin, että suurilla padoilla on usein merkittäviä kielteisiä ympäristövaikutuksia, ja kehottaa suorittamaan Euroopan unionin säännöstön mukaisesti asianmukaiset ja avoimet ympäristövaikutusten arvioinnit sekä ottamaan huomioon ympäristön kannalta paremmat vaihtoehdot, yleisön osallistumisen ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen ennen tällaisten patojen hyväksymistä tai lupien myöntämistä niille; |
| --- | --- |

31.

pitää myönteisenä, että Montenegro on perustuslakinsa mukaan ympäristöystävällinen valtio; panee merkille matkailun merkittävän osuuden ja sen mahdollisuuden kehittää edelleen Montenegron taloutta; panee kuitenkin merkille matkailun aiheuttamat ympäristöongelmat ja kehottaa hallitusta jatkamaan luonnonympäristön suojelua esimerkiksi ympäristölainsäädännön ja paikallisen lainsäädännön nopean täytäntöönpanon avulla sekä uusilla tehokkailla toimilla, jotta voidaan estää Adrianmeren rannikon mahdolliset tuhot; kiinnittää erityistä huomiota tarpeeseen tehostaa jätehuoltoa erityisesti paikallisella tasolla turvallisen jätehuollon varmistamiseksi; pitää myönteisinä toimia, jotka koskevat matalahiilisen talouden kehittämistä Montenegron valtavien vesivoimavarojen ja muiden uusiutuvien energiavarojen avulla, koska ne auttavat kattamaan kotimaan tarpeet ja niiden ansiosta maa voi myös viedä energiaa ja saada maksuksi ulkomaista valuuttaa; varoittaa kuitenkin, että suurilla padoilla on usein merkittäviä kielteisiä ympäristövaikutuksia, ja kehottaa suorittamaan Euroopan unionin säännöstön mukaisesti asianmukaiset ja avoimet ympäristövaikutusten arvioinnit sekä ottamaan huomioon ympäristön kannalta paremmat vaihtoehdot, yleisön osallistumisen ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen ennen tällaisten patojen hyväksymistä tai lupien myöntämistä niille;

| 32. | kehottaa Montenegron viranomaisia ja erityisesti talousministeriötä julkistamaan verkkosivuillaan kaikki liitteet ja asiakirjat, jotka koskevat äskettäin tehtyä sopimusta maanalaisen voimalinjan rakentamisesta Montenegron ja Italian välille; kehottaa julkistamaan kaikki sopimuksesta johtuvat seuraukset, ympäristövaikutukset mukaan luettuina; |
| --- | --- |

32.

kehottaa Montenegron viranomaisia ja erityisesti talousministeriötä julkistamaan verkkosivuillaan kaikki liitteet ja asiakirjat, jotka koskevat äskettäin tehtyä sopimusta maanalaisen voimalinjan rakentamisesta Montenegron ja Italian välille; kehottaa julkistamaan kaikki sopimuksesta johtuvat seuraukset, ympäristövaikutukset mukaan luettuina;

| 33. | panee tyytyväisenä merkille, että Montenegro on sitoutunut lujasti alueelliseen yhteistyöhön ja että se on rakentavasti toimiva alueellinen kumppani; antaa Montenegrolle tunnustuksen sen hyvistä suhteista naapurimaihin ja vakauttajan asemasta Länsi-Balkanin alueella; panee merkille, että Montenegro on useimpien alueellisten järjestöjen aktiivinen jäsen ja että maa on tehnyt useita oikeudellisia ja poliittisia sopimuksia naapurivaltioiden kanssa; pitää myönteisenä äskettäin Kroatian ja Serbian kanssa allekirjoitettuja takaisinottosopimuksia ja äskettäin Serbian ja Kroatian kanssa tehtyä luovuttamissopimusta; kehottaa Montenegroa ratkaisemaan pikaisesti rajakiistansa Kroatian kanssa Kansainvälisen tuomioistuimen avulla; |
| --- | --- |

33.

panee tyytyväisenä merkille, että Montenegro on sitoutunut lujasti alueelliseen yhteistyöhön ja että se on rakentavasti toimiva alueellinen kumppani; antaa Montenegrolle tunnustuksen sen hyvistä suhteista naapurimaihin ja vakauttajan asemasta Länsi-Balkanin alueella; panee merkille, että Montenegro on useimpien alueellisten järjestöjen aktiivinen jäsen ja että maa on tehnyt useita oikeudellisia ja poliittisia sopimuksia naapurivaltioiden kanssa; pitää myönteisenä äskettäin Kroatian ja Serbian kanssa allekirjoitettuja takaisinottosopimuksia ja äskettäin Serbian ja Kroatian kanssa tehtyä luovuttamissopimusta; kehottaa Montenegroa ratkaisemaan pikaisesti rajakiistansa Kroatian kanssa Kansainvälisen tuomioistuimen avulla;

| 34. | korostaa, että Montenegron parlamentti on alueen ensimmäinen parlamentti, joka on antanut Srebrenican kansanmurhaa koskevan päätöslauselman ja pitää sitä merkittävänä alueellista sovintoa edistävänä toimenpiteenä; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että Montenegron parlamentti on alueen ensimmäinen parlamentti, joka on antanut Srebrenican kansanmurhaa koskevan päätöslauselman ja pitää sitä merkittävänä alueellista sovintoa edistävänä toimenpiteenä;

| 35. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä Montenegron hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

35.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä Montenegron hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  EUVL L 108, 29.4.2010, s. 1.

(2)  EUVL L 334, 19.12.2007, s. 25.

(3)  EUVL L 336, 18.12.2009, s. 1.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/112 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/112

---

Keskiviikko 9. maaliskuuta 2011Romaniväestön osallistamista koskeva EU:n strategia

P7_TA(2011)0092

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 romaniväestön osallistamista koskevasta EU:n strategiasta (2010/2276(INI))

2012/C 199 E/15

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon perusoikeuskirjan ja etenkin sen 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 ja 45 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeuskirjan ja etenkin sen 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 ja 45 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön, erityisesti kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen ja YK:n vuoden 1992 julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen ja lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön, erityisesti kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen ja YK:n vuoden 1992 julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen ja lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon eurooppalaiset ihmisoikeuksia ja perusvapauksia suojelevat yleissopimukset, erityisesti yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi ja siihen liittyvän Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön sekä Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja asiaan liittyvät Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean suositukset ja kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaiset ihmisoikeuksia ja perusvapauksia suojelevat yleissopimukset, erityisesti yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi ja siihen liittyvän Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön sekä Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja asiaan liittyvät Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean suositukset ja kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan, joissa määrätään Euroopan unionin perustana olevista perusoikeuksista ja -periaatteista, mukaan lukien syrjimättömyysperiaate ja vapaan liikkuvuuden periaate, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan, joissa määrätään Euroopan unionin perustana olevista perusoikeuksista ja -periaatteista, mukaan lukien syrjimättömyysperiaate ja vapaan liikkuvuuden periaate,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan, joka muodostaa oikeusperustan unionin toiminnalle, jos jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan, joka muodostaa oikeusperustan unionin toiminnalle, jos jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan, jossa määrätään perusoikeuksista unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan, jossa määrätään perusoikeuksista unionissa,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan, jossa määrätään seuraamuksista ja oikeuksien pidättämisestä tapauksissa, joissa unionin lainsäädäntöä rikotaan vakavasti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan, jossa määrätään seuraamuksista ja oikeuksien pidättämisestä tapauksissa, joissa unionin lainsäädäntöä rikotaan vakavasti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 ja 10 artiklan, joissa velvoitetaan unioni ottamaan huomioon – kaikilla aloilla – korkean työllisyystason edistäminen, riittävän sosiaalisen suojelun takaaminen, sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen, korkeatasoinen koulutus ja ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu sekä rotuun tai etnisen alkuperään perustuvan syrjinnän torjuminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 ja 10 artiklan, joissa velvoitetaan unioni ottamaan huomioon – kaikilla aloilla – korkean työllisyystason edistäminen, riittävän sosiaalisen suojelun takaaminen, sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen, korkeatasoinen koulutus ja ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu sekä rotuun tai etnisen alkuperään perustuvan syrjinnän torjuminen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artiklan, jossa neuvostolle annetaan valtuudet toteuttaa tarvittavat toimenpiteet rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artiklan, jossa neuvostolle annetaan valtuudet toteuttaa tarvittavat toimenpiteet rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 artiklan, jossa unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteiksi määritellään työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen sekä riittävä sosiaalinen suojeleminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 artiklan, jossa unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteiksi määritellään työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen sekä riittävä sosiaalinen suojeleminen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan, jossa määritellään alat, joilla unionin on määrä tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa, ja erityisesti 153 artiklan 1 kohdan h alakohdan työmarkkinoilta syrjäytyneiden henkilöiden integroimisesta ja 153 artiklan 1 kohdan j alakohdan sosiaalisen syrjäytymisen torjumisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan, jossa määritellään alat, joilla unionin on määrä tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa, ja erityisesti 153 artiklan 1 kohdan h alakohdan työmarkkinoilta syrjäytyneiden henkilöiden integroimisesta ja 153 artiklan 1 kohdan j alakohdan sosiaalisen syrjäytymisen torjumisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen XVIII osaston, joka koskee taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen XVIII osaston, joka koskee taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklan (”joustavuuslauseke”), jossa määrätään aiheellisten säännösten antamisesta perussopimuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklan (”joustavuuslauseke”), jossa määrätään aiheellisten säännösten antamisesta perussopimuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3, 8, 16, 18, 20, 21 ja 157 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3, 8, 16, 18, 20, 21 ja 157 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston suosituksen 1355 (1998) sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta Euroopassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston suosituksen 1355 (1998) sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta Euroopassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston hyväksymän alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, jossa tunnustetaan alueelliset kielet ja vähemmistökielet kiinteäksi osaksi Euroopan kulttuuriperintöä, sekä kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston hyväksymän alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, jossa tunnustetaan alueelliset kielet ja vähemmistökielet kiinteäksi osaksi Euroopan kulttuuriperintöä, sekä kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2005 antamansa päätöslauselman romanien tilanteesta Euroopan unionissa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2005 antamansa päätöslauselman romanien tilanteesta Euroopan unionissa (1),

| — | ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman romaninaisten tilanteesta Euroopan unionissa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman romaninaisten tilanteesta Euroopan unionissa (2),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annetun direktiivin 2004/38/EY soveltamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annetun direktiivin 2004/38/EY soveltamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 31. tammikuuta 2008 antamansa päätöslauselman romaneja koskevasta Euroopan unionin strategiasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. tammikuuta 2008 antamansa päätöslauselman romaneja koskevasta Euroopan unionin strategiasta (4),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman etnisyyteen perustuvasta romanien väestönlaskennasta Italiassa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman etnisyyteen perustuvasta romanien väestönlaskennasta Italiassa (5),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman romanien yhteiskunnallisesta tilanteesta ja heidän työmarkkinoille pääsemisensä parantamisesta EU:ssa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman romanien yhteiskunnallisesta tilanteesta ja heidän työmarkkinoille pääsemisensä parantamisesta EU:ssa (6),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman toisesta romaniväestöä käsittelevästä eurooppalaisesta huippukokouksesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman toisesta romaniväestöä käsittelevästä eurooppalaisesta huippukokouksesta (7),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman romanien tilanteesta ja vapaasta liikkuvuudesta Euroopan unionissa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman romanien tilanteesta ja vapaasta liikkuvuudesta Euroopan unionissa (8),

| — | ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (9),

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (10),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (11),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (12) Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (12) Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella,

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (13),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 437/2010 Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1080/2006 muuttamisesta syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi toteutettavien asuntokantaa koskevien toimien tukikelpoisuuden osalta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 437/2010 Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1080/2006 muuttamisesta syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi toteutettavien asuntokantaa koskevien toimien tukikelpoisuuden osalta (14),

| — | ottaa huomion joulukuussa 2007 ja kesäkuussa 2008 kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmät sekä yleisten asioiden neuvoston joulukuussa 2008 antamat päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomion joulukuussa 2007 ja kesäkuussa 2008 kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmät sekä yleisten asioiden neuvoston joulukuussa 2008 antamat päätelmät,

| — | ottaa huomioon talous-, sosiaali-, terveys- ja kuluttaja-asiain neuvoston Luxemburgissa 8. kesäkuuta 2009 antamat päätelmät romanien osallistamisesta ja erityisesti päätelmiin liitetyt romanien osallistamisen kymmenen perusperiaatetta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous-, sosiaali-, terveys- ja kuluttaja-asiain neuvoston Luxemburgissa 8. kesäkuuta 2009 antamat päätelmät romanien osallistamisesta ja erityisesti päätelmiin liitetyt romanien osallistamisen kymmenen perusperiaatetta,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon romaniväestön sosiaalisesta ja taloudellisesta integraatiosta Euroopassa (KOM(2010)0133), työryhmän perustamisen (15) (7. syyskuuta 2010), työryhmän ensimmäiset havainnot (16) ja Euroopan unionin perusoikeusviraston raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon romaniväestön sosiaalisesta ja taloudellisesta integraatiosta Euroopassa (KOM(2010)0133), työryhmän perustamisen (15) (7. syyskuuta 2010), työryhmän ensimmäiset havainnot (16) ja Euroopan unionin perusoikeusviraston raportit,

| — | ottaa huomioon komission työasiakirjan ”Roma in Europe: The Implementation of European Union Instruments and Policies for Roma Inclusion – Progress Report 2008–2010” (SEC(2010)0400), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission työasiakirjan ”Roma in Europe: The Implementation of European Union Instruments and Policies for Roma Inclusion – Progress Report 2008–2010” (SEC(2010)0400),

| — | ottaa huomioon Brysselissä 16. syyskuuta 2008 järjestetyn ensimmäisen Euroopan romaneja käsittelevän huippukokouksen ja Córdobassa 8. huhtikuuta 2010 järjestetyn toisen Euroopan romaneja käsittelevän huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 16. syyskuuta 2008 järjestetyn ensimmäisen Euroopan romaneja käsittelevän huippukokouksen ja Córdobassa 8. huhtikuuta 2010 järjestetyn toisen Euroopan romaneja käsittelevän huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon perusoikeusviraston julkaisemat raportit romaneista, rasismista ja muukalaisvihasta EU:n jäsenvaltioissa 2009 (17) sekä Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun Thomas Hammarbergin raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeusviraston julkaisemat raportit romaneista, rasismista ja muukalaisvihasta EU:n jäsenvaltioissa 2009 (17) sekä Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun Thomas Hammarbergin raportit,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston asiaa koskevat suositukset, lausunnot ja julistukset, kuten Euroopan neuvoston romaneja koskeneen korkean tason kokouksen päätelmät (Strasbourg, 20. lokakuuta 2010) (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston asiaa koskevat suositukset, lausunnot ja julistukset, kuten Euroopan neuvoston romaneja koskeneen korkean tason kokouksen päätelmät (Strasbourg, 20. lokakuuta 2010) (18),

| — | ottaa huomioon vuonna 2005 nimetyn romanien integraation vuosikymmen -ohjelman ja romanien koulutusrahaston, jonka perustajina oli joukko EU:n jäsenvaltioita, ehdokasvaltioita ja muita valtioita, joissa unionin toimielimet ovat näkyvästi edustettuina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2005 nimetyn romanien integraation vuosikymmen -ohjelman ja romanien koulutusrahaston, jonka perustajina oli joukko EU:n jäsenvaltioita, ehdokasvaltioita ja muita valtioita, joissa unionin toimielimet ovat näkyvästi edustettuina,

| — | ottaa huomioon YK:n rotusyrjinnän poistamista käsittelevän komitean 77. istunnossaan (2.–27. elokuuta 2010) hyväksymät suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n rotusyrjinnän poistamista käsittelevän komitean 77. istunnossaan (2.–27. elokuuta 2010) hyväksymät suositukset,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston 15. kesäkuuta 2010 julkaiseman Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission neljännen Ranskaa koskevan kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston 15. kesäkuuta 2010 julkaiseman Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission neljännen Ranskaa koskevan kertomuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A7-0043/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A7-0043/2011),

| A. | ottaa huomioon, että suuri osa Euroopan 10–12 miljoonasta romanista – joista suurin osa on EU:n kansalaisia – on joutunut kärsimään järjestelmällistä syrjintää, ja he kamppailevat siten kestämätöntä yhteiskunnallista, kulttuurillista taloudellista syrjäytymistä ja ihmisoikeusrikkomuksia vastaan ja kokevat vakavaa leimautumista ja syrjintää julkisessa elämässä ja yksityiselämässä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että suuri osa Euroopan 10–12 miljoonasta romanista – joista suurin osa on EU:n kansalaisia – on joutunut kärsimään järjestelmällistä syrjintää, ja he kamppailevat siten kestämätöntä yhteiskunnallista, kulttuurillista taloudellista syrjäytymistä ja ihmisoikeusrikkomuksia vastaan ja kokevat vakavaa leimautumista ja syrjintää julkisessa elämässä ja yksityiselämässä,

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin eri alueiden välillä on edelleen taloudellisia ja sosiaalisia eroja ja että huomattava osa romaniyhteisöstä asuu alueilla, jotka ovat taloudellisesti ja sosiaalisesti heikoimmin kehittyneitä unionissa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin eri alueiden välillä on edelleen taloudellisia ja sosiaalisia eroja ja että huomattava osa romaniyhteisöstä asuu alueilla, jotka ovat taloudellisesti ja sosiaalisesti heikoimmin kehittyneitä unionissa,

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni perustuu EU:n perusoikeuskirjassa ja perussopimuksissa vahvistettuihin periaatteisiin, joita ovat muun muassa syrjimättömyys, EU-kansalaisuuteen luontaisesti kuuluvat oikeudet, vapaa liikkuvuus ja tasa-arvo, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni perustuu EU:n perusoikeuskirjassa ja perussopimuksissa vahvistettuihin periaatteisiin, joita ovat muun muassa syrjimättömyys, EU-kansalaisuuteen luontaisesti kuuluvat oikeudet, vapaa liikkuvuus ja tasa-arvo,

| D. | ottaa huomioon, että EU:n edellinen, nykyinen ja tuleva puheenjohtajavaltio antoivat Córdobassa 8.–9. huhtikuuta 2010 pidetyssä toisessa romaniväestöä käsittelevässä huippukokouksessa yhteisen julkilausuman, jossa ne sitoutuivat edistämään romaniasioiden sisällyttämistä unionin ja jäsenvaltioiden politiikkaan, joka koskee perusoikeuksia sekä suojelua rasismilta, köyhyydeltä ja sosiaaliselta syrjäytymiseltä, parantamaan romaniväestön osallistamista käsittelevää integroitua foorumia koskevan etenemissuunnitelman rakennetta ja painottamaan keskeisiä tavoitteita ja tuloksia sekä varmistamaan, että Euroopan unionin nykyiset rahoitusvälineet, erityisesti rakennerahasto, ovat romanien käytettävissä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:n edellinen, nykyinen ja tuleva puheenjohtajavaltio antoivat Córdobassa 8.–9. huhtikuuta 2010 pidetyssä toisessa romaniväestöä käsittelevässä huippukokouksessa yhteisen julkilausuman, jossa ne sitoutuivat edistämään romaniasioiden sisällyttämistä unionin ja jäsenvaltioiden politiikkaan, joka koskee perusoikeuksia sekä suojelua rasismilta, köyhyydeltä ja sosiaaliselta syrjäytymiseltä, parantamaan romaniväestön osallistamista käsittelevää integroitua foorumia koskevan etenemissuunnitelman rakennetta ja painottamaan keskeisiä tavoitteita ja tuloksia sekä varmistamaan, että Euroopan unionin nykyiset rahoitusvälineet, erityisesti rakennerahasto, ovat romanien käytettävissä,

| E. | katsoo, että romanilasten sulkeminen koulutusjärjestelmän ulkopuolelle vaikuttaa epäsuotuisasti romaniyhteisön jäsenten muihin oikeuksiin, erityisesti oikeuteen tehdä työtä, ja katsoo, että tämä pahentaa heidän syrjäytymistään, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että romanilasten sulkeminen koulutusjärjestelmän ulkopuolelle vaikuttaa epäsuotuisasti romaniyhteisön jäsenten muihin oikeuksiin, erityisesti oikeuteen tehdä työtä, ja katsoo, että tämä pahentaa heidän syrjäytymistään,

| F. | ottaa huomioon, että yhteisöt, jotka haluavat säilyttää perinteisen kiertolaiselämäntyylin Euroopassa, kärsivät eniten luku- ja kirjoitustaidottomuudesta, ja että siksi näihin yhteisöihin kuuluvien lasten koulutukselle on kulttuuriesteitä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yhteisöt, jotka haluavat säilyttää perinteisen kiertolaiselämäntyylin Euroopassa, kärsivät eniten luku- ja kirjoitustaidottomuudesta, ja että siksi näihin yhteisöihin kuuluvien lasten koulutukselle on kulttuuriesteitä,

| G. | katsoo, että romanilasten koulutukseen tarvittavat aineelliset edellytykset on varmistettava, ja katsoo, että niihin on sisällytettävä koulusovittelijoiden nimittäminen, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että romanilasten koulutukseen tarvittavat aineelliset edellytykset on varmistettava, ja katsoo, että niihin on sisällytettävä koulusovittelijoiden nimittäminen,

| H. | ottaa huomioon, että EU on kehittänyt joukon hyödyllisiä välineitä, mekanismeja ja rahastoja romaniväestön osallistamisen edistämiseksi mutta nämä ovat hajallaan politiikan eri aloilla eikä niitä ole asianmukaisesti valvottu, joten niiden vaikutukset ja hyödyt ovat rajalliset ja vaikeasti mitattavissa; ottaa huomioon, että vaikka yhteistyömekanismeja ja -instituutioita on lukuisia, romaniväestön osallistamiseen liittyviin ongelmiin ja haasteisiin ei ole toistaiseksi pystytty vastaamaan tehokkaasti, ja siksi tilanteen säilymistä ennallaan ei voi hyväksyä, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU on kehittänyt joukon hyödyllisiä välineitä, mekanismeja ja rahastoja romaniväestön osallistamisen edistämiseksi mutta nämä ovat hajallaan politiikan eri aloilla eikä niitä ole asianmukaisesti valvottu, joten niiden vaikutukset ja hyödyt ovat rajalliset ja vaikeasti mitattavissa; ottaa huomioon, että vaikka yhteistyömekanismeja ja -instituutioita on lukuisia, romaniväestön osallistamiseen liittyviin ongelmiin ja haasteisiin ei ole toistaiseksi pystytty vastaamaan tehokkaasti, ja siksi tilanteen säilymistä ennallaan ei voi hyväksyä,

| I. | ottaa huomioon, että vuonna 2005 käynnistettiin ”romanien osallistamisen vuosikymmen” -aloite romaneihin kohdistuvan syrjinnän torjumiseksi ja heidän taloudellisen ja yhteiskunnallisen asemansa parantamiseksi ja että vuosikymmentä koskevan julkilausuman allekirjoittaneet valtiot – Bulgaria, Kroatia, Unkari, Montenegro, Tšekin tasavalta, Romania, Serbia, Slovakia ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia – sitoutuivat työskentelemään syrjinnän poistamiseksi sekä romanien ja muun yhteiskunnan välisen kohtuuttoman kuilun kaventamiseksi, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vuonna 2005 käynnistettiin ”romanien osallistamisen vuosikymmen” -aloite romaneihin kohdistuvan syrjinnän torjumiseksi ja heidän taloudellisen ja yhteiskunnallisen asemansa parantamiseksi ja että vuosikymmentä koskevan julkilausuman allekirjoittaneet valtiot – Bulgaria, Kroatia, Unkari, Montenegro, Tšekin tasavalta, Romania, Serbia, Slovakia ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia – sitoutuivat työskentelemään syrjinnän poistamiseksi sekä romanien ja muun yhteiskunnan välisen kohtuuttoman kuilun kaventamiseksi,

| J. | katsoo, että romanien todellinen osallistaminen on mahdollista ainoastaan tunnustamalla vastavuoroisesti asianomaisten yhteisöjen oikeudet ja velvollisuudet, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että romanien todellinen osallistaminen on mahdollista ainoastaan tunnustamalla vastavuoroisesti asianomaisten yhteisöjen oikeudet ja velvollisuudet,

| K. | panee merkille, että romaneja on palautettu ja palannut useista jäsenvaltioista ja tähän liittyy usein romanien leimaaminen ja yleinen romanivastaisuus poliittisessa keskustelussa, |
| --- | --- |

K.

panee merkille, että romaneja on palautettu ja palannut useista jäsenvaltioista ja tähän liittyy usein romanien leimaaminen ja yleinen romanivastaisuus poliittisessa keskustelussa,

| L. | ottaa huomioon, että vaikka syrjimättömyys onkin ehdottoman tärkeä tavoite, se on kuitenkin riittämätön ratkaisu romaneihin pitkään vaikuttaneeseen rakenteelliseen syrjintään; katsoo, että siksi on tarpeen täydentää ja vahvistaa tasa-arvolainsäädäntöä ja -politiikkoja ratkaisemalla EU:n tason strategian avulla romanien erityistarpeet, jotka liittyvät siihen, miten he voivat saavuttaa perusoikeuksien, tasa-arvon ja syrjimättömyyden täysimääräisen kunnioittamisen, suojelemisen ja edistämisen, saavuttaa lainsäädännön, politiikkojen ja mekanismien täysimääräisen ja syrjimättömän soveltamisen romanien oikeuksiin kohdistuvien rikkomusten valvontaan ja sanktiointiin, sekä saavuttaa erityiset ihmisoikeutensa työllisyyden, asumisen, kulttuurin terveydenhoidon, yhteiskunnallisiin asioihin osallistumisen, koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja vapaan liikkuvuuden alalla ja panna ne täytäntöön, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että vaikka syrjimättömyys onkin ehdottoman tärkeä tavoite, se on kuitenkin riittämätön ratkaisu romaneihin pitkään vaikuttaneeseen rakenteelliseen syrjintään; katsoo, että siksi on tarpeen täydentää ja vahvistaa tasa-arvolainsäädäntöä ja -politiikkoja ratkaisemalla EU:n tason strategian avulla romanien erityistarpeet, jotka liittyvät siihen, miten he voivat saavuttaa perusoikeuksien, tasa-arvon ja syrjimättömyyden täysimääräisen kunnioittamisen, suojelemisen ja edistämisen, saavuttaa lainsäädännön, politiikkojen ja mekanismien täysimääräisen ja syrjimättömän soveltamisen romanien oikeuksiin kohdistuvien rikkomusten valvontaan ja sanktiointiin, sekä saavuttaa erityiset ihmisoikeutensa työllisyyden, asumisen, kulttuurin terveydenhoidon, yhteiskunnallisiin asioihin osallistumisen, koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja vapaan liikkuvuuden alalla ja panna ne täytäntöön,

| M. | katsoo, että avoimen koordinointimenetelmän joustava toimintatapa, joka perustui jäsenvaltioiden vapaaehtoiseen osallistumiseen ilman, että turvauduttiin tehokkuutta lisääviin tiukkoihin kannustimiin, osoittautui riittämättömäksi keinoksi lisätä romanien osallistamista ja tämä rajoite voidaan osittain poistaa sitomalla EU:n rahoitusjärjestelmät entistä tiiviimmin vertaisarviointimenettelyihin, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että avoimen koordinointimenetelmän joustava toimintatapa, joka perustui jäsenvaltioiden vapaaehtoiseen osallistumiseen ilman, että turvauduttiin tehokkuutta lisääviin tiukkoihin kannustimiin, osoittautui riittämättömäksi keinoksi lisätä romanien osallistamista ja tämä rajoite voidaan osittain poistaa sitomalla EU:n rahoitusjärjestelmät entistä tiiviimmin vertaisarviointimenettelyihin,

| N. | ottaa huomioon, että etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset ja etenkin romaninaiset joutuvat vakavamman syrjinnän kohteiksi kuin samaa etnistä ryhmää edustavat miehet tai valtaväestöön kuuluvat naiset, ja ottaa huomioon, että romaninaisten työllistymisaste on romanimiehiäkin alhaisempi, ja katsoo, että kun otetaan huomioon naisten rooli perheessä, naiset voivat olla syrjäytyneiden yhteisöjen osallistamisen kulmakiviä, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset ja etenkin romaninaiset joutuvat vakavamman syrjinnän kohteiksi kuin samaa etnistä ryhmää edustavat miehet tai valtaväestöön kuuluvat naiset, ja ottaa huomioon, että romaninaisten työllistymisaste on romanimiehiäkin alhaisempi, ja katsoo, että kun otetaan huomioon naisten rooli perheessä, naiset voivat olla syrjäytyneiden yhteisöjen osallistamisen kulmakiviä,

| O. | katsoo, että romaniväestön integraatiota koskevaa EU:n strategiaa laadittaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota alaikäisiin ja lapsiin, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että romaniväestön integraatiota koskevaa EU:n strategiaa laadittaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota alaikäisiin ja lapsiin,

| P. | katsoo, että romanien osallistamista koskevassa EU:n strategiassa on puututtava kaikkiin romanien perusoikeuksien rikkomisiin – mukaan luettuina syrjintä, erottelu, vihapuheet, etninen profilointi ja laittomat sormenjälkien ottamiset sekä laittomat häädöt ja karkotukset – varmistamalla kaikkien asiaa koskevien direktiivien ja EU:n lainsäädännön täysimääräinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen tehokkaampi täytäntöönpano, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että romanien osallistamista koskevassa EU:n strategiassa on puututtava kaikkiin romanien perusoikeuksien rikkomisiin – mukaan luettuina syrjintä, erottelu, vihapuheet, etninen profilointi ja laittomat sormenjälkien ottamiset sekä laittomat häädöt ja karkotukset – varmistamalla kaikkien asiaa koskevien direktiivien ja EU:n lainsäädännön täysimääräinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen tehokkaampi täytäntöönpano,

| Q. | ottaa huomioon, että romanien pahentuva leimaaminen ja romanivastaisuus poliittisessa keskustelussa ja suuren yleisön parissa ovat huolestuttavia ilmiöitä, ja katsoo, että useissa jäsenvaltioissa tapahtuneet romanien kyseenalaiset palauttamiset ja paluut ovat aiheuttaneet pelkoa ja ahdistusta romaniyhteisöissä sekä huolestuttavaa rasismia ja syrjintää, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että romanien pahentuva leimaaminen ja romanivastaisuus poliittisessa keskustelussa ja suuren yleisön parissa ovat huolestuttavia ilmiöitä, ja katsoo, että useissa jäsenvaltioissa tapahtuneet romanien kyseenalaiset palauttamiset ja paluut ovat aiheuttaneet pelkoa ja ahdistusta romaniyhteisöissä sekä huolestuttavaa rasismia ja syrjintää,

| R. | katsoo, että romanien mahdollisuudet hyödyntää samoja oikeuksia ja velvollisuuksia kuin jäsenvaltioiden kansalaiset ovat pitkälti sidoksissa siihen, että he saavat kansalaisuutta koskevat lailliset asiakirjat, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että romanien mahdollisuudet hyödyntää samoja oikeuksia ja velvollisuuksia kuin jäsenvaltioiden kansalaiset ovat pitkälti sidoksissa siihen, että he saavat kansalaisuutta koskevat lailliset asiakirjat,

| S. | katsoo, että romaniväestön oikeus laadukkaaseen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen, heidän kulttuurinsa, arvojensa ja kulttuuriperintönsä jakaminen ja ymmärtäminen, heidän osallistumisensa yhdistyksiin ja heidän yhteisönsä parempi edustus ovat olennaisia tekijöitä kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa jäsenvaltioiden ja EU:n sellaisten strategioiden täytäntöönpanoon, joilla pyritään romanien osallistamiseen ja osallistumiseen yhteiskuntaan, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että romaniväestön oikeus laadukkaaseen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen, heidän kulttuurinsa, arvojensa ja kulttuuriperintönsä jakaminen ja ymmärtäminen, heidän osallistumisensa yhdistyksiin ja heidän yhteisönsä parempi edustus ovat olennaisia tekijöitä kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa jäsenvaltioiden ja EU:n sellaisten strategioiden täytäntöönpanoon, joilla pyritään romanien osallistamiseen ja osallistumiseen yhteiskuntaan,

| T. | katsoo, että korkealaatuinen koulutus ja ammattikoulutus vaikuttavat yksilön mahdollisuuksiin myöhemmin elämässä sekä henkilökohtaiselta että ammatilliselta kannalta ja yksilön osallistumiseen yhteiskuntaan ja että siksi on olennaisen tärkeää varmistaa, että kaikilla on sama oikeus koulutukseen ja ammatillisen koulutukseen ilman minkäänlaista syrjintää; katsoo, että kulttuurin monimuotoisuuden ja stereotypioita torjuvien toimien sisällyttäminen koulujen opetussuunnitelmiin jo hyvin nuorille oppilaille on tärkeä väline romanien osallistamisen ja keskinäisen ymmärryksen kannalta, |
| --- | --- |

T.

katsoo, että korkealaatuinen koulutus ja ammattikoulutus vaikuttavat yksilön mahdollisuuksiin myöhemmin elämässä sekä henkilökohtaiselta että ammatilliselta kannalta ja yksilön osallistumiseen yhteiskuntaan ja että siksi on olennaisen tärkeää varmistaa, että kaikilla on sama oikeus koulutukseen ja ammatillisen koulutukseen ilman minkäänlaista syrjintää; katsoo, että kulttuurin monimuotoisuuden ja stereotypioita torjuvien toimien sisällyttäminen koulujen opetussuunnitelmiin jo hyvin nuorille oppilaille on tärkeä väline romanien osallistamisen ja keskinäisen ymmärryksen kannalta,

| U. | ottaa huomioon, että komissio ilmoitti 19. lokakuuta 2010, että se esittelee EU:n puitteet kansallisia romanistrategioita varten huhtikuussa 2011 (19), |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että komissio ilmoitti 19. lokakuuta 2010, että se esittelee EU:n puitteet kansallisia romanistrategioita varten huhtikuussa 2011 (19),

| 1. | kehottaa komissiota esittämään ja neuvostoa hyväksymään romaniväestön osallistamista koskevan EU:n strategian (jäljempänä ’strategia’), joka on EU:n laajuinen, kattava ja monitasoinen toimintasuunnitelma, joka valmistellaan ja pannaan täytäntöön kaikilla politiikan ja hallinnon tasoilla ja joka voi kehittyä tarpeen mukaan, perustuu yhdenvertaisuuden, oikeuksien saatavuuden, syrjimättömyyden ja sukupuolten tasa-arvon perusperiaatteisiin, ja perustuu perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa esitettyihin tehtäviin, tavoitteisiin, periaatteisiin ja välineisiin, sellaisina kuin ne on määritelty edellä, sekä asiaa koskevaan EU:n lainsäädäntöön, ja perustuu lisäksi yhteiseen toimivaltaan sekä unionin tukeviin, koordinoiviin ja täydentäviin toimiin; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota esittämään ja neuvostoa hyväksymään romaniväestön osallistamista koskevan EU:n strategian (jäljempänä ’strategia’), joka on EU:n laajuinen, kattava ja monitasoinen toimintasuunnitelma, joka valmistellaan ja pannaan täytäntöön kaikilla politiikan ja hallinnon tasoilla ja joka voi kehittyä tarpeen mukaan, perustuu yhdenvertaisuuden, oikeuksien saatavuuden, syrjimättömyyden ja sukupuolten tasa-arvon perusperiaatteisiin, ja perustuu perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa esitettyihin tehtäviin, tavoitteisiin, periaatteisiin ja välineisiin, sellaisina kuin ne on määritelty edellä, sekä asiaa koskevaan EU:n lainsäädäntöön, ja perustuu lisäksi yhteiseen toimivaltaan sekä unionin tukeviin, koordinoiviin ja täydentäviin toimiin;

| 2. | toteaa, että romaneja syrjitään ja/tai heihin suhtaudutaan yleisesti ennakkoluuloisesti useissa jäsenvaltioissa ja että nykyinen talous- ja rahoituskriisi pahentaa tilannetta entisestään, koska se aiheuttaa työttömyyttä; korostaa, että romaniväestön osallistaminen on sekä kaikkien jäsenvaltioiden että EU:n toimielinten vastuulla; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan täydessä yhteistyössä EU:n ja romaniväestön edustajien kanssa sellaisten yhtenäisten toimintalinjojen käyttöönottamiseksi, joiden avulla voidaan hyödyntää kaikkea EU:n rahoitusta ja varsinkin Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR:n), Euroopan sosiaalirahaston (ESR:n) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (EAFRD:n) varoja siten, että romaniväestön osallistamista edistetään kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; kehottaa komissiota kiinnittämään erityishuomiota pyyntöihin saada teknistä apua, jolla voidaan parantaa kaikkien tarjolla olevien, romaniyhteisöjen integroimiseen tarkoitettujen välineiden tehokkuutta; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että romaneja syrjitään ja/tai heihin suhtaudutaan yleisesti ennakkoluuloisesti useissa jäsenvaltioissa ja että nykyinen talous- ja rahoituskriisi pahentaa tilannetta entisestään, koska se aiheuttaa työttömyyttä; korostaa, että romaniväestön osallistaminen on sekä kaikkien jäsenvaltioiden että EU:n toimielinten vastuulla; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan täydessä yhteistyössä EU:n ja romaniväestön edustajien kanssa sellaisten yhtenäisten toimintalinjojen käyttöönottamiseksi, joiden avulla voidaan hyödyntää kaikkea EU:n rahoitusta ja varsinkin Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR:n), Euroopan sosiaalirahaston (ESR:n) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (EAFRD:n) varoja siten, että romaniväestön osallistamista edistetään kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; kehottaa komissiota kiinnittämään erityishuomiota pyyntöihin saada teknistä apua, jolla voidaan parantaa kaikkien tarjolla olevien, romaniyhteisöjen integroimiseen tarkoitettujen välineiden tehokkuutta;

| 3. | palauttaa mieleen, että romanien sosiaalista ja taloudellista integroimista varten on saatavilla unionin ohjelmia ja rahoitusta, mutta paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja kyseisten ohjelmien ja rahoituksen mahdollisten kohderyhmien keskinäistä tiedonkulkua on parannettava kaikilla tasoilla siten, että romanit saavat tietoa niistä; kehottaa lisäksi hyödyntämään saatavilla olevia EU-varoja uusien talojen rakentamiseen tai vanhojen kunnostamiseen sekä teknisen infrastruktuurin, julkisten laitosten, viestintäjärjestelmien, koulutuksen ja työmarkkinoille pääsyn parantamiseen; |
| --- | --- |

3.

palauttaa mieleen, että romanien sosiaalista ja taloudellista integroimista varten on saatavilla unionin ohjelmia ja rahoitusta, mutta paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja kyseisten ohjelmien ja rahoituksen mahdollisten kohderyhmien keskinäistä tiedonkulkua on parannettava kaikilla tasoilla siten, että romanit saavat tietoa niistä; kehottaa lisäksi hyödyntämään saatavilla olevia EU-varoja uusien talojen rakentamiseen tai vanhojen kunnostamiseen sekä teknisen infrastruktuurin, julkisten laitosten, viestintäjärjestelmien, koulutuksen ja työmarkkinoille pääsyn parantamiseen;

| 4. | kehottaa komissiota:






  a) | hyväksymään strategian painopistealueet, joita ovat erityisesti:






  — | perusoikeudet, erityisesti syrjimättömyys, yhdenvertaisuus ja vapaa liikkuvuus |
| --- | --- | --- | --- |

4.

kehottaa komissiota:

a)

hyväksymään strategian painopistealueet, joita ovat erityisesti:

—

perusoikeudet, erityisesti syrjimättömyys, yhdenvertaisuus ja vapaa liikkuvuus

| — | koulutus, ammattikoulutus ja elinikäinen oppiminen |
| --- | --- |

—

koulutus, ammattikoulutus ja elinikäinen oppiminen

| — | kulttuuri |
| --- | --- |

—

kulttuuri

| — | työllisyys |
| --- | --- |

—

työllisyys

| — | asuminen ja etenkin terveellinen ympäristö ja riittävä infrastruktuuri |
| --- | --- |

—

asuminen ja etenkin terveellinen ympäristö ja riittävä infrastruktuuri

| — | terveydenhoito ja romanien terveystilanteen kohentaminen ja |
| --- | --- |

—

terveydenhoito ja romanien terveystilanteen kohentaminen ja

| — | romanien, myös romaninuorten, kansalaisyhteiskunnan poliittinen ja yhteiskunnallinen osallistuminen, |
| --- | --- |

—

romanien, myös romaninuorten, kansalaisyhteiskunnan poliittinen ja yhteiskunnallinen osallistuminen,

| b) | esittelemään strategiassa etenemissuunnitelman EU:n tason sitovien vähimmäisstandardien käyttöönottamiseksi koulutuksen, työllisyyden, asumisen ja terveydenhoidon painopistealueilla, |
| --- | --- |

b)

esittelemään strategiassa etenemissuunnitelman EU:n tason sitovien vähimmäisstandardien käyttöönottamiseksi koulutuksen, työllisyyden, asumisen ja terveydenhoidon painopistealueilla,

| c) | määrittelemään painopistealueisiin kytkeytyvät strategian tavoitteet, joita ovat ennen kaikkea:






  — | syrjinnän vastaisen lainsäädännön ja toimenpiteiden hyväksyminen ja vahvistaminen, jotta voidaan suojella syrjinnältä kaikilla elämänaloilla, mukaan luettuna moninkertainen syrjintä, sekä turvata, suojella ja edistää perusoikeuksia, yhdenvertaisuutta ja syrjimättömyyttä sekä oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen, mukaan luettuina syrjinnän poistamiseen tähtäävät tietoisuutta lisäävät toimet, joiden kohteina ovat romanit ja muut kuin romanit |
| --- | --- | --- |

c)

määrittelemään painopistealueisiin kytkeytyvät strategian tavoitteet, joita ovat ennen kaikkea:

—

syrjinnän vastaisen lainsäädännön ja toimenpiteiden hyväksyminen ja vahvistaminen, jotta voidaan suojella syrjinnältä kaikilla elämänaloilla, mukaan luettuna moninkertainen syrjintä, sekä turvata, suojella ja edistää perusoikeuksia, yhdenvertaisuutta ja syrjimättömyyttä sekä oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen, mukaan luettuina syrjinnän poistamiseen tähtäävät tietoisuutta lisäävät toimet, joiden kohteina ovat romanit ja muut kuin romanit

| — | romanivastaisuuden, ennakkoluulojen, stereotypioiden, rasismin ja muukalaisvihamielisyyden, leimaamisen ja romaneihin kohdistettujen vihapuheiden torjuminen, erityisesti asiaa koskevan lainsäädännön täysimääräinen täytäntöönpano sekä asianmukaisten rangaistusten määrääminen rotuun perustuvista rikoksista |
| --- | --- |

—

romanivastaisuuden, ennakkoluulojen, stereotypioiden, rasismin ja muukalaisvihamielisyyden, leimaamisen ja romaneihin kohdistettujen vihapuheiden torjuminen, erityisesti asiaa koskevan lainsäädännön täysimääräinen täytäntöönpano sekä asianmukaisten rangaistusten määrääminen rotuun perustuvista rikoksista

| — | sen varmistaminen, että tiedotusvälineet eivät levitä romaniyhteisöjä koskevia ennakkoluuloja vaan edistävät myönteistä kuvaa monimuotoisuudesta, ja romanien parempi edustus tiedotusvälineissä |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että tiedotusvälineet eivät levitä romaniyhteisöjä koskevia ennakkoluuloja vaan edistävät myönteistä kuvaa monimuotoisuudesta, ja romanien parempi edustus tiedotusvälineissä

| — | ihmisoikeusrikkomusten estäminen ja uhrien suojelu ja oikeusavun ja tehokkaiden oikeussuojakeinojen varmistaminen kiinnittäen erityishuomiota usein kaksinkertaisen syrjinnän kohteena olevien romanilasten ja naisten tilanteeseen |
| --- | --- |

—

ihmisoikeusrikkomusten estäminen ja uhrien suojelu ja oikeusavun ja tehokkaiden oikeussuojakeinojen varmistaminen kiinnittäen erityishuomiota usein kaksinkertaisen syrjinnän kohteena olevien romanilasten ja naisten tilanteeseen

| — | ehkäisevät toimenpiteet, joilla torjutaan ihmiskauppaa, jonka uhrien joukossa romanit ovat yliedustettuina |
| --- | --- |

—

ehkäisevät toimenpiteet, joilla torjutaan ihmiskauppaa, jonka uhrien joukossa romanit ovat yliedustettuina

| — | syrjimättömyyttä edistäviä käytäntöjä koskevan koulutuksen antaminen kaikilla hallinnon sekä oikeus- ja poliisilaitoksen tasoilla toimiville henkilöille |
| --- | --- |

—

syrjimättömyyttä edistäviä käytäntöjä koskevan koulutuksen antaminen kaikilla hallinnon sekä oikeus- ja poliisilaitoksen tasoilla toimiville henkilöille

| — | paikallisviranomaisten, tuomioistuinten, poliisin ja romaniyhteisön välisen vuoropuhelun käynnistäminen oikeudellisen syrjinnän poistamiseksi, luottamuksen parantamiseksi ja etnisten profiilien laatimisen estämiseksi |
| --- | --- |

—

paikallisviranomaisten, tuomioistuinten, poliisin ja romaniyhteisön välisen vuoropuhelun käynnistäminen oikeudellisen syrjinnän poistamiseksi, luottamuksen parantamiseksi ja etnisten profiilien laatimisen estämiseksi

| — | laadukkaan koulutuksen yhdenvertaisen saatavuuden varmistaminen |
| --- | --- |

—

laadukkaan koulutuksen yhdenvertaisen saatavuuden varmistaminen

| — | yhdenvertainen pääsy aikuisten ammatilliseen koulutukseen ja mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen |
| --- | --- |

—

yhdenvertainen pääsy aikuisten ammatilliseen koulutukseen ja mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen

| — | sosiaalipalvelujen ja perustason hoitoinfrastruktuurin (kuten lasten- ja vanhustenhoito) yhdenvertainen saatavuus |
| --- | --- |

—

sosiaalipalvelujen ja perustason hoitoinfrastruktuurin (kuten lasten- ja vanhustenhoito) yhdenvertainen saatavuus

| — | kouluissa ja luokissa vallitsevan erottelun purkaminen luomalla kaikki oppilaat huomioon ottava ilmapiiri ja palkkaamalla romaniväestöä edustavia koulusovittelijoita |
| --- | --- |

—

kouluissa ja luokissa vallitsevan erottelun purkaminen luomalla kaikki oppilaat huomioon ottava ilmapiiri ja palkkaamalla romaniväestöä edustavia koulusovittelijoita

| — | tasa-arvoisen pääsyn tarjoaminen asianmukaiseen valmentautumiseen työmarkkinoiden kilpailuun |
| --- | --- |

—

tasa-arvoisen pääsyn tarjoaminen asianmukaiseen valmentautumiseen työmarkkinoiden kilpailuun

| — | tasa-arvoisen pääsyn tarjoaminen varhaiskoulutukseen |
| --- | --- |

—

tasa-arvoisen pääsyn tarjoaminen varhaiskoulutukseen

| — | tyttöjen koulutuksen turvaaminen |
| --- | --- |

—

tyttöjen koulutuksen turvaaminen

| — | kulttuurien välinen koulutus |
| --- | --- |

—

kulttuurien välinen koulutus

| — | perheiden ja koulun yhteistyön helpottaminen erityisesti koulusovittelijoiden avulla |
| --- | --- |

—

perheiden ja koulun yhteistyön helpottaminen erityisesti koulusovittelijoiden avulla

| — | romaniopettajien määrän lisääminen, romanilasten kielen ja identiteetin suojelun varmistaminen tarjoamalla opetusta heidän omalla kielellään |
| --- | --- |

—

romaniopettajien määrän lisääminen, romanilasten kielen ja identiteetin suojelun varmistaminen tarjoamalla opetusta heidän omalla kielellään

| — | uudet toimenpiteet koulun keskeyttämisen ja opintojen epäonnistumisen estämiseksi |
| --- | --- |

—

uudet toimenpiteet koulun keskeyttämisen ja opintojen epäonnistumisen estämiseksi

| — | toimet koulujärjestelmästä pudonneiden lasten saamiseksi takaisin kouluun, esimerkiksi uuden mahdollisuuden koulutuksen hankkimiseen tarjoavien ohjelmien perustaminen |
| --- | --- |

—

toimet koulujärjestelmästä pudonneiden lasten saamiseksi takaisin kouluun, esimerkiksi uuden mahdollisuuden koulutuksen hankkimiseen tarjoavien ohjelmien perustaminen

| — | yhdenvertaisen pääsyn tarjoaminen toisen asteen ja korkea-asteen koulutukseen sekä stipendiohjelmat |
| --- | --- |

—

yhdenvertaisen pääsyn tarjoaminen toisen asteen ja korkea-asteen koulutukseen sekä stipendiohjelmat

| — | erityiskoulutuksen piirissä vallitsevan romanien yliedustuksen torjuminen |
| --- | --- |

—

erityiskoulutuksen piirissä vallitsevan romanien yliedustuksen torjuminen

| — | lapsiköyhyyden torjunta, lasten perheistään erottamisen vähentäminen ja köyhyydestä johtuvan lasten sijaisperheisiin ja erityishoitoon sijoittamisen estäminen |
| --- | --- |

—

lapsiköyhyyden torjunta, lasten perheistään erottamisen vähentäminen ja köyhyydestä johtuvan lasten sijaisperheisiin ja erityishoitoon sijoittamisen estäminen

| — | tehokas pääsy työmarkkinoille sekä yrittäjyyttä ja omaehtoista työllistymistä koskevien mikroluottojen saatavuuden varmistaminen |
| --- | --- |

—

tehokas pääsy työmarkkinoille sekä yrittäjyyttä ja omaehtoista työllistymistä koskevien mikroluottojen saatavuuden varmistaminen

| — | yhdenvertainen pääsy kohtuuhintaisen ja terveellisen asumisen piiriin ja alueellisen erottelun poistaminen |
| --- | --- |

—

yhdenvertainen pääsy kohtuuhintaisen ja terveellisen asumisen piiriin ja alueellisen erottelun poistaminen

| — | oikeus rekisteröityyn osoitteeseen, mukaan luettuna mahdollisuus rekisteröityä kansalaisyhteiskunnan järjestön kautta, ja täydellinen ja ajantasainen syntymä-, avioliitto- ja kuolinrekisteri kaikille romanikansalaisille, sekä hallinnollisten asiakirjojen myöntämiseen liittyvän syrjinnän torjuminen |
| --- | --- |

—

oikeus rekisteröityyn osoitteeseen, mukaan luettuna mahdollisuus rekisteröityä kansalaisyhteiskunnan järjestön kautta, ja täydellinen ja ajantasainen syntymä-, avioliitto- ja kuolinrekisteri kaikille romanikansalaisille, sekä hallinnollisten asiakirjojen myöntämiseen liittyvän syrjinnän torjuminen

| — | terveyden alalla vallitsevan epätasa-arvon torjuminen siten, että tarjotaan yhdenvertaiset mahdollisuudet laadukkaaseen terveydenhoitoon ja terveyden edistämiseen erityisesti terveydellisen epätasa-arvon vähentämiseksi ja siten, että etusijalle asetetaan haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät kuten naiset, lapset, vanhukset ja vammaiset henkilöt |
| --- | --- |

—

terveyden alalla vallitsevan epätasa-arvon torjuminen siten, että tarjotaan yhdenvertaiset mahdollisuudet laadukkaaseen terveydenhoitoon ja terveyden edistämiseen erityisesti terveydellisen epätasa-arvon vähentämiseksi ja siten, että etusijalle asetetaan haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät kuten naiset, lapset, vanhukset ja vammaiset henkilöt

| — | romanien kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen, mukaan luettuina valmiuksien luominen ja hallinnollisen kapasiteetin vahvistaminen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, sekä romanien yhteiskunnallisen ja poliittisen osallistumisen kannustaminen |
| --- | --- |

—

romanien kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen, mukaan luettuina valmiuksien luominen ja hallinnollisen kapasiteetin vahvistaminen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, sekä romanien yhteiskunnallisen ja poliittisen osallistumisen kannustaminen

| — | aktiivisen kansalaisuuden edistäminen, romanien ottaminen mukaan kaikilla julkisen ja poliittisen elämän alueilla ja heidän edustuksensa lisääminen kaikissa paikallisissa, kansallisissa ja EU:n toimielimissä ja vaaleilla valituissa elimissä |
| --- | --- |

—

aktiivisen kansalaisuuden edistäminen, romanien ottaminen mukaan kaikilla julkisen ja poliittisen elämän alueilla ja heidän edustuksensa lisääminen kaikissa paikallisissa, kansallisissa ja EU:n toimielimissä ja vaaleilla valituissa elimissä

| — | laajentumis- ja naapuruusulottuvuuden käyttöönotto strategiassa siten, että vaaditaan romanien tilanteen parantamista jäsenyyttä hakeneissa maissa ja mahdollisissa ehdokasvaltioissa sekä Euroopan naapuruuspolitiikkaan osallistuvissa maissa; lisäksi tällä alalla saavutettava edistys on asetettava etusijalle vuosittaisissa edistymiskertomuksissa ja EU:n naapurimaita koskevissa kertomuksissa |
| --- | --- |

—

laajentumis- ja naapuruusulottuvuuden käyttöönotto strategiassa siten, että vaaditaan romanien tilanteen parantamista jäsenyyttä hakeneissa maissa ja mahdollisissa ehdokasvaltioissa sekä Euroopan naapuruuspolitiikkaan osallistuvissa maissa; lisäksi tällä alalla saavutettava edistys on asetettava etusijalle vuosittaisissa edistymiskertomuksissa ja EU:n naapurimaita koskevissa kertomuksissa

| — | kulttuurin kunnioittamisen ja säilyttämisen varmistaminen |
| --- | --- |

—

kulttuurin kunnioittamisen ja säilyttämisen varmistaminen

| — | sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen varmistaminen huolehtimalla romaninaisten erityistarpeista ottamalla heidät samalla mukaan politiikan kehittämistyöhön; lapsiavioliittokäytännöstä luopuminen, |
| --- | --- |

—

sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen varmistaminen huolehtimalla romaninaisten erityistarpeista ottamalla heidät samalla mukaan politiikan kehittämistyöhön; lapsiavioliittokäytännöstä luopuminen,

| — | romanien palautusten estäminen maihin, joissa he voivat joutua kidutuksen tai muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen kohteeksi; |
| --- | --- |

—

romanien palautusten estäminen maihin, joissa he voivat joutua kidutuksen tai muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen kohteeksi;

| 5. | korostaa, että erilaisissa oloissa elävien romaniyhteisöjen ohjelmat ja erityistarpeisiin mukautetut monitahoiset ohjelmat ovat ratkaisevan tärkeitä ja että tässä yhteydessä romaneille on järjestettävä paikalla tarjottavia räätälöityjä palveluja; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että erilaisissa oloissa elävien romaniyhteisöjen ohjelmat ja erityistarpeisiin mukautetut monitahoiset ohjelmat ovat ratkaisevan tärkeitä ja että tässä yhteydessä romaneille on järjestettävä paikalla tarjottavia räätälöityjä palveluja;

| 6. | muistuttaa, että riittävä tulotuki, osallisuutta edistävät työmarkkinat ja laadukkaiden palveluiden käyttömahdollisuus ovat suosituksessa 2008/867/EY esitetyn aktiivisen osallisuutta koskevan strategian peruspilareita; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että riittävä tulotuki, osallisuutta edistävät työmarkkinat ja laadukkaiden palveluiden käyttömahdollisuus ovat suosituksessa 2008/867/EY esitetyn aktiivisen osallisuutta koskevan strategian peruspilareita;

| 7. | korostaa, että tasapuolisten mahdollisuuksien, mahdollisuuden osallistua täysimääräisesti yhteiskunnan toimintaan ja tulevan syrjimättömyyden varmistaminen edellyttää sosiaaliapua, asianmukaista asuntotilannetta ja vaatetusta, laadukkaiden varhaiskehitystä tukevien ohjelmien saatavuutta ja erottelematonta, laadukasta koulutusta, jota annetaan osallistavan ilmapiirin vallitessa ja jossa vanhempien halutaan olevan osallisina; painottaa tarvetta torjua poissaoloa koulusta ja koulun varhaista keskeyttämistä sekä myöntää avustuksia ja taloudellista tukea; korostaa, että aikuisille tarjottavat koulutusmahdollisuudet ja työtuen muodot ovat ratkaisevan tärkeitä romanien palvelukseen ottamisen ja työelämässä pysymisen tukemiseksi, jotta vältetään sosiaalisen syrjäytymisen lisääntyminen; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että tasapuolisten mahdollisuuksien, mahdollisuuden osallistua täysimääräisesti yhteiskunnan toimintaan ja tulevan syrjimättömyyden varmistaminen edellyttää sosiaaliapua, asianmukaista asuntotilannetta ja vaatetusta, laadukkaiden varhaiskehitystä tukevien ohjelmien saatavuutta ja erottelematonta, laadukasta koulutusta, jota annetaan osallistavan ilmapiirin vallitessa ja jossa vanhempien halutaan olevan osallisina; painottaa tarvetta torjua poissaoloa koulusta ja koulun varhaista keskeyttämistä sekä myöntää avustuksia ja taloudellista tukea; korostaa, että aikuisille tarjottavat koulutusmahdollisuudet ja työtuen muodot ovat ratkaisevan tärkeitä romanien palvelukseen ottamisen ja työelämässä pysymisen tukemiseksi, jotta vältetään sosiaalisen syrjäytymisen lisääntyminen;

| 8. | korostaa syrjäytymisen ehkäisyä jo varhaislapsuudesta alkaen, siten että heti lapsen synnyttyä huolehditaan lapsen kirjaamisesta väestörekisteriin niin, että hänen kansallisuutensa tunnustetaan ja hän tulee kaikkien yhteiskunnan palvelujen piiriin; katsoo erityisesti, että romanilapsille tulee turvata laadukkaat varhaiskasvatuspalvelut ja heidän koulunkäyntiään tulee tukea erityistoimin; |
| --- | --- |

8.

korostaa syrjäytymisen ehkäisyä jo varhaislapsuudesta alkaen, siten että heti lapsen synnyttyä huolehditaan lapsen kirjaamisesta väestörekisteriin niin, että hänen kansallisuutensa tunnustetaan ja hän tulee kaikkien yhteiskunnan palvelujen piiriin; katsoo erityisesti, että romanilapsille tulee turvata laadukkaat varhaiskasvatuspalvelut ja heidän koulunkäyntiään tulee tukea erityistoimin;

| 9. | muistuttaa romanien, erityisesti naisten ja tyttöjen, kohtaamista haasteista, joita aiheuttavat äärimmäinen köyhyys, syrjintä ja syrjäytyminen ja jotka johtavat siihen, että heillä ei ole mahdollisuutta saada korkeaa koulutusta, työtä tai sosiaalipalveluita; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan romaninaisten ja -tyttöjen erityistarpeet huomioon noudattamalla tasa-arvonäkökulmaa kaikissa romanien osallistamista koskevissa politiikoissa ja suojelemaan erityisen suojattomia ryhmiä; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa romanien, erityisesti naisten ja tyttöjen, kohtaamista haasteista, joita aiheuttavat äärimmäinen köyhyys, syrjintä ja syrjäytyminen ja jotka johtavat siihen, että heillä ei ole mahdollisuutta saada korkeaa koulutusta, työtä tai sosiaalipalveluita; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan romaninaisten ja -tyttöjen erityistarpeet huomioon noudattamalla tasa-arvonäkökulmaa kaikissa romanien osallistamista koskevissa politiikoissa ja suojelemaan erityisen suojattomia ryhmiä;

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään konkreettisiin toimenpiteisiin, jotta ne tiedottaisivat kansalaisilleen romanien aikaisemmasta ja nykyisestä tilanteesta käyttämällä muun muassa perusoikeusviraston raportteja lähdeaineistona tätä tarkoitusta varten; |
| --- | --- |

10.

kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään konkreettisiin toimenpiteisiin, jotta ne tiedottaisivat kansalaisilleen romanien aikaisemmasta ja nykyisestä tilanteesta käyttämällä muun muassa perusoikeusviraston raportteja lähdeaineistona tätä tarkoitusta varten;

| 11. | korostaa, että romanien osallistamista koskevaan EU:n strategiaan olisi myös sisällytettävä toimenpiteitä, joilla varmistetaan romanien tilanteen seuranta heidän sosiaalisiin perusoikeuksiinsa, tasa-arvoon, syrjimättömyyteen ja vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa liittyvien periaatteiden kunnioittamisen ja edistämisen osalta; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että romanien osallistamista koskevaan EU:n strategiaan olisi myös sisällytettävä toimenpiteitä, joilla varmistetaan romanien tilanteen seuranta heidän sosiaalisiin perusoikeuksiinsa, tasa-arvoon, syrjimättömyyteen ja vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa liittyvien periaatteiden kunnioittamisen ja edistämisen osalta;

| 12. | korostaa, että romaniväestön oikeus laadukkaaseen perus- ja ammattikoulutukseen, heidän kulttuurinsa, arvojensa ja kulttuuriperintönsä jakaminen ja ymmärtäminen, heidän osallistumisensa yhdistyksiin ja heidän yhteisönsä parempi edustus ovat olennaisia tekijöitä kokonaisvaltaisessa tavassa panna täytäntöön jäsenvaltioiden ja EU:n strategiat, joilla pyritään romanien osallistamiseen ja yhteiskuntaan osallistumiseen; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että romaniväestön oikeus laadukkaaseen perus- ja ammattikoulutukseen, heidän kulttuurinsa, arvojensa ja kulttuuriperintönsä jakaminen ja ymmärtäminen, heidän osallistumisensa yhdistyksiin ja heidän yhteisönsä parempi edustus ovat olennaisia tekijöitä kokonaisvaltaisessa tavassa panna täytäntöön jäsenvaltioiden ja EU:n strategiat, joilla pyritään romanien osallistamiseen ja yhteiskuntaan osallistumiseen;

| 13. | korostaa, että laadukas perus- ja ammattikoulutus vaikuttavat yksilön tulevaisuuteen henkilökohtaisella tasolla ja työelämässä ja että siksi on olennaisen tärkeää turvata yhdenvertaiset mahdollisuudet osallistua tehokkaisiin koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmiin ilman minkäänlaista syrjintää tai erottelua; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että laadukas perus- ja ammattikoulutus vaikuttavat yksilön tulevaisuuteen henkilökohtaisella tasolla ja työelämässä ja että siksi on olennaisen tärkeää turvata yhdenvertaiset mahdollisuudet osallistua tehokkaisiin koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmiin ilman minkäänlaista syrjintää tai erottelua;

| 14. | korostaa, että strategian hyväksymisen ja sen täytäntöönpanon valvonnan on oltava avointa siten, että ensisijainen vastuu on demokraattisesti vastuunalaisilla ministereillä neuvostossa, ja korostaa, että strategian ei millään tavalla pitäisi olla EU:ta jakava eikä se saisi luoda hajaannusta jäsenvaltioiden välille, vaan sen pitäisi päinvastoin edistää Euroopan yhdentymistä; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että strategian hyväksymisen ja sen täytäntöönpanon valvonnan on oltava avointa siten, että ensisijainen vastuu on demokraattisesti vastuunalaisilla ministereillä neuvostossa, ja korostaa, että strategian ei millään tavalla pitäisi olla EU:ta jakava eikä se saisi luoda hajaannusta jäsenvaltioiden välille, vaan sen pitäisi päinvastoin edistää Euroopan yhdentymistä;

| 15. | pitää hyvin tärkeänä, että yksittäisille jäsenvaltiolle varattuja varoja käytetään oikealla tavalla strategian mukaisilla ensisijaisilla aloilla; |
| --- | --- |

15.

pitää hyvin tärkeänä, että yksittäisille jäsenvaltiolle varattuja varoja käytetään oikealla tavalla strategian mukaisilla ensisijaisilla aloilla;

| 16. | korostaa, että on arvioitava ja mitattava strategian tavoitteiden saavuttamisastetta, jotta voidaan ottaa käyttöön perusteita tuen myöntämiseksi järjestelmää noudattaville jäsenvaltioille ja seuraamusten määräämiseksi sääntöjen noudattamatta jättämisestä; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että on arvioitava ja mitattava strategian tavoitteiden saavuttamisastetta, jotta voidaan ottaa käyttöön perusteita tuen myöntämiseksi järjestelmää noudattaville jäsenvaltioille ja seuraamusten määräämiseksi sääntöjen noudattamatta jättämisestä;

| 17. | kehottaa komissiota:






  — | omaksumaan johtavan aseman strategian painopistealueiden edistymiseen ja sen tavoitteiden täyttymiseen liittyvässä strategisessa koordinoinnissa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen |
| --- | --- | --- |

17.

kehottaa komissiota:

—

omaksumaan johtavan aseman strategian painopistealueiden edistymiseen ja sen tavoitteiden täyttymiseen liittyvässä strategisessa koordinoinnissa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen

| — | perustamaan pysyvänä elimenä toimivan työryhmän, joka ottaa vastuun valvonnasta, yhteensovittamisesta, seurannasta, raportoinnista, arvioinnista, täytäntöönpanon helpottamisesta, valtavirtaistamisesta ja tarkastelusta ja joka tyydyttää tarpeen itsenäisestä monialaisesta ”ulkopuolisesta mahdollistajasta”, joka voi arvioida ja saattaa tasapainoon erilaiset kansalliset ja alakohtaiset edut kaikkien kannalta hyväksyttävällä tavalla |
| --- | --- |

—

perustamaan pysyvänä elimenä toimivan työryhmän, joka ottaa vastuun valvonnasta, yhteensovittamisesta, seurannasta, raportoinnista, arvioinnista, täytäntöönpanon helpottamisesta, valtavirtaistamisesta ja tarkastelusta ja joka tyydyttää tarpeen itsenäisestä monialaisesta ”ulkopuolisesta mahdollistajasta”, joka voi arvioida ja saattaa tasapainoon erilaiset kansalliset ja alakohtaiset edut kaikkien kannalta hyväksyttävällä tavalla

| — | tarkistamaan ja päivittämään strategiaa tarvittaessa säännöllisesti ja hankkimaan Euroopan parlamentilta ja neuvostolta hyväksynnän tehdyille muutoksille |
| --- | --- |

—

tarkistamaan ja päivittämään strategiaa tarvittaessa säännöllisesti ja hankkimaan Euroopan parlamentilta ja neuvostolta hyväksynnän tehdyille muutoksille

| — | ottamaan strategian painopistealueet ja tavoitteet huomioon kaikissa relevanteissa politiikka-aloitteissa ja ohjelmasuunnittelussa EU:n tasolla |
| --- | --- |

—

ottamaan strategian painopistealueet ja tavoitteet huomioon kaikissa relevanteissa politiikka-aloitteissa ja ohjelmasuunnittelussa EU:n tasolla

| — | raportoimaan strategian ja kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanosta ja edistymisestä sekä tulosten, myös vertailuarvojen ja indikaattorien, arvioinnista sekä pitämään neuvoston ja parlamentin ajan tasalla vuotuiselta pohjalta kiinnittäen huomiota siihen, että politiikan vaikuttavuudesta ja jälkikäteisarvioinnista on tehtävä pitkäaikaisen tuen ehto |
| --- | --- |

—

raportoimaan strategian ja kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanosta ja edistymisestä sekä tulosten, myös vertailuarvojen ja indikaattorien, arvioinnista sekä pitämään neuvoston ja parlamentin ajan tasalla vuotuiselta pohjalta kiinnittäen huomiota siihen, että politiikan vaikuttavuudesta ja jälkikäteisarvioinnista on tehtävä pitkäaikaisen tuen ehto

| — | varmistamaan tarvittavien tilastotietojen keräämisen ja levittämisen sekä paikallisesti muotoutuneiden hyvien käytäntöjen vakiinnuttamisen ja tehostamisen |
| --- | --- |

—

varmistamaan tarvittavien tilastotietojen keräämisen ja levittämisen sekä paikallisesti muotoutuneiden hyvien käytäntöjen vakiinnuttamisen ja tehostamisen

| — | vahvistamaan, ovatko kansalliset suunnitelmat yhdenmukaisia EU:n strategian kanssa |
| --- | --- |

—

vahvistamaan, ovatko kansalliset suunnitelmat yhdenmukaisia EU:n strategian kanssa

| — | muuttamaan ristiinrahoitusta koskevaa sääntelykehystä, vähentämään byrokraattista rasitusta, yksinkertaistamaan ja nopeuttamaan EU-varoja koskevia menettelyjä ja edellyttämään jäsenvaltioilta yksinkertaisten ja normatiivisten rahoitusmenettelyjen käyttöön ottamista sekä yleiskattavan tuen hyödyntämistä |
| --- | --- |

—

muuttamaan ristiinrahoitusta koskevaa sääntelykehystä, vähentämään byrokraattista rasitusta, yksinkertaistamaan ja nopeuttamaan EU-varoja koskevia menettelyjä ja edellyttämään jäsenvaltioilta yksinkertaisten ja normatiivisten rahoitusmenettelyjen käyttöön ottamista sekä yleiskattavan tuen hyödyntämistä

| — | ottamaan vaiheittain käyttöön pakolliset institutionaaliset takeet syrjinnän ja erottelun vastaisten toimien valtavirtaistamisesta direktiivit 2000/43/EY ja 2004/113/EY huomioon ottaen sekä seuraamaan toimien täytäntöönpanoa ja torjumaan leimautumista |
| --- | --- |

—

ottamaan vaiheittain käyttöön pakolliset institutionaaliset takeet syrjinnän ja erottelun vastaisten toimien valtavirtaistamisesta direktiivit 2000/43/EY ja 2004/113/EY huomioon ottaen sekä seuraamaan toimien täytäntöönpanoa ja torjumaan leimautumista

| — | varmistamaan, että kyseisten sidosryhmien ja kaikkien tasojen romaniyhteisöjen osallistumisen kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa Euroopan romanifoorumin kautta sekä tekemään yhteistyötä muiden toimielinten, jäsenvaltioiden, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansainvälisten rahoituslaitosten, monikansallisten suunnitteluelinten ja hallitusten välisten järjestöjen sekä kansalaisjärjestöjen ja hallitusten välisten tahojen kanssa; panee merkille, että on välttämätöntä parantaa asianomaisten toimijoiden ja verkkojen koordinointia ja niiden välistä yhteistyötä, jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja lisätä toimien vastavuoroisesti vahvistavia vaikutuksia kentällä ja estää sidosryhmien verkkojen määrän kasvusta aiheutuva toimien päällekkäisyyden riski sekä toimien ristiriitaisuus; |
| --- | --- |

—

varmistamaan, että kyseisten sidosryhmien ja kaikkien tasojen romaniyhteisöjen osallistumisen kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa Euroopan romanifoorumin kautta sekä tekemään yhteistyötä muiden toimielinten, jäsenvaltioiden, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansainvälisten rahoituslaitosten, monikansallisten suunnitteluelinten ja hallitusten välisten järjestöjen sekä kansalaisjärjestöjen ja hallitusten välisten tahojen kanssa; panee merkille, että on välttämätöntä parantaa asianomaisten toimijoiden ja verkkojen koordinointia ja niiden välistä yhteistyötä, jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja lisätä toimien vastavuoroisesti vahvistavia vaikutuksia kentällä ja estää sidosryhmien verkkojen määrän kasvusta aiheutuva toimien päällekkäisyyden riski sekä toimien ristiriitaisuus;

| 18. | muistuttaa, että romanien osallistamista koskevan EU-strategian edistäminen on erityisesti komission vastuulla, mutta kyseinen strategia on pantava täytäntöön paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että romanien osallistamista koskevan EU-strategian edistäminen on erityisesti komission vastuulla, mutta kyseinen strategia on pantava täytäntöön paikallisella tasolla;

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään nykyisiä EU:n strategioita ja välineitä romanien yhteiskunnallis-taloudellisen osallistamisen varmistamiseksi sekä laatimaan ja panemaan täytäntöön kaikki asiaa koskevat politiikat ottamalla tarvittaessa huomioon romanien osallisuutta koskevat yhteiset perusperiaatteet; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään nykyisiä EU:n strategioita ja välineitä romanien yhteiskunnallis-taloudellisen osallistamisen varmistamiseksi sekä laatimaan ja panemaan täytäntöön kaikki asiaa koskevat politiikat ottamalla tarvittaessa huomioon romanien osallisuutta koskevat yhteiset perusperiaatteet;

| 20. | katsoo, että entistä tiiviimpi yhteistyö romaniyhteisön johtajien, paikallisviranomaisten ja EU:n elinten välillä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan määritellä romaniväestön yhteiskunnallis-taloudellista osallistamista koskevat EU:hun ja jäsenvaltioihin kohdistuvat tärkeimmät haasteet ja niiden ratkaisut; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että entistä tiiviimpi yhteistyö romaniyhteisön johtajien, paikallisviranomaisten ja EU:n elinten välillä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan määritellä romaniväestön yhteiskunnallis-taloudellista osallistamista koskevat EU:hun ja jäsenvaltioihin kohdistuvat tärkeimmät haasteet ja niiden ratkaisut;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että päättävillä elimillä on tarvittavat valtuudet varmistaakseen monitahoisen ja kehitykseen keskittyvän EU-rahoituksen saannin hyvien paikallisten aloitteiden tukemiseksi ja romanien erilaisiin paikallisiin tarpeisiin vastaamiseksi; korostaa, että on tärkeää tunnistaa romanien integroitumista koskevat parhaat käytännöt ja vaihtaa niitä ja lisätä menestystarinoiden näkyvyyttä; kehottaa myös kehittämään institutionaalisia valmiuksia antaa tarvittavaa (hallinnollista ja projektinhallintaan liittyvää) tukea paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että päättävillä elimillä on tarvittavat valtuudet varmistaakseen monitahoisen ja kehitykseen keskittyvän EU-rahoituksen saannin hyvien paikallisten aloitteiden tukemiseksi ja romanien erilaisiin paikallisiin tarpeisiin vastaamiseksi; korostaa, että on tärkeää tunnistaa romanien integroitumista koskevat parhaat käytännöt ja vaihtaa niitä ja lisätä menestystarinoiden näkyvyyttä; kehottaa myös kehittämään institutionaalisia valmiuksia antaa tarvittavaa (hallinnollista ja projektinhallintaan liittyvää) tukea paikallisella tasolla;

| 22. | katsoo, että romanijärjestöjen ja muiden järjestöjen, alue- ja paikallisviranomaisten ja kansallisten viranomaisten sekä EU:n elinten olisi toteutettava yhteisiä toimia ja kannettava vastuuta koko prosessissa hyödyntämällä parhaita käytäntöjä ja jo olemassa olevia jäsenvaltioiden keräämiä laajoja tietokantoja sekä romanien osallistamisen vuosikymmenen ensimmäisen jakson aikana saatuja kokemuksia; painottaa, että on tärkeää järjestää tietoisuutta lisääviä kampanjoita erityisesti alueilla, joilla on merkittäviä romaniyhteisöjä; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että romanijärjestöjen ja muiden järjestöjen, alue- ja paikallisviranomaisten ja kansallisten viranomaisten sekä EU:n elinten olisi toteutettava yhteisiä toimia ja kannettava vastuuta koko prosessissa hyödyntämällä parhaita käytäntöjä ja jo olemassa olevia jäsenvaltioiden keräämiä laajoja tietokantoja sekä romanien osallistamisen vuosikymmenen ensimmäisen jakson aikana saatuja kokemuksia; painottaa, että on tärkeää järjestää tietoisuutta lisääviä kampanjoita erityisesti alueilla, joilla on merkittäviä romaniyhteisöjä;

| 23. | katsoo, että romanien yhteiskunnallinen osallistaminen ei ole mahdollista luomatta ja lujittamatta heidän etujensa ajamista, poliittinen päätöksenteko mukaan luettuna, ja heidän siviiliaktiivisuuttaan kansalaisjärjestöissä kansallisella tasolla ja Euroopan tasolla; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että romanien yhteiskunnallinen osallistaminen ei ole mahdollista luomatta ja lujittamatta heidän etujensa ajamista, poliittinen päätöksenteko mukaan luettuna, ja heidän siviiliaktiivisuuttaan kansalaisjärjestöissä kansallisella tasolla ja Euroopan tasolla;

| 24. | kehottaa painokkaasti EU:n elimiä ottamaan kansallisen tason entistä enemmän mukaan kuulemisiin ja päätöksentekomekanismeihin, jotta saadaan aikaan tuleva strategia, joka voi olla hyödyksi kaikille asianosaisille; kiinnittää komission ja jäsenvaltioiden huomion myös siihen tosiseikkaan, että romanien osallistamispolitiikkaa on suunniteltava, kehitettävä, toteutettava ja arvioitava yhteistyössä paikallisten ja alueellisten viranomaisten, romaniryhmien ja muiden väestöryhmien, kansalaisyhteiskunnan edustajien ja järjestöjen ja alueiden komitean ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta politiikan hyväksyttävyys ja tehokkuus kohenisivat; |
| --- | --- |

24.

kehottaa painokkaasti EU:n elimiä ottamaan kansallisen tason entistä enemmän mukaan kuulemisiin ja päätöksentekomekanismeihin, jotta saadaan aikaan tuleva strategia, joka voi olla hyödyksi kaikille asianosaisille; kiinnittää komission ja jäsenvaltioiden huomion myös siihen tosiseikkaan, että romanien osallistamispolitiikkaa on suunniteltava, kehitettävä, toteutettava ja arvioitava yhteistyössä paikallisten ja alueellisten viranomaisten, romaniryhmien ja muiden väestöryhmien, kansalaisyhteiskunnan edustajien ja järjestöjen ja alueiden komitean ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta politiikan hyväksyttävyys ja tehokkuus kohenisivat;

| 25. | kehottaa komissiota keräämään ja levittämään tietoa jäsenvaltioissa saaduista kokemuksista ja toteutetuista toimista erityisesti koulutuksen ja kulttuurin aloilla; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota keräämään ja levittämään tietoa jäsenvaltioissa saaduista kokemuksista ja toteutetuista toimista erityisesti koulutuksen ja kulttuurin aloilla;

| 26. | kehottaa tukemaan tehokkaammin romanien integroimiseen tarkoitettuun unionin rahoitukseen oikeutettujen hankkeiden vetäjiä luomalla foorumeja tiedonjakoa, tiedon analysoimista ja hyvien käytänteiden vaihtamista varten; |
| --- | --- |

26.

kehottaa tukemaan tehokkaammin romanien integroimiseen tarkoitettuun unionin rahoitukseen oikeutettujen hankkeiden vetäjiä luomalla foorumeja tiedonjakoa, tiedon analysoimista ja hyvien käytänteiden vaihtamista varten;

| 27. | huomauttaa, että ratkaisu piilee osittain jäsenvaltioiden tinkimättömässä sitoutumisessa tehokkaan tuen tarjoamiseen hankkeiden vetäjille ja että jäsenvaltioiden tehtävänä on yhdessä komission kanssa rohkaista paikallisviranomaisia valitsemaan romanien integroimiseen tähtääviä hankkeita; |
| --- | --- |

27.

huomauttaa, että ratkaisu piilee osittain jäsenvaltioiden tinkimättömässä sitoutumisessa tehokkaan tuen tarjoamiseen hankkeiden vetäjille ja että jäsenvaltioiden tehtävänä on yhdessä komission kanssa rohkaista paikallisviranomaisia valitsemaan romanien integroimiseen tähtääviä hankkeita;

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään köyhyyden vähentämisen monialaisen strategian, jossa otetaan huomioon, että romani- ja valtaväestön rinnakkaiselo on yleensä arkaluonteinen asia, koska molemmat kärsivät työttömyydestä, köyhyydestä ja syrjäytymisestä; korostaa sellaisten kannustavien toimien merkitystä, joilla vähävaraisia kannustetaan konkreettisten etujen avulla siirtymään työmarkkinoille sosiaaliavun ja mahdollisen harmaan talouden työpaikkojen varassa elämisen sijasta; korostaa, että keskinäistä ymmärrystä ja suvaitsevaisuutta edistävät ohjelmat ovat äärimmäisen tärkeitä; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään köyhyyden vähentämisen monialaisen strategian, jossa otetaan huomioon, että romani- ja valtaväestön rinnakkaiselo on yleensä arkaluonteinen asia, koska molemmat kärsivät työttömyydestä, köyhyydestä ja syrjäytymisestä; korostaa sellaisten kannustavien toimien merkitystä, joilla vähävaraisia kannustetaan konkreettisten etujen avulla siirtymään työmarkkinoille sosiaaliavun ja mahdollisen harmaan talouden työpaikkojen varassa elämisen sijasta; korostaa, että keskinäistä ymmärrystä ja suvaitsevaisuutta edistävät ohjelmat ovat äärimmäisen tärkeitä;

| 29. | kehottaa komissiota sisällyttämään strategiaan laajentumisulottuvuuden kehittämällä koehankkeita ehdokasvaltioissa ja mahdollisissa ehdokasvaltioissa, mikä takaa kansallisten toimintasuunnitelmien kehittämisen EU:n strategiaa vastaavalla tavalla; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota sisällyttämään strategiaan laajentumisulottuvuuden kehittämällä koehankkeita ehdokasvaltioissa ja mahdollisissa ehdokasvaltioissa, mikä takaa kansallisten toimintasuunnitelmien kehittämisen EU:n strategiaa vastaavalla tavalla;

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita nimittämään strategian avointa ja tehokasta täytäntöönpanoa varten korkean tason virkamiehen tai hallintoelimen toimimaan ”kansallisena yhteyspisteenä”, jolla on toimeenpanovalta ja joka vastaa strategian koordinoinnista, seurannasta, valtavirtaistamisesta ja täytäntöönpanosta kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla niin, että varmistetaan byrokratian väheneminen minimiin ja varojen tehokas hallinnointi ja valvonta sekä raportoinnin avoimuus; |
| --- | --- |

30.

kehottaa jäsenvaltioita nimittämään strategian avointa ja tehokasta täytäntöönpanoa varten korkean tason virkamiehen tai hallintoelimen toimimaan ”kansallisena yhteyspisteenä”, jolla on toimeenpanovalta ja joka vastaa strategian koordinoinnista, seurannasta, valtavirtaistamisesta ja täytäntöönpanosta kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla niin, että varmistetaan byrokratian väheneminen minimiin ja varojen tehokas hallinnointi ja valvonta sekä raportoinnin avoimuus;

| 31. | kehottaa jäsenvaltioiden opetusministeriöitä ja komissiota perustamaan innovatiivisia ja joustavia stipendejä lahjakkuuksien tukemiseksi sekä lisäämään nykyisten stipendien ja ohjelmien tukemista; |
| --- | --- |

31.

kehottaa jäsenvaltioiden opetusministeriöitä ja komissiota perustamaan innovatiivisia ja joustavia stipendejä lahjakkuuksien tukemiseksi sekä lisäämään nykyisten stipendien ja ohjelmien tukemista;

| 32. | kehottaa komissiota ja neuvostoa omaksumaan ”Laekenin indikaattoreiden” parannetut ja täsmennetyt komponentit sosiaalisen ja alueellisen syrjäytymisen mittaamisessa sekä edistymisen arvioimiseksi; korostaa, että ”Laekenin indikaattoreiden” horisontaalinen jako on ulotettava myös pienimpiin tilastollis-hallinnollisiin yksiköihin (LAU 1 ja LAU 2); toteaa lisäksi, että ”Laekenin indikaattoreita” voitaisiin lisätä erityisesti sosiaalista ulottuvuutta koskeviin tuleviin koheesiopoliittisiin indikaattoreihin; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota ja neuvostoa omaksumaan ”Laekenin indikaattoreiden” parannetut ja täsmennetyt komponentit sosiaalisen ja alueellisen syrjäytymisen mittaamisessa sekä edistymisen arvioimiseksi; korostaa, että ”Laekenin indikaattoreiden” horisontaalinen jako on ulotettava myös pienimpiin tilastollis-hallinnollisiin yksiköihin (LAU 1 ja LAU 2); toteaa lisäksi, että ”Laekenin indikaattoreita” voitaisiin lisätä erityisesti sosiaalista ulottuvuutta koskeviin tuleviin koheesiopoliittisiin indikaattoreihin;

| 33. | kehottaa komissiota täydentämään indikaattoreita tavoitteiden ja vertailuarvojen järjestelmällä, jotta saataisiin aikaan todellinen poliittinen sitoutuminen edistykseen; painottaa lisäksi, että eriteltyjen tietojen keräämisessä on edistyttävä pikaisesti, jotta voidaan mitata edistymistä tavoitteiden/vertailuarvojen/indikaattorien osalta ja kehittää näyttöön perustuvaa politiikkaa sekä parantaa tehokkuutta ja arviointia; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota täydentämään indikaattoreita tavoitteiden ja vertailuarvojen järjestelmällä, jotta saataisiin aikaan todellinen poliittinen sitoutuminen edistykseen; painottaa lisäksi, että eriteltyjen tietojen keräämisessä on edistyttävä pikaisesti, jotta voidaan mitata edistymistä tavoitteiden/vertailuarvojen/indikaattorien osalta ja kehittää näyttöön perustuvaa politiikkaa sekä parantaa tehokkuutta ja arviointia;

| 34. | edellyttää pikaisesti vertailuanalyysien, indikaattoreiden, riippumattoman seurannan ja vaikutustenarviointimekanismien kehittämistä parhaiden käytäntöjen avulla, jotta voidaan tukea ja arvioida ohjelmien tehokkuutta ja konkreettisia tuloksia sen sijaan, että vain tarkastettaisiin, että tukea saaneet hankkeet ovat täyttäneet muodolliset menettelyvaatimukset, ja edellyttää rahojen käytön tehokasta valvontaa niin, että rahat todella päätyvät romanien asuinolojen, terveydenhuollon, koulutuksen ja työllisyyden kohentamiseen; |
| --- | --- |

34.

edellyttää pikaisesti vertailuanalyysien, indikaattoreiden, riippumattoman seurannan ja vaikutustenarviointimekanismien kehittämistä parhaiden käytäntöjen avulla, jotta voidaan tukea ja arvioida ohjelmien tehokkuutta ja konkreettisia tuloksia sen sijaan, että vain tarkastettaisiin, että tukea saaneet hankkeet ovat täyttäneet muodolliset menettelyvaatimukset, ja edellyttää rahojen käytön tehokasta valvontaa niin, että rahat todella päätyvät romanien asuinolojen, terveydenhuollon, koulutuksen ja työllisyyden kohentamiseen;

| 35. | katsoo, että jäsenvaltioiden rakenteellinen yhteistyö nykyisen avoimen koordinointimenetelmän puitteissa työllisyyden ja sosiaalisen osallistamisen alalla on elintärkeää romanien täysimääräisen osallistamisen edistämiseksi, ja pyytää komissiota organisoimaan hyvien käytäntöjen ja kokemusten vaihtoa jäsenvaltioiden ja kaikkien romanikysymysten kanssa tekemisissä olevien tahojen välillä; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että jäsenvaltioiden rakenteellinen yhteistyö nykyisen avoimen koordinointimenetelmän puitteissa työllisyyden ja sosiaalisen osallistamisen alalla on elintärkeää romanien täysimääräisen osallistamisen edistämiseksi, ja pyytää komissiota organisoimaan hyvien käytäntöjen ja kokemusten vaihtoa jäsenvaltioiden ja kaikkien romanikysymysten kanssa tekemisissä olevien tahojen välillä;

| 36. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan aidosti sellaisten ajallisesti pidempien ja alueellisesti relevantimpien, päämäärähakuisempien ja enemmän kehitykseen keskittyvien, monitahoisempien, joustavampien ja kestävämpien ohjelmien käynnistämiseen, joissa keskitytään kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin mikroalueisiin ottaen huomioon niiden maantieteelliset, sosioekonomiset ja kulttuuriset taustatekijät ja joilla samalla reagoidaan kaupunki- ja maaseutualueiden köyhyyteen ja eroteltujen romanikortteleiden ongelmiin ja kiinnitetään erityistä huomiota kehnon asuntokannan (asunnoista puuttuu muun muassa juomavesi, lämmitys, sähkö ja viemäröinti) kohentamiseen sekä siihen, että perheet saavat tukea pystyäkseen ylläpitämään kohentuneita asumisolojaan, jotta varmistetaan, että tiettyjä tarkasti määriteltyjä tavoitteita varten myönnetyt varat päätyvät tehokkaasti niitä tarvitseville romaneille ja että ne tuovat pitkäaikaista helpotusta heidän elämäänsä; kehottaa komissiota myös seuraamaan hankkeiden tuloksia sen jälkeen, kun niiden saama rahoitus on loppunut; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan aidosti sellaisten ajallisesti pidempien ja alueellisesti relevantimpien, päämäärähakuisempien ja enemmän kehitykseen keskittyvien, monitahoisempien, joustavampien ja kestävämpien ohjelmien käynnistämiseen, joissa keskitytään kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin mikroalueisiin ottaen huomioon niiden maantieteelliset, sosioekonomiset ja kulttuuriset taustatekijät ja joilla samalla reagoidaan kaupunki- ja maaseutualueiden köyhyyteen ja eroteltujen romanikortteleiden ongelmiin ja kiinnitetään erityistä huomiota kehnon asuntokannan (asunnoista puuttuu muun muassa juomavesi, lämmitys, sähkö ja viemäröinti) kohentamiseen sekä siihen, että perheet saavat tukea pystyäkseen ylläpitämään kohentuneita asumisolojaan, jotta varmistetaan, että tiettyjä tarkasti määriteltyjä tavoitteita varten myönnetyt varat päätyvät tehokkaasti niitä tarvitseville romaneille ja että ne tuovat pitkäaikaista helpotusta heidän elämäänsä; kehottaa komissiota myös seuraamaan hankkeiden tuloksia sen jälkeen, kun niiden saama rahoitus on loppunut;

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan romanien taloudellisia mahdollisuuksia, yrittäjien mikroluottopalveluiden edistäminen mukaan luettuna; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään kokemuksia, joita on saatu menestyksekkäistä hankkeista, joista esimerkkinä on laittomien yritysten muuttaminen lailliseksi taloudelliseksi toiminnaksi asiantuntijoiden avulla; |
| --- | --- |

37.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan romanien taloudellisia mahdollisuuksia, yrittäjien mikroluottopalveluiden edistäminen mukaan luettuna; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään kokemuksia, joita on saatu menestyksekkäistä hankkeista, joista esimerkkinä on laittomien yritysten muuttaminen lailliseksi taloudelliseksi toiminnaksi asiantuntijoiden avulla;

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota laatimaan selkeitä politiikkoja romanien osallistamiseksi työmarkkinoilla sekä suunnittelemaan ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla torjutaan kielteisiä vaikutuksia, jotka johtuvat siitä, että riippuvuus sosiaaliturvajärjestelmästä on kestänyt kauan; |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota laatimaan selkeitä politiikkoja romanien osallistamiseksi työmarkkinoilla sekä suunnittelemaan ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla torjutaan kielteisiä vaikutuksia, jotka johtuvat siitä, että riippuvuus sosiaaliturvajärjestelmästä on kestänyt kauan;

| 39. | toteaa, että useimmat romanit tekevät pimeää työtä, ja ottaen huomioon tarpeen varmistaa sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys kehottaa jäsenvaltioita torjumaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa tehokkaasti tätä ilmiötä; |
| --- | --- |

39.

toteaa, että useimmat romanit tekevät pimeää työtä, ja ottaen huomioon tarpeen varmistaa sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys kehottaa jäsenvaltioita torjumaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa tehokkaasti tätä ilmiötä;

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan siihen, että julkiset toimijat kuten pk-yritykset ja mikroyritykset otetaan työllistettävyyteen liittyvissä kysymyksissä mukaan romaniväestön osallistamista koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

40.

kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan siihen, että julkiset toimijat kuten pk-yritykset ja mikroyritykset otetaan työllistettävyyteen liittyvissä kysymyksissä mukaan romaniväestön osallistamista koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanoon;

| 41. | korostaa, että pk-yrityksillä ja mikroyrityksillä voi olla tärkeä merkitys romanien osallistamisessa, ja kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä tätä päämäärää edistävien tahojen palkitsemiseksi; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että pk-yrityksillä ja mikroyrityksillä voi olla tärkeä merkitys romanien osallistamisessa, ja kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä tätä päämäärää edistävien tahojen palkitsemiseksi;

| 42. | uskoo, että romanien paremmat tulevaisuudennäkymät voidaan erityisesti työmarkkinoille pääsyn osalta turvata lisäämällä jäsenvaltioiden opetus- ja koulutusinvestointeja siten, että keskitytään erityisesti uusiin teknologioihin ja internetiin ja sisällytetään tähän kansainvälisen tiedeyhteisön, säätiöiden sekä koulutuksen ja sosiaalisen osallistamisen parissa alueellisella ja paikallisella tasolla työskentelevien kansalaisjärjestöjen suosittelemat toimenpiteet; |
| --- | --- |

42.

uskoo, että romanien paremmat tulevaisuudennäkymät voidaan erityisesti työmarkkinoille pääsyn osalta turvata lisäämällä jäsenvaltioiden opetus- ja koulutusinvestointeja siten, että keskitytään erityisesti uusiin teknologioihin ja internetiin ja sisällytetään tähän kansainvälisen tiedeyhteisön, säätiöiden sekä koulutuksen ja sosiaalisen osallistamisen parissa alueellisella ja paikallisella tasolla työskentelevien kansalaisjärjestöjen suosittelemat toimenpiteet;

| 43. | kehottaa komissiota laatimaan eurooppalaisen kriisikartan, jolla yksilöidään, mitataan ja arvioidaan ne EU:n mikroalueet, joilla köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen ja syrjintä kipeimmin koskettavat asukkaita, ja käyttämään laadinnassa ainakin seuraavia perusteita:






  — | työpaikkoihin pääsy |
| --- | --- | --- |

43.

kehottaa komissiota laatimaan eurooppalaisen kriisikartan, jolla yksilöidään, mitataan ja arvioidaan ne EU:n mikroalueet, joilla köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen ja syrjintä kipeimmin koskettavat asukkaita, ja käyttämään laadinnassa ainakin seuraavia perusteita:

—

työpaikkoihin pääsy

| — | etäisyys kaupunkien keskustoista tai ongelmallinen liiallinen keskittyminen kaupunkien keskustoihin |
| --- | --- |

—

etäisyys kaupunkien keskustoista tai ongelmallinen liiallinen keskittyminen kaupunkien keskustoihin

| — | korkea työttömyysaste |
| --- | --- |

—

korkea työttömyysaste

| — | riittämättömät julkiset palvelut |
| --- | --- |

—

riittämättömät julkiset palvelut

| — | epäasianmukaiset ympäristöolot |
| --- | --- |

—

epäasianmukaiset ympäristöolot

| — | lähellä sijaitsevien yritysten puute |
| --- | --- |

—

lähellä sijaitsevien yritysten puute

| — | asianmukaisen infrastruktuurin puute |
| --- | --- |

—

asianmukaisen infrastruktuurin puute

| — | alhainen tulotaso |
| --- | --- |

—

alhainen tulotaso

| — | alhainen koulutustaso |
| --- | --- |

—

alhainen koulutustaso

| — | vähäiset inhimilliset resurssit |
| --- | --- |

—

vähäiset inhimilliset resurssit

| — | heikko/kallis liikenneinfrastruktuuri |
| --- | --- |

—

heikko/kallis liikenneinfrastruktuuri

| — | sosiaaliset jännitteet, |
| --- | --- |

—

sosiaaliset jännitteet,

| — | paikallisen julkishallinnon kyky hallita köyhyyttä |
| --- | --- |

—

paikallisen julkishallinnon kyky hallita köyhyyttä

| — | vakavat ihmisoikeusloukkaukset, syrjintä, häädöt, karkotukset, rasismi ja romaniväestön ottaminen kohteeksi paikallisten tai alueellisten viranomaisten tai kolmansien osapuolten toimesta; |
| --- | --- |

—

vakavat ihmisoikeusloukkaukset, syrjintä, häädöt, karkotukset, rasismi ja romaniväestön ottaminen kohteeksi paikallisten tai alueellisten viranomaisten tai kolmansien osapuolten toimesta;

| 44. | pyytää jäsenvaltioita osallistumaan tietojen toimittamiseen romanien sosio-ekonomisista olosuhteista (erityisesti heidän koulutus-, terveys-, asumis- ja työllisyystilanteestaan) ja kehottaa kansainvälisiä järjestöjä (kuten ILO ja OECD) käsittelemään näitä kysymyksiä osana yleisiä selvityksiään ja auttamaan asettamaan erityistavoitteita, jotka koskevat esimerkiksi toisen ja kolmannen asteen koulutuksen suorittaneiden prosenttiosuutta romaniyhteisöstä, julkishallinnossa työskentelevien romanien tai sosiaalisen ja poliittisen elämän eri aloja edustavien romanien osuutta yhteisöstään, ja pyytää Euroopan komissiota tukemaan selkeän ja toteuttamiskelpoisen romanien osallistamista koskevan EU-strategian luomista näiden tietojen avulla; |
| --- | --- |

44.

pyytää jäsenvaltioita osallistumaan tietojen toimittamiseen romanien sosio-ekonomisista olosuhteista (erityisesti heidän koulutus-, terveys-, asumis- ja työllisyystilanteestaan) ja kehottaa kansainvälisiä järjestöjä (kuten ILO ja OECD) käsittelemään näitä kysymyksiä osana yleisiä selvityksiään ja auttamaan asettamaan erityistavoitteita, jotka koskevat esimerkiksi toisen ja kolmannen asteen koulutuksen suorittaneiden prosenttiosuutta romaniyhteisöstä, julkishallinnossa työskentelevien romanien tai sosiaalisen ja poliittisen elämän eri aloja edustavien romanien osuutta yhteisöstään, ja pyytää Euroopan komissiota tukemaan selkeän ja toteuttamiskelpoisen romanien osallistamista koskevan EU-strategian luomista näiden tietojen avulla;

| 45. | kehottaa siksi komissiota antamaan erityistä tukea ja myös rahallista tukea näille mikroalueille ja kehottaa kehittämään suoraan koehankkeita, joihin kuuluu sovittelijoiden osallistuminen Euroopan neuvoston ohjelmaa vastaavalla tavalla; kehottaa myös seuraamaan erityisesti strategian toteuttamisen kehitystä; |
| --- | --- |

45.

kehottaa siksi komissiota antamaan erityistä tukea ja myös rahallista tukea näille mikroalueille ja kehottaa kehittämään suoraan koehankkeita, joihin kuuluu sovittelijoiden osallistuminen Euroopan neuvoston ohjelmaa vastaavalla tavalla; kehottaa myös seuraamaan erityisesti strategian toteuttamisen kehitystä;

| 46. | kehottaa komissiota kannustamaan strategiassa jäsenvaltioita, asianomaisia kansainvälisiä ja eurooppalaisia elimiä, kansalaisjärjestöjä, romaniyhteisöjä, muita sidosryhmiä ja yleisöä käyttämään tähän vähemmistöön viitattaessa aina nimitystä ”romanit”; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota kannustamaan strategiassa jäsenvaltioita, asianomaisia kansainvälisiä ja eurooppalaisia elimiä, kansalaisjärjestöjä, romaniyhteisöjä, muita sidosryhmiä ja yleisöä käyttämään tähän vähemmistöön viitattaessa aina nimitystä ”romanit”;

| 47. | kehottaa komissiota ja neuvostoa varaamaan seuraavan rahoituskehyksen yhteydessä koheesiopolitiikasta erityistä rahoitusta tämän strategian tukemiseen luomalla suoritusvarauksen EU:n romanistrategiaa varten; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota ja neuvostoa varaamaan seuraavan rahoituskehyksen yhteydessä koheesiopolitiikasta erityistä rahoitusta tämän strategian tukemiseen luomalla suoritusvarauksen EU:n romanistrategiaa varten;

| 48. | katsoo, että EU:n varojen nykyinen käyttöaste on liian alhainen; kehottaa siksi komissiota analysoimaan tämän ilmiön syitä ja kehittämään tehokkaamman lähestymistavan EU:n varojen käytön seuraamiseen, erityisesti kun on kyse nimenomaisesti syrjäytyneiden ryhmien tukemiseen tarkoitetuista varoista; kehottaa ennen muuta pikaisesti keräämään tietosuojadirektiivit huomioon ottaen tietoja EU-varojen käytön tehokkuudesta, jotta voidaan kehittää näyttöön perustuvia politiikkoja; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että EU:n varojen nykyinen käyttöaste on liian alhainen; kehottaa siksi komissiota analysoimaan tämän ilmiön syitä ja kehittämään tehokkaamman lähestymistavan EU:n varojen käytön seuraamiseen, erityisesti kun on kyse nimenomaisesti syrjäytyneiden ryhmien tukemiseen tarkoitetuista varoista; kehottaa ennen muuta pikaisesti keräämään tietosuojadirektiivit huomioon ottaen tietoja EU-varojen käytön tehokkuudesta, jotta voidaan kehittää näyttöön perustuvia politiikkoja;

| 49. | korostaa, että romaniyhteisöjen sosiaalinen syrjäytyminen on erittäin vahvasti kytköksissä paikalliseen köyhyyteen ja syrjäytymiseen, ja että se keskittyy kehittymättömille mikroalueille, joilla ei missään tapauksessa ole taloudellisia resursseja EU:n tukiohjelmien yhteisrahoitukseen tukikelpoisuudestaan huolimatta ja joilla ei yleisesti ole rahoitustuen asianmukaisen hyödyntämisen edellyttämiä hallinnollisia valmiuksia ja henkilöresursseja; korostaa, että näillä usein alueiden sisäisillä syrjäisillä mikroalueilla tarvitaan erityistoimia ja byrokratian merkittävää yksinkertaistamista, jotta voidaan myöntää mahdollisimman paljon varoja koheesiopolitiikan puitteissa; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että romaniyhteisöjen sosiaalinen syrjäytyminen on erittäin vahvasti kytköksissä paikalliseen köyhyyteen ja syrjäytymiseen, ja että se keskittyy kehittymättömille mikroalueille, joilla ei missään tapauksessa ole taloudellisia resursseja EU:n tukiohjelmien yhteisrahoitukseen tukikelpoisuudestaan huolimatta ja joilla ei yleisesti ole rahoitustuen asianmukaisen hyödyntämisen edellyttämiä hallinnollisia valmiuksia ja henkilöresursseja; korostaa, että näillä usein alueiden sisäisillä syrjäisillä mikroalueilla tarvitaan erityistoimia ja byrokratian merkittävää yksinkertaistamista, jotta voidaan myöntää mahdollisimman paljon varoja koheesiopolitiikan puitteissa;

| 50. | katsoo, että lisäksi tarvitaan uusia säännöksiä rakennerahastojen varojen kohdentamisesta, jotta ehdoksi voidaan asettaa erottelun poistaminen ja julkisten palvelujen yhdenvertaisen saatavuuden takaaminen romaneille; katsoo, että paikallisella tasolla olisi laadittava myös yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja erottelun torjumista koskevia suunnitelmia, jotka perustuvat mitattavissa oleviin indikaattoreihin ja konkreettisiin toimiin; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että lisäksi tarvitaan uusia säännöksiä rakennerahastojen varojen kohdentamisesta, jotta ehdoksi voidaan asettaa erottelun poistaminen ja julkisten palvelujen yhdenvertaisen saatavuuden takaaminen romaneille; katsoo, että paikallisella tasolla olisi laadittava myös yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja erottelun torjumista koskevia suunnitelmia, jotka perustuvat mitattavissa oleviin indikaattoreihin ja konkreettisiin toimiin;

| 51. | kehottaa komissiota luomaan asianmukaiset välineet, joilla jäsenvaltioita opastetaan varmistamaan Euroopan sosiaalirahaston, Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston täydentävyys, ja kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään muita ohjelmia, kuten Progress-ohjelmaa, elinikäisen oppimisen ohjelmaa, kulttuuriohjelmaa (2007–2013) sekä terveysohjelmaa (2008–2013) romanien integraation edistämiseen; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota luomaan asianmukaiset välineet, joilla jäsenvaltioita opastetaan varmistamaan Euroopan sosiaalirahaston, Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston täydentävyys, ja kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään muita ohjelmia, kuten Progress-ohjelmaa, elinikäisen oppimisen ohjelmaa, kulttuuriohjelmaa (2007–2013) sekä terveysohjelmaa (2008–2013) romanien integraation edistämiseen;

| 52. | kehottaa antamaan EU:n kehittämistuesta vastaaville elimille valtuuksia romanityöryhmän valvonnassa ja seurannassa, jotta voidaan:






  — | varmistaa kehitykseen keskittyvä EU-rahoitustuki hyville paikallisille hankkeille |
| --- | --- | --- |

52.

kehottaa antamaan EU:n kehittämistuesta vastaaville elimille valtuuksia romanityöryhmän valvonnassa ja seurannassa, jotta voidaan:

—

varmistaa kehitykseen keskittyvä EU-rahoitustuki hyville paikallisille hankkeille

| — | tunnistaa varojen väärinkäyttö ja raportoida siitä ajoissa |
| --- | --- |

—

tunnistaa varojen väärinkäyttö ja raportoida siitä ajoissa

| — | tarkastella säännöllisesti varojen käytön ja odotettujen tulosten vastaavuutta ja vaikuttavuutta ottaen huomioon tarkoitukset, johon strategian varoja myönnetään |
| --- | --- |

—

tarkastella säännöllisesti varojen käytön ja odotettujen tulosten vastaavuutta ja vaikuttavuutta ottaen huomioon tarkoitukset, johon strategian varoja myönnetään

| — | toimia neuvonantajana siten että hyödynnetään monitahoista EU:n laajuista tietoa ja tarkastellaan muun muassa indikaattoreita ja vaikutusarviointeja ja |
| --- | --- |

—

toimia neuvonantajana siten että hyödynnetään monitahoista EU:n laajuista tietoa ja tarkastellaan muun muassa indikaattoreita ja vaikutusarviointeja ja

| — | tarjota kohdennettua tukea paikallisille aloitteille, hankkeille ja monitahoisille ohjelmille, jotka täyttävät parhaiten strategian tavoitteet ja tuottavat tehokkaita ratkaisuja romaniyhteisöjen konkreettisiin ongelmiin; |
| --- | --- |

—

tarjota kohdennettua tukea paikallisille aloitteille, hankkeille ja monitahoisille ohjelmille, jotka täyttävät parhaiten strategian tavoitteet ja tuottavat tehokkaita ratkaisuja romaniyhteisöjen konkreettisiin ongelmiin;

| 53. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan romaniyhteisöt mukaan ottavaa osallistavaa seurannan arviointia ja auttamaan sidosryhmien valmiuksien ja toisaalta ulkoisen asiantuntemuksen kehittämisessä, jotta saataisiin realistinen ja objektiivinen kuva eri toimien ja välineiden yleisestä onnistumisesta tai epäonnistumisesta; pyytää lisäksi komissiota antamaan parlamentille luettelon sellaisista romaniväestöä hyödyttävistä hankkeista, joita komissio on rahoittanut vuodesta 2000 lähtien, ja pyytää antamaan tietoja saavutetuista tuloksista; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan romaniyhteisöt mukaan ottavaa osallistavaa seurannan arviointia ja auttamaan sidosryhmien valmiuksien ja toisaalta ulkoisen asiantuntemuksen kehittämisessä, jotta saataisiin realistinen ja objektiivinen kuva eri toimien ja välineiden yleisestä onnistumisesta tai epäonnistumisesta; pyytää lisäksi komissiota antamaan parlamentille luettelon sellaisista romaniväestöä hyödyttävistä hankkeista, joita komissio on rahoittanut vuodesta 2000 lähtien, ja pyytää antamaan tietoja saavutetuista tuloksista;

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön ”marginalisoituneita yhteisöjä” koskevan EU:n rakennerahastojen horisontaalisen painopisteen ja osallistumaan EU:n romaniverkkoon, joka pyrkii rakennerahastojen hyvään toteutukseen romanien sosiaalisen osallistamisen edistämiseksi; korostaa, että nykyisiä toimia ja seuranta- ja arviointimekanismeja on parannettava merkittävästi; korostaa lisäksi, että virastoja ja organisaatioita, jotka toteuttavat sellaisia rakennerahastoista osarahoitettuja hankkeita, jotka kohdistuvat suoraan romaneihin tai hyödyttävät romaneja epäsuorasti, on pidettävä vastuullisina ja niiden on toteutettava toimia avoimella tavalla; kehottaa lisäksi jatkuvaan kustannus-hyötyanalyysiin todellisiin ohjelmiin ja juokseviin kuluihin osoitettujen ja käytettyjen varojen osalta; |
| --- | --- |

54.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön ”marginalisoituneita yhteisöjä” koskevan EU:n rakennerahastojen horisontaalisen painopisteen ja osallistumaan EU:n romaniverkkoon, joka pyrkii rakennerahastojen hyvään toteutukseen romanien sosiaalisen osallistamisen edistämiseksi; korostaa, että nykyisiä toimia ja seuranta- ja arviointimekanismeja on parannettava merkittävästi; korostaa lisäksi, että virastoja ja organisaatioita, jotka toteuttavat sellaisia rakennerahastoista osarahoitettuja hankkeita, jotka kohdistuvat suoraan romaneihin tai hyödyttävät romaneja epäsuorasti, on pidettävä vastuullisina ja niiden on toteutettava toimia avoimella tavalla; kehottaa lisäksi jatkuvaan kustannus-hyötyanalyysiin todellisiin ohjelmiin ja juokseviin kuluihin osoitettujen ja käytettyjen varojen osalta;

| 55. | kehottaa komissiota ja neuvostoa laajentamaan EU:n rahoituksen kattavuutta niin, että kehittämisen ohella tukikelpoiseksi tulee myös laadukkaiden julkisten palveluiden tarjoaminen; korostaa lisäksi, että osarahoitusta on tarkasteltava ja se on mahdollisesti eriytettävä tavalla, joka vastaa entistä paremmin toimien ja edunsaajien moninaisuutta; katsoo, että romaneihin kohdistuvien hankkeiden yhteydessä voitaisiin siksi vaatia pienempi osarahoituksen määrä itse valtiosta, jolloin EU:n osuus olisi suurempi; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota ja neuvostoa laajentamaan EU:n rahoituksen kattavuutta niin, että kehittämisen ohella tukikelpoiseksi tulee myös laadukkaiden julkisten palveluiden tarjoaminen; korostaa lisäksi, että osarahoitusta on tarkasteltava ja se on mahdollisesti eriytettävä tavalla, joka vastaa entistä paremmin toimien ja edunsaajien moninaisuutta; katsoo, että romaneihin kohdistuvien hankkeiden yhteydessä voitaisiin siksi vaatia pienempi osarahoituksen määrä itse valtiosta, jolloin EU:n osuus olisi suurempi;

| 56. | korostaa, että asiaan liittyvien EU:n toimien koordinointia on parannettava huomattavasti, jotta voidaan saada aikaan synergiaa ja täydentäviä vaikutuksia; katsoo, että byrokratiaa ja täytäntöönpanosääntöjä on yksinkertaistettava huomattavasti ja kaikki eri rahastojen väliset rajat on poistettava niin, että voidaan toteuttaa kaikkien välineiden varojen paras mahdollinen kohdentaminen; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että asiaan liittyvien EU:n toimien koordinointia on parannettava huomattavasti, jotta voidaan saada aikaan synergiaa ja täydentäviä vaikutuksia; katsoo, että byrokratiaa ja täytäntöönpanosääntöjä on yksinkertaistettava huomattavasti ja kaikki eri rahastojen väliset rajat on poistettava niin, että voidaan toteuttaa kaikkien välineiden varojen paras mahdollinen kohdentaminen;

| 57. | korostaa, että rakennerahastojen on yhdistettävä kansalliset ja paikalliset menettelytavat toimimalla ohjelmissa, jotka ovat käynnissä samanaikaisesti kansallisen strategian kanssa ja antavat paikallisia vastauksia erityisiin tarpeisiin; korostaa lisäksi tarvetta luoda synergiaa rakennerahastojen ja valtioiden romanistrategioiden toteutuksen välillä sekä Euroopan sosiaalirahastoa hoitavien viranomaisten ja romanikysymyksiä käsittelevien erityisten romaniyksiköiden ja koordinointirakenteiden välillä; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että rakennerahastojen on yhdistettävä kansalliset ja paikalliset menettelytavat toimimalla ohjelmissa, jotka ovat käynnissä samanaikaisesti kansallisen strategian kanssa ja antavat paikallisia vastauksia erityisiin tarpeisiin; korostaa lisäksi tarvetta luoda synergiaa rakennerahastojen ja valtioiden romanistrategioiden toteutuksen välillä sekä Euroopan sosiaalirahastoa hoitavien viranomaisten ja romanikysymyksiä käsittelevien erityisten romaniyksiköiden ja koordinointirakenteiden välillä;

| 58. | kehottaa komissiota ja neuvostoa parantamaan EU:n varojen saatavuutta romanien osallistamista käsittelevien paikallisten hallintoelinten ja kansalaisjärjestöjen kannalta yksinkertaistamalla hakemusprosessia ja sääntöjä; |
| --- | --- |

58.

kehottaa komissiota ja neuvostoa parantamaan EU:n varojen saatavuutta romanien osallistamista käsittelevien paikallisten hallintoelinten ja kansalaisjärjestöjen kannalta yksinkertaistamalla hakemusprosessia ja sääntöjä;

| 59. | kehottaa komissiota sisällyttämään strategiaan mekanismin, joka edistää romaneiden palkkaamista julkishallintoon sekä EU:ssa että kansallisesti, ja kehottaa jäsenvaltioita palkkaamaan romaneita julkishallintoon ja erityisesti elimiin, jotka osallistuvat EU:n rahoittamien ja kansallisesti rahoitettavien, romanien osallistamista koskevien hankkeiden suunnitteluun ja toteutukseen; |
| --- | --- |

59.

kehottaa komissiota sisällyttämään strategiaan mekanismin, joka edistää romaneiden palkkaamista julkishallintoon sekä EU:ssa että kansallisesti, ja kehottaa jäsenvaltioita palkkaamaan romaneita julkishallintoon ja erityisesti elimiin, jotka osallistuvat EU:n rahoittamien ja kansallisesti rahoitettavien, romanien osallistamista koskevien hankkeiden suunnitteluun ja toteutukseen;

| 60. | pitää tärkeänä, että jokainen jäsenvaltio allekirjoittaa ja ratifioi Euroopan kansalaisuusyleissopimuksen, jossa määrätään selvästi, ettei valtioiden omassa kansallisuuslainsäädännössä saa harjoittaa minkäänlaista syrjintää sukupuolen, uskonnon, kansallisuuden tai etnisen alkuperän perusteella; |
| --- | --- |

60.

pitää tärkeänä, että jokainen jäsenvaltio allekirjoittaa ja ratifioi Euroopan kansalaisuusyleissopimuksen, jossa määrätään selvästi, ettei valtioiden omassa kansallisuuslainsäädännössä saa harjoittaa minkäänlaista syrjintää sukupuolen, uskonnon, kansallisuuden tai etnisen alkuperän perusteella;

| 61. | korostaa tässä yhteydessä tarvetta jatkaa EU:n ohjelmia, kuten syrjinnän torjumiseen tähtäävää Progress-ohjelmaa ja valmiuksien kehittämiseen tähtäävää Jasmine-ohjelmaa, ja kehottaa kehittämään tämäntyyppisiä ohjelmia edelleen vuoden 2013 jälkeen; |
| --- | --- |

61.

korostaa tässä yhteydessä tarvetta jatkaa EU:n ohjelmia, kuten syrjinnän torjumiseen tähtäävää Progress-ohjelmaa ja valmiuksien kehittämiseen tähtäävää Jasmine-ohjelmaa, ja kehottaa kehittämään tämäntyyppisiä ohjelmia edelleen vuoden 2013 jälkeen;

| 62. | pitää myönteisinä 19. toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 437/2010 säännösten luomia mahdollisuuksia, sillä niissä säädetään, että jopa kolme prosenttia Euroopan aluekehitysrahaston erityisohjelmiin tarkoitetusta rahoitusosuudesta tai kaksi prosenttia Euroopan aluekehitysrahaston rahoitusosuuden kokonaismäärästä myönnetään asuntojen kunnostamiseen marginalisoituneita ryhmiä varten; pitää valitettavana sitä, että yhtäkään operationaalista suunnitelmaa ei ole muutettu tähän mennessä siten, että romaniväestön asuntotarve olisi asetettu etusijalle; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita hyödyntämään nopeasti ja täysimääräisesti tätä uutta, rakennerahastojen puitteissa avautunutta mahdollisuutta, jonka avulla todellista sosiaalista osallistamista voidaan vahvistaa; kehottaa komissiota laatimaan tätä asetusta koskevan erityisen toimintasuunnitelman, jotta varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa, ja suosittelee valmistelemaan komission kertomuksen niiden käytöstä; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita hyödyntämään tehokkaasti EAKR:n, ESR:n ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston mahdollisuuksia toimia yhdessä romanien integrointia koskevien ohjelmien kehittämiseksi; |
| --- | --- |

62.

pitää myönteisinä 19. toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 437/2010 säännösten luomia mahdollisuuksia, sillä niissä säädetään, että jopa kolme prosenttia Euroopan aluekehitysrahaston erityisohjelmiin tarkoitetusta rahoitusosuudesta tai kaksi prosenttia Euroopan aluekehitysrahaston rahoitusosuuden kokonaismäärästä myönnetään asuntojen kunnostamiseen marginalisoituneita ryhmiä varten; pitää valitettavana sitä, että yhtäkään operationaalista suunnitelmaa ei ole muutettu tähän mennessä siten, että romaniväestön asuntotarve olisi asetettu etusijalle; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita hyödyntämään nopeasti ja täysimääräisesti tätä uutta, rakennerahastojen puitteissa avautunutta mahdollisuutta, jonka avulla todellista sosiaalista osallistamista voidaan vahvistaa; kehottaa komissiota laatimaan tätä asetusta koskevan erityisen toimintasuunnitelman, jotta varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa, ja suosittelee valmistelemaan komission kertomuksen niiden käytöstä; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita hyödyntämään tehokkaasti EAKR:n, ESR:n ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston mahdollisuuksia toimia yhdessä romanien integrointia koskevien ohjelmien kehittämiseksi;

| 63. | toteaa, että romaniyhteisöt ovat äärimmäisen epäyhtenäisiä ryhmiä, minkä vuoksi ei voida soveltaa mitään yhtenäistä strategiaa; suosittaa siksi, että jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaiset ehdottaisivat romanien sosiaaliseen integroimiseen tähtääviä tehokkaita toimintalinjoja, jotka vaihtelisivat romaniyhteisöjen erilaisten taustojen (maantieteellisten, taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen) mukaisesti; suosittelee, että komissio hyödyntää niiden viranomaisten kokemuksia, jotka ovat aktiivisesti tukeneet romaniyhteisöjen integroitumista, ja rohkaisee parhaiden käytäntöjen ja menestyksekkäiden ohjeiden soveltamista yhteisöjen sosiaalisen integroitumisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

63.

toteaa, että romaniyhteisöt ovat äärimmäisen epäyhtenäisiä ryhmiä, minkä vuoksi ei voida soveltaa mitään yhtenäistä strategiaa; suosittaa siksi, että jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaiset ehdottaisivat romanien sosiaaliseen integroimiseen tähtääviä tehokkaita toimintalinjoja, jotka vaihtelisivat romaniyhteisöjen erilaisten taustojen (maantieteellisten, taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen) mukaisesti; suosittelee, että komissio hyödyntää niiden viranomaisten kokemuksia, jotka ovat aktiivisesti tukeneet romaniyhteisöjen integroitumista, ja rohkaisee parhaiden käytäntöjen ja menestyksekkäiden ohjeiden soveltamista yhteisöjen sosiaalisen integroitumisen varmistamiseksi;

| 64. | muistuttaa, että valtaväestön ja romaniyhteisön yhteiset toimet ovat onnistuneen integroitumisen ensisijainen ennakkoehto; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita tukemaan romaniväestön asunto- ja työllisyystilanteen parantamista ja suosittaa, että jäsenvaltiot sekä alue- ja paikallisviranomaiset sisällyttävät – Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen mukaisesti – marginalisoituneille ryhmille tarkoitettujen uusien asuntojen tarjoamisen laajempiin ja monitahoisempiin toimintapuitteisiin, jotka perustuvat keskinäiseen ja kaksisuuntaiseen sosiaaliseen sitoumukseen, kuten yhteisörakentamiseen, joka käsittää romanien osallistumisen uusien rakennusten rakentamiseen ja yhteisiä toimia, joilla edistetään lasten koulunkäyntiä ja vähennetään merkittävästi työttömyyttä; katsoo, että jäsenvaltiot voivat tällä tavoin merkittävästi vaikuttaa siihen, että huonoissa oloissa asuvien syrjäytyneiden ryhmien asuntotarpeisiin löydetään konkreettinen ratkaisu; kehottaa jäsenvaltioita myös hyödyntämään EURoma-verkkoa parhaiden käytäntöjen vaihtamisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

64.

muistuttaa, että valtaväestön ja romaniyhteisön yhteiset toimet ovat onnistuneen integroitumisen ensisijainen ennakkoehto; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita tukemaan romaniväestön asunto- ja työllisyystilanteen parantamista ja suosittaa, että jäsenvaltiot sekä alue- ja paikallisviranomaiset sisällyttävät – Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen mukaisesti – marginalisoituneille ryhmille tarkoitettujen uusien asuntojen tarjoamisen laajempiin ja monitahoisempiin toimintapuitteisiin, jotka perustuvat keskinäiseen ja kaksisuuntaiseen sosiaaliseen sitoumukseen, kuten yhteisörakentamiseen, joka käsittää romanien osallistumisen uusien rakennusten rakentamiseen ja yhteisiä toimia, joilla edistetään lasten koulunkäyntiä ja vähennetään merkittävästi työttömyyttä; katsoo, että jäsenvaltiot voivat tällä tavoin merkittävästi vaikuttaa siihen, että huonoissa oloissa asuvien syrjäytyneiden ryhmien asuntotarpeisiin löydetään konkreettinen ratkaisu; kehottaa jäsenvaltioita myös hyödyntämään EURoma-verkkoa parhaiden käytäntöjen vaihtamisen edistämiseksi;

| 65. | kehottaa komissiota ja neuvostoa hyödyntämään mahdollisimman laajasti eurooppalaista alueellista yhteistyötä koskevaan tavoitteeseen sisältyviä ohjelmia, kuten rajatylittävät, monikansalliset ja alueiden väliset yhteistyöohjelmat, sekä hyödyntämään eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

65.

kehottaa komissiota ja neuvostoa hyödyntämään mahdollisimman laajasti eurooppalaista alueellista yhteistyötä koskevaan tavoitteeseen sisältyviä ohjelmia, kuten rajatylittävät, monikansalliset ja alueiden väliset yhteistyöohjelmat, sekä hyödyntämään eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän tarjoamia mahdollisuuksia;

| 66. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan ja poistamaan romaninaisten työmarkkinoille (uudelleen) pääsyn ja itsenäisen ammatinharjoittamisen esteet ja painottamaan asianmukaisella tavalla naisten asemaa syrjäytyneiden romanien taloudellisessa voimaannuttamisessa ja yritysten perustamisessa; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan romaninaisten osallistumisen romanien osallistamista koskevan EU:n strategian valmisteluun, toteutukseen, seurantaan ja arviointiin; |
| --- | --- |

66.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan ja poistamaan romaninaisten työmarkkinoille (uudelleen) pääsyn ja itsenäisen ammatinharjoittamisen esteet ja painottamaan asianmukaisella tavalla naisten asemaa syrjäytyneiden romanien taloudellisessa voimaannuttamisessa ja yritysten perustamisessa; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan romaninaisten osallistumisen romanien osallistamista koskevan EU:n strategian valmisteluun, toteutukseen, seurantaan ja arviointiin;

| 67. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään horisontaalisena tavoitteena romaninaisten valmiuksien kehittämisen ja voimaannuttamisen romanien osallistamista koskevan EU:n strategian kaikille painopistealueille; |
| --- | --- |

67.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään horisontaalisena tavoitteena romaninaisten valmiuksien kehittämisen ja voimaannuttamisen romanien osallistamista koskevan EU:n strategian kaikille painopistealueille;

| 68. | kehottaa komissiota ja neuvostoa sisällyttämään strategian tavoitteisiin sukupuolten tasa-arvon edistämisen sekä moninkertaisen ja monin perustein tapahtuvan syrjinnän torjumisen; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota ja neuvostoa sisällyttämään strategian tavoitteisiin sukupuolten tasa-arvon edistämisen sekä moninkertaisen ja monin perustein tapahtuvan syrjinnän torjumisen;

| 69. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään, analysoimaan ja julkistamaan luotettavia ja sukupuolen mukaan eriteltyjä tilastotietoja, jotta strategiaa voidaan arvioida ja päivittää asianmukaisesti ja jotta voidaan mitata strategian hankkeiden ja toimien romaninaisiin kohdistuvia vaikutuksia; |
| --- | --- |

69.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään, analysoimaan ja julkistamaan luotettavia ja sukupuolen mukaan eriteltyjä tilastotietoja, jotta strategiaa voidaan arvioida ja päivittää asianmukaisesti ja jotta voidaan mitata strategian hankkeiden ja toimien romaninaisiin kohdistuvia vaikutuksia;

| 70. | kehottaa ottamaan strategiaan mukaan yhteistyön, tiedonvaihdon ja seurannan mekanismin paitsi EU:n tasolla myös kansallisesti yhdessä perusoikeusviraston, Euroopan neuvoston, muiden asiaan liittyvien kansainvälisten ja eurooppalaisten elinten, kansalaisjärjestöjen, romaniyhteisöjen ja muiden sidosryhmien kanssa, jotta voidaan käsitellä ongelmia ja löytää ratkaisuja ja taata strategian asianmukainen ja täysi toteutus sekä EU:n tasolla että kansallisesti siitä vastaavien tahojen toimesta, millä taataan strategian onnistuminen; |
| --- | --- |

70.

kehottaa ottamaan strategiaan mukaan yhteistyön, tiedonvaihdon ja seurannan mekanismin paitsi EU:n tasolla myös kansallisesti yhdessä perusoikeusviraston, Euroopan neuvoston, muiden asiaan liittyvien kansainvälisten ja eurooppalaisten elinten, kansalaisjärjestöjen, romaniyhteisöjen ja muiden sidosryhmien kanssa, jotta voidaan käsitellä ongelmia ja löytää ratkaisuja ja taata strategian asianmukainen ja täysi toteutus sekä EU:n tasolla että kansallisesti siitä vastaavien tahojen toimesta, millä taataan strategian onnistuminen;

| 71. | kehottaa komissiota tarjoamaan teknistä tukea, jota tarvitaan rakennerahastojen hallintoon osallistuvien elinten hallinnollisen kapasiteetin parantamiseksi, ja pyytää jäsenvaltioita tarjoamaan neuvontaa ja hallinnollista tukea esimerkiksi järjestämällä koulutusta ja auttamalla tukihakemusten laatimisessa ja selittämisessä, jotta helpotetaan romanien tiedonsaantia yrittäjyyttä ja työllisyyttä tukevista eurooppalaisista ja kansallisista rahoitusohjelmista sekä asianomaisten hakemusten jättämistä; |
| --- | --- |

71.

kehottaa komissiota tarjoamaan teknistä tukea, jota tarvitaan rakennerahastojen hallintoon osallistuvien elinten hallinnollisen kapasiteetin parantamiseksi, ja pyytää jäsenvaltioita tarjoamaan neuvontaa ja hallinnollista tukea esimerkiksi järjestämällä koulutusta ja auttamalla tukihakemusten laatimisessa ja selittämisessä, jotta helpotetaan romanien tiedonsaantia yrittäjyyttä ja työllisyyttä tukevista eurooppalaisista ja kansallisista rahoitusohjelmista sekä asianomaisten hakemusten jättämistä;

| 72. | kehottaa jäsenvaltioita asettamaan konkreettisia, erityisiä, yksityiskohtaisia ja mitattavissa olevia tavoitteita romanien yhteiskunnallista osallistamista varten, kun jäsenvaltiot sisällyttävät Eurooppa 2020 -strategian köyhyyden vastaiset ja sosiaalista osallistamista koskevat tavoitteet kansallisiin ohjelmiinsa, ja vaatii pikaisesti toimia, joilla varmistetaan näiden asetettujen tavoitteiden saavuttaminen; |
| --- | --- |

72.

kehottaa jäsenvaltioita asettamaan konkreettisia, erityisiä, yksityiskohtaisia ja mitattavissa olevia tavoitteita romanien yhteiskunnallista osallistamista varten, kun jäsenvaltiot sisällyttävät Eurooppa 2020 -strategian köyhyyden vastaiset ja sosiaalista osallistamista koskevat tavoitteet kansallisiin ohjelmiinsa, ja vaatii pikaisesti toimia, joilla varmistetaan näiden asetettujen tavoitteiden saavuttaminen;

| 73. | uskoo, että romanien parempi tulevaisuus voidaan turvata koulutuksella ja että investoinnit romanilasten ja -nuorten koulutukseen ovat siksi olennaisen tärkeitä; korostaa, että koulutus on paitsi oikeus myös velvollisuus, ja tukee toimia, joilla pyritään tehostamaan romanioppilaiden osallistumista kouluissa myös heidän perheidensä aktiivisen osallistumisen kautta; |
| --- | --- |

73.

uskoo, että romanien parempi tulevaisuus voidaan turvata koulutuksella ja että investoinnit romanilasten ja -nuorten koulutukseen ovat siksi olennaisen tärkeitä; korostaa, että koulutus on paitsi oikeus myös velvollisuus, ja tukee toimia, joilla pyritään tehostamaan romanioppilaiden osallistumista kouluissa myös heidän perheidensä aktiivisen osallistumisen kautta;

| 74. | uskoo, että romanikulttuuria koskevan tiedon edistäminen Euroopassa helpottaa romanien ja muun väestön keskinäistä ymmärtämystä Euroopassa samalla kun vahvistetaan eurooppalaista kulttuurien välistä vuoropuhelua; |
| --- | --- |

74.

uskoo, että romanikulttuuria koskevan tiedon edistäminen Euroopassa helpottaa romanien ja muun väestön keskinäistä ymmärtämystä Euroopassa samalla kun vahvistetaan eurooppalaista kulttuurien välistä vuoropuhelua;

| 75. | katsoo, että romanivähemmistöä koskevassa tulevassa strategiassa olisi keskityttävä koulutukseen ydinkeinona edistää sosiaalista osallistamista; |
| --- | --- |

75.

katsoo, että romanivähemmistöä koskevassa tulevassa strategiassa olisi keskityttävä koulutukseen ydinkeinona edistää sosiaalista osallistamista;

| 76. | uskoo, että romaninuorille olisi perustettava stipendien ja mentorointijärjestelyjen kaltaisia tukimekanismeja, jotta heitä innostettaisiin paitsi suorittamaan tutkintoja niin myös hakeutumaan korkeakoulutukseen ja parantamaan pätevyyttään; |
| --- | --- |

76.

uskoo, että romaninuorille olisi perustettava stipendien ja mentorointijärjestelyjen kaltaisia tukimekanismeja, jotta heitä innostettaisiin paitsi suorittamaan tutkintoja niin myös hakeutumaan korkeakoulutukseen ja parantamaan pätevyyttään;

| 77. | katsoo, että olisi kehitettävä uudentyyppinen stipendiohjelma, jotta romaniopiskelijoille varmistettaisiin mahdollisimman korkealaatuinen opetus romanijohtajien uuden sukupolven kouluttamiseksi; |
| --- | --- |

77.

katsoo, että olisi kehitettävä uudentyyppinen stipendiohjelma, jotta romaniopiskelijoille varmistettaisiin mahdollisimman korkealaatuinen opetus romanijohtajien uuden sukupolven kouluttamiseksi;

| 78. | uskoo, että oppilaitokset, joiden vähäosaiset oppilaat saavat opiskelupaikan korkeamman asteen koulutuslaitoksissa tai joiden valmistumisprosentti on keskimääräistä parempi, olisi palkittava, ja kehottaa komissiota kehittämään tämänsuuntaisia hankkeita; |
| --- | --- |

78.

uskoo, että oppilaitokset, joiden vähäosaiset oppilaat saavat opiskelupaikan korkeamman asteen koulutuslaitoksissa tai joiden valmistumisprosentti on keskimääräistä parempi, olisi palkittava, ja kehottaa komissiota kehittämään tämänsuuntaisia hankkeita;

| 79. | pitää ratkaisevan tärkeänä, että jäsenvaltiot edistävät romanien integroitumista asuinpaikkojensa ja -maidensa yhteisöihin ja kulttuurielämään ja varmistavat romanien pitkäaikaisen osallistumisen ja edustuksen niissä esimerkiksi toimenpiteillä, jotka on tarkoitettu edistämään ammattiopetusta ja -koulutusta, sekä romaniyhteisölle suunnatuilla elinikäisen oppimisen ohjelmilla siten, että otetaan huomioon Euroopan erilaisten romaniryhmien kulttuuriperintö ja elämäntapa; korostaa esimerkiksi, että voitaisiin tarjota erityiskoulutusta koulujen henkilöstölle, tukea romanitaustaisten opettajien palkkaamista, edistää läheistä yhteistyötä romaniperheiden ja -järjestöjen kanssa sekä tarjota koulun jälkeen annettavaa tukea ja stipendejä; toteaa, että jäsenvaltioiden paikallisviranomaisten olisi oltava aktiivisesti mukana tässä prosessissa, jonka olisi toimittava voittoa tavoittelemattomalle sektorille merkkinä siitä, että sen olisi sisällytettävä toimintaansa ohjelmia, joilla pyritään integroimaan romaniväestö yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

79.

pitää ratkaisevan tärkeänä, että jäsenvaltiot edistävät romanien integroitumista asuinpaikkojensa ja -maidensa yhteisöihin ja kulttuurielämään ja varmistavat romanien pitkäaikaisen osallistumisen ja edustuksen niissä esimerkiksi toimenpiteillä, jotka on tarkoitettu edistämään ammattiopetusta ja -koulutusta, sekä romaniyhteisölle suunnatuilla elinikäisen oppimisen ohjelmilla siten, että otetaan huomioon Euroopan erilaisten romaniryhmien kulttuuriperintö ja elämäntapa; korostaa esimerkiksi, että voitaisiin tarjota erityiskoulutusta koulujen henkilöstölle, tukea romanitaustaisten opettajien palkkaamista, edistää läheistä yhteistyötä romaniperheiden ja -järjestöjen kanssa sekä tarjota koulun jälkeen annettavaa tukea ja stipendejä; toteaa, että jäsenvaltioiden paikallisviranomaisten olisi oltava aktiivisesti mukana tässä prosessissa, jonka olisi toimittava voittoa tavoittelemattomalle sektorille merkkinä siitä, että sen olisi sisällytettävä toimintaansa ohjelmia, joilla pyritään integroimaan romaniväestö yhteiskuntaan;

| 80. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan kaikkia romaniväestöön kohdistuvia sosiaalisen ja koulutuksellisen syrjäytymisen muotoja ja tukemaan kaikkia ohjelmia, joissa panostetaan romaniväestön koulutukseen; |
| --- | --- |

80.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan kaikkia romaniväestöön kohdistuvia sosiaalisen ja koulutuksellisen syrjäytymisen muotoja ja tukemaan kaikkia ohjelmia, joissa panostetaan romaniväestön koulutukseen;

| 81. | uskoo, että paikallishallinnon olisi otettava vastuu ennen oppivelvollisuuden päättymistä koulujärjestelmän ulkopuolelle jättäytyvien koululaisten uudelleenintegroimisesta; katsoo, että tätä varten oppilaitosten on tiedotettava paikallishallinnolle koulunkäyntinsä keskeyttäneistä; |
| --- | --- |

81.

uskoo, että paikallishallinnon olisi otettava vastuu ennen oppivelvollisuuden päättymistä koulujärjestelmän ulkopuolelle jättäytyvien koululaisten uudelleenintegroimisesta; katsoo, että tätä varten oppilaitosten on tiedotettava paikallishallinnolle koulunkäyntinsä keskeyttäneistä;

| 82. | kehottaa komissiota tukemaan uusia aloitteita, joilla pyritään tarjoamaan romanilapsille ja -nuorille koulutusmahdollisuuksia ja hoitoa varhaislapsuudessa; |
| --- | --- |

82.

kehottaa komissiota tukemaan uusia aloitteita, joilla pyritään tarjoamaan romanilapsille ja -nuorille koulutusmahdollisuuksia ja hoitoa varhaislapsuudessa;

| 83. | katsoo, että yhteisöihin, joissa ei ole lastentarhoja ja/tai vaihtoehtoisia alle kouluikäisten hoitomuotoja, olisi perustettava sellaisia, ja jos paikkoja on liian vähän, niitä olisi lisättävä; |
| --- | --- |

83.

katsoo, että yhteisöihin, joissa ei ole lastentarhoja ja/tai vaihtoehtoisia alle kouluikäisten hoitomuotoja, olisi perustettava sellaisia, ja jos paikkoja on liian vähän, niitä olisi lisättävä;

| 84. | kehottaa komissiota tukemaan aloitteita, jotka ovat osoittautuneet tehokkaiksi kaikenlaisen erottelun estämisessä ja joissa etusijalla ovat osallistavat hankkeet, joilla edistetään koulumenestystä ja joissa otetaan mukaan romaniperheet; |
| --- | --- |

84.

kehottaa komissiota tukemaan aloitteita, jotka ovat osoittautuneet tehokkaiksi kaikenlaisen erottelun estämisessä ja joissa etusijalla ovat osallistavat hankkeet, joilla edistetään koulumenestystä ja joissa otetaan mukaan romaniperheet;

| 85. | on huolissaan romaniväestön korkeasta lukutaidottomuusasteesta ja pitää olennaisena, että suunnitellaan ja kehitetään ohjelmia, joilla varmistetaan laadukas ensimmäisen, toisen ja kolmannen asteen koulutus romanitytöille ja -naisille, mukaan luettuna strategiat, joilla helpotetaan heidän siirtymistään ensimmäisen asteen koulutuksesta toisen asteen koulutukseen siten, että samalla edistetään koko prosessissa romanien kulttuuriperinnön, historian ja arvojen ymmärtämystä sekä romanien että muun väestön keskuudessa; |
| --- | --- |

85.

on huolissaan romaniväestön korkeasta lukutaidottomuusasteesta ja pitää olennaisena, että suunnitellaan ja kehitetään ohjelmia, joilla varmistetaan laadukas ensimmäisen, toisen ja kolmannen asteen koulutus romanitytöille ja -naisille, mukaan luettuna strategiat, joilla helpotetaan heidän siirtymistään ensimmäisen asteen koulutuksesta toisen asteen koulutukseen siten, että samalla edistetään koko prosessissa romanien kulttuuriperinnön, historian ja arvojen ymmärtämystä sekä romanien että muun väestön keskuudessa;

| 86. | korostaa, että vähäinen opetukseen osallistuminen, runsaat poissaolot ja heikko koulumenestys voivat olla merkkejä siitä, että oppilaat ja vanhemmat eivät aina ole tietoisia koulun tärkeydestä; katsoo, että muita tekijöitä voivat olla varojen puute, terveysongelmat, laadukkaan koulutuksen puuttuminen paikan päältä tai koulukuljetusten puute, ala-arvoiset asumisolot ja vaatetus, jotka tekevät koulunkäynnistä mahdotonta, osallistamisen vastainen kouluilmapiiri ja erilliset koulut, jotka eivät pysty tarjoamaan riittäviä valmiuksia työmarkkinoilla kilpailemista varten; korostaa siksi, että on tärkeää toteuttaa toimia, joilla edistetään romanioppilaiden koulunkäyntiä, sekä käydä jatkuvaa ja säännöllistä vuoropuhelua koulutusasioista oppilaiden perheiden, romaniyhteisön ja kaikkien sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

86.

korostaa, että vähäinen opetukseen osallistuminen, runsaat poissaolot ja heikko koulumenestys voivat olla merkkejä siitä, että oppilaat ja vanhemmat eivät aina ole tietoisia koulun tärkeydestä; katsoo, että muita tekijöitä voivat olla varojen puute, terveysongelmat, laadukkaan koulutuksen puuttuminen paikan päältä tai koulukuljetusten puute, ala-arvoiset asumisolot ja vaatetus, jotka tekevät koulunkäynnistä mahdotonta, osallistamisen vastainen kouluilmapiiri ja erilliset koulut, jotka eivät pysty tarjoamaan riittäviä valmiuksia työmarkkinoilla kilpailemista varten; korostaa siksi, että on tärkeää toteuttaa toimia, joilla edistetään romanioppilaiden koulunkäyntiä, sekä käydä jatkuvaa ja säännöllistä vuoropuhelua koulutusasioista oppilaiden perheiden, romaniyhteisön ja kaikkien sidosryhmien kanssa;

| 87. | korostaa olennaista roolia, joka kunto- ja kilpaurheilulla voi olla etnisen romaniväestön osallistamisen varmistamisprosessissa; |
| --- | --- |

87.

korostaa olennaista roolia, joka kunto- ja kilpaurheilulla voi olla etnisen romaniväestön osallistamisen varmistamisprosessissa;

| 88. | kannattaa tukea opettajien koulutusohjelmille, joilla parannetaan opettajien kykyä toimia romanitaustaisten lasten ja nuorten sekä heidän vanhempiensa parissa, ja tukea romanisovittelijoina toimiville henkilöille erityisesti ensimmäisen asteen kouluissa keinona edistää romanien säännöllistä koulunkäyntiä; |
| --- | --- |

88.

kannattaa tukea opettajien koulutusohjelmille, joilla parannetaan opettajien kykyä toimia romanitaustaisten lasten ja nuorten sekä heidän vanhempiensa parissa, ja tukea romanisovittelijoina toimiville henkilöille erityisesti ensimmäisen asteen kouluissa keinona edistää romanien säännöllistä koulunkäyntiä;

| 89. | uskoo, että kouluintegraatioon olisi sovellettava erilaisia lähestymistapoja sen mukaan, ovatko kyseessä romaniperheet, jotka haluavat asettua aloilleen (lapsen säännöllisen koulunkäynnin valvonta), vai sellaiset perheet, jotka haluavat jatkaa kiertolaiselämää (esimerkiksi toimenpiteet, joilla mahdollistetaan koulunkäynti romanileireissä); |
| --- | --- |

89.

uskoo, että kouluintegraatioon olisi sovellettava erilaisia lähestymistapoja sen mukaan, ovatko kyseessä romaniperheet, jotka haluavat asettua aloilleen (lapsen säännöllisen koulunkäynnin valvonta), vai sellaiset perheet, jotka haluavat jatkaa kiertolaiselämää (esimerkiksi toimenpiteet, joilla mahdollistetaan koulunkäynti romanileireissä);

| 90. | korostaa liikkuvuutta, elinikäistä oppimista, ammattikoulutusta ja jatkokoulutusta koskevien ohjelmien merkitystä pyrittäessä varmistamaan romaniyhteisöjen nuorten ja aikuisten osallistaminen ja parantamaan heidän mahdollisuuksiaan päästä työmarkkinoille; |
| --- | --- |

90.

korostaa liikkuvuutta, elinikäistä oppimista, ammattikoulutusta ja jatkokoulutusta koskevien ohjelmien merkitystä pyrittäessä varmistamaan romaniyhteisöjen nuorten ja aikuisten osallistaminen ja parantamaan heidän mahdollisuuksiaan päästä työmarkkinoille;

| 91. | uskoo, että työpaikkojen koulutusjärjestelmiä on laajennettava siten, että mahdollistetaan tarvittavien taitojen ja kykyjen laajamittainen omaksuminen; |
| --- | --- |

91.

uskoo, että työpaikkojen koulutusjärjestelmiä on laajennettava siten, että mahdollistetaan tarvittavien taitojen ja kykyjen laajamittainen omaksuminen;

| 92. | pitää tarpeellisena sovittaa koulutustarjonta yhteen työmarkkinoiden kysynnän kanssa ja kehottaa siksi laatimaan keskipitkän aikavälin kansallisia ja alueellisia ennusteita odotetusta työvoimakysynnästä; |
| --- | --- |

92.

pitää tarpeellisena sovittaa koulutustarjonta yhteen työmarkkinoiden kysynnän kanssa ja kehottaa siksi laatimaan keskipitkän aikavälin kansallisia ja alueellisia ennusteita odotetusta työvoimakysynnästä;

| 93. | kehottaa komissiota kehittämään ja panemaan täytäntöön EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja romaniyhteisöjen johtajien yhteisiä järjestelmiä, joilla valvotaan jäsenvaltioissa toteutettavia ohjelmia ja hankkeita; |
| --- | --- |

93.

kehottaa komissiota kehittämään ja panemaan täytäntöön EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja romaniyhteisöjen johtajien yhteisiä järjestelmiä, joilla valvotaan jäsenvaltioissa toteutettavia ohjelmia ja hankkeita;

| 94. | pitää romanikulttuuria Euroopan kulttuurimosaiikin kiinteänä osana; korostaa, että romanikansan ja heidän elämäntapansa ymmärtämisen kannalta on keskeisen tärkeää lisätä muiden eurooppalaisten tietoisuutta romanien perinteistä, traditioista ja kielestä sekä modernista romanikulttuurista; tukee voimakkaasti romanien luovan toiminnan edistämistä ja säilyttämistä kulttuurien välisen vuoropuhelun olennaisena osana; |
| --- | --- |

94.

pitää romanikulttuuria Euroopan kulttuurimosaiikin kiinteänä osana; korostaa, että romanikansan ja heidän elämäntapansa ymmärtämisen kannalta on keskeisen tärkeää lisätä muiden eurooppalaisten tietoisuutta romanien perinteistä, traditioista ja kielestä sekä modernista romanikulttuurista; tukee voimakkaasti romanien luovan toiminnan edistämistä ja säilyttämistä kulttuurien välisen vuoropuhelun olennaisena osana;

| 95. | katsoo, että romanien olisi opeteltava tuntemaan tavat ja kulttuuri, joita noudatetaan niiden kansojen keskuudessa, joiden kanssa he elävät, jolloin helpotetaan romanien integroitumista paremmin asuinpaikoilleen; |
| --- | --- |

95.

katsoo, että romanien olisi opeteltava tuntemaan tavat ja kulttuuri, joita noudatetaan niiden kansojen keskuudessa, joiden kanssa he elävät, jolloin helpotetaan romanien integroitumista paremmin asuinpaikoilleen;

| 96. | pitää laajemman sosiaalisen osallisuuden luomisen kannalta tärkeänä, että edistetään vapaaehtois- ja urheilutoimintaa, johon osallistuvat romanit ja muu väestö; |
| --- | --- |

96.

pitää laajemman sosiaalisen osallisuuden luomisen kannalta tärkeänä, että edistetään vapaaehtois- ja urheilutoimintaa, johon osallistuvat romanit ja muu väestö;

| 97. | kehottaa komissiota levittämään toteutetuista ohjelmista ja romanien omista aloitteista saatuja parhaita käytäntöjä ja myönteisiä malleja ja kokemuksia, jotta parannetaan käsityksiä ja näkemyksiä romaneista muun väestön keskuudessa ja tehostetaan romaniyhteisöjen aktiivista osallistumista sekä luovaa yhteistyötä näiden yhteisöjen sekä EU:n, jäsenvaltioiden ja paikallisten ohjelmien välillä; |
| --- | --- |

97.

kehottaa komissiota levittämään toteutetuista ohjelmista ja romanien omista aloitteista saatuja parhaita käytäntöjä ja myönteisiä malleja ja kokemuksia, jotta parannetaan käsityksiä ja näkemyksiä romaneista muun väestön keskuudessa ja tehostetaan romaniyhteisöjen aktiivista osallistumista sekä luovaa yhteistyötä näiden yhteisöjen sekä EU:n, jäsenvaltioiden ja paikallisten ohjelmien välillä;

| 98. | kehottaa kartoittamaan ja käyttämään kaikilla hallinnon tasoilla paremmin nykyisiä EU-varoja, jotka ovat saatavilla romanien työllistämisen, koulutuksen ja kulttuurin edistämiseen; |
| --- | --- |

98.

kehottaa kartoittamaan ja käyttämään kaikilla hallinnon tasoilla paremmin nykyisiä EU-varoja, jotka ovat saatavilla romanien työllistämisen, koulutuksen ja kulttuurin edistämiseen;

| 99. | suosittelee, että romanivähemmistöä koskevien tulevien EU-politiikkojen olisi perustuttava eriytettyyn lähestymistapaan eri jäsenvaltioiden ominaisuuksien ja yhteisöjen erityispiirteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

99.

suosittelee, että romanivähemmistöä koskevien tulevien EU-politiikkojen olisi perustuttava eriytettyyn lähestymistapaan eri jäsenvaltioiden ominaisuuksien ja yhteisöjen erityispiirteiden mukaisesti;

| 100. | kiinnittää huomiota siihen, että on tärkeää valvoa tiukemmin EU-rahoituksen käyttöä romanien osallistamiseen; |
| --- | --- |

100.

kiinnittää huomiota siihen, että on tärkeää valvoa tiukemmin EU-rahoituksen käyttöä romanien osallistamiseen;

| 101. | uskoo, että olisi hyödyllistä vaihtaa kokemuksia ja parhaita käytäntöjä romanien osallistamisen alalla hyviä tuloksia saaneiden ja ongelmista vielä kärsivien jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

101.

uskoo, että olisi hyödyllistä vaihtaa kokemuksia ja parhaita käytäntöjä romanien osallistamisen alalla hyviä tuloksia saaneiden ja ongelmista vielä kärsivien jäsenvaltioiden välillä;

| 102. | toteaa, että byrokratian monimutkaisuus voi muodostaa esteen hankkeiden vetäjille; korostaa tarvetta vauhdittaa tukimenettelyiden selkeyttämistä; korostaa unionin rahoituksen vajaakäyttöä tällä alalla; |
| --- | --- |

102.

toteaa, että byrokratian monimutkaisuus voi muodostaa esteen hankkeiden vetäjille; korostaa tarvetta vauhdittaa tukimenettelyiden selkeyttämistä; korostaa unionin rahoituksen vajaakäyttöä tällä alalla;

| 103. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

103.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 45 E, 23.2.2006, s. 129.

(2)  EUVL C 298 E, 8.12.2006, s. 283.

(3)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 428.

(4)  EUVL C 68 E, 21.3.2009, s. 31.

(5)  EUVL C 294 E, 3.12.2009, s. 54.

(6)  EUVL C 87 E, 1.4.2010, s. 60.

(7)  EUVL C 4 E, 7.1.2011, s. 7.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0312.

(9)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

(10)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(11)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(12)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 77.

(13)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 55.

(14)  EUVL L 132, 29.5.2010, s. 1.

(15)  IP/10/1097.

(16)  MEMO/10/701, 21.12.2010.

(17)  ”Report on Racism and Xenophobia in the Member States of the EU in 2009”, ”European Union Minorities and Discrimination Survey, Data in focus report: The Roma in 2009”, ”The Situation of Roma EU Citizens Moving to and Settling in Other EU Member States” ja ”Housing Conditions of Roma and Travellers in the European Union: Comparative Report”.

(18)  CM(2010)133.

(19)  MEMO/10/502.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/131

---

Keskiviikko 9. maaliskuuta 2011Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka

P7_TA(2011)0093

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2011 globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikasta (2010/2095(INI))

2012/C 199 E/16

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen XVII osaston 173 artiklan (entinen EY:n perustamissopimuksen 157 artikla), joka käsittelee unionin teollisuuspolitiikkaa ja jossa nimenomaisesti mainitaan unionin teollisuuden kilpailukyky, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen XVII osaston 173 artiklan (entinen EY:n perustamissopimuksen 157 artikla), joka käsittelee unionin teollisuuspolitiikkaa ja jossa nimenomaisesti mainitaan unionin teollisuuden kilpailukyky,

| — | ottaa huomioon komission 28. lokakuuta 2010 antaman tiedonannon ”Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka – Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle” (KOM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 28. lokakuuta 2010 antaman tiedonannon ”Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka – Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle” (KOM(2010)0614),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (1),

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhteisön innovaatiopolitiikasta muuttuvassa maailmassa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhteisön innovaatiopolitiikasta muuttuvassa maailmassa (2),

| — | ottaa huomioon komission 23. syyskuuta 2009 antaman tiedonannon ”Valmistaudutaan tulevaan – EU:lle yhteinen strategia keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita varten” (KOM(2009)0512), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 23. syyskuuta 2009 antaman tiedonannon ”Valmistaudutaan tulevaan – EU:lle yhteinen strategia keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita varten” (KOM(2009)0512),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman teollisuuspolitiikan väliarvioinnista – EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman teollisuuspolitiikan väliarvioinnista – EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto (3),

| — | ottaa huomioon 14. ja 15. heinäkuuta 2010 pidetyn kilpailukykyä käsitelleen neuvoston epävirallisen kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. ja 15. heinäkuuta 2010 pidetyn kilpailukykyä käsitelleen neuvoston epävirallisen kokouksen,

| — | ottaa huomioon kilpailukykyä käsitelleen neuvoston 2999. kokouksessa 1. ja 2. maaliskuuta 2010 tehdyt päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kilpailukykyä käsitelleen neuvoston 2999. kokouksessa 1. ja 2. maaliskuuta 2010 tehdyt päätelmät,

| — | ottaa huomioon komission 4. marraskuuta 2008 antaman tiedonannon ”Raaka-aineita koskeva aloite: työllisyyden ja kasvun kannalta kriittisten tarpeiden täyttäminen” (KOM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 4. marraskuuta 2008 antaman tiedonannon ”Raaka-aineita koskeva aloite: työllisyyden ja kasvun kannalta kriittisten tarpeiden täyttäminen” (KOM(2008)0699),

| — | ottaa huomioon komission 3. maaliskuuta 2010 antaman tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 3. maaliskuuta 2010 antaman tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (KOM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon komission 6. lokakuuta 2010 antaman tiedonannon ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke: Innovaatiounioni” (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 6. lokakuuta 2010 antaman tiedonannon ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke: Innovaatiounioni” (KOM(2010)0546),

| — | ottaa huomioon komission yritystoiminnan ja teollisuuden pääosaston 26. huhtikuuta 2010 julkaiseman tutkimuksen ”EU Manufacturing Industry: What are the Challenges and Opportunities for the Coming Years?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yritystoiminnan ja teollisuuden pääosaston 26. huhtikuuta 2010 julkaiseman tutkimuksen ”EU Manufacturing Industry: What are the Challenges and Opportunities for the Coming Years?”,

| — | ottaa huomioon komission työasiakirjan ”Kertomus eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act) täytäntöönpanosta” (KOM(2009)0680), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission työasiakirjan ”Kertomus eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act) täytäntöönpanosta” (KOM(2009)0680),

| — | ottaa huomioon komission 16. heinäkuuta 2008 antaman tiedonannon kestävän kulutuksen ja tuotannon ja kestävän teollisuuspolitiikan toimintaohjelmasta (KOM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 16. heinäkuuta 2008 antaman tiedonannon kestävän kulutuksen ja tuotannon ja kestävän teollisuuspolitiikan toimintaohjelmasta (KOM(2008)0397),

| — | ottaa huomioon komission toimeksi antaman ja marraskuussa 2008 esitetyn kertomuksen ympäristöä hyödyttävien innovatiivisten liiketoimintamallien edistämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission toimeksi antaman ja marraskuussa 2008 esitetyn kertomuksen ympäristöä hyödyttävien innovatiivisten liiketoimintamallien edistämisestä,

| — | ottaa huomioon komission 4. heinäkuuta 2007 antaman tiedonannon ”Teollisuuspolitiikan väliarviointi – EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto” (KOM(2007)0374), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 4. heinäkuuta 2007 antaman tiedonannon ”Teollisuuspolitiikan väliarviointi – EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto” (KOM(2007)0374),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja kansainvälisen kaupan valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0022/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja kansainvälisen kaupan valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0022/2011),

| A. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen talouskriisi on koetellut Euroopan teollisuutta ja hankaloittanut sen kykyä sopeutua haasteisiin, jotka liittyvät globalisaatioon, ilmastonmuutokseen, demografiseen muutokseen sekä tietoon ja tehokkuuteen pohjautuvan talouden syntymiseen ja jotka vaikuttavat perusteellisesti teollisuuden kehitykseen, työmarkkinoihin ja tulevaisuudennäkymiin, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen talouskriisi on koetellut Euroopan teollisuutta ja hankaloittanut sen kykyä sopeutua haasteisiin, jotka liittyvät globalisaatioon, ilmastonmuutokseen, demografiseen muutokseen sekä tietoon ja tehokkuuteen pohjautuvan talouden syntymiseen ja jotka vaikuttavat perusteellisesti teollisuuden kehitykseen, työmarkkinoihin ja tulevaisuudennäkymiin,

| B. | katsoo, että kriisin vaikutuksen voittamiseksi ja näihin haasteisiin vastaamiseksi EU tarvitsee teollisuuspolitiikkaa, jossa yhdistyvät kilpailukyky, kestävyys ja ihmisarvoinen työ ja joka voi samalla vauhdittaa taloutta, edistää työllisyyttä, estää ympäristön tilan huononemista ja parantaa elämänlaatua, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että kriisin vaikutuksen voittamiseksi ja näihin haasteisiin vastaamiseksi EU tarvitsee teollisuuspolitiikkaa, jossa yhdistyvät kilpailukyky, kestävyys ja ihmisarvoinen työ ja joka voi samalla vauhdittaa taloutta, edistää työllisyyttä, estää ympäristön tilan huononemista ja parantaa elämänlaatua,

| C. | katsoo, että Euroopan teollisuuspolitiikka voi olla menestyksekästä ainoastaan siinä tapauksessa, että se integroidaan uuteen, investointeja tukevaan ja keinottelun estävään rahoitusalan arkkitehtuuriin sekä makrotalouspolitiikkaan, joka painottaa EU:n vero-, talous- ja budjettipolitiikkaa kestävän kasvun ja työllisyyden suuntaan, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Euroopan teollisuuspolitiikka voi olla menestyksekästä ainoastaan siinä tapauksessa, että se integroidaan uuteen, investointeja tukevaan ja keinottelun estävään rahoitusalan arkkitehtuuriin sekä makrotalouspolitiikkaan, joka painottaa EU:n vero-, talous- ja budjettipolitiikkaa kestävän kasvun ja työllisyyden suuntaan,

| D. | katsoo, että tietyt eurooppalaiset teollisuudenalat ovat pysyvässä kriisissä yrittäessään selvitä kolmansien maiden vilpillisestä kilpailusta etenkin työsuhteita, ympäristöä sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien kysymysten yhteydessä, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että tietyt eurooppalaiset teollisuudenalat ovat pysyvässä kriisissä yrittäessään selvitä kolmansien maiden vilpillisestä kilpailusta etenkin työsuhteita, ympäristöä sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien kysymysten yhteydessä,

| E. | toteaa, että Euroopan teollisuuteen kohdistuu teollisuusmaiden ja Kiinan, Intian ja Brasilian kaltaisten kehittyvien maiden taholta yhä voimakkaampaa globaalia kilpailua, joka liittyy luonnonvarojen saantiin, teknologiseen innovointiin, ammattitaitoiseen työvoimaan sekä kohdennettuun teollisuus- ja innovointipolitiikkaan, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Euroopan teollisuuteen kohdistuu teollisuusmaiden ja Kiinan, Intian ja Brasilian kaltaisten kehittyvien maiden taholta yhä voimakkaampaa globaalia kilpailua, joka liittyy luonnonvarojen saantiin, teknologiseen innovointiin, ammattitaitoiseen työvoimaan sekä kohdennettuun teollisuus- ja innovointipolitiikkaan,

| F. | katsoo, että sellainen EU:n strategia, jolla edistetään seuraavia tekijöitä:






  — | vakaat ja ammattitaitoiset henkilöstöresurssit, jotka kykenevät luovuuteen ja osallistuvat aktiivisesti innovointiin ja kehitykseen |
| --- | --- | --- |

F.

katsoo, että sellainen EU:n strategia, jolla edistetään seuraavia tekijöitä:

—

vakaat ja ammattitaitoiset henkilöstöresurssit, jotka kykenevät luovuuteen ja osallistuvat aktiivisesti innovointiin ja kehitykseen

| — | uudet ja innovatiiviset teknologiat/prosessit/ratkaisut ja lisäarvoa luovat tekijät |
| --- | --- |

—

uudet ja innovatiiviset teknologiat/prosessit/ratkaisut ja lisäarvoa luovat tekijät

| — | kestävän kehityksen vaatimukset huomioon ottava tutkimus ja kehittäminen |
| --- | --- |

—

kestävän kehityksen vaatimukset huomioon ottava tutkimus ja kehittäminen

| — | laadukkaiden hyödykkeiden ja palveluiden tuotannon tehokas toimitusketju |
| --- | --- |

—

laadukkaiden hyödykkeiden ja palveluiden tuotannon tehokas toimitusketju

| — | entistä tehokkaampi tuotanto- ja johtamisjärjestelmien organisaatio |
| --- | --- |

—

entistä tehokkaampi tuotanto- ja johtamisjärjestelmien organisaatio

| — | yleinen resurssien käytön tehostaminen, joka johtaa pienempään hiilijalanjälkeen |
| --- | --- |

—

yleinen resurssien käytön tehostaminen, joka johtaa pienempään hiilijalanjälkeen

| — | kustannustehokkaat ja kestävät liikennemuodot |
| --- | --- |

—

kustannustehokkaat ja kestävät liikennemuodot

| — | älykäs ja suorituskykyinen logistiikka ja laadukas infrastruktuuri |
| --- | --- |

—

älykäs ja suorituskykyinen logistiikka ja laadukas infrastruktuuri

| — | vakaat ja täysin toimivat sisämarkkinat |
| --- | --- |

—

vakaat ja täysin toimivat sisämarkkinat

| — | yhtäläiset toimintaedellytykset kauppasuhteissa kolmansiin maihin |
| --- | --- |

—

yhtäläiset toimintaedellytykset kauppasuhteissa kolmansiin maihin

on ainoa tapa lisätä Euroopan teollisuuden kestävyyttä ja kilpailukykyä ja säilyttää siten sen maailmanlaajuinen johtoasema,

| G. | katsoo, että eurooppalaisen teollisuuden kansainvälinen johtoasema joutuu enenevässä määrin kyseenalaiseksi teollistumassa olevien maiden teollisuuspohjan laajentuessa ja merkittävimpien kilpailijoiden, kuten Yhdysvaltojen, Japanin ja Kiinan noudattaessa aktiivista ja vahvaa teollisuuspolitiikkaa, jota tuetaan mittavilla investoinneilla edistyksellisiin tuotteisiin ja palveluihin; pitää tästä syystä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämistä ja tehostamista erittäin tärkeänä, jotta sen rooli Euroopan kestävän kasvun ja työllisyyden moottorina voi jatkua, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että eurooppalaisen teollisuuden kansainvälinen johtoasema joutuu enenevässä määrin kyseenalaiseksi teollistumassa olevien maiden teollisuuspohjan laajentuessa ja merkittävimpien kilpailijoiden, kuten Yhdysvaltojen, Japanin ja Kiinan noudattaessa aktiivista ja vahvaa teollisuuspolitiikkaa, jota tuetaan mittavilla investoinneilla edistyksellisiin tuotteisiin ja palveluihin; pitää tästä syystä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämistä ja tehostamista erittäin tärkeänä, jotta sen rooli Euroopan kestävän kasvun ja työllisyyden moottorina voi jatkua,

| H. | ottaa huomioon, että teollista edistystä voidaan saavuttaa yhdistämällä asianmukaiset olosuhteet sekä järkevä, edistyksellinen ja kohdennettu sääntely ja markkinoiden stimulointi, joka perustuu markkinoiden kehitystä koskeviin tarkkoihin odotuksiin, ja tukemalla yleistä suuntautumista kohti puhtaita, kestäviä ja innovatiivisia tuotanto-, jakelu- ja kulutustapoja, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että teollista edistystä voidaan saavuttaa yhdistämällä asianmukaiset olosuhteet sekä järkevä, edistyksellinen ja kohdennettu sääntely ja markkinoiden stimulointi, joka perustuu markkinoiden kehitystä koskeviin tarkkoihin odotuksiin, ja tukemalla yleistä suuntautumista kohti puhtaita, kestäviä ja innovatiivisia tuotanto-, jakelu- ja kulutustapoja,

| I. | katsoo, että EU:n makrotaloudellisena prioriteettina on oltava yleinen politiikka, joka edistää investointeja teollisuuteen ja palveluihin erityisesti nykyisen kaltaisen kriisin aikana, kun investoinnit (erityisesti kapasiteettiin pikemminkin kuin tuottavuuteen) ovat ensimmäinen leikattava menoerä; katsoo, että jäsenvaltioiden, unionin ja alue- ja paikallisviranomaisten on asetettava itselleen julkisia investointeja koskevia tavoitteita (jotka koskevat investointien osuutta kaikista julkisista menoista) myös säästöpakettien yhteydessä, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että EU:n makrotaloudellisena prioriteettina on oltava yleinen politiikka, joka edistää investointeja teollisuuteen ja palveluihin erityisesti nykyisen kaltaisen kriisin aikana, kun investoinnit (erityisesti kapasiteettiin pikemminkin kuin tuottavuuteen) ovat ensimmäinen leikattava menoerä; katsoo, että jäsenvaltioiden, unionin ja alue- ja paikallisviranomaisten on asetettava itselleen julkisia investointeja koskevia tavoitteita (jotka koskevat investointien osuutta kaikista julkisista menoista) myös säästöpakettien yhteydessä,

| J. | katsoo, että unionin kunnianhimoisen teollisuuspolitiikan on pohjauduttava vahvoihin sisämarkkinoihin sekä Euroopan unionin rajojen sisällä että sen ulkoisessa ulottuvuudessa; katsoo, että tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää vastata globalisoitumisen mahdollisuuksiin ja haasteisiin käyttämällä kaikkien teollisuuspoliittisten välineiden yhdistelmää (tutkimuksen ja kehittämisen politiikka, aluepolitiikka, kilpailupolitiikka, sääntelyn lähentäminen ja kauppapolitiikka), |
| --- | --- |

J.

katsoo, että unionin kunnianhimoisen teollisuuspolitiikan on pohjauduttava vahvoihin sisämarkkinoihin sekä Euroopan unionin rajojen sisällä että sen ulkoisessa ulottuvuudessa; katsoo, että tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää vastata globalisoitumisen mahdollisuuksiin ja haasteisiin käyttämällä kaikkien teollisuuspoliittisten välineiden yhdistelmää (tutkimuksen ja kehittämisen politiikka, aluepolitiikka, kilpailupolitiikka, sääntelyn lähentäminen ja kauppapolitiikka),

| K. | katsoo, että teollisuustuotannon vähentäminen on Euroopassa vakiintunut tosiseikka, joka vaarantaa teknologisen ja taloudellisen asemamme globalisoitumisen edetessä ja nopeasti kehittyvien maiden aiheuttaman voimakkaan kilpailun yhteydessä, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että teollisuustuotannon vähentäminen on Euroopassa vakiintunut tosiseikka, joka vaarantaa teknologisen ja taloudellisen asemamme globalisoitumisen edetessä ja nopeasti kehittyvien maiden aiheuttaman voimakkaan kilpailun yhteydessä,

| L. | katsoo, että on vähennettävä merkittävästi yrityksiin kohdistuvaa byrokratiaa ja yksinkertaistettava niiden lainsäädäntö- ja sääntely-ympäristöä paremman sääntelyn periaatteita noudattaen, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että on vähennettävä merkittävästi yrityksiin kohdistuvaa byrokratiaa ja yksinkertaistettava niiden lainsäädäntö- ja sääntely-ympäristöä paremman sääntelyn periaatteita noudattaen,

| M. | toteaa, että raaka-aineiden ja luonnonvarojen maailmanlaajuinen kysyntä on kasvanut koko ajan, mihin liittyy huoli toimitusten mahdollisista keskeytyksistä, |
| --- | --- |

M.

toteaa, että raaka-aineiden ja luonnonvarojen maailmanlaajuinen kysyntä on kasvanut koko ajan, mihin liittyy huoli toimitusten mahdollisista keskeytyksistä,

| N. | katsoo, että Saksan tilastokeskuksen mukaan jopa 45 prosenttia tuotantoyksikön kustannuksista muodostuu materiaalikustannuksista ja että raaka-aineiden älykäs käyttö ja energian tehokas käyttö ovat siten ratkaisevia Euroopan teollisuudelle, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että Saksan tilastokeskuksen mukaan jopa 45 prosenttia tuotantoyksikön kustannuksista muodostuu materiaalikustannuksista ja että raaka-aineiden älykäs käyttö ja energian tehokas käyttö ovat siten ratkaisevia Euroopan teollisuudelle,

| O. | muistuttaa EU:n markkinaosuuden pienenemisestä tiettyjen jäsenvaltioiden suorituskyvystä huolimatta; korostaa, että unioni ei ole saavuttanut sille kuuluvaa paikkaa korkean teknologian alalla ja erityisesti uudessa tieto- ja viestintätekniikassa (13 prosenttia lisäarvosta Yhdysvalloissa, 5 prosenttia EU:ssa); muistuttaa unionin valmistavan teollisuuden tuottavuuden heikentymisestä, |
| --- | --- |

O.

muistuttaa EU:n markkinaosuuden pienenemisestä tiettyjen jäsenvaltioiden suorituskyvystä huolimatta; korostaa, että unioni ei ole saavuttanut sille kuuluvaa paikkaa korkean teknologian alalla ja erityisesti uudessa tieto- ja viestintätekniikassa (13 prosenttia lisäarvosta Yhdysvalloissa, 5 prosenttia EU:ssa); muistuttaa unionin valmistavan teollisuuden tuottavuuden heikentymisestä,

| P. | muistuttaa, että tuotantoteollisuus on tärkein tuottavuutta parantava tekijä sekä itsessään että muun talouden kannalta; toteaa, että teollisuuden innovointi on yksi tärkeimmistä tekijöistä, jotka luovat uusia palveluita ja samalla pitkän aikavälin kasvua erityisesti ottaen huomioon unionin demografiset näkymät, |
| --- | --- |

P.

muistuttaa, että tuotantoteollisuus on tärkein tuottavuutta parantava tekijä sekä itsessään että muun talouden kannalta; toteaa, että teollisuuden innovointi on yksi tärkeimmistä tekijöistä, jotka luovat uusia palveluita ja samalla pitkän aikavälin kasvua erityisesti ottaen huomioon unionin demografiset näkymät,

| Q. | katsoo, että teollisuus on unionin talouden keskeinen tekijä, sillä sen osuus on 37 prosenttia unionin BKT:sta (kun otetaan huomioon siihen liittyvät palvelut), 80 prosenttia tutkimukseen ja kehittämiseen käytettävistä varoista ja 75 prosenttia unionin viennistä, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että teollisuus on unionin talouden keskeinen tekijä, sillä sen osuus on 37 prosenttia unionin BKT:sta (kun otetaan huomioon siihen liittyvät palvelut), 80 prosenttia tutkimukseen ja kehittämiseen käytettävistä varoista ja 75 prosenttia unionin viennistä,

| R. | ottaa huomioon unionin perinteisten teollisuudenalojen tärkeyden ja katsoo, että niiden taitotieto olisi hyödynnettävä mahdollisimman hyvin, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon unionin perinteisten teollisuudenalojen tärkeyden ja katsoo, että niiden taitotieto olisi hyödynnettävä mahdollisimman hyvin,

| S. | katsoo, että kansainväliset kilpailijamme, kuten Yhdysvallat ja Aasian maat, ovat soveltaneet proaktiivista teollisuuspolitiikkaa, joka perustuu avainaloille tehtyihin mittaviin tutkimus- ja kehitysinvestointeihin, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että kansainväliset kilpailijamme, kuten Yhdysvallat ja Aasian maat, ovat soveltaneet proaktiivista teollisuuspolitiikkaa, joka perustuu avainaloille tehtyihin mittaviin tutkimus- ja kehitysinvestointeihin,

Kestävän teollisuuspolitiikan uusi perusta

| 1. | pitää tervetulleena, että komissio tunnustaa Eurooppa 2020 -strategiassa ja EU:n integroitua teollisuuspolitiikkaa koskevassa tiedonannossa viimeinkin terveen teollisen pohjan ja etenkin valmistavan teollisuuden pohjan merkityksen Euroopan kestävän kasvun ja työllisyyden kannalta ja sitoutuu sosiaalisen markkinatalouden periaatteeseen perustuvaan integroituun teollisuuspolitiikkaan; |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleena, että komissio tunnustaa Eurooppa 2020 -strategiassa ja EU:n integroitua teollisuuspolitiikkaa koskevassa tiedonannossa viimeinkin terveen teollisen pohjan ja etenkin valmistavan teollisuuden pohjan merkityksen Euroopan kestävän kasvun ja työllisyyden kannalta ja sitoutuu sosiaalisen markkinatalouden periaatteeseen perustuvaan integroituun teollisuuspolitiikkaan;

| 2. | ottaa huomioon yhdennettyä teollisuuspolitiikkaa koskevan komission ehdotuksen ja panee merkille sen keskittymisen EU:n teollisuuden kilpailukyvyn palauttamiseen; korostaa tässä suhteessa globaalien haasteiden edellyttävän ehdottomasti sitä, että energian ja resurssien tehokas käyttö muodostaa unionin teollisuuden uudistamisen perustan, jos tarkoituksena on säilyttää unionin teollisuuden kilpailukyky jatkossakin; |
| --- | --- |

2.

ottaa huomioon yhdennettyä teollisuuspolitiikkaa koskevan komission ehdotuksen ja panee merkille sen keskittymisen EU:n teollisuuden kilpailukyvyn palauttamiseen; korostaa tässä suhteessa globaalien haasteiden edellyttävän ehdottomasti sitä, että energian ja resurssien tehokas käyttö muodostaa unionin teollisuuden uudistamisen perustan, jos tarkoituksena on säilyttää unionin teollisuuden kilpailukyky jatkossakin;

| 3. | korostaa, että monien komission ehdottamien toimien on oltava hinnaltaan edelleen kuluttajien maksettavissa etenkin aikana, jolloin unionin talous erityisesti uusissa jäsenvaltioissa vielä toipuu pahimmasta vuosikymmeniin kohtaamastaan kriisistä; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että monien komission ehdottamien toimien on oltava hinnaltaan edelleen kuluttajien maksettavissa etenkin aikana, jolloin unionin talous erityisesti uusissa jäsenvaltioissa vielä toipuu pahimmasta vuosikymmeniin kohtaamastaan kriisistä;

| 4. | korostaa, että Johannesburgin konferenssissa 2002 määritellyn kestävän kehityksen on perustuttava kolmeen pilariin, jotka ovat talous, yhteiskunta ja ympäristö; katsoo, että mahdollisimman kilpailukykyisen talouden toteuttamiseksi teollisuuspolitiikassa on saavutettava näiden kolmen tekijän välinen keskinäinen tasapaino; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että Johannesburgin konferenssissa 2002 määritellyn kestävän kehityksen on perustuttava kolmeen pilariin, jotka ovat talous, yhteiskunta ja ympäristö; katsoo, että mahdollisimman kilpailukykyisen talouden toteuttamiseksi teollisuuspolitiikassa on saavutettava näiden kolmen tekijän välinen keskinäinen tasapaino;

| 5. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään kunnianhimoisen, ympäristötehokkaan ja vihreän EU:n teollisuusstrategian, jotta voidaan palauttaa valmistuskapasiteetti EU:n koko alueella ja jotta EU:ssa voidaan luoda korkealaatuisia ja hyvin palkattuja työpaikkoja; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään kunnianhimoisen, ympäristötehokkaan ja vihreän EU:n teollisuusstrategian, jotta voidaan palauttaa valmistuskapasiteetti EU:n koko alueella ja jotta EU:ssa voidaan luoda korkealaatuisia ja hyvin palkattuja työpaikkoja;

| 6. | korostaa, että teollisuuden investointien suunnittelu edellyttää sääntelyn ennustettavuutta ja vakautta pitkällä aikavälillä; kehottaa näin ollen komissiota kehittämään Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa Euroopan teollisuudelle vuodeksi 2020 kattavat tavoitteet, joissa otetaan huomioon teollisuuden kilpailukyky ja kestävyys ja esitetään suuntaviivoja esimerkiksi energian ja resurssien tehokkaalle käytölle pyrkien kehittämään kasvua, työllisyyttä ja samalla hyvinvointia unionissa; pahoittelee tässä mielessä konkreettisten ehdotusten puuttumista komission tiedonannosta; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että teollisuuden investointien suunnittelu edellyttää sääntelyn ennustettavuutta ja vakautta pitkällä aikavälillä; kehottaa näin ollen komissiota kehittämään Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa Euroopan teollisuudelle vuodeksi 2020 kattavat tavoitteet, joissa otetaan huomioon teollisuuden kilpailukyky ja kestävyys ja esitetään suuntaviivoja esimerkiksi energian ja resurssien tehokkaalle käytölle pyrkien kehittämään kasvua, työllisyyttä ja samalla hyvinvointia unionissa; pahoittelee tässä mielessä konkreettisten ehdotusten puuttumista komission tiedonannosta;

| 7. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että perussopimuksiin tällä hetkellä kaavailtuja muutoksia toteutettaessa Euroopan keskuspankin tavoitteissa asetetaan sama painoarvo työllisyydelle kuin inflaation torjumiselle; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että perussopimuksiin tällä hetkellä kaavailtuja muutoksia toteutettaessa Euroopan keskuspankin tavoitteissa asetetaan sama painoarvo työllisyydelle kuin inflaation torjumiselle;

| 8. | korostaa, että kehitystä ei voi olla ilman vankkaa ja kestävää teollista pohjaa; tunnustaa, että kehitys voi edistää työpaikkojen luomista ja kansalaisten elintason säilyttämistä; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että kehitystä ei voi olla ilman vankkaa ja kestävää teollista pohjaa; tunnustaa, että kehitys voi edistää työpaikkojen luomista ja kansalaisten elintason säilyttämistä;

| 9. | kehottaa viranomaisia karsimaan byrokratiaa, ehkäisemään päällekkäisiä muodollisuuksia ja lisäämään avoimuutta menettelyjen läpikäymisaikataulun suhteen; |
| --- | --- |

9.

kehottaa viranomaisia karsimaan byrokratiaa, ehkäisemään päällekkäisiä muodollisuuksia ja lisäämään avoimuutta menettelyjen läpikäymisaikataulun suhteen;

| 10. | korostaa, että tähän voidaan päästä yksinomaan tietämykseen perustuvan ja vankan teollisen pohjan omaavan teollisuuden avulla; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että tähän voidaan päästä yksinomaan tietämykseen perustuvan ja vankan teollisen pohjan omaavan teollisuuden avulla;

| 11. | korostaa, että uuden kestävän teollisuuspolitiikan onnistuminen edellyttää integroitua ja monialaista lähestymistapaa, joka perustuu Euroopan, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla toteutettaviin objektiiviseen taloudelliseen argumentaatioon perustuviin horisontaalisiin ja alakohtaisiin käytännön aloitteisiin; katsoo, että näissä aloitteissa olisi keskityttävä yhteisiin kysymyksiin, jotka vaikuttavat tuntuvasti tiettyihin aloihin ja tuovat huomattavia tuloksia sekä yrityksille että kuluttajille; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että uuden kestävän teollisuuspolitiikan onnistuminen edellyttää integroitua ja monialaista lähestymistapaa, joka perustuu Euroopan, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla toteutettaviin objektiiviseen taloudelliseen argumentaatioon perustuviin horisontaalisiin ja alakohtaisiin käytännön aloitteisiin; katsoo, että näissä aloitteissa olisi keskityttävä yhteisiin kysymyksiin, jotka vaikuttavat tuntuvasti tiettyihin aloihin ja tuovat huomattavia tuloksia sekä yrityksille että kuluttajille;

| 12. | korostaa energian ja liikenteen kaltaisten alojen merkitystä Euroopan teollisuuden kustannusrakenteessa; katsoo, että näiden alojen kilpailukykyä on kehitettävä edelleen yksityistämisen avulla; katsoo tämän vuoksi, että vapautetuilla markkinoilla toimivien yhtiöiden julkista rahoitusta on rajoitettava ja että on toteutettava toimia kaikkia liikennemuotoja koskevien palvelujen vapaata tarjoamista varten; |
| --- | --- |

12.

korostaa energian ja liikenteen kaltaisten alojen merkitystä Euroopan teollisuuden kustannusrakenteessa; katsoo, että näiden alojen kilpailukykyä on kehitettävä edelleen yksityistämisen avulla; katsoo tämän vuoksi, että vapautetuilla markkinoilla toimivien yhtiöiden julkista rahoitusta on rajoitettava ja että on toteutettava toimia kaikkia liikennemuotoja koskevien palvelujen vapaata tarjoamista varten;

| 13. | katsoo, että on luotava makrotaloudelliset puitteet, joissa unionin teollisuus voi menestyä, ja tällöin on otettava huomioon resurssien vähäisyyteen ja niiden vähenemiseen liittyvät realiteetit; katsoo, että tässä yhteydessä unionin on paitsi pyrittävä tukemaan tämän hetken kilpailukykyä myös ennen kaikkea turvattava tuleva kilpailukyky; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että on luotava makrotaloudelliset puitteet, joissa unionin teollisuus voi menestyä, ja tällöin on otettava huomioon resurssien vähäisyyteen ja niiden vähenemiseen liittyvät realiteetit; katsoo, että tässä yhteydessä unionin on paitsi pyrittävä tukemaan tämän hetken kilpailukykyä myös ennen kaikkea turvattava tuleva kilpailukyky;

| 14. | katsoo, että EU:n teollisuusstrategiassa olisi yksilöitävä strategisia investointialoja, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan nämä prioriteetit huomioon tulevissa rahoitusnäkymissä, vuotuisissa talousarvioissa sekä EU:n politiikan eri aloilla; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että EU:n teollisuusstrategiassa olisi yksilöitävä strategisia investointialoja, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan nämä prioriteetit huomioon tulevissa rahoitusnäkymissä, vuotuisissa talousarvioissa sekä EU:n politiikan eri aloilla;

| 15. | pitää tärkeänä, että omaksutaan integroitu teollisuuspolitiikka, jossa unionin aloitteet kaikilla aloilla täydentävät yhteistä kehitystavoitetta eivätkä ole sen vastaisia; |
| --- | --- |

15.

pitää tärkeänä, että omaksutaan integroitu teollisuuspolitiikka, jossa unionin aloitteet kaikilla aloilla täydentävät yhteistä kehitystavoitetta eivätkä ole sen vastaisia;

| 16. | kehottaa komissiota kiirehtimään EU:n yhtenäismarkkinoiden saattamista valmiiksi, sillä tämä on kilpailukykyisen teollisuuden ja innovoinnin ennakkoehto; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota kiirehtimään EU:n yhtenäismarkkinoiden saattamista valmiiksi, sillä tämä on kilpailukykyisen teollisuuden ja innovoinnin ennakkoehto;

| 17. | korostaa, että oikeudenmukainen kilpailu yhdessä avointen markkinoiden kanssa on keskeistä uusien ja dynaamisten teollisuusalojen syntymisen kannalta; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että oikeudenmukainen kilpailu yhdessä avointen markkinoiden kanssa on keskeistä uusien ja dynaamisten teollisuusalojen syntymisen kannalta;

| 18. | on vakuuttunut siitä, että pelkän julkisen sektorin asemesta etupäässä yksityissektorilla on keskeinen rooli investoitaessa uusien teollisuudenalojen rakenneuudistukseen ja kehittämiseen niin, että taataan sekä työpaikkojen luominen että siirtyminen talouteen, jossa käytetään resursseja tehokkaasti ja aiheutetaan vähän hiilipäästöjä; pitää siksi keskeisenä, että toteutetaan oikeanlainen kehys tällaisten yksityisten investointien edistämiseksi; |
| --- | --- |

18.

on vakuuttunut siitä, että pelkän julkisen sektorin asemesta etupäässä yksityissektorilla on keskeinen rooli investoitaessa uusien teollisuudenalojen rakenneuudistukseen ja kehittämiseen niin, että taataan sekä työpaikkojen luominen että siirtyminen talouteen, jossa käytetään resursseja tehokkaasti ja aiheutetaan vähän hiilipäästöjä; pitää siksi keskeisenä, että toteutetaan oikeanlainen kehys tällaisten yksityisten investointien edistämiseksi;

| 19. | korostaa, että uusi integroitu lähestymistapa edellyttää erittäin hyvin toimivaa yhteistyötä komission sisällä ja johdonmukaisuutta komission eri toimintalinjojen kesken; kehottaa komissiota perustamaan tätä varten pysyvän teollisuuspoliittisen työryhmän, jonka tehtävänä olisi koordinoida ja mukauttaa politiikan suuntaa ja toimia osana nykyistä uutta ja yhdennettyä EU:n teollisuuspoliittista strategiaa ja seurata toimien täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että uusi integroitu lähestymistapa edellyttää erittäin hyvin toimivaa yhteistyötä komission sisällä ja johdonmukaisuutta komission eri toimintalinjojen kesken; kehottaa komissiota perustamaan tätä varten pysyvän teollisuuspoliittisen työryhmän, jonka tehtävänä olisi koordinoida ja mukauttaa politiikan suuntaa ja toimia osana nykyistä uutta ja yhdennettyä EU:n teollisuuspoliittista strategiaa ja seurata toimien täytäntöönpanoa;

| 20. | kehottaa komissiota keskittymään vaikutustenarvioinnissa entistä enemmän kilpailukykyä koskeviin seikkoihin (”kilpailukyvyn tarkastelu”) sekä etukäteen ja jälkikäteen suoritettavaan arviointiin (”kuntotarkastukset”) ja panemaan tämän älykkääseen sääntelyyn kuuluvan keskeisen osan täytäntöön kaikissa komission yksiköissä mahdollisimman nopeasti; painottaa, että kestävyys on ratkaisevan tärkeä tekijä kilpailukyvyn säilyttämisen ja sellaisen talouden kannalta, jossa käytetään resursseja tehokkaasti ja aiheutetaan vähän hiilipäästöjä; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota keskittymään vaikutustenarvioinnissa entistä enemmän kilpailukykyä koskeviin seikkoihin (”kilpailukyvyn tarkastelu”) sekä etukäteen ja jälkikäteen suoritettavaan arviointiin (”kuntotarkastukset”) ja panemaan tämän älykkääseen sääntelyyn kuuluvan keskeisen osan täytäntöön kaikissa komission yksiköissä mahdollisimman nopeasti; painottaa, että kestävyys on ratkaisevan tärkeä tekijä kilpailukyvyn säilyttämisen ja sellaisen talouden kannalta, jossa käytetään resursseja tehokkaasti ja aiheutetaan vähän hiilipäästöjä;

| 21. | korostaa, että Euroopan unioni voi luoda maailman kilpailukykyisimmän teollisuuden hyödyntämällä muun muassa seuraavia tekijöitä:






  — | uudet laatu- ja tehokkuusnormit |
| --- | --- | --- |

21.

korostaa, että Euroopan unioni voi luoda maailman kilpailukykyisimmän teollisuuden hyödyntämällä muun muassa seuraavia tekijöitä:

—

uudet laatu- ja tehokkuusnormit

| — | uusien tuotteiden markkinoilletulon nopeuttaminen käyttämällä tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntäviä kehittyneitä analyysi-, suunnittelu-, valmistus- ja ylläpitovälineitä, -menetelmiä ja -prosesseja |
| --- | --- |

—

uusien tuotteiden markkinoilletulon nopeuttaminen käyttämällä tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntäviä kehittyneitä analyysi-, suunnittelu-, valmistus- ja ylläpitovälineitä, -menetelmiä ja -prosesseja

| — | pk-yritysten ja välinesektorin kehittäminen toimitusketjussa |
| --- | --- |

—

pk-yritysten ja välinesektorin kehittäminen toimitusketjussa

| — | entistä ponnekkaammat toimet siviili- ja sotilasalan tutkimuksen välisen synergian edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

entistä ponnekkaammat toimet siviili- ja sotilasalan tutkimuksen välisen synergian edistämiseksi;

| 22. | tukee komission tiedonannon 3 kohdassa esitettyä aloitetta tulevan lainsäädännön teollisuuspoliittisten vaikutusten jatkuvasta tarkastelusta ja kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnista, ja korostaa, että on varmistettava työmarkkinaosapuolten mukaan ottaminen sekä mahdollisimman suuri avoimuus; |
| --- | --- |

22.

tukee komission tiedonannon 3 kohdassa esitettyä aloitetta tulevan lainsäädännön teollisuuspoliittisten vaikutusten jatkuvasta tarkastelusta ja kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnista, ja korostaa, että on varmistettava työmarkkinaosapuolten mukaan ottaminen sekä mahdollisimman suuri avoimuus;

| 23. | painottaa, että uusi kestävä teollisuuspolitiikka voi toimia vain, jos se sovitetaan tiiviisti yhteen jäsenvaltioiden teollisuuspolitiikkojen kanssa, ja kehottaa siksi komissiota toteuttamaan vuonna 2011 Lissabonin sopimuksen (173 artiklan 2 kohta) mahdollistamia aloitteita ja esittämään suuntaviivoja ja indikaattoreita sekä levittämään parhaita käytäntöjä ja parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa, seurantamahdollisuuksia ja arviointimenetelmiä; |
| --- | --- |

23.

painottaa, että uusi kestävä teollisuuspolitiikka voi toimia vain, jos se sovitetaan tiiviisti yhteen jäsenvaltioiden teollisuuspolitiikkojen kanssa, ja kehottaa siksi komissiota toteuttamaan vuonna 2011 Lissabonin sopimuksen (173 artiklan 2 kohta) mahdollistamia aloitteita ja esittämään suuntaviivoja ja indikaattoreita sekä levittämään parhaita käytäntöjä ja parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa, seurantamahdollisuuksia ja arviointimenetelmiä;

| 24. | kehottaa komissiota kehittämään yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa uuden kehyksen, jonka avulla eri jäsenvaltioiden yritykset voivat työskennellä yhdessä entistä tehokkaammin teollisten prioriteettiensa asettamiseksi ja saavuttamiseksi ja jonka avulla tätä voidaan tukea; katsoo, että tämä vahvistaa unionissa valmistettujen tuotteiden kilpailukykyä ja auttaa vastaamaan entistä paremmin maailmanmarkkinoiden muuttuviin tilanteisiin; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota kehittämään yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa uuden kehyksen, jonka avulla eri jäsenvaltioiden yritykset voivat työskennellä yhdessä entistä tehokkaammin teollisten prioriteettiensa asettamiseksi ja saavuttamiseksi ja jonka avulla tätä voidaan tukea; katsoo, että tämä vahvistaa unionissa valmistettujen tuotteiden kilpailukykyä ja auttaa vastaamaan entistä paremmin maailmanmarkkinoiden muuttuviin tilanteisiin;

| 25. | on vakuuttunut siitä, että uuden kestävän teollisuuspolitiikan onnistuminen edellyttää, että mukaan otetaan kaikki sidosryhmät, mukaan lukien työmarkkinaosapuolet, alue- ja paikallisviranomaiset, pk-yritysten edustajat ja kansalaisyhteiskunta; kehottaa komissiota sisällyttämään kaikille aloille ja kaikkiin toimenpiteisiin selkeän kumppanuusperiaatteen, joka sisältää myös odotettavissa olevien toimien jatkuvan yhteisen seurannan ja arvioinnin ja siten strategioiden/toimenpiteiden/ohjelmien tarkastelun; |
| --- | --- |

25.

on vakuuttunut siitä, että uuden kestävän teollisuuspolitiikan onnistuminen edellyttää, että mukaan otetaan kaikki sidosryhmät, mukaan lukien työmarkkinaosapuolet, alue- ja paikallisviranomaiset, pk-yritysten edustajat ja kansalaisyhteiskunta; kehottaa komissiota sisällyttämään kaikille aloille ja kaikkiin toimenpiteisiin selkeän kumppanuusperiaatteen, joka sisältää myös odotettavissa olevien toimien jatkuvan yhteisen seurannan ja arvioinnin ja siten strategioiden/toimenpiteiden/ohjelmien tarkastelun;

| 26. | katsoo, että EU:n ”globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka” voi saavuttaa tavoitteensa vain, jos siinä käsitellään sitä, miten laajasti unionin toimintalinjoja mukautetaan tuleviin haasteisiin, joita Euroopan alueet ja niiden paikalliset teollisuudenalat kohtaavat nyt ja tulevina vuosina, jos vastaavat EU:n politiikat johtavat EU:n teollisuuden keskeisinä toimijoina olevien pk-yritysten tuottavuuden ja kilpailukyvyn paranemiseen; korostaa tässä yhteydessä, että taloudellisia, demografisia sekä ilmastoa ja energiaa koskevia muutoksia on tarkasteltava lähemmin niiden alueellisen ulottuvuuden kannalta ottamalla huomioon mahdolliset alueelliset erot, joita näistä haasteita syntyy ja jotka vaikuttavat EU:n teollisuuden tasasuhteiseen kasvuun; korostaa alueiden johtavaa asemaa, kun edistetään teollisuuden muuttamista ekologiseksi ja uusiutuvien energialähteiden kehittämistä; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että EU:n ”globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka” voi saavuttaa tavoitteensa vain, jos siinä käsitellään sitä, miten laajasti unionin toimintalinjoja mukautetaan tuleviin haasteisiin, joita Euroopan alueet ja niiden paikalliset teollisuudenalat kohtaavat nyt ja tulevina vuosina, jos vastaavat EU:n politiikat johtavat EU:n teollisuuden keskeisinä toimijoina olevien pk-yritysten tuottavuuden ja kilpailukyvyn paranemiseen; korostaa tässä yhteydessä, että taloudellisia, demografisia sekä ilmastoa ja energiaa koskevia muutoksia on tarkasteltava lähemmin niiden alueellisen ulottuvuuden kannalta ottamalla huomioon mahdolliset alueelliset erot, joita näistä haasteita syntyy ja jotka vaikuttavat EU:n teollisuuden tasasuhteiseen kasvuun; korostaa alueiden johtavaa asemaa, kun edistetään teollisuuden muuttamista ekologiseksi ja uusiutuvien energialähteiden kehittämistä;

| 27. | toteaa teollisuuspolitiikan olevan suurelta osin riippuvaista siitä, että EU:n teollisuutta suojellaan kolmansien maiden vilpilliseltä kilpailulta; |
| --- | --- |

27.

toteaa teollisuuspolitiikan olevan suurelta osin riippuvaista siitä, että EU:n teollisuutta suojellaan kolmansien maiden vilpilliseltä kilpailulta;

| 28. | kehottaa komissiota esittämään viipymättä tämän strategian täytäntöönpanon seurantaa koskevan käytännön aikataulun ja esittämään vuosittaisen edistymiskertomuksen; katsoo lisäksi, että komission olisi arvioitava vuosittain uudelleen näiden suuntaviivojen ja aloitteiden tehokkuutta tunnistaakseen mahdolliset täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat ja asettaakseen lisätavoitteita, joilla varmistetaan EU:n teollisuuspolitiikan säilyminen edistyksen kärjessä; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota esittämään viipymättä tämän strategian täytäntöönpanon seurantaa koskevan käytännön aikataulun ja esittämään vuosittaisen edistymiskertomuksen; katsoo lisäksi, että komission olisi arvioitava vuosittain uudelleen näiden suuntaviivojen ja aloitteiden tehokkuutta tunnistaakseen mahdolliset täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat ja asettaakseen lisätavoitteita, joilla varmistetaan EU:n teollisuuspolitiikan säilyminen edistyksen kärjessä;

| 29. | toteaa, että kansainvälistyminen on keskeinen tekijä yritysten kilpailukyvyn kannalta, ja kehottaa siksi komissiota tehostamaan toimia kaikissa yritysten tukiverkoissa saatujen tietojen levittämiseksi mahdollisimman laajalti, jotta parhaillaan kansainvälistyvät yritykset voisivat hyödyntää niitä; |
| --- | --- |

29.

toteaa, että kansainvälistyminen on keskeinen tekijä yritysten kilpailukyvyn kannalta, ja kehottaa siksi komissiota tehostamaan toimia kaikissa yritysten tukiverkoissa saatujen tietojen levittämiseksi mahdollisimman laajalti, jotta parhaillaan kansainvälistyvät yritykset voisivat hyödyntää niitä;

| 30. | korostaa, että yleiseurooppalaiset rakenteet ja infrastruktuurit, joiden avulla pyritään yhdistämään lähteet ja resurssit, voivat käynnistää globaaleilla markkinoilla kilpailukykyisen yleiseurooppalaisen teollisuusmallin; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että yleiseurooppalaiset rakenteet ja infrastruktuurit, joiden avulla pyritään yhdistämään lähteet ja resurssit, voivat käynnistää globaaleilla markkinoilla kilpailukykyisen yleiseurooppalaisen teollisuusmallin;

Rahoitus

| 31. | edellyttää teollisuuspolitiikan ja sitä koskevan infrastruktuurin, etenkin tutkimus-, energia-, televiestintä- ja liikenneinfrastruktuurin (Euroopan laajuisen liikenneverkon), eli yritysten toimintaympäristön muodostavien julkishyödykkeiden kunnianhimoista rahoittamista; pitää siksi välttämättömänä ottaa käyttöön eurooppalaisia obligaatioita (euro-obligaatioita tai hankeobligaatioita), joiden avulla unioni voi rahoittaa innovointia, infrastruktuuria ja uudelleen teollistamista; |
| --- | --- |

31.

edellyttää teollisuuspolitiikan ja sitä koskevan infrastruktuurin, etenkin tutkimus-, energia-, televiestintä- ja liikenneinfrastruktuurin (Euroopan laajuisen liikenneverkon), eli yritysten toimintaympäristön muodostavien julkishyödykkeiden kunnianhimoista rahoittamista; pitää siksi välttämättömänä ottaa käyttöön eurooppalaisia obligaatioita (euro-obligaatioita tai hankeobligaatioita), joiden avulla unioni voi rahoittaa innovointia, infrastruktuuria ja uudelleen teollistamista;

Innovointi

| 32. | korostaa, että innovointi on teollisuuspolitiikan ja kasvun pääasiallinen moottori ja että kaikkien innovointia tukevien aloitteiden on






  — | perustuttava kattavaan innovoinnin määritelmään, joka sisältää mm. tuotteet ja tuotantojärjestelmät, palvelut, koulutuksen, prosessit, organisaation, laadun, johtamisen, välittämisen ja suojelemisen |
| --- | --- | --- |

32.

korostaa, että innovointi on teollisuuspolitiikan ja kasvun pääasiallinen moottori ja että kaikkien innovointia tukevien aloitteiden on

—

perustuttava kattavaan innovoinnin määritelmään, joka sisältää mm. tuotteet ja tuotantojärjestelmät, palvelut, koulutuksen, prosessit, organisaation, laadun, johtamisen, välittämisen ja suojelemisen

| — | otettava huomioon kolmansien maiden harjoittama politiikka ja mukautettava omaa sisäpolitiikkaa esimerkiksi tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin valtiontukien suhteen |
| --- | --- |

—

otettava huomioon kolmansien maiden harjoittama politiikka ja mukautettava omaa sisäpolitiikkaa esimerkiksi tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin valtiontukien suhteen

| — | katettava etenkin tuotteiden ja palveluiden suunnittelu, tuotanto ja koostumus koko prosessi- ja arvonmuodostusketjussa ja lisäarvo antamalla innovointitukea aina tuotteiden markkinoille saattamista edeltävään vaiheeseen saakka |
| --- | --- |

—

katettava etenkin tuotteiden ja palveluiden suunnittelu, tuotanto ja koostumus koko prosessi- ja arvonmuodostusketjussa ja lisäarvo antamalla innovointitukea aina tuotteiden markkinoille saattamista edeltävään vaiheeseen saakka

| — | oltava teknologianeutraaleja |
| --- | --- |

—

oltava teknologianeutraaleja

| — | pyrittävä ensisijaisesti takaamaan suotuisa ympäristö yrityksille, jotta ne voisivat investoida tutkimukseen ja kehittämiseen sekä innovointiin tehokkaiden rahoitusjärjestelmien avulla ja jotta mahdollistettaisiin toimijoiden entistä tiiviimpi yhteistyö eri teollisuudenaloilla ja niiden välillä sekä arvonmuodostusketjuissa, tutkimuslaitoksissa ja yliopistoissa |
| --- | --- |

—

pyrittävä ensisijaisesti takaamaan suotuisa ympäristö yrityksille, jotta ne voisivat investoida tutkimukseen ja kehittämiseen sekä innovointiin tehokkaiden rahoitusjärjestelmien avulla ja jotta mahdollistettaisiin toimijoiden entistä tiiviimpi yhteistyö eri teollisuudenaloilla ja niiden välillä sekä arvonmuodostusketjuissa, tutkimuslaitoksissa ja yliopistoissa

| — | keskityttävä tuotannon merkitykseen innovointivaiheessa; katsoo, että jos teollisuustuotanto siirretään kokonaan muualle maailmassa, tiedontuotanto menettää perustansa Euroopassa ja myös siirtyy muualle, koska suunnitteluvaiheessa kehitettyjä ideoita ei voida testata heti käytännössä |
| --- | --- |

—

keskityttävä tuotannon merkitykseen innovointivaiheessa; katsoo, että jos teollisuustuotanto siirretään kokonaan muualle maailmassa, tiedontuotanto menettää perustansa Euroopassa ja myös siirtyy muualle, koska suunnitteluvaiheessa kehitettyjä ideoita ei voida testata heti käytännössä

| — | edistettävä luovuutta ja työntekijöistä lähtevää innovointia julkisissa ja yksityisissä organisaatioissa; |
| --- | --- |

—

edistettävä luovuutta ja työntekijöistä lähtevää innovointia julkisissa ja yksityisissä organisaatioissa;

| 33. | korostaa, että on tehtävä nykyistä selvempi ero tutkimuksen ja innovoinnin välillä, sillä vaikka nämä toimet ovatkin tiiviissä yhteydessä toisiinsa, niillä on erilaiset tavoitteet, keinot, toimintatavat ja työmenetelmät; katsoo, että yritysten oman kasvunsa hyväksi harjoittaman tutkimuksen pitäisi luoda uutta tietoa, ja sen pitäisi olla luonteeltaan uutta selvittävää, riippumatonta ja riskinottoon perustuvaa; katsoo, että innovoinnin tavoitteena on sen sijaan sellaisten uusien tuotteiden, palveluiden ja prosessien luominen, joilla on suora vaikutus markkinoihin, yhteiskuntaan sekä yritysten toimintaan; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että on tehtävä nykyistä selvempi ero tutkimuksen ja innovoinnin välillä, sillä vaikka nämä toimet ovatkin tiiviissä yhteydessä toisiinsa, niillä on erilaiset tavoitteet, keinot, toimintatavat ja työmenetelmät; katsoo, että yritysten oman kasvunsa hyväksi harjoittaman tutkimuksen pitäisi luoda uutta tietoa, ja sen pitäisi olla luonteeltaan uutta selvittävää, riippumatonta ja riskinottoon perustuvaa; katsoo, että innovoinnin tavoitteena on sen sijaan sellaisten uusien tuotteiden, palveluiden ja prosessien luominen, joilla on suora vaikutus markkinoihin, yhteiskuntaan sekä yritysten toimintaan;

| 34. | katsoo, että erityisesti vertailuindikaattoreiden ja standardien asettaminen on osoittautunut innovointia ja kestävää kilpailukykyä merkittävästi edistäväksi tekijäksi monilla teollisuudenaloilla; kehottaa vahvistamaan eurooppalaista standardointijärjestelmää toimilla, joilla edistetään yksinkertaistamista, avoimuutta, kustannusten vähentämistä ja eri toimijoiden osallistumista; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että erityisesti vertailuindikaattoreiden ja standardien asettaminen on osoittautunut innovointia ja kestävää kilpailukykyä merkittävästi edistäväksi tekijäksi monilla teollisuudenaloilla; kehottaa vahvistamaan eurooppalaista standardointijärjestelmää toimilla, joilla edistetään yksinkertaistamista, avoimuutta, kustannusten vähentämistä ja eri toimijoiden osallistumista;

| 35. | korostaa, että jäsenvaltioiden on koordinoitava toimiaan paremmin ja yritysten on tehtävä tiiviimpää yhteistyötä klustereiden, verkostojen ja osaamiskeskusten avulla; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että jäsenvaltioiden on koordinoitava toimiaan paremmin ja yritysten on tehtävä tiiviimpää yhteistyötä klustereiden, verkostojen ja osaamiskeskusten avulla;

| 36. | painottaa, että EU:n kilpailukyky riippuu suuressa määrin innovointikapasiteetista, tutkimus- ja kehitysresursseista sekä innovaatioiden yhdistämisestä valmistusprosesseihin; |
| --- | --- |

36.

painottaa, että EU:n kilpailukyky riippuu suuressa määrin innovointikapasiteetista, tutkimus- ja kehitysresursseista sekä innovaatioiden yhdistämisestä valmistusprosesseihin;

| 37. | vaatii prioriteettina, että tutkimusmenoja lisätään vuoden 2013 jälkeiseksi seuraavaksi kaudeksi (kahdeksas puiteohjelma) merkittävästi (EU:n tavoite: 3 prosenttia BKT:stä tutkimukseen ja kehittämiseen, 1 prosentti BKT:stä julkisia varoja), jotta Euroopan teollisuus pysyy teknologian kärjessä ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä ja jotta yksityisinvestointeja voidaan hyödyntää tehokkaasti; katsoo, että sen lisäksi, että keskitytään vahvasti tutkimaan innovatiivisia prosesseja, johtamista, organisaatioita ja työntekijöiden osallistumista innovointiin, tarvitaan yleistä perusteknologioiden tutkimusta; katsoo lisäksi, että on pyrittävä sekä hallintoa että rahoituksen saatavuutta koskevien menettelyjen yksinkertaistamiseen; |
| --- | --- |

37.

vaatii prioriteettina, että tutkimusmenoja lisätään vuoden 2013 jälkeiseksi seuraavaksi kaudeksi (kahdeksas puiteohjelma) merkittävästi (EU:n tavoite: 3 prosenttia BKT:stä tutkimukseen ja kehittämiseen, 1 prosentti BKT:stä julkisia varoja), jotta Euroopan teollisuus pysyy teknologian kärjessä ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä ja jotta yksityisinvestointeja voidaan hyödyntää tehokkaasti; katsoo, että sen lisäksi, että keskitytään vahvasti tutkimaan innovatiivisia prosesseja, johtamista, organisaatioita ja työntekijöiden osallistumista innovointiin, tarvitaan yleistä perusteknologioiden tutkimusta; katsoo lisäksi, että on pyrittävä sekä hallintoa että rahoituksen saatavuutta koskevien menettelyjen yksinkertaistamiseen;

| 38. | huomauttaa, että tutkimus- ja kehittämismahdollisuuksiin liittyvät kasvavat alueelliset erot muodostavat haasteen, johon on vastattava paitsi koheesiopolitiikan myös tutkimus- ja innovaatiopolitiikan keinoin; kehottaa tässä yhteydessä tutkimusmäärärahojen lisäksi jakamaan uudelleen rahoituksen samojen toimintaohjelmien sisällä, jotta voidaan tukea innovointia ja tehostaa tutkimustulosten käyttöä yhteiskuntaa hyödyttävissä kaupallisissa ratkaisuissa; |
| --- | --- |

38.

huomauttaa, että tutkimus- ja kehittämismahdollisuuksiin liittyvät kasvavat alueelliset erot muodostavat haasteen, johon on vastattava paitsi koheesiopolitiikan myös tutkimus- ja innovaatiopolitiikan keinoin; kehottaa tässä yhteydessä tutkimusmäärärahojen lisäksi jakamaan uudelleen rahoituksen samojen toimintaohjelmien sisällä, jotta voidaan tukea innovointia ja tehostaa tutkimustulosten käyttöä yhteiskuntaa hyödyttävissä kaupallisissa ratkaisuissa;

| 39. | toteaa, että tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattavien investointien merkittävä lisääminen sekä yksityisellä että julkisella sektorilla on tärkeää, jotta EU:n teollisuus pysyisi teknologisena johtajana ja säilyttäisi globaalin kilpailukykynsä esimerkiksi uusiutuvien energialähteiden ja liikenteen tehokkuuden alalla; toteaa, että tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattavien yksityisten lisäinvestointien tukemiseksi tarvitaan innovatiivisten tuotteiden toimivat markkinat ja vakaa investointiympäristö; katsoo, että tutkimuksen ja kehittämisen julkisen rahoituksen lisääminen on tarpeen, jotta voidaan saada aikaan yksityisiin investointeihin kohdistuva vipuvaikutus ja edistää yhteistyötä, ja että julkiseen rahoitukseen liittyvien menettelyjen yksinkertaistaminen erityisesti EU:n puiteohjelmissa on edellytyksenä teollisuuden osallistumisen lisäämiselle; |
| --- | --- |

39.

toteaa, että tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattavien investointien merkittävä lisääminen sekä yksityisellä että julkisella sektorilla on tärkeää, jotta EU:n teollisuus pysyisi teknologisena johtajana ja säilyttäisi globaalin kilpailukykynsä esimerkiksi uusiutuvien energialähteiden ja liikenteen tehokkuuden alalla; toteaa, että tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattavien yksityisten lisäinvestointien tukemiseksi tarvitaan innovatiivisten tuotteiden toimivat markkinat ja vakaa investointiympäristö; katsoo, että tutkimuksen ja kehittämisen julkisen rahoituksen lisääminen on tarpeen, jotta voidaan saada aikaan yksityisiin investointeihin kohdistuva vipuvaikutus ja edistää yhteistyötä, ja että julkiseen rahoitukseen liittyvien menettelyjen yksinkertaistaminen erityisesti EU:n puiteohjelmissa on edellytyksenä teollisuuden osallistumisen lisäämiselle;

| 40. | panee kuitenkin merkille, että yksityissektorin on lisättävä tutkimukseen ja kehittämiseen osoittamaansa rahoitusta, jotta unioni saavuttaisi sellaisen investointien tason, joka taloudellisen kasvun moottorina toimiva innovointi edellyttää; kehottaa siksi komissiota tarkastelemaan tekijöitä, jotka estävät unionin yrityksiä investoimasta yhtä paljon kuin vastaavat kansainväliset, esimerkiksi yhdysvaltalaiset yritykset investoivat; kehottaa tarpeen mukaan toteuttamaan asianmukaisia lainsäädännöllisiä ja muita toimia; |
| --- | --- |

40.

panee kuitenkin merkille, että yksityissektorin on lisättävä tutkimukseen ja kehittämiseen osoittamaansa rahoitusta, jotta unioni saavuttaisi sellaisen investointien tason, joka taloudellisen kasvun moottorina toimiva innovointi edellyttää; kehottaa siksi komissiota tarkastelemaan tekijöitä, jotka estävät unionin yrityksiä investoimasta yhtä paljon kuin vastaavat kansainväliset, esimerkiksi yhdysvaltalaiset yritykset investoivat; kehottaa tarpeen mukaan toteuttamaan asianmukaisia lainsäädännöllisiä ja muita toimia;

| 41. | katsoo, että yhteiset teknologia-aloitteet (kuten puhdasta ilmatilaa koskeva aloite) ovat erittäin hyödyllisiä hankittaessa jäsenvaltioiden, unionin ja yksityisen sektorin rahoitusta innovatiivisille hankkeille, joilla on tuntuvia kerrannaisvaikutuksia; edellyttää nykyisten hankkeiden rahoituksen jatkamista, jotta ne voidaan viedä päätökseen, ja pitää tarpeellisena kehittää uusia hankkeita lupaavilla aloilla (kuten bio- ja nanoteknologia, avaruus, uusiutuva energia, uudet liikennevälineet ja uudet materiaalit); |
| --- | --- |

41.

katsoo, että yhteiset teknologia-aloitteet (kuten puhdasta ilmatilaa koskeva aloite) ovat erittäin hyödyllisiä hankittaessa jäsenvaltioiden, unionin ja yksityisen sektorin rahoitusta innovatiivisille hankkeille, joilla on tuntuvia kerrannaisvaikutuksia; edellyttää nykyisten hankkeiden rahoituksen jatkamista, jotta ne voidaan viedä päätökseen, ja pitää tarpeellisena kehittää uusia hankkeita lupaavilla aloilla (kuten bio- ja nanoteknologia, avaruus, uusiutuva energia, uudet liikennevälineet ja uudet materiaalit);

| 42. | edellyttää, että jäsenvaltioissa on hyödynnettävä johdonmukaisesti ja vahvistettava nykyistä tieteellis-teknologista osaamista erityisesti avainteknologioiden alalla; |
| --- | --- |

42.

edellyttää, että jäsenvaltioissa on hyödynnettävä johdonmukaisesti ja vahvistettava nykyistä tieteellis-teknologista osaamista erityisesti avainteknologioiden alalla;

| 43. | pitää myönteisenä, että on perustettu korkean tason työryhmä laatimaan yhteistä pidemmän aikavälin strategiaa ja toimintasuunnitelmaa avainteknologioita varten, jotta niiden potentiaalia kyettäisiin hyödyntämään täysipainoisemmin; |
| --- | --- |

43.

pitää myönteisenä, että on perustettu korkean tason työryhmä laatimaan yhteistä pidemmän aikavälin strategiaa ja toimintasuunnitelmaa avainteknologioita varten, jotta niiden potentiaalia kyettäisiin hyödyntämään täysipainoisemmin;

| 44. | korostaa riskinjakorahoitusvälineen (RSFF) tehokasta käyttöä tärkeänä keinona, jolla EIP rahoittaa tutkimusta, kehittämistä ja innovointia; kannustaa voimakkaasti komissiota myöntämään huomattavasti enemmän varoja, esimerkiksi uusiutuvia innovaatiorahastoja Euroopan aluekehitysrahaston varoista, ja edistämään suoria yksityisiä investointeja ja innovatiivisia rahoitusmekanismeja suuririskisille innovoiville hankkeille ja hankkeille, joihin soveltuvat pk-yritykset osallistuvat; pitää myös tärkeänä, että innovointiohjelmien käytöstä tehdään pk-yrityksille helpompaa vähentämällä byrokraattista taakkaa; |
| --- | --- |

44.

korostaa riskinjakorahoitusvälineen (RSFF) tehokasta käyttöä tärkeänä keinona, jolla EIP rahoittaa tutkimusta, kehittämistä ja innovointia; kannustaa voimakkaasti komissiota myöntämään huomattavasti enemmän varoja, esimerkiksi uusiutuvia innovaatiorahastoja Euroopan aluekehitysrahaston varoista, ja edistämään suoria yksityisiä investointeja ja innovatiivisia rahoitusmekanismeja suuririskisille innovoiville hankkeille ja hankkeille, joihin soveltuvat pk-yritykset osallistuvat; pitää myös tärkeänä, että innovointiohjelmien käytöstä tehdään pk-yrityksille helpompaa vähentämällä byrokraattista taakkaa;

| 45. | on huolissaan siitä, että yritykset hyödyntävät niukasti rakennerahastoja innovaatiohankkeidensa rahoittamiseen; katsoo, että hallinnointiviranomaisten olisi pyrittävä tekemään toimintaohjelmat paremmin tunnetuksi yritysten keskuudessa ja annettava niille kaikki tarvittava apu hankkeiden laatimisessa; |
| --- | --- |

45.

on huolissaan siitä, että yritykset hyödyntävät niukasti rakennerahastoja innovaatiohankkeidensa rahoittamiseen; katsoo, että hallinnointiviranomaisten olisi pyrittävä tekemään toimintaohjelmat paremmin tunnetuksi yritysten keskuudessa ja annettava niille kaikki tarvittava apu hankkeiden laatimisessa;

| 46. | kehottaa komissiota laatimaan selvityksen nykyisten ja kaavailtujen rahoitusmekanismien parhaista käytänteistä, verotoimenpiteistä ja innovointia edistävistä taloudellisista kannustimista ja kehottaa saattamaan nämä toimet vuosittain ajan tasalle ja tarkastamaan niiden tehokkuuden; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota laatimaan selvityksen nykyisten ja kaavailtujen rahoitusmekanismien parhaista käytänteistä, verotoimenpiteistä ja innovointia edistävistä taloudellisista kannustimista ja kehottaa saattamaan nämä toimet vuosittain ajan tasalle ja tarkastamaan niiden tehokkuuden;

| 47. | edellyttää, että on harkittava uusien vaihtoehtoisten mekanismien käyttöön ottamista EU:n yritysten ja etenkin pk-yritysten rahoitusvajeen paikkaamiseksi; katsoo, että näissä mekanismeissa olisi






  — | käytettävä perustana julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joissa riskit jaetaan yksityisten ja julkisten sijoittajien kesken |
| --- | --- | --- |

47.

edellyttää, että on harkittava uusien vaihtoehtoisten mekanismien käyttöön ottamista EU:n yritysten ja etenkin pk-yritysten rahoitusvajeen paikkaamiseksi; katsoo, että näissä mekanismeissa olisi

—

käytettävä perustana julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joissa riskit jaetaan yksityisten ja julkisten sijoittajien kesken

| — | varmistettava, että julkisilla investoinneilla on mahdollisimman suuri vipuvaikutus, jolloin saadaan myös merkittäviä yksityisinvestointeja |
| --- | --- |

—

varmistettava, että julkisilla investoinneilla on mahdollisimman suuri vipuvaikutus, jolloin saadaan myös merkittäviä yksityisinvestointeja

| — | otettava huomioon sellaisten innovoivien pk-yritysten erityistarpeet, joilla ei ole lainoituksen saamiseen tarvittavaa omaa pääomaa eikä varoja |
| --- | --- |

—

otettava huomioon sellaisten innovoivien pk-yritysten erityistarpeet, joilla ei ole lainoituksen saamiseen tarvittavaa omaa pääomaa eikä varoja

| — | edistettävä eurooppalaisten tutkimustulosten kaupallistamista ja kannustettava teknologian siirtämistä pk-yrityksiin |
| --- | --- |

—

edistettävä eurooppalaisten tutkimustulosten kaupallistamista ja kannustettava teknologian siirtämistä pk-yrityksiin

| — | tuettava Euroopan investointipankin toimintaa |
| --- | --- |

—

tuettava Euroopan investointipankin toimintaa

sekä hyödynnettävä seuraavia välineitä:

| — | eurooppalainen innovointirahasto, jonka tehtävänä olisi sijoittaa käynnistämis- ja kehittämisvaiheisiin riskipääoman avulla |
| --- | --- |

—

eurooppalainen innovointirahasto, jonka tehtävänä olisi sijoittaa käynnistämis- ja kehittämisvaiheisiin riskipääoman avulla

| — | eurooppalainen patenttirahasto, jolla helpotetaan tutkimuskeskusten ja yritysten, etenkin innovatiivisten pk-yritysten, välistä tiedonsiirtoa |
| --- | --- |

—

eurooppalainen patenttirahasto, jolla helpotetaan tutkimuskeskusten ja yritysten, etenkin innovatiivisten pk-yritysten, välistä tiedonsiirtoa

| — | lainat, jotka myönnetään suotuisammin ehdoin kuin markkinoilta saatavat lainat; |
| --- | --- |

—

lainat, jotka myönnetään suotuisammin ehdoin kuin markkinoilta saatavat lainat;

| 48. | tunnustaa, että EU:n ongelmana on nuorten johtavien innovoijien pieni määrä tutkimus- ja kehittämisintensiivisillä aloilla ja erityisesti biotekniikan ja internetin aloilla; korostaa siksi tarvetta edistää kehitystä poistamalla erityisiä esteitä, jota uusilla aloilla esiintyy, ja seuraamalla tarkoin kehittyviä innovatiivisia markkinoita ja mukauttamalla poliittisten välineiden valikoimaa erityistarpeisiin; |
| --- | --- |

48.

tunnustaa, että EU:n ongelmana on nuorten johtavien innovoijien pieni määrä tutkimus- ja kehittämisintensiivisillä aloilla ja erityisesti biotekniikan ja internetin aloilla; korostaa siksi tarvetta edistää kehitystä poistamalla erityisiä esteitä, jota uusilla aloilla esiintyy, ja seuraamalla tarkoin kehittyviä innovatiivisia markkinoita ja mukauttamalla poliittisten välineiden valikoimaa erityistarpeisiin;

| 49. | kehottaa komissiota luomaan ympäristön, joka suosii yrityksiä niiden käynnistysvaiheessa ja tilanteissa, joissa yrityksistä irrottautuu uusia yrityksiä muodostavia osia, käyttämällä kohdennettuja palveluita, joiden avulla nuoret yrittäjät voivat voittaa heidän tiellään perinteisesti olevat esteet heidän aloittaessaan uusia tuotantotoimia (esimerkiksi infrastruktuuriin liittyvät esteet, tiedonsaanti, palveluiden kustannukset, teollis- ja tekijänoikeuksien hallinta); |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota luomaan ympäristön, joka suosii yrityksiä niiden käynnistysvaiheessa ja tilanteissa, joissa yrityksistä irrottautuu uusia yrityksiä muodostavia osia, käyttämällä kohdennettuja palveluita, joiden avulla nuoret yrittäjät voivat voittaa heidän tiellään perinteisesti olevat esteet heidän aloittaessaan uusia tuotantotoimia (esimerkiksi infrastruktuuriin liittyvät esteet, tiedonsaanti, palveluiden kustannukset, teollis- ja tekijänoikeuksien hallinta);

| 50. | kehottaa EU:ta reagoimaan viimeinkin Euroopan riskipääomamarkkinoiden sirpaloitumiseen ehdottamalla EU:n järjestelmää yleiseurooppalaisten rahastojen perustamiseksi; |
| --- | --- |

50.

kehottaa EU:ta reagoimaan viimeinkin Euroopan riskipääomamarkkinoiden sirpaloitumiseen ehdottamalla EU:n järjestelmää yleiseurooppalaisten rahastojen perustamiseksi;

| 51. | korostaa, että investointeja tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin voitaisiin tehdä käyttämällä kansallisia verokannustimia ja mahdollisuutta käyttää erityistä rahoitusta, kuten riskipääomaa; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että investointeja tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin voitaisiin tehdä käyttämällä kansallisia verokannustimia ja mahdollisuutta käyttää erityistä rahoitusta, kuten riskipääomaa;

| 52. | kehottaa jatkamaan kestävän kehityksen teknologioiden edistämistoimia, jotka aloitettiin ETAP-toimintasuunnitelmassa tutkimus-, ympäristö ja talouspoliittisten strategioiden verkottamisella, ja kehottaa laatimaan kunnianhimoisemman ETAP-jatkosuunnitelman, jossa tutkimuksen, opetuksen, ammatillisen koulutuksen ja teollisuuden alat yhdistävät voimansa, ja osoittamaan riittävästi rahoitusta sen täytäntöönpanoon; korostaa tarvetta lisätä strategisen energiateknologiasuunnitelman rahoitusta; |
| --- | --- |

52.

kehottaa jatkamaan kestävän kehityksen teknologioiden edistämistoimia, jotka aloitettiin ETAP-toimintasuunnitelmassa tutkimus-, ympäristö ja talouspoliittisten strategioiden verkottamisella, ja kehottaa laatimaan kunnianhimoisemman ETAP-jatkosuunnitelman, jossa tutkimuksen, opetuksen, ammatillisen koulutuksen ja teollisuuden alat yhdistävät voimansa, ja osoittamaan riittävästi rahoitusta sen täytäntöönpanoon; korostaa tarvetta lisätä strategisen energiateknologiasuunnitelman rahoitusta;

| 53. | kehottaa teollisuutta osallistumaan ekoinnovointiin työllistämismahdollisuuksiensa parantamiseksi; toteaa, että yrittäjille tiedottaminen – siten, että kerrotaan uusista liiketoimintamahdollisuuksista – on ratkaisevan tärkeää, jotta luonnonvaroja tehokkaasti käyttävän talouden ja kestävien toimialojen kehittämiseen tähtäävä strategia onnistuisi; |
| --- | --- |

53.

kehottaa teollisuutta osallistumaan ekoinnovointiin työllistämismahdollisuuksiensa parantamiseksi; toteaa, että yrittäjille tiedottaminen – siten, että kerrotaan uusista liiketoimintamahdollisuuksista – on ratkaisevan tärkeää, jotta luonnonvaroja tehokkaasti käyttävän talouden ja kestävien toimialojen kehittämiseen tähtäävä strategia onnistuisi;

| 54. | ehdottaa, että lisäksi olisi harkittava muita rahoitusmuotoja innovoivien teknologioiden kehittämisen tukemiseksi saattamalla yhteen eri tasojen (eurooppalaiset, kansalliset ja paikalliset) sidosryhmät ja hyödyntämällä eri välineitä, mukaan luettuina julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ja riskipääoma; |
| --- | --- |

54.

ehdottaa, että lisäksi olisi harkittava muita rahoitusmuotoja innovoivien teknologioiden kehittämisen tukemiseksi saattamalla yhteen eri tasojen (eurooppalaiset, kansalliset ja paikalliset) sidosryhmät ja hyödyntämällä eri välineitä, mukaan luettuina julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ja riskipääoma;

| 55. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota raaka-aineiden tehokasta ja kestävää käyttöä koskevan innovoinnin tukemiseen; |
| --- | --- |

55.

kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota raaka-aineiden tehokasta ja kestävää käyttöä koskevan innovoinnin tukemiseen;

| 56. | muistuttaa, että kun 17 prosenttia EU:n BKT:stä käytetään vuosittain julkisiin hankintoihin, niillä on suuri merkitys unionin sisämarkkinoilla ja innovointiin kannustamisessa; toteaa, että Kiinan ja USA:n kaltaiset kilpailijat ovat asettaneet kunnianhimoisia tavoitteita innovatiivisten ja ekologisten tuotteiden julkisille hankinnoille; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota yksinkertaistamaan ja parantamaan EU:n hankintasääntöjä tarpeen mukaan, jotta voidaan taata avoimuus, oikeudenmukaisuus ja syrjimättömyys; kehottaa komissiota tiedottamaan nykyisistä mahdollisuuksista ottaa innovatiivisia ja ekologisia kriteerejä huomioon EU:n nykyisten julkisia hankintoja koskevan sääntöjen mukaisten tarjouspyyntöjen yhteydessä Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti ja edistämään näiden mahdollisuuksien käyttöä; korostaa, että on välttämätöntä varmistaa vastavuoroisuus ulkoisille julkisia hankintoja koskeville markkinoille pääsyn suhteen, jotta EU:n yritykset voivat käydä kansainvälistä kilpailua oikeudenmukaisin ehdoin; |
| --- | --- |

56.

muistuttaa, että kun 17 prosenttia EU:n BKT:stä käytetään vuosittain julkisiin hankintoihin, niillä on suuri merkitys unionin sisämarkkinoilla ja innovointiin kannustamisessa; toteaa, että Kiinan ja USA:n kaltaiset kilpailijat ovat asettaneet kunnianhimoisia tavoitteita innovatiivisten ja ekologisten tuotteiden julkisille hankinnoille; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota yksinkertaistamaan ja parantamaan EU:n hankintasääntöjä tarpeen mukaan, jotta voidaan taata avoimuus, oikeudenmukaisuus ja syrjimättömyys; kehottaa komissiota tiedottamaan nykyisistä mahdollisuuksista ottaa innovatiivisia ja ekologisia kriteerejä huomioon EU:n nykyisten julkisia hankintoja koskevan sääntöjen mukaisten tarjouspyyntöjen yhteydessä Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti ja edistämään näiden mahdollisuuksien käyttöä; korostaa, että on välttämätöntä varmistaa vastavuoroisuus ulkoisille julkisia hankintoja koskeville markkinoille pääsyn suhteen, jotta EU:n yritykset voivat käydä kansainvälistä kilpailua oikeudenmukaisin ehdoin;

| 57. | toteaa, että esikaupallisilla hankinnoilla voidaan ratkaisevalla tavalla auttaa innovatiivisia ja vihreitä teknologioita uusille markkinoille ja samalla parantaa julkisten palvelujen laatua ja tehokkuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tiedottamaan paremmin viranomaisille nykyisistä mahdollisuuksista esikaupallisiin hankintoihin; |
| --- | --- |

57.

toteaa, että esikaupallisilla hankinnoilla voidaan ratkaisevalla tavalla auttaa innovatiivisia ja vihreitä teknologioita uusille markkinoille ja samalla parantaa julkisten palvelujen laatua ja tehokkuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tiedottamaan paremmin viranomaisille nykyisistä mahdollisuuksista esikaupallisiin hankintoihin;

| 58. | katsoo, että ei pidä aliarvioida julkisten hankintojen merkitystä innovatiivisen teollisuuspohjan edistämisessä; pyytää näin ollen EU:n jäsenvaltioita hyödyntämään täysipainoisesti esikaupallisia hankintoja innovaatioiden lähteenä ja välineenä parantaa pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin, ja katsoo, että siten voidaan tunnistaa eurooppalaisten yritysten tärkeimmät markkinat ja tehokkaasti vauhdittaa niiden toimintaa; |
| --- | --- |

58.

katsoo, että ei pidä aliarvioida julkisten hankintojen merkitystä innovatiivisen teollisuuspohjan edistämisessä; pyytää näin ollen EU:n jäsenvaltioita hyödyntämään täysipainoisesti esikaupallisia hankintoja innovaatioiden lähteenä ja välineenä parantaa pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin, ja katsoo, että siten voidaan tunnistaa eurooppalaisten yritysten tärkeimmät markkinat ja tehokkaasti vauhdittaa niiden toimintaa;

| 59. | kehottaa komissiota toteuttamaan tehostetusti toimia, joilla torjutaan tietämyksen siirtämistä kaikkialle maailmaan ja etenkin Kiinaan saamatta siitä mitään vastinetta; |
| --- | --- |

59.

kehottaa komissiota toteuttamaan tehostetusti toimia, joilla torjutaan tietämyksen siirtämistä kaikkialle maailmaan ja etenkin Kiinaan saamatta siitä mitään vastinetta;

Resurssit

| 60. | katsoo, että talouskasvu voidaan ja pitää irrottaa luonnonvarojen lisääntyneestä käytöstä; |
| --- | --- |

60.

katsoo, että talouskasvu voidaan ja pitää irrottaa luonnonvarojen lisääntyneestä käytöstä;

| 61. | on vakuuttunut siitä, että raaka- ja apuaineiden sekä tarvikkeiden resurssitehokkuuden merkittävä parantaminen vahvistaa Euroopan teollisuuden maailmanlaajuista kilpailuasemaa, ja vaatii komissiota siksi luonnonvarojen kestävää käyttöä koskevasta strategiasta antamansa tiedonannon (KOM(2005)0670) perusteella laatimaan ensisijaisena painopisteenä ehdotuksen EU:n kunnianhimoisesta resurssitehokkuuspolitiikasta toimintaohjelman avulla ja tarvittaessa resurssitehokkuusdirektiivissä; katsoo, että tähän sisältyvät






  — | selkeän määritelmän laatiminen resursseista kaikkine näkökohtineen |
| --- | --- | --- |

61.

on vakuuttunut siitä, että raaka- ja apuaineiden sekä tarvikkeiden resurssitehokkuuden merkittävä parantaminen vahvistaa Euroopan teollisuuden maailmanlaajuista kilpailuasemaa, ja vaatii komissiota siksi luonnonvarojen kestävää käyttöä koskevasta strategiasta antamansa tiedonannon (KOM(2005)0670) perusteella laatimaan ensisijaisena painopisteenä ehdotuksen EU:n kunnianhimoisesta resurssitehokkuuspolitiikasta toimintaohjelman avulla ja tarvittaessa resurssitehokkuusdirektiivissä; katsoo, että tähän sisältyvät

—

selkeän määritelmän laatiminen resursseista kaikkine näkökohtineen

| — | resurssituottavuuden seuraamiseen tarvittavien selkeiden ”kehdosta kehtoon” -indikaattoreiden kehittäminen ja tarvittaessa uusien toimintamallien vastaavien normien, suuntaviivojen ja prototyyppien jatkokehittäminen |
| --- | --- |

—

resurssituottavuuden seuraamiseen tarvittavien selkeiden ”kehdosta kehtoon” -indikaattoreiden kehittäminen ja tarvittaessa uusien toimintamallien vastaavien normien, suuntaviivojen ja prototyyppien jatkokehittäminen

| — | sellaisten tavoitteiden ja välineiden yksilöiminen, joilla tehostetaan EU:n resurssien tuottavuutta, kestävyyttä ja uudelleenkäyttöä, kierrätystä ja uudelleenvalmistamista ja suljettujen teollisten tuotantojärjestelmien kehittämistä |
| --- | --- |

—

sellaisten tavoitteiden ja välineiden yksilöiminen, joilla tehostetaan EU:n resurssien tuottavuutta, kestävyyttä ja uudelleenkäyttöä, kierrätystä ja uudelleenvalmistamista ja suljettujen teollisten tuotantojärjestelmien kehittämistä

| — | tuotteiden ja niiden materiaalisisällön kierrätettävyyden parantamista koskevan tutkimuksen ja kehittämisen tukeminen ja sellaisten suljettujen tuotantoprosessien, joissa materiaali ja energiahukka on mahdollisimman pieni, kehitystä koskevan tutkimuksen ja kehittämisen tukeminen |
| --- | --- |

—

tuotteiden ja niiden materiaalisisällön kierrätettävyyden parantamista koskevan tutkimuksen ja kehittämisen tukeminen ja sellaisten suljettujen tuotantoprosessien, joissa materiaali ja energiahukka on mahdollisimman pieni, kehitystä koskevan tutkimuksen ja kehittämisen tukeminen

| — | uusien lähestymistapojen (kuten ”resource contracting”) kehittäminen |
| --- | --- |

—

uusien lähestymistapojen (kuten ”resource contracting”) kehittäminen

| — | parhaiden käytäntöjen levittäminen sekä resurssitehokkuusverkostojen tukeminen, erityisesti kiinnittämällä huomiota toimitusketjuihin ja pk-yrityksiin, sekä materiaalitehokkuutta tutkivien virastojen tukeminen |
| --- | --- |

—

parhaiden käytäntöjen levittäminen sekä resurssitehokkuusverkostojen tukeminen, erityisesti kiinnittämällä huomiota toimitusketjuihin ja pk-yrityksiin, sekä materiaalitehokkuutta tutkivien virastojen tukeminen

| — | yritysten kestävyysraportointia koskevan pk-yrityksiä suosivan standardin kehittäminen siten, että sen avulla analysoidaan ”ekologista selkäreppua”, jolloin se johtaa kustannussäästöihin ja tekee yrityksistä kilpailukykyisempiä sekä kokoaa yhteen, standardoi ja edistää vapaaehtoisten ympäristönsuojelun hallintajärjestelmien (esimerkiksi ISO 14001 tai EMAS) käyttöä; |
| --- | --- |

—

yritysten kestävyysraportointia koskevan pk-yrityksiä suosivan standardin kehittäminen siten, että sen avulla analysoidaan ”ekologista selkäreppua”, jolloin se johtaa kustannussäästöihin ja tekee yrityksistä kilpailukykyisempiä sekä kokoaa yhteen, standardoi ja edistää vapaaehtoisten ympäristönsuojelun hallintajärjestelmien (esimerkiksi ISO 14001 tai EMAS) käyttöä;

| — | kansallisten raaka-ainealoitteiden sisällyttäminen ja noudattaminen; |
| --- | --- |

—

kansallisten raaka-ainealoitteiden sisällyttäminen ja noudattaminen;

| 62. | korostaa, että raaka-aineiden, erityisesti strategisten resurssien ja harvinaisten maametallien käytettävyys on Euroopan teollisuuden kannalta keskeisen tärkeää; kehottaa siksi komissiota esittämään vuoden 2011 alkupuoliskon aikana kattavan raaka-ainestrategian, jonka ei pitäisi rajoittua komission määrittelemiin ”kriittisiin raaka-aineisiin”, vaan tulisi sisältää muun muassa seuraavat toimet:






  — | tehdään säännöllisesti vaikutustenarviointeja raaka-aineiden ja harvinaisten maametallien odotetusta kysynnästä ja kriittisyydestä ja saatavuuteen liittyvistä riskeistä (mukaan lukien mahdollinen pula, hintojen nousu jne.) sekä EU:n taloudelle yleisesti ja erityisesti yrityksille aiheutuvista vaikutuksista siten, että kyseisten raaka-aineiden ja harvinaisten maametallien luetteloa päivitetään säännöllisesti |
| --- | --- | --- |

62.

korostaa, että raaka-aineiden, erityisesti strategisten resurssien ja harvinaisten maametallien käytettävyys on Euroopan teollisuuden kannalta keskeisen tärkeää; kehottaa siksi komissiota esittämään vuoden 2011 alkupuoliskon aikana kattavan raaka-ainestrategian, jonka ei pitäisi rajoittua komission määrittelemiin ”kriittisiin raaka-aineisiin”, vaan tulisi sisältää muun muassa seuraavat toimet:

—

tehdään säännöllisesti vaikutustenarviointeja raaka-aineiden ja harvinaisten maametallien odotetusta kysynnästä ja kriittisyydestä ja saatavuuteen liittyvistä riskeistä (mukaan lukien mahdollinen pula, hintojen nousu jne.) sekä EU:n taloudelle yleisesti ja erityisesti yrityksille aiheutuvista vaikutuksista siten, että kyseisten raaka-aineiden ja harvinaisten maametallien luetteloa päivitetään säännöllisesti

| — | tarkkaillaan kolmansien maiden tuotantoennusteita ja maailmanlaajuisten raaka-ainemarkkinoiden toimintaolosuhteita |
| --- | --- |

—

tarkkaillaan kolmansien maiden tuotantoennusteita ja maailmanlaajuisten raaka-ainemarkkinoiden toimintaolosuhteita

| — | tehostetaan raaka-aineiden kierrätystä ja uudelleenkäyttöä seuraavilla tavoilla: laaditaan ja pannaan täytäntöön kunnianhimoisia mutta realistisia kierrätyssuunnitelmia, -sääntöjä, -normeja ja -kannustimia, pannaan jätteitä koskeva puitedirektiivi ja raaka-aineeksi kelpaavien jätteiden kierrätystä ja vientiä koskevat säännöt täytäntöön tiukasti, tuetaan asianmukaisesti alan tutkimusta ja pyydetään komissiota harkitsemaan tuottajan vastuun käsitteen käyttämistä tämän tavoitteen tukemiseksi |
| --- | --- |

—

tehostetaan raaka-aineiden kierrätystä ja uudelleenkäyttöä seuraavilla tavoilla: laaditaan ja pannaan täytäntöön kunnianhimoisia mutta realistisia kierrätyssuunnitelmia, -sääntöjä, -normeja ja -kannustimia, pannaan jätteitä koskeva puitedirektiivi ja raaka-aineeksi kelpaavien jätteiden kierrätystä ja vientiä koskevat säännöt täytäntöön tiukasti, tuetaan asianmukaisesti alan tutkimusta ja pyydetään komissiota harkitsemaan tuottajan vastuun käsitteen käyttämistä tämän tavoitteen tukemiseksi

| — | vahvistetaan harvinaisten raaka-aineiden korvaamiseen tähtäävää tutkimusta, otetaan huomioon harvinaisiksi raaka-aineiksi määritellyt resurssit ja otetaan niitä varten käyttöön toimitusstrategia |
| --- | --- |

—

vahvistetaan harvinaisten raaka-aineiden korvaamiseen tähtäävää tutkimusta, otetaan huomioon harvinaisiksi raaka-aineiksi määritellyt resurssit ja otetaan niitä varten käyttöön toimitusstrategia

| — | optimoidaan EU:ssa esiintyvien raaka-aineiden hyödyntäminen ja parannetaan niiden saatavuutta, mikä edellyttää muun muassa eurooppalaisen geotietojärjestelmän ja yhteisen tietokannan nopeaa perustamista, jotta saadaan yleiskuva EU:ssa saatavissa olevista raaka-aineista, mineraaleista ja kierrätettävistä luonnonvaroista |
| --- | --- |

—

optimoidaan EU:ssa esiintyvien raaka-aineiden hyödyntäminen ja parannetaan niiden saatavuutta, mikä edellyttää muun muassa eurooppalaisen geotietojärjestelmän ja yhteisen tietokannan nopeaa perustamista, jotta saadaan yleiskuva EU:ssa saatavissa olevista raaka-aineista, mineraaleista ja kierrätettävistä luonnonvaroista

| — | varmistetaan raaka-aineiden ja harvinaisten maametallien oikeudenmukainen saatavuus vapailla ja oikeudenmukaisilla kauppasopimuksilla ja strategisilla kumppanuuksilla ja tehdään uusia talouskumppanuussopimuksia kolmansien maiden kanssa jatkuvien toimitusten varmistamiseksi, mutta vain silloin, kun tämä on täysin talouskumppanuussopimusten kehitystavoitteiden mukaista |
| --- | --- |

—

varmistetaan raaka-aineiden ja harvinaisten maametallien oikeudenmukainen saatavuus vapailla ja oikeudenmukaisilla kauppasopimuksilla ja strategisilla kumppanuuksilla ja tehdään uusia talouskumppanuussopimuksia kolmansien maiden kanssa jatkuvien toimitusten varmistamiseksi, mutta vain silloin, kun tämä on täysin talouskumppanuussopimusten kehitystavoitteiden mukaista

| — | tiivistetään yhteydenpitoa raaka-aineiden saatavuudesta Japanin ja Yhdysvaltain kaltaisten kumppanien mutta myös keskeisten raaka-aineiden tuottajamaiden kuten Kiinan ja Venäjän kanssa kahdenvälisen vuoropuhelun avulla |
| --- | --- |

—

tiivistetään yhteydenpitoa raaka-aineiden saatavuudesta Japanin ja Yhdysvaltain kaltaisten kumppanien mutta myös keskeisten raaka-aineiden tuottajamaiden kuten Kiinan ja Venäjän kanssa kahdenvälisen vuoropuhelun avulla

| — | oikeutetuissa tapauksissa pyritään ratkaisemaan Euroopan teollisuuden strategisia raaka-aineita koskevat riidat WTO:ssa |
| --- | --- |

—

oikeutetuissa tapauksissa pyritään ratkaisemaan Euroopan teollisuuden strategisia raaka-aineita koskevat riidat WTO:ssa

| — | käydään säännöllisesti ja ennakoivammin vuoropuhelua Afrikan maiden kanssa raaka-aineista ja harvinaisista maametalleista |
| --- | --- |

—

käydään säännöllisesti ja ennakoivammin vuoropuhelua Afrikan maiden kanssa raaka-aineista ja harvinaisista maametalleista

| — | käydään neuvotteluita niiden kolmansien maiden kanssa, joiden politiikka aiheuttaa kansainvälisten raaka-ainemarkkinoiden vääristymistä, jotta estetään markkinataloudelle haitalliset syrjivät poliittiset toimet |
| --- | --- |

—

käydään neuvotteluita niiden kolmansien maiden kanssa, joiden politiikka aiheuttaa kansainvälisten raaka-ainemarkkinoiden vääristymistä, jotta estetään markkinataloudelle haitalliset syrjivät poliittiset toimet

| — | parannetaan teollisuuden raakamateriaaliksi sopivien uusiutuvien raaka-aineiden saatavuutta ja poistetaan EU:n lainsäädännöstä syrjivät säännökset, jotka estävät näiden materiaalien laajemman käytön |
| --- | --- |

—

parannetaan teollisuuden raakamateriaaliksi sopivien uusiutuvien raaka-aineiden saatavuutta ja poistetaan EU:n lainsäädännöstä syrjivät säännökset, jotka estävät näiden materiaalien laajemman käytön

| — | toteutetaan toimenpiteitä kansallisten oligopolien ja monopolien sekä monikansallisten yhtiöiden yhä määräävämmän markkina-aseman rajoittamiseksi mineraali- ja energiaraaka-aineiden sekä puolivalmisteiden tuotannossa ja kaupassa |
| --- | --- |

—

toteutetaan toimenpiteitä kansallisten oligopolien ja monopolien sekä monikansallisten yhtiöiden yhä määräävämmän markkina-aseman rajoittamiseksi mineraali- ja energiaraaka-aineiden sekä puolivalmisteiden tuotannossa ja kaupassa

| — | kiinnitetään huomiota biomassan käyttöön sekä uusiutuvana energiana että teollisuuden raaka-aineena, edistetään kestävyyskriteereitä ja vältetään markkinoita vääristäviä toimia |
| --- | --- |

—

kiinnitetään huomiota biomassan käyttöön sekä uusiutuvana energiana että teollisuuden raaka-aineena, edistetään kestävyyskriteereitä ja vältetään markkinoita vääristäviä toimia

| — | laaditaan hätäsuunnitelma sen varalta, että elintärkeää raaka-ainetta ei voida eri syistä yhtäkkiä toimittaa |
| --- | --- |

—

laaditaan hätäsuunnitelma sen varalta, että elintärkeää raaka-ainetta ei voida eri syistä yhtäkkiä toimittaa

| — | tuetaan paikallisia raaka-aineita, myös maa- ja metsätalouden raaka-aineita käyttäviä pk-yrityksiä; |
| --- | --- |

—

tuetaan paikallisia raaka-aineita, myös maa- ja metsätalouden raaka-aineita käyttäviä pk-yrityksiä;

| 63. | katsoo, että teollisuuspolitiikassa on ennen kaikkea tasapainotettava energia-alan toimia kysyntälähtöisen politiikan hyväksi lisäämällä kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja irrottamalla talouskasvu ja energian käyttö toisistaan; katsoo erityisesti, että kuljetus- ja rakennusalalla on toteutettava aktiivista energiansäästöpolitiikkaa ja edistettävä kestävien, saastuttamattomien ja turvallisten uusien energialähteiden kehittämistä; katsoo, että teollisuuspolitiikalla pitäisi auttaa luomaan markkinaedellytyksiä, jotka kannustavat energiansäästöä ja investointeja energiatehokkuuteen, jotta voidaan hyödyntää laajaa uusiutuvien energialähteiden kirjoa sekä keskeisiä teknologioita energian varastoinnissa ja sähköisessä liikkuvuudessa (erityisesti julkisessa liikenteessä); |
| --- | --- |

63.

katsoo, että teollisuuspolitiikassa on ennen kaikkea tasapainotettava energia-alan toimia kysyntälähtöisen politiikan hyväksi lisäämällä kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja irrottamalla talouskasvu ja energian käyttö toisistaan; katsoo erityisesti, että kuljetus- ja rakennusalalla on toteutettava aktiivista energiansäästöpolitiikkaa ja edistettävä kestävien, saastuttamattomien ja turvallisten uusien energialähteiden kehittämistä; katsoo, että teollisuuspolitiikalla pitäisi auttaa luomaan markkinaedellytyksiä, jotka kannustavat energiansäästöä ja investointeja energiatehokkuuteen, jotta voidaan hyödyntää laajaa uusiutuvien energialähteiden kirjoa sekä keskeisiä teknologioita energian varastoinnissa ja sähköisessä liikkuvuudessa (erityisesti julkisessa liikenteessä);

| 64. | on vakuuttunut, että investointien turvallisuuden varmistamiseksi teollisuus tarvitsee pitkän aikavälin kunnianhimoista mutta realistista energiapolitiikkaa, jolla turvataan kilpailukykyiset energian hinnat ja toimitusvarmuus unionissa, vähennetään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, kannustetaan energiatehokkuutta ja energiansäästöä tuotannossa ja kulutuksessa, mahdollistetaan tuotanto, jossa syntyy mahdollisimman vähän haitallisia päästöjä ja estetään energiaköyhyys ja ”hiilivuodot”; toteaa, että oikeusvarmuus ja vakaat olosuhteet, asianmukaiset investoinnit ja energian sisämarkkinoiden yhdenmukaistaminen edelleen ovat ensiarvoisen tärkeitä siirryttäessä vähähiiliseen tuotantoon ja toimituksiin ja vähennettäessä teollisuuden kustannuksia; korostaa, että Euroopan laajuista energiaverkkoinfrastruktuuria, johon sisältyy lämmitys ja jossa hyödynnetään myös digitaalisen verkon ja liikenneverkkojen infrastruktuuria, on siksi uudistettava ja laajennettava oikea-aikaisesti ja kustannustehokkaasti ja siitä on tehtävä älykkäämpi (”älyverkot ja älykkäät mittausjärjestelmät”), erityisesti Euroopan investointipankin rahoituksen avulla; |
| --- | --- |

64.

on vakuuttunut, että investointien turvallisuuden varmistamiseksi teollisuus tarvitsee pitkän aikavälin kunnianhimoista mutta realistista energiapolitiikkaa, jolla turvataan kilpailukykyiset energian hinnat ja toimitusvarmuus unionissa, vähennetään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, kannustetaan energiatehokkuutta ja energiansäästöä tuotannossa ja kulutuksessa, mahdollistetaan tuotanto, jossa syntyy mahdollisimman vähän haitallisia päästöjä ja estetään energiaköyhyys ja ”hiilivuodot”; toteaa, että oikeusvarmuus ja vakaat olosuhteet, asianmukaiset investoinnit ja energian sisämarkkinoiden yhdenmukaistaminen edelleen ovat ensiarvoisen tärkeitä siirryttäessä vähähiiliseen tuotantoon ja toimituksiin ja vähennettäessä teollisuuden kustannuksia; korostaa, että Euroopan laajuista energiaverkkoinfrastruktuuria, johon sisältyy lämmitys ja jossa hyödynnetään myös digitaalisen verkon ja liikenneverkkojen infrastruktuuria, on siksi uudistettava ja laajennettava oikea-aikaisesti ja kustannustehokkaasti ja siitä on tehtävä älykkäämpi (”älyverkot ja älykkäät mittausjärjestelmät”), erityisesti Euroopan investointipankin rahoituksen avulla;

| 65. | korostaa, että Euroopan autoteollisuuden on tärkeää ottaa johtoasema sähköautojen kehittämisessä ja tuotannossa; kehottaa komissiota tässä mielessä varmistamaan vuoden 2011 puoleenväliin mennessä olosuhteet sähköautojen kehittämiselle erityisesti infrastruktuurin ja latausteknologioiden standardoinnissa, jolla varmistetaan yhteentoimivuus ja infrastruktuurin turvallisuus; kehottaa lisäksi komissiota laatimaan sähköisten ajoneuvojen hyväksynnälle yhdenmukaiset vaatimukset, joissa kiinnitetään erityistä huomiota sekä työntekijöiden että loppukäyttäjien terveyteen ja turvallisuuteen; |
| --- | --- |

65.

korostaa, että Euroopan autoteollisuuden on tärkeää ottaa johtoasema sähköautojen kehittämisessä ja tuotannossa; kehottaa komissiota tässä mielessä varmistamaan vuoden 2011 puoleenväliin mennessä olosuhteet sähköautojen kehittämiselle erityisesti infrastruktuurin ja latausteknologioiden standardoinnissa, jolla varmistetaan yhteentoimivuus ja infrastruktuurin turvallisuus; kehottaa lisäksi komissiota laatimaan sähköisten ajoneuvojen hyväksynnälle yhdenmukaiset vaatimukset, joissa kiinnitetään erityistä huomiota sekä työntekijöiden että loppukäyttäjien terveyteen ja turvallisuuteen;

| 66. | palauttaa mieliin, että energiatehokkuuden parantamisesta odotetaan valtavaa työllistämispotentiaalia ja kustannusten laskua; katsoo, että tämän vuoksi kaikilla teollisuuden aloilla aloitteiden tukena on oltava toimia, joihin sisältyy energiatehokkuuden parantamisen varmistavia tavoitteita, standardeja ja vertailujärjestelmiä; |
| --- | --- |

66.

palauttaa mieliin, että energiatehokkuuden parantamisesta odotetaan valtavaa työllistämispotentiaalia ja kustannusten laskua; katsoo, että tämän vuoksi kaikilla teollisuuden aloilla aloitteiden tukena on oltava toimia, joihin sisältyy energiatehokkuuden parantamisen varmistavia tavoitteita, standardeja ja vertailujärjestelmiä;

| 67. | kehottaa innovointiin terveydenhuolto- ja sosiaalialalla, jotta yritykset eivät joudu kohtaamaan työvoimapulaa tai korkeampia työvoimakustannuksia seuraavien vuosikymmenten aikana; |
| --- | --- |

67.

kehottaa innovointiin terveydenhuolto- ja sosiaalialalla, jotta yritykset eivät joudu kohtaamaan työvoimapulaa tai korkeampia työvoimakustannuksia seuraavien vuosikymmenten aikana;

| 68. | kiinnittää huomiota älykkään teknologian avulla saavutettavaan energiansäästöpotentiaaliin; |
| --- | --- |

68.

kiinnittää huomiota älykkään teknologian avulla saavutettavaan energiansäästöpotentiaaliin;

| 69. | katsoo, että tarvitaan liikennejärjestelmien ja infrastruktuurin kestävyyden parantamiseen tähtäävää politiikkaa esimerkiksi tehokkaampien tekniikoiden, yhteentoimivuuden, innovatiivisten liikkumisratkaisuiden mutta myös paikallisen hankintapolitiikan avulla, jotta varmistetaan, että toimitusketjut voivat toimia kestävämmillä logistiikkajärjestelmillä ja pienemmillä toimintakustannuksilla; |
| --- | --- |

69.

katsoo, että tarvitaan liikennejärjestelmien ja infrastruktuurin kestävyyden parantamiseen tähtäävää politiikkaa esimerkiksi tehokkaampien tekniikoiden, yhteentoimivuuden, innovatiivisten liikkumisratkaisuiden mutta myös paikallisen hankintapolitiikan avulla, jotta varmistetaan, että toimitusketjut voivat toimia kestävämmillä logistiikkajärjestelmillä ja pienemmillä toimintakustannuksilla;

| 70. | katsoo, että nykyaikainen tieto- ja viestintätekniikka tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia kestävyyttä ja ympäristötehokkuutta tukevaan innovointiin, josta esimerkkinä on teknologioiden integroiminen lisäämällä älykerroksia fyysisten kerrosten päälle järjestelmien hallinnan tehokkuuden parantamiseksi (esimerkiksi vedenjakelussa ja kuljetusjärjestelmissä); korostaa, että tällaisia ratkaisuja varten tarvitaan avoimia tieto- ja viestintätekniikan standardeja; kehottaa komissiota näin ollen vaatimaan avoimia standardeja ja sidosryhmiä edistämään sopivien avointen standardien kehittämistä resurssitehokkuuden tukemiseksi; |
| --- | --- |

70.

katsoo, että nykyaikainen tieto- ja viestintätekniikka tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia kestävyyttä ja ympäristötehokkuutta tukevaan innovointiin, josta esimerkkinä on teknologioiden integroiminen lisäämällä älykerroksia fyysisten kerrosten päälle järjestelmien hallinnan tehokkuuden parantamiseksi (esimerkiksi vedenjakelussa ja kuljetusjärjestelmissä); korostaa, että tällaisia ratkaisuja varten tarvitaan avoimia tieto- ja viestintätekniikan standardeja; kehottaa komissiota näin ollen vaatimaan avoimia standardeja ja sidosryhmiä edistämään sopivien avointen standardien kehittämistä resurssitehokkuuden tukemiseksi;

| 71. | kiinnittää huomiota siihen, että tarvitaan riittävän ammattitaitoista teknistä henkilökuntaa; katsoo näin ollen, että koulutukseen on tehtävä lisää investointeja; vaatii ponnistelemaan kaikin tavoin osaamisessa esiintyvien puutteiden korjaamiseksi kaikilla tasoilla, jotta voidaan parantaa työvoiman pätevyyttä ja nostaa teollisuuden arvostusta koulutettujen nuorten keskuudessa muun muassa seuraavin toimin:






  — | järjestelmällinen vuoropuhelu asiasta vastaavien viranomaisten, yritysten edustajien ja työmarkkinaosapuolten välillä, jotta voidaan uudistaa opetussuunnitelmia sisällyttämällä niihin yrittämisen kulttuuri ja liiketoimintaa koskeva valistus ja kehittää menestyksekkäitä tapoja siirtyä opinnoista työelämään kannustamalla erityisesti sellaisia yksilöiden liikkuvuutta lisääviä ohjelmia kuin ”Erasmus nuorille yrittäjille” ja ”Erasmus oppisopimusoppilaille” |
| --- | --- | --- |

71.

kiinnittää huomiota siihen, että tarvitaan riittävän ammattitaitoista teknistä henkilökuntaa; katsoo näin ollen, että koulutukseen on tehtävä lisää investointeja; vaatii ponnistelemaan kaikin tavoin osaamisessa esiintyvien puutteiden korjaamiseksi kaikilla tasoilla, jotta voidaan parantaa työvoiman pätevyyttä ja nostaa teollisuuden arvostusta koulutettujen nuorten keskuudessa muun muassa seuraavin toimin:

—

järjestelmällinen vuoropuhelu asiasta vastaavien viranomaisten, yritysten edustajien ja työmarkkinaosapuolten välillä, jotta voidaan uudistaa opetussuunnitelmia sisällyttämällä niihin yrittämisen kulttuuri ja liiketoimintaa koskeva valistus ja kehittää menestyksekkäitä tapoja siirtyä opinnoista työelämään kannustamalla erityisesti sellaisia yksilöiden liikkuvuutta lisääviä ohjelmia kuin ”Erasmus nuorille yrittäjille” ja ”Erasmus oppisopimusoppilaille”

| — | työhön perustuvan oppimisen vahvistaminen kaikkialla Euroopassa, jotta ammatillisen koulutuksen järjestelmät nivellettäisiin paremmin työmarkkinoihin, ja ammatillisen koulutuksen vetovoiman lisääminen Euroopassa varmistaen, että ammatillisesta koulutuksesta valmistuneilla on mahdollisuus jatkaa korkeakoulussa |
| --- | --- |

—

työhön perustuvan oppimisen vahvistaminen kaikkialla Euroopassa, jotta ammatillisen koulutuksen järjestelmät nivellettäisiin paremmin työmarkkinoihin, ja ammatillisen koulutuksen vetovoiman lisääminen Euroopassa varmistaen, että ammatillisesta koulutuksesta valmistuneilla on mahdollisuus jatkaa korkeakoulussa

| — | oikeuden elinikäiseen oppimiseen varmistaminen kaikille kansalaisille, joille on annettava mahdollisuus uudelleenkoulutukseen työuransa aikana, mikä on tasa-arvon ja solidaarisuuden mutta myös kilpailukyvyn kannalta ratkaisevan tärkeää taloudellisten koettelemusten aikana |
| --- | --- |

—

oikeuden elinikäiseen oppimiseen varmistaminen kaikille kansalaisille, joille on annettava mahdollisuus uudelleenkoulutukseen työuransa aikana, mikä on tasa-arvon ja solidaarisuuden mutta myös kilpailukyvyn kannalta ratkaisevan tärkeää taloudellisten koettelemusten aikana

| — | nuorten opiskelijoiden innovatiivinen koulutus tulevina työntekijöinä, jotka ovat valmiita kohtaamaan ennustetut teknologiset muutokset, ja läheisemmät suhteet yliopistojen, tutkimusinstituuttien ja teollisuuden välillä |
| --- | --- |

—

nuorten opiskelijoiden innovatiivinen koulutus tulevina työntekijöinä, jotka ovat valmiita kohtaamaan ennustetut teknologiset muutokset, ja läheisemmät suhteet yliopistojen, tutkimusinstituuttien ja teollisuuden välillä

| — | parempaa ja laajemmin kaikilla tasoilla saatavaa koulutusta, erityisesti ”STEM”-aineissa (science, technology, engineering and mathematics) yhteensovitetuilla aloitteilla, parhaiden käytäntöjen vaihtaminen koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa ja työelämän ja perhe-elämän yhteensovittamiseen tähtäävien ja sukupuolten tasa-arvoa ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta edistävien innovatiivisten toimien vaihtaminen |
| --- | --- |

—

parempaa ja laajemmin kaikilla tasoilla saatavaa koulutusta, erityisesti ”STEM”-aineissa (science, technology, engineering and mathematics) yhteensovitetuilla aloitteilla, parhaiden käytäntöjen vaihtaminen koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa ja työelämän ja perhe-elämän yhteensovittamiseen tähtäävien ja sukupuolten tasa-arvoa ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta edistävien innovatiivisten toimien vaihtaminen

| — | yhteensovitetut toimet opetuksen kehittämiseksi ja tiedotuskampanjat Euroopan teollisuuden alojen taloudellisesta roolista ja tarpeesta muuttaa niitä innovatiivisella tavalla vähähiilisessä ja resurssitehokkaassa taloudessa |
| --- | --- |

—

yhteensovitetut toimet opetuksen kehittämiseksi ja tiedotuskampanjat Euroopan teollisuuden alojen taloudellisesta roolista ja tarpeesta muuttaa niitä innovatiivisella tavalla vähähiilisessä ja resurssitehokkaassa taloudessa

| — | enemmän koordinoitua ja kohdennettua jatkokoulutusta, joka on hyödyksi sekä työnantajalle että työntekijälle, hyödyntäen tehokkaammin Euroopan sosiaalirahaston varoja |
| --- | --- |

—

enemmän koordinoitua ja kohdennettua jatkokoulutusta, joka on hyödyksi sekä työnantajalle että työntekijälle, hyödyntäen tehokkaammin Euroopan sosiaalirahaston varoja

| — | ammattialoittain, yrityskohtaisesti ja kehittyneimpien teollisuusalueiden kesken käyttöön otettavat työpaikkoja ja taitoja koskevat vertailuanalyysit Euroopan tasolla |
| --- | --- |

—

ammattialoittain, yrityskohtaisesti ja kehittyneimpien teollisuusalueiden kesken käyttöön otettavat työpaikkoja ja taitoja koskevat vertailuanalyysit Euroopan tasolla

| — | teollisten ammattien seurantakeskusten perustaminen alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla, jotta voidaan yksilöidä tulevat ammatit ja ammatillinen kysyntä |
| --- | --- |

—

teollisten ammattien seurantakeskusten perustaminen alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla, jotta voidaan yksilöidä tulevat ammatit ja ammatillinen kysyntä

| — | korkeakoulujen avaaminen, nykyaikaistaminen ja taloudellinen tukeminen ammattilaisten jatkokoulutusta ja uudelleenkoulutusta varten koko työuran ajan (insinöörit, tietotekniikan asiantuntijat, teknikot) tai yhteistyön lisääminen luonnontieteellisten yliopistojen ja soveltavien luonnontieteiden yliopistojen sekä lähinnä ammatilliseen koulutukseen keskittyneiden oppilaitosten välillä |
| --- | --- |

—

korkeakoulujen avaaminen, nykyaikaistaminen ja taloudellinen tukeminen ammattilaisten jatkokoulutusta ja uudelleenkoulutusta varten koko työuran ajan (insinöörit, tietotekniikan asiantuntijat, teknikot) tai yhteistyön lisääminen luonnontieteellisten yliopistojen ja soveltavien luonnontieteiden yliopistojen sekä lähinnä ammatilliseen koulutukseen keskittyneiden oppilaitosten välillä

| — | sekä työntekijöille että työnantajille tarkoitettujen töissä oppimisen, ammatillisen koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen ja elinikäisen oppimisen ohjelmien perustaminen yhteistyössä koulutuksen tarjoajien ja työmarkkinaosapuolten kanssa |
| --- | --- |

—

sekä työntekijöille että työnantajille tarkoitettujen töissä oppimisen, ammatillisen koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen ja elinikäisen oppimisen ohjelmien perustaminen yhteistyössä koulutuksen tarjoajien ja työmarkkinaosapuolten kanssa

| — | liikkuvuuden ja joustavuuden lisääminen ammatillisessa ja muussa koulutuksessa sekä työnantajille että työntekijöille erityisesti pk-yritysten yksilölliset tarpeet huomioon ottaen |
| --- | --- |

—

liikkuvuuden ja joustavuuden lisääminen ammatillisessa ja muussa koulutuksessa sekä työnantajille että työntekijöille erityisesti pk-yritysten yksilölliset tarpeet huomioon ottaen

| — | tutkimus vihreän talouden ammattien kehityksen myötä syntyvistä uusista työllistämiseen ja ammattipätevyyteen liittyvistä tarpeista, jotta niihin voidaan vastata asianmukaisella koulutuksella |
| --- | --- |

—

tutkimus vihreän talouden ammattien kehityksen myötä syntyvistä uusista työllistämiseen ja ammattipätevyyteen liittyvistä tarpeista, jotta niihin voidaan vastata asianmukaisella koulutuksella

| — | sellaisten yhteisvaikutusten edistäminen, joilla lisätään yrityskulttuuria yliopistoissa ja tietämystä yrityksissä |
| --- | --- |

—

sellaisten yhteisvaikutusten edistäminen, joilla lisätään yrityskulttuuria yliopistoissa ja tietämystä yrityksissä

| — | aloitteet, joilla helpotetaan tutkinnon suorittaneiden kolmansien maiden insinöörien ja tutkijoiden tuloa Euroopan unioniin |
| --- | --- |

—

aloitteet, joilla helpotetaan tutkinnon suorittaneiden kolmansien maiden insinöörien ja tutkijoiden tuloa Euroopan unioniin

| — | kannusteiden luominen opetussuunnitelmien mukauttamiseksi korkea-asteen koulutuksessa; |
| --- | --- |

—

kannusteiden luominen opetussuunnitelmien mukauttamiseksi korkea-asteen koulutuksessa;

| 72. | korostaa, että on edistettävä nuorten työmarkkinoille pääsyä oikeudenmukaisesti palkatun työharjoittelun ja laadukkaan oppisopimuskoulutuksen kautta; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että on edistettävä nuorten työmarkkinoille pääsyä oikeudenmukaisesti palkatun työharjoittelun ja laadukkaan oppisopimuskoulutuksen kautta;

| 73. | pitää unionin taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ekologisen tulevaisuuden kannalta olennaisen tärkeänä, että nuoret saadaan tietoisiksi siitä, että heidän myöhempi työllistymisensä teollisuudessa edellyttää korkeatasoista yleissivistävää ja ammatillista koulutusta; |
| --- | --- |

73.

pitää unionin taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ekologisen tulevaisuuden kannalta olennaisen tärkeänä, että nuoret saadaan tietoisiksi siitä, että heidän myöhempi työllistymisensä teollisuudessa edellyttää korkeatasoista yleissivistävää ja ammatillista koulutusta;

| 74. | korostaa, että verrattain vähäistä valmiutta ryhtyä itsenäiseen yritystoimintaan voidaan parantaa luomalla yritysten perustamiselle houkuttelevampi ilmapiiri, paremmin integroituja tukijärjestelmiä, kuten ENTRE:DI ja erityisohjelmia kuten ”Erasmus nuorille yrittäjille”; |
| --- | --- |

74.

korostaa, että verrattain vähäistä valmiutta ryhtyä itsenäiseen yritystoimintaan voidaan parantaa luomalla yritysten perustamiselle houkuttelevampi ilmapiiri, paremmin integroituja tukijärjestelmiä, kuten ENTRE:DI ja erityisohjelmia kuten ”Erasmus nuorille yrittäjille”;

| 75. | panee tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen kartoittaa uusia rahoituslähteitä suurille eurooppalaisille infrastruktuurihankkeille ja tukee EU:n yhteisen joukkovelkakirjan perustamishanketta yhteistyössä Euroopan investointipankin kanssa; |
| --- | --- |

75.

panee tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen kartoittaa uusia rahoituslähteitä suurille eurooppalaisille infrastruktuurihankkeille ja tukee EU:n yhteisen joukkovelkakirjan perustamishanketta yhteistyössä Euroopan investointipankin kanssa;

Oikeudenmukainen kilpailu

| 76. | on vakuuttunut, että sisämarkkinavälineet on saatettava Euroopan teollisuuspolitiikan palvelukseen, jotta voidaan edistää suurten ”eurooppalaisten menestyjien” syntymistä, jotka ovat maailman huippuja omalla toimialallaan, kuten Galileo tai SESAR; pyytää Euroopan unionia olemaan säätämättä yrityksilleen rajoitteita, jotka eroavat liikaa kolmansissa maissa käytössä olevista; |
| --- | --- |

76.

on vakuuttunut, että sisämarkkinavälineet on saatettava Euroopan teollisuuspolitiikan palvelukseen, jotta voidaan edistää suurten ”eurooppalaisten menestyjien” syntymistä, jotka ovat maailman huippuja omalla toimialallaan, kuten Galileo tai SESAR; pyytää Euroopan unionia olemaan säätämättä yrityksilleen rajoitteita, jotka eroavat liikaa kolmansissa maissa käytössä olevista;

| 77. | korostaa, että EU:n on varmistettava yrityksilleen julkisten markkinoiden vastavuoroinen avaaminen kolmansien maiden kanssa käytävissä kahden- ja monenvälisiä sopimuksia koskevissa neuvotteluissa tehostamalla samalla kaupan suojakeinojen käyttämistä pk-yritysten keskuudessa valuuttaa tai ympäristöä koskevan polkumyynnin tai sosiaalisen polkumyynnin, väärentämisen, tavaroiden laittoman valmistamisen tai luvattoman jäljentämisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

77.

korostaa, että EU:n on varmistettava yrityksilleen julkisten markkinoiden vastavuoroinen avaaminen kolmansien maiden kanssa käytävissä kahden- ja monenvälisiä sopimuksia koskevissa neuvotteluissa tehostamalla samalla kaupan suojakeinojen käyttämistä pk-yritysten keskuudessa valuuttaa tai ympäristöä koskevan polkumyynnin tai sosiaalisen polkumyynnin, väärentämisen, tavaroiden laittoman valmistamisen tai luvattoman jäljentämisen torjumiseksi;

| 78. | pyytää Euroopan unionia Kanadan, Yhdysvaltain, Kiinan tai Japanin tavoin velvoittamaan ilmoittamaan alkuperämaan kolmansista maista tuoduissa tuotteissa, jotta niihin voidaan soveltaa samoja jäljitettävyyteen liittyviä laatu- ja turvallisuusvaatimuksia kuin EU:ssa valmistettuihin tuotteisiin; |
| --- | --- |

78.

pyytää Euroopan unionia Kanadan, Yhdysvaltain, Kiinan tai Japanin tavoin velvoittamaan ilmoittamaan alkuperämaan kolmansista maista tuoduissa tuotteissa, jotta niihin voidaan soveltaa samoja jäljitettävyyteen liittyviä laatu- ja turvallisuusvaatimuksia kuin EU:ssa valmistettuihin tuotteisiin;

| 79. | katsoo, että Euroopan teollisuuden vakauttamiseksi ja erityisesti yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi maailmantaloudessa on otettava käyttöön alkuperän merkitsemistä (Made In) koskevia EU:n säädöksiä; katsoo, että näin annettaisiin kansalaisille ja kuluttajille mahdollisuus tehdä tietoisia valintoja ja kannustettaisiin tuotantoa Euroopan unionissa, joka on usein hyvässä maineessa, kun on kyse laadusta ja korkeista tuotantostandardeista; |
| --- | --- |

79.

katsoo, että Euroopan teollisuuden vakauttamiseksi ja erityisesti yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi maailmantaloudessa on otettava käyttöön alkuperän merkitsemistä (Made In) koskevia EU:n säädöksiä; katsoo, että näin annettaisiin kansalaisille ja kuluttajille mahdollisuus tehdä tietoisia valintoja ja kannustettaisiin tuotantoa Euroopan unionissa, joka on usein hyvässä maineessa, kun on kyse laadusta ja korkeista tuotantostandardeista;

| 80. | katsoo, että monenvälinen ilmastosopimus olisi paras tapa varmistaa hiilidioksidipäästöjen aiheuttamien ympäristöhaittojen sisällyttäminen, mutta sellaista tuskin tehdään lähitulevaisuudessa; katsoo näin ollen, että Euroopan unionin olisi jatkossakin tutkittava mahdollisuuksia ottaa hiilivuodolle erityisen alttiilla teollisuudenaloilla käyttöön tarvittavia ympäristövälineitä, jotka täydentävät yhteisön päästökauppajärjestelmän kiintiöiden huutokauppaamista, kuten erityisesti ”hiilidioksidin sisällyttämismekanismi” WTO:n sääntöjä noudattaen; katsoo, että tällaisella järjestelmällä voitaisiin torjua vaaraa hiilidioksidipäästöjen siirtämisestä kolmansiin maihin; |
| --- | --- |

80.

katsoo, että monenvälinen ilmastosopimus olisi paras tapa varmistaa hiilidioksidipäästöjen aiheuttamien ympäristöhaittojen sisällyttäminen, mutta sellaista tuskin tehdään lähitulevaisuudessa; katsoo näin ollen, että Euroopan unionin olisi jatkossakin tutkittava mahdollisuuksia ottaa hiilivuodolle erityisen alttiilla teollisuudenaloilla käyttöön tarvittavia ympäristövälineitä, jotka täydentävät yhteisön päästökauppajärjestelmän kiintiöiden huutokauppaamista, kuten erityisesti ”hiilidioksidin sisällyttämismekanismi” WTO:n sääntöjä noudattaen; katsoo, että tällaisella järjestelmällä voitaisiin torjua vaaraa hiilidioksidipäästöjen siirtämisestä kolmansiin maihin;

| 81. | vaatii unionia tarkastelemaan kolmansien maiden taloudellista toimintaa ennen kuin se laatii omia toimintalinjojaan ja pyytää erityisesti komissiota arvioimaan kriteerinä eurooppalaisten yhtiöiden kansainvälistä kilpailutilannetta valtiontukien valvonnan osalta; |
| --- | --- |

81.

vaatii unionia tarkastelemaan kolmansien maiden taloudellista toimintaa ennen kuin se laatii omia toimintalinjojaan ja pyytää erityisesti komissiota arvioimaan kriteerinä eurooppalaisten yhtiöiden kansainvälistä kilpailutilannetta valtiontukien valvonnan osalta;

Kestävä teollisuuskulttuuri

| 82. | korostaa, että on tärkeää luoda asianmukaiset olosuhteet teollisuudelle, jotta se jäisi Eurooppaan ja parantaisi yhä globaalia kilpailukykyään; katsoo sen vuoksi, että EU:n politiikan olisi perustuttava huolellisiin vaikutustenarviointeihin, joissa arvioidaan kaikkia EU:n politiikan taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä hyötyjä; |
| --- | --- |

82.

korostaa, että on tärkeää luoda asianmukaiset olosuhteet teollisuudelle, jotta se jäisi Eurooppaan ja parantaisi yhä globaalia kilpailukykyään; katsoo sen vuoksi, että EU:n politiikan olisi perustuttava huolellisiin vaikutustenarviointeihin, joissa arvioidaan kaikkia EU:n politiikan taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä hyötyjä;

| 83. | vaatii EU:n aloitteita, joissa eritellään, mikä saa aikaan kasvua, innovointia ja kilpailukykyä eri aloilla, ja sen jälkeen tuomaan esille voimakkaampia, koordinoituja, teknologianeutraaleja ja markkinalähtöisiä unionin toimintalinjoja ja välineitä, joita olisi hyödynnettävä täysimääräisesti; katsoo, että tätä varten olisi edelleen kehitettävä kustannustehokkaasti tuotekohtaista sääntelyä (kuten ympäristöystävällistä suunnittelua koskeva direktiivi) olisi pantava asianmukaisesti täytäntöön energiatehokkuusmerkintöjä koskeva direktiivi ja toteutettava stimuloivia aloitteita (kuten vihreitä autoja koskeva aloite); kehottaa tässä yhteydessä ryhtymään pitkäaikaiseen kampanjaan kestävän kulutuksen puolesta tietoisuuden ja kulutustottumusten muutosten ja sitä kautta uusien innovatiivisten tuotteiden ja ratkaisujen tukemiseksi; |
| --- | --- |

83.

vaatii EU:n aloitteita, joissa eritellään, mikä saa aikaan kasvua, innovointia ja kilpailukykyä eri aloilla, ja sen jälkeen tuomaan esille voimakkaampia, koordinoituja, teknologianeutraaleja ja markkinalähtöisiä unionin toimintalinjoja ja välineitä, joita olisi hyödynnettävä täysimääräisesti; katsoo, että tätä varten olisi edelleen kehitettävä kustannustehokkaasti tuotekohtaista sääntelyä (kuten ympäristöystävällistä suunnittelua koskeva direktiivi) olisi pantava asianmukaisesti täytäntöön energiatehokkuusmerkintöjä koskeva direktiivi ja toteutettava stimuloivia aloitteita (kuten vihreitä autoja koskeva aloite); kehottaa tässä yhteydessä ryhtymään pitkäaikaiseen kampanjaan kestävän kulutuksen puolesta tietoisuuden ja kulutustottumusten muutosten ja sitä kautta uusien innovatiivisten tuotteiden ja ratkaisujen tukemiseksi;

| 84. | katsoo, että Euroopan on pysyttävä globaalilla teollisuuskartalla ja vahvistettava sillä asemaansa, erityisesti koska uusia teollisia mahdollisuuksia syntyy EU:n esimerkiksi ilmastonmuutoksen ja energian aloilla tekemistä investointisitoumuksista, jotka avaavat uusia työllistämismahdollisuuksia korkean osaamisen alueilla; |
| --- | --- |

84.

katsoo, että Euroopan on pysyttävä globaalilla teollisuuskartalla ja vahvistettava sillä asemaansa, erityisesti koska uusia teollisia mahdollisuuksia syntyy EU:n esimerkiksi ilmastonmuutoksen ja energian aloilla tekemistä investointisitoumuksista, jotka avaavat uusia työllistämismahdollisuuksia korkean osaamisen alueilla;

| 85. | kehottaa komissiota ottamaan tämän teollisuuspolitiikan selvästi osaksi EU:n etenemissuunnitelmaa, joka koskee siirtymistä vähähiiliseen talouteen vuoteen 2050 mennessä, SET-suunnitelman teollisuusaloitteita ja resurssitehokasta Eurooppaa koskevan etenemissuunnitelman vuoden 2050 näkymää; |
| --- | --- |

85.

kehottaa komissiota ottamaan tämän teollisuuspolitiikan selvästi osaksi EU:n etenemissuunnitelmaa, joka koskee siirtymistä vähähiiliseen talouteen vuoteen 2050 mennessä, SET-suunnitelman teollisuusaloitteita ja resurssitehokasta Eurooppaa koskevan etenemissuunnitelman vuoden 2050 näkymää;

| 86. | vaatii, että nykyisen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (CIP) kaltainen markkinoita lähellä oleva innovointirahoitus säilytetään ja sitä laajennetaan; |
| --- | --- |

86.

vaatii, että nykyisen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (CIP) kaltainen markkinoita lähellä oleva innovointirahoitus säilytetään ja sitä laajennetaan;

| 87. | korostaa, että on tarkkailtava järjestelmällisesti kaiken uuden lainsäädännön laatua käyttäen seuraavia kriteereitä:






  — | tieteellinen neuvonta: löydösten ja tulkinnan laatu |
| --- | --- | --- |

87.

korostaa, että on tarkkailtava järjestelmällisesti kaiken uuden lainsäädännön laatua käyttäen seuraavia kriteereitä:

—

tieteellinen neuvonta: löydösten ja tulkinnan laatu

| — | kuuleminen: nykyisistä säädöksistä saaduista kokemuksista kyseleminen käyttäjiltä |
| --- | --- |

—

kuuleminen: nykyisistä säädöksistä saaduista kokemuksista kyseleminen käyttäjiltä

| — | kansainvälinen vertailu: vertailu tärkeimpien kilpailijamaiden lainsäädännön kanssa |
| --- | --- |

—

kansainvälinen vertailu: vertailu tärkeimpien kilpailijamaiden lainsäädännön kanssa

| — | ehdotuksen yhdenmukaisuus siihen liittyvän EU:n lainsäädännön kanssa |
| --- | --- |

—

ehdotuksen yhdenmukaisuus siihen liittyvän EU:n lainsäädännön kanssa

| — | saavutettu yksinkertaistaminen (mukaan lukien vapaavalintaiset vaihtoehdot); |
| --- | --- |

—

saavutettu yksinkertaistaminen (mukaan lukien vapaavalintaiset vaihtoehdot);

| 88. | muistuttaa, että Euroopan globalisaatiorahastosta on tullut elintärkeä väline, jolla autetaan yhteisöjä siirtymään kilpailukyvyttömistä aloista kestäviin; korostaa, että Euroopan globalisaatiorahaston toimintaa pitäisi jatkaa ja tarvittaessa sitä olisi laajennettava; |
| --- | --- |

88.

muistuttaa, että Euroopan globalisaatiorahastosta on tullut elintärkeä väline, jolla autetaan yhteisöjä siirtymään kilpailukyvyttömistä aloista kestäviin; korostaa, että Euroopan globalisaatiorahaston toimintaa pitäisi jatkaa ja tarvittaessa sitä olisi laajennettava;

| 89. | vaatii tehostamaan ponnisteluja, jotta ratkaistaan tämänhetkiset ongelmat ja saadaan aikaan pian yhteisöpatentti, joka varmistaa tehokkaan, laadukkaan ja kohtuuhintaisen oikeussuojan, sekä yhdenmukaistettu eurooppalainen patenttiriita-asioiden ratkaisujärjestelmä, jotta voidaan parantaa teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun toimintapuitteita sekä oikeusvarmuutta ja torjua väärennöksiä pitäen samalla byrokraattiset kustannukset mahdollisimman pieninä etenkin pk-yrityksille; panee tyytyväisenä merkille, että neuvosto tuki laajalti komission ehdotusta käynnistää tehostettu yhteistyömenettely yhteisestä EU:n patentista vuonna 2011; kehottaa edelleen uudistamaan standardointimenettelyjä erityisesti tieto- ja viestintätekniikan alalla, koska standardien kehittämisen tulisi olla avointa ja perustua yhteentoimivuuteen ja varmistaa Euroopan teollisuuden kilpailukyky; katsoo, että kansainvälisten standardien asettaminen turvaa Euroopan teknologisen johtoaseman; |
| --- | --- |

89.

vaatii tehostamaan ponnisteluja, jotta ratkaistaan tämänhetkiset ongelmat ja saadaan aikaan pian yhteisöpatentti, joka varmistaa tehokkaan, laadukkaan ja kohtuuhintaisen oikeussuojan, sekä yhdenmukaistettu eurooppalainen patenttiriita-asioiden ratkaisujärjestelmä, jotta voidaan parantaa teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun toimintapuitteita sekä oikeusvarmuutta ja torjua väärennöksiä pitäen samalla byrokraattiset kustannukset mahdollisimman pieninä etenkin pk-yrityksille; panee tyytyväisenä merkille, että neuvosto tuki laajalti komission ehdotusta käynnistää tehostettu yhteistyömenettely yhteisestä EU:n patentista vuonna 2011; kehottaa edelleen uudistamaan standardointimenettelyjä erityisesti tieto- ja viestintätekniikan alalla, koska standardien kehittämisen tulisi olla avointa ja perustua yhteentoimivuuteen ja varmistaa Euroopan teollisuuden kilpailukyky; katsoo, että kansainvälisten standardien asettaminen turvaa Euroopan teknologisen johtoaseman;

| 90. | huomauttaa, että sisämarkkinoiden loppuun saattaminen on ehdottoman tärkeää Euroopan unionin teollisuuden kilpailukyvylle ja kasvulle; korostaa, että eurooppalaiset yritykset tarvitsevat sopivat puitteet tavaroiden ja palvelujen tarjonnan luomiseksi ja kehittämiseksi Euroopassa, ja on tältä osin tyytyväinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketin (”Single Market Act”) sisältämiin ehdotuksiin; pyytää komissiota määrittelemään, miten laajaa tehokkuutta lisäävän yhdenmukaistamisen ja hallinnon parantamisen tulisi olla sisämarkkinoiden toimenpidepaketin yhteydessä, etenkin mitä tulee arvonlisäveroon, teollis- ja tekijänoikeuksiin ja Euroopan unionin patenttiin, maailmanlaajuiseen standardointiin, merkintöihin ja erityisiin alakohtaisiin standardeihin; |
| --- | --- |

90.

huomauttaa, että sisämarkkinoiden loppuun saattaminen on ehdottoman tärkeää Euroopan unionin teollisuuden kilpailukyvylle ja kasvulle; korostaa, että eurooppalaiset yritykset tarvitsevat sopivat puitteet tavaroiden ja palvelujen tarjonnan luomiseksi ja kehittämiseksi Euroopassa, ja on tältä osin tyytyväinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketin (”Single Market Act”) sisältämiin ehdotuksiin; pyytää komissiota määrittelemään, miten laajaa tehokkuutta lisäävän yhdenmukaistamisen ja hallinnon parantamisen tulisi olla sisämarkkinoiden toimenpidepaketin yhteydessä, etenkin mitä tulee arvonlisäveroon, teollis- ja tekijänoikeuksiin ja Euroopan unionin patenttiin, maailmanlaajuiseen standardointiin, merkintöihin ja erityisiin alakohtaisiin standardeihin;

| 91. | kannustaa jäsenvaltioita ottamaan aktiivisemman roolin sisämarkkinoiden hallinnoinnissa lisäämällä jäsenvaltioiden viranomaisten yhteistyötä ja parantamalla sisämarkkinasääntöjen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden täytäntöönpanoa ja noudattamista paikan päällä; pyytää jäsenvaltioita vähentämään liiketoimintakustannuksia täydentävien toimien avulla, kuten tehokkaammilla sähköisillä viranomaispalveluilla; |
| --- | --- |

91.

kannustaa jäsenvaltioita ottamaan aktiivisemman roolin sisämarkkinoiden hallinnoinnissa lisäämällä jäsenvaltioiden viranomaisten yhteistyötä ja parantamalla sisämarkkinasääntöjen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden täytäntöönpanoa ja noudattamista paikan päällä; pyytää jäsenvaltioita vähentämään liiketoimintakustannuksia täydentävien toimien avulla, kuten tehokkaammilla sähköisillä viranomaispalveluilla;

| 92. | korostaa, että viranomaisten on tuettava avainteknologioiden kehittymistä ja että on nopeutettava standardien kehittämistä olennaisen tärkeänä osana EU:n teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämistä ja uuden kasvun luomista ja että tämä koskee etenkin innovointia edistävien standardien kehittämistä keinona vastata esiin tuleviin ympäristöllisiin ja yhteiskunnallisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

92.

korostaa, että viranomaisten on tuettava avainteknologioiden kehittymistä ja että on nopeutettava standardien kehittämistä olennaisen tärkeänä osana EU:n teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämistä ja uuden kasvun luomista ja että tämä koskee etenkin innovointia edistävien standardien kehittämistä keinona vastata esiin tuleviin ympäristöllisiin ja yhteiskunnallisiin haasteisiin;

| 93. | korostaa, että Euroopan standardointijärjestelmässä on otettava huomioon pk-yritysten ja käsityöläisyritysten erityispiirteet, etenkin ajatellen standardien käyttökustannusten alentamista, standardeista tiedottamista (yhteenvetojen julkaiseminen) tai rahoituksellista tukea; painottaa sitä tärkeää roolia, joka jäsenvaltioiden standardointielimillä on pk-yritysten ja käsityöläisyritysten standardointiprosessiin osallistumisen edistämisessä ja lisäämisessä kansallisen delegoinnin periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

93.

korostaa, että Euroopan standardointijärjestelmässä on otettava huomioon pk-yritysten ja käsityöläisyritysten erityispiirteet, etenkin ajatellen standardien käyttökustannusten alentamista, standardeista tiedottamista (yhteenvetojen julkaiseminen) tai rahoituksellista tukea; painottaa sitä tärkeää roolia, joka jäsenvaltioiden standardointielimillä on pk-yritysten ja käsityöläisyritysten standardointiprosessiin osallistumisen edistämisessä ja lisäämisessä kansallisen delegoinnin periaatteen mukaisesti;

| 94. | korostaa, että on otettava huomioon tilanteet, jotka eivät nykyisin kuulu eurooppalaisen patenttilainsäädännön piiriin, esimerkiksi ”liikesalaisuudet”, jotta Euroopan teollisuus voi hyödyntää todellista tekijänoikeuksien suojaa tuotteissa ja menetelmissä Yhdysvaltain ja Japanin tapaan; |
| --- | --- |

94.

korostaa, että on otettava huomioon tilanteet, jotka eivät nykyisin kuulu eurooppalaisen patenttilainsäädännön piiriin, esimerkiksi ”liikesalaisuudet”, jotta Euroopan teollisuus voi hyödyntää todellista tekijänoikeuksien suojaa tuotteissa ja menetelmissä Yhdysvaltain ja Japanin tapaan;

| 95. | Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn ja teknisen etumatkan vahvistamiseksi muistuttaa, että pitäisi






  — | tukeutua eurooppalaiseen standardointijärjestelmään, jonka edut on näytetty toteen, ja lujittaa sitä, jotta se vastaisi paremmin innovoivien yritysten ja erityisesti pk-yritysten tarpeita |
| --- | --- | --- |

95.

Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn ja teknisen etumatkan vahvistamiseksi muistuttaa, että pitäisi

—

tukeutua eurooppalaiseen standardointijärjestelmään, jonka edut on näytetty toteen, ja lujittaa sitä, jotta se vastaisi paremmin innovoivien yritysten ja erityisesti pk-yritysten tarpeita

| — | vahvistaa yritysten ja erityisesti pk-yritysten osallistumista standardointiprosessiin ja varmistaa standardien korkeatasoinen edistäminen; |
| --- | --- |

—

vahvistaa yritysten ja erityisesti pk-yritysten osallistumista standardointiprosessiin ja varmistaa standardien korkeatasoinen edistäminen;

| 96. | korostaa, että sisämarkkinoiden täydellisessä toteuttamisessa on vielä runsaasti mahdollisuuksia Euroopan teollisuuden suorituskyvyn parantamiseksi ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita purkamaan sisämarkkinoiden jäljellä olevat esteet; |
| --- | --- |

96.

korostaa, että sisämarkkinoiden täydellisessä toteuttamisessa on vielä runsaasti mahdollisuuksia Euroopan teollisuuden suorituskyvyn parantamiseksi ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita purkamaan sisämarkkinoiden jäljellä olevat esteet;

| 97. | kehottaa jäsenvaltioita – ottaen huomioon, että rakennemuutos on ensisijaisesti yritysten ja työmarkkinaosapuolien vastuulla – perustamaan rakennemuutoshankkeista vastaavia työryhmiä, jotka valvovat rakennemuutostoimia ja varmistavat talouden sujuvan rakennemuutoksen esimerkiksi parantamalla liikkuvuutta työmarkkinoilla, uudelleenkoulutusta ja muita toimia, joilla voitaisiin tarjota innovatiivisia ja kestäviä vaihtoehtoja sekä työntekijöille että yrityksille; katsoo, että EU:n rakennerahastojen tehtävää ja muutosprosessia koskevaa tutkimus- ja kehittämistyötä on tehostettava; |
| --- | --- |

97.

kehottaa jäsenvaltioita – ottaen huomioon, että rakennemuutos on ensisijaisesti yritysten ja työmarkkinaosapuolien vastuulla – perustamaan rakennemuutoshankkeista vastaavia työryhmiä, jotka valvovat rakennemuutostoimia ja varmistavat talouden sujuvan rakennemuutoksen esimerkiksi parantamalla liikkuvuutta työmarkkinoilla, uudelleenkoulutusta ja muita toimia, joilla voitaisiin tarjota innovatiivisia ja kestäviä vaihtoehtoja sekä työntekijöille että yrityksille; katsoo, että EU:n rakennerahastojen tehtävää ja muutosprosessia koskevaa tutkimus- ja kehittämistyötä on tehostettava;

| 98. | kehottaa investoimaan edelleen Euroopan teollisuuden työvoimaan siten, että korostetaan erityisesti työmarkkinaosapuolten alakohtaista vuoropuhelua, jotta voidaan hallita globalisaation aiheuttamia rakennemuutoksia ja edistää luonnonvaroja ja energiaa säästävää taloutta; rohkaisee työmarkkinaosapuolia alenevan työllisyyden aloilla vastaamaan haasteisiin varhaisessa vaiheessa ja tukemaan niin yksittäisiä työntekijöitä kuin siirtymävaiheessa olevaa alaa; korostaa, että siirtymävaihe on turvattava toimivilla sosiaaliturvajärjestelmillä, sillä tämä voi auttaa yksilöitä siirtymään uusia työpaikkoja luoville aloille; |
| --- | --- |

98.

kehottaa investoimaan edelleen Euroopan teollisuuden työvoimaan siten, että korostetaan erityisesti työmarkkinaosapuolten alakohtaista vuoropuhelua, jotta voidaan hallita globalisaation aiheuttamia rakennemuutoksia ja edistää luonnonvaroja ja energiaa säästävää taloutta; rohkaisee työmarkkinaosapuolia alenevan työllisyyden aloilla vastaamaan haasteisiin varhaisessa vaiheessa ja tukemaan niin yksittäisiä työntekijöitä kuin siirtymävaiheessa olevaa alaa; korostaa, että siirtymävaihe on turvattava toimivilla sosiaaliturvajärjestelmillä, sillä tämä voi auttaa yksilöitä siirtymään uusia työpaikkoja luoville aloille;

| 99. | kehottaa komissiota tekemään aloitteen ja ehdottamaan työelämän siirtymien tukemista, vähentämään sosiaalista eriarvoisuutta, edistämään ILO:n ihmisarvoisen työn toimintaohjelmaa ja käyttämään työllisyyttä koskevia EU:n suuntaviivoja siten, että niiden avulla määritellään työsuhdeturva kunkin työelämän siirtymän tyypin elinkaaren aikana; |
| --- | --- |

99.

kehottaa komissiota tekemään aloitteen ja ehdottamaan työelämän siirtymien tukemista, vähentämään sosiaalista eriarvoisuutta, edistämään ILO:n ihmisarvoisen työn toimintaohjelmaa ja käyttämään työllisyyttä koskevia EU:n suuntaviivoja siten, että niiden avulla määritellään työsuhdeturva kunkin työelämän siirtymän tyypin elinkaaren aikana;

| 100. | vaatii komissiolle aktiivisempaa roolia yhtiöiden uudelleenjärjestelyissä eurooppalaisten yritysneuvostojen kanssa; katsoo, että kaikki oleelliset tiedot on tuotava komission saataville mahdollisimman nopeasti, kun rakennemuutos toteutetaan, jotta se voi todella käyttää asemaansa jäsenvaltioiden eurooppalaisena keskustelukumppanina ja koordinoijana; katsoo, että tämä myös antaa komissiolle paremmat mahdollisuudet tarkastella ja arvioida valtiontukien käyttöä rakennemuutoksissa avustamisessa; |
| --- | --- |

100.

vaatii komissiolle aktiivisempaa roolia yhtiöiden uudelleenjärjestelyissä eurooppalaisten yritysneuvostojen kanssa; katsoo, että kaikki oleelliset tiedot on tuotava komission saataville mahdollisimman nopeasti, kun rakennemuutos toteutetaan, jotta se voi todella käyttää asemaansa jäsenvaltioiden eurooppalaisena keskustelukumppanina ja koordinoijana; katsoo, että tämä myös antaa komissiolle paremmat mahdollisuudet tarkastella ja arvioida valtiontukien käyttöä rakennemuutoksissa avustamisessa;

| 101. | pyytää, että EU:n globalisaatiorahastoa arvioidaan ja uudistetaan perusteellisesti, jotta se on saatavilla nopeammin ja sen talousarviota tarkistetaan ylöspäin seuraavissa rahoitusnäkymissä; ehdottaa myös, että perustetaan eurooppalainen ympäristöön sopeutumisrahasto; |
| --- | --- |

101.

pyytää, että EU:n globalisaatiorahastoa arvioidaan ja uudistetaan perusteellisesti, jotta se on saatavilla nopeammin ja sen talousarviota tarkistetaan ylöspäin seuraavissa rahoitusnäkymissä; ehdottaa myös, että perustetaan eurooppalainen ympäristöön sopeutumisrahasto;

| 102. | korostaa, että maailmanlaajuinen talouskriisi vaikuttaa työttömyysasteeseen koko Euroopassa ja huonontaa siten EU:n sosioekonomisia näkymiä ja lisää alueellisia eroja; painottaa tässä yhteydessä, että kilpailukykyinen, monipuolinen, terve ja kestävä teollisuus, joka perustuu etenkin dynaamisiin ja kilpailukykyisiin pk-yrityksiin, on olennaisen tärkeä koko Euroopan työntekijöiden tulevaisuuden kannalta; kehottaa hyödyntämään vanhempien työntekijöiden kokemusta ja ammattitaitoa, jotta nuoret sukupolvet voivat jatkaa heidän tehtävissään; |
| --- | --- |

102.

korostaa, että maailmanlaajuinen talouskriisi vaikuttaa työttömyysasteeseen koko Euroopassa ja huonontaa siten EU:n sosioekonomisia näkymiä ja lisää alueellisia eroja; painottaa tässä yhteydessä, että kilpailukykyinen, monipuolinen, terve ja kestävä teollisuus, joka perustuu etenkin dynaamisiin ja kilpailukykyisiin pk-yrityksiin, on olennaisen tärkeä koko Euroopan työntekijöiden tulevaisuuden kannalta; kehottaa hyödyntämään vanhempien työntekijöiden kokemusta ja ammattitaitoa, jotta nuoret sukupolvet voivat jatkaa heidän tehtävissään;

| 103. | tunnustaa teollisen kehityksen alueelliset erot ennen kaikkea uusien jäsenvaltioiden teollisuuden alasajoprosessien yhteydessä, ja vaatii, että nämä otetaan myös mukaan kestävän teollisuuspolitiikan ja rakennerahastojen tukien jakamisen piiriin ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

103.

tunnustaa teollisen kehityksen alueelliset erot ennen kaikkea uusien jäsenvaltioiden teollisuuden alasajoprosessien yhteydessä, ja vaatii, että nämä otetaan myös mukaan kestävän teollisuuspolitiikan ja rakennerahastojen tukien jakamisen piiriin ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi;

| 104. | korostaa pk-yritysten suurta merkitystä teollisuudessa ja erityisesti kestävien työpaikkojen takaamisessa aluetasolla sekä talouden ja luovan toiminnan dynamiikan ja voimakkaan kasvun säilyttämisessä ja kehottaa komissiota






  — | ottamaan paremmin huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityispiirteet ja niiden kohtaamat vaikeudet siten, että nopeutetaan SBA-aloitteen täytäntöönpanoa ja korjataan puutteet hyväksyttyjen suuntaviivojen soveltamisessa ja toteutetaan aiheellisia käytännön toimenpiteitä kuten hallintokulujen yksinkertaistaminen (sekä muut hallinnollisen taakan näkökohdat, esimerkiksi säädösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset) ja sovelletaan johdonmukaisesti pk-yritystestiä, jotta saataisiin viimeinkin aikaan Euroopan pk-yrityksiä hyödyttävää riittävää edistystä; |
| --- | --- | --- |

104.

korostaa pk-yritysten suurta merkitystä teollisuudessa ja erityisesti kestävien työpaikkojen takaamisessa aluetasolla sekä talouden ja luovan toiminnan dynamiikan ja voimakkaan kasvun säilyttämisessä ja kehottaa komissiota

—

ottamaan paremmin huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityispiirteet ja niiden kohtaamat vaikeudet siten, että nopeutetaan SBA-aloitteen täytäntöönpanoa ja korjataan puutteet hyväksyttyjen suuntaviivojen soveltamisessa ja toteutetaan aiheellisia käytännön toimenpiteitä kuten hallintokulujen yksinkertaistaminen (sekä muut hallinnollisen taakan näkökohdat, esimerkiksi säädösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset) ja sovelletaan johdonmukaisesti pk-yritystestiä, jotta saataisiin viimeinkin aikaan Euroopan pk-yrityksiä hyödyttävää riittävää edistystä;

| — | tukemaan pk-yritysten mahdollisuuksia käyttää tutkimuspalveluja ja tutkimusosaamista yliopistokonsortioiden ja säätiöiden kautta, sillä nämä ovat tutkimuksen ja markkinoiden välikäsinä toimivia rakenteita |
| --- | --- |

—

tukemaan pk-yritysten mahdollisuuksia käyttää tutkimuspalveluja ja tutkimusosaamista yliopistokonsortioiden ja säätiöiden kautta, sillä nämä ovat tutkimuksen ja markkinoiden välikäsinä toimivia rakenteita

| — | pidättäytymään laiminlyömästä yksityisen Eurooppa-yhtiön perussääntöä koskevaa kysymystä, joka on jo vuosia ollut keskeinen aihe Euroopan tasolla käytävässä keskustelussa |
| --- | --- |

—

pidättäytymään laiminlyömästä yksityisen Eurooppa-yhtiön perussääntöä koskevaa kysymystä, joka on jo vuosia ollut keskeinen aihe Euroopan tasolla käytävässä keskustelussa

| — | edelleen pyrkimään pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseen ja erityisesti kehittämään kestäviä riskipääomamahdollisuuksia, vahvistamaan uuden rahoitusmarkkina-arkkitehtuurin yhteydessä pk-yritysten pitkän ja lyhyen aikavälin rahoitusmahdollisuuksia ja niiden suosimia rahoituslähteitä, avaamaan markkinat ja luomaan oikeudenmukaiset edellytykset kilpailulle, mikä antaisi nykyistä useammille yrittäjille ja pienyrityksille mahdollisuuden kasvaa ja kehittyä kaikkialla Euroopassa toimiviksi yrityksiksi |
| --- | --- |

—

edelleen pyrkimään pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseen ja erityisesti kehittämään kestäviä riskipääomamahdollisuuksia, vahvistamaan uuden rahoitusmarkkina-arkkitehtuurin yhteydessä pk-yritysten pitkän ja lyhyen aikavälin rahoitusmahdollisuuksia ja niiden suosimia rahoituslähteitä, avaamaan markkinat ja luomaan oikeudenmukaiset edellytykset kilpailulle, mikä antaisi nykyistä useammille yrittäjille ja pienyrityksille mahdollisuuden kasvaa ja kehittyä kaikkialla Euroopassa toimiviksi yrityksiksi

| — | tarkastelemaan EU:n pienten ja keskisuurten yritysten määritelmää sen joustavuuden lisäämiseksi tietyillä teollisuuden aloilla, joilla pk-yritykset eivät erityisten markkinarakenteiden vuoksi täytä myynnille ja työntekijöiden määrälle asetettuja rajoja, mutta ovat kuitenkin luonteeltaan keskikokoisia; pk-yritysten määritelmän muuttaminen ei kuitenkaan saa vaikuttaa sen tehokkuuteen |
| --- | --- |

—

tarkastelemaan EU:n pienten ja keskisuurten yritysten määritelmää sen joustavuuden lisäämiseksi tietyillä teollisuuden aloilla, joilla pk-yritykset eivät erityisten markkinarakenteiden vuoksi täytä myynnille ja työntekijöiden määrälle asetettuja rajoja, mutta ovat kuitenkin luonteeltaan keskikokoisia; pk-yritysten määritelmän muuttaminen ei kuitenkaan saa vaikuttaa sen tehokkuuteen

| — | asettamaan politiikan painopisteeksi pk-yrityksille annettavan vientineuvonnan erityisesti kolmansien maiden markkinoille pääsyssä, pitkäaikaisen läsnäolon varmistamisessa kyseisillä markkinoilla, henkisen omaisuuden suojelussa, kyseisen omaisuuden arvon optimoinnissa ja siihen liittyvän teknisen kehityksen edistämisessä |
| --- | --- |

—

asettamaan politiikan painopisteeksi pk-yrityksille annettavan vientineuvonnan erityisesti kolmansien maiden markkinoille pääsyssä, pitkäaikaisen läsnäolon varmistamisessa kyseisillä markkinoilla, henkisen omaisuuden suojelussa, kyseisen omaisuuden arvon optimoinnissa ja siihen liittyvän teknisen kehityksen edistämisessä

| — | vahvistamaan kansainvälistämistoimia pk-yritysten kilpailukyvyn lisäämiseksi ja niiden suuntaamiseksi kotimaan- ja maailmanmarkkinoille |
| --- | --- |

—

vahvistamaan kansainvälistämistoimia pk-yritysten kilpailukyvyn lisäämiseksi ja niiden suuntaamiseksi kotimaan- ja maailmanmarkkinoille

| — | lisäämään pk-yritysten osallistumista tutkimusta ja kehitystä koskevissa ohjelmissa siten, että yksinkertaistetaan menettelyjä ja otetaan käyttöön tehokkaampi paikallistason tieto- ja tukijärjestelmä |
| --- | --- |

—

lisäämään pk-yritysten osallistumista tutkimusta ja kehitystä koskevissa ohjelmissa siten, että yksinkertaistetaan menettelyjä ja otetaan käyttöön tehokkaampi paikallistason tieto- ja tukijärjestelmä

| — | toteuttamaan hankkeita, jotka helpottavat pk-yritysten ja suurempien yritysten verkottumista kaikissa arvoketjun vaiheissa |
| --- | --- |

—

toteuttamaan hankkeita, jotka helpottavat pk-yritysten ja suurempien yritysten verkottumista kaikissa arvoketjun vaiheissa

| — | tarjoamaan käyttöön välineitä, jotka edistävät ekoinnovatiivisten pk-yritysten kehittämistä ja kasvua sekä ympäristöystävällisten teollisuusalueiden kehittämistä |
| --- | --- |

—

tarjoamaan käyttöön välineitä, jotka edistävät ekoinnovatiivisten pk-yritysten kehittämistä ja kasvua sekä ympäristöystävällisten teollisuusalueiden kehittämistä

| — | selvittämään, pystyvätkö keskikokoiset ja perheomistuksessa olevat yritykset, jotka eivät täytä pk-yritysten nykyisen määritelmän kriteerejä, käyttämään asianmukaisesti tutkimukseen ja kehitykseen tarkoitettuja nykyisiä ja tulevia rahoitusmahdollisuuksia, jotka on suunnattu erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille |
| --- | --- |

—

selvittämään, pystyvätkö keskikokoiset ja perheomistuksessa olevat yritykset, jotka eivät täytä pk-yritysten nykyisen määritelmän kriteerejä, käyttämään asianmukaisesti tutkimukseen ja kehitykseen tarkoitettuja nykyisiä ja tulevia rahoitusmahdollisuuksia, jotka on suunnattu erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille

| — | lähentämään patenttien kysyntää ja tarjontaa erityisesti pk-yritysten tapauksessa ja vähentämään pk-yrityksille standardien käyttömahdollisuudesta aiheutuvia kustannuksia; |
| --- | --- |

—

lähentämään patenttien kysyntää ja tarjontaa erityisesti pk-yritysten tapauksessa ja vähentämään pk-yrityksille standardien käyttömahdollisuudesta aiheutuvia kustannuksia;

| 105. | on sitä mieltä, että julkisista ostotarjouksista annettua direktiiviä on tarkistettava, jotta EU:lla olisi välineet vastustaa sellaisia hankkeita, jotka saattavat osoittautua – teollisuuden tai talouden kannalta tai yhteiskunnallisesti – haitallisiksi sosiaaliselle koheesiolle ja sisämarkkinoiden vakaudelle; katsoo, että unionin on voitava vastustaa sellaisilta yrityksiltä tulevia julkisia ostotarjouksia, jotka eivät osoita yhteiskunnallista vastuullisuutta ja/tai eivät täytä hyvälle hallintotavalle asetettuja vaatimuksia, samoin kuin julkisia ostotarjouksia, jotka kohdistuvat jäsenvaltioiden strategisina pitämiin aloihin, Euroopan unionin tekemien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

105.

on sitä mieltä, että julkisista ostotarjouksista annettua direktiiviä on tarkistettava, jotta EU:lla olisi välineet vastustaa sellaisia hankkeita, jotka saattavat osoittautua – teollisuuden tai talouden kannalta tai yhteiskunnallisesti – haitallisiksi sosiaaliselle koheesiolle ja sisämarkkinoiden vakaudelle; katsoo, että unionin on voitava vastustaa sellaisilta yrityksiltä tulevia julkisia ostotarjouksia, jotka eivät osoita yhteiskunnallista vastuullisuutta ja/tai eivät täytä hyvälle hallintotavalle asetettuja vaatimuksia, samoin kuin julkisia ostotarjouksia, jotka kohdistuvat jäsenvaltioiden strategisina pitämiin aloihin, Euroopan unionin tekemien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti;

| 106. | kehottaa parantamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittämistä; |
| --- | --- |

106.

kehottaa parantamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittämistä;

| 107. | katsoo, että alakohtaista tukipolitiikkaa ei pidä tarkastella vain kilpailulainsäädännön näkökulmasta vaan sitä on käytettävä Euroopan edun nimissä proaktiivisesti, avoimesti ja selkeiden sääntöjen pohjalta vahvistamaan innovointia, kilpailukykyä ja kestävien tuotteiden markkinoille saattamista tai teollisuuden rakennemuutoksen yhteydessä, jotta voidaan saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet sekä ilmasto- ja energiatavoitteet vuoteen 2020 mennessä; vastustaa erityisiä kansallisia valtiontukijärjestelmiä, sillä niissä ei noudateta sääntöjä ja luodaan näin ollen epätasa-arvoiset kilpailuolosuhteet; |
| --- | --- |

107.

katsoo, että alakohtaista tukipolitiikkaa ei pidä tarkastella vain kilpailulainsäädännön näkökulmasta vaan sitä on käytettävä Euroopan edun nimissä proaktiivisesti, avoimesti ja selkeiden sääntöjen pohjalta vahvistamaan innovointia, kilpailukykyä ja kestävien tuotteiden markkinoille saattamista tai teollisuuden rakennemuutoksen yhteydessä, jotta voidaan saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet sekä ilmasto- ja energiatavoitteet vuoteen 2020 mennessä; vastustaa erityisiä kansallisia valtiontukijärjestelmiä, sillä niissä ei noudateta sääntöjä ja luodaan näin ollen epätasa-arvoiset kilpailuolosuhteet;

| 108. | katsoo, että kilpailupolitiikan on vastattava kunnianhimoisen teollisuuspolitiikan tarpeita sisämarkkinasäännöksiä noudattaen; |
| --- | --- |

108.

katsoo, että kilpailupolitiikan on vastattava kunnianhimoisen teollisuuspolitiikan tarpeita sisämarkkinasäännöksiä noudattaen;

| 109. | korostaa, että jäsenvaltioiden on helpompi saavuttaa kestävä ja terve kehitys teollisuuden alalla kauppapolitiikan vastavuoroisuuden periaatteen avulla; huomauttaa, että erilaiset kauppaa koskevat säännöt ja määräykset eivät saisi vaikuttaa haitallisesti alueellisiin verkostorakenteisiin ja kilpailuklustereihin, jotka vaikuttavat erityisesti pk-yrityksiin; |
| --- | --- |

109.

korostaa, että jäsenvaltioiden on helpompi saavuttaa kestävä ja terve kehitys teollisuuden alalla kauppapolitiikan vastavuoroisuuden periaatteen avulla; huomauttaa, että erilaiset kauppaa koskevat säännöt ja määräykset eivät saisi vaikuttaa haitallisesti alueellisiin verkostorakenteisiin ja kilpailuklustereihin, jotka vaikuttavat erityisesti pk-yrityksiin;

| 110. | korostaa useiden viimeaikaisten tutkimusten tulosten mukaisesti, että alakohtaiset tuet edistävät kasvua, jos ne ovat sovitettavissa yhteen kilpailun säilyttämisen kanssa asianomaisilla aloilla ja jos niiden maksaminen kytketään mekanismeihin, joilla varmistetaan, että tehottomaksi osoittautuneisiin hankkeisiin ei myönnetä enempää rahoitusta; vaatii, että tällaisten tukien myöntämisen ehdoksi olisi järjestelmällisesti asetettava vaatimus, että tukea saaneet toiminnot pysyvät EU:ssa vähintään viiden vuoden ajan ja kymmenen vuoden ajan, jos kyseessä on tutkimus- ja kehitystoiminta; |
| --- | --- |

110.

korostaa useiden viimeaikaisten tutkimusten tulosten mukaisesti, että alakohtaiset tuet edistävät kasvua, jos ne ovat sovitettavissa yhteen kilpailun säilyttämisen kanssa asianomaisilla aloilla ja jos niiden maksaminen kytketään mekanismeihin, joilla varmistetaan, että tehottomaksi osoittautuneisiin hankkeisiin ei myönnetä enempää rahoitusta; vaatii, että tällaisten tukien myöntämisen ehdoksi olisi järjestelmällisesti asetettava vaatimus, että tukea saaneet toiminnot pysyvät EU:ssa vähintään viiden vuoden ajan ja kymmenen vuoden ajan, jos kyseessä on tutkimus- ja kehitystoiminta;

| 111. | huomauttaa tässä yhteydessä, että Euroopassa sijaitsevien toimipaikkojen on oltava kilpailukykyisiä kansainvälisessä kilpailussa erityisesti keskeisillä kehitystä vauhdittavilla teknologian aloilla; |
| --- | --- |

111.

huomauttaa tässä yhteydessä, että Euroopassa sijaitsevien toimipaikkojen on oltava kilpailukykyisiä kansainvälisessä kilpailussa erityisesti keskeisillä kehitystä vauhdittavilla teknologian aloilla;

| 112. | katsoo, että vapaakauppa on jatkossakin Euroopan talouskasvun kulmakivi, ja kehottaa siksi laatimaan tulevat monen- ja kahdenväliset kauppasopimukset siten, että ne muodostavat osan teollisuuspoliittista strategiaa, joka perustuu oikeudenmukaiseen maailmanlaajuiseen kilpailuun ja vastavuoroisuuteen eurooppalaisten kauppakumppanien kanssa; katsoo, että kestävän kehityksen periaatteen huomioon ottamiseksi sosiaaliset ja ympäristölliset näkökohdat ja asiaa koskevat normit olisi sisällytettävä vapaakauppasopimuksiin; katsoo, että on huolehdittava siitä, että Euroopan teollisuus ei joudu epäoikeudenmukaisten toimien uhkaamaksi kuten nyt aurinkoenergian alalla; muistuttaa, että sääntelyä koskevaa vuoropuhelua tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa on vahvistettava, jotta voidaan ehkäistä ja poistaa kaupan esteitä; katsoo, että tätä varten komission olisi seurattava tiiviisti EU:n kanssa kilpailevien kolmansien maiden hyväksymää ympäristölainsäädäntöä, valuuttakurssipolitiikkaa, valtiontukisääntöjä ja muita tukiohjelmia; kehottaa harkitsemaan ulkomaisia suoria sijoituksia koskevaa EU:n strategiaa nousevilla markkinoilla, jotta voidaan päästä paremmin uusille markkinoille ja kehittämään paikallista tuotantoa; |
| --- | --- |

112.

katsoo, että vapaakauppa on jatkossakin Euroopan talouskasvun kulmakivi, ja kehottaa siksi laatimaan tulevat monen- ja kahdenväliset kauppasopimukset siten, että ne muodostavat osan teollisuuspoliittista strategiaa, joka perustuu oikeudenmukaiseen maailmanlaajuiseen kilpailuun ja vastavuoroisuuteen eurooppalaisten kauppakumppanien kanssa; katsoo, että kestävän kehityksen periaatteen huomioon ottamiseksi sosiaaliset ja ympäristölliset näkökohdat ja asiaa koskevat normit olisi sisällytettävä vapaakauppasopimuksiin; katsoo, että on huolehdittava siitä, että Euroopan teollisuus ei joudu epäoikeudenmukaisten toimien uhkaamaksi kuten nyt aurinkoenergian alalla; muistuttaa, että sääntelyä koskevaa vuoropuhelua tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa on vahvistettava, jotta voidaan ehkäistä ja poistaa kaupan esteitä; katsoo, että tätä varten komission olisi seurattava tiiviisti EU:n kanssa kilpailevien kolmansien maiden hyväksymää ympäristölainsäädäntöä, valuuttakurssipolitiikkaa, valtiontukisääntöjä ja muita tukiohjelmia; kehottaa harkitsemaan ulkomaisia suoria sijoituksia koskevaa EU:n strategiaa nousevilla markkinoilla, jotta voidaan päästä paremmin uusille markkinoille ja kehittämään paikallista tuotantoa;

| 113. | katsoo, että WTO:n monenkeskisessä järjestelmässä ja avoimilla ja tehokkaasti säännellyillä markkinoilla EU:n kauppapolitiikka tarvitsee tehokasta tuotantopohjaa, jota tukevat asianmukaiset alakohtaiset toimet ja jonka tavoitteena on kasvu ja kestävä kehitys; |
| --- | --- |

113.

katsoo, että WTO:n monenkeskisessä järjestelmässä ja avoimilla ja tehokkaasti säännellyillä markkinoilla EU:n kauppapolitiikka tarvitsee tehokasta tuotantopohjaa, jota tukevat asianmukaiset alakohtaiset toimet ja jonka tavoitteena on kasvu ja kestävä kehitys;

| 114. | katsoo, että talouden elpyminen, jota EU:n päätökset ja koordinointi jäsenvaltioiden kanssa ovat tukeneet, antaa uusia mahdollisuuksia eurooppalaisille yrityksille, jotka joutuvat yhä enemmän kilpailemaan maailmanlaajuisilla ja avoimilla markkinoilla; |
| --- | --- |

114.

katsoo, että talouden elpyminen, jota EU:n päätökset ja koordinointi jäsenvaltioiden kanssa ovat tukeneet, antaa uusia mahdollisuuksia eurooppalaisille yrityksille, jotka joutuvat yhä enemmän kilpailemaan maailmanlaajuisilla ja avoimilla markkinoilla;

| 115. | katsoo myös, että EU:n teollisuuspolitiikan suuntaviivoissa olisi otettava asianmukaisesti huomioon tullitarkastusten yhdenmukaistaminen, joka on tärkeä väline väärentämisen torjunnassa ja Euroopan kuluttajien suojelemisessa; katsoo, että teollisuuspolitiikalla olisi myös varmistettava unionin ulkorajoilla sijaitsevien maiden tullimaksujen perimisjärjestelmien yhdenmukaistaminen, jotta estetään epäoikeudenmukainen kohtelu ja tuontiyrityksille ja EU:n teollisuuden kehitykselle koituvat haitat; |
| --- | --- |

115.

katsoo myös, että EU:n teollisuuspolitiikan suuntaviivoissa olisi otettava asianmukaisesti huomioon tullitarkastusten yhdenmukaistaminen, joka on tärkeä väline väärentämisen torjunnassa ja Euroopan kuluttajien suojelemisessa; katsoo, että teollisuuspolitiikalla olisi myös varmistettava unionin ulkorajoilla sijaitsevien maiden tullimaksujen perimisjärjestelmien yhdenmukaistaminen, jotta estetään epäoikeudenmukainen kohtelu ja tuontiyrityksille ja EU:n teollisuuden kehitykselle koituvat haitat;

| 116. | pitää vapaakauppaa keskeisenä tekijänä unionin teollisuuden kehityksen kannalta; |
| --- | --- |

116.

pitää vapaakauppaa keskeisenä tekijänä unionin teollisuuden kehityksen kannalta;

| 117. | pyytää komissiota asettamaan EU:n teollisuuspolitiikan suuntaviivat kaupan edistämisestä Euroopan unionissa annettavien konkreettisten säädösten perustaksi; |
| --- | --- |

117.

pyytää komissiota asettamaan EU:n teollisuuspolitiikan suuntaviivat kaupan edistämisestä Euroopan unionissa annettavien konkreettisten säädösten perustaksi;

| 118. | kehottaa komissiota säädösehdotuksissaan parantamaan EU:n teollisuuden ympäristötoimien tehokkuutta ja samalla varmistamaan, että EU:n yhtenäismarkkinoille tuotaviin tuotteisiin sovelletaan samoja ympäristöstandardeja kuin Euroopan unionissa tuotettuihin tuotteisiin, ja kiinnittämään tässä yhteydessä huomiota pelkän sääntöjen asettamisen sijasta myös niiden noudattamiseen; |
| --- | --- |

118.

kehottaa komissiota säädösehdotuksissaan parantamaan EU:n teollisuuden ympäristötoimien tehokkuutta ja samalla varmistamaan, että EU:n yhtenäismarkkinoille tuotaviin tuotteisiin sovelletaan samoja ympäristöstandardeja kuin Euroopan unionissa tuotettuihin tuotteisiin, ja kiinnittämään tässä yhteydessä huomiota pelkän sääntöjen asettamisen sijasta myös niiden noudattamiseen;

| 119. | kehottaa komissiota saavuttamaan tiedonannossa ”Globaali Eurooppa” asetetut sekä kauppapolitiikasta annettavassa tulevassa tiedonannossa asetettavat tavoitteet, erityisesti kunnianhimoisen tavoitteen, joka koskee uusien markkinoiden avautumista Dohan kierroksella, esim. kemian- ja koneteollisuuden alakohtaiset sopimukset mukaan luettuina; |
| --- | --- |

119.

kehottaa komissiota saavuttamaan tiedonannossa ”Globaali Eurooppa” asetetut sekä kauppapolitiikasta annettavassa tulevassa tiedonannossa asetettavat tavoitteet, erityisesti kunnianhimoisen tavoitteen, joka koskee uusien markkinoiden avautumista Dohan kierroksella, esim. kemian- ja koneteollisuuden alakohtaiset sopimukset mukaan luettuina;

| 120. | kehottaa säilyttämään tehokkaat kaupan suojakeinot, joilla torjutaan hyvän kauppatavan vastaisia kaupallisia käytäntöjä, esimerkiksi raaka-aineiden toimitusten kaksoishinnoittelua sekä kotimaiselle teollisuudelle myönnettäviä tukia; |
| --- | --- |

120.

kehottaa säilyttämään tehokkaat kaupan suojakeinot, joilla torjutaan hyvän kauppatavan vastaisia kaupallisia käytäntöjä, esimerkiksi raaka-aineiden toimitusten kaksoishinnoittelua sekä kotimaiselle teollisuudelle myönnettäviä tukia;

| 121. | korostaa, että työntekijöiden ideoita ja kykyjä on hyödynnettävä teollisuuden uudistamisessa, ja toteaa siksi, että on saavutettava mahdollisimman suuri osallistuminen; |
| --- | --- |

121.

korostaa, että työntekijöiden ideoita ja kykyjä on hyödynnettävä teollisuuden uudistamisessa, ja toteaa siksi, että on saavutettava mahdollisimman suuri osallistuminen;

| 122. | kehottaa komissiota luomaan rajatylittävien työehtosopimusten kehyksen, jotta voidaan myötävaikuttaa rajatylittävien sopimusten täytäntöönpanon valvontaan ja vastata työn organisointiin, koulutukseen sekä työoloihin ja työehtoihin liittyviin haasteisiin; |
| --- | --- |

122.

kehottaa komissiota luomaan rajatylittävien työehtosopimusten kehyksen, jotta voidaan myötävaikuttaa rajatylittävien sopimusten täytäntöönpanon valvontaan ja vastata työn organisointiin, koulutukseen sekä työoloihin ja työehtoihin liittyviin haasteisiin;

| 123. | korostaa, että laadittaessa ja toteutettaessa EU:n teollisuuspolitiikkaa on säädettävä tuhottavia teollisuusjätteitä koskevista ehdoista ja näiden jätteiden sijoituspaikasta, varsinkin kun kyseessä ovat myrkylliset jätteet, jotta taataan, että teollisuusjätteistä ei tule ympäristöllistä, taloudellista tai sosiaalista taakkaa EU:ssa ja kolmansissa maissa sijaitseville yhteisöille; |
| --- | --- |

123.

korostaa, että laadittaessa ja toteutettaessa EU:n teollisuuspolitiikkaa on säädettävä tuhottavia teollisuusjätteitä koskevista ehdoista ja näiden jätteiden sijoituspaikasta, varsinkin kun kyseessä ovat myrkylliset jätteet, jotta taataan, että teollisuusjätteistä ei tule ympäristöllistä, taloudellista tai sosiaalista taakkaa EU:ssa ja kolmansissa maissa sijaitseville yhteisöille;

| 124. | katsoo, että sisämarkkinoiden tehokas valvonta on hyvin tärkeää, jotta Euroopan teollisuutta suojellaan epäreilulta kilpailulta; kannustaa komissiota esittämään kunnianhimoisia ehdotuksia, joilla pyritään uudistamaan nykyistä markkinavalvontajärjestelmää, vahvistamaan EU:n roolia jäsenvaltioiden markkinavalvonnan ja tulliviranomaisten koordinoinnissa sekä varmistamaan, että käytettävissä on riittävästi resursseja kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

124.

katsoo, että sisämarkkinoiden tehokas valvonta on hyvin tärkeää, jotta Euroopan teollisuutta suojellaan epäreilulta kilpailulta; kannustaa komissiota esittämään kunnianhimoisia ehdotuksia, joilla pyritään uudistamaan nykyistä markkinavalvontajärjestelmää, vahvistamaan EU:n roolia jäsenvaltioiden markkinavalvonnan ja tulliviranomaisten koordinoinnissa sekä varmistamaan, että käytettävissä on riittävästi resursseja kaikissa jäsenvaltioissa;

| 125. | pyytää komissiota jatkamaan paremman sääntelyn strategiaa ja kehittämään sisämarkkinoiden hallintaa esimerkiksi luomalla ”keskitettyjä asiointipisteitä” koskevat säännöt ja edistämällä rajatylittäviä sähköisiä hallintoratkaisuja ottaen huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet; |
| --- | --- |

125.

pyytää komissiota jatkamaan paremman sääntelyn strategiaa ja kehittämään sisämarkkinoiden hallintaa esimerkiksi luomalla ”keskitettyjä asiointipisteitä” koskevat säännöt ja edistämällä rajatylittäviä sähköisiä hallintoratkaisuja ottaen huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet;

| 126. | huomauttaa, että kriisiaikana harmaan talouden ja pimeän työn kasvu on merkittävä kilpailua vääristävä tekijä; pyytää jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia toteuttamaan tarvittavat toimet tämän ilmiön torjumiseksi; |
| --- | --- |

126.

huomauttaa, että kriisiaikana harmaan talouden ja pimeän työn kasvu on merkittävä kilpailua vääristävä tekijä; pyytää jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia toteuttamaan tarvittavat toimet tämän ilmiön torjumiseksi;

| 127. | korostaa työntekijöiden osallistumisen merkitystä talouskasvun ja -kehityksen lisäämisessä; |
| --- | --- |

127.

korostaa työntekijöiden osallistumisen merkitystä talouskasvun ja -kehityksen lisäämisessä;

Toimialat

| 128. | on vakuuttunut siitä, että horisontaalisen lähestymistavan ohella on tehtävä erityisiä alakohtaisia aloitteita, jotta edistetään nykyaikaistamista ja vahvistetaan kilpailukykyä, yksittäisten teollisuudenalojen kestävyyttä, niiden jakeluketjuja ja niihin liittyviä palveluja jakamalla parhaita käytäntöjä, laatimalla normeja, tekemällä esikuva-analyysejä ja käyttämällä vastaavia ”pehmeitä” päätöksenteon välineitä, ja vaatii, että






  — | pannaan täytäntöön teollisuudenalojen tarpeita vastaavaksi räätälöidyllä tavalla nykyisten alakohtaisten toimien (työryhmät, korkean tason ryhmät, teknologia- ja innovaatiofoorumit kuten Cars 21 jne.) suositukset, joita komissio kehittää edelleen tasavertaisesti yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa, ja otetaan käyttöön uusia alakohtaisia aloitteita muilla soveltuvilla aloilla |
| --- | --- | --- |

128.

on vakuuttunut siitä, että horisontaalisen lähestymistavan ohella on tehtävä erityisiä alakohtaisia aloitteita, jotta edistetään nykyaikaistamista ja vahvistetaan kilpailukykyä, yksittäisten teollisuudenalojen kestävyyttä, niiden jakeluketjuja ja niihin liittyviä palveluja jakamalla parhaita käytäntöjä, laatimalla normeja, tekemällä esikuva-analyysejä ja käyttämällä vastaavia ”pehmeitä” päätöksenteon välineitä, ja vaatii, että

—

pannaan täytäntöön teollisuudenalojen tarpeita vastaavaksi räätälöidyllä tavalla nykyisten alakohtaisten toimien (työryhmät, korkean tason ryhmät, teknologia- ja innovaatiofoorumit kuten Cars 21 jne.) suositukset, joita komissio kehittää edelleen tasavertaisesti yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa, ja otetaan käyttöön uusia alakohtaisia aloitteita muilla soveltuvilla aloilla

| — | varmistetaan alakohtaisten toimintamallien kestävyyden arviointi EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan tavoitteiden sekä luonnonvarojen tehokasta käyttöä koskevien kunnianhimoisten tavoitteiden mukaisesti |
| --- | --- |

—

varmistetaan alakohtaisten toimintamallien kestävyyden arviointi EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan tavoitteiden sekä luonnonvarojen tehokasta käyttöä koskevien kunnianhimoisten tavoitteiden mukaisesti

| — | harkitaan kaikkia kyseeseen tulevia poliittisia toimia, myös esikuva-analyysejä ja standardeja sekä jatkuvia tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimia |
| --- | --- |

—

harkitaan kaikkia kyseeseen tulevia poliittisia toimia, myös esikuva-analyysejä ja standardeja sekä jatkuvia tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimia

| — | otetaan huomion kohteeksi erityisesti tärkeimmät eurooppalaiset teollisuudenalat ja ne alat, jotka kohtaavat suuria yhteiskunnallisia haasteita mutta joiden liiketoiminta- ja työllisyyspotentiaali on suuri |
| --- | --- |

—

otetaan huomion kohteeksi erityisesti tärkeimmät eurooppalaiset teollisuudenalat ja ne alat, jotka kohtaavat suuria yhteiskunnallisia haasteita mutta joiden liiketoiminta- ja työllisyyspotentiaali on suuri

| — | kiinnitetään erityistä huomiota erilaisten monialaisten teknologioiden täydentävään luonteeseen sekä asianomaisten alojen lähentymiseen, jonka siirtyminen digitaalitalouteen on mahdollistanut |
| --- | --- |

—

kiinnitetään erityistä huomiota erilaisten monialaisten teknologioiden täydentävään luonteeseen sekä asianomaisten alojen lähentymiseen, jonka siirtyminen digitaalitalouteen on mahdollistanut

| — | kannustetaan kehittämään uusia toimia, kuten uusiutuvia energianlähteitä ja luovaa teollisuutta, sillä nämä ovat aloja, joilla EU on etulyöntiasemassa ja joilla on mahdollisuuksia luoda paljon työpaikkoja |
| --- | --- |

—

kannustetaan kehittämään uusia toimia, kuten uusiutuvia energianlähteitä ja luovaa teollisuutta, sillä nämä ovat aloja, joilla EU on etulyöntiasemassa ja joilla on mahdollisuuksia luoda paljon työpaikkoja

| — | komissio esittää säännöllisesti edistymiskertomuksia; |
| --- | --- |

—

komissio esittää säännöllisesti edistymiskertomuksia;

| 129. | katsoo, että eurooppalaisen teollisuuspolitiikan on perustuttava konkreettisiin hankkeisiin, joista on todellista hyötyä Euroopan yrityksille ja kansalaisille, kuten GMES-, Galileo- ja ITER-hankkeisiin; |
| --- | --- |

129.

katsoo, että eurooppalaisen teollisuuspolitiikan on perustuttava konkreettisiin hankkeisiin, joista on todellista hyötyä Euroopan yrityksille ja kansalaisille, kuten GMES-, Galileo- ja ITER-hankkeisiin;

| 130. | huomauttaa, että Euroopan teollisuus on yhä riippuvaisempi yrityksille tarjottavista palveluista ja että sen vuoksi on kiinnitettävä erityistä huomiota tuotantoketjun kaikkiin tärkeimpiin osiin; pitää tältä osin tervetulleena komission osoittamaa halukkuutta suoda suurempi merkitys näille keskinäisille riippuvuussuhteille; |
| --- | --- |

130.

huomauttaa, että Euroopan teollisuus on yhä riippuvaisempi yrityksille tarjottavista palveluista ja että sen vuoksi on kiinnitettävä erityistä huomiota tuotantoketjun kaikkiin tärkeimpiin osiin; pitää tältä osin tervetulleena komission osoittamaa halukkuutta suoda suurempi merkitys näille keskinäisille riippuvuussuhteille;

| 131. | vahvistaa, että eurooppalaisen kaupparekisteripalvelun yhteenkytkettävyyden suhteen on edistyttävä nopeasti, millä taataan avoimuus ja tietojen luotettavuus sekä tuottajille että kuluttajille; |
| --- | --- |

131.

vahvistaa, että eurooppalaisen kaupparekisteripalvelun yhteenkytkettävyyden suhteen on edistyttävä nopeasti, millä taataan avoimuus ja tietojen luotettavuus sekä tuottajille että kuluttajille;

| 132. | korostaa matkailualan merkitystä Euroopan unionissa, joka on maailman suosituin matkailukohde, ja tietyillä alueilla, joilla se on talouden tärkein tukipilari; tukee komission strategiaa, jossa matkailualan kilpailukykyä pyritään parantamaan laatua ja kestävää kehitystä koskevilla toimilla sekä toimilla, joilla lujitetaan mielikuvaa Euroopasta matkailukohteena; |
| --- | --- |

132.

korostaa matkailualan merkitystä Euroopan unionissa, joka on maailman suosituin matkailukohde, ja tietyillä alueilla, joilla se on talouden tärkein tukipilari; tukee komission strategiaa, jossa matkailualan kilpailukykyä pyritään parantamaan laatua ja kestävää kehitystä koskevilla toimilla sekä toimilla, joilla lujitetaan mielikuvaa Euroopasta matkailukohteena;

| 133. | kehottaa komissiota noudattamaan teollisuusalakohtaisissa toimintamalleissa kehitettyjä etenemissuunnitelmia ja päätelmiä; katsoo, että kyseiset etenemissuunnitelmat suovat teollisuudenalalle suunnitteluvarmuutta pitkällä aikavälillä ja ovat arvokas väline kilpailukyvyn säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

133.

kehottaa komissiota noudattamaan teollisuusalakohtaisissa toimintamalleissa kehitettyjä etenemissuunnitelmia ja päätelmiä; katsoo, että kyseiset etenemissuunnitelmat suovat teollisuudenalalle suunnitteluvarmuutta pitkällä aikavälillä ja ovat arvokas väline kilpailukyvyn säilyttämiseksi;

Vastuu

| 134. | katsoo, että EU:n teollisuuden ja sidosryhmien olisi lisättävä investointejaan sekä yrityksiä, yhteiskuntaa ja ympäristöä koskevia sitoumuksiaan ja tehtävä tiivistä yhteistyötä hyvien olosuhteiden kehittämiseksi; katsoo, että teollisuuden olisi pidettävä investoinnit ja tuotanto Euroopassa, vahvistettava omaa tutkimustyötään ja pyrittävä kestävään kasvuun, innovointiin ja oikeudenmukaisesti palkattuun työllisyyteen; katsoo, että teollisuuden on osallistuttava uuden osaamiskulttuurin luomiseen, tarjottava hyvät mahdollisuudet korkealaatuiseen koulutukseen ja kehitettävä lisää kestäviä tuote- ja prosessi-innovaatioita ja solmittava strategisia kumppanuuksia Euroopassa aina kun se on mahdollista; |
| --- | --- |

134.

katsoo, että EU:n teollisuuden ja sidosryhmien olisi lisättävä investointejaan sekä yrityksiä, yhteiskuntaa ja ympäristöä koskevia sitoumuksiaan ja tehtävä tiivistä yhteistyötä hyvien olosuhteiden kehittämiseksi; katsoo, että teollisuuden olisi pidettävä investoinnit ja tuotanto Euroopassa, vahvistettava omaa tutkimustyötään ja pyrittävä kestävään kasvuun, innovointiin ja oikeudenmukaisesti palkattuun työllisyyteen; katsoo, että teollisuuden on osallistuttava uuden osaamiskulttuurin luomiseen, tarjottava hyvät mahdollisuudet korkealaatuiseen koulutukseen ja kehitettävä lisää kestäviä tuote- ja prosessi-innovaatioita ja solmittava strategisia kumppanuuksia Euroopassa aina kun se on mahdollista;

| 135. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään uusia sovitteluideoita uusien infrastruktuurien ja niiden täytäntöönpanon tueksi sekä kansalaisten osallistumisen lisäämiseksi, jotta infrastruktuurit, jotka ovat välttämättömiä teollisen perustan uudistamiseksi kestävällä tavalla (esimerkiksi älyverkot, tuulivoimalat, uudet rautatieyhteydet), voitaisiin toteuttaa nopeasti; |
| --- | --- |

135.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään uusia sovitteluideoita uusien infrastruktuurien ja niiden täytäntöönpanon tueksi sekä kansalaisten osallistumisen lisäämiseksi, jotta infrastruktuurit, jotka ovat välttämättömiä teollisen perustan uudistamiseksi kestävällä tavalla (esimerkiksi älyverkot, tuulivoimalat, uudet rautatieyhteydet), voitaisiin toteuttaa nopeasti;

| 136. | on vakuuttunut siitä, että maailmanlaajuinen talouskriisi on tehnyt selväksi, että yritysten on noudatettava toiminnassaan asianmukaista varovaisuutta ja toimittava kaikilta osin yritysten sosiaalista vastuuta koskevien periaatteiden mukaisesti, ja katsoo, että tällä viitataan sekä yrityksen hyvään hallintotapaan, ympäristön kunnioittamiseen että sosiaalisen suojelun erinomaiseen tasoon; |
| --- | --- |

136.

on vakuuttunut siitä, että maailmanlaajuinen talouskriisi on tehnyt selväksi, että yritysten on noudatettava toiminnassaan asianmukaista varovaisuutta ja toimittava kaikilta osin yritysten sosiaalista vastuuta koskevien periaatteiden mukaisesti, ja katsoo, että tällä viitataan sekä yrityksen hyvään hallintotapaan, ympäristön kunnioittamiseen että sosiaalisen suojelun erinomaiseen tasoon;

Alueet

| 137. | korostaa, että alueelliset rakenteet vahvistavat Euroopan teollisuutta merkittävästi; ottaa huomioon, että kilpailuklusterit ja innovaatioryhmittymät (yritykset, yliopistot, tutkimuslaitokset, teknologiapalvelut, koulutuslaitokset jne.) sekä yritysten keskinäinen verkostoituminen (arvonmuodostusketjut, synergia) ja verkostoituminen muiden toimijoiden kanssa, ovat olennaisia investointipäätösten kannalta; katsoo, että siksi olisi






  — | annettava parempaa tukea innovatiivisille klustereille ja verkostoille, erityisesti eurooppalaisille kilpailukykyklustereille ja uusille innovaatiokumppanuuksille, jotka on tarkoitus käynnistää vuonna 2011 osana Innovaatiounioni-aloitetta erityisesti keskeisillä kehitystä vauhdittavilla teknologian aloilla, jotta voidaan koordinoidusti siirtää tietoa, teknologiaa ja tutkimustuloksia, lisätä osaamista sekä tukea infrastruktuuria siten, että tämä asetetaan myös Euroopan aluekehitysrahaston painopisteeksi |
| --- | --- | --- |

137.

korostaa, että alueelliset rakenteet vahvistavat Euroopan teollisuutta merkittävästi; ottaa huomioon, että kilpailuklusterit ja innovaatioryhmittymät (yritykset, yliopistot, tutkimuslaitokset, teknologiapalvelut, koulutuslaitokset jne.) sekä yritysten keskinäinen verkostoituminen (arvonmuodostusketjut, synergia) ja verkostoituminen muiden toimijoiden kanssa, ovat olennaisia investointipäätösten kannalta; katsoo, että siksi olisi

—

annettava parempaa tukea innovatiivisille klustereille ja verkostoille, erityisesti eurooppalaisille kilpailukykyklustereille ja uusille innovaatiokumppanuuksille, jotka on tarkoitus käynnistää vuonna 2011 osana Innovaatiounioni-aloitetta erityisesti keskeisillä kehitystä vauhdittavilla teknologian aloilla, jotta voidaan koordinoidusti siirtää tietoa, teknologiaa ja tutkimustuloksia, lisätä osaamista sekä tukea infrastruktuuria siten, että tämä asetetaan myös Euroopan aluekehitysrahaston painopisteeksi

| — | tuettava EU:n taholta alueellisia verkostorakenteita niiden kehittäessä teollista perustaa |
| --- | --- |

—

tuettava EU:n taholta alueellisia verkostorakenteita niiden kehittäessä teollista perustaa

| — | otettava klusterit ja verkostot eurooppalaisten foorumien suojaan, jotta voidaan parantaa klusterien ja verkostojen tukemista |
| --- | --- |

—

otettava klusterit ja verkostot eurooppalaisten foorumien suojaan, jotta voidaan parantaa klusterien ja verkostojen tukemista

| — | tuettava ns. kaupunginjohtajien sopimuksen ja älykkäitä kaupunkeja koskevan hankkeen kaltaisia aloitteita, sillä nämä hyödyttävät myös teollisuutta ja pk-yrityksiä |
| --- | --- |

—

tuettava ns. kaupunginjohtajien sopimuksen ja älykkäitä kaupunkeja koskevan hankkeen kaltaisia aloitteita, sillä nämä hyödyttävät myös teollisuutta ja pk-yrityksiä

| — | vahvistettava Euroopan investointipankin taholta teollisuuspolitiikan ja alueellisen yhteenkuuluvuuden välistä sidettä; |
| --- | --- |

—

vahvistettava Euroopan investointipankin taholta teollisuuspolitiikan ja alueellisen yhteenkuuluvuuden välistä sidettä;

| 138. | tunnustaa, että EU:n teollisuus myötävaikuttaa mielikuvaan sosioekonomisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, ja katsoo, että tuottava teollisuus on keskeinen edellytys EU:n alueiden taloudelliselle kasvulle ja sosiaaliselle vakaudelle; |
| --- | --- |

138.

tunnustaa, että EU:n teollisuus myötävaikuttaa mielikuvaan sosioekonomisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, ja katsoo, että tuottava teollisuus on keskeinen edellytys EU:n alueiden taloudelliselle kasvulle ja sosiaaliselle vakaudelle;

| 139. | kehottaa siksi käyttämään ja lujittamaan johdonmukaisesti alueilla saatavilla olevaa tieteellistä ja teknologista asiantuntemusta, erityisesti tärkeimmillä teknologian aloilla, ja edistämään edelleen klusteripolitiikkaa; |
| --- | --- |

139.

kehottaa siksi käyttämään ja lujittamaan johdonmukaisesti alueilla saatavilla olevaa tieteellistä ja teknologista asiantuntemusta, erityisesti tärkeimmillä teknologian aloilla, ja edistämään edelleen klusteripolitiikkaa;

| 140. | toteaa, että asianmukaisten digitaalisten perusrakenteiden ja innovatiivisen teknologian käyttöönotto on EU:n alueiden ja teollisuuden kilpailukyvyn lisäämisen avaintekijä; katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan ala on keskeisessä asemassa muiden teollisuuden alojen tuottavuuden lisäämisessä; katsoo, että uudenaikaiset viestintäperusrakenteet, joilla on suuri siirtokapasiteetti, olisi ensisijaisesti rakennettava alueille, joilla on heikot viestintäperusrakenteet; katsoo, että tämä voisi houkutella julkisia ja yksityisiä investointeja ja, mikä tärkeintä, lisätä yritysten digitaalista lukutaitoa; |
| --- | --- |

140.

toteaa, että asianmukaisten digitaalisten perusrakenteiden ja innovatiivisen teknologian käyttöönotto on EU:n alueiden ja teollisuuden kilpailukyvyn lisäämisen avaintekijä; katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan ala on keskeisessä asemassa muiden teollisuuden alojen tuottavuuden lisäämisessä; katsoo, että uudenaikaiset viestintäperusrakenteet, joilla on suuri siirtokapasiteetti, olisi ensisijaisesti rakennettava alueille, joilla on heikot viestintäperusrakenteet; katsoo, että tämä voisi houkutella julkisia ja yksityisiä investointeja ja, mikä tärkeintä, lisätä yritysten digitaalista lukutaitoa;

*

* *

| 141. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

141.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0223.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0209.

(3)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 65.

---

Torstai 10. maaliskuuta 2011

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/154 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/154

---

Torstai 10. maaliskuuta 2011Tiedotusvälineitä koskeva lainsäädäntö Unkarissa

P7_TA(2011)0094

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 tiedotusvälineitä koskevasta Unkarin lainsäädännöstä

2012/C 199 E/17

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 6 ja 7 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 49, 56, 114, 167 ja 258 artiklan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan ja Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen 10 artiklan, jotka kaikki liittyvät perusoikeuksien, erityisesti sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuutta koskevan oikeuden kunnioittamiseen, edistämiseen ja suojelemiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 6 ja 7 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 49, 56, 114, 167 ja 258 artiklan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan ja Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen 10 artiklan, jotka kaikki liittyvät perusoikeuksien, erityisesti sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuutta koskevan oikeuden kunnioittamiseen, edistämiseen ja suojelemiseen,

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/13/EU audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/13/EU audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2009 annetun eurooppalaisen julistuksen lehdistönvapaudesta ja komission työasiakirjan tiedotusvälineiden moniarvoisuudesta EU:n jäsenvaltioissa (SEC(2007)0032), komission määrittelemän ”kolmivaiheisen lähestymistavan” tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen sekä komission teettämän vuonna 2009 valmistuneen riippumattoman tutkimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2009 annetun eurooppalaisen julistuksen lehdistönvapaudesta ja komission työasiakirjan tiedotusvälineiden moniarvoisuudesta EU:n jäsenvaltioissa (SEC(2007)0032), komission määrittelemän ”kolmivaiheisen lähestymistavan” tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen sekä komission teettämän vuonna 2009 valmistuneen riippumattoman tutkimuksen,

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2004 antamansa päätöslauselman EU:ssa ja varsinkin Italiassa tapahtuvasta sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden perusoikeuksien rikkomisesta (1), 25. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden keskittymisestä ja moniarvoisuudesta Euroopan unionissa (2) sekä 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Journalismi ja uusi media – julkisen alueen luominen Eurooppaan” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2004 antamansa päätöslauselman EU:ssa ja varsinkin Italiassa tapahtuvasta sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden perusoikeuksien rikkomisesta (1), 25. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden keskittymisestä ja moniarvoisuudesta Euroopan unionissa (2) sekä 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Journalismi ja uusi media – julkisen alueen luominen Eurooppaan” (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentissa 8. lokakuuta 2009 tiedonvälityksen vapaudesta Italiassa ja myös 8. syyskuuta 2010 esitetyt komission julkilausumat ja parlamentin kysymykset sekä käydyt keskustelut sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan yhteiskokouksessa 17. tammikuuta 2011 Unkarin joukkotiedotusvälineitä koskevasta lainsäädännöstä käydyt keskustelut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentissa 8. lokakuuta 2009 tiedonvälityksen vapaudesta Italiassa ja myös 8. syyskuuta 2010 esitetyt komission julkilausumat ja parlamentin kysymykset sekä käydyt keskustelut sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan yhteiskokouksessa 17. tammikuuta 2011 Unkarin joukkotiedotusvälineitä koskevasta lainsäädännöstä käydyt keskustelut,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan päätöksen pyytää perusoikeusvirastoa antamaan vuosittain indikaattoreita hyödyntävän vertailevan tilanneselvityksen tiedotusvälineiden vapaudesta ja moniarvoisuudesta ja niiden hallinnoinnin riippumattomuudesta EU:n jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan päätöksen pyytää perusoikeusvirastoa antamaan vuosittain indikaattoreita hyödyntävän vertailevan tilanneselvityksen tiedotusvälineiden vapaudesta ja moniarvoisuudesta ja niiden hallinnoinnin riippumattomuudesta EU:n jäsenvaltioissa,

| — | ottaa huomioon UNESCOn kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä tehdyn yleissopimuksen, erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan sekä 7 ja 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNESCOn kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä tehdyn yleissopimuksen, erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan sekä 7 ja 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni perustuu SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuihin demokratian ja oikeusvaltion arvoihin ja että se näin ollen puolustaa ja edistää sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta sellaisina kuin ne on vahvistettu EU:n perusoikeuskirjan 11 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen 10 artiklassa; tunnustaa perusoikeuskirjassa määriteltyjen ja Euroopan ihmisoikeusyleissopimukseen liittymisen kautta vahvistettujen oikeuksien, vapauksien ja periaatteiden oikeudellisen arvon ja katsoo, että tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus ovat niiden välttämätön ennakkoehto; katsoo myös, että näihin oikeuksiin kuuluu vapaus ilmaista mielipiteensä sekä vapaus vastaanottaa ja levittää tietoa ilman viranomaisten valvontaa, asiaan puuttumista tai painostusta, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni perustuu SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuihin demokratian ja oikeusvaltion arvoihin ja että se näin ollen puolustaa ja edistää sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta sellaisina kuin ne on vahvistettu EU:n perusoikeuskirjan 11 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen 10 artiklassa; tunnustaa perusoikeuskirjassa määriteltyjen ja Euroopan ihmisoikeusyleissopimukseen liittymisen kautta vahvistettujen oikeuksien, vapauksien ja periaatteiden oikeudellisen arvon ja katsoo, että tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus ovat niiden välttämätön ennakkoehto; katsoo myös, että näihin oikeuksiin kuuluu vapaus ilmaista mielipiteensä sekä vapaus vastaanottaa ja levittää tietoa ilman viranomaisten valvontaa, asiaan puuttumista tai painostusta,

| B. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja vapaus ovat EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa (etenkin Italiassa, Bulgariassa, Romaniassa, Tšekin tasavallassa ja Virossa) edelleen vakava huolenaihe, mistä on osoituksena kesäkuun ja joulukuun 2010 välisenä aikana Unkarissa säädettyjen tiedotusvälineitä koskevien lakien ja perustuslakimuutosten viimeaikainen arvostelu, jota ovat esittäneet kansainväliset järjestöt, kuten Etyj ja Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu, suuri joukko kansainvälisiä ja kansallisia toimittajajärjestöjä, kustannustoimittajia ja kustantajia, ihmisoikeuksia ja kansalaisvapauksia ajavat kansalaisjärjestöt sekä jäsenvaltiot ja komissio, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja vapaus ovat EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa (etenkin Italiassa, Bulgariassa, Romaniassa, Tšekin tasavallassa ja Virossa) edelleen vakava huolenaihe, mistä on osoituksena kesäkuun ja joulukuun 2010 välisenä aikana Unkarissa säädettyjen tiedotusvälineitä koskevien lakien ja perustuslakimuutosten viimeaikainen arvostelu, jota ovat esittäneet kansainväliset järjestöt, kuten Etyj ja Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu, suuri joukko kansainvälisiä ja kansallisia toimittajajärjestöjä, kustannustoimittajia ja kustantajia, ihmisoikeuksia ja kansalaisvapauksia ajavat kansalaisjärjestöt sekä jäsenvaltiot ja komissio,

| C. | ottaa huomioon, että komissio otti asian esille ja pyysi Unkarin hallitukselta tietoja siitä, ovatko Unkarin tiedotusvälineitä koskevat lait audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin ja yleisesti yhteisön lainsäädännön mukaisia ja erityisesti noudatetaanko niissä kaikkiin audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajiin sovellettavaa lähetysten tasapuolisuutta koskevaa velvoitetta, ja että komissio asetti myös kyseenalaiseksi, noudatetaanko laeissa suhteellisuusperiaatetta ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan mukaisia mielipiteenvapauden ja tiedonvälityksen vapauden kaltaisia perusoikeuksia sekä alkuperämaaperiaatetta ja rekisteröintivaatimuksia, ja ottaa huomioon, että Unkarin hallitus vastasi antamalla lisätietoa ja ryhtymällä muuttamaan lainsäädäntöään ottaakseen huomioon komission huomautukset, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komissio otti asian esille ja pyysi Unkarin hallitukselta tietoja siitä, ovatko Unkarin tiedotusvälineitä koskevat lait audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin ja yleisesti yhteisön lainsäädännön mukaisia ja erityisesti noudatetaanko niissä kaikkiin audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajiin sovellettavaa lähetysten tasapuolisuutta koskevaa velvoitetta, ja että komissio asetti myös kyseenalaiseksi, noudatetaanko laeissa suhteellisuusperiaatetta ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan mukaisia mielipiteenvapauden ja tiedonvälityksen vapauden kaltaisia perusoikeuksia sekä alkuperämaaperiaatetta ja rekisteröintivaatimuksia, ja ottaa huomioon, että Unkarin hallitus vastasi antamalla lisätietoa ja ryhtymällä muuttamaan lainsäädäntöään ottaakseen huomioon komission huomautukset,

| D. | ottaa huomioon, että Etyj ilmoitti olevansa vakavasti huolissaan Unkarin lainsäädännön soveltamisalasta (aineellinen ja alueellinen soveltamisala), sananvapaudesta ja sisällön sääntelystä, saman henkilön nimittämisestä sekä kansallisen tiedotusvälineviranomaisen että kansallisen televiestintäviranomaisen päälliköksi sekä julkista lähetystoimintaa koskevien periaatteiden noudattamisesta (4) ja totesi, että uusi lainsäädäntö heikentää tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, kumoaa julkisten tiedotusvälineiden poliittisen ja taloudellisen riippumattomuuden sekä vakiinnuttaa pitkällä aikavälillä tiedotusvälineiden vapauden kannalta kielteisiä periaatteita, ja ottaa huomioon, että Etyj katsoi myös, että tiedotusvälineviranomainen ja -neuvosto ovat poliittisesti homogeenisia (5) ja harjoittavat kattavaa ja keskitettyä valtiollista ja poliittista valvontaa suhteessa kaikkiin tiedotusvälineisiin; ottaa huomioon, että muita huolenaiheita ovat muun muassa suhteettomat ja äärimmäiset rangaistukset kiistanalaisin ja määrittelemättömin perustein, rangaistusten automaattisen lykkäämismenettelyn puuttuminen, jos tiedotusvälineviranomaisen päätöksistä kannellaan tuomioistuimeen, toimittajien lähdesuojan periaatteen rikkominen ja perhearvojen suojelu, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Etyj ilmoitti olevansa vakavasti huolissaan Unkarin lainsäädännön soveltamisalasta (aineellinen ja alueellinen soveltamisala), sananvapaudesta ja sisällön sääntelystä, saman henkilön nimittämisestä sekä kansallisen tiedotusvälineviranomaisen että kansallisen televiestintäviranomaisen päälliköksi sekä julkista lähetystoimintaa koskevien periaatteiden noudattamisesta (4) ja totesi, että uusi lainsäädäntö heikentää tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, kumoaa julkisten tiedotusvälineiden poliittisen ja taloudellisen riippumattomuuden sekä vakiinnuttaa pitkällä aikavälillä tiedotusvälineiden vapauden kannalta kielteisiä periaatteita, ja ottaa huomioon, että Etyj katsoi myös, että tiedotusvälineviranomainen ja -neuvosto ovat poliittisesti homogeenisia (5) ja harjoittavat kattavaa ja keskitettyä valtiollista ja poliittista valvontaa suhteessa kaikkiin tiedotusvälineisiin; ottaa huomioon, että muita huolenaiheita ovat muun muassa suhteettomat ja äärimmäiset rangaistukset kiistanalaisin ja määrittelemättömin perustein, rangaistusten automaattisen lykkäämismenettelyn puuttuminen, jos tiedotusvälineviranomaisen päätöksistä kannellaan tuomioistuimeen, toimittajien lähdesuojan periaatteen rikkominen ja perhearvojen suojelu,

| E. | on Etyjin tavoin syvästi huolestunut tiedotusvälineviranomaisen ja -neuvoston poliittisesti homogeenisesta kokoonpanosta, ajoituksesta, tiedotusvälineiden kattavasta ja keskitetystä hallinnollisesta, oikeudellisesta ja poliittisesta valvonnasta, lainsäädännön ongelmallisimpien kohtien ristiriidasta sananvapautta koskevien Etyjin ja kansainvälisten normien kanssa – kuten julkisten tiedotusvälineiden poliittisen ja taloudellisen riippumattomuuden murentaminen –, lainsäädännön soveltamisalasta (aineellinen ja alueellinen soveltamisala) ja päätöksestä jättää keskeiset termit määrittelemättä, jolloin toimittajien on mahdotonta tietää, milloin he mahdollisesti rikkovat lakia, |
| --- | --- |

E.

on Etyjin tavoin syvästi huolestunut tiedotusvälineviranomaisen ja -neuvoston poliittisesti homogeenisesta kokoonpanosta, ajoituksesta, tiedotusvälineiden kattavasta ja keskitetystä hallinnollisesta, oikeudellisesta ja poliittisesta valvonnasta, lainsäädännön ongelmallisimpien kohtien ristiriidasta sananvapautta koskevien Etyjin ja kansainvälisten normien kanssa – kuten julkisten tiedotusvälineiden poliittisen ja taloudellisen riippumattomuuden murentaminen –, lainsäädännön soveltamisalasta (aineellinen ja alueellinen soveltamisala) ja päätöksestä jättää keskeiset termit määrittelemättä, jolloin toimittajien on mahdotonta tietää, milloin he mahdollisesti rikkovat lakia,

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu on kehottanut Unkarin viranomaisia tiedotusvälinelainsäädäntöä tarkistaessaan ottamaan huomioon sananvapautta ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta koskevat Euroopan neuvoston normit, Euroopan neuvoston ministerineuvoston ja parlamentaarisen yleiskokouksen asiaa koskevat suositukset ja erityisesti Euroopan ihmisoikeussopimuksessa vahvistetut sitovat normit ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön; ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutettu mainitsi virhetulkinnat mahdollistavien epäselvien määritelmien käytön ja totesi, että näin luodaan poliittisesti epäsuhtainen sääntelykoneisto, jolla on suhteettomat valtuudet ja jonka oikeudellinen valvonta on puutteellista, uhataan julkisten lähetystoiminnan harjoittajien riippumattomuutta ja murennetaan toimittajien lähdesuojaa; ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutettu korosti myös, että kaikkien sidosryhmien, mukaan luettuina oppositiopuolueet ja kansalaisyhteiskunta, on voitava osallistua merkitsevällä tavalla tämän lainsäädännön tarkistamiseen, koska siinä säännellään demokraattisen yhteiskunnan toiminnan kannalta näin perustavanlaatuista asiaa (6), |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu on kehottanut Unkarin viranomaisia tiedotusvälinelainsäädäntöä tarkistaessaan ottamaan huomioon sananvapautta ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta koskevat Euroopan neuvoston normit, Euroopan neuvoston ministerineuvoston ja parlamentaarisen yleiskokouksen asiaa koskevat suositukset ja erityisesti Euroopan ihmisoikeussopimuksessa vahvistetut sitovat normit ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön; ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutettu mainitsi virhetulkinnat mahdollistavien epäselvien määritelmien käytön ja totesi, että näin luodaan poliittisesti epäsuhtainen sääntelykoneisto, jolla on suhteettomat valtuudet ja jonka oikeudellinen valvonta on puutteellista, uhataan julkisten lähetystoiminnan harjoittajien riippumattomuutta ja murennetaan toimittajien lähdesuojaa; ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutettu korosti myös, että kaikkien sidosryhmien, mukaan luettuina oppositiopuolueet ja kansalaisyhteiskunta, on voitava osallistua merkitsevällä tavalla tämän lainsäädännön tarkistamiseen, koska siinä säännellään demokraattisen yhteiskunnan toiminnan kannalta näin perustavanlaatuista asiaa (6),

| G. | ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutettu suosittaa 25. helmikuuta 2011 antamassaan toisessa lausunnossa, että Unkarin tiedotusvälineitä koskeva lainsäädäntö tarkistetaan läpikotaisin siten, että asetetaan tavoitteeksi muun muassa moniarvoista ja riippumatonta tiedonvälitystä edistävän täsmällisen lainsäädännön ottaminen uudelleen käyttöön ja niiden keinojen vahvistaminen, joiden tarkoituksena on tiedotusvälineiden sääntelymekanismien suojaaminen poliittisilta vaikutuspyrkimyksiltä (7); ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutettu toteaa myös, että Unkarin tiedotusvälineiden on voitava hoitaa tehtäväänsä moniarvoisen demokraattisen yhteiskunnan vahtikoirana ja että tässä tarkoituksessa Unkarin olisi noudatettava sitoumuksiaan Euroopan neuvoston jäsenvaltiona ja hyödynnettävä mahdollisimman paljon järjestön asiantuntemusta sananvapauteen, tiedotusvälineiden riippumattomuuteen ja moniarvoisuuteen liittyvissä asioissa, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutettu suosittaa 25. helmikuuta 2011 antamassaan toisessa lausunnossa, että Unkarin tiedotusvälineitä koskeva lainsäädäntö tarkistetaan läpikotaisin siten, että asetetaan tavoitteeksi muun muassa moniarvoista ja riippumatonta tiedonvälitystä edistävän täsmällisen lainsäädännön ottaminen uudelleen käyttöön ja niiden keinojen vahvistaminen, joiden tarkoituksena on tiedotusvälineiden sääntelymekanismien suojaaminen poliittisilta vaikutuspyrkimyksiltä (7); ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutettu toteaa myös, että Unkarin tiedotusvälineiden on voitava hoitaa tehtäväänsä moniarvoisen demokraattisen yhteiskunnan vahtikoirana ja että tässä tarkoituksessa Unkarin olisi noudatettava sitoumuksiaan Euroopan neuvoston jäsenvaltiona ja hyödynnettävä mahdollisimman paljon järjestön asiantuntemusta sananvapauteen, tiedotusvälineiden riippumattomuuteen ja moniarvoisuuteen liittyvissä asioissa,

| H. | katsoo, että Unkarin tiedotusvälinelakia olisi näin ollen kiireellisesti lykättävä ja tarkistettava komission, Etyjin ja Euroopan neuvoston huomautusten ja ehdotusten pohjalta, jotta varmistetaan, että niissä noudatetaan täysin unionin lainsäädäntöä sekä tiedotusvälineiden vapautta, moniarvoisuutta ja riippumatonta hallinnointia koskevia eurooppalaisia arvoja ja normeja, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että Unkarin tiedotusvälinelakia olisi näin ollen kiireellisesti lykättävä ja tarkistettava komission, Etyjin ja Euroopan neuvoston huomautusten ja ehdotusten pohjalta, jotta varmistetaan, että niissä noudatetaan täysin unionin lainsäädäntöä sekä tiedotusvälineiden vapautta, moniarvoisuutta ja riippumatonta hallinnointia koskevia eurooppalaisia arvoja ja normeja,

| I. | ottaa huomioon, että parlamentin useista kehotuksista huolimatta komissio on viivytellyt tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta sekä riippumatonta hallinnointia koskevaa direktiiviehdotusta, josta on tullut yhä tarpeellisempi ja kiireellisempi, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että parlamentin useista kehotuksista huolimatta komissio on viivytellyt tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta sekä riippumatonta hallinnointia koskevaa direktiiviehdotusta, josta on tullut yhä tarpeellisempi ja kiireellisempi,

| J. | katsoo, että kaikkien EU:n jäsenvaltioiden olisi pidettävä voimassa Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 1993 vahvistetuissa Kööpenhaminan kriteereissä unionin jäsenyydelle asetetut ehdot, jotka liittyvät lehdistön- ja sananvapauteen, ja pantava ne täytäntöön unionin lainsäädännön avulla, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että kaikkien EU:n jäsenvaltioiden olisi pidettävä voimassa Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 1993 vahvistetuissa Kööpenhaminan kriteereissä unionin jäsenyydelle asetetut ehdot, jotka liittyvät lehdistön- ja sananvapauteen, ja pantava ne täytäntöön unionin lainsäädännön avulla,

| K. | ottaa huomioon, että yhteisöjen tuomioistuin on päättänyt yhdistettyjä asioita C-39/05 P ja C-52/05 P, koskevan tuomionsa 45 ja 46 kohdassa, että tiedonsaanti parantaa kansalaisten mahdollisuuksia osallistua päätöksentekomenettelyihin ja sen avulla varmistetaan, että hallinnolla on demokraattisessa järjestelmässä suhteessa kansalaisiin suurempi legitimiteetti ja että se on tehokkaampaa ja vastuullisempaa ja että se ”on edellytys sille, että he voivat tehokkaasti käyttää demokraattisia oikeuksiaan”, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että yhteisöjen tuomioistuin on päättänyt yhdistettyjä asioita C-39/05 P ja C-52/05 P, koskevan tuomionsa 45 ja 46 kohdassa, että tiedonsaanti parantaa kansalaisten mahdollisuuksia osallistua päätöksentekomenettelyihin ja sen avulla varmistetaan, että hallinnolla on demokraattisessa järjestelmässä suhteessa kansalaisiin suurempi legitimiteetti ja että se on tehokkaampaa ja vastuullisempaa ja että se ”on edellytys sille, että he voivat tehokkaasti käyttää demokraattisia oikeuksiaan”,

| 1. | kehottaa Unkarin viranomaisia palauttamaan tiedotusvälineiden hallinnoinnin riippumattomuuden ja lopettamaan valtion puuttumisen sananvapauteen ja lähetysten tasapuolisuuteen ja katsoo, että tiedotusvälineiden liiallinen sääntely on ristiriitaista ja vaarantaa julkisuuden alan toimivan moniarvoisuuden; |
| --- | --- |

1.

kehottaa Unkarin viranomaisia palauttamaan tiedotusvälineiden hallinnoinnin riippumattomuuden ja lopettamaan valtion puuttumisen sananvapauteen ja lähetysten tasapuolisuuteen ja katsoo, että tiedotusvälineiden liiallinen sääntely on ristiriitaista ja vaarantaa julkisuuden alan toimivan moniarvoisuuden;

| 2. | pitää myönteisenä komission ja Unkarin viranomaisten yhteistyötä, jonka tarkoituksena on saattaa Unkarin tiedotusvälinelainsäädäntö vastaamaan EU:n perussopimuksia ja lainsäädäntöä ja aloittaa muutostyö kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

2.

pitää myönteisenä komission ja Unkarin viranomaisten yhteistyötä, jonka tarkoituksena on saattaa Unkarin tiedotusvälinelainsäädäntö vastaamaan EU:n perussopimuksia ja lainsäädäntöä ja aloittaa muutostyö kansallisella tasolla;

| 3. | pitää valitettavana, että komissio keskittyy vain kolmeen kohtaan käsitellessään sitä, miten Unkari on pannut täytäntöön yhteisön lainsäädäntöä ja sitä, ettei audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 30 artiklaan ole viitattu, ja katsoo, että komissio on siten rajannut omaa toimivaltaansa sen valvomisessa, noudattaako Unkari EU:n perusoikeuskirjaa soveltaessaan unionin lainsäädäntöä; kehottaa komissiota tutkimaan, noudattaako Unkari sähköisestä kaupankäynnistä annetussa direktiivissä 2000/31/EY säädettyä vastuujärjestelmää ja onko se saattanut rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (2008/913/JHA) ja terrorismin torjunnasta (2008/919/JHA) tehdyt unionin puitepäätökset osaksi kansallista lainsäädäntöään, sillä näihin sisältyy viittauksia sananvapauteen ja tiedotusvälineiden vapautta koskevien sääntöjen kiertämiseen; |
| --- | --- |

3.

pitää valitettavana, että komissio keskittyy vain kolmeen kohtaan käsitellessään sitä, miten Unkari on pannut täytäntöön yhteisön lainsäädäntöä ja sitä, ettei audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 30 artiklaan ole viitattu, ja katsoo, että komissio on siten rajannut omaa toimivaltaansa sen valvomisessa, noudattaako Unkari EU:n perusoikeuskirjaa soveltaessaan unionin lainsäädäntöä; kehottaa komissiota tutkimaan, noudattaako Unkari sähköisestä kaupankäynnistä annetussa direktiivissä 2000/31/EY säädettyä vastuujärjestelmää ja onko se saattanut rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (2008/913/JHA) ja terrorismin torjunnasta (2008/919/JHA) tehdyt unionin puitepäätökset osaksi kansallista lainsäädäntöään, sillä näihin sisältyy viittauksia sananvapauteen ja tiedotusvälineiden vapautta koskevien sääntöjen kiertämiseen;

| 4. | kehottaa komissiota edelleen seuraamaan ja arvioimaan tarkasti Unkarin tarkistetun tiedotusvälinelain yhdenmukaisuutta unionin lainsäädännön ja erityisesti perusoikeuskirjan kanssa; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota edelleen seuraamaan ja arvioimaan tarkasti Unkarin tarkistetun tiedotusvälinelain yhdenmukaisuutta unionin lainsäädännön ja erityisesti perusoikeuskirjan kanssa;

| 5. | kehottaa Unkarin viranomaisia ottamaan kaikki sidosryhmät mukaan tiedotusvälinelakien ja perustuslain tarkistamiseen, koska perustuslaki on demokraattisen, oikeusvaltion periaatteisiin nojautuvan yhteiskunnan kulmakivi, ja säätämään asianmukaisesta vallankäytön keskinäisestä valvonnasta, jolla turvataan vähemmistöjen perusoikeudet ja suojataan niitä mahdolliselta enemmistön tyrannialta; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Unkarin viranomaisia ottamaan kaikki sidosryhmät mukaan tiedotusvälinelakien ja perustuslain tarkistamiseen, koska perustuslaki on demokraattisen, oikeusvaltion periaatteisiin nojautuvan yhteiskunnan kulmakivi, ja säätämään asianmukaisesta vallankäytön keskinäisestä valvonnasta, jolla turvataan vähemmistöjen perusoikeudet ja suojataan niitä mahdolliselta enemmistön tyrannialta;

| 6. | pyytää komissiota laatimaan SEUT-sopimuksen 265 artiklan nojalla ennen vuoden loppua lainsäädäntöehdotuksen SEUT-sopimuksen 225 artiklan mukaisesti tiedotusvälineiden vapaudesta, moniarvoisuudesta ja riippumattomasta hallinnoinnista siten, että päästään eroon EU:n riittämättömästä tiedotusvälineiden alan lainsäädäntökehyksestä, ja hyödyntämään toimivaltaansa sisämarkkinoiden, audiovisuaalipolitiikan, kilpailun, televiestinnän, valtiontukien, julkisen palvelun velvoitteen ja kaikkien EU:n alueella oleskelevien henkilöiden perusoikeuksien aloilla, jotta voidaan määritellä ainakin olennaiset vähimmäisehdot, joita kaikkien jäsenvaltioiden on noudatettava ja kunnioitettava kansallisessa lainsäädännössä, jos ne haluavat varmistaa ja taata tiedonvälityksen vapauden ja tiedotusvälineiden riittävän moniarvoisuuden ja tiedotusvälineiden riippumattoman hallinnoinnin sekä edistää niitä; |
| --- | --- |

6.

pyytää komissiota laatimaan SEUT-sopimuksen 265 artiklan nojalla ennen vuoden loppua lainsäädäntöehdotuksen SEUT-sopimuksen 225 artiklan mukaisesti tiedotusvälineiden vapaudesta, moniarvoisuudesta ja riippumattomasta hallinnoinnista siten, että päästään eroon EU:n riittämättömästä tiedotusvälineiden alan lainsäädäntökehyksestä, ja hyödyntämään toimivaltaansa sisämarkkinoiden, audiovisuaalipolitiikan, kilpailun, televiestinnän, valtiontukien, julkisen palvelun velvoitteen ja kaikkien EU:n alueella oleskelevien henkilöiden perusoikeuksien aloilla, jotta voidaan määritellä ainakin olennaiset vähimmäisehdot, joita kaikkien jäsenvaltioiden on noudatettava ja kunnioitettava kansallisessa lainsäädännössä, jos ne haluavat varmistaa ja taata tiedonvälityksen vapauden ja tiedotusvälineiden riittävän moniarvoisuuden ja tiedotusvälineiden riippumattoman hallinnoinnin sekä edistää niitä;

| 7. | kehottaa Unkarin viranomaisia jatkamaan tiedotusvälinelakinsa tarkistamista Euroopan parlamentin, komission, Etyjin ja Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun huomautusten ja ehdotusten pohjalta sekä Euroopan neuvoston ministerikomitean ja parlamentaarisen yleiskokouksen suositusten ja Euroopan unionin tuomioistuimen sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön pohjalta sekä kumoamaan ja jättämään soveltamatta lait tai lainkohdat, jos niiden todetaan olevan ristiriidassa perussopimusten, EU:n oikeuden, perusoikeuskirjan tai ihmisoikeusyleissopimuksen hengen tai kirjaimen kanssa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Unkarin viranomaisia jatkamaan tiedotusvälinelakinsa tarkistamista Euroopan parlamentin, komission, Etyjin ja Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun huomautusten ja ehdotusten pohjalta sekä Euroopan neuvoston ministerikomitean ja parlamentaarisen yleiskokouksen suositusten ja Euroopan unionin tuomioistuimen sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön pohjalta sekä kumoamaan ja jättämään soveltamatta lait tai lainkohdat, jos niiden todetaan olevan ristiriidassa perussopimusten, EU:n oikeuden, perusoikeuskirjan tai ihmisoikeusyleissopimuksen hengen tai kirjaimen kanssa;

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, perusoikeusvirastolle ja Etyjille. |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, perusoikeusvirastolle ja Etyjille.

---

(1)  EUVL C 104 E, 30.4.2004, s. 1026.

(2)  EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 85.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0307.

(4)  Analysis and assessment of a package of Hungarian legislation and draft legislation on media and telecommunications, Etyjille laatinut Karol Jakubowicz.

(5)  Etyjin tiedotusvälineiden vapaudesta vastaavan edustajan 14.1.2010 päivätty kirje kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puheenjohtajalle.

(6)  http://www.coe.int/t/commissioner/News/2011/110201Hungary_en.asp.

(7)  https://wcd.coe.int/wcd/ViewDoc.jsp?id=1751289.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/158 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/158

---

Torstai 10. maaliskuuta 2011Eteläiset naapurimaat ja erityisesti Libya humanitaariset näkökohdat mukaan luettuina

P7_TA(2011)0095

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 eteläisistä naapurimaista ja erityisesti Libyasta

2012/C 199 E/18

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 1. maaliskuuta 2011 yksimielisesti hyväksytyn päätöslauselman, jolla keskeytettiin Libyan jäsenyys YK:n ihmisoikeusneuvostossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 1. maaliskuuta 2011 yksimielisesti hyväksytyn päätöslauselman, jolla keskeytettiin Libyan jäsenyys YK:n ihmisoikeusneuvostossa,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 26. helmikuuta 2011 antaman päätöslauselman 1970/2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 26. helmikuuta 2011 antaman päätöslauselman 1970/2011,

| — | ottaa huomioon 28. helmikuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen, jolla pantiin täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma ja asetettiin niitä henkilöitä koskevia lisärajoituksia, jotka ovat vastuussa Libyan siviiliväestöön kohdistuneista väkivaltaisuuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. helmikuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen, jolla pantiin täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma ja asetettiin niitä henkilöitä koskevia lisärajoituksia, jotka ovat vastuussa Libyan siviiliväestöön kohdistuneista väkivaltaisuuksista,

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2011 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman S-15/2, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2011 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman S-15/2,

| — | ottaa huomioon, että EU:n ja Libyan puitesopimusta koskevat neuvottelut jäädytettiin 22. helmikuuta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että EU:n ja Libyan puitesopimusta koskevat neuvottelut jäädytettiin 22. helmikuuta 2011,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin äskettäiset julkilausumat, jotka koskevat Libyaa ja Pohjois-Afrikkaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin äskettäiset julkilausumat, jotka koskevat Libyaa ja Pohjois-Afrikkaa,

| — | ottaa huomioon aiemmat Libyaa koskevat päätöslauselmansa, erityisesti 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman teloituksista Libyassa (1) sekä 20. tammikuuta 2011 antamansa suosituksen, joka koskee EU:n ja Libyan puitesopimuksista käytäviä neuvotteluja ja niihin liittyviä ratkaisevan tärkeitä ehtoja (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat Libyaa koskevat päätöslauselmansa, erityisesti 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman teloituksista Libyassa (1) sekä 20. tammikuuta 2011 antamansa suosituksen, joka koskee EU:n ja Libyan puitesopimuksista käytäviä neuvotteluja ja niihin liittyviä ratkaisevan tärkeitä ehtoja (2),

| — | ottaa huomioon 28. heinäkuuta 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja 31. tammikuuta 1967 tehdyn pöytäkirjan pakolaisten asemasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. heinäkuuta 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja 31. tammikuuta 1967 tehdyn pöytäkirjan pakolaisten asemasta,

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan sekä siihen liitetyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen perustamista koskevan pöytäkirjan, joista ensiksi mainitun Libya ratifioi 26. maaliskuuta 1987 ja toiseksi mainitun 19. marraskuuta 2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan sekä siihen liitetyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen perustamista koskevan pöytäkirjan, joista ensiksi mainitun Libya ratifioi 26. maaliskuuta 1987 ja toiseksi mainitun 19. marraskuuta 2003,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että viimeaikaisissa mielenosoituksissa useissa Pohjois-Afrikan arabimaissa ja Lähi-idässä on vaadittu autoritaaristen hallintojen lopettamista, poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia, vapautta, demokratiaa ja tavallisten kansalaisten elinolosuhteiden parantamista; toteaa, että lukuisten arabimaiden massiiviset mielenosoitukset ovat osoittaneet, että epädemokraattiset ja autoritaariset hallinnot eivät voi taata uskottavaa vakautta ja että demokraattiset arvot ovat keskeisiä taloudellisille ja poliittisille kumppanuuksille, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että viimeaikaisissa mielenosoituksissa useissa Pohjois-Afrikan arabimaissa ja Lähi-idässä on vaadittu autoritaaristen hallintojen lopettamista, poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia, vapautta, demokratiaa ja tavallisten kansalaisten elinolosuhteiden parantamista; toteaa, että lukuisten arabimaiden massiiviset mielenosoitukset ovat osoittaneet, että epädemokraattiset ja autoritaariset hallinnot eivät voi taata uskottavaa vakautta ja että demokraattiset arvot ovat keskeisiä taloudellisille ja poliittisille kumppanuuksille,

| B. | toteaa, että Libyan hallinnon vastaiset mielenosoitukset käynnistyivät Benghazin kaupungissa 15. helmikuuta 2011 ja levisivät koko maahan Al Baydan, Al-Quban, Darnahin ja Az Zintanin alueille ja että mielenosoittajat ovat ottaneet hallintaansa useita kaupunkeja etenkin Itä-Libyassa, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Libyan hallinnon vastaiset mielenosoitukset käynnistyivät Benghazin kaupungissa 15. helmikuuta 2011 ja levisivät koko maahan Al Baydan, Al-Quban, Darnahin ja Az Zintanin alueille ja että mielenosoittajat ovat ottaneet hallintaansa useita kaupunkeja etenkin Itä-Libyassa,

| C. | ottaa huomioon, että Gaddafin hallinto on vastannut mielenosoituksiin ennenkuulumattoman väkivaltaisesti ja käyttänyt Libyan armeijaa, sotilasjoukkoja, palkkasotilaita ja ulkomaisia taistelijoita murskatakseen mielenosoitukset väkivaltaisesti, mukaan luettuina konekiväärien, tarkka-ampujien, sotilaslentokoneiden ja helikoptereiden summittainen käyttö siviiliväestöä vastaan; toteaa, että tämä on nostanut jyrkästi kuolleiden lukumäärä ja että monet ovat loukkaantuneet tai joutuneet pidätetyiksi, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Gaddafin hallinto on vastannut mielenosoituksiin ennenkuulumattoman väkivaltaisesti ja käyttänyt Libyan armeijaa, sotilasjoukkoja, palkkasotilaita ja ulkomaisia taistelijoita murskatakseen mielenosoitukset väkivaltaisesti, mukaan luettuina konekiväärien, tarkka-ampujien, sotilaslentokoneiden ja helikoptereiden summittainen käyttö siviiliväestöä vastaan; toteaa, että tämä on nostanut jyrkästi kuolleiden lukumäärä ja että monet ovat loukkaantuneet tai joutuneet pidätetyiksi,

| D. | toteaa, että hallinnon väkivaltainen ja brutaali reaktio Libyan väestöä vastaan on johtanut sekä useiden sotilaiden loikkaamisiin että hallinnon jäsenten eroamisiin, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että hallinnon väkivaltainen ja brutaali reaktio Libyan väestöä vastaan on johtanut sekä useiden sotilaiden loikkaamisiin että hallinnon jäsenten eroamisiin,

| E. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusneuvoston mukaan yli 200 000 ihmistä on paennut viime päivien aikana Libyasta naapurimaihin Tunisiaan, Egyptiin ja Nigeriin ja että sadattuhannet muut pakolaiset ja ulkomaiset työntekijät pyrkivät epätoivoisesti pakenemaan konfliktia tai poistumaan Libyasta; toteaa, että tämä merkitsee humanitaarista hätätilaa, joka edellyttää EU:lta nopeaa reagointia, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusneuvoston mukaan yli 200 000 ihmistä on paennut viime päivien aikana Libyasta naapurimaihin Tunisiaan, Egyptiin ja Nigeriin ja että sadattuhannet muut pakolaiset ja ulkomaiset työntekijät pyrkivät epätoivoisesti pakenemaan konfliktia tai poistumaan Libyasta; toteaa, että tämä merkitsee humanitaarista hätätilaa, joka edellyttää EU:lta nopeaa reagointia,

| F. | toteaa, että YK:n ihmisoikeusneuvosto hyväksyi 25. helmikuuta 2011 pidetyssä 15. erityisistunnossaan yksimielisesti päätöslauselman, joka koskee Libyan ihmisoikeustilannetta ja jossa tuomittiin Libyan räikeät ja järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset ja korostettiin, että eräät niistä saattavat merkitä rikoksia ihmisyyttä vastaan, minkä jälkeen YK:n yleiskokous päätti 2. maaliskuuta 2011 jäädyttää ihmisoikeusneuvoston suosituksen mukaisesti Libyan jäsenyyden ihmisoikeusneuvostossa, |
| --- | --- |

F.

toteaa, että YK:n ihmisoikeusneuvosto hyväksyi 25. helmikuuta 2011 pidetyssä 15. erityisistunnossaan yksimielisesti päätöslauselman, joka koskee Libyan ihmisoikeustilannetta ja jossa tuomittiin Libyan räikeät ja järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset ja korostettiin, että eräät niistä saattavat merkitä rikoksia ihmisyyttä vastaan, minkä jälkeen YK:n yleiskokous päätti 2. maaliskuuta 2011 jäädyttää ihmisoikeusneuvoston suosituksen mukaisesti Libyan jäsenyyden ihmisoikeusneuvostossa,

| G. | toteaa, että YK:n turvallisuusneuvosto antoi 26. helmikuuta 2011 Libyaa koskevan päätöslauselman, jossa ilmoitettiin, että tilanne olisi vietävä Kansainväliseen rikostuomioistuimeen, minkä jälkeen rikostuomioistuimen syyttäjä käynnisti 3. maaliskuuta 2011 tutkinnan epäillyistä Libyassa ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista, mukaan luettuina Muammar Gaddafia ja hallinnon jäseniä vastaan esitetyt epäilyt; toteaa, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1970 asetetaan Libya asevientikieltoon, annetaan Gaddafin perheelle ja hallinnolle matkustuskielto ja jäädytetään heidän varansa sekä valtuutetaan samalla kaikki YK:n jäsenvaltiot takavarikoimaan ja hävittämään kielletyt sotilastarvikkeet, |
| --- | --- |

G.

toteaa, että YK:n turvallisuusneuvosto antoi 26. helmikuuta 2011 Libyaa koskevan päätöslauselman, jossa ilmoitettiin, että tilanne olisi vietävä Kansainväliseen rikostuomioistuimeen, minkä jälkeen rikostuomioistuimen syyttäjä käynnisti 3. maaliskuuta 2011 tutkinnan epäillyistä Libyassa ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista, mukaan luettuina Muammar Gaddafia ja hallinnon jäseniä vastaan esitetyt epäilyt; toteaa, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1970 asetetaan Libya asevientikieltoon, annetaan Gaddafin perheelle ja hallinnolle matkustuskielto ja jäädytetään heidän varansa sekä valtuutetaan samalla kaikki YK:n jäsenvaltiot takavarikoimaan ja hävittämään kielletyt sotilastarvikkeet,

| H. | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 28. helmikuuta 2011 tekemän päätöksen, jossa asetetaan lisärajoituksia, erityisesti viisumikielto ja varojen jäädyttäminen, niitä henkilöitä kohtaan, jotka ovat vastuussa siviiliväestöön kohdistuneista väkivaltaisuuksista, ja että näin pantiin täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston 26. helmikuuta 2011 antama päätöslauselma Libyasta, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 28. helmikuuta 2011 tekemän päätöksen, jossa asetetaan lisärajoituksia, erityisesti viisumikielto ja varojen jäädyttäminen, niitä henkilöitä kohtaan, jotka ovat vastuussa siviiliväestöön kohdistuneista väkivaltaisuuksista, ja että näin pantiin täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston 26. helmikuuta 2011 antama päätöslauselma Libyasta,

| I. | toteaa, että useat maailman johtajat ovat kapinoinnin alusta lähtien kehottaneet toistuvasti Gaddafia luopumaan vallasta, |
| --- | --- |

I.

toteaa, että useat maailman johtajat ovat kapinoinnin alusta lähtien kehottaneet toistuvasti Gaddafia luopumaan vallasta,

| J. | toteaa, että Arabiliitto erotti Libyan 22. helmikuuta 2011 ja että sen pääsihteeri ilmoitti 3. maaliskuuta 2011, että liitto voi tukea Libyan ilmatilan sulkemista yhteistoiminnassa Afrikan unionin kanssa, jos taistelut jatkuvat Libyassa, |
| --- | --- |

J.

toteaa, että Arabiliitto erotti Libyan 22. helmikuuta 2011 ja että sen pääsihteeri ilmoitti 3. maaliskuuta 2011, että liitto voi tukea Libyan ilmatilan sulkemista yhteistoiminnassa Afrikan unionin kanssa, jos taistelut jatkuvat Libyassa,

| K. | toteaa, että Libyan kansallinen siirtymävaiheen neuvosto antoi 5. maaliskuuta 2011 julkilausuman, jossa pyydettiin kansainvälistä yhteisöä toteuttamaan velvollisuutensa ja suojelemaan libyalaisia kansanmurhan ja ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten jatkumiselta toteuttamatta mitään suoria sotilasoperaatioita Libyan maaperällä, |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Libyan kansallinen siirtymävaiheen neuvosto antoi 5. maaliskuuta 2011 julkilausuman, jossa pyydettiin kansainvälistä yhteisöä toteuttamaan velvollisuutensa ja suojelemaan libyalaisia kansanmurhan ja ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten jatkumiselta toteuttamatta mitään suoria sotilasoperaatioita Libyan maaperällä,

| L. | toteaa, että EU on 22. helmikuuta 2011 lähtien keskeyttänyt EU:n ja Libyan puitesopimusta koskevat neuvottelut ja jäädyttänyt kaikki yhteistyösopimukset Libyan kanssa, |
| --- | --- |

L.

toteaa, että EU on 22. helmikuuta 2011 lähtien keskeyttänyt EU:n ja Libyan puitesopimusta koskevat neuvottelut ja jäädyttänyt kaikki yhteistyösopimukset Libyan kanssa,

| M. | toteaa EU:n pitävän erittäin tärkeänä, että Pohjois-Afrikka on demokraattinen, vakaa, vauras ja rauhallinen alue; katsoo, että Libyan, Egyptin ja Tunisian äskettäiset tapahtumat ovat osoittaneet, että EU:n on pikaisesti uudistettava Välimeren aluetta koskevaa ulkopolitiikkansa, |
| --- | --- |

M.

toteaa EU:n pitävän erittäin tärkeänä, että Pohjois-Afrikka on demokraattinen, vakaa, vauras ja rauhallinen alue; katsoo, että Libyan, Egyptin ja Tunisian äskettäiset tapahtumat ovat osoittaneet, että EU:n on pikaisesti uudistettava Välimeren aluetta koskevaa ulkopolitiikkansa,

| N. | toteaa, että perjantaina 11. maaliskuuta 2011 pidettävässä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa on tarkoitus tarkastella perinpohjaisesti korkean edustajan ja komission kertomusta EU:n välineiden nopeasta mukauttamisesta ja korkean edustajan kertomusta siirtymä- ja muutosprosessien tukemisesta, |
| --- | --- |

N.

toteaa, että perjantaina 11. maaliskuuta 2011 pidettävässä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa on tarkoitus tarkastella perinpohjaisesti korkean edustajan ja komission kertomusta EU:n välineiden nopeasta mukauttamisesta ja korkean edustajan kertomusta siirtymä- ja muutosprosessien tukemisesta,

| 1. | ilmaisee solidaarisuutensa Libyan kansaa ja erityisesti demokratiaa ja hallinnon muuttamista ajavia nuoria libyalaisia kohtaan, kiittää heitä rohkeudesta ja päättäväisyydestä ja tukee voimakkaasti heidän oikeutettuja demokraattisia, taloudellisia ja sosiaalisia tavoitteitaan; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee solidaarisuutensa Libyan kansaa ja erityisesti demokratiaa ja hallinnon muuttamista ajavia nuoria libyalaisia kohtaan, kiittää heitä rohkeudesta ja päättäväisyydestä ja tukee voimakkaasti heidän oikeutettuja demokraattisia, taloudellisia ja sosiaalisia tavoitteitaan;

| 2. | tuomitsee mitä jyrkimmin Libyan räikeät ja järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset ja etenkin sen, että Gaddafin hallinto tukahduttaa väkivalloin rauhanomaisten demokratiaa ajavien mielenosoittajien, toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien toimintaa; pitää erittäin valitettavana, että tämä on vaatinut lukuisia kuolonuhreja ja loukkaantumisia; esittää suruvalittelunsa uhrien omaisille; tuomitsee kiihottamisen vihamielisyyteen siviiliväestöä kohtaan, joka on käynyt ilmi hallinnon korkeimpien edustajien, Muammar Gaddafin ja hänen poikansa Saif al-Islamin lausunnoista; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee mitä jyrkimmin Libyan räikeät ja järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset ja etenkin sen, että Gaddafin hallinto tukahduttaa väkivalloin rauhanomaisten demokratiaa ajavien mielenosoittajien, toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien toimintaa; pitää erittäin valitettavana, että tämä on vaatinut lukuisia kuolonuhreja ja loukkaantumisia; esittää suruvalittelunsa uhrien omaisille; tuomitsee kiihottamisen vihamielisyyteen siviiliväestöä kohtaan, joka on käynyt ilmi hallinnon korkeimpien edustajien, Muammar Gaddafin ja hänen poikansa Saif al-Islamin lausunnoista;

| 3. | vaatii eversti Gaddafin brutaalin diktatuurihallinnon välitöntä lopettamista, ja kehottaa häntä luopumaan vallasta välittömästi, jotta verenvuodatus ei jatkuisi ja jotta rauhanomainen poliittinen siirtymä voisi käynnistyä; kehottaa Libyan viranomaisia lopettamaan viipymättä väkivallan ja mahdollistamaan tilanteen rauhanomaisen ratkaisemisen libyalaisten oikeutettujen odotusten mukaisesti; kehottaa Libyan viranomaisia kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta, poistamaan kaikki ilmaisunvapautta, myös internetissä käytettyä ilmaisunvapautta, koskevat rajoitukset ja takaamaan riippumattomille ihmisoikeustarkkailijoille ja ulkomaisille tiedotusvälineille pääsyn maahan; |
| --- | --- |

3.

vaatii eversti Gaddafin brutaalin diktatuurihallinnon välitöntä lopettamista, ja kehottaa häntä luopumaan vallasta välittömästi, jotta verenvuodatus ei jatkuisi ja jotta rauhanomainen poliittinen siirtymä voisi käynnistyä; kehottaa Libyan viranomaisia lopettamaan viipymättä väkivallan ja mahdollistamaan tilanteen rauhanomaisen ratkaisemisen libyalaisten oikeutettujen odotusten mukaisesti; kehottaa Libyan viranomaisia kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta, poistamaan kaikki ilmaisunvapautta, myös internetissä käytettyä ilmaisunvapautta, koskevat rajoitukset ja takaamaan riippumattomille ihmisoikeustarkkailijoille ja ulkomaisille tiedotusvälineille pääsyn maahan;

| 4. | kannattaa täysin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1970, jossa tuomitaan Libyan räikeät ja järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset, vaaditaan tilanteen saattamista Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi, asetetaan maa asevientikieltoon ja Muammar Gaddafin perhe matkustuskieltoon ja jäädytetään heidän varansa; korostaa, että siviiliväestöä vastaan tehtyihin hyökkäyksiin syyllistyneet ovat kansainvälisen oikeuden mukaisesti henkilökohtaisessa rikosoikeudellisessa vastuussa teoistaan, että heidät on saatettava oikeuteen ja että rankaisemattomuutta ei suvaita; tukee painokkaasti sitä, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjä käynnistää tutkinnan Muammar Gaddafia ja hänen hallintonsa jäseniä vastaan epäiltyinä rikoksista ihmisyyttä vastaan; |
| --- | --- |

4.

kannattaa täysin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1970, jossa tuomitaan Libyan räikeät ja järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset, vaaditaan tilanteen saattamista Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi, asetetaan maa asevientikieltoon ja Muammar Gaddafin perhe matkustuskieltoon ja jäädytetään heidän varansa; korostaa, että siviiliväestöä vastaan tehtyihin hyökkäyksiin syyllistyneet ovat kansainvälisen oikeuden mukaisesti henkilökohtaisessa rikosoikeudellisessa vastuussa teoistaan, että heidät on saatettava oikeuteen ja että rankaisemattomuutta ei suvaita; tukee painokkaasti sitä, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjä käynnistää tutkinnan Muammar Gaddafia ja hänen hallintonsa jäseniä vastaan epäiltyinä rikoksista ihmisyyttä vastaan;

| 5. | toteaa, että EU on ollut ensimmäisenä panemassa täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston asettamia seuraamuksia ja että EU:n toimenpiteet menevät pidemmälle, koska se asettaa erillisiä seuraamuksia; pitää myönteisenä neuvoston päätöstä kieltää sellaisten tarvikkeiden kauppa Libyan kanssa, joita voidaan käyttää maan sisäisiin sortotoimiin, ja laajentaa varojen jäädyttämisen ja matkustuskiellon piiriin kuuluvien henkilöiden luetteloa; edellyttää seuraamusten tehokkuuden jatkuvaa arviointia; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että EU on ollut ensimmäisenä panemassa täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston asettamia seuraamuksia ja että EU:n toimenpiteet menevät pidemmälle, koska se asettaa erillisiä seuraamuksia; pitää myönteisenä neuvoston päätöstä kieltää sellaisten tarvikkeiden kauppa Libyan kanssa, joita voidaan käyttää maan sisäisiin sortotoimiin, ja laajentaa varojen jäädyttämisen ja matkustuskiellon piiriin kuuluvien henkilöiden luetteloa; edellyttää seuraamusten tehokkuuden jatkuvaa arviointia;

| 6. | korostaa, että kaikkien toimenpiteiden olisi koskettava kaikkia libyalaisvaroja, mukaan luettuina Libyan sijoitusviranomaisen hallinnoimat valtion sijoitusrahastot; edellyttää, että varojen jäädyttäminen koskee myös öljyn ja kaasun myynnistä saatavia voittoja; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita ilmoittamaan kaikki yksityiskohtaiset tiedot jäädytetyistä varoista; pitää tässä yhteydessä myönteisinä keskusteluja uusista EU-seuraamuksista, kuten Gaddafin hallintoon kytköksissä olevien libyalaisyhtiöiden varojen jäädyttämisestä; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että kaikkien toimenpiteiden olisi koskettava kaikkia libyalaisvaroja, mukaan luettuina Libyan sijoitusviranomaisen hallinnoimat valtion sijoitusrahastot; edellyttää, että varojen jäädyttäminen koskee myös öljyn ja kaasun myynnistä saatavia voittoja; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita ilmoittamaan kaikki yksityiskohtaiset tiedot jäädytetyistä varoista; pitää tässä yhteydessä myönteisinä keskusteluja uusista EU-seuraamuksista, kuten Gaddafin hallintoon kytköksissä olevien libyalaisyhtiöiden varojen jäädyttämisestä;

| 7. | pitää myönteisenä, että neuvosto päätti 28. helmikuuta 2011 kieltää aseiden, ammusten ja niihin liittyvien tarvikkeiden toimittaminen Libyaan; kehottaa neuvostoa tässä yhteydessä todentamaan, onko aseiden vientiä koskevia EU:n käytännesääntöjä rikottu, ja hyväksymään tiukempia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat täysin näitä sääntöjä; kehottaa korkeaa edustajaa tutkimaan, voidaanko saarto mahdollisesti toteuttaa käyttämällä ilmavoimia ja laivastoa koskevia yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan varoja; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä, että neuvosto päätti 28. helmikuuta 2011 kieltää aseiden, ammusten ja niihin liittyvien tarvikkeiden toimittaminen Libyaan; kehottaa neuvostoa tässä yhteydessä todentamaan, onko aseiden vientiä koskevia EU:n käytännesääntöjä rikottu, ja hyväksymään tiukempia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat täysin näitä sääntöjä; kehottaa korkeaa edustajaa tutkimaan, voidaanko saarto mahdollisesti toteuttaa käyttämällä ilmavoimia ja laivastoa koskevia yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan varoja;

| 8. | tukee täysin YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöstä lähettää riippumaton kansainvälinen selvitystoimikunta tutkimaan ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden loukkauksia sekä YK:n yleiskokouksen 2. maaliskuuta 2011 tekemää päätöstä keskeyttää Libyan jäsenyys YK:n ihmisoikeusneuvostossa; |
| --- | --- |

8.

tukee täysin YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöstä lähettää riippumaton kansainvälinen selvitystoimikunta tutkimaan ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden loukkauksia sekä YK:n yleiskokouksen 2. maaliskuuta 2011 tekemää päätöstä keskeyttää Libyan jäsenyys YK:n ihmisoikeusneuvostossa;

| 9. | kehottaa EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä toteuttamaan kaikki mahdolliset toimenpiteet Gaddafin ja hänen hallintonsa eristämiseksi täydellisesti sekä kansallisesti että kansainvälisesti; |
| --- | --- |

9.

kehottaa EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä toteuttamaan kaikki mahdolliset toimenpiteet Gaddafin ja hänen hallintonsa eristämiseksi täydellisesti sekä kansallisesti että kansainvälisesti;

| 10. | korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on täytettävä suojeluvelvoitteensa, jotta libyalaissiviilit voidaan säästää laajamittaisilta aseellisilta iskuilta; tähdentää, että siksi ei voida sulkea pois mitään YK:n peruskirjassa tarjottua vaihtoehtoa; kehottaa korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita varautumaan YK:n turvallisuusneuvoston päätökseen uusista toimenpiteistä, kuten mahdollisesta ilmatilan sulkemisesta, jolla yritetään estää hallintoa toimimasta siviiliväestöä vastaan; korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden kaikkien toimien on oltava YK:n antaman mandaatin mukaisia ja perustuttava toimien yhteensovittamiseen Arabiliiton ja Afrikan unionin toimien kanssa, millä kannustetaan kumpaakin organisaatiota ohjamaan kansainvälisiä ponnisteluja; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on täytettävä suojeluvelvoitteensa, jotta libyalaissiviilit voidaan säästää laajamittaisilta aseellisilta iskuilta; tähdentää, että siksi ei voida sulkea pois mitään YK:n peruskirjassa tarjottua vaihtoehtoa; kehottaa korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita varautumaan YK:n turvallisuusneuvoston päätökseen uusista toimenpiteistä, kuten mahdollisesta ilmatilan sulkemisesta, jolla yritetään estää hallintoa toimimasta siviiliväestöä vastaan; korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden kaikkien toimien on oltava YK:n antaman mandaatin mukaisia ja perustuttava toimien yhteensovittamiseen Arabiliiton ja Afrikan unionin toimien kanssa, millä kannustetaan kumpaakin organisaatiota ohjamaan kansainvälisiä ponnisteluja;

| 11. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa vakiinnuttamaan suhteet Libyan kansalliseen siirtymävaiheen neuvostoon ja aloittamaan näiden suhteiden virallistamisprosessin kannustaakseen siten siirtymistä demokratiaan, varmistamaan Libyan yhteiskunnan edustajien laajempi osallistuminen ja naisten ja vähemmistöjen voimaannuttaminen siirtymäprosessissa ja tukemaan kansallista siirtymävaiheen neuvostoa vapautetulla alueella, jotta voidaan lievittää paikallisväestöön kohdistuvia paineita ja huolehtia sen humanitaarisista perustarpeista, mukaan luettuna lääkinnällinen apu; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa vakiinnuttamaan suhteet Libyan kansalliseen siirtymävaiheen neuvostoon ja aloittamaan näiden suhteiden virallistamisprosessin kannustaakseen siten siirtymistä demokratiaan, varmistamaan Libyan yhteiskunnan edustajien laajempi osallistuminen ja naisten ja vähemmistöjen voimaannuttaminen siirtymäprosessissa ja tukemaan kansallista siirtymävaiheen neuvostoa vapautetulla alueella, jotta voidaan lievittää paikallisväestöön kohdistuvia paineita ja huolehtia sen humanitaarisista perustarpeista, mukaan luettuna lääkinnällinen apu;

| 12. | kehottaa EU:ta edistämään Libyan demokraattisia uudistuksia ja oikeusvaltion instituutioiden luomista järjestämällä tukea vapaiden tiedotusvälineiden, riippumattomien kansalaisjärjestöjen ja erityisesti demokraattisten puolueiden kehittämiseen, jotta tulevaisuudessa maassa voidaan järjestää demokraattiset vaalit; |
| --- | --- |

12.

kehottaa EU:ta edistämään Libyan demokraattisia uudistuksia ja oikeusvaltion instituutioiden luomista järjestämällä tukea vapaiden tiedotusvälineiden, riippumattomien kansalaisjärjestöjen ja erityisesti demokraattisten puolueiden kehittämiseen, jotta tulevaisuudessa maassa voidaan järjestää demokraattiset vaalit;

| 13. | on syvästi huolissaan pahenevasta humanitaarisesta kriisistä, sillä yli 200 000 ihmistä pakenee Libyan väkivaltaisuuksia ja monet heistä ovat juuttuneet Libyan ja Tunisian rajalle ja toisia taas on päätynyt Tunisian, Egyptin ja Nigerin pakolaisleireille; kehottaa Libyan nykyisiä ja tulevia viranomaisia päästämään humanitaariset järjestöt maahan ja takaamaan niiden työntekijöiden turvallisuuden; |
| --- | --- |

13.

on syvästi huolissaan pahenevasta humanitaarisesta kriisistä, sillä yli 200 000 ihmistä pakenee Libyan väkivaltaisuuksia ja monet heistä ovat juuttuneet Libyan ja Tunisian rajalle ja toisia taas on päätynyt Tunisian, Egyptin ja Nigerin pakolaisleireille; kehottaa Libyan nykyisiä ja tulevia viranomaisia päästämään humanitaariset järjestöt maahan ja takaamaan niiden työntekijöiden turvallisuuden;

| 14. | kehottaa neuvostoa, komissiota ja korkeaa edustajaa saattamaan kaikki tarvittavat varat ja henkilöresurssit saataville, jotta voidaan tukea raskasta kansainvälistä humanitaarista operaatiota ja avustaa YK:n ihmisoikeusneuvostoa ja muita humanitaarisia järjestöjä suojelun ja hätäavun järjestämiseksi kaikille niitä tarvitseville; kiittää komission jäsen Georgievaa ja humanitaarisen avun ja pelastuspalvelun pääosastoa (ECHO) toimista, joita tähän mennessä on toteutettu, ja varojen hankkimisesta sekä eräitä jäsenvaltioita humanitaarisen avun tarjoamisesta haasteeseen vastaamiseksi; pyytää EU:ta ja sen jäsenvaltioita tarjoamaan lento- ja merikuljetuksia Libyasta tulevien siirtolaisten, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten palauttamista ja sijoittamista varten ja tarjoamaan taloudellista tukea YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR) ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) 3. maaliskuuta 2011 tekemään yhteiseen vetoomukseen vastaamiseksi; |
| --- | --- |

14.

kehottaa neuvostoa, komissiota ja korkeaa edustajaa saattamaan kaikki tarvittavat varat ja henkilöresurssit saataville, jotta voidaan tukea raskasta kansainvälistä humanitaarista operaatiota ja avustaa YK:n ihmisoikeusneuvostoa ja muita humanitaarisia järjestöjä suojelun ja hätäavun järjestämiseksi kaikille niitä tarvitseville; kiittää komission jäsen Georgievaa ja humanitaarisen avun ja pelastuspalvelun pääosastoa (ECHO) toimista, joita tähän mennessä on toteutettu, ja varojen hankkimisesta sekä eräitä jäsenvaltioita humanitaarisen avun tarjoamisesta haasteeseen vastaamiseksi; pyytää EU:ta ja sen jäsenvaltioita tarjoamaan lento- ja merikuljetuksia Libyasta tulevien siirtolaisten, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten palauttamista ja sijoittamista varten ja tarjoamaan taloudellista tukea YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR) ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) 3. maaliskuuta 2011 tekemään yhteiseen vetoomukseen vastaamiseksi;

| 15. | kehottaa komissiota varmistamaan, että riittävät taloudelliset, tekniset ja henkilöresurssit ovat saatavilla ja että kaikkiin muihin tarvittaviin toimiin ryhdytään, jotta EU voi SEUT-sopimuksen 80 artiklan mukaisesti reagoida asianmukaisesti mahdolliseen laajamittaiseen muuttoliikkeeseen; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota varmistamaan, että riittävät taloudelliset, tekniset ja henkilöresurssit ovat saatavilla ja että kaikkiin muihin tarvittaviin toimiin ryhdytään, jotta EU voi SEUT-sopimuksen 80 artiklan mukaisesti reagoida asianmukaisesti mahdolliseen laajamittaiseen muuttoliikkeeseen;

| 16. | muistuttaa, että vuoden 2007 yhteisessä Afrikan ja EU:n strategiassa EU:n ja Afrikan johtajat sitoutuivat toimimaan sen varmistamiseksi, että laittomasti hankittu omaisuus ja varat tutkitaan ja palautetaan alkuperämaihinsa; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan tämän mukaisesti ja myös korruption torjuntaa koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti, jotta jäädytetyt varat palautetaan Libyan kansalaisille tulevaisuudessa; painottaa, että koordinoitu EU:n toiminta on välttämätöntä, jotta Gaddafin perheen ja hänen tunnettujen eurooppalaisten kumppaniensa hallussa tai veroparatiiseissa toimivissa eurooppalaisissa rahoituslaitoksissa olevat varat voidaan jäädyttää ja varmistaa, että EU:n pankit soveltavat due diligence -menettelyä kaikkiin Libyasta siirrettäviin, mahdollisesti laittomiin varoihin; |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että vuoden 2007 yhteisessä Afrikan ja EU:n strategiassa EU:n ja Afrikan johtajat sitoutuivat toimimaan sen varmistamiseksi, että laittomasti hankittu omaisuus ja varat tutkitaan ja palautetaan alkuperämaihinsa; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan tämän mukaisesti ja myös korruption torjuntaa koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti, jotta jäädytetyt varat palautetaan Libyan kansalaisille tulevaisuudessa; painottaa, että koordinoitu EU:n toiminta on välttämätöntä, jotta Gaddafin perheen ja hänen tunnettujen eurooppalaisten kumppaniensa hallussa tai veroparatiiseissa toimivissa eurooppalaisissa rahoituslaitoksissa olevat varat voidaan jäädyttää ja varmistaa, että EU:n pankit soveltavat due diligence -menettelyä kaikkiin Libyasta siirrettäviin, mahdollisesti laittomiin varoihin;

| 17. | tähdentää, että palkkasotilastoiminta on uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle sekä rikos ihmisyyttä vastaan ja että tämä toiminta olisi siksi lopetettava; kehottaa neuvostoa ja korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa kehottamaan painokkaasti kaikkia hallituksia pidättäytymään palkkasotilaiden, sotilaiden ja sotatarvikkeiden lähettämisestä ja siten Gaddafin hallinnon Libyan kansalaisiin kohdistaman sorron tukemisesta; |
| --- | --- |

17.

tähdentää, että palkkasotilastoiminta on uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle sekä rikos ihmisyyttä vastaan ja että tämä toiminta olisi siksi lopetettava; kehottaa neuvostoa ja korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa kehottamaan painokkaasti kaikkia hallituksia pidättäytymään palkkasotilaiden, sotilaiden ja sotatarvikkeiden lähettämisestä ja siten Gaddafin hallinnon Libyan kansalaisiin kohdistaman sorron tukemisesta;

| 18. | suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen koolle kutsumiseen 11. maaliskuuta 2011 Libyan ja eteläisten naapurimaiden tapahtumien johdosta; kehottaa korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita laatimaan kattavan ja johdonmukaisen strategian Libyan tilanteen edellyttämien humanitaaristen ja poliittisten toimien toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

18.

suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen koolle kutsumiseen 11. maaliskuuta 2011 Libyan ja eteläisten naapurimaiden tapahtumien johdosta; kehottaa korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita laatimaan kattavan ja johdonmukaisen strategian Libyan tilanteen edellyttämien humanitaaristen ja poliittisten toimien toteuttamiseksi;

| 19. | kehottaa korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa aloittamaan valmistelut, jotta EU voisi osallistua eteläiseen naapuruuspolitiikkaan ja edistää sitä erityisesti tukemalla oikeusvaltion kehittämistä, hyvää hallintoa sekä alueen vakaan moniarvoisen ja rauhanomaisen demokratian perustuslaillisten ja vaaleihin liittyvien edellytysten kehittämistä; pyytää korkeaa edustajaa käyttämään täysimääräisesti hyväksi kaikkia soveltuvia EU:n ulkoisen rahoituksen välineitä; |
| --- | --- |

19.

kehottaa korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa aloittamaan valmistelut, jotta EU voisi osallistua eteläiseen naapuruuspolitiikkaan ja edistää sitä erityisesti tukemalla oikeusvaltion kehittämistä, hyvää hallintoa sekä alueen vakaan moniarvoisen ja rauhanomaisen demokratian perustuslaillisten ja vaaleihin liittyvien edellytysten kehittämistä; pyytää korkeaa edustajaa käyttämään täysimääräisesti hyväksi kaikkia soveltuvia EU:n ulkoisen rahoituksen välineitä;

| 20. | katsoo, että Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän vallankumoukselliset muutokset ovat selvästi tuoneet esille, että EU:n positiivinen vaikutus ja pitkän aikavälin uskottavuus alueella riippuvat sen kyvystä harjoittaa johdonmukaista ulkopolitiikkaa, joka perustuu arvoihin ja jossa asetutaan selvästi uusien demokraattisten voimien puolelle; toistaa vaatimuksensa, että Euroopan unioni tarkistaa demokratian ja ihmisoikeuksien tukemista koskevaa politiikkaansa ja luo kaikkiin kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin sisällytettävän ihmisoikeuslausekkeen täytäntöönpanomekanismin; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän vallankumoukselliset muutokset ovat selvästi tuoneet esille, että EU:n positiivinen vaikutus ja pitkän aikavälin uskottavuus alueella riippuvat sen kyvystä harjoittaa johdonmukaista ulkopolitiikkaa, joka perustuu arvoihin ja jossa asetutaan selvästi uusien demokraattisten voimien puolelle; toistaa vaatimuksensa, että Euroopan unioni tarkistaa demokratian ja ihmisoikeuksien tukemista koskevaa politiikkaansa ja luo kaikkiin kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin sisällytettävän ihmisoikeuslausekkeen täytäntöönpanomekanismin;

| 21. | toistaa pyyntönsä tulla otetuksi mukaan sen EU:n työryhmän työhön, joka on perustettu koordinoimaan EU:n toimia, jotka liittyvät Libyan kriisiin ja muihin Välimeren alueen kriiseihin; |
| --- | --- |

21.

toistaa pyyntönsä tulla otetuksi mukaan sen EU:n työryhmän työhön, joka on perustettu koordinoimaan EU:n toimia, jotka liittyvät Libyan kriisiin ja muihin Välimeren alueen kriiseihin;

| 22. | tähdentää, että tapahtumat Libyassa ja muissa alueen maissa korostavat jälleen pikaista tarvetta luoda entistä kunnianhimoisempia ja tehokkaampia toimintatapoja ja -välineitä ja vahvistaa niiden budjetointia, jotta voidaan rohkaista ja tukea poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia EU:n eteläisessä naapurustossa; korostaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan meneillään olevan strategisen tarkistamisen on heijasteltava Pohjois-Afrikan nykyisiä tapahtumia ja että siinä on löydettävä uusia parempia tapoja alueen kansojen tarpeiden ja pyrkimysten huomioon ottamiseksi; vaatii, että Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistamisessa annetaan etusija kriteereille, jotka koskevat oikeuslaitoksen riippumattomuutta, perusvapauksien, moniarvoisuuden ja lehdistön vapauden kunnioittamista ja korruption torjuntaa; kehottaa koordinoimaan entistä paremmin unionin politiikkaa suhteessa kyseisiin maihin; |
| --- | --- |

22.

tähdentää, että tapahtumat Libyassa ja muissa alueen maissa korostavat jälleen pikaista tarvetta luoda entistä kunnianhimoisempia ja tehokkaampia toimintatapoja ja -välineitä ja vahvistaa niiden budjetointia, jotta voidaan rohkaista ja tukea poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia EU:n eteläisessä naapurustossa; korostaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan meneillään olevan strategisen tarkistamisen on heijasteltava Pohjois-Afrikan nykyisiä tapahtumia ja että siinä on löydettävä uusia parempia tapoja alueen kansojen tarpeiden ja pyrkimysten huomioon ottamiseksi; vaatii, että Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistamisessa annetaan etusija kriteereille, jotka koskevat oikeuslaitoksen riippumattomuutta, perusvapauksien, moniarvoisuuden ja lehdistön vapauden kunnioittamista ja korruption torjuntaa; kehottaa koordinoimaan entistä paremmin unionin politiikkaa suhteessa kyseisiin maihin;

| 23. | katsoo, että Välimeren unioni on pikaisesti saatettava vastaamaan nykyhetkeä ja -tilannetta ja sen puitteissa on pohdittava viimeaikaisia tapahtumia ja toimittava niiden mukaisesti, jotta voidaan tehdä ehdotuksia siitä, miten edistetään parhaiten demokratiaa ja ihmisoikeuksia sen jäsenvaltioissa ja alueella, Libya mukaan lukien, ja mitä uudistuksia on tehtävä, jotta sen oma rooli olisi entistä vahvempi, yhtenäisempi ja tehokkaampi; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että Välimeren unioni on pikaisesti saatettava vastaamaan nykyhetkeä ja -tilannetta ja sen puitteissa on pohdittava viimeaikaisia tapahtumia ja toimittava niiden mukaisesti, jotta voidaan tehdä ehdotuksia siitä, miten edistetään parhaiten demokratiaa ja ihmisoikeuksia sen jäsenvaltioissa ja alueella, Libya mukaan lukien, ja mitä uudistuksia on tehtävä, jotta sen oma rooli olisi entistä vahvempi, yhtenäisempi ja tehokkaampi;

| 24. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n turvallisuusneuvostolle ja yleiskokoukselle, YK:n ihmisoikeusneuvostolle, Arabiliitolle, Afrikan unionille, Välimeren unionille, Libyan naapurimaiden hallituksille ja Libyan väliaikaiselle kansalliselle siirtymävaiheen neuvostolle. |
| --- | --- |

24.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n turvallisuusneuvostolle ja yleiskokoukselle, YK:n ihmisoikeusneuvostolle, Arabiliitolle, Afrikan unionille, Välimeren unionille, Libyan naapurimaiden hallituksille ja Libyan väliaikaiselle kansalliselle siirtymävaiheen neuvostolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0246.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0020.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/163 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/163

---

Torstai 10. maaliskuuta 2011EU:n Iranin-strategia

P7_TA(2011)0096

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 EU:n Iranin-strategiasta (2010/2050(INI))

2012/C 199 E/19

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Iranista, mukaan luettuina 8. syyskuuta 2010 Iranin ihmisoikeustilanteesta ja erityisesti Sakineh Mohammadi-Ashtianin ja Zahra Bahramin tapauksista (1), 10. helmikuuta 2010 Iranin tilanteesta (2) ja 22. lokakuuta 2009 Iranista (3) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Iranista, mukaan luettuina 8. syyskuuta 2010 Iranin ihmisoikeustilanteesta ja erityisesti Sakineh Mohammadi-Ashtianin ja Zahra Bahramin tapauksista (1), 10. helmikuuta 2010 Iranin tilanteesta (2) ja 22. lokakuuta 2009 Iranista (3) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman kuolemanrangaistuksen vastaisesta päivästä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman kuolemanrangaistuksen vastaisesta päivästä (4),

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen, joiden kaikkien sopimuspuolena Iran on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen, joiden kaikkien sopimuspuolena Iran on,

| — | ottaa huomioon 8. helmikuuta 2010 annetun Euroopan unionin ja Yhdysvaltain yhteisen julkilausuman, jossa Iranin hallitusta kehotetaan täyttämään ihmisoikeusvelvoitteensa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. helmikuuta 2010 annetun Euroopan unionin ja Yhdysvaltain yhteisen julkilausuman, jossa Iranin hallitusta kehotetaan täyttämään ihmisoikeusvelvoitteensa,

| — | ottaa huomioon EU:n korkean edustajan Catherine Ashtonin (jäljempänä ’korkea edustaja’) 24. syyskuuta 2010 antaman julkilausuman Iranin presidentin Mahmoud Ahmadinejadin YK:n yleiskokouksessa esittämistä ”pöyristyttävistä ja sietämättömistä” huomautuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n korkean edustajan Catherine Ashtonin (jäljempänä ’korkea edustaja’) 24. syyskuuta 2010 antaman julkilausuman Iranin presidentin Mahmoud Ahmadinejadin YK:n yleiskokouksessa esittämistä ”pöyristyttävistä ja sietämättömistä” huomautuksista,

| — | ottaa huomioon Thessalonikin Eurooppa-neuvostossa 19. ja 20. kesäkuuta 2003 hyväksytyn joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevan EU:n julkilausuman ja 10. joulukuuta 2003 hyväksytyn joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Thessalonikin Eurooppa-neuvostossa 19. ja 20. kesäkuuta 2003 hyväksytyn joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevan EU:n julkilausuman ja 10. joulukuuta 2003 hyväksytyn joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin korkean edustajan tiedottajan 23. syyskuuta 2010 antaman tuomitsevan julkilausuman Mahabadissa Iranissa tehdystä pommi-iskusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin korkean edustajan tiedottajan 23. syyskuuta 2010 antaman tuomitsevan julkilausuman Mahabadissa Iranissa tehdystä pommi-iskusta,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2008 hyväksymän selvityksen Euroopan turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta ”Turvallisuudesta huolehtiminen muuttuvassa maailmassa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2008 hyväksymän selvityksen Euroopan turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta ”Turvallisuudesta huolehtiminen muuttuvassa maailmassa”,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan 22. syyskuuta 2010 E3+3:n puolesta antaman julkilausuman varhaisesta neuvotteluratkaisusta Iranin ydinohjelmakysymykseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan 22. syyskuuta 2010 E3+3:n puolesta antaman julkilausuman varhaisesta neuvotteluratkaisusta Iranin ydinohjelmakysymykseen,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan 12. elokuuta 2010 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman seitsemän Baha'i-johtajan tuomitsemista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan 12. elokuuta 2010 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman seitsemän Baha'i-johtajan tuomitsemista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin korkean edustajan tiedottajan 16. heinäkuuta 2010 antaman tuomitsevan julkilausuman hyökkäyksistä Iranissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin korkean edustajan tiedottajan 16. heinäkuuta 2010 antaman tuomitsevan julkilausuman hyökkäyksistä Iranissa,

| — | ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2010 annetutut neuvoston päätelmät tiedonsaannin vapaudesta Iranissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2010 annetutut neuvoston päätelmät tiedonsaannin vapaudesta Iranissa,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan 6. heinäkuuta 2010 antaman julkilausuman lähestyvistä teloituksista Iranissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan 6. heinäkuuta 2010 antaman julkilausuman lähestyvistä teloituksista Iranissa,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan 12. kesäkuuta 2010 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman Iranin vakavasti heikentyneestä ihmisoikeustilanteesta kesäkuun 2009 presidentinvaalien jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan 12. kesäkuuta 2010 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman Iranin vakavasti heikentyneestä ihmisoikeustilanteesta kesäkuun 2009 presidentinvaalien jälkeen,

| — | ottaa huomioon Iranin tilastokeskuksen tiedot, joiden mukaan Iranin työttömyysaste nousi keväällä 2010 14,6 prosenttiin ja joiden mukaan työttömiä arvioidaan olevan yli 3,5 miljoonaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Iranin tilastokeskuksen tiedot, joiden mukaan Iranin työttömyysaste nousi keväällä 2010 14,6 prosenttiin ja joiden mukaan työttömiä arvioidaan olevan yli 3,5 miljoonaa,

| — | ottaa huomioon, että Iran on ydinsulkusopimuksen sopimuspuoli, että se on näin ollen sitoutunut olemaan hankkimatta ydinaseita ja että se on juridisesti velvollinen ilmoittamaan kaikista ydinalan toimistaan – ydinmateriaali mukaan luettuna – Kansainväliselle atomienergiajärjestölle (IAEA) ja asettamaan toimensa sen valvontaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Iran on ydinsulkusopimuksen sopimuspuoli, että se on näin ollen sitoutunut olemaan hankkimatta ydinaseita ja että se on juridisesti velvollinen ilmoittamaan kaikista ydinalan toimistaan – ydinmateriaali mukaan luettuna – Kansainväliselle atomienergiajärjestölle (IAEA) ja asettamaan toimensa sen valvontaan,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) 27. syyskuuta 2005 antaman julkilausuman siitä, että Iran ei noudata ydinsulkusopimukseen sisältyviä velvoitteitaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) 27. syyskuuta 2005 antaman julkilausuman siitä, että Iran ei noudata ydinsulkusopimukseen sisältyviä velvoitteitaan,

| — | ottaa huomioon, että ydinmateriaalin rikastamisen keskeytys ja muut vaatimukset on vahvistettu kuudessa Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa (1696, 1737, 1747, 1803, 1835 ja 1929) edellytyksinä sille, että Iranin ydinsulkusopimuksen mukaiset oikeudet voidaan palauttaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että ydinmateriaalin rikastamisen keskeytys ja muut vaatimukset on vahvistettu kuudessa Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa (1696, 1737, 1747, 1803, 1835 ja 1929) edellytyksinä sille, että Iranin ydinsulkusopimuksen mukaiset oikeudet voidaan palauttaa,

| — | ottaa huomioon, että IAEA:n pääjohtaja Yukiya Amano totesi 18. helmikuuta 2010 hallintoneuvostolle antamassaan neljännesvuosiraportissa, ettei Iran noudata hallintoneuvoston ja turvallisuusneuvoston asiaa koskeviin päätöslauselmiin sisältyviä vaatimuksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että IAEA:n pääjohtaja Yukiya Amano totesi 18. helmikuuta 2010 hallintoneuvostolle antamassaan neljännesvuosiraportissa, ettei Iran noudata hallintoneuvoston ja turvallisuusneuvoston asiaa koskeviin päätöslauselmiin sisältyviä vaatimuksia,

| — | ottaa huomioon IAEA:n ehdotuksen sopimuksesta, jonka nojalla toimitetaan ydinpolttoainetta Teheranin tutkimusreaktoria varten Iranin varastoista saatavaa matalarikasteista uraania vastaan, sekä Turkin ja Brasilian hallitusten tekemän ehdotuksen, jolla pyrittiin lisäämään luottamusta ja helpottamaan Iranin ja E3+3-ryhmän sekä Iranin ja Wienin ryhmän välisiä neuvotteluita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon IAEA:n ehdotuksen sopimuksesta, jonka nojalla toimitetaan ydinpolttoainetta Teheranin tutkimusreaktoria varten Iranin varastoista saatavaa matalarikasteista uraania vastaan, sekä Turkin ja Brasilian hallitusten tekemän ehdotuksen, jolla pyrittiin lisäämään luottamusta ja helpottamaan Iranin ja E3+3-ryhmän sekä Iranin ja Wienin ryhmän välisiä neuvotteluita,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1929 (2010), jolla asetetaan neljännen kerran Iraniin ja sen ydinohjelmaan kohdistuvia sanktioita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1929 (2010), jolla asetetaan neljännen kerran Iraniin ja sen ydinohjelmaan kohdistuvia sanktioita,

| — | ottaa huomioon 26. heinäkuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät Iranista sekä sen, että neuvosto on hyväksynyt Iraniin kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä kaupan, rahoituspalvelujen, energian ja liikenteen alalla sekä asetuksen, jolla laajennetaan varojen jäädyttämisen kohteena olevien henkilöiden ja yhteisöjen luetteloa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. heinäkuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät Iranista sekä sen, että neuvosto on hyväksynyt Iraniin kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä kaupan, rahoituspalvelujen, energian ja liikenteen alalla sekä asetuksen, jolla laajennetaan varojen jäädyttämisen kohteena olevien henkilöiden ja yhteisöjen luetteloa,

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltain, Japanin, Kanadan ja Australian Iraniin kohdistamat lisäsanktiot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltain, Japanin, Kanadan ja Australian Iraniin kohdistamat lisäsanktiot,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin pitkäaikaisen sitoumuksen pyrkiä kohti diplomaattista ratkaisua Iranin ydinohjelmaa koskevassa kysymyksessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin pitkäaikaisen sitoumuksen pyrkiä kohti diplomaattista ratkaisua Iranin ydinohjelmaa koskevassa kysymyksessä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0037/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0037/2011),

| A. | ottaa huomioon, että Iranin islamilaisella tasavallalla (jäljempänä ’Iran’) on edessään suuri määrä hallintoon liittyviä haasteita – maan hallitsevan eliitin keskinäisestä voimainmittelöstä aina lamaannuttavaan yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen pahoinvointiin sekä ongelmalliseen alueiden turvallisuuteen ja yhä lisääntyvään kansalaistyytymättömyyteen – joista monet ovat Iranin hallituksen omaa syytä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Iranin islamilaisella tasavallalla (jäljempänä ’Iran’) on edessään suuri määrä hallintoon liittyviä haasteita – maan hallitsevan eliitin keskinäisestä voimainmittelöstä aina lamaannuttavaan yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen pahoinvointiin sekä ongelmalliseen alueiden turvallisuuteen ja yhä lisääntyvään kansalaistyytymättömyyteen – joista monet ovat Iranin hallituksen omaa syytä,

| B. | ottaa huomioon, että Iranin poliittinen kehitys laajalti vilpillisinä pidettyjen kesäkuussa 2009 järjestettyjen presidentinvaalien jälkeen on osoittanut, että maalla on suuret mahdollisuudet kansanjohtoiseen, demokraattiseen muutokseen, jota johtaa sen energinen ja aktiivinen yhteiskunta; panee merkille, että reformistit on yleisesti liitetty vihreään liikkeeseen, joka syntyi presidentti Ahmadinejadin uudelleenvalintaa seuranneiden joukkoprotestien aikana, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Iranin poliittinen kehitys laajalti vilpillisinä pidettyjen kesäkuussa 2009 järjestettyjen presidentinvaalien jälkeen on osoittanut, että maalla on suuret mahdollisuudet kansanjohtoiseen, demokraattiseen muutokseen, jota johtaa sen energinen ja aktiivinen yhteiskunta; panee merkille, että reformistit on yleisesti liitetty vihreään liikkeeseen, joka syntyi presidentti Ahmadinejadin uudelleenvalintaa seuranneiden joukkoprotestien aikana,

| C. | ottaa huomioon, että Iranin turvallisuusjoukot – vallankumouskaarti, puolisotilaalliset Basij-joukot ja poliisi – ovat vastanneet mielenosoituksiin ankarilla sortotoimilla ja pidättäneet mielivaltaisesti tuhansia rauhanomaisia mielenosoittajia, kuten opiskelijoita ja tutkijoita, naisten oikeuksien puolustajia, asianajajia, toimittajia, bloginpitäjiä, pappeja ja merkittäviä ihmisoikeuksien puolustajia selkeänä pyrkimyksenään pelotella kriittisiä kansalaisia ja vaientaa toisinajattelijat; ottaa huomioon, että oikeuslaitos on järjestänyt massiivisia näytösoikeudenkäyntejä, joissa satojen merkittävien uudistusmielisten ja aktivistien tunnustukset ovat johtaneet pitkiin vankeustuomioihin ja myös kuolemantuomioihin, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Iranin turvallisuusjoukot – vallankumouskaarti, puolisotilaalliset Basij-joukot ja poliisi – ovat vastanneet mielenosoituksiin ankarilla sortotoimilla ja pidättäneet mielivaltaisesti tuhansia rauhanomaisia mielenosoittajia, kuten opiskelijoita ja tutkijoita, naisten oikeuksien puolustajia, asianajajia, toimittajia, bloginpitäjiä, pappeja ja merkittäviä ihmisoikeuksien puolustajia selkeänä pyrkimyksenään pelotella kriittisiä kansalaisia ja vaientaa toisinajattelijat; ottaa huomioon, että oikeuslaitos on järjestänyt massiivisia näytösoikeudenkäyntejä, joissa satojen merkittävien uudistusmielisten ja aktivistien tunnustukset ovat johtaneet pitkiin vankeustuomioihin ja myös kuolemantuomioihin,

| D. | ottaa huomioon, että vuodesta 2005 lähtien, jolloin presidentti Ahmadinejad valittiin virkaan, islamilainen vallankumouskaarti on käyttänyt vuodesta 1980 saakka kerääntyneitä varoja valtionyhtiöiden ja sellaisten yritysten ostoon, jotka on yksityistetty Teheranin pörssissä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuodesta 2005 lähtien, jolloin presidentti Ahmadinejad valittiin virkaan, islamilainen vallankumouskaarti on käyttänyt vuodesta 1980 saakka kerääntyneitä varoja valtionyhtiöiden ja sellaisten yritysten ostoon, jotka on yksityistetty Teheranin pörssissä,

| E. | ottaa huomioon, että iranilaisten perusoikeuksia – oikeus elämään, ilmaisunvapaus ja yhdistymisvapaus, mielivaltaisten pidätysten, vankeuden, kidutuksen ja kaikenlaisen syrjinnän kieltäminen – loukataan edelleen ilman minkäänlaisia rangaistuksia, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että iranilaisten perusoikeuksia – oikeus elämään, ilmaisunvapaus ja yhdistymisvapaus, mielivaltaisten pidätysten, vankeuden, kidutuksen ja kaikenlaisen syrjinnän kieltäminen – loukataan edelleen ilman minkäänlaisia rangaistuksia,

| F. | ottaa huomioon, että Iran on ”verkottuneimpia” maita Lähi-idässä, mikä tekee siitä kolmanneksi suurimman bloginpitäjän maailmassa Yhdysvaltojen ja Kiinan jälkeen; toteaa, että tietoliikenne- ja internetyhteyksien toistuvat katkokset kesäkuun 2009 vaaleista lähtien eivät ole tapahtuneet vahingossa, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Iran on ”verkottuneimpia” maita Lähi-idässä, mikä tekee siitä kolmanneksi suurimman bloginpitäjän maailmassa Yhdysvaltojen ja Kiinan jälkeen; toteaa, että tietoliikenne- ja internetyhteyksien toistuvat katkokset kesäkuun 2009 vaaleista lähtien eivät ole tapahtuneet vahingossa,

| G. | ottaa huomioon, että Iranissa on edelleen voimassa kuolemanrangaistus ja että se on yksi kolmesta eniten teloituksia täytäntöön panneista maailman maista; ottaa huomioon, että Iranilla on hallussaan ennätys sen suhteen, että se on teloittanut suurimman määrän nuoria rikoksentekijöitä; ottaa huomioon, että Iran panee kuolemanrangaistuksia edelleen täytäntöön kivittämällä, mikä on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen toisen valinnaisen pöytäkirjan vastaista, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Iranissa on edelleen voimassa kuolemanrangaistus ja että se on yksi kolmesta eniten teloituksia täytäntöön panneista maailman maista; ottaa huomioon, että Iranilla on hallussaan ennätys sen suhteen, että se on teloittanut suurimman määrän nuoria rikoksentekijöitä; ottaa huomioon, että Iran panee kuolemanrangaistuksia edelleen täytäntöön kivittämällä, mikä on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen toisen valinnaisen pöytäkirjan vastaista,

| H. | ottaa huomioon, että lukuisia iranilaisia on teloitettu poliittisista syistä, lukemattomia on vankilassa ja satojen on ollut pakko paeta maasta heidän pelätessään henkensä puolesta ja/tai määräämättömäksi ajaksi pidättämistä, kuulusteluja ja kidutusta, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että lukuisia iranilaisia on teloitettu poliittisista syistä, lukemattomia on vankilassa ja satojen on ollut pakko paeta maasta heidän pelätessään henkensä puolesta ja/tai määräämättömäksi ajaksi pidättämistä, kuulusteluja ja kidutusta,

| I. | ottaa huomioon, että Iranin ihmisoikeuselimet (esimerkiksi islamilainen ihmisoikeuskomissio ja 90 artiklan mukainen komissio) ovat hallituksen liittolaisia ja suurelta osin merkityksettömiä, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Iranin ihmisoikeuselimet (esimerkiksi islamilainen ihmisoikeuskomissio ja 90 artiklan mukainen komissio) ovat hallituksen liittolaisia ja suurelta osin merkityksettömiä,

| J. | ottaa huomioon Iranin ydinohjelman menneisyyteen liittyvän salailun, mikä on ajan mittaan murentanut Iranin väitteiden uskottavuutta siitä, että ohjelman palvelee vain rauhanomaisia tarkoituksia, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon Iranin ydinohjelman menneisyyteen liittyvän salailun, mikä on ajan mittaan murentanut Iranin väitteiden uskottavuutta siitä, että ohjelman palvelee vain rauhanomaisia tarkoituksia,

| K. | ottaa huomioon, että Iran ei ole vieläkään noudattanut kaikkien asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien, joista viimeisin on päätöslauselma 1929 (2010), mukaisia velvoitteita ja kaikkia IAEA:n johtokunnan vaatimuksia, joiden mukaisesti IAEA:lla on täysimääräinen ja ehdoton pääsy kaikkiin paikkoihin, laitteistoihin, ihmisten luo ja asiakirjoihin, mikä mahdollistaisi ydinenergiaan liittyvien Iranin tarkoitusperien asianmukaisen tarkastamisen ja sen toiminnan ydinvoimaa valvovana viranomaisena, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Iran ei ole vieläkään noudattanut kaikkien asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien, joista viimeisin on päätöslauselma 1929 (2010), mukaisia velvoitteita ja kaikkia IAEA:n johtokunnan vaatimuksia, joiden mukaisesti IAEA:lla on täysimääräinen ja ehdoton pääsy kaikkiin paikkoihin, laitteistoihin, ihmisten luo ja asiakirjoihin, mikä mahdollistaisi ydinenergiaan liittyvien Iranin tarkoitusperien asianmukaisen tarkastamisen ja sen toiminnan ydinvoimaa valvovana viranomaisena,

| L. | ottaa huomioon, että Iranin hallituksen politiikka on uhka alueen vakaudelle ja rauhalle ja että Iranin aggressiiviset ja tarkoitushakuiset puheet, sen käynnissä oleva ydinohjelma sekä sen tuki Hizbollahille ja Hamasille herättävät pelkoa erityisesti Israelissa ja Persianlahden alueella; katsoo kuitenkin, että Iran voi olla koko aluetta hyödyntävä potentiaalinen vakauttava tekijä, jos se normalisoi kansainväliset suhteensa erityisesti naapurimaihinsa ja poistaa lopullisesti ydinohjelmansa todellisia tarkoitusperiä koskevat epäilyt ja takaa ihmisoikeuksien noudattamisen ja demokratian toteutumisen, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Iranin hallituksen politiikka on uhka alueen vakaudelle ja rauhalle ja että Iranin aggressiiviset ja tarkoitushakuiset puheet, sen käynnissä oleva ydinohjelma sekä sen tuki Hizbollahille ja Hamasille herättävät pelkoa erityisesti Israelissa ja Persianlahden alueella; katsoo kuitenkin, että Iran voi olla koko aluetta hyödyntävä potentiaalinen vakauttava tekijä, jos se normalisoi kansainväliset suhteensa erityisesti naapurimaihinsa ja poistaa lopullisesti ydinohjelmansa todellisia tarkoitusperiä koskevat epäilyt ja takaa ihmisoikeuksien noudattamisen ja demokratian toteutumisen,

| M. | ottaa huomioon, että Iran on ottanut vastaan kaksi sukupolvea Afganistanin pakolaisia, jotka ovat hyötyneet maan perusterveydenhuollosta ja koulutuspalveluista; ottaa huomioon, että vuonna 2010 yli miljoona rekisteröityä afganistanilaista asui Iranissa; ottaa huomioon, että Iran on saanut vain vähän kansainvälistä apua tällä alalla, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Iran on ottanut vastaan kaksi sukupolvea Afganistanin pakolaisia, jotka ovat hyötyneet maan perusterveydenhuollosta ja koulutuspalveluista; ottaa huomioon, että vuonna 2010 yli miljoona rekisteröityä afganistanilaista asui Iranissa; ottaa huomioon, että Iran on saanut vain vähän kansainvälistä apua tällä alalla,

| N. | ottaa huomioon, että varmojen öljy- ja maakaasuvarantojen suhteen Iran on maailman kolmen suuriman joukossa, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että varmojen öljy- ja maakaasuvarantojen suhteen Iran on maailman kolmen suuriman joukossa,

| O. | ottaa huomioon, että Iranin ja Turkin suhteet ovat syventyneet huomattavasti; ottaa huomioon, että Iran hyödyntää valtiollisia ja muita liittolaisiaan, kuten Syyriaa, Hizbollahia ja Hamasia ja myös muslimiveljeskuntaa, alueen horjuttamiseen, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Iranin ja Turkin suhteet ovat syventyneet huomattavasti; ottaa huomioon, että Iran hyödyntää valtiollisia ja muita liittolaisiaan, kuten Syyriaa, Hizbollahia ja Hamasia ja myös muslimiveljeskuntaa, alueen horjuttamiseen,

| P. | ottaa huomioon, että ydinsulkusopimuksen 4 artiklan mukaisesti kaikilla sopimuspuolilla on luovuttamaton oikeus kehittää ydinenergian tutkimusta, tuotantoa tai käyttöä rauhanomaisiin siviilitarkoituksiin ilman syrjintää ja sopusoinnussa sopimuksen 1 ja 2 artiklan kanssa, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että ydinsulkusopimuksen 4 artiklan mukaisesti kaikilla sopimuspuolilla on luovuttamaton oikeus kehittää ydinenergian tutkimusta, tuotantoa tai käyttöä rauhanomaisiin siviilitarkoituksiin ilman syrjintää ja sopusoinnussa sopimuksen 1 ja 2 artiklan kanssa,

Sisäinen tilanne

| 1. | panee huolestuneena merkille sisäpoliittisen tilanteen erityisesti demokratian, ihmisten heikentyneen sosioekonomisen tilanteen, vapauden ja perusihmisoikeuksien kunnioittamisen puutteen; panee myös merkille Iranin kansan ja erityisesti nuoren sukupolven pyrkimykset demokraattiseen muutokseen ja pahoittelee syvästi, että Iranin hallitus ja parlamentti ovat ilmeisen kyvyttömiä vastaamaan Iranin kansalaisten oikeudenmukaisiin vaatimuksiin; korostaa, että vakavasta sosioekonomisesta tilanteesta aiheutuva yleinen tyytymättömyys Iranin hallitukseen sekä vapauden ja ihmisarvon peruskunnioituksen puute ovat hallinnon selviytymisen kannalta keskeinen haaste; |
| --- | --- |

1.

panee huolestuneena merkille sisäpoliittisen tilanteen erityisesti demokratian, ihmisten heikentyneen sosioekonomisen tilanteen, vapauden ja perusihmisoikeuksien kunnioittamisen puutteen; panee myös merkille Iranin kansan ja erityisesti nuoren sukupolven pyrkimykset demokraattiseen muutokseen ja pahoittelee syvästi, että Iranin hallitus ja parlamentti ovat ilmeisen kyvyttömiä vastaamaan Iranin kansalaisten oikeudenmukaisiin vaatimuksiin; korostaa, että vakavasta sosioekonomisesta tilanteesta aiheutuva yleinen tyytymättömyys Iranin hallitukseen sekä vapauden ja ihmisarvon peruskunnioituksen puute ovat hallinnon selviytymisen kannalta keskeinen haaste;

| 2. | korostaa, että demokraattiseen muutokseen ei voida pakottaa ulkoa käsin tai edes sotilaallisin keinoin, vaan se on saatava aikaan rauhanomaisen demokraattisen prosessin avulla; ilmaisee ihailunsa niiden kymmenientuhansien iranilaisten rohkeudelle, jotka edelleen asettavat vaakalaudalle sekä ammatillisen uransa että oman henkensä vaatiessaan enemmän vapauksia ja demokraattisia oikeuksia Iranin islamilaisessa tasavallassa; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että demokraattiseen muutokseen ei voida pakottaa ulkoa käsin tai edes sotilaallisin keinoin, vaan se on saatava aikaan rauhanomaisen demokraattisen prosessin avulla; ilmaisee ihailunsa niiden kymmenientuhansien iranilaisten rohkeudelle, jotka edelleen asettavat vaakalaudalle sekä ammatillisen uransa että oman henkensä vaatiessaan enemmän vapauksia ja demokraattisia oikeuksia Iranin islamilaisessa tasavallassa;

| 3. | huomauttaa, että vaikka presidentti Ahmadinejadin valittiin vuonna 2005 sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja taloudellisen populismin perustalta, Iranin sisäiset ongelmat ovat pahentuneet edelleen huolimatta nopeasti kohonneista öljynhinnoista; pitää tästä syystä valitettavana, että Ahmadinejad pyrkii pönkittämään poliittista asemaansa kotimaassa radikaalilla kansainvälisellä ohjelmalla ja odottaa, että räikeän länsimaalaisvastainen ja Israel-vastainen asenne edistää Iranin johtoasemaa muslimimaailmassa; |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että vaikka presidentti Ahmadinejadin valittiin vuonna 2005 sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja taloudellisen populismin perustalta, Iranin sisäiset ongelmat ovat pahentuneet edelleen huolimatta nopeasti kohonneista öljynhinnoista; pitää tästä syystä valitettavana, että Ahmadinejad pyrkii pönkittämään poliittista asemaansa kotimaassa radikaalilla kansainvälisellä ohjelmalla ja odottaa, että räikeän länsimaalaisvastainen ja Israel-vastainen asenne edistää Iranin johtoasemaa muslimimaailmassa;

| 4. | toteaa, että Iranin aiemmat joukkoliikkeet perustuivat sekä hyvinvoinnin että vapauden pyrkimykseen ja että vuoden 1979 vallankumouksen lupaukset ovat edelleen toteuttamatta; huomauttaa, että taloudelliset puutteet, kuten inflaatio, korruptio, suurtyöttömyys, energiapula, tehoton valtiollinen sektori ja julkisten varojen tuhlaaminen ovat lisääntyneet huomattavasti viime vuosina; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että Iranin aiemmat joukkoliikkeet perustuivat sekä hyvinvoinnin että vapauden pyrkimykseen ja että vuoden 1979 vallankumouksen lupaukset ovat edelleen toteuttamatta; huomauttaa, että taloudelliset puutteet, kuten inflaatio, korruptio, suurtyöttömyys, energiapula, tehoton valtiollinen sektori ja julkisten varojen tuhlaaminen ovat lisääntyneet huomattavasti viime vuosina;

| 5. | panee merkille, että uudistusmieliseen liikkeeseen sisältyy useita intellektuaalisia suuntauksia ja poliittisia ohjelmia, jotka ulottuvat halusta uudistaa vähitellen Iranin valtiollisia instituutioita järjestelmän perinpohjaiseen muuttamiseen tähtääviin pyrkimyksiin; |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että uudistusmieliseen liikkeeseen sisältyy useita intellektuaalisia suuntauksia ja poliittisia ohjelmia, jotka ulottuvat halusta uudistaa vähitellen Iranin valtiollisia instituutioita järjestelmän perinpohjaiseen muuttamiseen tähtääviin pyrkimyksiin;

| 6. | ilmaisee solidaarisuutensa miljoonille iranilaisille, jotka ovat lähteneet kaduille osoittamaan mieltä kesäkuun 2009 presidentinvaalien jälkeen siinä toivossa, että Iraniin saadaan poliittinen muutos; |
| --- | --- |

6.

ilmaisee solidaarisuutensa miljoonille iranilaisille, jotka ovat lähteneet kaduille osoittamaan mieltä kesäkuun 2009 presidentinvaalien jälkeen siinä toivossa, että Iraniin saadaan poliittinen muutos;

| 7. | tuomitsee ankarasti sen, että Iranin turvallisuusjoukot ovat vanginneet lainvastaisesti oppositiojohtajat Hossein Mousavin ja Mehdi Karroubin sekä heidän vaimonsa, ja vaatii heidän välitöntä ja ehdotonta vapauttamistaan; huomauttaa, että vangitseminen tapahtui Iranin lakien vastaisesti; tuomitsee Iranin viranomaisten asenteen oppositiota kohtaan, joka käyttää perusteltua oikeuttaan osoittaa mieltään, ja ilmaisee solidaarisuutensa Iranin kansaa kohtaan heidän pyrkiessään kohti demokratiaa; pitää valitettavana Iranin hallituksen, joka käytti kohtuuttomia voimakeinoja, uhkailua ja mielivaltaisia pidätyksiä niitä rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan, jotka osoittivat solidaarisuuttaan Egyptin kansaa kohtaan 14. helmikuuta 2011, tekopyhyyttä sen väittäessä tukevansa vapautta Egyptissä; |
| --- | --- |

7.

tuomitsee ankarasti sen, että Iranin turvallisuusjoukot ovat vanginneet lainvastaisesti oppositiojohtajat Hossein Mousavin ja Mehdi Karroubin sekä heidän vaimonsa, ja vaatii heidän välitöntä ja ehdotonta vapauttamistaan; huomauttaa, että vangitseminen tapahtui Iranin lakien vastaisesti; tuomitsee Iranin viranomaisten asenteen oppositiota kohtaan, joka käyttää perusteltua oikeuttaan osoittaa mieltään, ja ilmaisee solidaarisuutensa Iranin kansaa kohtaan heidän pyrkiessään kohti demokratiaa; pitää valitettavana Iranin hallituksen, joka käytti kohtuuttomia voimakeinoja, uhkailua ja mielivaltaisia pidätyksiä niitä rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan, jotka osoittivat solidaarisuuttaan Egyptin kansaa kohtaan 14. helmikuuta 2011, tekopyhyyttä sen väittäessä tukevansa vapautta Egyptissä;

| 8. | vastustaa jyrkästi sitä, että hallitus pitää vuoden 2009 vaalien yhteydessä mieltään osoittaneita henkilöitä ja oppositiota ”Allahin vihollisina” (muharib), joiden olisi islamin mukaan saatava ankarin rangaistus; toteaa, että kun šaahin hallinnon aikana hallituksen arvostelua pidettiin rikoksena, nykyisen järjestelmän mukaisesti se rinnastetaan islaminvastaiseen syntiin; |
| --- | --- |

8.

vastustaa jyrkästi sitä, että hallitus pitää vuoden 2009 vaalien yhteydessä mieltään osoittaneita henkilöitä ja oppositiota ”Allahin vihollisina” (muharib), joiden olisi islamin mukaan saatava ankarin rangaistus; toteaa, että kun šaahin hallinnon aikana hallituksen arvostelua pidettiin rikoksena, nykyisen järjestelmän mukaisesti se rinnastetaan islaminvastaiseen syntiin;

| 9. | varoittaa, että islamilaisen vallankumouskaartin roolin kehitys entistä merkittävämmäksi Iranin yhteiskunnassa sotilaallisena, poliittisena ja taloudellisena voimana herättää pelkoja siitä, että valtion militarisoituminen lisääntyy; ilmaisee syvän huolensa siitä, että tällaiset pyrkimykset voivat johtaa poliittiseen oppositioon kohdistuvan väkivallan ja sorron lisääntymiseen; |
| --- | --- |

9.

varoittaa, että islamilaisen vallankumouskaartin roolin kehitys entistä merkittävämmäksi Iranin yhteiskunnassa sotilaallisena, poliittisena ja taloudellisena voimana herättää pelkoja siitä, että valtion militarisoituminen lisääntyy; ilmaisee syvän huolensa siitä, että tällaiset pyrkimykset voivat johtaa poliittiseen oppositioon kohdistuvan väkivallan ja sorron lisääntymiseen;

| 10. | on vakavasti huolissaan siitä, että opiskelijoiden Basij-järjestöllä on Iranin yhteiskunnassa huomattava rooli, jonka mukaisesti se valvoo ja vaientaa toisinajattelevia opiskelijoita islamilaisen vallankumouskaartin keskitetyssä valvonnassa, ja huomauttaa, että Iranin opiskelijaliike on ollut yksi tärkeimmistä toimijoista kamppailussa demokratian, vapauden ja oikeuden puolesta; |
| --- | --- |

10.

on vakavasti huolissaan siitä, että opiskelijoiden Basij-järjestöllä on Iranin yhteiskunnassa huomattava rooli, jonka mukaisesti se valvoo ja vaientaa toisinajattelevia opiskelijoita islamilaisen vallankumouskaartin keskitetyssä valvonnassa, ja huomauttaa, että Iranin opiskelijaliike on ollut yksi tärkeimmistä toimijoista kamppailussa demokratian, vapauden ja oikeuden puolesta;

Ihmisoikeudet

| 11. | kehottaa Irania lopettamaan kaikenlaisen syrjinnän maassa; on huolestunut syrjinnästä sekä poliittisesta ja yhteiskunnallisesta sorrosta, joka kohdistuu erityisesti Iranin naisiin; kehottaa Iranin viranomaisia lopettamaan sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän; tuomitsee epäinhimillisen ja keskiaikaisen käytännön, jonka mukaan ihmisiä tuomitaan kuolemaan väitetyistä rikkomuksista, jotka liittyvät kumppanin valintaan tai seksuaaliseen toimintaan; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Irania lopettamaan kaikenlaisen syrjinnän maassa; on huolestunut syrjinnästä sekä poliittisesta ja yhteiskunnallisesta sorrosta, joka kohdistuu erityisesti Iranin naisiin; kehottaa Iranin viranomaisia lopettamaan sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän; tuomitsee epäinhimillisen ja keskiaikaisen käytännön, jonka mukaan ihmisiä tuomitaan kuolemaan väitetyistä rikkomuksista, jotka liittyvät kumppanin valintaan tai seksuaaliseen toimintaan;

| 12. | panee järkyttyneenä merkille, että Iranin kuolemanrangaistusta koskevien vuotuisten kertomusten mukaan teloitusten määrä oli vuonna 2009 korkein kymmeneen vuoteen, minkä perusteella teloitusten lukumäärä Iranissa on asukaslukuun suhteutettuna maailman suurin; kehottaa Irania julkaisemaan virallisia tilastoja kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanosta; kehottaa Irania lopullisesti poistamaan kuolemanrangaistuksen langettamisen alle 18-vuotiaana tehdyistä rikoksista, koska se on vastoin niitä kansainvälisiä ihmisoikeusyleissopimuksia, jotka Iran on ratifioinut, mukaan luettuina yleissopimus lapsen oikeuksista sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus; kehottaa Iranin viranomaisia Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmien 62/149 ja 63/138 mukaisesti keskeyttämään kuolemantuomioiden täytäntöönpanon, kunnes kuolemanrangaistus poistetaan kokonaan; korostaa, että EU:n toimielinten on painostettava Irania jatkuvasti tässä suhteessa; |
| --- | --- |

12.

panee järkyttyneenä merkille, että Iranin kuolemanrangaistusta koskevien vuotuisten kertomusten mukaan teloitusten määrä oli vuonna 2009 korkein kymmeneen vuoteen, minkä perusteella teloitusten lukumäärä Iranissa on asukaslukuun suhteutettuna maailman suurin; kehottaa Irania julkaisemaan virallisia tilastoja kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanosta; kehottaa Irania lopullisesti poistamaan kuolemanrangaistuksen langettamisen alle 18-vuotiaana tehdyistä rikoksista, koska se on vastoin niitä kansainvälisiä ihmisoikeusyleissopimuksia, jotka Iran on ratifioinut, mukaan luettuina yleissopimus lapsen oikeuksista sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus; kehottaa Iranin viranomaisia Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmien 62/149 ja 63/138 mukaisesti keskeyttämään kuolemantuomioiden täytäntöönpanon, kunnes kuolemanrangaistus poistetaan kokonaan; korostaa, että EU:n toimielinten on painostettava Irania jatkuvasti tässä suhteessa;

| 13. | tuomitsee tiukasti hollantilais-iranilaisen Zahra Bahramin teloituksen Teheranissa 29. tammikuuta 2011; on tyrmistynyt siitä, että Iranin viranomaiset kielsivät konsuliavun Zahra Bahramilta eivätkä varmistaneet hänelle avointa ja oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä; |
| --- | --- |

13.

tuomitsee tiukasti hollantilais-iranilaisen Zahra Bahramin teloituksen Teheranissa 29. tammikuuta 2011; on tyrmistynyt siitä, että Iranin viranomaiset kielsivät konsuliavun Zahra Bahramilta eivätkä varmistaneet hänelle avointa ja oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä;

| 14. | panee merkille Iranin viranomaisten vaatimuksen rotusyrjinnän vastustamisesta, mutta korostaa, että Iranin kansalliset vähemmistöt valittavat hidasta talouskehitystä maakunnissa, joissa ne ovat enemmistönä; tuomitsee lukuisat terrori-iskut, joita vuonna 2003 perustettu Jundollah on tehnyt Sistanissa ja Baluchistanissa; pyytää samalla Iranin virallisten väitteiden tueksi käytännön todisteita siitä, että Yhdysvaltojen ja Britannian turvallisuuspalvelut tukevat Jundollahia; |
| --- | --- |

14.

panee merkille Iranin viranomaisten vaatimuksen rotusyrjinnän vastustamisesta, mutta korostaa, että Iranin kansalliset vähemmistöt valittavat hidasta talouskehitystä maakunnissa, joissa ne ovat enemmistönä; tuomitsee lukuisat terrori-iskut, joita vuonna 2003 perustettu Jundollah on tehnyt Sistanissa ja Baluchistanissa; pyytää samalla Iranin virallisten väitteiden tueksi käytännön todisteita siitä, että Yhdysvaltojen ja Britannian turvallisuuspalvelut tukevat Jundollahia;

| 15. | ilmaisee syvän huolensa siitä, että yhdessä Afganistanin, Somalian, Saudi-Arabian, Sudanin ja Nigerian kanssa Iran lukeutuu edelleen niiden harvojen maiden joukkoon, jotka yhä käyttävät kivitystuomiota; kehottaa Iranin parlamenttia säätämään lain, jolla kielletään tämä julma ja epäinhimillinen rangaistusmuoto; |
| --- | --- |

15.

ilmaisee syvän huolensa siitä, että yhdessä Afganistanin, Somalian, Saudi-Arabian, Sudanin ja Nigerian kanssa Iran lukeutuu edelleen niiden harvojen maiden joukkoon, jotka yhä käyttävät kivitystuomiota; kehottaa Iranin parlamenttia säätämään lain, jolla kielletään tämä julma ja epäinhimillinen rangaistusmuoto;

| 16. | kehottaa Iranin viranomaisia poistamaan laista ja käytöstä kaikenlaisen kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai alentavan kohtelun tai rankaisemisen ja varmistamaan oikeudenmukaiset oikeudenkäynnit ja lopettamaan ihmisoikeusrikkomuksiin syyllistyneiden rankaisematta jättämisen; kehottaa Iranin parlamenttia ja oikeuslaitosta erityisesti poistamaan sellaiset julmat ja epäinhimilliset rangaistukset kuin raajojen amputoinnin, kivittämisen ja ruoskinnan, jotka ovat Iranin kansainvälisten sitoumusten vastaisia; torjuu päättäväisesti Iranin oikeusviranomaisten kannattaman ajatuksen, että tällaiset rangaistukset ovat kulttuurisesti oikeutettuja; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Iranin viranomaisia poistamaan laista ja käytöstä kaikenlaisen kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai alentavan kohtelun tai rankaisemisen ja varmistamaan oikeudenmukaiset oikeudenkäynnit ja lopettamaan ihmisoikeusrikkomuksiin syyllistyneiden rankaisematta jättämisen; kehottaa Iranin parlamenttia ja oikeuslaitosta erityisesti poistamaan sellaiset julmat ja epäinhimilliset rangaistukset kuin raajojen amputoinnin, kivittämisen ja ruoskinnan, jotka ovat Iranin kansainvälisten sitoumusten vastaisia; torjuu päättäväisesti Iranin oikeusviranomaisten kannattaman ajatuksen, että tällaiset rangaistukset ovat kulttuurisesti oikeutettuja;

| 17. | muistuttaa iranilaisten mielenosoittajien 13. kesäkuuta 2009 esittämistä laajalle levinneistä ja oikeutetuista ”Missä on minun ääneni?” -vaatimuksista, joilla he ilmaisivat olevansa vakuuttuneita edellispäivän vaalien laajamittaisista petoksista, jotka jäänevät tahraksi presidentti Ahmadinejadin toiselle kaudelle; |
| --- | --- |

17.

muistuttaa iranilaisten mielenosoittajien 13. kesäkuuta 2009 esittämistä laajalle levinneistä ja oikeutetuista ”Missä on minun ääneni?” -vaatimuksista, joilla he ilmaisivat olevansa vakuuttuneita edellispäivän vaalien laajamittaisista petoksista, jotka jäänevät tahraksi presidentti Ahmadinejadin toiselle kaudelle;

| 18. | on tyrmistynyt siitä, että turvallisuusjoukot ovat 15. kesäkuuta 2009 lähtien pitäneet mielenosoittajajoukkoihin ampumista hyväksyttävänä, kuten videoaineisto osoittaa; panee merkille, että Iranin kansannoususta on kulunut vuosi ja on syvästi huolestunut sorron lisääntymisestä ja poliittisten toisinajattelijoiden mielivaltaisia pidätyksiä, kidutusta, pahoinpitelyä ja teloituksia koskevista raporteista; tuomitsee Iranin hallituksen toimet koko poliittisen opposition vaimentamiseksi sekä pyrkimykset välttää kaikenlaista kansainvälistä selvitystä vaalien jälkeen sattuneiden levottomuuksien yhteydessä tapahtuneista rikkomuksista; kehottaa EU:n toimielimiä esittämään Iranin viranomaisille yksityiskohtaisen luettelon kaikista tiedossa olevista vaalien jälkimainingeissa tapahtuneista välikohtauksista/väkivallanteoista iranilaisia siviilejä kohtaan ja vaatii riippumatonta kansainvälistä tutkintaa, jonka päätelmät julkaistaan; |
| --- | --- |

18.

on tyrmistynyt siitä, että turvallisuusjoukot ovat 15. kesäkuuta 2009 lähtien pitäneet mielenosoittajajoukkoihin ampumista hyväksyttävänä, kuten videoaineisto osoittaa; panee merkille, että Iranin kansannoususta on kulunut vuosi ja on syvästi huolestunut sorron lisääntymisestä ja poliittisten toisinajattelijoiden mielivaltaisia pidätyksiä, kidutusta, pahoinpitelyä ja teloituksia koskevista raporteista; tuomitsee Iranin hallituksen toimet koko poliittisen opposition vaimentamiseksi sekä pyrkimykset välttää kaikenlaista kansainvälistä selvitystä vaalien jälkeen sattuneiden levottomuuksien yhteydessä tapahtuneista rikkomuksista; kehottaa EU:n toimielimiä esittämään Iranin viranomaisille yksityiskohtaisen luettelon kaikista tiedossa olevista vaalien jälkimainingeissa tapahtuneista välikohtauksista/väkivallanteoista iranilaisia siviilejä kohtaan ja vaatii riippumatonta kansainvälistä tutkintaa, jonka päätelmät julkaistaan;

| 19. | kehottaa Iranin viranomaisia vapauttamaan välittömästi kaikki ilmaisunvapauttaan, yhdistymisvapauttaan ja kokoontumisvapauttaan rauhanomaisiin tarkoituksiin harjoittaneet pidätetyt, ja tutkimaan ja asettamaan syytteeseen kaikki virkamiehet ja turvallisuusjoukkojen jäsenet, jotka ovat vastuussa toisinajattelijoiden, mielenosoittajien ja pidätettyjen henkilöiden perheenjäsenten pahoinpitelystä, kiduttamisesta ja murhaamisesta; |
| --- | --- |

19.

kehottaa Iranin viranomaisia vapauttamaan välittömästi kaikki ilmaisunvapauttaan, yhdistymisvapauttaan ja kokoontumisvapauttaan rauhanomaisiin tarkoituksiin harjoittaneet pidätetyt, ja tutkimaan ja asettamaan syytteeseen kaikki virkamiehet ja turvallisuusjoukkojen jäsenet, jotka ovat vastuussa toisinajattelijoiden, mielenosoittajien ja pidätettyjen henkilöiden perheenjäsenten pahoinpitelystä, kiduttamisesta ja murhaamisesta;

| 20. | vaatii, että unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja asettaa Iranin ihmisoikeustilanteen etusijalle kaikissa Iranin kanssa mahdollisesti käytävissä neuvotteluissa; kehottaa komissiota hyödyntämään kaikkia sen käytössä olevia välineitä ihmisoikeuksien suojelemiseksi ja edistämiseksi Iranissa; kehottaa sitä erityisesti toteuttamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen tuella lisätoimia, joilla suojellaan aktiivisesti ihmisoikeuksien puolustajia; korostaa, että on erityisen tärkeää tarjota ihmisoikeuksien puolustajille suojelua sekä mahdollisuutta käyttää organisaatioresursseja ja kommunikaatiokanavia; rohkaisee jäsenvaltioita tukemaan EU:n turvapaikkakaupunkiohjelmaa ja ohjelmia, joilla kehitetään tiedotusvälineiden salakuuntelun vastaisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

20.

vaatii, että unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja asettaa Iranin ihmisoikeustilanteen etusijalle kaikissa Iranin kanssa mahdollisesti käytävissä neuvotteluissa; kehottaa komissiota hyödyntämään kaikkia sen käytössä olevia välineitä ihmisoikeuksien suojelemiseksi ja edistämiseksi Iranissa; kehottaa sitä erityisesti toteuttamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen tuella lisätoimia, joilla suojellaan aktiivisesti ihmisoikeuksien puolustajia; korostaa, että on erityisen tärkeää tarjota ihmisoikeuksien puolustajille suojelua sekä mahdollisuutta käyttää organisaatioresursseja ja kommunikaatiokanavia; rohkaisee jäsenvaltioita tukemaan EU:n turvapaikkakaupunkiohjelmaa ja ohjelmia, joilla kehitetään tiedotusvälineiden salakuuntelun vastaisia toimenpiteitä;

| 21. | pahoittelee, että aviomiehet Iranissa voivat väittää, että heidän avioliiton ulkopuoliset suhteensa ovat itse asiassa laillisia tilapäisiä avioliittoja, kun taas aviorikoksesta syytetyillä naimisissa olevilla naisilla ei ole käytettävissä tällaista keinoa; pahoittelee myös, että islamilaisen tasavallan rikoslain 105 artikla antaa tuomarille mahdollisuuden tuomita avionrikkoja kivitettäväksi pelkästään tuomarin ”tietämyksen” perusteella ja että Iran pyrkii rajoittamaan kansainvälistä tietämystä raakuuksista siten, että se ei ilmoita kivitystuomioita julkisesti; |
| --- | --- |

21.

pahoittelee, että aviomiehet Iranissa voivat väittää, että heidän avioliiton ulkopuoliset suhteensa ovat itse asiassa laillisia tilapäisiä avioliittoja, kun taas aviorikoksesta syytetyillä naimisissa olevilla naisilla ei ole käytettävissä tällaista keinoa; pahoittelee myös, että islamilaisen tasavallan rikoslain 105 artikla antaa tuomarille mahdollisuuden tuomita avionrikkoja kivitettäväksi pelkästään tuomarin ”tietämyksen” perusteella ja että Iran pyrkii rajoittamaan kansainvälistä tietämystä raakuuksista siten, että se ei ilmoita kivitystuomioita julkisesti;

| 22. | tuomitsee sen, että Iranin viranomaiset ahdistelevat järjestelmällisesti ammattiyhdistysaktivisteja ja rikkovat Yhdistyneiden kansakuntien yleisen määräaikaisarvioinnin aikana antamiaan lupauksia kunnioittaa kansalaistensa sosiaalisia ja taloudellisia oikeuksia ja heidän sananvapauttaan; kehottaa Iranin viranomaisia vapauttamaan kaikki pidätetyt ammattiyhdistysaktivistit ja opettajat ja kunnioittamaan ammattiyhdistysaktivistien ja opettajien oikeutta osallistua kansainvälisen työläisten juhlapäivän (1. toukokuuta) ja kansallisen opettajien päivän (2. toukokuuta) viettoon; kehottaa Iranin hallitusta kunnioittamaan kansainvälisten työnormien mukaisia työntekijöiden perusoikeuksia; |
| --- | --- |

22.

tuomitsee sen, että Iranin viranomaiset ahdistelevat järjestelmällisesti ammattiyhdistysaktivisteja ja rikkovat Yhdistyneiden kansakuntien yleisen määräaikaisarvioinnin aikana antamiaan lupauksia kunnioittaa kansalaistensa sosiaalisia ja taloudellisia oikeuksia ja heidän sananvapauttaan; kehottaa Iranin viranomaisia vapauttamaan kaikki pidätetyt ammattiyhdistysaktivistit ja opettajat ja kunnioittamaan ammattiyhdistysaktivistien ja opettajien oikeutta osallistua kansainvälisen työläisten juhlapäivän (1. toukokuuta) ja kansallisen opettajien päivän (2. toukokuuta) viettoon; kehottaa Iranin hallitusta kunnioittamaan kansainvälisten työnormien mukaisia työntekijöiden perusoikeuksia;

| 23. | tuomitsee kampanjan, jonka yhteydessä tunnettuja yliopistoihmisiä on erotettu viroistaan poliittisista syistä, ja pitää sitä asianomaisten henkilöiden ihmisoikeuksiin ja akateemiseen vapauteen kohdistettuna hyökkäyksenä, jota ei voi hyväksyä; katsoo, että tällainen menettely politisoi ja heikentää edelleen Iranin yliopistoja, jotka ovat olleet kauan kansallinen ylpeys ja oppineiden ihailun kohde koko maailmassa; kehottaa Iranin viranomaisia ryhtymään välittömästi toimiin maan akateemisen vapauden palauttamiseksi; |
| --- | --- |

23.

tuomitsee kampanjan, jonka yhteydessä tunnettuja yliopistoihmisiä on erotettu viroistaan poliittisista syistä, ja pitää sitä asianomaisten henkilöiden ihmisoikeuksiin ja akateemiseen vapauteen kohdistettuna hyökkäyksenä, jota ei voi hyväksyä; katsoo, että tällainen menettely politisoi ja heikentää edelleen Iranin yliopistoja, jotka ovat olleet kauan kansallinen ylpeys ja oppineiden ihailun kohde koko maailmassa; kehottaa Iranin viranomaisia ryhtymään välittömästi toimiin maan akateemisen vapauden palauttamiseksi;

| 24. | pitää valitettavana, että uskonnollisten vähemmistöjen jäsenet joutuvat perustuslain vastaisesti kestämään syrjintää asunnon, koulutuksen ja virallisten työpaikkojen saannissa, mikä ajaa näiden vähemmistöjen nuoret jäsenet valitsemaan usein maastamuuton; tuomitsee baha'i-yhteisön järjestelmällisen vainoamisen, kristittyjen vuoden 2009 pidätysaallon ja uskonnollisten toisinajattelijoiden, käännynnäisten sekä sufi- ja sunnimuslimien ahdistelun; toistaa seitsemän baha'i-johtajan vapauttamista koskevan pyyntönsä ja kehottaa Iranin parlamenttia muuttamaan Iranin lainsäädäntöä sen varmistamiseksi, että kaikki eri uskontojen kannattajat Iranissa voivat noudattaa vakaumustaan joutumatta vainotuksi ja että heille taataan yhtäläiset oikeudet lainsäädännössä ja käytännössä, siitä riippumatta, onko nämä uskonnot tunnustettu perustuslaissa vai ei; |
| --- | --- |

24.

pitää valitettavana, että uskonnollisten vähemmistöjen jäsenet joutuvat perustuslain vastaisesti kestämään syrjintää asunnon, koulutuksen ja virallisten työpaikkojen saannissa, mikä ajaa näiden vähemmistöjen nuoret jäsenet valitsemaan usein maastamuuton; tuomitsee baha'i-yhteisön järjestelmällisen vainoamisen, kristittyjen vuoden 2009 pidätysaallon ja uskonnollisten toisinajattelijoiden, käännynnäisten sekä sufi- ja sunnimuslimien ahdistelun; toistaa seitsemän baha'i-johtajan vapauttamista koskevan pyyntönsä ja kehottaa Iranin parlamenttia muuttamaan Iranin lainsäädäntöä sen varmistamiseksi, että kaikki eri uskontojen kannattajat Iranissa voivat noudattaa vakaumustaan joutumatta vainotuksi ja että heille taataan yhtäläiset oikeudet lainsäädännössä ja käytännössä, siitä riippumatta, onko nämä uskonnot tunnustettu perustuslaissa vai ei;

| 25. | toteaa, että Iranin kansalaisjärjestöjen asema heikkeni huomattavasti 12. kesäkuuta 2009 pidettyjä kiistanalaisia presidentinvaaleja seuranneiden protestien jälkeen; arvostelee voimakkaasti sitä, että viranomaiset hyödyntävät järjestelmällisesti kaikkia Iranin kansalaisjärjestöjen kansainvälisiä kontakteja ja rahallista tukea yrityksissään saattaa nämä järjestöt ja niiden työn huonoon valoon; |
| --- | --- |

25.

toteaa, että Iranin kansalaisjärjestöjen asema heikkeni huomattavasti 12. kesäkuuta 2009 pidettyjä kiistanalaisia presidentinvaaleja seuranneiden protestien jälkeen; arvostelee voimakkaasti sitä, että viranomaiset hyödyntävät järjestelmällisesti kaikkia Iranin kansalaisjärjestöjen kansainvälisiä kontakteja ja rahallista tukea yrityksissään saattaa nämä järjestöt ja niiden työn huonoon valoon;

| 26. | on hyvin huolissaan monista alaikäisten teloituksista ja naisten julkisista kivityksistä, joita suoritetaan joka vuosi huolimatta kansainvälisistä vetoomuksista saada Iran noudattamaan ihmisoikeusnormeja; |
| --- | --- |

26.

on hyvin huolissaan monista alaikäisten teloituksista ja naisten julkisista kivityksistä, joita suoritetaan joka vuosi huolimatta kansainvälisistä vetoomuksista saada Iran noudattamaan ihmisoikeusnormeja;

| 27. | kehottaa antamaan uuden mandaatin YK:n erityisraportoijalle, joka tutkii väärinkäytöksiä ja pyrkii varmistamaan sen, että Iranin ihmisoikeusrikkomuksiin syyllistyvät henkilöt saatetaan vastuuseen; kehottaa Iranin viranomaisia suhtautumaan myönteisesti useiden YK:n erityisedustajien pitkäaikaisiin pyyntöihin (esim. laittomia, summittaisia ja mielivaltaisia teloituksia, kidutusta, uskonnon- ja uskonvapautta sekä tuomareiden ja lakimiesten riippumattomuutta käsittelevät erityisedustajat) saada tehdä virallisia vierailuja Iraniin; |
| --- | --- |

27.

kehottaa antamaan uuden mandaatin YK:n erityisraportoijalle, joka tutkii väärinkäytöksiä ja pyrkii varmistamaan sen, että Iranin ihmisoikeusrikkomuksiin syyllistyvät henkilöt saatetaan vastuuseen; kehottaa Iranin viranomaisia suhtautumaan myönteisesti useiden YK:n erityisedustajien pitkäaikaisiin pyyntöihin (esim. laittomia, summittaisia ja mielivaltaisia teloituksia, kidutusta, uskonnon- ja uskonvapautta sekä tuomareiden ja lakimiesten riippumattomuutta käsittelevät erityisedustajat) saada tehdä virallisia vierailuja Iraniin;

| 28. | pitää valitettavana, että Iranin lakimiesten asema on kesäkuun 2009 presidentinvaalien jälkeen huonontunut merkittävästi tavalla, joka on vastoin lakimiesten asemaa koskevia YK:n perusperiaatteita, kun Iranin viranomaiset ovat käyttäneet erilaisia sortotoimia (esimerkkeinä pidätykset, työstä erottamiset, mielipiteenvapauden loukkaaminen, perusteettomat verotarkastukset ja muu raha-asioihin liittyvä painostus) estääkseen lakimiehiä harjoittamasta ammattiaan vapaasti; |
| --- | --- |

28.

pitää valitettavana, että Iranin lakimiesten asema on kesäkuun 2009 presidentinvaalien jälkeen huonontunut merkittävästi tavalla, joka on vastoin lakimiesten asemaa koskevia YK:n perusperiaatteita, kun Iranin viranomaiset ovat käyttäneet erilaisia sortotoimia (esimerkkeinä pidätykset, työstä erottamiset, mielipiteenvapauden loukkaaminen, perusteettomat verotarkastukset ja muu raha-asioihin liittyvä painostus) estääkseen lakimiehiä harjoittamasta ammattiaan vapaasti;

| 29. | pitää valitettavana, että ihmisoikeuksien puolustajien tilanne, mukaan lukien erityiskohteina olevat ihmisoikeusjuristit ja naisten oikeuksien puolustajat, huononee koko ajan; on erittäin huolissaan siitä, että ihmisoikeuksien puolustajiin on kohdistettu erilaisia hyökkäyksiä, mielivaltaisia pidätyksiä ja epäoikeudenmukaisia oikeudenkäyntejä ja heitä estetään turvautumista perustuslaillisiin oikeuksiinsa; kehottaa vapauttamaan heti kaikki vielä vangittuina olevat ihmisoikeuksien puolustajat ja mielipidevangit; |
| --- | --- |

29.

pitää valitettavana, että ihmisoikeuksien puolustajien tilanne, mukaan lukien erityiskohteina olevat ihmisoikeusjuristit ja naisten oikeuksien puolustajat, huononee koko ajan; on erittäin huolissaan siitä, että ihmisoikeuksien puolustajiin on kohdistettu erilaisia hyökkäyksiä, mielivaltaisia pidätyksiä ja epäoikeudenmukaisia oikeudenkäyntejä ja heitä estetään turvautumista perustuslaillisiin oikeuksiinsa; kehottaa vapauttamaan heti kaikki vielä vangittuina olevat ihmisoikeuksien puolustajat ja mielipidevangit;

| 30. | kehottaa Iranin islamilaista tasavaltaa allekirjoittamaan, ratifioimaan ja panemaan täytäntöön kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen; |
| --- | --- |

30.

kehottaa Iranin islamilaista tasavaltaa allekirjoittamaan, ratifioimaan ja panemaan täytäntöön kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen;

| 31. | tukee kampanjaa, jolla vaaditaan syrjivän lainsäädännön muuttamista miljoonalla allekirjoituksella ja jonka yhteydessä pyritään keräämään miljoona allekirjoitusta tukemaan Iranin naisia syrjivän lainsäädännön muuttamista; kehottaa Iranin viranomaisia, myös oikeusviranomaisia, lopettamaan kampanjaan osallistuvien ahdistelun; |
| --- | --- |

31.

tukee kampanjaa, jolla vaaditaan syrjivän lainsäädännön muuttamista miljoonalla allekirjoituksella ja jonka yhteydessä pyritään keräämään miljoona allekirjoitusta tukemaan Iranin naisia syrjivän lainsäädännön muuttamista; kehottaa Iranin viranomaisia, myös oikeusviranomaisia, lopettamaan kampanjaan osallistuvien ahdistelun;

| 32. | kehottaa Iranin hallitusta kehittämään naisten oikeuksia, jotta voidaan tunnustaa naisten tärkeä rooli yhteiskunnassa, ja kunnioittamaan tekemiään sitoumuksia, jotka liittyvät kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen; kehottaa jälleen Iranin parlamenttia antamaan lainsäädäntöä, jossa raaka ja epäinhimillinen kivittämiskäytäntö julistetaan laittomaksi; kehottaa korkeaa edustajaa kiinnittämään erityistä huomiota naisten oikeuksiin Iranissa ja ottamaan Iranin viranomaisten kanssa esiin Sakineh Mohammadi Ashtianin ja Zahra Bahramin tapaukset; |
| --- | --- |

32.

kehottaa Iranin hallitusta kehittämään naisten oikeuksia, jotta voidaan tunnustaa naisten tärkeä rooli yhteiskunnassa, ja kunnioittamaan tekemiään sitoumuksia, jotka liittyvät kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen; kehottaa jälleen Iranin parlamenttia antamaan lainsäädäntöä, jossa raaka ja epäinhimillinen kivittämiskäytäntö julistetaan laittomaksi; kehottaa korkeaa edustajaa kiinnittämään erityistä huomiota naisten oikeuksiin Iranissa ja ottamaan Iranin viranomaisten kanssa esiin Sakineh Mohammadi Ashtianin ja Zahra Bahramin tapaukset;

| 33. | korostaa, että EU:n toimielinten edustajien olisi kehitettävä laajalti yhteyksiä Iranin poliittisten ja yhteiskunnallisten organisaatioiden edustajiin sekä Iranin merkittävimpiin ihmisoikeuksien puolustajiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään tukeaan ruohonjuuritason toimille ja ihmisten välisille suorille yhteyksille; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että EU:n toimielinten edustajien olisi kehitettävä laajalti yhteyksiä Iranin poliittisten ja yhteiskunnallisten organisaatioiden edustajiin sekä Iranin merkittävimpiin ihmisoikeuksien puolustajiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään tukeaan ruohonjuuritason toimille ja ihmisten välisille suorille yhteyksille;

| 34. | tuomitsee Iranin viranomaisten riippumattomiin tiedotusvälineisiin kohdistaman painostuksen sekä video- ja valokuvamateriaalin sensuroinnin tiedonsaannin ja tiedonkulun rajoittamiseksi; on äärimmäisen huolestunut siitä, että mielivaltainen lainkäyttö Iranissa on johtanut tiedotusvälineiden voimakkaaseen (itse)sensuuriin; kehottaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden virallisia edustajia muistuttamaan Irania sen kansainvälisestä velvoitteesta pitää yllä tiedotusvälineiden vapautta; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vaatimaan Iranin viranomaisia tavatessaan, että monet viime vuosina väkisin lopetetut sanomalehdet aloittaisivat uudelleen ilmestymisensä, sekä vaatimaan poliittisten vankien vapauttamista ja esittämään molemmissa tapauksissa luettelon nimistä; tuomitsee sen, että Iranin hallitus on karkottanut ulkomaisia kirjeenvaihtajia ja tärkeiden eurooppalaisten sanomalehtien toimittajia; pitää myönteisenä Euronewsin farsinkielisten lähetysten aloittamista; |
| --- | --- |

34.

tuomitsee Iranin viranomaisten riippumattomiin tiedotusvälineisiin kohdistaman painostuksen sekä video- ja valokuvamateriaalin sensuroinnin tiedonsaannin ja tiedonkulun rajoittamiseksi; on äärimmäisen huolestunut siitä, että mielivaltainen lainkäyttö Iranissa on johtanut tiedotusvälineiden voimakkaaseen (itse)sensuuriin; kehottaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden virallisia edustajia muistuttamaan Irania sen kansainvälisestä velvoitteesta pitää yllä tiedotusvälineiden vapautta; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vaatimaan Iranin viranomaisia tavatessaan, että monet viime vuosina väkisin lopetetut sanomalehdet aloittaisivat uudelleen ilmestymisensä, sekä vaatimaan poliittisten vankien vapauttamista ja esittämään molemmissa tapauksissa luettelon nimistä; tuomitsee sen, että Iranin hallitus on karkottanut ulkomaisia kirjeenvaihtajia ja tärkeiden eurooppalaisten sanomalehtien toimittajia; pitää myönteisenä Euronewsin farsinkielisten lähetysten aloittamista;

| 35. | on huolissaan kulttuurisen, musiikillisen ja taiteellisen ilmaisun tukahduttamisesta sensuurin ja kieltojen avulla sekä taiteilijoihin, muusikoihin, elokuvaohjaajiin, kirjailijoihin ja runoilijoihin kohdistuvasta vainosta; |
| --- | --- |

35.

on huolissaan kulttuurisen, musiikillisen ja taiteellisen ilmaisun tukahduttamisesta sensuurin ja kieltojen avulla sekä taiteilijoihin, muusikoihin, elokuvaohjaajiin, kirjailijoihin ja runoilijoihin kohdistuvasta vainosta;

| 36. | kehottaa lopettamaan Iranissa sovelletun rankaisemattomuuden niin, että maan sisällä suoritetaan riippumaton oikeudellinen arviointi tai että YK:n turvallisuusneuvosto vie asiat kansainvälisen oikeuden elimiin, kuten Kansainväliseen rikostuomioistuimeen; |
| --- | --- |

36.

kehottaa lopettamaan Iranissa sovelletun rankaisemattomuuden niin, että maan sisällä suoritetaan riippumaton oikeudellinen arviointi tai että YK:n turvallisuusneuvosto vie asiat kansainvälisen oikeuden elimiin, kuten Kansainväliseen rikostuomioistuimeen;

| 37. | pitää myönteisinä monien jäsenvaltioiden toimia turvan antamiseksi iranilaisille ihmisoikeuksien puolustajille, toisinajattelijoille, toimittajille, opiskelijoille, naisille, lapsille ja taitelijoille, joita vainotaan heidän uskonsa, mielipiteensä, sukupuolisen suuntautuneisuutensa tai heidän muiden ihmisoikeuksiensa harjoittamisen vuoksi; |
| --- | --- |

37.

pitää myönteisinä monien jäsenvaltioiden toimia turvan antamiseksi iranilaisille ihmisoikeuksien puolustajille, toisinajattelijoille, toimittajille, opiskelijoille, naisille, lapsille ja taitelijoille, joita vainotaan heidän uskonsa, mielipiteensä, sukupuolisen suuntautuneisuutensa tai heidän muiden ihmisoikeuksiensa harjoittamisen vuoksi;

Ydinohjelmakysymys

| 38. | toteaa, että vaikka Iranilla onkin oikeus kehittää ydinenergiaa rauhanomaisiin tarkoituksiin ydinsulkujärjestelmän sääntöjen mukaisesti, riski aseiden leviämisestä Iranin ydinohjelman yhteydessä on edelleen suuri huolenaihe Euroopan unionille ja kansainväliselle yhteisölle, mikä on ilmaistu hyvin selvästi monissa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa; |
| --- | --- |

38.

toteaa, että vaikka Iranilla onkin oikeus kehittää ydinenergiaa rauhanomaisiin tarkoituksiin ydinsulkujärjestelmän sääntöjen mukaisesti, riski aseiden leviämisestä Iranin ydinohjelman yhteydessä on edelleen suuri huolenaihe Euroopan unionille ja kansainväliselle yhteisölle, mikä on ilmaistu hyvin selvästi monissa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa;

| 39. | kehottaa Iranin viranomaisia täyttämään maan ydinsulkusopimuksen mukaiset velvollisuudet; kehottaa painokkaasti Teherania ratifioimaan ja panemaan täytäntöön turvavalvontasopimuksen lisäpöytäkirjan; tuomitsee Iranin jatkuvan kieltäytymisen täydestä yhteistyöstä IAEA:n kanssa ja IAEA:n työn vaikeuttamisen siten, että se epää järjestöltä esteettömän ja ehdottoman pääsyn tärkeimpiin ydinvoimaloihin ja että se vastustaa tarkastajien nimittämistä; |
| --- | --- |

39.

kehottaa Iranin viranomaisia täyttämään maan ydinsulkusopimuksen mukaiset velvollisuudet; kehottaa painokkaasti Teherania ratifioimaan ja panemaan täytäntöön turvavalvontasopimuksen lisäpöytäkirjan; tuomitsee Iranin jatkuvan kieltäytymisen täydestä yhteistyöstä IAEA:n kanssa ja IAEA:n työn vaikeuttamisen siten, että se epää järjestöltä esteettömän ja ehdottoman pääsyn tärkeimpiin ydinvoimaloihin ja että se vastustaa tarkastajien nimittämistä;

| 40. | korostaa myös sitä, että ydinsulkusopimuksen keskeisen periaatteen mukaan Iranilla on oikeus rikastaa uraania rauhanomaisiin tarkoituksiin ja saada siihen teknistä apua; |
| --- | --- |

40.

korostaa myös sitä, että ydinsulkusopimuksen keskeisen periaatteen mukaan Iranilla on oikeus rikastaa uraania rauhanomaisiin tarkoituksiin ja saada siihen teknistä apua;

| 41. | kannattaa neuvoston kaksitahoista lähestymistapaa, jolla pyritään saavuttamaan rauhanomainen neuvotteluratkaisu ydinohjelmaa koskevaan pattitilanteeseen, ja pitää merkittävänä sen 26. heinäkuuta 2010 antamaa uutta yhteistä kantaa, joka sisältää uusia ja kauaskantoisia autonomisia toimia, joita voidaan soveltaa Iraniin; pahoittelee, että Iran ei ollut valmis hyväksymään viimeisimmissä Istanbulin isännöimissä P5+1:n ja Iranin välisissä neuvotteluissa esitettyjä ehdotuksia ja että kyseiset neuvottelut tyrehtyivät siihen; on kuitenkin vakuuttunut siitä, että EU:n olisi laadittava laajempi Irania koskeva strategia, joka ulottuisi pidemmälle kuin ydinohjelmakysymys ja jossa käsiteltäisiin myös Iranin ihmisoikeustilannetta ja Iranin alueellista roolia; |
| --- | --- |

41.

kannattaa neuvoston kaksitahoista lähestymistapaa, jolla pyritään saavuttamaan rauhanomainen neuvotteluratkaisu ydinohjelmaa koskevaan pattitilanteeseen, ja pitää merkittävänä sen 26. heinäkuuta 2010 antamaa uutta yhteistä kantaa, joka sisältää uusia ja kauaskantoisia autonomisia toimia, joita voidaan soveltaa Iraniin; pahoittelee, että Iran ei ollut valmis hyväksymään viimeisimmissä Istanbulin isännöimissä P5+1:n ja Iranin välisissä neuvotteluissa esitettyjä ehdotuksia ja että kyseiset neuvottelut tyrehtyivät siihen; on kuitenkin vakuuttunut siitä, että EU:n olisi laadittava laajempi Irania koskeva strategia, joka ulottuisi pidemmälle kuin ydinohjelmakysymys ja jossa käsiteltäisiin myös Iranin ihmisoikeustilannetta ja Iranin alueellista roolia;

| 42. | muistuttaa, että Iranin ydinohjelmaa koskevassa kysymyksessä vastakkain ovat Iran ja Yhdistyneet kansakunnat kokonaisuutena eivätkä Iran ja ”länsi”; |
| --- | --- |

42.

muistuttaa, että Iranin ydinohjelmaa koskevassa kysymyksessä vastakkain ovat Iran ja Yhdistyneet kansakunnat kokonaisuutena eivätkä Iran ja ”länsi”;

| 43. | toteaa, että lisäpakotteet ovat looginen seuraus siitä, että Iran ei tee täyttä yhteistyötä IAEA:n kanssa; kehottaa korkeaa edustajaa ja EU:n jäsenvaltioita arvioimaan kaikkia täytäntöönpanotoimia EU:n yhteisen kannan täytäntöönpanemiseksi – erityisesti vientilisenssien, tullien ja rajatarkastusten, lentorahdin ja laivauksen aloilla – jotta estetään Iranin pyrkimykset välttää sanktiojärjestelmä ja jotta voidaan esittää realistinen arvio siitä, tuottavatko pakotteet odotettuja tuloksia vai eivät; toistaa kantansa, jonka mukaan tällaiset toimenpiteet eivät saa vaikuttaa kielteisesti väestöön; pitää tässä yhteydessä myönteisenä Yhdysvaltojen päätöstä soveltaa kohdennettuja pakotteita niihin iranilaisvirkamiehiin, joiden katsotaan olevan vastuussa tai osallistuneen vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin Iranissa kesäkuussa 2009 järjestettyjen kiistanalaisten presidentinvaalien jälkeen; kehottaa neuvostoa hyväksymään vastaavia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

43.

toteaa, että lisäpakotteet ovat looginen seuraus siitä, että Iran ei tee täyttä yhteistyötä IAEA:n kanssa; kehottaa korkeaa edustajaa ja EU:n jäsenvaltioita arvioimaan kaikkia täytäntöönpanotoimia EU:n yhteisen kannan täytäntöönpanemiseksi – erityisesti vientilisenssien, tullien ja rajatarkastusten, lentorahdin ja laivauksen aloilla – jotta estetään Iranin pyrkimykset välttää sanktiojärjestelmä ja jotta voidaan esittää realistinen arvio siitä, tuottavatko pakotteet odotettuja tuloksia vai eivät; toistaa kantansa, jonka mukaan tällaiset toimenpiteet eivät saa vaikuttaa kielteisesti väestöön; pitää tässä yhteydessä myönteisenä Yhdysvaltojen päätöstä soveltaa kohdennettuja pakotteita niihin iranilaisvirkamiehiin, joiden katsotaan olevan vastuussa tai osallistuneen vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin Iranissa kesäkuussa 2009 järjestettyjen kiistanalaisten presidentinvaalien jälkeen; kehottaa neuvostoa hyväksymään vastaavia toimenpiteitä;

| 44. | katsoo, että tarvitaan uusia maailmanlaajuisia toimia maapallon vapauttamiseksi ydinaseiden uhasta; pitää myönteisenä ydinaseriisuntaa koskevaa presidentti Obaman vetoomusta ja kehottaa korkeaa edustajaa tekemään kysymyksestä yhden prioriteeteistaan sekä toiminnassaan jäsenvaltioihin nähden että yhteyksissään Lähi-idän ja Aasian hallituksiin; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että tarvitaan uusia maailmanlaajuisia toimia maapallon vapauttamiseksi ydinaseiden uhasta; pitää myönteisenä ydinaseriisuntaa koskevaa presidentti Obaman vetoomusta ja kehottaa korkeaa edustajaa tekemään kysymyksestä yhden prioriteeteistaan sekä toiminnassaan jäsenvaltioihin nähden että yhteyksissään Lähi-idän ja Aasian hallituksiin;

| 45. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja EU:n jäsenvaltioita arvioimaan kauppasuhteita Iraniin pakotteita laajemmin, jotta voidaan rajoittaa ihmisoikeusloukkauksia, jotka aiheutuvat eurooppalaisten normien mukaisesti valmistetun tekniikan viennistä Iraniin, esimerkkeinä matkapuhelimet, viestintäverkot, (kaksikäyttöinen) teknologia, valvontatekniikka ja ohjelmistot, jotka mahdollistavat internetin seurannan ja sensuroinnin sekä tietojen ja myös henkilötietojen louhinnan; kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen uutta lupajärjestelmää koskevaksi asetukseksi, jos tämä tarkastelu osoittaa, että lainsäädäntötoimet ovat tarpeen; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota, neuvostoa ja EU:n jäsenvaltioita arvioimaan kauppasuhteita Iraniin pakotteita laajemmin, jotta voidaan rajoittaa ihmisoikeusloukkauksia, jotka aiheutuvat eurooppalaisten normien mukaisesti valmistetun tekniikan viennistä Iraniin, esimerkkeinä matkapuhelimet, viestintäverkot, (kaksikäyttöinen) teknologia, valvontatekniikka ja ohjelmistot, jotka mahdollistavat internetin seurannan ja sensuroinnin sekä tietojen ja myös henkilötietojen louhinnan; kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen uutta lupajärjestelmää koskevaksi asetukseksi, jos tämä tarkastelu osoittaa, että lainsäädäntötoimet ovat tarpeen;

| 46. | kehottaa komissiota ja neuvostoa ryhtymään välittömiin toimiin, jotta voitaisiin kieltää EU:n yritysten harjoittama valvontateknologian (erityisesti valvontakeskusten) vienti Iraniin; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota ja neuvostoa ryhtymään välittömiin toimiin, jotta voitaisiin kieltää EU:n yritysten harjoittama valvontateknologian (erityisesti valvontakeskusten) vienti Iraniin;

| 47. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa laajentamaan listaa iranilaisista, joilla on yhteyksiä Iranin ydin- ja ohjusohjelmiin ja niihin liittyviin hankintaverkkoihin; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia toimimaan nopeasti, jotta näiden henkilöiden varat voitaisiin jäädyttää ja että heiltä voitaisiin evätä pääsy EU:n alueelle sekä EU:n lainkäyttöalueiden käyttö kaikenlaiseen näihin ohjelmiin liittyvään toimintaan; |
| --- | --- |

47.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa laajentamaan listaa iranilaisista, joilla on yhteyksiä Iranin ydin- ja ohjusohjelmiin ja niihin liittyviin hankintaverkkoihin; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia toimimaan nopeasti, jotta näiden henkilöiden varat voitaisiin jäädyttää ja että heiltä voitaisiin evätä pääsy EU:n alueelle sekä EU:n lainkäyttöalueiden käyttö kaikenlaiseen näihin ohjelmiin liittyvään toimintaan;

| 48. | kehottaa korkeaa edustajaa säilyttämään Iranin ydinohjelmakysymyksen ja iranilaisten ihmisoikeudet keskeisellä sijalla käsiteltävien asioiden luettelossa ja kehottaa Irania aloittamaan vakavat neuvottelut tarkoituksena saada aikaan ydinasioita koskeva kattava pitkän aikavälin ratkaisu; |
| --- | --- |

48.

kehottaa korkeaa edustajaa säilyttämään Iranin ydinohjelmakysymyksen ja iranilaisten ihmisoikeudet keskeisellä sijalla käsiteltävien asioiden luettelossa ja kehottaa Irania aloittamaan vakavat neuvottelut tarkoituksena saada aikaan ydinasioita koskeva kattava pitkän aikavälin ratkaisu;

Ulkosuhteet

| 49. | tuomitsee jyrkästi Iranin presidentin Ahmadinejadin ilmaiseman toiveen ”hävittää Israel maailmankartalta” ja hänen antisemitistiset puheensa, erityisesti juutalaisten joukkomurhan kieltämisen sekä taustalla olevan pyrkimyksen kieltää Israelin valtio; toistaa täyden tukensa Israelin olemassaololle ja kahden valtion ratkaisulle Palestiina kysymyksessä; |
| --- | --- |

49.

tuomitsee jyrkästi Iranin presidentin Ahmadinejadin ilmaiseman toiveen ”hävittää Israel maailmankartalta” ja hänen antisemitistiset puheensa, erityisesti juutalaisten joukkomurhan kieltämisen sekä taustalla olevan pyrkimyksen kieltää Israelin valtio; toistaa täyden tukensa Israelin olemassaololle ja kahden valtion ratkaisulle Palestiina kysymyksessä;

| 50. | kehottaa neuvostoa ja komissiota seuraamaan tarkasti Persianlahden alueen tilannetta ja tekemään kaikkensa alueen rauhan ja vakauden edistämiseksi; |
| --- | --- |

50.

kehottaa neuvostoa ja komissiota seuraamaan tarkasti Persianlahden alueen tilannetta ja tekemään kaikkensa alueen rauhan ja vakauden edistämiseksi;

| 51. | tunnustaa Turkin merkityksen alueen vaikutusvaltaisena toimijana ja antaa tunnustuksen Turkin ja Brasilian yhteisille pyrkimyksille saada aikaan Iranin ydinasioita koskeva neuvotteluratkaisu; pitää kuitenkin valitettavana, että 17. toukokuuta 2010 tehdyn kolmikantasopimuksen määräyksillä ei vastata kuin osittain IAEA:n vaatimuksiin; kehottaa Turkin viranomaisia noudattamaan Euroopan unionin lähestymistapaa Iranin ydinuhan edessä; kehottaa Turkkia sisällyttämään ihmisoikeuskysymykset Iranin kanssa käymäänsä vuoropuheluun; |
| --- | --- |

51.

tunnustaa Turkin merkityksen alueen vaikutusvaltaisena toimijana ja antaa tunnustuksen Turkin ja Brasilian yhteisille pyrkimyksille saada aikaan Iranin ydinasioita koskeva neuvotteluratkaisu; pitää kuitenkin valitettavana, että 17. toukokuuta 2010 tehdyn kolmikantasopimuksen määräyksillä ei vastata kuin osittain IAEA:n vaatimuksiin; kehottaa Turkin viranomaisia noudattamaan Euroopan unionin lähestymistapaa Iranin ydinuhan edessä; kehottaa Turkkia sisällyttämään ihmisoikeuskysymykset Iranin kanssa käymäänsä vuoropuheluun;

| 52. | korostaa, että Venäjä on ollut yksi Iranin tärkeimmistä nykyaikaisten aseiden ja rikastetun uraanin toimittajista; pitää myönteisenä Venäjän federaation tänä vuonna tekemää päätöstä keskeyttää S-300-ohjusten myynti Iraniin sekä Venäjän tukea YK:n pakotteille, joita Iraniin on kohdistettu sen ydinohjelman johdosta; kehottaa painokkaasti Venäjää pysäyttämään kaikenlaisen aseiden leviämisen ja uraanin viennin Iraniin, jotta voidaan varmistaa Iranin-pakotteiden tehokkuus ja ydinsulkusopimuksen vaatimusten täyttäminen; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että Venäjä on ollut yksi Iranin tärkeimmistä nykyaikaisten aseiden ja rikastetun uraanin toimittajista; pitää myönteisenä Venäjän federaation tänä vuonna tekemää päätöstä keskeyttää S-300-ohjusten myynti Iraniin sekä Venäjän tukea YK:n pakotteille, joita Iraniin on kohdistettu sen ydinohjelman johdosta; kehottaa painokkaasti Venäjää pysäyttämään kaikenlaisen aseiden leviämisen ja uraanin viennin Iraniin, jotta voidaan varmistaa Iranin-pakotteiden tehokkuus ja ydinsulkusopimuksen vaatimusten täyttäminen;

| 53. | kehottaa korkeaa edustajaa edistämään Iraniin liittyvää transatlanttista yhteistyötä ja toisiaan täydentäviä toimia ja kuulemaan Iraniin sovellettavista toimista YK:n turvallisuusneuvoston jäseniä ja kaikkia merkittäviä globaaleja ja alueellisia toimijoita, jotka ovat huolissaan Iranin tilanteesta; |
| --- | --- |

53.

kehottaa korkeaa edustajaa edistämään Iraniin liittyvää transatlanttista yhteistyötä ja toisiaan täydentäviä toimia ja kuulemaan Iraniin sovellettavista toimista YK:n turvallisuusneuvoston jäseniä ja kaikkia merkittäviä globaaleja ja alueellisia toimijoita, jotka ovat huolissaan Iranin tilanteesta;

| 54. | panee merkille EU:n ja Iranin yhtenevät edut rauhan ja vakauden varmistamisessa Afganistanissa; pitää myönteisenä Iranin rakentavaa roolia maan infrastruktuurin jälleenrakentamisessa ja talouden elvyttämisessä sekä Afganistanista tulevan huumekaupan estämisessä; korostaa kuitenkin, että Afganistanin kestävä rauha ja vakaus edellyttävät kaikilta naapureilta pidättäytymistä poliittisesta puuttumisesta maan asioihin; |
| --- | --- |

54.

panee merkille EU:n ja Iranin yhtenevät edut rauhan ja vakauden varmistamisessa Afganistanissa; pitää myönteisenä Iranin rakentavaa roolia maan infrastruktuurin jälleenrakentamisessa ja talouden elvyttämisessä sekä Afganistanista tulevan huumekaupan estämisessä; korostaa kuitenkin, että Afganistanin kestävä rauha ja vakaus edellyttävät kaikilta naapureilta pidättäytymistä poliittisesta puuttumisesta maan asioihin;

| 55. | kehottaa korkeaa edustajaa avaamaan EU:n lähetystön Teheraniin nyt kun vastuu tällaisista tehtävistä on siirtynyt Euroopan unionia kolmansissa maissa edustavalta kiertävältä puheenjohtajavaltiolta uudelle unionin ulkosuhdehallinnolle; |
| --- | --- |

55.

kehottaa korkeaa edustajaa avaamaan EU:n lähetystön Teheraniin nyt kun vastuu tällaisista tehtävistä on siirtynyt Euroopan unionia kolmansissa maissa edustavalta kiertävältä puheenjohtajavaltiolta uudelle unionin ulkosuhdehallinnolle;

| 56. | kehottaa komissiota ja neuvostoa kannustamaan Irania rakentavaan rooliin Afganistanin tulevan kehityksen yhteydessä ja korostaa EU:n ja Iranin yhteisiä tavoitteita, jotka liittyvät Afganistanin vakauteen ja oopiumintuotannon ja huumekaupan tehokkaaseen torjuntaan; |
| --- | --- |

56.

kehottaa komissiota ja neuvostoa kannustamaan Irania rakentavaan rooliin Afganistanin tulevan kehityksen yhteydessä ja korostaa EU:n ja Iranin yhteisiä tavoitteita, jotka liittyvät Afganistanin vakauteen ja oopiumintuotannon ja huumekaupan tehokkaaseen torjuntaan;

*

* *

| 57. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Iranin islamilaisen tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

57.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Iranin islamilaisen tasavallan hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0310.

(2)  EUVL C 341 E, 16.12.2010, s. 9.

(3)  EUVL C 265 E, 30.9.2010, s. 26.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0351.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/172 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/172

---

Torstai 10. maaliskuuta 2011Ihmisoikeusneuvoston 16. istunto (Geneve, 28. helmikuuta – 25. maaliskuuta 2011)

P7_TA(2011)0097

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 YK:n ihmisoikeusneuvoston 16. istunnon ensisijaisista tavoitteista ja vuoden 2011 arvioinnista

2012/C 199 E/20

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvostosta (UNHRC) ja erityisesti 25. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 13. istunnosta (1), 14. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman YK:n ihmisoikeusneuvoston kehityksestä, mukaan lukien EU:n asema (2), sekä 16. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman ihmisoikeusneuvostoa koskevien neuvottelujen tuloksista sekä YK:n ihmisoikeustoimikunnan 62. istunnosta (3), 29. tammikuuta 2004 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien välisistä suhteista (4), 9. kesäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman Yhdistyneiden kansakuntien uudistuksesta (5), 29. syyskuuta 2005 antamansa päätöslauselman 14.–16. syyskuuta 2005 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien huippukokouksen tuloksista (6) ja 16. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2009 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvostosta (UNHRC) ja erityisesti 25. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 13. istunnosta (1), 14. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman YK:n ihmisoikeusneuvoston kehityksestä, mukaan lukien EU:n asema (2), sekä 16. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman ihmisoikeusneuvostoa koskevien neuvottelujen tuloksista sekä YK:n ihmisoikeustoimikunnan 62. istunnosta (3), 29. tammikuuta 2004 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien välisistä suhteista (4), 9. kesäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman Yhdistyneiden kansakuntien uudistuksesta (5), 29. syyskuuta 2005 antamansa päätöslauselman 14.–16. syyskuuta 2005 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien huippukokouksen tuloksista (6) ja 16. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2009 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (7),

| — | ottaa huomioon kiireelliset päätöslauselmansa ihmisoikeuksista ja demokratiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kiireelliset päätöslauselmansa ihmisoikeuksista ja demokratiasta,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeusneuvoston perustamisesta annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman A/RES/60/251, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeusneuvoston perustamisesta annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman A/RES/60/251,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeusneuvoston aiemmat sääntömääräiset ja erityisistunnot sekä yleisen kausiarvioinnin aikaisemmat kierrokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeusneuvoston aiemmat sääntömääräiset ja erityisistunnot sekä yleisen kausiarvioinnin aikaisemmat kierrokset,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeusneuvoston 16. istunnon ja yleisen kausiarvioinnin yhdennentoista kierroksen, joka järjestetään 2.–13. toukokuuta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeusneuvoston 16. istunnon ja yleisen kausiarvioinnin yhdennentoista kierroksen, joka järjestetään 2.–13. toukokuuta 2011,

| — | ottaa huomioon vuonna 2011 toteutettavan ihmisoikeusneuvoston arvioinnin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2011 toteutettavan ihmisoikeusneuvoston arvioinnin,

| — | ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen voimaantulosta aiheutuneet toimielimiä koskevat muutokset ja erityisesti Euroopan ulkosuhdehallinnon sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan toimen perustamisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen voimaantulosta aiheutuneet toimielimiä koskevat muutokset ja erityisesti Euroopan ulkosuhdehallinnon sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan toimen perustamisen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 5 kohdan sekä 18, 21, 27 ja 47 artiklan, sellaisina kuin ne ovat Lissabonin sopimuksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 5 kohdan sekä 18, 21, 27 ja 47 artiklan, sellaisina kuin ne ovat Lissabonin sopimuksessa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | katsoo, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden kunnioittaminen, edistäminen ja suojelu ovat osa Euroopan unionin eettistä ja oikeudellista säännöstöä ja yksi Euroopan yhtenäisyyden ja eheyden kulmakivistä (8), |
| --- | --- |

A.

katsoo, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden kunnioittaminen, edistäminen ja suojelu ovat osa Euroopan unionin eettistä ja oikeudellista säännöstöä ja yksi Euroopan yhtenäisyyden ja eheyden kulmakivistä (8),

| B. | katsoo, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on varmistettava, että ne noudattavat omassa toiminnassaan ihmisoikeuksia, jotta Euroopan unionin asema ihmisoikeusneuvostossa vahvistuisi ja saisi uskottavuutta, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on varmistettava, että ne noudattavat omassa toiminnassaan ihmisoikeuksia, jotta Euroopan unionin asema ihmisoikeusneuvostossa vahvistuisi ja saisi uskottavuutta,

| C. | toteaa, että ihmisoikeusneuvosto on ainutlaatuinen yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin erikoistunut foorumi, joka käsittelee ihmisoikeuksia YK:n järjestelmässä; ottaa huomioon, että sille on uskottu tärkeä tehtävä ja vastuu huolehtia, että ihmisoikeuksien edistämistä, suojelua ja kunnioittamista tehostetaan kaikkialla maailmassa, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että ihmisoikeusneuvosto on ainutlaatuinen yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin erikoistunut foorumi, joka käsittelee ihmisoikeuksia YK:n järjestelmässä; ottaa huomioon, että sille on uskottu tärkeä tehtävä ja vastuu huolehtia, että ihmisoikeuksien edistämistä, suojelua ja kunnioittamista tehostetaan kaikkialla maailmassa,

| D. | ottaa huomioon, että ihmisoikeusneuvoston arviointi tapahtuu kahdella eri tavalla: elimen asemasta keskustellaan New Yorkissa ja sen menettelyistä Genevessä; katsoo, että samalla kaikkien kansainvälisten toimijoiden on työskenneltävä kaksinaismoraalista eroon pääsemiseksi ja vältettävä valikoivuutta ja politisoimista ihmisoikeuskysymyksiä käsitellessään, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ihmisoikeusneuvoston arviointi tapahtuu kahdella eri tavalla: elimen asemasta keskustellaan New Yorkissa ja sen menettelyistä Genevessä; katsoo, että samalla kaikkien kansainvälisten toimijoiden on työskenneltävä kaksinaismoraalista eroon pääsemiseksi ja vältettävä valikoivuutta ja politisoimista ihmisoikeuskysymyksiä käsitellessään,

| E. | katsoo, että kansalliseen itsemääräämisoikeuteen ja lainkäyttövaltaan kuuluvia kysymyksiä ei voida enää käyttää valtioiden suojaamiseen niiden ihmisoikeustilanteen tarkkailulta, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että kansalliseen itsemääräämisoikeuteen ja lainkäyttövaltaan kuuluvia kysymyksiä ei voida enää käyttää valtioiden suojaamiseen niiden ihmisoikeustilanteen tarkkailulta,

| F. | katsoo, että Euroopan unionin olisi hoidettava tehtävänsä maailmanlaajuisena toimijana koko YK:n ja erityisesti ihmisoikeusneuvoston puitteissa ja Euroopan ulkosuhdehallintona konkretisoituvan uuden strategian olisi autettava unionia toimimaan tehokkaammin ja helpommin tunnistettavasti ja vastaamaan globaaleihin haasteisiin yhdenmukaisesti, johdonmukaisesti ja tehokkaasti, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että Euroopan unionin olisi hoidettava tehtävänsä maailmanlaajuisena toimijana koko YK:n ja erityisesti ihmisoikeusneuvoston puitteissa ja Euroopan ulkosuhdehallintona konkretisoituvan uuden strategian olisi autettava unionia toimimaan tehokkaammin ja helpommin tunnistettavasti ja vastaamaan globaaleihin haasteisiin yhdenmukaisesti, johdonmukaisesti ja tehokkaasti,

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan ulkosuhdehallinnon alaisuuteen on perustettu ihmisoikeus- ja demokratialinja, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan ulkosuhdehallinnon alaisuuteen on perustettu ihmisoikeus- ja demokratialinja,

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunta matkustaa Geneveen ihmisoikeusneuvoston 16. istuntoon samaan tapaan kuin edeltävinä vuosina on toimittu ihmisoikeusneuvoston istuntojen ja sitä aiemmin ihmisoikeusneuvostoa edeltäneen YK:n ihmisoikeustoimikunnan istuntojen yhteydessä, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunta matkustaa Geneveen ihmisoikeusneuvoston 16. istuntoon samaan tapaan kuin edeltävinä vuosina on toimittu ihmisoikeusneuvoston istuntojen ja sitä aiemmin ihmisoikeusneuvostoa edeltäneen YK:n ihmisoikeustoimikunnan istuntojen yhteydessä,

| 1. | korostaa ihmisoikeusneuvoston 16. istunnon ja erityisesti ihmisoikeusneuvoston arviointiprosessin merkitystä, koska niiden puitteissa tarjoutuu ainutlaatuinen tilaisuus arvioida, miten neuvosto on hoitanut mandaattinsa, ja neuvoston on mahdollista parantaa työmenetelmiään voidakseen toimia tehokkaammin ja järjestelmällisemmin ihmisoikeusloukkauksia vastaan; suhtautuu myönteisesti siihen, että ihmisoikeusneuvoston arviointiprosessin kahdeksi fasilitaattoriksi on nimitetty Marokko ja Liechtenstein; |
| --- | --- |

1.

korostaa ihmisoikeusneuvoston 16. istunnon ja erityisesti ihmisoikeusneuvoston arviointiprosessin merkitystä, koska niiden puitteissa tarjoutuu ainutlaatuinen tilaisuus arvioida, miten neuvosto on hoitanut mandaattinsa, ja neuvoston on mahdollista parantaa työmenetelmiään voidakseen toimia tehokkaammin ja järjestelmällisemmin ihmisoikeusloukkauksia vastaan; suhtautuu myönteisesti siihen, että ihmisoikeusneuvoston arviointiprosessin kahdeksi fasilitaattoriksi on nimitetty Marokko ja Liechtenstein;

| 2. | suhtautuu myönteisesti siihen, että 16. sääntömääräisessä istunnossa käsitellään muiden muassa raportteja kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta terrorismin vastaisissa toimissa sekä järjestetään lapsen oikeuksia käsitteleviä laajoja kokouksia; |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti siihen, että 16. sääntömääräisessä istunnossa käsitellään muiden muassa raportteja kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta terrorismin vastaisissa toimissa sekä järjestetään lapsen oikeuksia käsitteleviä laajoja kokouksia;

| 3. | suhtautuu myönteisesti näiden keskeisten aiheiden erityisraportoijien nimityksiin tänä vuonna ja panee merkille, että kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta, uskonnon- ja uskonvapautta sekä ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevien erityisraportoijien on määrä laatia raportit; kehottaa EU:n jäsenvaltioita osallistumaan keskusteluihin aktiivisesti; |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti näiden keskeisten aiheiden erityisraportoijien nimityksiin tänä vuonna ja panee merkille, että kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta, uskonnon- ja uskonvapautta sekä ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevien erityisraportoijien on määrä laatia raportit; kehottaa EU:n jäsenvaltioita osallistumaan keskusteluihin aktiivisesti;

| 4. | suhtautuu myönteisesti uuteen ihmisoikeuksia ja demokratiaa käsittelevään linjaan ja kannattaa ajatusta perustaa EU:n neuvoston ihmisoikeustyöryhmä (COHOM), johon kuulusi ihmisoikeusasiantuntijoita kaikista EU:n 27 jäsenvaltiosta ja joka sijoitettaisiin Brysseliin, koska EU:n toimintapolitiikkojen valvonnan kannalta Bryssel on sijainniltaan muita parempi, ja joka auttaisi monenvälisten ja kahdenvälisten toimien välisessä organisoinnissa; |
| --- | --- |

4.

suhtautuu myönteisesti uuteen ihmisoikeuksia ja demokratiaa käsittelevään linjaan ja kannattaa ajatusta perustaa EU:n neuvoston ihmisoikeustyöryhmä (COHOM), johon kuulusi ihmisoikeusasiantuntijoita kaikista EU:n 27 jäsenvaltiosta ja joka sijoitettaisiin Brysseliin, koska EU:n toimintapolitiikkojen valvonnan kannalta Bryssel on sijainniltaan muita parempi, ja joka auttaisi monenvälisten ja kahdenvälisten toimien välisessä organisoinnissa;

| 5. | kannattaa ihmisoikeuksia käsittelevän EU:n korkean tason erityisedustajan nimittämistä ja korostaa jälleen ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevien maakohtaisten strategioiden merkitystä; |
| --- | --- |

5.

kannattaa ihmisoikeuksia käsittelevän EU:n korkean tason erityisedustajan nimittämistä ja korostaa jälleen ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevien maakohtaisten strategioiden merkitystä;

| 6. | pitää erittäin tärkeänä, että EU:lla on yhteinen kanta kysymyksiin, joista keskustelleen 16. istunnossa, ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita tehostamaan EU:ssa käytäntöä, jonka mukaan esitetään ”yksi viesti monella äänellä”, mikä on toiminut hyvin viime vuosina erimerkiksi kuolemanrangaistuksen vastaisissa EU:n aloitteissa; |
| --- | --- |

6.

pitää erittäin tärkeänä, että EU:lla on yhteinen kanta kysymyksiin, joista keskustelleen 16. istunnossa, ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita tehostamaan EU:ssa käytäntöä, jonka mukaan esitetään ”yksi viesti monella äänellä”, mikä on toiminut hyvin viime vuosina erimerkiksi kuolemanrangaistuksen vastaisissa EU:n aloitteissa;

Ihmisoikeusneuvoston työskentely

| 7. | kehottaa jälleen EU:n jäsenvaltioita vastustamaan aktiivisesti kaikkia pyrkimyksiä ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden, jakamattomuuden ja keskinäisen riippuvuuden vesittämiseksi ja kannustamaan ihmisoikeusneuvostoa kiinnittämään tasapuolisesti huomiota eri perustein tapahtuvaan syrjintään, esimerkiksi sukupuolen, vammaisuuden, rodun tai etnisen alkuperän, iän, seksuaalisen suuntautumisen ja uskonnon tai vakaumuksen perusteella tapahtuvaan syrjintään; |
| --- | --- |

7.

kehottaa jälleen EU:n jäsenvaltioita vastustamaan aktiivisesti kaikkia pyrkimyksiä ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden, jakamattomuuden ja keskinäisen riippuvuuden vesittämiseksi ja kannustamaan ihmisoikeusneuvostoa kiinnittämään tasapuolisesti huomiota eri perustein tapahtuvaan syrjintään, esimerkiksi sukupuolen, vammaisuuden, rodun tai etnisen alkuperän, iän, seksuaalisen suuntautumisen ja uskonnon tai vakaumuksen perusteella tapahtuvaan syrjintään;

| 8. | muistuttaa kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien sekä taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien keskinäisen riippuvuussuhteen merkityksestä; kehottaa harkitsemaan veden ja vesihuollon määrittelemistä perusoikeuksiksi ihmisten elinolojen parantamiseksi; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien sekä taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien keskinäisen riippuvuussuhteen merkityksestä; kehottaa harkitsemaan veden ja vesihuollon määrittelemistä perusoikeuksiksi ihmisten elinolojen parantamiseksi;

| 9. | on huolestunut siitä, että ihmisoikeusneuvoston mandaatin entistä tehokkaamman hoitamisen suurin este on usein harjoitettu ”blokkipolitiikka” ja sen vaikutus siihen, mitä maita ja tilanteita valikoituu ihmisoikeusneuvoston tarkasteltaviksi; toistaa näkemyksensä, jonka mukaan ihmisoikeusneuvoston kyky puuttua tehokkaasti, ajoissa ja riittävästi yksittäisten maiden tilanteeseen on keskeistä sen arvovallan ja uskottavuuden kannalta; |
| --- | --- |

9.

on huolestunut siitä, että ihmisoikeusneuvoston mandaatin entistä tehokkaamman hoitamisen suurin este on usein harjoitettu ”blokkipolitiikka” ja sen vaikutus siihen, mitä maita ja tilanteita valikoituu ihmisoikeusneuvoston tarkasteltaviksi; toistaa näkemyksensä, jonka mukaan ihmisoikeusneuvoston kyky puuttua tehokkaasti, ajoissa ja riittävästi yksittäisten maiden tilanteeseen on keskeistä sen arvovallan ja uskottavuuden kannalta;

| 10. | katsoo, että ihmisoikeusneuvostolle olisi annettava entistä paremmat keinot käsitellä sekä kroonisia tilanteita että hätätilanteita mahdollisesti siten, että ihmisoikeuksia koskevaa keinovalikoimaa laajennetaan hyödyntämällä paneelikeskusteluja sekä istuntojen aikana että niiden välillä ja siirtämällä istuntoja Geneven ulkopuolelle; pahoittelee, että ihmisoikeusneuvosto on useissa yhteyksissä ollut asianmukaisten välineiden puuttuessa kyvytön käsittelemään nopeasti ja ajoissa vakavia ihmisoikeustilanteita, ja kannattaa ajatusta riippumattomista menettelyjen ”laukaisimista”; kehottaa pyrkimään aktiivisesti luomaan ihmisoikeusneuvoston erityisiä mekanismeja, joilla voidaan vastata nopeasti ihmisoikeuskriiseihin esimerkiksi Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa, Iranissa ja Valko-Venäjällä; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että ihmisoikeusneuvostolle olisi annettava entistä paremmat keinot käsitellä sekä kroonisia tilanteita että hätätilanteita mahdollisesti siten, että ihmisoikeuksia koskevaa keinovalikoimaa laajennetaan hyödyntämällä paneelikeskusteluja sekä istuntojen aikana että niiden välillä ja siirtämällä istuntoja Geneven ulkopuolelle; pahoittelee, että ihmisoikeusneuvosto on useissa yhteyksissä ollut asianmukaisten välineiden puuttuessa kyvytön käsittelemään nopeasti ja ajoissa vakavia ihmisoikeustilanteita, ja kannattaa ajatusta riippumattomista menettelyjen ”laukaisimista”; kehottaa pyrkimään aktiivisesti luomaan ihmisoikeusneuvoston erityisiä mekanismeja, joilla voidaan vastata nopeasti ihmisoikeuskriiseihin esimerkiksi Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa, Iranissa ja Valko-Venäjällä;

| 11. | pitää myönteisenä, että ihmisoikeusneuvostossa on pyritty muodostamaan Valko-Venäjän tilannetta tarkkaileva alueiden rajat ylittävä työryhmä; kehottaa ihmisoikeusneuvostoa antamaan lausunnon, jossa se tuomitsee voimakkaasti maassa tapahtuneet räikeät ihmisoikeusloukkaukset ja demokraattiseen oppositioon ja tavallisiin kansalaisiin kohdistetut sortotoimet 19. joulukuuta 2010 järjestettyjen presidentinvaalien jälkeen, sekä hyväksymään asiaa koskevan päätöslauselman; |
| --- | --- |

11.

pitää myönteisenä, että ihmisoikeusneuvostossa on pyritty muodostamaan Valko-Venäjän tilannetta tarkkaileva alueiden rajat ylittävä työryhmä; kehottaa ihmisoikeusneuvostoa antamaan lausunnon, jossa se tuomitsee voimakkaasti maassa tapahtuneet räikeät ihmisoikeusloukkaukset ja demokraattiseen oppositioon ja tavallisiin kansalaisiin kohdistetut sortotoimet 19. joulukuuta 2010 järjestettyjen presidentinvaalien jälkeen, sekä hyväksymään asiaa koskevan päätöslauselman;

| 12. | suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen aloitteeseen laatia maakohtainen päätöslauselma Iranista; kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan voimakkaasti Irania koskevan erityismekanismin perustamista; kehottaa korkeaa edustajaa ja Euroopan ulkosuhdehallintoa koordinoimaan EU:n ja Yhdysvaltojen välistä yhteistyötä kummallekin tärkeissä ihmisoikeuskysymyksissä mutta toteaa, että EU:n olisi toimittava täysin riippumattomasti ollakseen tehokas ja uskottava; |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen aloitteeseen laatia maakohtainen päätöslauselma Iranista; kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan voimakkaasti Irania koskevan erityismekanismin perustamista; kehottaa korkeaa edustajaa ja Euroopan ulkosuhdehallintoa koordinoimaan EU:n ja Yhdysvaltojen välistä yhteistyötä kummallekin tärkeissä ihmisoikeuskysymyksissä mutta toteaa, että EU:n olisi toimittava täysin riippumattomasti ollakseen tehokas ja uskottava;

| 13. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Tunisiaan lähetettiin 27. tammikuuta ja 2. helmikuuta 2011 väliseksi ajaksi YK:n korkean tason ihmisoikeusvaltuuskunta, ja kannustaa voimakkaasti panemaan täysimääräisesti täytäntöön sen suositukset; toistaa kehotuksensa, jonka mukaisesti olisi perustettava riippumaton kansainvälinen tutkintalautakunta selvittämään kaikkia väitettyjä ihmisoikeusloukkauksia, jotka liittyvät joulukuun 17. päivän 2010 jälkeisiin tapahtumiin; |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Tunisiaan lähetettiin 27. tammikuuta ja 2. helmikuuta 2011 väliseksi ajaksi YK:n korkean tason ihmisoikeusvaltuuskunta, ja kannustaa voimakkaasti panemaan täysimääräisesti täytäntöön sen suositukset; toistaa kehotuksensa, jonka mukaisesti olisi perustettava riippumaton kansainvälinen tutkintalautakunta selvittämään kaikkia väitettyjä ihmisoikeusloukkauksia, jotka liittyvät joulukuun 17. päivän 2010 jälkeisiin tapahtumiin;

| 14. | kannattaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston valtuuskunnan lähettämistä Egyptiin arvioimaan yleistä ihmisoikeustilannetta maan johdon vaihtumisen jälkeen; |
| --- | --- |

14.

kannattaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston valtuuskunnan lähettämistä Egyptiin arvioimaan yleistä ihmisoikeustilannetta maan johdon vaihtumisen jälkeen;

| 15. | suhtautuu myönteisesti siihen, että 15. erityisistunnossa 25. helmikuuta 2011 hyväksyttiin yksimielisesti Libyan ihmisoikeustilannetta koskeva päätöslauselma, jossa tuomitaan Libyassa tapahtuneet törkeät ja systemaattiset ihmisoikeusloukkaukset ja korostetaan, että jotkut niistä saattavat olla jopa rikoksia ihmisyyttä vastaan; kehottaa lähettämään Libyaan riippumattoman kansainvälisen tutkintalautakunnan selvittämään kaikkia väitettyjä kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön vastaisia rikkomuksia maassa ja tukee voimakkaasti suositusta Libyan väliaikaisesta erottamisesta ihmisoikeusneuvoston jäsenyydestä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä YK:n yleiskokouksen 1. maaliskuuta 2011 tekemää päätöstä jäädyttää Libyan jäsenyys YK:n ihmisoikeusneuvostossa; |
| --- | --- |

15.

suhtautuu myönteisesti siihen, että 15. erityisistunnossa 25. helmikuuta 2011 hyväksyttiin yksimielisesti Libyan ihmisoikeustilannetta koskeva päätöslauselma, jossa tuomitaan Libyassa tapahtuneet törkeät ja systemaattiset ihmisoikeusloukkaukset ja korostetaan, että jotkut niistä saattavat olla jopa rikoksia ihmisyyttä vastaan; kehottaa lähettämään Libyaan riippumattoman kansainvälisen tutkintalautakunnan selvittämään kaikkia väitettyjä kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön vastaisia rikkomuksia maassa ja tukee voimakkaasti suositusta Libyan väliaikaisesta erottamisesta ihmisoikeusneuvoston jäsenyydestä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä YK:n yleiskokouksen 1. maaliskuuta 2011 tekemää päätöstä jäädyttää Libyan jäsenyys YK:n ihmisoikeusneuvostossa;

| 16. | kannattaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun aluetoimiston avaamista Välimeren alueella; |
| --- | --- |

16.

kannattaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun aluetoimiston avaamista Välimeren alueella;

| 17. | suhtautuu myönteisesti Nigerian ja Yhdysvaltojen aloitteesta järjestettyyn 14. erityisistuntoon, jossa käsiteltiin Norsunluurannikon ihmisoikeustilannetta vuoden 2010 presidentinvaalien jälkeen ja jossa tuomittiin ihmisoikeusloukkaukset ja kehotettiin kaikkia osapuolia noudattamaan tinkimättä ihmisoikeuksia, perusvapauksia ja oikeusvaltioperiaatetta; toistaa tukensa vaalien tulokselle, sellaisena kuin YK sen on tunnustanut, ja kehottaa kaikkia toimijoita tunnustamaan Alassane Ouattaran aseman valittuna presidenttinä; tukee Afrikan unionin päätöstä perustaa valtionpäämiehistä koostuva paneeli, jonka tehtävänä on saada aikaan rauhanomainen neuvotteluratkaisu Norsunluurannikon vaalien jälkeiseen kriisiin; |
| --- | --- |

17.

suhtautuu myönteisesti Nigerian ja Yhdysvaltojen aloitteesta järjestettyyn 14. erityisistuntoon, jossa käsiteltiin Norsunluurannikon ihmisoikeustilannetta vuoden 2010 presidentinvaalien jälkeen ja jossa tuomittiin ihmisoikeusloukkaukset ja kehotettiin kaikkia osapuolia noudattamaan tinkimättä ihmisoikeuksia, perusvapauksia ja oikeusvaltioperiaatetta; toistaa tukensa vaalien tulokselle, sellaisena kuin YK sen on tunnustanut, ja kehottaa kaikkia toimijoita tunnustamaan Alassane Ouattaran aseman valittuna presidenttinä; tukee Afrikan unionin päätöstä perustaa valtionpäämiehistä koostuva paneeli, jonka tehtävänä on saada aikaan rauhanomainen neuvotteluratkaisu Norsunluurannikon vaalien jälkeiseen kriisiin;

| 18. | panee merkille erityisraportoijien laatimat raportit ihmisoikeustilanteesta Korean demokraattisessa kansantasavallassa sekä Myanmarissa/Burmassa ja toistaa kehotuksensa EU:lle tukea julkisesti YK:n tutkintalautakuntien perustamista ihmisoikeusloukkausten arvioimiseksi näissä maissa sekä sen arvioimiseksi, missä määrin niissä on kyse rikoksista ihmisyyttä vastaan; pitää Korean demokraattisen kansantasavallan ja erityisraportoijan välisen yhteistyön puutetta valitettavana ja pyytää jatkamaan Myanmarin/Burman erityisraportoijan mandaattia; |
| --- | --- |

18.

panee merkille erityisraportoijien laatimat raportit ihmisoikeustilanteesta Korean demokraattisessa kansantasavallassa sekä Myanmarissa/Burmassa ja toistaa kehotuksensa EU:lle tukea julkisesti YK:n tutkintalautakuntien perustamista ihmisoikeusloukkausten arvioimiseksi näissä maissa sekä sen arvioimiseksi, missä määrin niissä on kyse rikoksista ihmisyyttä vastaan; pitää Korean demokraattisen kansantasavallan ja erityisraportoijan välisen yhteistyön puutetta valitettavana ja pyytää jatkamaan Myanmarin/Burman erityisraportoijan mandaattia;

| 19. | kehottaa EU:ta toimimaan aloitteellisesti ja edistämään ja tukemaan ihmisoikeusneuvoston tulevassa istunnossa päätöslauselmaa, joka koskee riippumattomien asiantuntijoiden komitean Gazan konfliktin kansainväliselle selvitysvaltuuskunnalle laatimaa seurantaraporttia, jotta varmistetaan vastuuseen asettaminen kansainvälisen oikeuden rikkomisesta ja tuetaan asian käsittelyn siirtämistä yleiskokoukselle ja kansainvälisen oikeuden mekanismeille, mikäli Israel ja palestiinalaiset osapuolet eivät noudata velvoitettaan suorittaa tutkimuksia kansainvälisten normien mukaisesti; pyytää lisäksi korkeaa edustajaa seuraamaan aktiivisesti humanitaarisen saattueen tapausta koskevan kansainvälisen selvitysvaltuuskunnan raportin seurantatulosten huomioon ottamista, jotta varmistetaan vastuuseen asettamisen ja vastuun periaatteiden noudattaminen; korostaa tässä yhteydessä, että ihmisoikeusnäkökohdista on keskusteltava ensin EU:n ja Israelin assosiaationeuvostossa sekä EU:n ja palestiinalaishallinnon sekakomiteassa; pitää erityisen huolestuttavana, että 21. helmikuuta 2011 pidetyn EU:n ja Israelin assosiaationeuvoston kokouksen päätelmät eivät ilmennä EU:n kantaa tähän kysymykseen; |
| --- | --- |

19.

kehottaa EU:ta toimimaan aloitteellisesti ja edistämään ja tukemaan ihmisoikeusneuvoston tulevassa istunnossa päätöslauselmaa, joka koskee riippumattomien asiantuntijoiden komitean Gazan konfliktin kansainväliselle selvitysvaltuuskunnalle laatimaa seurantaraporttia, jotta varmistetaan vastuuseen asettaminen kansainvälisen oikeuden rikkomisesta ja tuetaan asian käsittelyn siirtämistä yleiskokoukselle ja kansainvälisen oikeuden mekanismeille, mikäli Israel ja palestiinalaiset osapuolet eivät noudata velvoitettaan suorittaa tutkimuksia kansainvälisten normien mukaisesti; pyytää lisäksi korkeaa edustajaa seuraamaan aktiivisesti humanitaarisen saattueen tapausta koskevan kansainvälisen selvitysvaltuuskunnan raportin seurantatulosten huomioon ottamista, jotta varmistetaan vastuuseen asettamisen ja vastuun periaatteiden noudattaminen; korostaa tässä yhteydessä, että ihmisoikeusnäkökohdista on keskusteltava ensin EU:n ja Israelin assosiaationeuvostossa sekä EU:n ja palestiinalaishallinnon sekakomiteassa; pitää erityisen huolestuttavana, että 21. helmikuuta 2011 pidetyn EU:n ja Israelin assosiaationeuvoston kokouksen päätelmät eivät ilmennä EU:n kantaa tähän kysymykseen;

| 20. | pitää myönteisinä lausuntoja, jotka YK:n ihmisoikeusvaltuutettu antoi vierailtuaan ensi kertaa miehitetyillä palestiinalaisalueilla ja Israelissa, sekä erityisesti valtuutetun Israelin asuttamispolitiikan arvostelusta välittynyttä painokasta viestiä sekä voimakasta näkemystä, että kansainvälisestä ihmisoikeuslainsäädännöstä ja kansainvälisestä humanitaarisesta oikeudesta ei neuvotella; korostaa Lähi-idän rauhanomaisen demokratisoitumisen merkitystä; |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisinä lausuntoja, jotka YK:n ihmisoikeusvaltuutettu antoi vierailtuaan ensi kertaa miehitetyillä palestiinalaisalueilla ja Israelissa, sekä erityisesti valtuutetun Israelin asuttamispolitiikan arvostelusta välittynyttä painokasta viestiä sekä voimakasta näkemystä, että kansainvälisestä ihmisoikeuslainsäädännöstä ja kansainvälisestä humanitaarisesta oikeudesta ei neuvotella; korostaa Lähi-idän rauhanomaisen demokratisoitumisen merkitystä;

| 21. | pitää valitettavana, että vaikka yleiskokouksen päätöslauselmalla 60/251 vahvistettujen YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenyyskriteereiden mukaan jäsenten on tehtävä täyttä yhteistyötä neuvoston kanssa, nykyinen vapaaehtoisten sitoumusten käytäntö on tuottanut hyvin eritasoisia ja riittämättömiä tuloksia; toistaa siksi, että jäsenyyden vähimmäisvaatimuksena pitäisi olla, että kaikilla jäsenillä on voimassa pysyvä kutsu erityismenettelyihin ja menettelyt myös toteutetaan sen lisäksi että jäsenten sitoutumisesta ihmisoikeuksiin on vankkaa näyttöä; korostaa aitoa kilpailua edistävän toimintaympäristön merkitystä valintaprosessin yhteydessä; kehottaa poistamaan alueellisilta ryhmiltä mahdollisuuden esittää ennakolta päätetty luettelo YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenehdokkaista; |
| --- | --- |

21.

pitää valitettavana, että vaikka yleiskokouksen päätöslauselmalla 60/251 vahvistettujen YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenyyskriteereiden mukaan jäsenten on tehtävä täyttä yhteistyötä neuvoston kanssa, nykyinen vapaaehtoisten sitoumusten käytäntö on tuottanut hyvin eritasoisia ja riittämättömiä tuloksia; toistaa siksi, että jäsenyyden vähimmäisvaatimuksena pitäisi olla, että kaikilla jäsenillä on voimassa pysyvä kutsu erityismenettelyihin ja menettelyt myös toteutetaan sen lisäksi että jäsenten sitoutumisesta ihmisoikeuksiin on vankkaa näyttöä; korostaa aitoa kilpailua edistävän toimintaympäristön merkitystä valintaprosessin yhteydessä; kehottaa poistamaan alueellisilta ryhmiltä mahdollisuuden esittää ennakolta päätetty luettelo YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenehdokkaista;

| 22. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan ulkosuhdehallintoa osallistumaan aktiivisesti YK:n ihmisoikeusneuvoston arviointiin vuonna 2011 sen mandaatin toteutumisen parantamiseksi; korostaa, että ihmisoikeusneuvoston pitäisi kehittyä enemmän varhaisen varoituksen antavan ja ennaltaehkäisevän mekanismin suuntaan ja että erityismenettelyihin sisältyvää asiantuntemusta olisi hyödynnettävä tätä tarkoitusta varten; toistaa, että arviointiprosessin on oltava avoin ja kaikenkattava ja että siinä on otettava huomioon kansalaisjärjestöjen, kansalaisyhteiskunnan sekä kaikkien muiden asian kannalta olennaisten sidosryhmien näkemykset; pyytää Euroopan ulkosuhdehallintoa pitämään Euroopan parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan ajan tasalla arvioinnin edistymisestä; |
| --- | --- |

22.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan ulkosuhdehallintoa osallistumaan aktiivisesti YK:n ihmisoikeusneuvoston arviointiin vuonna 2011 sen mandaatin toteutumisen parantamiseksi; korostaa, että ihmisoikeusneuvoston pitäisi kehittyä enemmän varhaisen varoituksen antavan ja ennaltaehkäisevän mekanismin suuntaan ja että erityismenettelyihin sisältyvää asiantuntemusta olisi hyödynnettävä tätä tarkoitusta varten; toistaa, että arviointiprosessin on oltava avoin ja kaikenkattava ja että siinä on otettava huomioon kansalaisjärjestöjen, kansalaisyhteiskunnan sekä kaikkien muiden asian kannalta olennaisten sidosryhmien näkemykset; pyytää Euroopan ulkosuhdehallintoa pitämään Euroopan parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan ajan tasalla arvioinnin edistymisestä;

| 23. | toistaa kantansa, jonka mukaan arvioinnissa olisi säilytettävä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston riippumattomuus, ja vastustaa kaikkia pyrkimyksiä muuttaa toimiston asemaa, sillä se voisi vaikuttaa kielteisesti rahoitukseen ja siten myös toimiston riippumattomuuteen; pitää myönteisenä YK:n ihmisoikeusasioiden apulaispääsihteerin äskettäistä nimittämistä ja sitä, että tämä alkaa johtaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun New Yorkin toimistoa; katsoo, että tämä uusi toimi auttaa lujittamaan yhteyksiä, vuoropuhelua ja avoimuutta YK:n yleiskokouksen ja muiden YK:n elinten, kuten turvallisuusneuvoston ja ihmisoikeusvaltuutetun toimiston, välillä; korostaa tarvetta varmistaa riittävä rahoitus YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston alueellisten toimipisteiden auki pitämiseksi, jotta ne voivat jatkaa työtään kentällä; |
| --- | --- |

23.

toistaa kantansa, jonka mukaan arvioinnissa olisi säilytettävä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston riippumattomuus, ja vastustaa kaikkia pyrkimyksiä muuttaa toimiston asemaa, sillä se voisi vaikuttaa kielteisesti rahoitukseen ja siten myös toimiston riippumattomuuteen; pitää myönteisenä YK:n ihmisoikeusasioiden apulaispääsihteerin äskettäistä nimittämistä ja sitä, että tämä alkaa johtaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun New Yorkin toimistoa; katsoo, että tämä uusi toimi auttaa lujittamaan yhteyksiä, vuoropuhelua ja avoimuutta YK:n yleiskokouksen ja muiden YK:n elinten, kuten turvallisuusneuvoston ja ihmisoikeusvaltuutetun toimiston, välillä; korostaa tarvetta varmistaa riittävä rahoitus YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston alueellisten toimipisteiden auki pitämiseksi, jotta ne voivat jatkaa työtään kentällä;

| 24. | vaatii turvaamaan erityismenettelyt ja vahvistamaan niitä ja takaamaan, että ihmisoikeusneuvostolla on mahdollisuus puuttua yksittäisiin ihmisoikeusloukkauksiin maakohtaisten päätöslauselmien ja mandaattien avulla; korostaa ihmisoikeuksien jakamattomuuden merkitystä – olipa kyse sitten sosiaalisista, taloudellisista tai sivistyksellisistä oikeuksista taikka kansalaisoikeuksista tai poliittisista oikeuksista; panee huolestuneena merkille, että ainutlaatuisen universaalin uhreihin keskittyvän järjestelmän muodostava valitusmekanismi on tuottanut vain niukasti tulosta suhteessa saamiensa valitusten suureen määrään; painottaa, että tähän ongelmaan on puututtava YK:n ihmisoikeusneuvoston arvioinnin yhteydessä; |
| --- | --- |

24.

vaatii turvaamaan erityismenettelyt ja vahvistamaan niitä ja takaamaan, että ihmisoikeusneuvostolla on mahdollisuus puuttua yksittäisiin ihmisoikeusloukkauksiin maakohtaisten päätöslauselmien ja mandaattien avulla; korostaa ihmisoikeuksien jakamattomuuden merkitystä – olipa kyse sitten sosiaalisista, taloudellisista tai sivistyksellisistä oikeuksista taikka kansalaisoikeuksista tai poliittisista oikeuksista; panee huolestuneena merkille, että ainutlaatuisen universaalin uhreihin keskittyvän järjestelmän muodostava valitusmekanismi on tuottanut vain niukasti tulosta suhteessa saamiensa valitusten suureen määrään; painottaa, että tähän ongelmaan on puututtava YK:n ihmisoikeusneuvoston arvioinnin yhteydessä;

Yleinen kausiarviointi

| 25. | tunnustaa yleiseen kausiarviointiin sisältyvän lisäarvon, sillä kyseessä on kaikkia hallituksia koskeva arviointi, jossa kaikkia YK:n jäseniä kohdellaan ja tarkastellaan tasapuolisesti huolimatta siitä, että maiden on suostuttava vapaaehtoisesti arviointiin ja siihen, että ne toteuttavat jatkotoimia suositusten johdosta; huomauttaa, että kaikki Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot arvioidaan tämän menettelyn puitteissa joulukuuhun 2011 mennessä; |
| --- | --- |

25.

tunnustaa yleiseen kausiarviointiin sisältyvän lisäarvon, sillä kyseessä on kaikkia hallituksia koskeva arviointi, jossa kaikkia YK:n jäseniä kohdellaan ja tarkastellaan tasapuolisesti huolimatta siitä, että maiden on suostuttava vapaaehtoisesti arviointiin ja siihen, että ne toteuttavat jatkotoimia suositusten johdosta; huomauttaa, että kaikki Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot arvioidaan tämän menettelyn puitteissa joulukuuhun 2011 mennessä;

| 26. | korostaa olevan olennaisen tärkeää, että ihmisoikeusneuvostossa varataan edelleen paikka kansalaisyhteiskunnalle, jotta kansalaisyhteiskunnan mahdollisuudet osallistua vuoropuheluun paranevat, jolloin kansalaisjärjestöille tarjoutuu uusia tilaisuuksia käynnistää vuoropuhelu tiettyjen valtioiden kanssa; |
| --- | --- |

26.

korostaa olevan olennaisen tärkeää, että ihmisoikeusneuvostossa varataan edelleen paikka kansalaisyhteiskunnalle, jotta kansalaisyhteiskunnan mahdollisuudet osallistua vuoropuheluun paranevat, jolloin kansalaisjärjestöille tarjoutuu uusia tilaisuuksia käynnistää vuoropuhelu tiettyjen valtioiden kanssa;

| 27. | tukee kansalaisjärjestöjen yleiseen kausiarviointiin osallistumisen laajentamista siten, että ne voivat antaa kirjallisia suosituksia työryhmän käsiteltäväksi ja saavat osallistua sen keskusteluihin; |
| --- | --- |

27.

tukee kansalaisjärjestöjen yleiseen kausiarviointiin osallistumisen laajentamista siten, että ne voivat antaa kirjallisia suosituksia työryhmän käsiteltäväksi ja saavat osallistua sen keskusteluihin;

| 28. | panee merkille yleisen kausiarvioinnin valtioille antaman mahdollisuuden sitoutua noudattamaan ihmisoikeusvelvoitteitaan ja ryhtymään jatkotoimiin ihmisoikeussopimuksilla perustettujen elinten ja erityismenettelyiden päätelmien johdosta; |
| --- | --- |

28.

panee merkille yleisen kausiarvioinnin valtioille antaman mahdollisuuden sitoutua noudattamaan ihmisoikeusvelvoitteitaan ja ryhtymään jatkotoimiin ihmisoikeussopimuksilla perustettujen elinten ja erityismenettelyiden päätelmien johdosta;

| 29. | toteaa uudelleen, että suosituksissa pitäisi aiempaa enemmän painottaa tuloksia, ja kehottaa lisäämään riippumattomien asiantuntijoiden ja kansallisten ihmisoikeuselinten osallistumista yleiseen kausiarviointiin, jotta varmistetaan sen tehokkuus seurantamekanismina; katsoo, että yleiseen kausiarviointiin voidaan yhdistää riippumatonta asiantuntemusta kutsumalla asiantuntijoita arvioinnin tarkkailijoiksi ja esittämään yleistä kausiarviointia koskevan yhteenvedon ja analyysin loppuraportin hyväksymisen yhteydessä; |
| --- | --- |

29.

toteaa uudelleen, että suosituksissa pitäisi aiempaa enemmän painottaa tuloksia, ja kehottaa lisäämään riippumattomien asiantuntijoiden ja kansallisten ihmisoikeuselinten osallistumista yleiseen kausiarviointiin, jotta varmistetaan sen tehokkuus seurantamekanismina; katsoo, että yleiseen kausiarviointiin voidaan yhdistää riippumatonta asiantuntemusta kutsumalla asiantuntijoita arvioinnin tarkkailijoiksi ja esittämään yleistä kausiarviointia koskevan yhteenvedon ja analyysin loppuraportin hyväksymisen yhteydessä;

| 30. | pitää valitettavana, että tiettyjen maiden ensimmäinen arviointikierros ei lunastanut odotuksia siitä, että prosessi olisi avoin, valikoimaton ja sovinnollinen; panee tässä yhteydessä merkille EU:n jäsenvaltioiden pyrkimykset murtaa ”blokkiajattelu”; rohkaisee jäsenvaltioita tarjoamaan teknistä apua helpottaakseen näiden suositusten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

30.

pitää valitettavana, että tiettyjen maiden ensimmäinen arviointikierros ei lunastanut odotuksia siitä, että prosessi olisi avoin, valikoimaton ja sovinnollinen; panee tässä yhteydessä merkille EU:n jäsenvaltioiden pyrkimykset murtaa ”blokkiajattelu”; rohkaisee jäsenvaltioita tarjoamaan teknistä apua helpottaakseen näiden suositusten täytäntöönpanoa;

| 31. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita jatkamaan osallistumistaan YK:n ihmisoikeusneuvoston arviointiin, varmistamaan, että yleisen kausiarvioinnin ensimmäisen ja toisen kierroksen välille ei muodostu aukkoa, sekä huolehtimaan siitä, että toisella kierroksella keskitytään suositusten täytäntöönpanoon ja seurantaan; tukee näkemystä, jonka mukaan yleisen kausiarvioinnin kohdevaltioiden olisi esitettävä selkeät vastaukset kuhunkin suositukseen sekä aikataulut työryhmän suositusten täytäntöönpanolle; huomauttaa, että väliraportin laatiminen täytäntöönpanon tilanteesta voi tukea tätä prosessia; |
| --- | --- |

31.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita jatkamaan osallistumistaan YK:n ihmisoikeusneuvoston arviointiin, varmistamaan, että yleisen kausiarvioinnin ensimmäisen ja toisen kierroksen välille ei muodostu aukkoa, sekä huolehtimaan siitä, että toisella kierroksella keskitytään suositusten täytäntöönpanoon ja seurantaan; tukee näkemystä, jonka mukaan yleisen kausiarvioinnin kohdevaltioiden olisi esitettävä selkeät vastaukset kuhunkin suositukseen sekä aikataulut työryhmän suositusten täytäntöönpanolle; huomauttaa, että väliraportin laatiminen täytäntöönpanon tilanteesta voi tukea tätä prosessia;

Erityismenettelyt

| 32. | toteaa jälleen, että erityismenettelyt muodostavat YK:n ihmisoikeuskoneiston ytimen ja että YK:n ihmisoikeusneuvoston uskottavuus ja tehokkuus ihmisoikeuksien puolustajana perustuu erityismenettelyiden puitteissa tehtävään yhteistyöhön ja niiden tinkimättömään täytäntöönpanoon; korostaa tässä yhteydessä, että on olennaisen tärkeää lisätä erityismenettelyiden riippumattomuutta ja vuorovaikutteisuutta ihmisoikeusneuvoston kanssa; |
| --- | --- |

32.

toteaa jälleen, että erityismenettelyt muodostavat YK:n ihmisoikeuskoneiston ytimen ja että YK:n ihmisoikeusneuvoston uskottavuus ja tehokkuus ihmisoikeuksien puolustajana perustuu erityismenettelyiden puitteissa tehtävään yhteistyöhön ja niiden tinkimättömään täytäntöönpanoon; korostaa tässä yhteydessä, että on olennaisen tärkeää lisätä erityismenettelyiden riippumattomuutta ja vuorovaikutteisuutta ihmisoikeusneuvoston kanssa;

| 33. | tuomitsee pyrkimykset heikentää erityismenettelyiden riippumattomuutta asettamalla hallitukset valvomaan niitä; korostaa, että kaikenlainen valvonta politisoisi järjestelmän ja heikentäisi sen vaikuttavuutta; |
| --- | --- |

33.

tuomitsee pyrkimykset heikentää erityismenettelyiden riippumattomuutta asettamalla hallitukset valvomaan niitä; korostaa, että kaikenlainen valvonta politisoisi järjestelmän ja heikentäisi sen vaikuttavuutta;

| 34. | toistaa pitävänsä maakohtaisia tilanneraportteja koskevia erityismenettelyjä keskeisenä välineenä parannettaessa ihmisoikeuksia ruohonjuuritasolla; tähdentää, että maakohtaisiin mandaatteihin sisältyvien keskeisten tekijöiden, kuten niiden kausittaisuuden ja niiden perustana olevan asiantuntemuksen vuoksi niitä ei voida korvata yleisellä kausiarvioinnilla; |
| --- | --- |

34.

toistaa pitävänsä maakohtaisia tilanneraportteja koskevia erityismenettelyjä keskeisenä välineenä parannettaessa ihmisoikeuksia ruohonjuuritasolla; tähdentää, että maakohtaisiin mandaatteihin sisältyvien keskeisten tekijöiden, kuten niiden kausittaisuuden ja niiden perustana olevan asiantuntemuksen vuoksi niitä ei voida korvata yleisellä kausiarvioinnilla;

| 35. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita puolustamaan YK:n ihmisoikeusneuvoston koskemattomuutta ja vastuuvelvollisuutta sen arvioinnissa tukemalla erityismenettelyiden suositusten täytäntöönpanoa koskevan seurantamekanismin perustamista sen lisäksi, että hyväksytään valintaperusteet ja ehdokkaiden taustaan, ammattitaitoon, pätevyyteen ja kokemukseen perustuva entistä avoimempi nimitysprosessi; kannattaa kansalaisjärjestöjen ehdotusta vahvistaa erityismenettelyiden valmiuksia antaa varhaisia varoituksia soveltamalla järjestelmää, joka antaa niille mahdollisuuden lähettää asia automaattisesti ihmisoikeusneuvoston käsiteltäväksi; |
| --- | --- |

35.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita puolustamaan YK:n ihmisoikeusneuvoston koskemattomuutta ja vastuuvelvollisuutta sen arvioinnissa tukemalla erityismenettelyiden suositusten täytäntöönpanoa koskevan seurantamekanismin perustamista sen lisäksi, että hyväksytään valintaperusteet ja ehdokkaiden taustaan, ammattitaitoon, pätevyyteen ja kokemukseen perustuva entistä avoimempi nimitysprosessi; kannattaa kansalaisjärjestöjen ehdotusta vahvistaa erityismenettelyiden valmiuksia antaa varhaisia varoituksia soveltamalla järjestelmää, joka antaa niille mahdollisuuden lähettää asia automaattisesti ihmisoikeusneuvoston käsiteltäväksi;

EU:n osallistuminen

| 36. | suhtautuu myönteisesti EU:n korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan osallistumiseen YK:n ihmisoikeusneuvoston 16. istuntoon; |
| --- | --- |

36.

suhtautuu myönteisesti EU:n korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan osallistumiseen YK:n ihmisoikeusneuvoston 16. istuntoon;

| 37. | vaatii, että Euroopan ulkosuhdehallinto ja erityisesti EU:n edustustot Genevessä ja New Yorkissa lisäävät EU:n YK:n ihmisoikeusneuvostossa tekemän työn johdonmukaisuutta, näkyvyyttä ja uskottavuutta jatkamalla alueiden välisten yhteyksien ja yhteistyön kehittämistä ja erityisesti pyrkimällä vaikuttamaan maltillisiin maihin kaikissa ryhmissä; |
| --- | --- |

37.

vaatii, että Euroopan ulkosuhdehallinto ja erityisesti EU:n edustustot Genevessä ja New Yorkissa lisäävät EU:n YK:n ihmisoikeusneuvostossa tekemän työn johdonmukaisuutta, näkyvyyttä ja uskottavuutta jatkamalla alueiden välisten yhteyksien ja yhteistyön kehittämistä ja erityisesti pyrkimällä vaikuttamaan maltillisiin maihin kaikissa ryhmissä;

| 38. | toistaa kantansa ”uskontojen halventamisen” käsitteeseen ja myöntää, että uskonnollisten vähemmistöjen syrjintään on paneuduttava täysipainoisesti, mutta katsoo, että ei ole asianmukaista sisällyttää tätä käsitettä rasismia, rotusyrjintää, muukalaisvihaa ja kaikkia syrjinnän muotoja koskevia täydentäviä vaatimuksia koskevaan pöytäkirjaan; pitää myönteisenä EU:n edustuston järjestämää oheistapahtumaa uskonnon- tai vakaumuksen vapautta käsittelevän YK:n erityisraportoijan mandaatin 25-vuotisen taipaleen juhlistamiseksi; pyytää EU:ta neuvottelemaan päätöslauselman tärkeimpien tukijoiden ja muiden toimijoiden kanssa, jotta halventamista koskevalle päätöslauselmalle löydetään vaihtoehto; |
| --- | --- |

38.

toistaa kantansa ”uskontojen halventamisen” käsitteeseen ja myöntää, että uskonnollisten vähemmistöjen syrjintään on paneuduttava täysipainoisesti, mutta katsoo, että ei ole asianmukaista sisällyttää tätä käsitettä rasismia, rotusyrjintää, muukalaisvihaa ja kaikkia syrjinnän muotoja koskevia täydentäviä vaatimuksia koskevaan pöytäkirjaan; pitää myönteisenä EU:n edustuston järjestämää oheistapahtumaa uskonnon- tai vakaumuksen vapautta käsittelevän YK:n erityisraportoijan mandaatin 25-vuotisen taipaleen juhlistamiseksi; pyytää EU:ta neuvottelemaan päätöslauselman tärkeimpien tukijoiden ja muiden toimijoiden kanssa, jotta halventamista koskevalle päätöslauselmalle löydetään vaihtoehto;

| 39. | tukee eri alueiden edustajien laatimaa lesbojen, homojen, biseksuaalisten sekä trans- ja intersukupuolisten henkilöiden (LGBTI) oikeuksista annettavaa lausuntoa; |
| --- | --- |

39.

tukee eri alueiden edustajien laatimaa lesbojen, homojen, biseksuaalisten sekä trans- ja intersukupuolisten henkilöiden (LGBTI) oikeuksista annettavaa lausuntoa;

| 40. | toistaa tukevansa EU:n aktiivista osallistumista YK:n ihmisoikeusneuvoston työhön sen perustamisesta lähtien ja toteaa, että osallistuminen on päätöslauselmien tukemista tai yhtenä tukijana toimimista, lausuntojen antamista ja osallistumista vuorovaikutteisiin vuoropuheluihin ja keskusteluihin; antaa tunnustusta EU:n antamille sitoumuksille eri maiden tilanteiden käsittelemiseksi YK:n ihmisoikeusneuvostossa ja korostaa kyseisten sitoumusten tinkimättömän täytäntöönpanon merkitystä; |
| --- | --- |

40.

toistaa tukevansa EU:n aktiivista osallistumista YK:n ihmisoikeusneuvoston työhön sen perustamisesta lähtien ja toteaa, että osallistuminen on päätöslauselmien tukemista tai yhtenä tukijana toimimista, lausuntojen antamista ja osallistumista vuorovaikutteisiin vuoropuheluihin ja keskusteluihin; antaa tunnustusta EU:n antamille sitoumuksille eri maiden tilanteiden käsittelemiseksi YK:n ihmisoikeusneuvostossa ja korostaa kyseisten sitoumusten tinkimättömän täytäntöönpanon merkitystä;

| 41. | tukee EU:n ja Latinalaisen Amerikan ja Karibian ryhmän (GRULAC) yhteistä aloitetta päätöslauselmaksi kaduilla asuvista ja työskentelevistä lapsista; |
| --- | --- |

41.

tukee EU:n ja Latinalaisen Amerikan ja Karibian ryhmän (GRULAC) yhteistä aloitetta päätöslauselmaksi kaduilla asuvista ja työskentelevistä lapsista;

| 42. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita tekemään kaikkensa kaikkien erityismenettelyjä koskevien mandaattien säilyttämiseksi ja kehottaa erityisesti uudistamaan ihmisoikeuksien puolustajien tilanteesta raportoivan YK:n erityisraportoijan mandaatin; |
| --- | --- |

42.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita tekemään kaikkensa kaikkien erityismenettelyjä koskevien mandaattien säilyttämiseksi ja kehottaa erityisesti uudistamaan ihmisoikeuksien puolustajien tilanteesta raportoivan YK:n erityisraportoijan mandaatin;

| 43. | pitää valitettavana, että pyrkiessään yksimielisyyteen EU tuntuu usein samalla vesittävän kunnianhimoisia tavoitteitaan, ja katsoo, että EU:n pitäisi esittää ja/tai ajaa rohkeammin maakohtaisia päätöslauselmia; |
| --- | --- |

43.

pitää valitettavana, että pyrkiessään yksimielisyyteen EU tuntuu usein samalla vesittävän kunnianhimoisia tavoitteitaan, ja katsoo, että EU:n pitäisi esittää ja/tai ajaa rohkeammin maakohtaisia päätöslauselmia;

| 44. | panee huolestuneena merkille, että EU ei ole kyennyt vaikuttamaan tehokkaasti laajemman YK-järjestelmän sisällä; korostaa, että EU:n on nostettava ihmisoikeusneuvoston toiminta yhdeksi painopisteistään ja parannettava jäsenvaltioiden välistä koordinointia, ja kehottaa neuvostoa hyväksymään suuntaviivoja koordinoinnin ja päätöksenteon helpottamiseksi tässä yhteydessä sekä pyrkimään muodostamaan koalitioita/yhteenliittymiä keskeisten alueellisten kumppaneiden ja kaikkien maltillisten valtioiden kanssa ihmisoikeusneuvostossa vallitsevan blokkiajattelun hälventämiseksi; |
| --- | --- |

44.

panee huolestuneena merkille, että EU ei ole kyennyt vaikuttamaan tehokkaasti laajemman YK-järjestelmän sisällä; korostaa, että EU:n on nostettava ihmisoikeusneuvoston toiminta yhdeksi painopisteistään ja parannettava jäsenvaltioiden välistä koordinointia, ja kehottaa neuvostoa hyväksymään suuntaviivoja koordinoinnin ja päätöksenteon helpottamiseksi tässä yhteydessä sekä pyrkimään muodostamaan koalitioita/yhteenliittymiä keskeisten alueellisten kumppaneiden ja kaikkien maltillisten valtioiden kanssa ihmisoikeusneuvostossa vallitsevan blokkiajattelun hälventämiseksi;

| 45. | kiinnittää huomiota siihen, että käytännön tasolla on tärkeää pitää yllä tavallista suurempaa ja hyvin varustettua EU:n edustustoa Genevessä ja New Yorkissa; korostaa, että sen, mitä tapahtuu Genevessä ja New Yorkissa, on muodostettava olennainen osa EU:n ulkopolitiikasta ja että siinä on keskityttävä sisäisen koordinaation parantamiseen, ja painottaa myös tarvetta huolehtia kahdenvälisen ja monenvälisen tason hyvästä yhteispelistä; |
| --- | --- |

45.

kiinnittää huomiota siihen, että käytännön tasolla on tärkeää pitää yllä tavallista suurempaa ja hyvin varustettua EU:n edustustoa Genevessä ja New Yorkissa; korostaa, että sen, mitä tapahtuu Genevessä ja New Yorkissa, on muodostettava olennainen osa EU:n ulkopolitiikasta ja että siinä on keskityttävä sisäisen koordinaation parantamiseen, ja painottaa myös tarvetta huolehtia kahdenvälisen ja monenvälisen tason hyvästä yhteispelistä;

| 46. | pitää valitettavana, että on päätetty lykätä EU:n syyskuussa 2010 YK:n yleiskokoukselle ehdottamaa päätöslauselmaa, jolla EU pyrki lujittamaan asemaansa niin, että se vastaa uusia, Lissabonin sopimukseen perustuvia institutionaalisia järjestelyjä; huomauttaa, että tämä aseman vahvistuminen mahdollistaisi sen, että EU:ta voi edustaa pysyvä henkilö (Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja ja/tai korkea edustaja), se voi puhua yhdellä äänellä ja EU:n näkyvyyttä ja vaikutusvaltaa maailmanlaajuisena toimijana voidaan lisätä; korostaa, että Euroopan ulkosuhdehallinnon ”erityistyöryhmän” on jatkettava ponnistelujaan tiiviissä yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden kanssa päätöslauselman hyväksymiseksi; |
| --- | --- |

46.

pitää valitettavana, että on päätetty lykätä EU:n syyskuussa 2010 YK:n yleiskokoukselle ehdottamaa päätöslauselmaa, jolla EU pyrki lujittamaan asemaansa niin, että se vastaa uusia, Lissabonin sopimukseen perustuvia institutionaalisia järjestelyjä; huomauttaa, että tämä aseman vahvistuminen mahdollistaisi sen, että EU:ta voi edustaa pysyvä henkilö (Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja ja/tai korkea edustaja), se voi puhua yhdellä äänellä ja EU:n näkyvyyttä ja vaikutusvaltaa maailmanlaajuisena toimijana voidaan lisätä; korostaa, että Euroopan ulkosuhdehallinnon ”erityistyöryhmän” on jatkettava ponnistelujaan tiiviissä yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden kanssa päätöslauselman hyväksymiseksi;

| 47. | valtuuttaa valtuuskuntansa ihmisoikeusneuvoston 16. istunnossa tuomaan esille tässä päätöslauselmassa ilmaistut huolenaiheet; pyytää valtuuskuntaa raportoimaan vierailustaan ihmisoikeuksien alivaliokunnalle ja pitää välttämättömänä, että Euroopan parlamentti lähettää jatkossakin valtuuskunnan YK:n ihmisoikeusneuvoston asiaan liittyviin istuntoihin; |
| --- | --- |

47.

valtuuttaa valtuuskuntansa ihmisoikeusneuvoston 16. istunnossa tuomaan esille tässä päätöslauselmassa ilmaistut huolenaiheet; pyytää valtuuskuntaa raportoimaan vierailustaan ihmisoikeuksien alivaliokunnalle ja pitää välttämättömänä, että Euroopan parlamentti lähettää jatkossakin valtuuskunnan YK:n ihmisoikeusneuvoston asiaan liittyviin istuntoihin;

| 48. | toistaa kaikille EU:n jäsenvaltioille osoittamansa kehotuksen varmistaa, että ne kunnioittavat ihmisoikeuksia omassa sisäisessä toiminnassaan kaksinaismoraalin välttämiseksi ja ottaen huomioon meneillään olevan, EU:n liittymistä Euroopan ihmisoikeussopimukseen koskevan prosessin, sillä muussa tapauksessa EU:n asema YK:n ihmisoikeusneuvostossa voisi heikentyä vakavasti; |
| --- | --- |

48.

toistaa kaikille EU:n jäsenvaltioille osoittamansa kehotuksen varmistaa, että ne kunnioittavat ihmisoikeuksia omassa sisäisessä toiminnassaan kaksinaismoraalin välttämiseksi ja ottaen huomioon meneillään olevan, EU:n liittymistä Euroopan ihmisoikeussopimukseen koskevan prosessin, sillä muussa tapauksessa EU:n asema YK:n ihmisoikeusneuvostossa voisi heikentyä vakavasti;

*

* *

| 49. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n turvallisuusneuvostolle, YK:n pääsihteerille, YK:n 64. yleiskokouksen puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle sekä ulkoasiainvaliokunnan perustamalle EU:n ja YK:n väliselle työryhmälle. |
| --- | --- |

49.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n turvallisuusneuvostolle, YK:n pääsihteerille, YK:n 64. yleiskokouksen puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle sekä ulkoasiainvaliokunnan perustamalle EU:n ja YK:n väliselle työryhmälle.

---

(1)  EUVL C 348 E, 21.12.2010, s. 6.

(2)  EUVL C 46 E, 24.2.2010, s. 71.

(3)  EUVL C 291 E, 30.11.2006, s. 409.

(4)  EUVL C 96 E, 21.4.2004, s. 79.

(5)  EUVL C 124 E, 25.5.2006, s. 549.

(6)  EUVL C 227 E, 21.9.2006, s. 582.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0489.

(8)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla, 3 artiklan 5 kohta ja 6 artikla.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/179 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/179

---

Torstai 10. maaliskuuta 2011Pakistan - vähemmistöministeri Shahbaz Bhattin murha

P7_TA(2011)0098

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 Pakistanista ja erityisesti Shahbaz Bhattin murhasta

2012/C 199 E/21

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, jotka koskevat ihmisoikeuksia ja demokratiaa Pakistanissa, ja erityisesti 20. tammikuuta 2011 (1) sekä 20. toukokuuta 2010 (2), 12. heinäkuuta 2007 (3), 25. lokakuuta 2007 (4) ja 15. marraskuuta 2007 (5) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, jotka koskevat ihmisoikeuksia ja demokratiaa Pakistanissa, ja erityisesti 20. tammikuuta 2011 (1) sekä 20. toukokuuta 2010 (2), 12. heinäkuuta 2007 (3), 25. lokakuuta 2007 (4) ja 15. marraskuuta 2007 (5) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2009 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2009 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (6),

| — | ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2011 hyväksymät päätelmät uskontoon tai vakaumukseen perustuvasta suvaitsemattomuudesta, syrjinnästä ja väkivallasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2011 hyväksymät päätelmät uskontoon tai vakaumukseen perustuvasta suvaitsemattomuudesta, syrjinnästä ja väkivallasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin korkean edustajan Catherine Ashtonin 2. maaliskuuta 2011 antaman lausuman Pakistanin vähemmistöasiain ministerin Shahbaz Bhattin murhasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin korkean edustajan Catherine Ashtonin 2. maaliskuuta 2011 antaman lausuman Pakistanin vähemmistöasiain ministerin Shahbaz Bhattin murhasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin puhemiehen Jerzy Buzekin 2. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin puhemiehen Jerzy Buzekin 2. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 18 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 18 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan YK:n kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan YK:n kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen uskontoon tai uskoon perustuvan kaikkinaisen suvaitsemattomuuden ja syrjinnän poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen uskontoon tai uskoon perustuvan kaikkinaisen suvaitsemattomuuden ja syrjinnän poistamisesta,

| — | ottaa huomioon Pakistanin perustuslain 19 artiklan, joka koskee ilmaisunvapautta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pakistanin perustuslain 19 artiklan, joka koskee ilmaisunvapautta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 2. maaliskuuta 2011 aseistetut miehet avasivat maan pääkaupungissa Islamabadissa tulen Pakistanin vähemmistöasiain ministerin Shahbaz Bhattin autoa kohti, kun tämä oli matkalla työhön, ja murhasivat hänet; ottaa huomioon, että ryhmä, joka kutsuu itseään nimellä Tehreek-e-Taliban Punjab (Punjabin Taliban-liike), väittää olleensa vastuussa murhasta ja sanoo, että ministeri murhattiin hänen jumalanpilkkalakeihin omaksumansa kannan takia, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 2. maaliskuuta 2011 aseistetut miehet avasivat maan pääkaupungissa Islamabadissa tulen Pakistanin vähemmistöasiain ministerin Shahbaz Bhattin autoa kohti, kun tämä oli matkalla työhön, ja murhasivat hänet; ottaa huomioon, että ryhmä, joka kutsuu itseään nimellä Tehreek-e-Taliban Punjab (Punjabin Taliban-liike), väittää olleensa vastuussa murhasta ja sanoo, että ministeri murhattiin hänen jumalanpilkkalakeihin omaksumansa kannan takia,

| B. | ottaa huomioon, että Pakistanin viranomaiset eivät myöntyneet Bhattin nimenomaiseen pyyntöön saada käyttää luodinkestävää virka-autoa ja itse valitsemiaan luotettavia turvamiehiä, vaikka islamistiryhmät olivat toistuvasti uhanneet tapaa hänet, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Pakistanin viranomaiset eivät myöntyneet Bhattin nimenomaiseen pyyntöön saada käyttää luodinkestävää virka-autoa ja itse valitsemiaan luotettavia turvamiehiä, vaikka islamistiryhmät olivat toistuvasti uhanneet tapaa hänet,

| C. | ottaa huomioon, että Shahbaz Bhatti oli ainoa kristitty jäsen Pakistanin hallituksessa ja yksi maan harvoista johtavista poliitikoista, joka uskalsi vastustaa kyseisiä lakeja ja niiden edistämiä vääryyksiä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Shahbaz Bhatti oli ainoa kristitty jäsen Pakistanin hallituksessa ja yksi maan harvoista johtavista poliitikoista, joka uskalsi vastustaa kyseisiä lakeja ja niiden edistämiä vääryyksiä,

| D. | ottaa huomioon, että tämä murha tapahtui vain kaksi kuukautta sen jälkeen, kun Punjabin kuvernöörin Salman Taseerin murhasi hänen oma turvamiehensä, joka ei hyväksynyt sitä, että Taseer vastusti Pakistanin jumalanpilkkalakeja, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tämä murha tapahtui vain kaksi kuukautta sen jälkeen, kun Punjabin kuvernöörin Salman Taseerin murhasi hänen oma turvamiehensä, joka ei hyväksynyt sitä, että Taseer vastusti Pakistanin jumalanpilkkalakeja,

| E. | ottaa huomioon, että 1. maaliskuuta 2011 samalla tavalla murhattiin huomattava pakistanilainen ihmisoikeuksien puolustaja, Pakistanin ihmisoikeuskomission koordinaattori Naeem Sabir Jamaldini, joka vastusti erityisen aktiivisesti ihmisoikeusrikkomuksia Baluchistanin alueella, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 1. maaliskuuta 2011 samalla tavalla murhattiin huomattava pakistanilainen ihmisoikeuksien puolustaja, Pakistanin ihmisoikeuskomission koordinaattori Naeem Sabir Jamaldini, joka vastusti erityisen aktiivisesti ihmisoikeusrikkomuksia Baluchistanin alueella,

| F. | toteaa, että Pakistanin entistä ministeriä, uudistuspoliitikkoa ja tunnettua toimittajaa Sherry Rehmania vastaan on tiettävästi julistettu fatwa, jossa kehotetaan murhaamaan hänet seuraavaksi, |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Pakistanin entistä ministeriä, uudistuspoliitikkoa ja tunnettua toimittajaa Sherry Rehmania vastaan on tiettävästi julistettu fatwa, jossa kehotetaan murhaamaan hänet seuraavaksi,

| G. | ottaa huomioon, että ministeri Bhatti ja kuvernööri Taseer ainoastaan toistivat hallitsevan Pakistanin kansanpuolueen ilmaisemaa kantaa; ottaa huomioon, että kun Gilanin hallitus 30. joulukuuta 2010 julkisesti perui lupauksensa jumalanpilkkalakien tarkistamisesta, uudistuksen kannattajat jäivät eristyksiin ja alttiiksi uhkauksille, joita heille esittävät radikaalit uskonnolliset johtajat ja militantit ääriryhmät, jotka pelottelevat, uhkaavat ja tappavat eri mieltä olevia, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ministeri Bhatti ja kuvernööri Taseer ainoastaan toistivat hallitsevan Pakistanin kansanpuolueen ilmaisemaa kantaa; ottaa huomioon, että kun Gilanin hallitus 30. joulukuuta 2010 julkisesti perui lupauksensa jumalanpilkkalakien tarkistamisesta, uudistuksen kannattajat jäivät eristyksiin ja alttiiksi uhkauksille, joita heille esittävät radikaalit uskonnolliset johtajat ja militantit ääriryhmät, jotka pelottelevat, uhkaavat ja tappavat eri mieltä olevia,

| H. | ottaa huomioon, että poliitikkoja, poliittisen puolueiden, tiedotusvälineiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajia, kuten naisten oikeuksien ja ihmisoikeuksien puolustajia, pelotellaan jatkuvasti ja jopa murhataan, ja että siksi julkinen keskustelu jumalanpilkkalaeista tukahtuu yhä pahemmin, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että poliitikkoja, poliittisen puolueiden, tiedotusvälineiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajia, kuten naisten oikeuksien ja ihmisoikeuksien puolustajia, pelotellaan jatkuvasti ja jopa murhataan, ja että siksi julkinen keskustelu jumalanpilkkalaeista tukahtuu yhä pahemmin,

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perustamissopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa todetaan, että demokratian edistäminen sekä ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien kunnioittaminen ovat Euroopan unionin perusperiaatteita ja -tavoitteita ja muodostavat yhteisen perustan sen suhteille kolmansiin maihin; ottaa huomioon, että EU:n kehitysavun ehtona on ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perustamissopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa todetaan, että demokratian edistäminen sekä ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien kunnioittaminen ovat Euroopan unionin perusperiaatteita ja -tavoitteita ja muodostavat yhteisen perustan sen suhteille kolmansiin maihin; ottaa huomioon, että EU:n kehitysavun ehtona on ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen,

| 1. | tuomitsee voimakkaasti Pakistanin vähemmistöasiain ministerin Shahbaz Bhattin 2. maaliskuuta 2011 tehdyn raa'an murhan ja ilmaisee vilpittömät surunvalittelunsa uhrin perheelle ja ystäville ja Pakistanin kansalle; ilmaisee solidaarisuutensa niitä kohtaan, joita yhä uhataan, mutta jotka silti korottavat äänensä; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee voimakkaasti Pakistanin vähemmistöasiain ministerin Shahbaz Bhattin 2. maaliskuuta 2011 tehdyn raa'an murhan ja ilmaisee vilpittömät surunvalittelunsa uhrin perheelle ja ystäville ja Pakistanin kansalle; ilmaisee solidaarisuutensa niitä kohtaan, joita yhä uhataan, mutta jotka silti korottavat äänensä;

| 2. | kiittää ministeri Shahbaz Bhattin rohkeutta ja todistettua sitoutumista oikeudenmukaisuuteen, uskontojenväliseen vuoropuheluun ja uskonnon ja uskon vapauteen Pakistanissa ja sitä, että hän oli huolissaan kristitystä naisesta ja viiden lapsen äidistä Asia Bibistä, joka tuomittiin kuolemaan jumalanpilkasta, vaikka Bhatti sai sen takia jatkuvia tappouhkauksia ja asetti itsensä valtavaan vaaraan; |
| --- | --- |

2.

kiittää ministeri Shahbaz Bhattin rohkeutta ja todistettua sitoutumista oikeudenmukaisuuteen, uskontojenväliseen vuoropuheluun ja uskonnon ja uskon vapauteen Pakistanissa ja sitä, että hän oli huolissaan kristitystä naisesta ja viiden lapsen äidistä Asia Bibistä, joka tuomittiin kuolemaan jumalanpilkasta, vaikka Bhatti sai sen takia jatkuvia tappouhkauksia ja asetti itsensä valtavaan vaaraan;

| 3. | antaa tunnustuksen sille, että ministeri Shahbaz Bhatti omistautui taistelulle jumalanpilkkalakeja ja niiden edistämiä vääryyksiä vastaan; tunnustaa, että Bhattin ministerikaudella saavutettiin edistystä, mukaan luettuina merkittävät hienovaraiset neuvottelut näiden lakien mahdollisista muutoksista; |
| --- | --- |

3.

antaa tunnustuksen sille, että ministeri Shahbaz Bhatti omistautui taistelulle jumalanpilkkalakeja ja niiden edistämiä vääryyksiä vastaan; tunnustaa, että Bhattin ministerikaudella saavutettiin edistystä, mukaan luettuina merkittävät hienovaraiset neuvottelut näiden lakien mahdollisista muutoksista;

| 4. | panee merkille, että kuvernööri Salman Taseerin murhan saamasta laimeasta yleisön reaktiosta poiketen ministeri Shahbaz Bhattin murha on tuomittu laajasti kaikissa merkityksellisissä poliittisissa liikkeissä, tiedotusvälineissä ja Pakistanin yhteiskunnan uskonnollisessa ja etnisessä kentässä; toivoo, että tämä paheksunta auttaa osaltaan tiivistämään kaikkien niiden rivejä, jotka pyrkivät puolustamaan Pakistanin perustuslakiin kirjattuja demokraattisia arvoja; |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että kuvernööri Salman Taseerin murhan saamasta laimeasta yleisön reaktiosta poiketen ministeri Shahbaz Bhattin murha on tuomittu laajasti kaikissa merkityksellisissä poliittisissa liikkeissä, tiedotusvälineissä ja Pakistanin yhteiskunnan uskonnollisessa ja etnisessä kentässä; toivoo, että tämä paheksunta auttaa osaltaan tiivistämään kaikkien niiden rivejä, jotka pyrkivät puolustamaan Pakistanin perustuslakiin kirjattuja demokraattisia arvoja;

| 5. | kehottaa Pakistanin viranomaisia tutkimaan perinpohjaisesti kaikki murhaa koskevat näkökohdat ja saattamaan kaikki tähän rikokseen syyllistyneet nopeasti oikeuden eteen noudattaen tinkimättä oikeusvaltion periaatteita, sekä varmistamaan edesmenneen kuvernööri Salman Taseerin murhaajan oikeudenmukaisen syyttämisen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Pakistanin viranomaisia tutkimaan perinpohjaisesti kaikki murhaa koskevat näkökohdat ja saattamaan kaikki tähän rikokseen syyllistyneet nopeasti oikeuden eteen noudattaen tinkimättä oikeusvaltion periaatteita, sekä varmistamaan edesmenneen kuvernööri Salman Taseerin murhaajan oikeudenmukaisen syyttämisen;

| 6. | kehottaa Pakistanin hallitusta tehostamaan toimia, joilla varmistetaan hallituksen ministerien turvallisuus sekä uskonnollisten ääriainesten ja terroristien konkreettisesti uhkaamien henkilöiden turvallisuus, esimerkkinä entinen viestintäministeri Sherry Rehman ja jumalanpilkkasyytteisiin liittyvien oikeusjuttujen puolustusasianajajat; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Pakistanin hallitusta tehostamaan toimia, joilla varmistetaan hallituksen ministerien turvallisuus sekä uskonnollisten ääriainesten ja terroristien konkreettisesti uhkaamien henkilöiden turvallisuus, esimerkkinä entinen viestintäministeri Sherry Rehman ja jumalanpilkkasyytteisiin liittyvien oikeusjuttujen puolustusasianajajat;

| 7. | kehottaa Pakistanin hallitusta viipymättä nimittämään uuden vähemmistöasiain ministerin ja vahvistaa, että tämän henkilön olisi oltava vahva ja puolueeton vähemmistöjen edustaja; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Pakistanin hallitusta viipymättä nimittämään uuden vähemmistöasiain ministerin ja vahvistaa, että tämän henkilön olisi oltava vahva ja puolueeton vähemmistöjen edustaja;

| 8. | kehottaa Pakistanin hallitusta tukemaan vähemmistöasiain ministeriä tämän jatkaessa Shahbaz Bhattin työtä ja toteuttaessa hänen näkyään erityisesti uskonnollisten johtajien välisestä kansallisesta vuoropuhelusta ja ruohonjuuritason hankkeesta alueellisten uskontojenvälisten sopusointukomiteoiden perustamiseksi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Pakistanin hallitusta tukemaan vähemmistöasiain ministeriä tämän jatkaessa Shahbaz Bhattin työtä ja toteuttaessa hänen näkyään erityisesti uskonnollisten johtajien välisestä kansallisesta vuoropuhelusta ja ruohonjuuritason hankkeesta alueellisten uskontojenvälisten sopusointukomiteoiden perustamiseksi;

| 9. | toistaa kiireellisenä kehotuksensa Pakistanin hallitukselle, kaikille poliittisille puolueille, kansalaisyhteiskunnalle ja tiedotusvälineille, että ne torjuisivat yksimielisesti äärimmäisyysliikkeiden hyökkäykset; toivoo, että sekä Pakistanin hallituksen kokoonpano että sen toimet heijastavat Pakistanin yhteiskunnan monnietnistä ja moniuskonnollista koostumusta; |
| --- | --- |

9.

toistaa kiireellisenä kehotuksensa Pakistanin hallitukselle, kaikille poliittisille puolueille, kansalaisyhteiskunnalle ja tiedotusvälineille, että ne torjuisivat yksimielisesti äärimmäisyysliikkeiden hyökkäykset; toivoo, että sekä Pakistanin hallituksen kokoonpano että sen toimet heijastavat Pakistanin yhteiskunnan monnietnistä ja moniuskonnollista koostumusta;

| 10. | vaatii, että armeija, oikeuslaitos, tiedotusvälineet ja poliittinen luokka lakkaavat viipymättä ja päättäväisesti tekemästä myönnytyksiä terroristeille, koska vallitseva tilanne on johtanut niin dramaattisiin seurauksiin; kehottaa Pakistanin hallitusta estämään sen, että ääriainekset hiljentävät äänet, jotka tukevat uskonnollista suvaitsevuutta ja yleismaailmallisten ihmisoikeuksien kunnioittamista; |
| --- | --- |

10.

vaatii, että armeija, oikeuslaitos, tiedotusvälineet ja poliittinen luokka lakkaavat viipymättä ja päättäväisesti tekemästä myönnytyksiä terroristeille, koska vallitseva tilanne on johtanut niin dramaattisiin seurauksiin; kehottaa Pakistanin hallitusta estämään sen, että ääriainekset hiljentävät äänet, jotka tukevat uskonnollista suvaitsevuutta ja yleismaailmallisten ihmisoikeuksien kunnioittamista;

| 11. | on erittäin huolissaan suvaitsemattomuuden ja väkivallan ilmapiiristä ja kehottaa Pakistanin hallitusta asettamaan syytteeseen ne, jotka Pakistanissa yllyttävät väkivaltaan, erityisesti ne, jotka kehottavat tappamaan yksityishenkilöitä tai ryhmiä, joiden kanssa ovat eri mieltä, tai jopa tarjoavat palkkioita heidän surmaamisestaan, ja toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jotta tästä asiasta voidaan puhua; |
| --- | --- |

11.

on erittäin huolissaan suvaitsemattomuuden ja väkivallan ilmapiiristä ja kehottaa Pakistanin hallitusta asettamaan syytteeseen ne, jotka Pakistanissa yllyttävät väkivaltaan, erityisesti ne, jotka kehottavat tappamaan yksityishenkilöitä tai ryhmiä, joiden kanssa ovat eri mieltä, tai jopa tarjoavat palkkioita heidän surmaamisestaan, ja toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jotta tästä asiasta voidaan puhua;

| 12. | kiittää erityisesti entisen ministerin Sherry Rehmanin ja surmatun vähemmistöasiain ministerin Shahbaz Bhattin ponnistuksia jumalanpilkkalakien muuttamiseksi niin, että niiden väärinkäyttö voidaan estää, ja kehottaa hallitusta kumoamaan kyseiset lait ja muut syrjivät säädökset, kuten rikoslain 295 B ja C osaston, jotka ovat jäänteitä menneisyydestä; kehottaa Pakistanin hallitusta myös valvomaan, että noudatetaan olemassa olevan lainsäädännön säännöksiä, kuten rikoslain 137 artiklaa, joka tekee vihanlietsonnasta rikoksen; |
| --- | --- |

12.

kiittää erityisesti entisen ministerin Sherry Rehmanin ja surmatun vähemmistöasiain ministerin Shahbaz Bhattin ponnistuksia jumalanpilkkalakien muuttamiseksi niin, että niiden väärinkäyttö voidaan estää, ja kehottaa hallitusta kumoamaan kyseiset lait ja muut syrjivät säädökset, kuten rikoslain 295 B ja C osaston, jotka ovat jäänteitä menneisyydestä; kehottaa Pakistanin hallitusta myös valvomaan, että noudatetaan olemassa olevan lainsäädännön säännöksiä, kuten rikoslain 137 artiklaa, joka tekee vihanlietsonnasta rikoksen;

| 13. | kehottaa Euroopan unionin toimivaltaisia toimielimiä sisällyttämään yhteiskunnan uskonnollisen suvaitsevaisuuden Pakistanin kanssa käytävään poliittiseen vuoropuheluun, sillä tämä asia on keskeisen tärkeä uskonnollisen ääriliikehdinnän torjumiselle pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa Euroopan unionin toimivaltaisia toimielimiä sisällyttämään yhteiskunnan uskonnollisen suvaitsevaisuuden Pakistanin kanssa käytävään poliittiseen vuoropuheluun, sillä tämä asia on keskeisen tärkeä uskonnollisen ääriliikehdinnän torjumiselle pitkällä aikavälillä;

| 14. | ehdottaa, että Euroopan unioni kutsuu Pakistanin hallituksen vuosittaiseen yhteiseen pyöreän pöydän kokoukseen, jossa käsitellään Pakistanin vähemmistöjen tilannetta, ja ottaa Euroopan parlamentin mukaan kokouksen valmisteluun ja toteuttamiseen; |
| --- | --- |

14.

ehdottaa, että Euroopan unioni kutsuu Pakistanin hallituksen vuosittaiseen yhteiseen pyöreän pöydän kokoukseen, jossa käsitellään Pakistanin vähemmistöjen tilannetta, ja ottaa Euroopan parlamentin mukaan kokouksen valmisteluun ja toteuttamiseen;

| 15. | kehottaa Euroopan unionin toimivaltaisia toimielimiä jatkamaan taloudellista tukea ihmisoikeusjärjestöille ja ihmisoikeuksien puolustajille sekä hahmottelemaan käytännön toimenpiteitä, joilla tuetaan Pakistanin kansalaisyhteiskunnan liikehdintää jumalanpilkkalakeja ja muuta syrjivää lainsäädäntöä vastaan; |
| --- | --- |

15.

kehottaa Euroopan unionin toimivaltaisia toimielimiä jatkamaan taloudellista tukea ihmisoikeusjärjestöille ja ihmisoikeuksien puolustajille sekä hahmottelemaan käytännön toimenpiteitä, joilla tuetaan Pakistanin kansalaisyhteiskunnan liikehdintää jumalanpilkkalakeja ja muuta syrjivää lainsäädäntöä vastaan;

| 16. | suhtautuu myönteisesti neuvoston äskettäisiin päätelmiin, jotka koskevat uskontoon tai vakaumukseen perustuvaa suvaitsemattomuutta, syrjintää ja väkivaltaa ja joiden tarkoituksena on laajentaa EU:n toimia tällä alalla; kehottaa Euroopan unionin toimivaltaisia toimielimiä aktiivisesti pyrkimään uskonnollisen vainon lopettamiseen maailmassa; |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti neuvoston äskettäisiin päätelmiin, jotka koskevat uskontoon tai vakaumukseen perustuvaa suvaitsemattomuutta, syrjintää ja väkivaltaa ja joiden tarkoituksena on laajentaa EU:n toimia tällä alalla; kehottaa Euroopan unionin toimivaltaisia toimielimiä aktiivisesti pyrkimään uskonnollisen vainon lopettamiseen maailmassa;

| 17. | kehottaa Euroopan unionin toimivaltaisia toimielimiä tutkimaan mahdollisuutta käyttää demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista rahoitusvälinettä uskonnollista suvaitsemattomuutta, äärimmäisyysliikkeitä ja syrjivää lainsäädäntöä torjuvien toimien rahoittamiseen kaikkialla maailmassa; toistaa korkealle edustajalle esittämänsä kehotuksen kehittää Euroopan ulkosuhdehallinnon ihmisoikeuspääosastossa pysyviä valmiuksia, joiden avulla voidaan seurata hallitusten ja yhteiskuntien asettamia rajoituksia omantunnonvapaudelle ja siihen liittyville oikeuksille; |
| --- | --- |

17.

kehottaa Euroopan unionin toimivaltaisia toimielimiä tutkimaan mahdollisuutta käyttää demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista rahoitusvälinettä uskonnollista suvaitsemattomuutta, äärimmäisyysliikkeitä ja syrjivää lainsäädäntöä torjuvien toimien rahoittamiseen kaikkialla maailmassa; toistaa korkealle edustajalle esittämänsä kehotuksen kehittää Euroopan ulkosuhdehallinnon ihmisoikeuspääosastossa pysyviä valmiuksia, joiden avulla voidaan seurata hallitusten ja yhteiskuntien asettamia rajoituksia omantunnonvapaudelle ja siihen liittyville oikeuksille;

| 18. | kehottaa Euroopan unionin toimivaltaisia toimielimiä kannustamaan Pakistanin hallitusta perustamaan uudelleen erillisen ihmisoikeusministeriön sekä toimivan, riippumattoman ja puolueettoman kansallisen ihmisoikeuskomitean; |
| --- | --- |

18.

kehottaa Euroopan unionin toimivaltaisia toimielimiä kannustamaan Pakistanin hallitusta perustamaan uudelleen erillisen ihmisoikeusministeriön sekä toimivan, riippumattoman ja puolueettoman kansallisen ihmisoikeuskomitean;

| 19. | kehottaa Euroopan unionin toimivaltaisia toimielimiä vaatimaan, että Pakistanin hallitus noudattaa Euroopan unionin ja Pakistanin islamilaisen tasavallan väliseen yhteistyösopimukseen kirjattua demokratia- ja ihmisoikeuslauseketta; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa esittämään kertomuksen yhteistyösopimuksen sekä demokratia- ja ihmisoikeuslausekkeen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

19.

kehottaa Euroopan unionin toimivaltaisia toimielimiä vaatimaan, että Pakistanin hallitus noudattaa Euroopan unionin ja Pakistanin islamilaisen tasavallan väliseen yhteistyösopimukseen kirjattua demokratia- ja ihmisoikeuslauseketta; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa esittämään kertomuksen yhteistyösopimuksen sekä demokratia- ja ihmisoikeuslausekkeen täytäntöönpanosta;

| 20. | muistuttaa, että Pakistanilla on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen allekirjoittajavaltiona tiettyjä velvoitteita ja kehottaa Pakistanin asianomaisia viranomaisia tarkistamaan yleissopimusta koskevia yleisiä varauksia, joista eräät rajoittavat Pakistanin perustuslakiin kirjattuja oikeuksia tai ovat vastoin sitä periaatetta, että kansainvälinen oikeus ylittää kansallisen lain; katsoo, että tavalla, jolla jumalanpilkkalakeja nykyisin sovelletaan, rikotaan selvästi näitä velvoitteita, ja pyytää Euroopan ulkosuhdehallintoa ottamaan tämän huomioon, kun tarkastellaan GSP+-järjestelmän mahdollista soveltamista Pakistaniin vuodesta 2013, ja raportoimaan asiasta Euroopan parlamentille; |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että Pakistanilla on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen allekirjoittajavaltiona tiettyjä velvoitteita ja kehottaa Pakistanin asianomaisia viranomaisia tarkistamaan yleissopimusta koskevia yleisiä varauksia, joista eräät rajoittavat Pakistanin perustuslakiin kirjattuja oikeuksia tai ovat vastoin sitä periaatetta, että kansainvälinen oikeus ylittää kansallisen lain; katsoo, että tavalla, jolla jumalanpilkkalakeja nykyisin sovelletaan, rikotaan selvästi näitä velvoitteita, ja pyytää Euroopan ulkosuhdehallintoa ottamaan tämän huomioon, kun tarkastellaan GSP+-järjestelmän mahdollista soveltamista Pakistaniin vuodesta 2013, ja raportoimaan asiasta Euroopan parlamentille;

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Pakistanin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

21.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Pakistanin hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0026.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0194.

(3)  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 583.

(4)  EUVL C 263 E, 16.10.2008, s. 666.

(5)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 432.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0489.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/182 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/182

---

Torstai 10. maaliskuuta 2011Valko-Venäjä, erityisesti Ales Mihalevitšin ja Natalia Radinan tapaukset

P7_TA(2011)0099

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 Valko-Venäjästä (erityisesti Ales Mihalevitšin ja Natalia Radinan tapaukset)

2012/C 199 E/22

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Valko-Venäjästä, etenkin 20. tammikuuta 2011 (1), 17. joulukuuta 2009 (2) ja 22. toukokuuta 2008 (3) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Valko-Venäjästä, etenkin 20. tammikuuta 2011 (1), 17. joulukuuta 2009 (2) ja 22. toukokuuta 2008 (3) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon EU:n korkean edustajan Catherine Ashtonin Brysselissä 18. helmikuuta 2011 antaman julkilausuman Valko-Venäjän opposition edustajalle langetetusta tuomiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n korkean edustajan Catherine Ashtonin Brysselissä 18. helmikuuta 2011 antaman julkilausuman Valko-Venäjän opposition edustajalle langetetusta tuomiosta,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 3065. kokouksessa Brysselissä 31. tammikuuta 2011 hyväksytyt neuvoston päätelmät Valko-Venäjästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 3065. kokouksessa Brysselissä 31. tammikuuta 2011 hyväksytyt neuvoston päätelmät Valko-Venäjästä,

| — | ottaa huomioon 31. tammikuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/69/YUTP tiettyihin Valko-Venäjän virkamiehiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2010/639/YUTP muuttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. tammikuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/69/YUTP tiettyihin Valko-Venäjän virkamiehiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2010/639/YUTP muuttamisesta,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen (kidutuksen vastainen yleissopimus), jonka osapuoli Valko-Venäjä on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen (kidutuksen vastainen yleissopimus), jonka osapuoli Valko-Venäjä on,

| — | ottaa huomioon YK:n vankeinhoidon vähimmäissäännöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n vankeinhoidon vähimmäissäännöt,

| — | ottaa huomioon vuonna 2001 hyväksytyt ja vuonna 2008 tarkistetut EU:n politiikan suuntaviivat suhteissa kolmansiin maihin kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rangaistukseen liittyvissä kysymyksissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2001 hyväksytyt ja vuonna 2008 tarkistetut EU:n politiikan suuntaviivat suhteissa kolmansiin maihin kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rangaistukseen liittyvissä kysymyksissä,

| — | ottaa huomioon 27. tammikuuta 2011 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 1790 (2011) Valko-Venäjän tilanteesta presidentinvaalien jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. tammikuuta 2011 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 1790 (2011) Valko-Venäjän tilanteesta presidentinvaalien jälkeen,

| — | ottaa huomioon Amnesty Internationalin 2. helmikuuta 2011 päivätyn raportin ”Security, Peace and Order? Violations in the wake of elections in Belarus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amnesty Internationalin 2. helmikuuta 2011 päivätyn raportin ”Security, Peace and Order? Violations in the wake of elections in Belarus”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että suuri määrä opposition edustajia, muun muassa entisiä presidenttiehdokkaita, toimittajia ja ihmisoikeuksien puolustajia, pidätettiin Minskin joulukuun 19. päivän 2010 tapahtumien jälkeen ja he ovat edelleen vangittuina KGB:n pidätyskeskuksessa; toteaa, että opposition ja ihmisoikeuksien puolustajien vastaiset tukahduttamistoimet ja poliittiset oikeudenkäynnit jatkuvat edelleen ja yli 40:tä henkilöä vastaan on nyt nostettu syyte ja heitä odottaa enimmillään 15 vuoden vankeustuomio, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että suuri määrä opposition edustajia, muun muassa entisiä presidenttiehdokkaita, toimittajia ja ihmisoikeuksien puolustajia, pidätettiin Minskin joulukuun 19. päivän 2010 tapahtumien jälkeen ja he ovat edelleen vangittuina KGB:n pidätyskeskuksessa; toteaa, että opposition ja ihmisoikeuksien puolustajien vastaiset tukahduttamistoimet ja poliittiset oikeudenkäynnit jatkuvat edelleen ja yli 40:tä henkilöä vastaan on nyt nostettu syyte ja heitä odottaa enimmillään 15 vuoden vankeustuomio,

| B. | ottaa huomioon, että Minskin kaupungin syyttäjänvirasto on pidentänyt joulukuun 19. päivän 2010 tapahtumiin liittyvän niin sanotun joukkomellakkatapauksen tutkinta-aikaa viiteen kuukauteen; ottaa huomioon, että jutun yhteydessä aloitetuilla presidenttiehdokkaiden, oppositioaktivistien, ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien oikeudenkäynneillä on ollut poliittiset perusteet, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Minskin kaupungin syyttäjänvirasto on pidentänyt joulukuun 19. päivän 2010 tapahtumiin liittyvän niin sanotun joukkomellakkatapauksen tutkinta-aikaa viiteen kuukauteen; ottaa huomioon, että jutun yhteydessä aloitetuilla presidenttiehdokkaiden, oppositioaktivistien, ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien oikeudenkäynneillä on ollut poliittiset perusteet,

| C. | ottaa huomioon, että demokraattisen opposition ehdokkaiden Uladzimir Njakljajeun ja Andrei Sannikaun vaalitiimeihin kuuluneet Aljaksandr Atroštšankau, Aljaksandr Maltšanau, Dzmitri Novik ja Vasil Parfjankou tuomittiin kolmesta neljään vuodeksi vankeuteen erityisturvajärjestelyjen alaisessa rangaistussiirtolassa joulukuun 19. päivän 2010 mielenosoituksiin liittyen; ottaa huomioon, että heidän asianajajiensa mukaan viranomaiset eivät pystyneet todistamaan heidän syyllisyyttään, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että demokraattisen opposition ehdokkaiden Uladzimir Njakljajeun ja Andrei Sannikaun vaalitiimeihin kuuluneet Aljaksandr Atroštšankau, Aljaksandr Maltšanau, Dzmitri Novik ja Vasil Parfjankou tuomittiin kolmesta neljään vuodeksi vankeuteen erityisturvajärjestelyjen alaisessa rangaistussiirtolassa joulukuun 19. päivän 2010 mielenosoituksiin liittyen; ottaa huomioon, että heidän asianajajiensa mukaan viranomaiset eivät pystyneet todistamaan heidän syyllisyyttään,

| D. | ottaa huomioon, että pidätettyjen asianajajilta on toistuvasti evätty oikeus tavata päämiehiään; ottaa huomioon, että asianajajat joutuivat KGB:n uhkailujen vuoksi luopumaan tapausten hoitamisesta ja oikeusministeriö peruutti myöhemmin heidän toimilupansa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että pidätettyjen asianajajilta on toistuvasti evätty oikeus tavata päämiehiään; ottaa huomioon, että asianajajat joutuivat KGB:n uhkailujen vuoksi luopumaan tapausten hoitamisesta ja oikeusministeriö peruutti myöhemmin heidän toimilupansa,

| E. | ottaa huomioon, että entinen presidenttiehdokas Ales Mihalevitš, joka vangittiin vaaleja seuranneiden mielenosoitusten jälkeen, vapautettiin vasta 26. helmikuuta 2011 hänen allekirjoitettuaan sitoumuksen yhteistoiminnasta Valko-Venäjän KGB:n kanssa, jonka hän sittemmin julkisesti kiisti, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että entinen presidenttiehdokas Ales Mihalevitš, joka vangittiin vaaleja seuranneiden mielenosoitusten jälkeen, vapautettiin vasta 26. helmikuuta 2011 hänen allekirjoitettuaan sitoumuksen yhteistoiminnasta Valko-Venäjän KGB:n kanssa, jonka hän sittemmin julkisesti kiisti,

| F. | ottaa huomioon, että Ales Mihalevitš antoi 28. helmikuuta 2011 lausunnon, jossa hän kertoi henkisestä ja fyysisestä kidutuksesta, jota käyttäen poliittisia vankeja painostettiin tunnustamaan ja hyväksymään todisteet syyllisyydestään, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Ales Mihalevitš antoi 28. helmikuuta 2011 lausunnon, jossa hän kertoi henkisestä ja fyysisestä kidutuksesta, jota käyttäen poliittisia vankeja painostettiin tunnustamaan ja hyväksymään todisteet syyllisyydestään,

| G. | ottaa huomioon, että myös opposition Charter 97 -verkkosivuston toimittaja Natalia Radina pidätettiin joulukuussa 2010 ja häntä vastaan nostettiin syyte presidentinvaaleja seuranneiden joukkolevottomuuksien järjestämisestä ja niihin osallistumisesta; ottaa huomioon, että Radina vapautettiin KGB:n tutkintavankilasta ja häntä kiellettiin poistumasta kotikaupungistaan ennen hänen tapauksensa tutkinnan päättymistä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että myös opposition Charter 97 -verkkosivuston toimittaja Natalia Radina pidätettiin joulukuussa 2010 ja häntä vastaan nostettiin syyte presidentinvaaleja seuranneiden joukkolevottomuuksien järjestämisestä ja niihin osallistumisesta; ottaa huomioon, että Radina vapautettiin KGB:n tutkintavankilasta ja häntä kiellettiin poistumasta kotikaupungistaan ennen hänen tapauksensa tutkinnan päättymistä,

| H. | ottaa huomioon, että Natalia Radina ilmoitti vapautumisensa jälkeen, että KGB:n virkailijat olivat kohdistaneet häneen pidätysaikana psykologista painostusta ja yrittäneet värvätä häntä KGB:n tietolähteeksi; toteaa, että hänen lausuntonsa vahvistaa tiedot poliittisten vankien kiduttamisesta KGB:n pidätyskeskuksessa Minskissä, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Natalia Radina ilmoitti vapautumisensa jälkeen, että KGB:n virkailijat olivat kohdistaneet häneen pidätysaikana psykologista painostusta ja yrittäneet värvätä häntä KGB:n tietolähteeksi; toteaa, että hänen lausuntonsa vahvistaa tiedot poliittisten vankien kiduttamisesta KGB:n pidätyskeskuksessa Minskissä,

| I. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän valtion turvallisuuskomitea on kiistänyt KGB:n pidätyskeskuksen vankien kiduttamisen, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän valtion turvallisuuskomitea on kiistänyt KGB:n pidätyskeskuksen vankien kiduttamisen,

| 1. | pitää tuomittavana, että Valko-Venäjän viranomaiset eivät noudata perusoikeutta kokoontumisvapauteen ja sananvapauteen, ja vaatii vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki pidätetyt mielenosoittajat ja luopumaan kaikista heitä vastaan poliittisin perustein nostetuista syytteistä; |
| --- | --- |

1.

pitää tuomittavana, että Valko-Venäjän viranomaiset eivät noudata perusoikeutta kokoontumisvapauteen ja sananvapauteen, ja vaatii vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki pidätetyt mielenosoittajat ja luopumaan kaikista heitä vastaan poliittisin perustein nostetuista syytteistä;

| 2. | tuomitsee ehdottomasti vankien kiduttamisen ja toteaa sen olevan epäinhimillisen kohtelun muoto, joka on yksiselitteisesti kielletty kansainvälisessä oikeudessa ja jota ei mitenkään voi hyväksyä Euroopan maassa, joka on yksi EU:n lähimmistä naapureista; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee ehdottomasti vankien kiduttamisen ja toteaa sen olevan epäinhimillisen kohtelun muoto, joka on yksiselitteisesti kielletty kansainvälisessä oikeudessa ja jota ei mitenkään voi hyväksyä Euroopan maassa, joka on yksi EU:n lähimmistä naapureista;

| 3. | tuomitsee ankarat tuomiot, jotka äskettäin langetettiin nuorille oppositioaktivisteille pelkästään sillä perusteella, että he osallistuivat 19. joulukuuta 2010 pidettyihin mielenosoituksiin, ja toteaa kyseessä olevan heidän poliittisten ja kansalaisoikeuksiensa räikeä ja vakava loukkaus sekä Valko-Venäjän allekirjoittamien kansainvälisten yleissopimusten räikeä rikkominen; |
| --- | --- |

3.

tuomitsee ankarat tuomiot, jotka äskettäin langetettiin nuorille oppositioaktivisteille pelkästään sillä perusteella, että he osallistuivat 19. joulukuuta 2010 pidettyihin mielenosoituksiin, ja toteaa kyseessä olevan heidän poliittisten ja kansalaisoikeuksiensa räikeä ja vakava loukkaus sekä Valko-Venäjän allekirjoittamien kansainvälisten yleissopimusten räikeä rikkominen;

| 4. | tuomitsee sen, että poliittiset vastustajat Valko-Venäjällä joutuvat elämään pelon ja uhkailun ilmapiirissä; tuomitsee kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin ja vapaisiin tiedotusvälineisiin vaalipäivän jälkeen kohdistetun vainon ja häirinnän, mukaan lukien mittavat etsinnät yksityiskoteihin, tiedotusvälineiden toimitiloihin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöihin sekä erottamiset yliopistoista ja työpaikoista; kehottaa viranomaisia vaalimaan sananvapautta ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta Valko-Venäjällä; |
| --- | --- |

4.

tuomitsee sen, että poliittiset vastustajat Valko-Venäjällä joutuvat elämään pelon ja uhkailun ilmapiirissä; tuomitsee kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin ja vapaisiin tiedotusvälineisiin vaalipäivän jälkeen kohdistetun vainon ja häirinnän, mukaan lukien mittavat etsinnät yksityiskoteihin, tiedotusvälineiden toimitiloihin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöihin sekä erottamiset yliopistoista ja työpaikoista; kehottaa viranomaisia vaalimaan sananvapautta ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta Valko-Venäjällä;

| 5. | vaatii Valko-Venäjää noudattamaan oikeusvaltioperiaatetta, kansainvälisiä yleissopimuksia ja kansallisia lakeja, joissa taataan vankien asianmukainen kohtelu ja heidän oikeutensa tavata esteettä sukulaisia ja oikeusavustajaa sekä saada lääkärinhoitoa, sekä lopettamaan poliittisten vastustajien, ihmisoikeusaktivistien ja riippumattomien tiedotusvälineiden jatkuvan häirinnän; |
| --- | --- |

5.

vaatii Valko-Venäjää noudattamaan oikeusvaltioperiaatetta, kansainvälisiä yleissopimuksia ja kansallisia lakeja, joissa taataan vankien asianmukainen kohtelu ja heidän oikeutensa tavata esteettä sukulaisia ja oikeusavustajaa sekä saada lääkärinhoitoa, sekä lopettamaan poliittisten vastustajien, ihmisoikeusaktivistien ja riippumattomien tiedotusvälineiden jatkuvan häirinnän;

| 6. | tuomitsee Minskin kaupungin asianajajaliiton päätöksen viedä toimilupa joiltakin joukkomellakkaa koskevassa rikosjutussa syytettyinä olleiden henkilöiden asianajajilta, muun muassa Aleh Ahjejevilta, Pavel Sapelkolta, Tatjana Ahijevalta, Uladzimir Touscikilta ja Tamata Harajevalta, ja kehottaa Minskin asianajajaliittoa kumoamaan päätöksensä; |
| --- | --- |

6.

tuomitsee Minskin kaupungin asianajajaliiton päätöksen viedä toimilupa joiltakin joukkomellakkaa koskevassa rikosjutussa syytettyinä olleiden henkilöiden asianajajilta, muun muassa Aleh Ahjejevilta, Pavel Sapelkolta, Tatjana Ahijevalta, Uladzimir Touscikilta ja Tamata Harajevalta, ja kehottaa Minskin asianajajaliittoa kumoamaan päätöksensä;

| 7. | tuomitsee Minskin kaupungin asianajajaliiton puheenjohtajan Aljaksandr Pyltšankan erottamisen sen vuoksi, että hän ilmaisi huolensa ministeriön päätöksestä peruuttaa neljän niin sanotun mellakkatapauksen käsittelyyn osallistuneen asianajajan toimilupa, ja pitää oikeusministerin erottamispäätöstä perusteettomana sekä todisteena siitä, että oikeuslaitoksen ja jokaisen yksittäisen asianajajan riippumattomuus on aidosti uhattuna; |
| --- | --- |

7.

tuomitsee Minskin kaupungin asianajajaliiton puheenjohtajan Aljaksandr Pyltšankan erottamisen sen vuoksi, että hän ilmaisi huolensa ministeriön päätöksestä peruuttaa neljän niin sanotun mellakkatapauksen käsittelyyn osallistuneen asianajajan toimilupa, ja pitää oikeusministerin erottamispäätöstä perusteettomana sekä todisteena siitä, että oikeuslaitoksen ja jokaisen yksittäisen asianajajan riippumattomuus on aidosti uhattuna;

| 8. | vaatii Valko-Venäjän viranomaisia suorittamaan perusteellisen ja puolueettoman tutkimuksen poliittisten vankien kidutusta koskevista väitteistä sekä nimeämään kidutukseen osallistuneet henkilöt ja asettamaan heidät syytteeseen; |
| --- | --- |

8.

vaatii Valko-Venäjän viranomaisia suorittamaan perusteellisen ja puolueettoman tutkimuksen poliittisten vankien kidutusta koskevista väitteistä sekä nimeämään kidutukseen osallistuneet henkilöt ja asettamaan heidät syytteeseen;

| 9. | kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia ottamaan julkisia tapahtumia koskevan lain tarkastelun kohteeksi ja saattamaan sen vastaamaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vaatimuksia; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia ottamaan julkisia tapahtumia koskevan lain tarkastelun kohteeksi ja saattamaan sen vastaamaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vaatimuksia;

| 10. | kehottaa neuvostoa, komissiota, EU:n korkeaa edustajaa ja muita EU:n kumppanimaita harkitsemaan rajoitusten ulottamista koskemaan syyttäjiä, tuomareita ja KGB:n edustajia, jotka on yhdistetty Valko-Venäjän ihmisoikeusloukkauksiin, ellei maassa tapahtuvaa vainoa lopeteta välittömästi ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien alalla saavuteta huomattavaa edistystä; katsoo, että neuvoston olisi tarkasteltava mahdollisuutta ottaa käyttöön Valko-Venäjän valtion omistamiin yrityksiin kohdennettavia taloudellisia täsmäpakotteita; |
| --- | --- |

10.

kehottaa neuvostoa, komissiota, EU:n korkeaa edustajaa ja muita EU:n kumppanimaita harkitsemaan rajoitusten ulottamista koskemaan syyttäjiä, tuomareita ja KGB:n edustajia, jotka on yhdistetty Valko-Venäjän ihmisoikeusloukkauksiin, ellei maassa tapahtuvaa vainoa lopeteta välittömästi ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien alalla saavuteta huomattavaa edistystä; katsoo, että neuvoston olisi tarkasteltava mahdollisuutta ottaa käyttöön Valko-Venäjän valtion omistamiin yrityksiin kohdennettavia taloudellisia täsmäpakotteita;

| 11. | panee tyytyväisenä merkille, että yhdeksän uutta maata – Kroatia, Jugoslavian entinen tasavalta Makedonia, Montenegro, Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Islanti, Liechtenstein ja Norja – ovat sitoutuneet soveltamaan tiettyihin Valko-Venäjän virkamiehiin kohdistettavia rajoituksia; |
| --- | --- |

11.

panee tyytyväisenä merkille, että yhdeksän uutta maata – Kroatia, Jugoslavian entinen tasavalta Makedonia, Montenegro, Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Islanti, Liechtenstein ja Norja – ovat sitoutuneet soveltamaan tiettyihin Valko-Venäjän virkamiehiin kohdistettavia rajoituksia;

| 12. | toistaa, että ellei Valko-Venäjän hallitus ryhdy välittömiin toimiin maan demokratisoimiseksi ja ihmisoikeuksien puolustamiseksi Euroopan unionin ja Valko-Venäjän välinen yhteydenpito keskeytetään, mukaan lukien Valko-Venäjän osallistuminen itäiseen kumppanuuteen; |
| --- | --- |

12.

toistaa, että ellei Valko-Venäjän hallitus ryhdy välittömiin toimiin maan demokratisoimiseksi ja ihmisoikeuksien puolustamiseksi Euroopan unionin ja Valko-Venäjän välinen yhteydenpito keskeytetään, mukaan lukien Valko-Venäjän osallistuminen itäiseen kumppanuuteen;

| 13. | korostaa, että EU:n on lisättävä apuaan Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnalle muun muassa helpottamalla viisumien saantia huolimatta oppositioon vaalien jälkeen kohdistetun iskun poliittisista vaikutuksista EU:n ja Valko-Venäjän suhteisiin; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että EU:n on lisättävä apuaan Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnalle muun muassa helpottamalla viisumien saantia huolimatta oppositioon vaalien jälkeen kohdistetun iskun poliittisista vaikutuksista EU:n ja Valko-Venäjän suhteisiin;

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Etyjin ja Euroopan neuvoston parlamentaarisille yleiskokouksille sekä Valko-Venäjän parlamentille ja hallitukselle. |
| --- | --- |

14.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Etyjin ja Euroopan neuvoston parlamentaarisille yleiskokouksille sekä Valko-Venäjän parlamentille ja hallitukselle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0022.

(2)  EUVL C 286 E, 22.10.2010, s. 16.

(3)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 113.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/185 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/185

---

Torstai 10. maaliskuuta 2011Kashgarin tilanne ja kulttuuriperintö (Xinjiangin uiguurien autonominen alue, Kiina)

P7_TA(2011)0100

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2011 Kashgarin tilanteesta ja kulttuuriperinnöstä (Xinjiangin uiguurien autonominen alue, Kiina)

2012/C 199 E/23

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kiinasta, eritoten ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia koskevat päätöslauselmat ja erityisesti 26. marraskuuta 2009 (1) ja 25. marraskuuta 2010 (2) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kiinasta, eritoten ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia koskevat päätöslauselmat ja erityisesti 26. marraskuuta 2009 (1) ja 25. marraskuuta 2010 (2) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 6. lokakuuta 2010 pidetyn 13. EU:n ja Kiinan välisen huippukokouksen, jonka puitteissa järjestettiin ensimmäinen EU:n ja Kiinan korkean tason kulttuurifoorumi tarkoituksena vahvistaa EU:n ja Kiinan välistä kulttuurivuoropuhelua ja -yhteistyötä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 6. lokakuuta 2010 pidetyn 13. EU:n ja Kiinan välisen huippukokouksen, jonka puitteissa järjestettiin ensimmäinen EU:n ja Kiinan korkean tason kulttuurifoorumi tarkoituksena vahvistaa EU:n ja Kiinan välistä kulttuurivuoropuhelua ja -yhteistyötä,

| — | ottaa huomioon YK:n julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista, joka hyväksyttiin yleiskokouksen 18. joulukuuta 1992 antamalla päätöslauselmalla 47/135 ja jossa velvoitetaan valtiot suojelemaan alueillaan vähemmistöjen olemassaoloa ja kansallista tai etnistä, kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä identiteettiä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista, joka hyväksyttiin yleiskokouksen 18. joulukuuta 1992 antamalla päätöslauselmalla 47/135 ja jossa velvoitetaan valtiot suojelemaan alueillaan vähemmistöjen olemassaoloa ja kansallista tai etnistä, kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä identiteettiä,

| — | ottaa huomioon Kiinan kansantasavallan perustuslain 4, 22 ja 119 artiklan, joissa säädetään hallituksen avusta vähemmistökansallisuuksien asuttamien alueiden kulttuuriselle kehitykselle, valtion tarjoamasta arvokkaiden kulttuurimuistomerkkien ja -jäänteiden suojelusta sekä kansojen kulttuuriperinnön suojelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan kansantasavallan perustuslain 4, 22 ja 119 artiklan, joissa säädetään hallituksen avusta vähemmistökansallisuuksien asuttamien alueiden kulttuuriselle kehitykselle, valtion tarjoamasta arvokkaiden kulttuurimuistomerkkien ja -jäänteiden suojelusta sekä kansojen kulttuuriperinnön suojelusta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että vuonna 2009 Kiinan hallitus ilmoitti 500 miljoonaa dollaria maksavasta ”Kashgarin vaarallisten talojen uudistamista” koskevasta kaupungin jälleenrakennusohjelmasta, jonka avulla on vuodesta 2009 vähitellen tuhottu vanhaa silkkitien kaupunkia Kashgaria tarkoituksena purkaa 85 prosenttia perinteisestä vanhasta kaupungista ja korvata se nykyaikaisilla kerrostaloilla sekä muuttaa jäljelle jäävät kaupungin vanhat osat sekä kiinalaisten että uiguurien asuttamiksi matkailukohteiksi, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuonna 2009 Kiinan hallitus ilmoitti 500 miljoonaa dollaria maksavasta ”Kashgarin vaarallisten talojen uudistamista” koskevasta kaupungin jälleenrakennusohjelmasta, jonka avulla on vuodesta 2009 vähitellen tuhottu vanhaa silkkitien kaupunkia Kashgaria tarkoituksena purkaa 85 prosenttia perinteisestä vanhasta kaupungista ja korvata se nykyaikaisilla kerrostaloilla sekä muuttaa jäljelle jäävät kaupungin vanhat osat sekä kiinalaisten että uiguurien asuttamiksi matkailukohteiksi,

| B. | ottaa huomioon, että Kiinan hallitus ei edelleenkään ole hakenut Kashgarin kaupungille YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unescon) maailmanperintöstatusta esimerkiksi useita Keski-Aasian silkkitien kulttuurialueita koskevan suunnitteilla olevan kansainvälisen hakemuksen puitteissa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Kiinan hallitus ei edelleenkään ole hakenut Kashgarin kaupungille YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unescon) maailmanperintöstatusta esimerkiksi useita Keski-Aasian silkkitien kulttuurialueita koskevan suunnitteilla olevan kansainvälisen hakemuksen puitteissa,

| C. | katsoo, että Kashgar on ainutlaatuisen arkkitehtuuriperinnön omaava kansainvälisesti merkittävä kaupunki, jolla on historiallista ja maantieteellistä merkitystä entisaikojen kaupan ja matkailun keskuksena, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Kashgar on ainutlaatuisen arkkitehtuuriperinnön omaava kansainvälisesti merkittävä kaupunki, jolla on historiallista ja maantieteellistä merkitystä entisaikojen kaupan ja matkailun keskuksena,

| D. | ottaa huomioon, että Kashgarilla on erittäin huomattava symbolinen merkitys alueen uiguuri- ja hui-kansojen kulttuuri-identiteetille sekä Kiinan kulttuuriselle moninaisuudelle, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Kashgarilla on erittäin huomattava symbolinen merkitys alueen uiguuri- ja hui-kansojen kulttuuri-identiteetille sekä Kiinan kulttuuriselle moninaisuudelle,

| E. | katsoo, että jälleenrakennusohjelman virallisena perusteena esitetty rakennusten vahvistaminen maanjäristysten varalta ei edellytä perinteisten rakennusten purkamista kokonaan vaan vaihtoehtona on kulttuuriarvot huomioon ottava kunnostaminen, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että jälleenrakennusohjelman virallisena perusteena esitetty rakennusten vahvistaminen maanjäristysten varalta ei edellytä perinteisten rakennusten purkamista kokonaan vaan vaihtoehtona on kulttuuriarvot huomioon ottava kunnostaminen,

| F. | ottaa huomioon, että Kiinan hallitus on käynnistänyt tuhoisan rakennuskannan uudistamisen muissa osissa maata lukuisien paikallisten ”kehityssuunnitelmiensa” avulla, joiden puitteissa puretaan historiallisia rakennuksia ja pakkosiirretään asukkaat muualle ottamatta huomioon korvaamattoman arvokkaan historiallisen ja kulttuuriperinnön menettämistä ja asettamatta etusijalle kulttuurijäänteiden tai tärkeimpien rakennusten ja arkkitehtuurin säilyttämistä – suojelualueilla tai museoissa – jotta tuleville sukupolville ja maailmalle voitaisiin jättää perinnöksi esineitä, jotka edustavat tuhansia vuosia vanhaa Kiinan historiaa ja kulttuurikehitystä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Kiinan hallitus on käynnistänyt tuhoisan rakennuskannan uudistamisen muissa osissa maata lukuisien paikallisten ”kehityssuunnitelmiensa” avulla, joiden puitteissa puretaan historiallisia rakennuksia ja pakkosiirretään asukkaat muualle ottamatta huomioon korvaamattoman arvokkaan historiallisen ja kulttuuriperinnön menettämistä ja asettamatta etusijalle kulttuurijäänteiden tai tärkeimpien rakennusten ja arkkitehtuurin säilyttämistä – suojelualueilla tai museoissa – jotta tuleville sukupolville ja maailmalle voitaisiin jättää perinnöksi esineitä, jotka edustavat tuhansia vuosia vanhaa Kiinan historiaa ja kulttuurikehitystä,

| G. | ottaa huomioon, että Kiinan hallitus harjoittaa jatkuvasti etnistä ja kulttuurista painostusta Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella ja että tämän painostuksen synkkä huipennus oli uiguurien mielenosoitusten väkivaltainen hajottaminen vuonna 2009 Urumqin levottomuuksien aikana, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Kiinan hallitus harjoittaa jatkuvasti etnistä ja kulttuurista painostusta Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella ja että tämän painostuksen synkkä huipennus oli uiguurien mielenosoitusten väkivaltainen hajottaminen vuonna 2009 Urumqin levottomuuksien aikana,

| H. | ottaa huomioon, että uiguuri- ja hui-väestöt kärsivät jatkuvista ihmisoikeuksien loukkauksista ja että monilta on riistetty asianmukainen poliittinen edustus ja kulttuurinen itsemääräämisoikeus, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että uiguuri- ja hui-väestöt kärsivät jatkuvista ihmisoikeuksien loukkauksista ja että monilta on riistetty asianmukainen poliittinen edustus ja kulttuurinen itsemääräämisoikeus,

| 1. | kehottaa Kiinan hallitusta lopettamaan välittömästi kulttuurin tuhoamisen, joka uhkaa Kashgarin arkkitehtuurin säilymistä, ja toteuttamaan kattavan asiantuntijatutkimuksen kulttuuriarvot huomioon ottavista kunnostusmenetelmistä; |
| --- | --- |

1.

kehottaa Kiinan hallitusta lopettamaan välittömästi kulttuurin tuhoamisen, joka uhkaa Kashgarin arkkitehtuurin säilymistä, ja toteuttamaan kattavan asiantuntijatutkimuksen kulttuuriarvot huomioon ottavista kunnostusmenetelmistä;

| 2. | kehottaa Kiinan hallitusta lakkauttamaan kaikki Kashgarin uiguuriväestön pakkosiirrot ja yhteiskunnallisen marginalisoinnin, joka johtuu asuinalueiden tuhoamisesta, ja korvaamaan asianmukaisesti kaikille aikaisemmille uhreille heidän kärsimänsä vahingot; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Kiinan hallitusta lakkauttamaan kaikki Kashgarin uiguuriväestön pakkosiirrot ja yhteiskunnallisen marginalisoinnin, joka johtuu asuinalueiden tuhoamisesta, ja korvaamaan asianmukaisesti kaikille aikaisemmille uhreille heidän kärsimänsä vahingot;

| 3. | kehottaa Kiinan viranomaisia tekemään kaikkensa, jotta saataisiin aikaan todellinen han-kiinalaisten ja uiguurien välinen vuoropuhelu, jotta Xinjiangissa toteutettaisiin entistä osallistavampaa ja kattavampaa talouspolitiikkaa tarkoituksena vahvistaa paikallista omistajuutta ja jotta suojeltaisiin uiguuriväestön kulttuuri-identiteettiä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Kiinan viranomaisia tekemään kaikkensa, jotta saataisiin aikaan todellinen han-kiinalaisten ja uiguurien välinen vuoropuhelu, jotta Xinjiangissa toteutettaisiin entistä osallistavampaa ja kattavampaa talouspolitiikkaa tarkoituksena vahvistaa paikallista omistajuutta ja jotta suojeltaisiin uiguuriväestön kulttuuri-identiteettiä;

| 4. | vaatii Kiinan hallitusta noudattamaan perustuslaillisia velvoitteitaan ja tukemaan asiaankuuluvasti Kashgarin ja Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen kulttuuriperinteitä, joita leimaa vahvasti uiguuri-identiteetti; |
| --- | --- |

4.

vaatii Kiinan hallitusta noudattamaan perustuslaillisia velvoitteitaan ja tukemaan asiaankuuluvasti Kashgarin ja Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen kulttuuriperinteitä, joita leimaa vahvasti uiguuri-identiteetti;

| 5. | kehottaa Kiinan viranomaisia toteuttamaan enemmän toimenpiteitä kiinalaisten sivilisaatioiden perintöä hävittävän laittoman kaupan ja salakuljetuksen estämiseksi; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Kiinan viranomaisia toteuttamaan enemmän toimenpiteitä kiinalaisten sivilisaatioiden perintöä hävittävän laittoman kaupan ja salakuljetuksen estämiseksi;

| 6. | kehottaa Kiinan kulttuuriministeriä tarkistamaan nykyistä lainsäädäntöä kulttuurijäänteiden suojelusta, jotta voidaan mukauttaa tämän etnisen vähemmistöryhmän nykyistä muuttuvaa elämäntyyliä, joka joskus aarteistaan tietämättömänä käyttää väärin kulttuuriperintöään tai heikentää sen suojelua; toteaa, että olisi tuettava asiaa koskevaa kansallista valistuskampanjaa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Kiinan kulttuuriministeriä tarkistamaan nykyistä lainsäädäntöä kulttuurijäänteiden suojelusta, jotta voidaan mukauttaa tämän etnisen vähemmistöryhmän nykyistä muuttuvaa elämäntyyliä, joka joskus aarteistaan tietämättömänä käyttää väärin kulttuuriperintöään tai heikentää sen suojelua; toteaa, että olisi tuettava asiaa koskevaa kansallista valistuskampanjaa;

| 7. | vaatii Kiinan hallitusta arvioimaan mahdollisuutta sisällyttää Kashgarin kaupunki Kazakstanin, Kirgisian, Tadžikistanin ja Uzbekistanin yhteiseen hakemukseen silkkitien hyväksymisestä Unescon maailmanperintökohteeksi; |
| --- | --- |

7.

vaatii Kiinan hallitusta arvioimaan mahdollisuutta sisällyttää Kashgarin kaupunki Kazakstanin, Kirgisian, Tadžikistanin ja Uzbekistanin yhteiseen hakemukseen silkkitien hyväksymisestä Unescon maailmanperintökohteeksi;

| 8. | kehottaa Kiinan hallitusta lopettamaan uiguuri- ja hui-väestöihin kohdistamansa syrjinnän ja painostuksen ja kunnioittamaan niiden perusoikeutta kulttuurinsa ilmaisemiseen ja panee erityisesti merkille entisen historianopettajan Tursunjan Hezimin tapauksen, jossa kyseinen henkilö tuomittiin salaisen oikeudenkäynnin jälkeen seitsemäksi vuodeksi vankilaan, sekä muut viime kuukausien aikana tuomitut aktivistit; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Kiinan hallitusta lopettamaan uiguuri- ja hui-väestöihin kohdistamansa syrjinnän ja painostuksen ja kunnioittamaan niiden perusoikeutta kulttuurinsa ilmaisemiseen ja panee erityisesti merkille entisen historianopettajan Tursunjan Hezimin tapauksen, jossa kyseinen henkilö tuomittiin salaisen oikeudenkäynnin jälkeen seitsemäksi vuodeksi vankilaan, sekä muut viime kuukausien aikana tuomitut aktivistit;

| 9. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa kehittämään lisätoimenpiteitä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen puitteissa Kiinan etnisten, uskonnollisten ja kielellisten vähemmistöryhmien ihmisoikeuksien ja kulttuuristen oikeuksien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa kehittämään lisätoimenpiteitä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen puitteissa Kiinan etnisten, uskonnollisten ja kielellisten vähemmistöryhmien ihmisoikeuksien ja kulttuuristen oikeuksien suojelemiseksi;

| 10. | kehottaa EU:n edustajia ja komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa lisäämään ja voimistamaan ihmisoikeuksista ja vähemmistöjen oikeuksista käytyjä keskusteluja Kiinan kansantasavallan kanssa ja tekemään ihmisoikeusvuoropuhelusta tehokkaampaa ja tuloshakuisempaa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa EU:n edustajia ja komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa lisäämään ja voimistamaan ihmisoikeuksista ja vähemmistöjen oikeuksista käytyjä keskusteluja Kiinan kansantasavallan kanssa ja tekemään ihmisoikeusvuoropuhelusta tehokkaampaa ja tuloshakuisempaa;

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle, Unescolle, Kiinan kansantasavallan kansankongressille (ja sen pysyvälle komitealle) sekä Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen puolueen pysyvälle komitealle. |
| --- | --- |

11.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle, Unescolle, Kiinan kansantasavallan kansankongressille (ja sen pysyvälle komitealle) sekä Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen puolueen pysyvälle komitealle.

---

(1)  EUVL C 285 E, 21.10.2010, s. 80.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0449.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/187 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/187

---

Torstai 10. maaliskuuta 2011Keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden eurooppalaisen peruskirjan laatiminen

P7_TA(2011)0101

Euroopan parlamentin kannanotto 10. maaliskuuta 2011 keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden eurooppalaisen peruskirjan laatimiseen

2012/C 199 E/24

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (1) osuus- ja yhteisötaloudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (1) osuus- ja yhteisötaloudesta,

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman (2) kuluttajille ja kansalaisille tarkoitettujen yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman (2) kuluttajille ja kansalaisille tarkoitettujen yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan,

| A. | katsoo, että yhteiskunnallinen hyvinvointi ja vakaus perustuvat monimuotoiseen yrittäjyyteen ja että yhdistykset, keskinäiset yhtiöt ja säätiöt edistävät tätä monimuotoisuutta tarjoamalla erilaisia liiketoimintamalleja, jotka perustuvat keskeisiin arvoihin kuten solidaarisuuteen ja demokraattiseen valvontaan ja joissa sosiaaliset tavoitteet ovat tärkeämpiä kuin liikevoitot, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että yhteiskunnallinen hyvinvointi ja vakaus perustuvat monimuotoiseen yrittäjyyteen ja että yhdistykset, keskinäiset yhtiöt ja säätiöt edistävät tätä monimuotoisuutta tarjoamalla erilaisia liiketoimintamalleja, jotka perustuvat keskeisiin arvoihin kuten solidaarisuuteen ja demokraattiseen valvontaan ja joissa sosiaaliset tavoitteet ovat tärkeämpiä kuin liikevoitot,

| B. | katsoo, että vaikka yhdistyksiä, keskinäisiä yhtiöitä ja säätiöitä on tähän mennessä kehitetty lähinnä kansallisissa yhteyksissä, niiden on lisättävä rajat ylittävää ulottuvuutta, jotta voidaan maksimoida niiden yrittäjyyspotentiaali EU:ssa, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että vaikka yhdistyksiä, keskinäisiä yhtiöitä ja säätiöitä on tähän mennessä kehitetty lähinnä kansallisissa yhteyksissä, niiden on lisättävä rajat ylittävää ulottuvuutta, jotta voidaan maksimoida niiden yrittäjyyspotentiaali EU:ssa,

| 1. | toteaa, että on syytä luoda tasapuoliset toimintaedellytykset, jotta yhdistyksillä, keskinäisillä yhtiöillä ja säätiöillä on samat välineet ja mahdollisuudet kuin muilla oikeudellisilla järjestörakenteilla, minkä myötä niiden organisaatioon ja toimintaan tulee eurooppalainen ulottuvuus; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että on syytä luoda tasapuoliset toimintaedellytykset, jotta yhdistyksillä, keskinäisillä yhtiöillä ja säätiöillä on samat välineet ja mahdollisuudet kuin muilla oikeudellisilla järjestörakenteilla, minkä myötä niiden organisaatioon ja toimintaan tulee eurooppalainen ulottuvuus;

| 2. | kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavat toimet ja esittämään ehdotuksia yhdistysten, keskinäisten yhtiöiden ja säätiöiden eurooppalaiseksi peruskirjaksi, ehdottamaan yhdistysten ja keskinäisten yhtiöiden peruskirjaa koskevan toteutettavuustutkimuksen ja vaikutusten arvioinnin tekemistä ja saattamaan päätökseen säätiöiden peruskirjaa koskevan vaikutusten arvioinnin; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavat toimet ja esittämään ehdotuksia yhdistysten, keskinäisten yhtiöiden ja säätiöiden eurooppalaiseksi peruskirjaksi, ehdottamaan yhdistysten ja keskinäisten yhtiöiden peruskirjaa koskevan toteutettavuustutkimuksen ja vaikutusten arvioinnin tekemistä ja saattamaan päätökseen säätiöiden peruskirjaa koskevan vaikutusten arvioinnin;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet (3) komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet (3) komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0186.

(3)  Allekirjoittajien nimet julkaistaan 10. maaliskuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirjan liitteessä 1 (P7_PV(2011)03-10(ANN1)).

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/188

---

Torstai 10. maaliskuuta 2011Raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen törmäykset

P7_TA(2011)0102

Euroopan parlamentin kannanotto 10. maaliskuuta 2011 raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen törmäyksiin

2012/C 199 E/25

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan,

| A. | ottaa huomioon, että raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen osuus EU:n ajoneuvokannasta on 3 prosenttia mutta ne aiheuttavat 14 prosenttia kuolemaan johtavista yhteentörmäyksistä, joiden seurauksena Euroopan unionin 27 jäsenvaltiossa kuolee vuosittain yli 4 000 ihmistä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen osuus EU:n ajoneuvokannasta on 3 prosenttia mutta ne aiheuttavat 14 prosenttia kuolemaan johtavista yhteentörmäyksistä, joiden seurauksena Euroopan unionin 27 jäsenvaltiossa kuolee vuosittain yli 4 000 ihmistä,

| B. | ottaa huomioon, että raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen niin sanottujen kuolleiden kulmien vuoksi Euroopan unionissa kuolee joka vuosi noin 400 ihmistä, jotka ovat enimmäkseen suojattomia tienkäyttäjiä, kuten polkupyöräilijöitä, moottoripyöräilijöitä ja jalankulkijoita, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen niin sanottujen kuolleiden kulmien vuoksi Euroopan unionissa kuolee joka vuosi noin 400 ihmistä, jotka ovat enimmäkseen suojattomia tienkäyttäjiä, kuten polkupyöräilijöitä, moottoripyöräilijöitä ja jalankulkijoita,

| C. | ottaa huomioon, että monet näistä kuolemista voitaisiin välttää asentamalla kaikkiin ajoneuvoihin peilejä tai yhä edullisempia kamera-näyttölaitteita, aktiivisia törmäyksen varoitusjärjestelmiä, kehittyneitä hätäjarrutusjärjestelmiä ja kaistavahtijärjestelmiä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että monet näistä kuolemista voitaisiin välttää asentamalla kaikkiin ajoneuvoihin peilejä tai yhä edullisempia kamera-näyttölaitteita, aktiivisia törmäyksen varoitusjärjestelmiä, kehittyneitä hätäjarrutusjärjestelmiä ja kaistavahtijärjestelmiä,

| D. | ottaa huomioon, että raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen läheisyyteen jää merkittäviä ja vaarallisia kuolleita kulmia niistä raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen kuljettajan näkökentän laajentamista koskevista vaatimuksista huolimatta, joita annetaan direktiivissä 2003/97/EY ensirekisteröityjen ja direktiivissä 2007/38/EY jo liikenteessä olevien ajoneuvojen osalta, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen läheisyyteen jää merkittäviä ja vaarallisia kuolleita kulmia niistä raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen kuljettajan näkökentän laajentamista koskevista vaatimuksista huolimatta, joita annetaan direktiivissä 2003/97/EY ensirekisteröityjen ja direktiivissä 2007/38/EY jo liikenteessä olevien ajoneuvojen osalta,

| E. | ottaa huomioon, että vuoden 2007 vaatimukset ovat väljempiä kuin vuoden 2003 vaatimukset ja että niiden täytäntöönpano jäsenvaltioissa on ollut puutteellista siitä huolimatta, että EU pyrkii puolittamaan liikennekuolemien määrän, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuoden 2007 vaatimukset ovat väljempiä kuin vuoden 2003 vaatimukset ja että niiden täytäntöönpano jäsenvaltioissa on ollut puutteellista siitä huolimatta, että EU pyrkii puolittamaan liikennekuolemien määrän,

| 1. | kehottaa komissiota nopeuttamaan direktiivin 2007/38/EY arviointia ja tarkistamaan sitä niin, että se voidaan saattaa yhdenmukaiseksi teknologisen edistyksen ja ensirekisteröityjen raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen epäsuoran näkemän tarjoavia laitteita koskevien uusimpien vaatimusten kanssa, jotta turvallisuus voidaan mahdollisimman tehokkaasti varmistaa; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota nopeuttamaan direktiivin 2007/38/EY arviointia ja tarkistamaan sitä niin, että se voidaan saattaa yhdenmukaiseksi teknologisen edistyksen ja ensirekisteröityjen raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen epäsuoran näkemän tarjoavia laitteita koskevien uusimpien vaatimusten kanssa, jotta turvallisuus voidaan mahdollisimman tehokkaasti varmistaa;

| 2. | kehottaa komissiota varmistamaan, ettei yleisestä turvallisuudesta annetun asetuksen (EY) N:o 661/2009 mukaisesta kehittyneiden hätäjarrutusjärjestelmien ja kaistavahtijärjestelmien asentamisvelvoitteesta anneta vapautuksia; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota varmistamaan, ettei yleisestä turvallisuudesta annetun asetuksen (EY) N:o 661/2009 mukaisesta kehittyneiden hätäjarrutusjärjestelmien ja kaistavahtijärjestelmien asentamisvelvoitteesta anneta vapautuksia;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet (1) neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet (1) neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Allekirjoittajien nimet julkaistaan 10. maaliskuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirjan liitteessä 2 (P7_PV(2011)03-10(ANN2)).

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 8. maaliskuuta 2011

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/190 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/190

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011Elmar Brokin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

P7_TA(2011)0075

Euroopan parlamentin päätös 8. maaliskuuta 2011 Elmar Brokin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2010/2283(IMM))

2012/C 199 E/26

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Saksan viranomaisten välittämän, 28. syyskuuta 2010 päivätyn pyynnön Elmar Brokin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, josta ilmoitettiin täysistunnossa 22. marraskuuta 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Saksan viranomaisten välittämän, 28. syyskuuta 2010 päivätyn pyynnön Elmar Brokin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, josta ilmoitettiin täysistunnossa 22. marraskuuta 2010,

| — | on kuullut Elmar Brokia työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Elmar Brokia työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Saksan perustuslain (Grundgesetz) 46 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Saksan perustuslain (Grundgesetz) 46 pykälän,

| — | ottaa huomioon Saksan verolain (Abgabenordnung) ja erityisesti sen 370 jakson, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Saksan verolain (Abgabenordnung) ja erityisesti sen 370 jakson,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0047/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0047/2011),

| A. | ottaa huomioon, että perusteluissa esitettyjen tosiseikkojen perusteella kyseessä on selvästi tarkoitushakuinen syyte (fumus persecutionis), |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että perusteluissa esitettyjen tosiseikkojen perusteella kyseessä on selvästi tarkoitushakuinen syyte (fumus persecutionis),

| B. | panee merkille, että rikossyytteet on esitetty tunnettua poliitikkoa vastaan ja että kyseessä on summa ja olosuhteet, jotka olisivat tavallisen kansalaisen kohdalla johtaneet ainoastaan hallinnolliseen menettelyyn, |
| --- | --- |

B.

panee merkille, että rikossyytteet on esitetty tunnettua poliitikkoa vastaan ja että kyseessä on summa ja olosuhteet, jotka olisivat tavallisen kansalaisen kohdalla johtaneet ainoastaan hallinnolliseen menettelyyn,

| C. | ottaa lisäksi huomioon, että yleinen syyttäjä pyrki salaamaan Brokilta tätä vastaan esitettyä syytettä koskevat tiedot valheellisin ja erittäin loukkaavin perustein ilman asianmukaista syytä ja varmisti sen lisäksi, että tapaus sai paljon julkisuutta tiedotusvälineissä, ja aiheutti siten mahdollisimman paljon vahinkoa kyseiselle parlamentin jäsenelle, |
| --- | --- |

C.

ottaa lisäksi huomioon, että yleinen syyttäjä pyrki salaamaan Brokilta tätä vastaan esitettyä syytettä koskevat tiedot valheellisin ja erittäin loukkaavin perustein ilman asianmukaista syytä ja varmisti sen lisäksi, että tapaus sai paljon julkisuutta tiedotusvälineissä, ja aiheutti siten mahdollisimman paljon vahinkoa kyseiselle parlamentin jäsenelle,

| D. | pitää näin ollen selvänä, että kyseessä on fumus persecutionis, koska vaikuttaa siltä, että menettelyjen käynnistämisen ainoana syynä oli vahingoittaa kyseisen jäsenen mainetta, |
| --- | --- |

D.

pitää näin ollen selvänä, että kyseessä on fumus persecutionis, koska vaikuttaa siltä, että menettelyjen käynnistämisen ainoana syynä oli vahingoittaa kyseisen jäsenen mainetta,

| E. | katsoo, että tämän vuoksi olisi täysin asiatonta poistaa jäsenen koskemattomuus, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että tämän vuoksi olisi täysin asiatonta poistaa jäsenen koskemattomuus,

| 1. | päättää säilyttää Elmar Brok parlamentaarisen koskemattomuuden; |
| --- | --- |

1.

päättää säilyttää Elmar Brok parlamentaarisen koskemattomuuden;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä asiasta vastaaville Saksan viranomaisille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä asiasta vastaaville Saksan viranomaisille.

---

(1)  Asia 101/63 Wagner vastaan Fohrmann ja Krier Kok. 1964, s. 195 ja asia 149/85 Wybot vastaan Faure Kok. 1986, s. 2391.

---

III Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 8. maaliskuuta 2011

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/192 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/192

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittäminen (Harald Wögerbauer – AT)

P7_TA(2011)0078

Euroopan parlamentin päätös 8. maaliskuuta 2011 ehdotuksesta nimittää Harald Wögerbauer tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE))

2012/C 199 E/27

(Kuuleminen)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0029/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0029/2011),

| — | ottaa huomioon, että talousarvion valvontavaliokunta kuuli kokouksessaan 3. maaliskuuta 2011 neuvoston nimeämää ehdokasta tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että talousarvion valvontavaliokunta kuuli kokouksessaan 3. maaliskuuta 2011 neuvoston nimeämää ehdokasta tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0048/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0048/2011),

| A. | toteaa, että Harald Wögerbauer täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Harald Wögerbauer täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset,

| 1. | antaa myönteisen lausunnon ehdotuksesta nimittää Harald Wögerbauer tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi; |
| --- | --- |

1.

antaa myönteisen lausunnon ehdotuksesta nimittää Harald Wögerbauer tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja tiedoksi tilintarkastustuomioistuimelle sekä muille Euroopan unionin toimielimille ja jäsenvaltioiden tilintarkastuselimille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja tiedoksi tilintarkastustuomioistuimelle sekä muille Euroopan unionin toimielimille ja jäsenvaltioiden tilintarkastuselimille.

---

| 7.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 199/193 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 199/193

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011Välimeren yleisen kalastuskomission sopimusalue ***I

P7_TA(2011)0079

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. maaliskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella (KOM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD))

2012/C 199 E/28

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2009)0477), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2009)0477),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0204/2009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0204/2009),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. maaliskuuta 2010 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. maaliskuuta 2010 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A7-0023/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A7-0023/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 354, 28.12.2010, s. 71.

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011P7_TC1-COD(2009)0129

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. maaliskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella [tarkistus 1]

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat
  huomioon Euroopan
  unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  ja erityisesti sen
  43 artiklan 2 kohdan
  , [tarkistus 2]

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

▐ [tarkistus 3]

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon

   (1)

  , [tarkistus 4]

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä

   (2)

  , [tarkistus 5]

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Sopimus Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) perustamisesta, jäljempänä ’GFCM-sopimus’, hyväksyttiin Euroopan yhteisön liittymisestä Välimeren yleiseen kalastuskomissioon 16 päivänä kesäkuuta 1998 tehdyllä neuvoston päätöksellä 98/416/EY (3). |
| --- | --- |

(1)

Sopimus Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) perustamisesta, jäljempänä ’GFCM-sopimus’, hyväksyttiin Euroopan yhteisön liittymisestä Välimeren yleiseen kalastuskomissioon 16 päivänä kesäkuuta 1998 tehdyllä neuvoston päätöksellä 98/416/EY (3).

| (2) | GFCM-sopimus luo asianmukaiset puitteet monenväliselle yhteistyölle, jonka tavoitteena on edistää Välimeren ja Mustanmeren elollisten vesiluonnonvarojen kantojen kehittämistä, säilyttämistä, järkevää hoitoa ja parhainta hyödyntämistä tasoilla, joita pidetään kestävinä ja joilla kantojen romahtamisen riskin katsotaan olevan vähäinen. |
| --- | --- |

(2)

GFCM-sopimus luo asianmukaiset puitteet monenväliselle yhteistyölle, jonka tavoitteena on edistää Välimeren ja Mustanmeren elollisten vesiluonnonvarojen kantojen kehittämistä, säilyttämistä, järkevää hoitoa ja parhainta hyödyntämistä tasoilla, joita pidetään kestävinä ja joilla kantojen romahtamisen riskin katsotaan olevan vähäinen.

| (3) | Euroopan unioni
  sekä Bulgaria, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Kypros, Malta, Romania ja Slovenia ovat GFCM:n sopimuspuolia. [tarkistus 6] |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unioni
  sekä Bulgaria, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Kypros, Malta, Romania ja Slovenia ovat GFCM:n sopimuspuolia. [tarkistus 6]

| (4) | GFCM:n antamat suositukset sitovat sen sopimuspuolia. Koska
  unioni
  on GFCM:n sopimuspuoli, kyseiset suositukset sitovat
  unionia
  , minkä vuoksi ne olisi saatettava osaksi
  unionin
  oikeutta, elleivät ne jo kuulu
  sen
  soveltamisalaan. [tarkistus 7] |
| --- | --- |

(4)

GFCM:n antamat suositukset sitovat sen sopimuspuolia. Koska
  unioni
  on GFCM:n sopimuspuoli, kyseiset suositukset sitovat
  unionia
  , minkä vuoksi ne olisi saatettava osaksi
  unionin
  oikeutta, elleivät ne jo kuulu
  sen
  soveltamisalaan. [tarkistus 7]

| (5) | GFCM antoi vuosikokouksissaan vuosina 2005, 2006, 2007 ja 2008 eräitä GFCM-sopimusalueen kalastuksia koskevia suosituksia ja päätöslauselmia, jotka on saatettu väliaikaisesti osaksi
  unionin
  oikeutta kalastusmahdollisuuksista annetuilla vuosittaisilla asetuksilla (4) tai GFCM:n suositusten 2005/1 ja 2005/2 osalta kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä 21 päivänä joulukuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 (5) 4 artiklan 3 kohdalla ja 24 artiklalla. [tarkistus 8] |
| --- | --- |

(5)

GFCM antoi vuosikokouksissaan vuosina 2005, 2006, 2007 ja 2008 eräitä GFCM-sopimusalueen kalastuksia koskevia suosituksia ja päätöslauselmia, jotka on saatettu väliaikaisesti osaksi
  unionin
  oikeutta kalastusmahdollisuuksista annetuilla vuosittaisilla asetuksilla (4) tai GFCM:n suositusten 2005/1 ja 2005/2 osalta kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä 21 päivänä joulukuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 (5) 4 artiklan 3 kohdalla ja 24 artiklalla. [tarkistus 8]

| (6) | Selkeyden, yksinkertaisuuden ja oikeusvarmuuden vuoksi ja koska luonteeltaan pysyvät suositukset edellyttävät myös pysyvää oikeudellista välinettä, jolla ne voidaan saattaa osaksi
  unionin
  oikeutta, on aiheellista saattaa kyseiset suositukset osaksi
  unionin
  oikeutta yhdellä säädöksellä, johon voidaan lisätä tulevaisuudessa annettavia suosituksia tekemällä siihen muutoksia. [tarkistus 9] |
| --- | --- |

(6)

Selkeyden, yksinkertaisuuden ja oikeusvarmuuden vuoksi ja koska luonteeltaan pysyvät suositukset edellyttävät myös pysyvää oikeudellista välinettä, jolla ne voidaan saattaa osaksi
  unionin
  oikeutta, on aiheellista saattaa kyseiset suositukset osaksi
  unionin
  oikeutta yhdellä säädöksellä, johon voidaan lisätä tulevaisuudessa annettavia suosituksia tekemällä siihen muutoksia. [tarkistus 9]

| (7) | GFCM:n suosituksia sovelletaan koko GFCM-sopimusalueella eli Välimerellä ja Mustallamerellä sekä niitä yhdistävillä merialueilla päätöksen 98/416/EY liitteen II mukaisesti. Siksi ne olisi
  unionin
  lainsäädännön selkeyden varmistamiseksi saatettava osaksi
  unionin
  oikeutta yhdellä erillisellä asetuksella eikä asetukseen (EY) N:o 1967/2006, joka kattaa ainoastaan Välimeren, tehtävillä muutoksilla. [tarkistus 10] |
| --- | --- |

(7)

GFCM:n suosituksia sovelletaan koko GFCM-sopimusalueella eli Välimerellä ja Mustallamerellä sekä niitä yhdistävillä merialueilla päätöksen 98/416/EY liitteen II mukaisesti. Siksi ne olisi
  unionin
  lainsäädännön selkeyden varmistamiseksi saatettava osaksi
  unionin
  oikeutta yhdellä erillisellä asetuksella eikä asetukseen (EY) N:o 1967/2006, joka kattaa ainoastaan Välimeren, tehtävillä muutoksilla. [tarkistus 10]

| (8) | Eräitä asetuksen (EY) N:o 1967/2006 säännöksiä olisi sovellettava koko GFCM-sopimusalueella eikä ainoastaan Välimerellä. Kyseiset säännökset olisi sen vuoksi poistettava asetuksesta (EY) N:o 1967/2006 ja sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(8)

Eräitä asetuksen (EY) N:o 1967/2006 säännöksiä olisi sovellettava koko GFCM-sopimusalueella eikä ainoastaan Välimerellä. Kyseiset säännökset olisi sen vuoksi poistettava asetuksesta (EY) N:o 1967/2006 ja sisällytettävä tähän asetukseen.

| (9) | GFCM:n suosituksissa vahvistetut, alueellisia hoitotoimenpiteitä koskevat ”kalastusrajoitusalueet” vastaavat vaikutukseltaan asetuksessa (EY) N:o 1967/2006 käytettyjä ”kalastuksensuojelualueita”. |
| --- | --- |

(9)

GFCM:n suosituksissa vahvistetut, alueellisia hoitotoimenpiteitä koskevat ”kalastusrajoitusalueet” vastaavat vaikutukseltaan asetuksessa (EY) N:o 1967/2006 käytettyjä ”kalastuksensuojelualueita”.

| (10) | Neuvoa-antavan tieteellisen komitean tieteellisen lausunnon perusteella GFCM antoi 23–27 päivänä maaliskuuta 2009 pidetyssä vuosikokouksessaan suosituksen kalastusrajoitusalueen perustamisesta Lioninlahdelle. Suositus sisältyy GFCM:n 11. vuosikokouksesta laadittuun raporttiin (FAO:n raportti nro 890). Mainittu toimenpide on aiheellista toteuttaa pyyntiponnistuksen hallinnointijärjestelmän avulla. |
| --- | --- |

(10)

Neuvoa-antavan tieteellisen komitean tieteellisen lausunnon perusteella GFCM antoi 23–27 päivänä maaliskuuta 2009 pidetyssä vuosikokouksessaan suosituksen kalastusrajoitusalueen perustamisesta Lioninlahdelle. Suositus sisältyy GFCM:n 11. vuosikokouksesta laadittuun raporttiin (FAO:n raportti nro 890). Mainittu toimenpide on aiheellista toteuttaa pyyntiponnistuksen hallinnointijärjestelmän avulla.

| (11) | Koska eräiden pyydysten valikoivuutta ei voida Välimeren sekakalastuksessa lisätä rajattomasti, pyyntiponnistuksen valvonnan ja rajoittamisen lisäksi on välttämätöntä rajoittaa pyyntiponnistusta alueilla, joille kerääntyy tärkeiden kantojen täysikasvuisia kaloja, jotta riski lisääntymisen häiriintymisestä olisi vähäinen ja kantojen kestävä hyödyntäminen sen ansiosta mahdollista. Sen vuoksi on suotavaa ensiksi palauttaa alueella harjoitettava, neuvoa-antavan tieteellisen komitean tarkastelema pyyntiponnistus entiselle tasolleen ja olla sallimatta kyseisen tason ylityksiä. |
| --- | --- |

(11)

Koska eräiden pyydysten valikoivuutta ei voida Välimeren sekakalastuksessa lisätä rajattomasti, pyyntiponnistuksen valvonnan ja rajoittamisen lisäksi on välttämätöntä rajoittaa pyyntiponnistusta alueilla, joille kerääntyy tärkeiden kantojen täysikasvuisia kaloja, jotta riski lisääntymisen häiriintymisestä olisi vähäinen ja kantojen kestävä hyödyntäminen sen ansiosta mahdollista. Sen vuoksi on suotavaa ensiksi palauttaa alueella harjoitettava, neuvoa-antavan tieteellisen komitean tarkastelema pyyntiponnistus entiselle tasolleen ja olla sallimatta kyseisen tason ylityksiä.

| (12) | Hoitotoimenpiteiden pohjana olevien lausuntojen olisi perustuttava laivastojen kapasiteettia ja toimintaa, hyödynnettävien kalavarojen biologista tilaa ja kalastuksen sosioekonomista tilannetta koskevien merkityksellisten tietojen tutkimuskäyttöön. Nämä tiedot on koottava ja toimitettava hyvissä ajoin GFCM:n apuelinten lausuntojen valmistelua varten. |
| --- | --- |

(12)

Hoitotoimenpiteiden pohjana olevien lausuntojen olisi perustuttava laivastojen kapasiteettia ja toimintaa, hyödynnettävien kalavarojen biologista tilaa ja kalastuksen sosioekonomista tilannetta koskevien merkityksellisten tietojen tutkimuskäyttöön. Nämä tiedot on koottava ja toimitettava hyvissä ajoin GFCM:n apuelinten lausuntojen valmistelua varten.

| (13) | GFCM antoi vuoden 2008 vuosikokouksessaan suosituksen satamavaltion toimenpiteitä koskevaksi alueelliseksi järjestelmäksi, jonka tarkoituksena on torjua laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta (LIS-kalastusta) GFCM-sopimusalueella. Vaikka laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008 (6) kattaa yleisesti ottaen kyseisen suosituksen sisällön ja
  sitä sovelletaan
  1
  päivästä
  tammikuuta 2010
  alkaen
  , tässä asetuksessa on kuitenkin kyseisen toimenpiteen mukauttamiseksi GFCM-sopimusalueen erityispiirteisiin tarpeen viitata tiettyihin seikkoihin, kuten satamatarkastusten taajuus, kattavuus ja niitä koskevat menettelyt. [tarkistus 11] |
| --- | --- |

(13)

GFCM antoi vuoden 2008 vuosikokouksessaan suosituksen satamavaltion toimenpiteitä koskevaksi alueelliseksi järjestelmäksi, jonka tarkoituksena on torjua laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta (LIS-kalastusta) GFCM-sopimusalueella. Vaikka laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008 (6) kattaa yleisesti ottaen kyseisen suosituksen sisällön ja
  sitä sovelletaan
  1
  päivästä
  tammikuuta 2010
  alkaen
  , tässä asetuksessa on kuitenkin kyseisen toimenpiteen mukauttamiseksi GFCM-sopimusalueen erityispiirteisiin tarpeen viitata tiettyihin seikkoihin, kuten satamatarkastusten taajuus, kattavuus ja niitä koskevat menettelyt. [tarkistus 11]

| (14) | Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta voidaan varmistaa yhtenäiset edellytykset
  tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi.
  Tätä täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011

   (7)

  mukaisesti, sillä ei saisi rajoittaa tämän asetuksen delegoituja säädöksiä koskevien säännösten soveltamista eikä sitä saisi soveltaa tämän asetuksen säännöksiin satamavaltion toimenpiteistä ja satamavaltion suorittamia alustarkastuksia koskevista menettelyistä. [tarkistus 47] |
| --- | --- |

(14)

Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta voidaan varmistaa yhtenäiset edellytykset
  tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi.
  Tätä täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011

   (7)

  mukaisesti, sillä ei saisi rajoittaa tämän asetuksen delegoituja säädöksiä koskevien säännösten soveltamista eikä sitä saisi soveltaa tämän asetuksen säännöksiin satamavaltion toimenpiteistä ja satamavaltion suorittamia alustarkastuksia koskevista menettelyistä. [tarkistus 47]

| (15) | Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siitä, miten unionin oikeuteen sisällytetään sellaiset GFCM:n toimenpiteisiin, jotka liittyvät säilyttämiseen, valvontaan ja täytäntöönpanoon ja jotka on jo sisällytetty unionin oikeuteen, tulevat muutokset, jotka koskevat tämän asetuksen tiettyjä nimenomaisesti määriteltyjä muita kuin keskeisiä osia ja joista tulee Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita sitovia GFCM-sopimuksen ehtojen mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, [tarkistus 13] |
| --- | --- |

(15)

Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siitä, miten unionin oikeuteen sisällytetään sellaiset GFCM:n toimenpiteisiin, jotka liittyvät säilyttämiseen, valvontaan ja täytäntöönpanoon ja jotka on jo sisällytetty unionin oikeuteen, tulevat muutokset, jotka koskevat tämän asetuksen tiettyjä nimenomaisesti määriteltyjä muita kuin keskeisiä osia ja joista tulee Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita sitovia GFCM-sopimuksen ehtojen mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, [tarkistus 13]

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat Välimeren yleisen kalastuskomission, jäljempänä ’GFCM’, vahvistamien kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevien säilyttämis-, hoito-, hyödyntämis-, seuranta-, markkinointi- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden soveltamista
  unionissa
  . [tarkistus 14]

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan
  EU:n
  kalastusalusten ja jäsenvaltioiden kansalaisten GFCM-sopimusalueella harjoittamaan kaikenlaiseen kaupalliseen kalastus- ja vesiviljelytoimintaan. [tarkistus 15]

Sitä sovelletaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1967/2006 soveltamista.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, tämän asetuksen säännöksiä ei sovelleta kalastustoimintaan, jota harjoitetaan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin sen jäsenvaltion luvalla ja alaisuudessa, jonka lipun alla alus purjehtii, ja josta on annettu ennalta tieto komissiolle ja jäsenvaltioille, joiden vesillä tutkimukset suoritetaan. Jäsenvaltioiden, jotka harjoittavat kalastustoimintaa tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, on ilmoitettava kaikki tällaisessa kalastustoiminnassa saadut saaliit komissiolle, niille jäsenvaltioille, joiden vesillä tutkimustoimintaa suoritetaan, ja tieteellis-teknis-taloudelliselle kalastuskomitealle.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (8) 3 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 1967/2006 2 artiklassa vahvistettujen määritelmien lisäksi seuraavia määritelmiä:

| (a) | ’GFCM-sopimusalueella’ tarkoitetaan Välimerta, Mustaamerta ja niitä yhdistäviä vesialueita päätöksen 98/416/EY liitteen II mukaisesti; |
| --- | --- |

(a)

’GFCM-sopimusalueella’ tarkoitetaan Välimerta, Mustaamerta ja niitä yhdistäviä vesialueita päätöksen 98/416/EY liitteen II mukaisesti;

| (b) | ’pyyntiponnistuksella’ tarkoitetaan kalastusaluksen sekä kilowatteina (kW) että bruttovetoisuutena (GT) ilmoitetun kapasiteetin ja merelläolopäivien tuloa; |
| --- | --- |

(b)

’pyyntiponnistuksella’ tarkoitetaan kalastusaluksen sekä kilowatteina (kW) että bruttovetoisuutena (GT) ilmoitetun kapasiteetin ja merelläolopäivien tuloa;

| (c) | ’merelläolopäivällä’ tarkoitetaan mitä tahansa kalenteripäivää, jona alus on poissa satamasta, riippumatta siitä, miten pitkän ajan kyseisestä päivästä alus on alueella. |
| --- | --- |

(c)

’merelläolopäivällä’ tarkoitetaan mitä tahansa kalenteripäivää, jona alus on poissa satamasta, riippumatta siitä, miten pitkän ajan kyseisestä päivästä alus on alueella.

II   OSASTO

TEKNISET TOIMENPITEET

I   luku

Kalastusrajoitusalueet

I   jakso

Kalastusrajoitusalue Lioninlahdella

4 artikla

Kalastusrajoitusalueen perustaminen

Perustetaan itäiselle Lioninlahdelle seuraavat maantieteelliset koordinaatit yhdistävien viivojen rajaama kalastusrajoitusalue:

| — | 42°40′N, 4°20′ E |
| --- | --- |

—

42°40′N, 4°20′ E

| — | 42°40′N, 5°00′ E |
| --- | --- |

—

42°40′N, 5°00′ E

| — | 43°00′N, 4°20′ E |
| --- | --- |

—

43°00′N, 4°20′ E

| — | 43°00′N, 5°00′ E. |
| --- | --- |

—

43°00′N, 5°00′ E.

5 artikla

Pyyntiponnistus

Vedettäviä verkkopyydyksiä, pohjasiimoja ja pelagisia siimoja sekä pohjaverkkoja käyttävien alusten pyyntiponnistus ei saa 4 artiklassa tarkoitetulla kalastusrajoitusalueella ylittää pohjakalakantojen osalta pyyntiponnistustasoa, jota kukin jäsenvaltio sovelsi kyseisellä alueella vuonna 2008.

6 artikla

Kirjattu kalastustoiminta

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään
  ...

   (9) sähköisessä muodossa oleva luettelo lippunsa alla purjehtivista aluksista, joilla vuonna 2008 oli kirjattua kalastustoimintaa 4 artiklassa tarkoitetulla alueella ja liitteessä I määritellyllä GFCM:n maantieteellisellä osa-alueella 7. Luettelossa on mainittava aluksen nimi, yhteisön kalastuslaivastorekisteristä 30 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 26/2004 (10) liitteessä I tarkoitettu alusrekisterin numero, jakso, jonka aikana aluksella oli lupa kalastaa 4 artiklassa tarkoitetulla alueella, ja niiden päivien lukumäärä, jotka kukin alus vietti vuonna 2008 maantieteellisellä osa-alueella 7 ja erityisesti 4 artiklassa tarkoitetulla alueella. [tarkistus 16]

7 artikla

Kalastamaan oikeutetut alukset

1.   Edellä 4 artiklassa tarkoitetulla alueella kalastamaan oikeutetuille aluksille on myönnettävä niiden jäsenvaltiossa erityiskalastuslupa erityiskalastuslupia koskevista yleisistä säännöksistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1627/94 (11) mukaisesti.

2.   Kalastusaluksille, joilla ei ole kirjattua kalastustoimintaa 4 artiklassa tarkoitetulla alueella ennen 31 päivää joulukuuta 2008, ei saa myöntää lupaa aloittaa kalastusta siellä.

3.   Jäsenvaltioiden on viimeistään ... (12) toimitettava komissiolle 31 päivänä joulukuuta 2008 voimassa ollut kansallinen lainsäädäntö, joka koskee [tarkistus 17]

| a) | kullekin alukselle sallittua päivittäisen kalastustoiminnan enimmäisaikaa; |
| --- | --- |

a)

kullekin alukselle sallittua päivittäisen kalastustoiminnan enimmäisaikaa;

| b) | niiden päivien viikoittaista enimmäismäärää, jotka alus voi viipyä merellä ja olla poissa satamasta; ja |
| --- | --- |

b)

niiden päivien viikoittaista enimmäismäärää, jotka alus voi viipyä merellä ja olla poissa satamasta; ja

| c) | pakollista määräaikaa, joka on vahvistettu niiden kalastusaluksille rekisteröintisatamasta poistumisen ja sinne palaamisen välille. |
| --- | --- |

c)

pakollista määräaikaa, joka on vahvistettu niiden kalastusaluksille rekisteröintisatamasta poistumisen ja sinne palaamisen välille.

8 artikla

Herkkien luontotyyppien suojeleminen

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 4 artiklassa tarkoitettua aluetta suojellaan kaikelta muulta ihmisen toiminnalta, joka vaarantaa kyseiselle kutualueelle tunnusomaisten piirteiden säilymisen.

9 artikla

Tiedottaminen

Jäsenvaltioiden on ennen kunkin vuoden 31 päivää tammikuuta toimitettava komissiolle sähköisessä muodossa oleva raportti 4 artiklassa tarkoitetulla alueella harjoitetusta kalastustoiminnasta.

II   jakso

Kalastusrajoitusalueet herkkien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi

10 artikla

Kalastusrajoitusalueiden perustaminen

Kalastus pohjaharoja ja pohjatrooleja käyttäen kielletään seuraavilla alueilla:

| a) | Syvänmeren kalastusrajoitusalue ”Lophelia-riutta Capo Santa Maria di Leucan edustalla”, jonka rajoina ovat seuraavat koordinaatit yhdistävät viivat:






  — | 39° 27.72′ N, 18° 10.74′ E |
| --- | --- | --- |

a)

Syvänmeren kalastusrajoitusalue ”Lophelia-riutta Capo Santa Maria di Leucan edustalla”, jonka rajoina ovat seuraavat koordinaatit yhdistävät viivat:

—

39° 27.72′ N, 18° 10.74′ E

| — | 39° 27.80′ N, 18° 26.68′ E |
| --- | --- |

—

39° 27.80′ N, 18° 26.68′ E

| — | 39° 11.16′ N, 18° 32.58′ E |
| --- | --- |

—

39° 11.16′ N, 18° 32.58′ E

| — | 39° 11.16′ N, 18° 04.28′ E; |
| --- | --- |

—

39° 11.16′ N, 18° 04.28′ E;

| b) | Syvänmeren kalastusrajoitusalue ”kylmää hiilivetyä tihkuvat Niilin delta-alueet”, jonka rajoina ovat seuraavat koordinaatit yhdistävät viivat:






  — | 31° 30.00′ N, 33° 10.00′ E |
| --- | --- | --- |

b)

Syvänmeren kalastusrajoitusalue ”kylmää hiilivetyä tihkuvat Niilin delta-alueet”, jonka rajoina ovat seuraavat koordinaatit yhdistävät viivat:

—

31° 30.00′ N, 33° 10.00′ E

| — | 31° 30.00′ N, 34° 00.00′ E |
| --- | --- |

—

31° 30.00′ N, 34° 00.00′ E

| — | 32° 00.00′ N, 34° 00.00′ E |
| --- | --- |

—

32° 00.00′ N, 34° 00.00′ E

| — | 32° 00.00′ N, 33° 10.00′ E; |
| --- | --- |

—

32° 00.00′ N, 33° 10.00′ E;

| c) | Syvänmeren kalastusrajoitusalue ”Eratosthenes Seamount”, jonka rajoina ovat seuraavat koordinaatit yhdistävät viivat:






  — | 33° 00.00′ N, 32° 00.00′ E |
| --- | --- | --- |

c)

Syvänmeren kalastusrajoitusalue ”Eratosthenes Seamount”, jonka rajoina ovat seuraavat koordinaatit yhdistävät viivat:

—

33° 00.00′ N, 32° 00.00′ E

| — | 33° 00.00′ N, 33° 00.00′ E |
| --- | --- |

—

33° 00.00′ N, 33° 00.00′ E

| — | 34° 00.00′ N, 33° 00.00′ E |
| --- | --- |

—

34° 00.00′ N, 33° 00.00′ E

| — | 34° 00.00′ N, 32° 00.00′ E. |
| --- | --- |

—

34° 00.00′ N, 32° 00.00′ E.

11 artikla

Herkkien luontotyyppien suojeleminen

Jäsenvaltioiden on varmistettava
  , että niiden toimivaltaisia viranomaisia kehotetaan suojelemaan herkkiä
  syvänmeren
  luontotyyppejä
  10 artiklassa tarkoitetuilla alueilla ▐ erityisesti ▐ kaikelta muulta toiminnalta, ▐ joka vaarantaa kyseisille luontotyypeille tunnusomaisten piirteiden säilymisen. [tarkistus 18]

II   luku

Kalastuskieltoajan vahvistaminen dolfiininkalastuksessa, jossa käytetään kalojen yhteenkokoamisvälineitä

12 artikla

Kalastuskieltoaika

1.   Sellainen dolfiinien (Coryphaena hippurus) kalastus, jossa käytetään kalojen yhteenkokoamisvälineitä, on kiellettyä kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta 14 päivään elokuuta.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos jäsenvaltio voi osoittaa, että sen lipun alla purjehtivat kalastusalukset eivät huonon sään vuoksi ole voineet käyttää tavanomaisia kalastuspäiviään, tämä jäsenvaltio voi siirtää alustensa yhteenkokoamisvälineitä käyttäen harjoitettavassa kalastuksessa menettämät päivät seuraavan vuoden 31 päivään tammikuuta saakka. Tällöin jäsenvaltioiden on toimitettava ennen vuoden loppua komissiolle hakemus siirrettävien päivien lukumäärästä.

3.   Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa sovelletaan myös asetuksen (EY) N:o 1967/2006 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla hallintovyöhykkeellä.

4.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun hakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot:

| (a) | kyseisen kalastustoiminnan lopettamista koskevat yksityiskohtaiset tiedot sisältävä raportti, johon sisältyvät hakemusta tukevat aiheelliset säätiedot; |
| --- | --- |

(a)

kyseisen kalastustoiminnan lopettamista koskevat yksityiskohtaiset tiedot sisältävä raportti, johon sisältyvät hakemusta tukevat aiheelliset säätiedot;

| (b) | aluksen nimi ja sen
  EU:n
  alusrekisterin numero. [tarkistus 19] |
| --- | --- |

(b)

aluksen nimi ja sen
  EU:n
  alusrekisterin numero. [tarkistus 19]

5.   Komissio tekee 2 kohdassa tarkoitettua hakemusta koskevan päätöksen kuuden viikon kuluessa hakemuksen vastaanottopäivästä ja ilmoittaa siitä jäsenvaltiolle kirjallisesti.

6.   Komissio ilmoittaa GFCM:n pääsihteerille 5 kohdan nojalla tehdyistä päätöksistä. Jäsenvaltioiden on ennen kunkin vuoden 1 päivää marraskuuta lähetettävä komissiolle raportti 2 kohdassa tarkoitetusta, edellisenä vuonna menetettyjen päivien siirrosta.

13 artikla

Erityiskalastuslupa

Kalastusaluksilla, jotka saavat osallistua dolfiininkalastukseen, on oltava asetuksen (EY) N:o 1627/94 mukainen erityiskalastuslupa, ja niiden on sisällyttävä asianomaisen jäsenvaltion komissiolle toimittamaan luetteloon, jossa mainitaan aluksen nimi ja sen
  EU:n
  alusrekisterin numero. Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1627/94 1 artiklan 2 kohdassa säädetään, kokonaispituudeltaan alle 10 metriä pitkiltä aluksilta vaaditaan erityiskalastuslupa. [tarkistus 20]

Tätä vaatimusta sovelletaan myös asetuksen (EY) N:o 1967/2006 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun hallintovyöhykkeeseen.

14 artikla

Tietojen keruu

Jäsenvaltioiden on luotava asianmukainen järjestelmä saaliita ja pyyntiponnistusta koskevien tietojen keräämiseksi ja käsittelemiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta 25 päivänä helmikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 (13) soveltamista.

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle joka vuosi viimeistään 15 päivänä tammikuuta lippunsa alla purjehtivien, dolfiininkalastukseen edellisenä vuonna osallistuneiden kalastusalusten lukumäärä sekä niistä purettujen dolfiinisaaliiden kokonaismäärät ja jälleenlaivaukset kaikilla liitteessä I esitetyillä GFCM-sopimusalueen maantieteellisillä osa-alueilla.

Komissio toimittaa jäsenvaltioilta saamansa tiedot GFCM:n pääsihteerille.

III   luku

Pyydykset <BR> ▐ <BR>[tarkistukset 21, 22, 23, 24 ja 25]

15 artikla

Vähimmäissilmäkoko Mustallamerellä

1.   Pohjakalakantoja hyödyntävään troolaustoimintaan Mustallamerellä käytettävien verkkojen vähimmäissilmäkoko on 40 mm; havaksia, joiden silmäkoko on alle 40 mm, ei saa käyttää tai pitää aluksella.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu verkko on viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2012 korvattava neliösilmäisellä verkolla, jonka silmäkoko on troolinperässä 40 mm tai, varustajan asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä, vinoneliösilmäisellä verkolla, jonka silmäkoko on 50 mm ja jonka tunnustetun kokovalikoivuuden on vastattava vähintään sellaisten neliösilmäisten verkkojen kokovalikoivuutta, joiden silmäkoko on troolinperässä 40 mm.

3.   Jäsenvaltioiden, joiden kalastusalukset harjoittavat Mustallamerellä pohjakalakantoja hyödyntävää troolaustoimintaa, on toimitettava komissiolle ensimmäisen kerran viimeistään
  1 päivänä lokakuuta 2011
  ja sen jälkeen joka kuudes kuukausi sellaisten kalastusalusten luettelo ja prosenttiosuus koko kansallisesta pohjatroolilaivastosta, jotka käyttävät neliösilmäisiä verkkoja, joiden silmäkoko on troolinperässä vähintään 40 mm, tai vinoneliösilmäisiä verkkoja, joiden silmäkoko on vähintään 50 mm. [tarkistus 26]

4.   Komissio toimittaa 2 kohdassa tarkoitetut tiedot GFCM:n pääsihteerille.

16 artikla

Pohjaharojen ja troolien käyttö

Pohjaharojen ja troolien käyttö yli 1 000 metriä syvissä vesissä on kiellettyä.

III   OSASTO

VALVONTATOIMENPITEET

I   luku

Alusrekisteri

17 artikla

Kalastamaan oikeutettujen alusten rekisteri

1.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ennen
  kunkin vuoden joulukuun
  1 päivää ▐ yleisesti käytetyllä tiedonsiirtojärjestelmällä päivitetty luettelo lippunsa alla purjehtivista tai alueellaan rekisteröidyistä kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaisista aluksista, joille se antaa luvan kalastaa GFCM-sopimusalueella myöntämällä niille kalastusluvan. [tarkistus 27]

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun luettelon on sisällettävä seuraavat tiedot:

| a) | aluksen
  EU:n
  alusrekisterin numero ja ulkoiset merkinnät asetuksen (EY) N:o 26/2004 liitteessä I olevan määrittelyn mukaisesti; [tarkistus 28] |
| --- | --- |

a)

aluksen
  EU:n
  alusrekisterin numero ja ulkoiset merkinnät asetuksen (EY) N:o 26/2004 liitteessä I olevan määrittelyn mukaisesti; [tarkistus 28]

| b) | sallittu kalastus- ja/tai jälleenlaivausaika; |
| --- | --- |

b)

sallittu kalastus- ja/tai jälleenlaivausaika;

| c) | käytetyt pyydykset. |
| --- | --- |

c)

käytetyt pyydykset.

3.   Komissio lähettää päivitetyn luettelon GFCM:n pääsihteerille ennen
  kunkin vuoden tammikuun
  1 päivää ▐, jotta kyseiset alukset voidaan kirjata GFCM:n rekisteriin kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaisista aluksista, joilla on lupa kalastaa GFCM-sopimusalueella, jäljempänä ’GFCM-rekisteri’. [tarkistus 29]

4.   Kaikki 1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon tehtävät muutokset on annettava tiedoksi komissiolle, jotta komissio voi vähintään 10 työpäivää ennen päivämäärää, jona alus aloittaa kalastuksen GFCM-sopimusalueella, toimittaa kyseiset muutokset GFCM:n pääsihteerille samaa menettelyä noudattaen.

5.   Kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaisilta
  EU:n
  kalastusaluksilta, joita ei ole kirjattu 1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon, kielletään kaikkien kalalajien tai simpukoiden kalastus, aluksella pitäminen, jälleenlaivaus ja purkaminen GFCM-sopimusalueella. [tarkistus 30]

6.   Jäsenvaltioiden on toteuttava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että

| a) | ainoastaan niiden lipun alla purjehtivat ja 1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon kirjatut alukset, joilla on niiden myöntämä kalastuslupa aluksella, voivat luvassa vahvistetuin edellytyksin harjoittaa kalastusta GFCM-sopimusalueella; |
| --- | --- |

a)

ainoastaan niiden lipun alla purjehtivat ja 1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon kirjatut alukset, joilla on niiden myöntämä kalastuslupa aluksella, voivat luvassa vahvistetuin edellytyksin harjoittaa kalastusta GFCM-sopimusalueella;

| b) | kalastuslupaa ei myönnetä aluksille, jotka ovat harjoittaneet LIS-kalastusta GFCM-sopimusalueella tai muualla, paitsi jos uudet laivanvarustajat ovat toimittaneet riittävät asiakirjatodisteet siitä, että edelliset varustajat ja toimijat eivät enää ole edunsaajia eikä niillä ole näiden alusten suhteen oikeudellisia tai taloudellisia etuja valvottavanaan, eivätkä kyseiset alukset osallistu laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen tai ole muutoin siihen yhteydessä; |
| --- | --- |

b)

kalastuslupaa ei myönnetä aluksille, jotka ovat harjoittaneet LIS-kalastusta GFCM-sopimusalueella tai muualla, paitsi jos uudet laivanvarustajat ovat toimittaneet riittävät asiakirjatodisteet siitä, että edelliset varustajat ja toimijat eivät enää ole edunsaajia eikä niillä ole näiden alusten suhteen oikeudellisia tai taloudellisia etuja valvottavanaan, eivätkä kyseiset alukset osallistu laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen tai ole muutoin siihen yhteydessä;

| c) | niiden kansallisessa lainsäädännössä kielletään mahdollisuuksien rajoissa niiden lipun alla purjehtivien ja 1 kohdassa mainittuun luetteloon kuuluvien alusten varustajia ja toimijoita osallistumasta tai olemasta muulla tavoin yhteydessä GFCM-rekisteriin kirjaamattomien kalastusalusten GFCM-alueella harjoittamaan kalastukseen; |
| --- | --- |

c)

niiden kansallisessa lainsäädännössä kielletään mahdollisuuksien rajoissa niiden lipun alla purjehtivien ja 1 kohdassa mainittuun luetteloon kuuluvien alusten varustajia ja toimijoita osallistumasta tai olemasta muulla tavoin yhteydessä GFCM-rekisteriin kirjaamattomien kalastusalusten GFCM-alueella harjoittamaan kalastukseen;

| d) | niiden kansallisessa lainsäädännössä edellytetään mahdollisuuksien rajoissa, että niiden lipun alla purjehtivien ja 1 kohdassa mainittuun luetteloon kuuluvien alusten varustajilla on lippujäsenvaltion kansalaisuus tai oikeushenkilöllisyys; |
| --- | --- |

d)

niiden kansallisessa lainsäädännössä edellytetään mahdollisuuksien rajoissa, että niiden lipun alla purjehtivien ja 1 kohdassa mainittuun luetteloon kuuluvien alusten varustajilla on lippujäsenvaltion kansalaisuus tai oikeushenkilöllisyys;

| e) | niiden alukset noudattavat kaikkia asiaa koskevia GFCM:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

e)

niiden alukset noudattavat kaikkia asiaa koskevia GFCM:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä.

7.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kalojen ja simpukoiden GFCM-sopimusalueella tapahtuvan kalastuksen, aluksella pitämisen, jälleenlaivaamisen ja purkamisen kieltämiseksi sellaisilta kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaisilta aluksilta, joita ei ole kirjattu GFCM-rekisteriin.

8.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava viipymättä komissiolle kaikki tiedot, joiden perusteella on syytä vakavasti epäillä, että kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaiset alukset, joita ei ole kirjattu GFCM-rekisteriin, harjoittavat kalojen tai simpukoiden kalastusta tai jälleenlaivausta GFCM-sopimusalueella.

II   luku

Satamavaltion toimenpiteet

18 artikla

Soveltamisala

Tätä lukua sovelletaan kolmansien maiden kalastusaluksiin.

19 artikla

Ennakkoilmoitus

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1005/2008 6 artiklan 1 kohdassa ▐ säädetään, ennakkoilmoitus on annettava vähintään 72 tuntia ennen arvioitua satamaantuloaikaa. [tarkistus 33]

20 artikla

Satamatarkastukset

1.   Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1005/2008 9 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on tarkastettava nimetyissä satamissaan kunakin vuonna vähintään 15 prosenttia kalastusalusten purku- ja jälleenlaivaustoimista.

2.   Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1005/2008 9 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden satamiin ilman ennakkoilmoitusta saapuvat kalastusalukset on aina tarkastettava.

21 artikla

Tarkastusmenettely

Satamatarkastusten on asetuksen (EY) N:o 1005/2008 10 artiklassa säädettyjen vaatimusten lisäksi oltava tämän asetuksen liitteessä II esitettyjen vaatimusten mukaisia.

22 artikla

Sataman käytön kieltäminen

1.   Jäsenvaltiot eivät saa sallia kolmannen maan aluksen käyttävän niiden satamia GFCM-sopimusalueelta pyydettyjen kalastustuotteiden purkamiseen, jälleenlaivaukseen tai jalostukseen, ja niiden on kiellettävä sitä käyttämästä satamapalveluja, mukaan lukien muun muassa tankkaus- ja täydennyspalvelut, lukuun ottamatta Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) 18 artiklassa tarkoitetuissa ylivoimaisen esteen tapauksissa tai hätätapauksissa tarjottavia palveluja, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä kyseisten tilanteiden korjaamiseksi, jos

| a) | alus ei
  ole tämän asetuksen vaatimusten mukainen
  ; tai [tarkistus 35] |
| --- | --- |

a)

alus ei
  ole tämän asetuksen vaatimusten mukainen
  ; tai [tarkistus 35]

| b) | alus sisältyy jonkin alueellisen kalastuksenhoitojärjestön laatimaan luetteloon aluksista, jotka ovat harjoittaneet LIS-kalastusta tai tukeneet sitä; tai |
| --- | --- |

b)

alus sisältyy jonkin alueellisen kalastuksenhoitojärjestön laatimaan luetteloon aluksista, jotka ovat harjoittaneet LIS-kalastusta tai tukeneet sitä; tai

| c) | aluksella ei ole voimassa olevaa lupaa harjoittaa kalastusta tai kalastukseen liittyvää toimintaa GFCM-sopimusalueella. |
| --- | --- |

c)

aluksella ei ole voimassa olevaa lupaa harjoittaa kalastusta tai kalastukseen liittyvää toimintaa GFCM-sopimusalueella.

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1005/2008 4 artiklan 2 kohdassa sekä 37 artiklan 5 ja 6 kohdassa säädettyjen, sataman käytön kieltämistä koskevien säännösten lisäksi.

3.   Jos jäsenvaltio on kieltänyt satamiensa käytön 1 tai 2 kohdan mukaisesti, sen on annettava siitä viipymättä tieto aluksen päällikölle, lippuvaltiolle, komissiolle ja GFCM:n pääsihteerille.

4.   Kun 1 tai 2 kohdassa tarkoitetut kiellon perusteet eivät enää täyty, jäsenvaltion on peruutettava kieltonsa ja ilmoitettava asiasta 3 kohdan mukaisen tiedonannon saajille.

IV   OSASTO

YHTEISTYÖ, TIEDOTTAMINEN JA RAPORTOINTI

23 artikla

Yhteistyö ja tiedottaminen

1.   Komissio ja jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä ja vaihtavat tietoja GFCM:n pääsihteerin kanssa erityisesti

| a) | pyytämällä tietoja asiaankuuluvista tietokannoista ja toimittamalla tietoa niihin; |
| --- | --- |

a)

pyytämällä tietoja asiaankuuluvista tietokannoista ja toimittamalla tietoa niihin;

| b) | pyytämällä ja tarjoamalla yhteistyöapua tämän asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon edistämiseksi. |
| --- | --- |

b)

pyytämällä ja tarjoamalla yhteistyöapua tämän asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon edistämiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden kansalliset kalastustietojärjestelmät mahdollistavat jäsenvaltioiden ja GFCM:n sihteeristön välillä suoran sähköisen tiedonvaihdon III osastossa tarkoitetuista satamavaltion suorittamista tarkastuksista ottaen asianmukaisesti huomioon asiaan liittyvät luottamuksellisuusvaatimukset.

3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä jakaakseen tietoja sähköisesti asiaankuuluville kansallisille laitoksille ja koordinoidakseen tällaisten laitosten toimia
  III osaston II luvun
  mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa. [tarkistus 36]

4.   Jäsenvaltioiden on tämän asetuksen soveltamiseksi laadittava yhteystahojen luettelo, joka on toimitettava sähköisessä muodossa viipymättä komissiolle, GFCM:n pääsihteerille ja GFCM:n sopimuspuolille.

24 artikla

Tilastotaulukoiden toimittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava GFCM:n pääsihteerille ennen kunkin vuoden 1 päivää toukokuuta liitteessä III esitetyn GFCM:n tilastotaulukon tehtävien 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 1.5 tiedot.

▐ [tarkistus 37]

2.   Tehtävien 1.3, ja 1.5 tiedot on toimitettava ensimmäisen kerran ennen 1 päivää helmikuuta 2011.

3.   Jäsenvaltioiden on käytettävä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamiseen GFCM:n tiedonsyöttöjärjestelmää tai muuta asiaankuuluvaa GFCM:n sihteeristön vahvistamaa tiedontoimitusstandardia ja -yhteyskäytäntöä, joka on saatavilla seuraavasta internet-osoitteesta: http://www.gfcm.org/gfcm/topic/16164.

4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän artiklan perusteella toimitetuista tiedoista.

V   OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

25 artikla

Täytäntöönpanosäädökset [tarkistus 48]

Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, jotta voidaan varmistaa yhtenäiset edellytykset
  tämän asetuksen
  täytäntöönpanemiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset, joilla ei saa rajoittaa tämän asetuksen 27 artiklan soveltamista ja joita ei saa soveltaa tämän asetuksen II luvun säännöksiin satamavaltion toimenpiteistä eikä liitteen II säännöksiin satamavaltion suorittamia alustarkastuksia koskevista menettelyistä, annetaan
  26 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettua tarkastelumenettelyä
  noudattaen. [tarkistus 49]

26 artikla

Komiteamenettely [tarkistus 50]

1.   Komissiota avustaa
  neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 1 kohdalla perustettu
  kalastus- ja vesiviljelyalan
  komitea. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea
  . [tarkistus 51]

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan
  asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa
  . [tarkistus 52]

▐ [tarkistus 40]

27 artikla

Säädösvallan siirto

Komissio voi, saattaakseen osaksi unionin oikeutta järjestelmän nykyisiin määräyksiin tehtävät muutokset, joista tulee unionia velvoittavia, muuttaa tämän asetuksen säännöksiä 28 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ja 29 ja 30 artiklassa säädettyjen ehtojen mukaisesti seuraavien seikkojen osalta:

| — | Lioninlahden kalastusrajoitusalue 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

Lioninlahden kalastusrajoitusalue 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 artiklan mukaisesti;

| — | II osaston I luvun II jakson 10 ja 11 artiklassa määritellyt kalastusrajoitusalueet herkkien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

—

II osaston I luvun II jakson 10 ja 11 artiklassa määritellyt kalastusrajoitusalueet herkkien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi;

| — | kalastuskieltoajan vahvistaminen dolfiininkalastuksessa, jossa käytetään kalojen yhteenkokoamisvälineitä, II osaston II luvun 12, 13 ja 14 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

kalastuskieltoajan vahvistaminen dolfiininkalastuksessa, jossa käytetään kalojen yhteenkokoamisvälineitä, II osaston II luvun 12, 13 ja 14 artiklan mukaisesti;

| — | tietojen toimittaminen GFCM:n pääsihteerille 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

tietojen toimittaminen GFCM:n pääsihteerille 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

| — | 17 artiklassa tarkoitettu kalastamaan oikeutettujen alusten rekisteri; |
| --- | --- |

—

17 artiklassa tarkoitettu kalastamaan oikeutettujen alusten rekisteri;

| — | yhteistyö, tiedottaminen ja tietojen toimittaminen 23 ja 24 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

yhteistyö, tiedottaminen ja tietojen toimittaminen 23 ja 24 artiklan mukaisesti;

| — | GFCM-alueen maantieteellisten osa-alueiden taulukko, kartta sekä maantieteelliset koordinaatit liitteen I mukaisesti; |
| --- | --- |

—

GFCM-alueen maantieteellisten osa-alueiden taulukko, kartta sekä maantieteelliset koordinaatit liitteen I mukaisesti;

| — | liitteessä III esitetyt GFCM:n tilastotaulukot. |
| --- | --- |

—

liitteessä III esitetyt GFCM:n tilastotaulukot.

[tarkistus 41]

28 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Siirretään komissiolle kolmen vuoden ajaksi ...

   (14)

  . lukien valta antaa 27 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. Komissio esittää siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen kolmen vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 29 artiklan mukaisesti.

2.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3.
     
  Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 29 ja 30 artiklassa säädettyjä ehtoja.

[tarkistus 42]

29 artikla

Säädösvallan siirron peruuttaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa 27 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.

2.
     
  Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, ilmoittaa asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle hyvissä ajoin ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee, ja mainitsee peruuttamisen syyt.

3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, siinä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

[tarkistus 43]

30 artikla

Delegoitujen säädösten vastustaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi.

Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kahdella kuukaudella.

2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole 1 kohdassa tarkoitetun määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä, delegoitu säädös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan siinä mainittuna päivänä.

Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle aikovansa olla vastustamatta säädöstä.

3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä 1 kohdassa tarkoitettuun määräaikaan mennessä, se ei tule voimaan. Säädöstä vastustava toimielin esittää syyt, miksi se vastustaa delegoitua säädöstä.

[tarkistus 44]

31 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1967/2006 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 1967/2006 seuraavasti:

| a) | poistetaan 4 artiklan 3 kohta; |
| --- | --- |

a)

poistetaan 4 artiklan 3 kohta;

| b) | korvataan 9 artiklan 3 kohta seuraavasti:




  ”3.
     
  Muiden kuin 4 kohdassa tarkoitettujen vedettävien verkkojen pienin sallittu silmäkoko on seuraava:










  a) | neliösilmäiset verkot, joiden silmäkoko on troolinperässä 40 mm, tai |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 9 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.
     
  Muiden kuin 4 kohdassa tarkoitettujen vedettävien verkkojen pienin sallittu silmäkoko on seuraava:

a)

neliösilmäiset verkot, joiden silmäkoko on troolinperässä 40 mm, tai

| b) | varustajan asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä vinoneliösilmäinen verkko, jonka silmäkoko on 50 mm ja jonka tunnustettu kokovalikoivuus vastaa vähintään a alakohdassa tarkoitettujen verkkojen kokovalikoivuutta. |
| --- | --- |

b)

varustajan asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä vinoneliösilmäinen verkko, jonka silmäkoko on 50 mm ja jonka tunnustettu kokovalikoivuus vastaa vähintään a alakohdassa tarkoitettujen verkkojen kokovalikoivuutta.

Kalastusaluksilla on lupa käyttää ja pitää vain yhtä mainituista kahdesta verkkotyypistä.

Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen 30 päivää kesäkuuta 2012 kertomuksen tämän kohdan täytäntöönpanosta; kyseisen kertomuksen ja jäsenvaltioiden 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä toimittamien tietojen perusteella se ehdottaa tarvittaessa asianmukaisia muutoksia.”

| c) | kumotaan 24 artikla; |
| --- | --- |

c)

kumotaan 24 artikla;

| d) | kumotaan 27 artiklan 1 ja 4 kohta. |
| --- | --- |

d)

kumotaan 27 artiklan 1 ja 4 kohta.

▐ [tarkistus 46]

32 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ... ssa/ssä ... päivänä ... kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 354, 28.12.2010, s. 71.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 8. maaliskuuta 2011.

2

(3)  EYVL L 190, 4.7.1998, s. 34.

3

(4)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 43/2009 28–31 artikla, neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/2008 29–31 artikla, neuvoston asetuksen (EY) N:o 41/2007 26 ja 27 artikla sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 51/2006 liite III.

4

(5)  EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11.

5

(6)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

6

(7)  

  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

7

EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(8)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

8

(9)  
  20 työpäivän kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

9

20 työpäivän kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

(10)  EUVL L 5, 9.1.2004, s. 25.

10

(11)  EYVL L 171, 6.7.1994, s. 7.

11

(12)  
  20 työpäivän kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta
  .

12

20 työpäivän kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta

(13)  EUVL L 60, 5.3.2008, s. 1.

13

(14)  
  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

14

Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011LIITE I

A)   GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita koskeva taulukko

| FAO-SUURALUE | FAO:n TILASTOLLISET ALUEET | MAANTIETEELLISET OSA-ALUEET |
| --- | --- | --- |
| LÄNTINEN | 1.1 | BALEAARIT | 1 | Pohjoinen Alboráninmeri |
| 2 | Isla de Alborán |
| 3 | Eteläinen Alboráninmeri |
| 4 | Algeria |
| 5 | Baleaarit |
| 6 | Pohjois-Espanja |
| 11.1 | Sardinia (länsi) |
| 1.2 | LIONINLAHTI | 7 | Lioninlahti |
| 1.3 | SARDINIA | 8 | Korsika |
| 9 | Ligurianmeri ja pohjoinen Tyrrhenanmeri |
| 10 | Eteläinen Tyrrhenanmeri |
| 11.2 | Sardinia (itä) |
| 12 | Pohjois-Tunisia |
| KESKINEN | 2.1 | ADRIANMERI | 17 | Pohjoinen Adrianmeri |
| 18 | Eteläinen Adrianmeri (osa) |
| 2.2 | JOONIANMERI | 13 | Hammametinlahti |
| 14 | Gabesinlahti |
| 15 | Malta |
| 16 | Etelä-Sisilia |
| 18 | Eteläinen Adrianmeri (osa) |
| 19 | Läntinen Joonianmeri |
| 20 | Itäinen Joonianmeri |
| 21 | Eteläinen Joonianmeri |
| ITÄINEN | 3.1 | EGEANMERI | 22 | Egeanmeri |
| 23 | Kreeta |
| 3.2 | LEVANTINMERI | 24 | Pohjoinen Levantinmeri |
| 25 | Kypros |
| 26 | Eteläinen Levantinmeri |
| 27 | Levantinmeri |
| MUSTAMERI | 4.1 | MARMARAMERI | 28 | Marmarameri |
| 4.2 | MUSTAMERI | 29 | Mustameri |
| 4.3 | ASOVANMERI | 30 | Asovanmeri |

FAO-SUURALUE

FAO:n TILASTOLLISET ALUEET

MAANTIETEELLISET OSA-ALUEET

LÄNTINEN

1.1

BALEAARIT

1

Pohjoinen Alboráninmeri

2

Isla de Alborán

3

Eteläinen Alboráninmeri

4

Algeria

5

Baleaarit

6

Pohjois-Espanja

11.1

Sardinia (länsi)

1.2

LIONINLAHTI

7

Lioninlahti

1.3

SARDINIA

8

Korsika

9

Ligurianmeri ja pohjoinen Tyrrhenanmeri

10

Eteläinen Tyrrhenanmeri

11.2

Sardinia (itä)

12

Pohjois-Tunisia

KESKINEN

2.1

ADRIANMERI

17

Pohjoinen Adrianmeri

18

Eteläinen Adrianmeri (osa)

2.2

JOONIANMERI

13

Hammametinlahti

14

Gabesinlahti

15

Malta

16

Etelä-Sisilia

18

Eteläinen Adrianmeri (osa)

19

Läntinen Joonianmeri

20

Itäinen Joonianmeri

21

Eteläinen Joonianmeri

ITÄINEN

3.1

EGEANMERI

22

Egeanmeri

23

Kreeta

3.2

LEVANTINMERI

24

Pohjoinen Levantinmeri

25

Kypros

26

Eteläinen Levantinmeri

27

Levantinmeri

MUSTAMERI

4.1

MARMARAMERI

28

Marmarameri

4.2

MUSTAMERI

29

Mustameri

4.3

ASOVANMERI

30

Asovanmeri

B)   GFCM-alueen maantieteellisten osa-alueiden kartta (GFCM, 2009)

Image

C)   GFCM-alueen maantieteellisten osa-alueiden maantieteelliset koordinaatit (GFCM, 2009)

| MAANTIET. OSA LUEET | RAJAT |
| --- | --- |
| 1 | Rannikkoviiva
  36° N 5° 36′ W
  36° N 3° 20′ W
  36° 05′ N 3° 20′ W
  36° 05′ N 2° 40′ W
  36° N 2° 40′ W
  36° N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° W
  37° 36′ N 1° W |
| 2 | 36° 05′ N 3° 20′ W
  36° 05′ N 2° 40′ W
  35° 45′ N 3° 20′ W
  35° 45′ N 2° 40′ W |
| 3 | Rannikkoviiva
  36° N 5° 36′ W
  35° 49′ N 5° 36′ W
  36° N 3° 20′ W
  35° 45′ N 3° 20′ W
  35° 45′ N 2° 40′ W
  36° N 2° 40′ W
  36° N 1° 13′ W
  Marokon ja Algerian raja |
| 4 | Rannikkoviiva
  36° N 2° 13′ W
  36° N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° W
  37° N 1° W
  37° N 0° 30′ E
  38° N 0° 30′ E
  38° N 8° 35′ E
  Algerian ja Tunisian raja
  Marokon ja Algerian raja |
| 5 | 38° N 0° 30′ E
  39° 30′ N 0° 30′ E
  39° 30′ N 1° 30′ W
  40° N 1° 30′ E
  40° N 2° E
  40° 30′ N 2° E
  40° 30′ N 6° E
  38° N 6° E |
| 6 | Rannikkoviiva
  37° 36′ N 1° W
  37° N 1° W
  37° N 0° 30′ E
  39° 30′ N 0° 30′ E
  39° 30′ N 1° 30′ W
  40° N 1° 30′ E
  40° N 2° E
  40° 30′ N 2° E
  40° 30′ N 6° E
  41° 47′ N 6° E
  42° 26′ N 3° 09′ E |
| 7 | Rannikkoviiva
  42° 26′ N 3° 09′ E
  41° 20′ N 8° E
  Ranskan ja Italian raja |
| 8 | 43° 15′ N 7° 38′ E
  43° 15′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 9° 45′ E
  41° 20′ N 8° E
  41° 18′ N 8° E |
| 9 | Rannikkoviiva
  Ranskan ja Italian raja
  43° 15′ N 7° 38′ E
  43° 15′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 13° E |
| 10 | Rannikkoviiva (Pohjois-Sisilia mukaan luettuna)
  41° 18′ N 13° E
  41° 18′ N 11° E
  38° N 11° E
  38° N 12° 30′ E |
| 11 | 41° 47′ N 6° E
  41° 18′ N 6° E
  41° 18′ N 11° E
  38° 30′ N 11° E
  38° 30′ N 8° 30′ E
  38° N 8° 30′ E
  38° N 6° E |
| 12 | Rannikkoviiva
  Algerian ja Tunisian raja
  38° N 8° 30′ E
  38° 30′ N 8° 30′ E
  38° 30′ N 11° E
  38° N 11° E
  37° N 12° E
  37° N 11° 04′E |
| 13 | Rannikkoviiva
  37° N 11° 04′E
  37° N 12° E
  35° N 13° 30′ E
  35° N 11° E |
| 14 | Rannikkoviiva
  35° N 11° E
  35° N 15° 18′ E
  Tunisian ja Libyan raja |
| 15 | 36° 30′ N 13° 30′ E
  35° N 13° 30′E
  35° N 15° 18′ E
  36° 30′ N 15° 18′ E |
| 16 | Rannikkoviiva
  38° N 12° 30′ E
  38° N 11° E
  37° N 12° E
  35° N 13° 30′ E
  36° 30′ N 13° 30′ E
  36° 30′ N 15° 18′ E
  37° N 15° 18′ E |
| 17 | Rannikkoviiva
  41° 55′ N 15° 08′ E
  Kroatian ja Montenegron raja |
| 18 | Rannikkoviivat (molemmilla puolilla)
  41° 55′ N 15° 08′ E
  40° 04′ N 18° 29′ E
  Kroatian ja Montenegron raja
  Albanian ja Kreikan raja |
| 19 | Rannikkoviiva (Itä-Sisilia mukaan luettuna)
  40° 04′ N 18° 29′ E
  37° N 15° 18′ E
  35° N 15° 18′ E
  35° N 19° 10′ E
  39° 58′ N 19° 10′ E |
| 20 | Rannikkoviiva
  Albanian ja Kreikan raja
  39° 58′ N 19° 10′ E
  35° N 19° 10′ E
  35° N 23° E
  36° 30′ N 23° E |
| 21 | Rannikkoviiva
  Tunisian ja Libyan raja
  35° N 15° 18′ E
  35° N 23° E
  34° N 23° E
  34° N 25° 09′ E
  Libyan ja Egyptin raja |
| 22 | Rannikkoviiva
  36° 30′ N 23° E
  36° N 23° E
  36° N 26° 30′ E
  34° N 26° 30′ E
  34° N 29° E
  36° 43′ N 29° E |
| 23 | 36° N 23° E
  36° N 26° 30′ E
  34° N 26° 30′ E
  34° N 23° E |
| 24 | Rannikkoviiva
  36° 43′ N 29° E
  34° N 29° E
  34° N 32° E
  35° 47′ N 32° E
  35° 47′ N 35° E
  Turkin ja Syyrian raja |
| 25 | 35° 47′ N 32° E
  34° N 32° E
  34° N 35° E
  35° 47′ N 35° E |
| 26 | Rannikkoviiva
  Libyan ja Egyptin raja
  34° N 25° 09′ E
  34° N 34° 13′ E
  Egyptin ja Gazan kaistan raja |
| 27 | Rannikkoviiva
  Egyptin ja Gazan kaistan raja
  34° N 34° 13′ E
  34° N 35° E
  35° 47′ N 35° E
  Turkin ja Syyrian raja |
| 28 | |
| 29 | |
| 30 | |

MAANTIET. OSA LUEET

RAJAT

1

Rannikkoviiva

36° N 5° 36′ W

36° N 3° 20′ W

36° 05′ N 3° 20′ W

36° 05′ N 2° 40′ W

36° N 2° 40′ W

36° N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° W

37° 36′ N 1° W

2

36° 05′ N 3° 20′ W

36° 05′ N 2° 40′ W

35° 45′ N 3° 20′ W

35° 45′ N 2° 40′ W

3

Rannikkoviiva

36° N 5° 36′ W

35° 49′ N 5° 36′ W

36° N 3° 20′ W

35° 45′ N 3° 20′ W

35° 45′ N 2° 40′ W

36° N 2° 40′ W

36° N 1° 13′ W

Marokon ja Algerian raja

4

Rannikkoviiva

36° N 2° 13′ W

36° N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° W

37° N 1° W

37° N 0° 30′ E

38° N 0° 30′ E

38° N 8° 35′ E

Algerian ja Tunisian raja

Marokon ja Algerian raja

5

38° N 0° 30′ E

39° 30′ N 0° 30′ E

39° 30′ N 1° 30′ W

40° N 1° 30′ E

40° N 2° E

40° 30′ N 2° E

40° 30′ N 6° E

38° N 6° E

6

Rannikkoviiva

37° 36′ N 1° W

37° N 1° W

37° N 0° 30′ E

39° 30′ N 0° 30′ E

39° 30′ N 1° 30′ W

40° N 1° 30′ E

40° N 2° E

40° 30′ N 2° E

40° 30′ N 6° E

41° 47′ N 6° E

42° 26′ N 3° 09′ E

7

Rannikkoviiva

42° 26′ N 3° 09′ E

41° 20′ N 8° E

Ranskan ja Italian raja

8

43° 15′ N 7° 38′ E

43° 15′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 9° 45′ E

41° 20′ N 8° E

41° 18′ N 8° E

9

Rannikkoviiva

Ranskan ja Italian raja

43° 15′ N 7° 38′ E

43° 15′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 13° E

10

Rannikkoviiva (Pohjois-Sisilia mukaan luettuna)

41° 18′ N 13° E

41° 18′ N 11° E

38° N 11° E

38° N 12° 30′ E

11

41° 47′ N 6° E

41° 18′ N 6° E

41° 18′ N 11° E

38° 30′ N 11° E

38° 30′ N 8° 30′ E

38° N 8° 30′ E

38° N 6° E

12

Rannikkoviiva

Algerian ja Tunisian raja

38° N 8° 30′ E

38° 30′ N 8° 30′ E

38° 30′ N 11° E

38° N 11° E

37° N 12° E

37° N 11° 04′E

13

Rannikkoviiva

37° N 11° 04′E

37° N 12° E

35° N 13° 30′ E

35° N 11° E

14

Rannikkoviiva

35° N 11° E

35° N 15° 18′ E

Tunisian ja Libyan raja

15

36° 30′ N 13° 30′ E

35° N 13° 30′E

35° N 15° 18′ E

36° 30′ N 15° 18′ E

16

Rannikkoviiva

38° N 12° 30′ E

38° N 11° E

37° N 12° E

35° N 13° 30′ E

36° 30′ N 13° 30′ E

36° 30′ N 15° 18′ E

37° N 15° 18′ E

17

Rannikkoviiva

41° 55′ N 15° 08′ E

Kroatian ja Montenegron raja

18

Rannikkoviivat (molemmilla puolilla)

41° 55′ N 15° 08′ E

40° 04′ N 18° 29′ E

Kroatian ja Montenegron raja

Albanian ja Kreikan raja

19

Rannikkoviiva (Itä-Sisilia mukaan luettuna)

40° 04′ N 18° 29′ E

37° N 15° 18′ E

35° N 15° 18′ E

35° N 19° 10′ E

39° 58′ N 19° 10′ E

20

Rannikkoviiva

Albanian ja Kreikan raja

39° 58′ N 19° 10′ E

35° N 19° 10′ E

35° N 23° E

36° 30′ N 23° E

21

Rannikkoviiva

Tunisian ja Libyan raja

35° N 15° 18′ E

35° N 23° E

34° N 23° E

34° N 25° 09′ E

Libyan ja Egyptin raja

22

Rannikkoviiva

36° 30′ N 23° E

36° N 23° E

36° N 26° 30′ E

34° N 26° 30′ E

34° N 29° E

36° 43′ N 29° E

23

36° N 23° E

36° N 26° 30′ E

34° N 26° 30′ E

34° N 23° E

24

Rannikkoviiva

36° 43′ N 29° E

34° N 29° E

34° N 32° E

35° 47′ N 32° E

35° 47′ N 35° E

Turkin ja Syyrian raja

25

35° 47′ N 32° E

34° N 32° E

34° N 35° E

35° 47′ N 35° E

26

Rannikkoviiva

Libyan ja Egyptin raja

34° N 25° 09′ E

34° N 34° 13′ E

Egyptin ja Gazan kaistan raja

27

Rannikkoviiva

Egyptin ja Gazan kaistan raja

34° N 34° 13′ E

34° N 35° E

35° 47′ N 35° E

Turkin ja Syyrian raja

28

29

30

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011LIITE II

Satamavaltion suorittamia alustarkastuksia koskevat menettelyt

(1)   Aluksen tunnistetiedot

Satamavaltion tarkastajan / tarkastajien on:

| a) | varmistettava, että aluksella olevat viralliset asiakirjat ovat voimassa, ottamalla tarvittaessa asianmukaisesti yhteyttä lippujäsenvaltioon tai kansainvälisiin alusrekistereihin; |
| --- | --- |

a)

varmistettava, että aluksella olevat viralliset asiakirjat ovat voimassa, ottamalla tarvittaessa asianmukaisesti yhteyttä lippujäsenvaltioon tai kansainvälisiin alusrekistereihin;

| b) | teetettävä asiakirjoista tarvittaessa virallinen käännös; |
| --- | --- |

b)

teetettävä asiakirjoista tarvittaessa virallinen käännös;

| c) | varmistettava, että aluksen nimi, lippuvaltio ja kaikki ulkoiset tunnusnumerot ja merkinnät (ja aluksen mahdollinen Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n tunnistenumero) sekä kansainvälinen radiokutsutunnus ovat oikein; |
| --- | --- |

c)

varmistettava, että aluksen nimi, lippuvaltio ja kaikki ulkoiset tunnusnumerot ja merkinnät (ja aluksen mahdollinen Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n tunnistenumero) sekä kansainvälinen radiokutsutunnus ovat oikein;

| d) | selvitettävä mahdollisuuksien mukaan, onko alus vaihtanut nimeä ja/tai lippuvaltiota ja jos on, ilmoitettava aiempi nimi / aiemmat nimet ja lippuvaltio(t); |
| --- | --- |

d)

selvitettävä mahdollisuuksien mukaan, onko alus vaihtanut nimeä ja/tai lippuvaltiota ja jos on, ilmoitettava aiempi nimi / aiemmat nimet ja lippuvaltio(t);

| e) | kirjattava aluksen rekisteröintisatama sekä aluksen omistajan (ja aluksen käyttäjän ja edunsaajaomistajan, jos eri kuin omistaja), edustajan ja päällikön nimi ja osoite, samoin kuin yhtiön yksilöllinen tunnistenumero ja rekisteröity omistaja, jos tiedossa; ja |
| --- | --- |

e)

kirjattava aluksen rekisteröintisatama sekä aluksen omistajan (ja aluksen käyttäjän ja edunsaajaomistajan, jos eri kuin omistaja), edustajan ja päällikön nimi ja osoite, samoin kuin yhtiön yksilöllinen tunnistenumero ja rekisteröity omistaja, jos tiedossa; ja

| f) | kirjattava mahdollisten aiempien omistajien nimet ja osoitteet viideltä viime vuodelta. |
| --- | --- |

f)

kirjattava mahdollisten aiempien omistajien nimet ja osoitteet viideltä viime vuodelta.

(2)   Lupa / luvat

Satamatarkastajan / -tarkastajien on varmistettava, että kalastukseen tai kalojen ja kalastustuotteiden kuljettamiseen myönnetyt luvat ovat yhdenmukaisia 1 kohdan mukaisesti saatujen tietojen kanssa ja tarkistettava lupien voimassaoloaika ja se, mitä alueita, lajeja ja pyydyksiä ne koskevat.

(3)   Muut asiakirjat

Satamavaltion tarkastajan / tarkastajien on tarkasteltava kaikkia asiaa koskevia asiakirjoja, mukaan luettuina sähköisessä muodossa olevat asiakirjat. Asiaa koskevia asiakirjoja voivat olla aluspäiväkirjat, erityisesti kalastuspäiväkirjat, sekä miehistöluettelo, varastointikaaviot ja -piirrokset tai kalaruumien kuvaukset, jos saatavilla. Tällaiset ruumat tai tilat voidaan tarkastaa sen selvittämiseksi, vastaavatko niiden koko ja kokoonpano kyseisiä piirroksia tai kuvauksia ja onko varastointi on toteutettu varastointikaavioiden mukaisesti. Näihin asiakirjoihin on tarvittaessa kuuluttava myös saalisasiakirjoja tai alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen laatimia kauppa-asiakirjoja.

(4)   Pyydykset

| a) | Satamavaltion tarkastajan / tarkastajien on varmistettava, että aluksella olevat pyydykset ovat luvassa / luvissa asetettujen ehtojen mukaiset. Pyydykset voidaan tarkastaa myös sen selvittämiseksi, ovatko niiden ominaisuudet, kuten silmäkoko / -koot (ja mahdolliset laitteet), verkkojen pituus ja koukkujen koot sovellettavien säännösten mukaisia ja vastaavatko pyydyksen tunnukset kyseiselle alukselle sallittuja tunnuksia. |
| --- | --- |

a)

Satamavaltion tarkastajan / tarkastajien on varmistettava, että aluksella olevat pyydykset ovat luvassa / luvissa asetettujen ehtojen mukaiset. Pyydykset voidaan tarkastaa myös sen selvittämiseksi, ovatko niiden ominaisuudet, kuten silmäkoko / -koot (ja mahdolliset laitteet), verkkojen pituus ja koukkujen koot sovellettavien säännösten mukaisia ja vastaavatko pyydyksen tunnukset kyseiselle alukselle sallittuja tunnuksia.

| b) | Satamavaltion tarkastaja / tarkastajat voi / voivat myös tutkia, onko alukselle varastoitu pyydyksiä siten, etteivät ne ole näkyvillä, ja muulla tavoin laittomia pyydyksiä. |
| --- | --- |

b)

Satamavaltion tarkastaja / tarkastajat voi / voivat myös tutkia, onko alukselle varastoitu pyydyksiä siten, etteivät ne ole näkyvillä, ja muulla tavoin laittomia pyydyksiä.

(5)   Kalat ja kalastustuotteet

| a) | Satamavaltion tarkastajan / tarkastajien on selvitettävä mahdollisimman tarkoin, pyydettiinkö aluksella olevat kalat ja kalastustuotteet sovellettavassa luvassa / sovellettavissa luvissa asetettujen ehtojen mukaisesti. Näin toimiessaan satamavaltion tarkastajan / tarkastajien on tarkasteltava kalastuspäiväkirjaa ja toimitettuja raportteja, tarvittaessa myös VMS-järjestelmän välityksellä toimitettuja raportteja. |
| --- | --- |

a)

Satamavaltion tarkastajan / tarkastajien on selvitettävä mahdollisimman tarkoin, pyydettiinkö aluksella olevat kalat ja kalastustuotteet sovellettavassa luvassa / sovellettavissa luvissa asetettujen ehtojen mukaisesti. Näin toimiessaan satamavaltion tarkastajan / tarkastajien on tarkasteltava kalastuspäiväkirjaa ja toimitettuja raportteja, tarvittaessa myös VMS-järjestelmän välityksellä toimitettuja raportteja.

| b) | Aluksella olevien määrien ja lajien määrittelemiseksi satamavaltion tarkastaja / tarkastajat voi / voivat tutkia kalat ruumassa tai purkamisen aikana. Näin toimiessaan satamavaltion tarkastaja / tarkastajat voi / voivat avata laatikoita, joihin kalat on esipakattu, ja siirtää kaloja tai laatikoita kalaruumien koskemattomuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Aluksella olevien määrien ja lajien määrittelemiseksi satamavaltion tarkastaja / tarkastajat voi / voivat tutkia kalat ruumassa tai purkamisen aikana. Näin toimiessaan satamavaltion tarkastaja / tarkastajat voi / voivat avata laatikoita, joihin kalat on esipakattu, ja siirtää kaloja tai laatikoita kalaruumien koskemattomuuden varmistamiseksi.

| c) | Jos alus purkaa saaliitaan, satamavaltion tarkastaja / tarkastajat) voi / voivat tarkastaa puretut lajit ja määrät. Tällöin voidaan tarkastaa tuotetyyppi, elopaino (kalastuspäiväkirjan perusteella määritetyt määrät) ja muuntokerroin, jota on käytetty jalostuspainon muuntamiseen elopainoksi. Satamavaltion tarkastaja / tarkastajat voi / voivat myös tutkia muut aluksella mahdollisesti pidetyt määrät. |
| --- | --- |

c)

Jos alus purkaa saaliitaan, satamavaltion tarkastaja / tarkastajat) voi / voivat tarkastaa puretut lajit ja määrät. Tällöin voidaan tarkastaa tuotetyyppi, elopaino (kalastuspäiväkirjan perusteella määritetyt määrät) ja muuntokerroin, jota on käytetty jalostuspainon muuntamiseen elopainoksi. Satamavaltion tarkastaja / tarkastajat voi / voivat myös tutkia muut aluksella mahdollisesti pidetyt määrät.

| d) | Satamavaltion tarkastaja / tarkastajat voi /voivat tarkastella aluksella olevien saaliiden määrää ja kokoonpanoa, myös otantaa käyttäen. |
| --- | --- |

d)

Satamavaltion tarkastaja / tarkastajat voi /voivat tarkastella aluksella olevien saaliiden määrää ja kokoonpanoa, myös otantaa käyttäen.

(6)   LIS-kalastuksen todentaminen

Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1005/2008 11 artiklaa.

(7)   Raportti

Tarkastajan on tarkastuksen päätteeksi laadittava ja allekirjoitettava kirjallinen raportti, jonka jäljennös on toimitettava aluksen päällikölle.

(8)   Satamavaltion suorittamien tarkastusten tulokset

Satamavaltion suorittamien tarkastusten tuloksiin on sisällyttävä vähintään seuraavat tiedot:

| 1. | Tarkastusta koskevat tiedot






  — | tarkastusviranomaisen nimi tai muun, viranomaisen nimeämän tahon nimi |
| --- | --- | --- |

1.

Tarkastusta koskevat tiedot

—

tarkastusviranomaisen nimi tai muun, viranomaisen nimeämän tahon nimi

| — | tarkastajan nimi |
| --- | --- |

—

tarkastajan nimi

| — | tarkastuksen päivämäärä ja paikka |
| --- | --- |

—

tarkastuksen päivämäärä ja paikka

| — | tarkastussatama (aluksen tarkastuspaikka), ja |
| --- | --- |

—

tarkastussatama (aluksen tarkastuspaikka), ja

| — | päivämäärä (raportin valmistumispäivä). |
| --- | --- |

—

päivämäärä (raportin valmistumispäivä).

| 2. | Aluksen tunnistetiedot






  — | aluksen nimi |
| --- | --- | --- |

2.

Aluksen tunnistetiedot

—

aluksen nimi

| — | alustyyppi |
| --- | --- |

—

alustyyppi

| — | pyydystyyppi |
| --- | --- |

—

pyydystyyppi

| — | ulkoinen tunnistenumero (aluksen kylkinumero) ja IMO-numero (jos saatavilla) tai tarvittaessa muu numero |
| --- | --- |

—

ulkoinen tunnistenumero (aluksen kylkinumero) ja IMO-numero (jos saatavilla) tai tarvittaessa muu numero

| — | kansainvälinen radiokutsutunnus |
| --- | --- |

—

kansainvälinen radiokutsutunnus

| — | MMS I -numero (Maritime Mobile Service Identity -numero), jos saatavilla |
| --- | --- |

—

MMS I -numero (Maritime Mobile Service Identity -numero), jos saatavilla

| — | lippuvaltio (valtio, johon alus on rekisteröity) |
| --- | --- |

—

lippuvaltio (valtio, johon alus on rekisteröity)

| — | aiempi nimi / aiemmat nimet ja lippuvaltio(t), jos on |
| --- | --- |

—

aiempi nimi / aiemmat nimet ja lippuvaltio(t), jos on

| — | kotisatama (aluksen rekisteröintisatama) ja aiemmat kotisatamat |
| --- | --- |

—

kotisatama (aluksen rekisteröintisatama) ja aiemmat kotisatamat

| — | aluksen omistaja (nimi, osoite, aluksen omistajan yhteystiedot) |
| --- | --- |

—

aluksen omistaja (nimi, osoite, aluksen omistajan yhteystiedot)

| — | aluksen edunsaajaomistaja, jos eri kuin aluksen omistaja (nimi, osoite, yhteystiedot) |
| --- | --- |

—

aluksen edunsaajaomistaja, jos eri kuin aluksen omistaja (nimi, osoite, yhteystiedot)

| — | aluksen käytöstä vastaava aluksen käyttäjä, jos eri kuin aluksen omistaja (nimi, osoite, yhteystiedot) |
| --- | --- |

—

aluksen käytöstä vastaava aluksen käyttäjä, jos eri kuin aluksen omistaja (nimi, osoite, yhteystiedot)

| — | aluksen edustaja (nimi, osoite, yhteystiedot) |
| --- | --- |

—

aluksen edustaja (nimi, osoite, yhteystiedot)

| — | mahdollisten aiempien omistajien nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

—

mahdollisten aiempien omistajien nimet ja osoitteet

| — | aluksen päällikön ja kalastuksesta vastaavan päällikön nimi, kansalaisuus ja pätevyys merenkulkualalla |
| --- | --- |

—

aluksen päällikön ja kalastuksesta vastaavan päällikön nimi, kansalaisuus ja pätevyys merenkulkualalla

| — | miehistöluettelo |
| --- | --- |

—

miehistöluettelo

| 3. | Kalastuslupa (lisenssit/luvat)






  — | alukselle kalastusta tai kalojen ja kalastustuotteiden kuljetusta varten myönnetty lupa / myönnetyt luvat |
| --- | --- | --- |

3.

Kalastuslupa (lisenssit/luvat)

—

alukselle kalastusta tai kalojen ja kalastustuotteiden kuljetusta varten myönnetty lupa / myönnetyt luvat

| — | luvan myöntänyt valtio / luvan myöntäneet valtiot |
| --- | --- |

—

luvan myöntänyt valtio / luvan myöntäneet valtiot

| — | luvan / lupien ehdot, mukaan luettuina alueet ja voimassaoloaika |
| --- | --- |

—

luvan / lupien ehdot, mukaan luettuina alueet ja voimassaoloaika

| — | asianomainen alueellinen kalastuksenhoitojärjestö |
| --- | --- |

—

asianomainen alueellinen kalastuksenhoitojärjestö

| — | luvan / lupien kattamat alueet, soveltamisala ja voimassaoloaika |
| --- | --- |

—

luvan / lupien kattamat alueet, soveltamisala ja voimassaoloaika

| — | sallitun kiintiön, pyyntiponnistuksen tai muun jakamista koskevat yksityiskohtaiset tiedot |
| --- | --- |

—

sallitun kiintiön, pyyntiponnistuksen tai muun jakamista koskevat yksityiskohtaiset tiedot

| — | sallitut lajit, sivusaaliit ja pyydykset, ja |
| --- | --- |

—

sallitut lajit, sivusaaliit ja pyydykset, ja

| — | jälleenlaivaustietueet ja -asiakirjat (jos on). |
| --- | --- |

—

jälleenlaivaustietueet ja -asiakirjat (jos on).

| 4. | Kalastusmatkaa koskevat tiedot






  — | kyseisen kalastusmatkan alkamisen päivämäärä, kellonaika, alue ja paikka |
| --- | --- | --- |

4.

Kalastusmatkaa koskevat tiedot

—

kyseisen kalastusmatkan alkamisen päivämäärä, kellonaika, alue ja paikka

| — | käydyt alueet (eri alueille saapuminen ja niiltä poistuminen) |
| --- | --- |

—

käydyt alueet (eri alueille saapuminen ja niiltä poistuminen)

| — | jälleenlaivaustoimet merellä (päivämäärä, laji, paikka, jälleenlaivattujen kalojen määrä) |
| --- | --- |

—

jälleenlaivaustoimet merellä (päivämäärä, laji, paikka, jälleenlaivattujen kalojen määrä)

| — | viimeinen käyntisatama |
| --- | --- |

—

viimeinen käyntisatama

| — | kyseisen kalastusmatkan päättymisen päivämäärä ja kellonaika |
| --- | --- |

—

kyseisen kalastusmatkan päättymisen päivämäärä ja kellonaika

| — | suunniteltu seuraava käyntisatama tarvittaessa. |
| --- | --- |

—

suunniteltu seuraava käyntisatama tarvittaessa.

| 5. | Saaliita koskevan tarkastuksen tulos






  — | saaliiden purkamisen aloittaminen ja lopettaminen (kellonajat ja päivämäärä) |
| --- | --- | --- |

5.

Saaliita koskevan tarkastuksen tulos

—

saaliiden purkamisen aloittaminen ja lopettaminen (kellonajat ja päivämäärä)

| — | kalalajit |
| --- | --- |

—

kalalajit

| — | tuotetyyppi |
| --- | --- |

—

tuotetyyppi

| — | elopaino (kalastuspäiväkirjan perusteella määritellyt määrät) |
| --- | --- |

—

elopaino (kalastuspäiväkirjan perusteella määritellyt määrät)

| — | asianomainen muuntokerroin |
| --- | --- |

—

asianomainen muuntokerroin

| — | jalostettu paino (puretut määrät lajeittain ja jalostusasteittain) |
| --- | --- |

—

jalostettu paino (puretut määrät lajeittain ja jalostusasteittain)

| — | elopainoa vastaava luku (puretut määrät vastaavana elopainona; ilmoitetaan tuotepaino kilogrammoina kerrottuna muuntokertoimella) |
| --- | --- |

—

elopainoa vastaava luku (puretut määrät vastaavana elopainona; ilmoitetaan tuotepaino kilogrammoina kerrottuna muuntokertoimella)

| — | tarkastettujen kalojen ja kalastustuotteiden suunniteltu määräpaikka |
| --- | --- |

—

tarkastettujen kalojen ja kalastustuotteiden suunniteltu määräpaikka

| — | aluksella mahdollisesti olevien kalojen määrä ja laji. |
| --- | --- |

—

aluksella mahdollisesti olevien kalojen määrä ja laji.

| 6. | Pyydystarkastuksen tulokset






  — | Pyydystyyppejä koskevat yksityiskohtaiset tiedot. |
| --- | --- | --- |

6.

Pyydystarkastuksen tulokset

—

Pyydystyyppejä koskevat yksityiskohtaiset tiedot.

| 7. | Päätelmät






  — | Tarkastuksen päätelmät, mukaan luettuna niiden rikkomusten määrittely, joihin uskotaan syyllistytyn, ja viittaus asiaankuuluviin sääntöihin ja toimenpiteisiin. Tällaiset todisteet on liitettävä tarkastusraporttiin. |
| --- | --- | --- |

7.

Päätelmät

—

Tarkastuksen päätelmät, mukaan luettuna niiden rikkomusten määrittely, joihin uskotaan syyllistytyn, ja viittaus asiaankuuluviin sääntöihin ja toimenpiteisiin. Tällaiset todisteet on liitettävä tarkastusraporttiin.

---

Tiistai 8. maaliskuuta 2011LIITE III

A)   GFCM:n/neuvoa-antavan tieteellisen komitean laivastojako

| Ryhmät | < 6 metriä | 6-12 metriä | 12-24 metriä | Yli 24 metriä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pienimuotoista kalastusta harjoittavat monitoimialukset, joissa ei ole moottoria |

Ryhmät

< 6 metriä

6-12 metriä

12-24 metriä

Yli 24 metriä

1.

Pienimuotoista kalastusta harjoittavat monitoimialukset, joissa ei ole moottoria

A

| 2. | Pienimuotoista kalastusta harjoittavat monitoimialukset, joissa on moottori |
| --- | --- |

2.

Pienimuotoista kalastusta harjoittavat monitoimialukset, joissa on moottori

B

C

| 3. | Troolarit |
| --- | --- |

3.

Troolarit

D

E

F

| 4. | Kurenuotta-alukset |
| --- | --- |

4.

Kurenuotta-alukset

G

H

| 5. | Pitkäsiima-alukset |
| --- | --- |

5.

Pitkäsiima-alukset

I

| 6. | Pelagiset troolarit |
| --- | --- |

6.

Pelagiset troolarit

J

| 7. | Kurenuottaa käyttävät tonnikala-alukset |
| --- | --- |

7.

Kurenuottaa käyttävät tonnikala-alukset

K

| 8. | Pohjahara-alukset |
| --- | --- |

8.

Pohjahara-alukset

L

| 9. | Monitoimialukset |
| --- | --- |

9.

Monitoimialukset

M

A

| A | - | | - | Kaikki alle 12 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), joissa ei ole moottoria (tuuli tai käyttövoima). |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B | - | | - | Kaikki alle 6 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), joissa on moottori. |
| C | - | | - | Kaikki sellaiset 6–12 metrin pituiset (kokonaispituus) moottorilliset alukset, jotka käyttävät vuoden aikana eri pyydyksiä ilman, että jokin niistä olisi selkeästi hallitsevin tai jotka käyttävät jotain tähän luokitteluun kuulumatonta pyydystä. |
| D | - | | - | Kaikki alle 12 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan pohjatroolaukseen. |
| E | - | | - | Kaikki 12–24 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan pohjatroolaukseen. |
| F | - | | - | Kaikki yli 24 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan pohjatroolaukseen. |
| G | - | | - | Kaikki 6–12 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan kurenuottakalastukseen. |
| H | - | | - | Kaikki yli 12 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan kurenuottakalastukseen, lukuun ottamatta aluksia, jotka pyytävät tonnikalaa kurenuotalla minä vuodenaikana tahansa. |
| I | - | | - | Kaikki yli 6 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan pitkäsiimakalastukseen. |
| J | - | | - | Kaikki yli 6 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan pelagisella troolilla kalastamiseen. |
| K | - | | - | Kaikki alukset, jotka pyytävät tonnikalaa kurenuotalla minkä tahansa pituisen ajan vuoden aikana. |
| L | - | | - | Kaikki yli 6 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan pohjaharalla kalastamiseen. |
| M | - | | - | Kaikki sellaiset yli 12 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät vuoden aikana eri pyydyksiä ilman, että jokin niistä olisi selkeästi hallitsevin tai jotka käyttävät jotain tähän luokitteluun kuulumatonta pyydystä. |

-

-

Kaikki alle 12 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), joissa ei ole moottoria (tuuli tai käyttövoima).

B

-

-

Kaikki alle 6 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), joissa on moottori.

C

-

-

Kaikki sellaiset 6–12 metrin pituiset (kokonaispituus) moottorilliset alukset, jotka käyttävät vuoden aikana eri pyydyksiä ilman, että jokin niistä olisi selkeästi hallitsevin tai jotka käyttävät jotain tähän luokitteluun kuulumatonta pyydystä.

D

-

-

Kaikki alle 12 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan pohjatroolaukseen.

E

-

-

Kaikki 12–24 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan pohjatroolaukseen.

F

-

-

Kaikki yli 24 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan pohjatroolaukseen.

G

-

-

Kaikki 6–12 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan kurenuottakalastukseen.

H

-

-

Kaikki yli 12 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan kurenuottakalastukseen, lukuun ottamatta aluksia, jotka pyytävät tonnikalaa kurenuotalla minä vuodenaikana tahansa.

I

-

-

Kaikki yli 6 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan pitkäsiimakalastukseen.

J

-

-

Kaikki yli 6 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan pelagisella troolilla kalastamiseen.

K

-

-

Kaikki alukset, jotka pyytävät tonnikalaa kurenuotalla minkä tahansa pituisen ajan vuoden aikana.

L

-

-

Kaikki yli 6 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät yli 50 prosenttia pyyntiponnistuksestaan pohjaharalla kalastamiseen.

M

-

-

Kaikki sellaiset yli 12 metrin pituiset alukset (kokonaispituus), jotka käyttävät vuoden aikana eri pyydyksiä ilman, että jokin niistä olisi selkeästi hallitsevin tai jotka käyttävät jotain tähän luokitteluun kuulumatonta pyydystä.

| . | Kaikki solut ovat avoinna tiedonkeruulle. Yllä olevassa taulukossa tyhjiksi jätetyt solut merkitsevät, että populaatiot ovat todennäköisesti pienet. Tarvittaessa on kuitenkin suotavaa sulauttaa ”tyhjän solun” tiedot soveltuvimpaan ”siniseen soluun”. |
| --- | --- |

.

Kaikki solut ovat avoinna tiedonkeruulle. Yllä olevassa taulukossa tyhjiksi jätetyt solut merkitsevät, että populaatiot ovat todennäköisesti pienet. Tarvittaessa on kuitenkin suotavaa sulauttaa ”tyhjän solun” tiedot soveltuvimpaan ”siniseen soluun”.

B)   Pyyntiponnistuksen (1) mittaamista koskeva taulukko

| Pyydys | Lukumäärä ja mitat | Kapasiteetti | Toimi | Nominaalinen pyyntiponnistus (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pohjahara (nilviäiset) | Suuaukko, suuaukon leveys | GT | Kalastusaika | Harattu pohjan pinta-ala (3) |
| Trooli (myös kampelakalojen pyynnissä käytettävät pohjaharat) | Troolityyppi (pelaginen, pohjatrooli)
  GT ja/tai BRT
  Moottorin teho
  Silmäkoko
  Verkon koko (suuaukon leveys)
  Nopeus | GT | Kalastusaika | GT * päivät
  GT * tunnit
  kW * päivät |
| Kurenuotta | Verkon pituus ja syvyys
  GT
  Valaistusteho
  Pienten veneiden lukumäärä | GT
  Verkon pituus ja syvyys | Etsintäaika
  Lasku | GT * pyydysten laskut (2)

  Verkon pituus * pyydysten laskut |
| Verkot | Verkkotyyppi (esim. riimuverkko, pystyverkot jne.)
  Verkon pituus (lainsäädännöllinen)
  GT
  Verkon pinta-ala
  Silmäkoko | Verkon pituus ja syvyys | Kalastusaika | Verkon pituus * päivät
  Pinta-ala * päivät |
| Pitkätsiimat | Koukkujen lukumäärä
  GT
  Pitkiensiimojen lukumäärä
  Koukkujen ominaisuudet
  Syötti | Koukkujen lukumäärä
  Pitkäsiimapyydysten lukumäärä | Kalastusaika | Koukkujen lukumäärä * tunnit
  Koukkujen lukumäärä * päivät
  Pitkäsiimapyydysten lukumäärä * päivät/tunnit |
| Sulkupyydykset | GT | Sulkupyydysten lukumäärä | Kalastusaika | Sulkupyydysten lukumäärä * päivät |
| Kurenuotat/kalojen yhteenkokoamisvälineet | Yhteenkokoamis-välineiden lukumäärä | | Kalastusmatkojen lukumäärä | Yhteenkokoamis-välineiden lukumäärä *
  Kalastusmatkojen lukumäärä |

Pyydys

Lukumäärä ja mitat

Kapasiteetti

Toimi

Nominaalinen pyyntiponnistus (2)

Pohjahara (nilviäiset)

Suuaukko, suuaukon leveys

GT

Kalastusaika

Harattu pohjan pinta-ala (3)

Trooli (myös kampelakalojen pyynnissä käytettävät pohjaharat)

Troolityyppi (pelaginen, pohjatrooli)

GT ja/tai BRT

Moottorin teho

Silmäkoko

Verkon koko (suuaukon leveys)

Nopeus

GT

Kalastusaika

GT * päivät

GT * tunnit

kW * päivät

Kurenuotta

Verkon pituus ja syvyys

GT

Valaistusteho

Pienten veneiden lukumäärä

GT

Verkon pituus ja syvyys

Etsintäaika

Lasku

GT * pyydysten laskut (2)

Verkon pituus * pyydysten laskut

Verkot

Verkkotyyppi (esim. riimuverkko, pystyverkot jne.)

Verkon pituus (lainsäädännöllinen)

GT

Verkon pinta-ala

Silmäkoko

Verkon pituus ja syvyys

Kalastusaika

Verkon pituus * päivät

Pinta-ala * päivät

Pitkätsiimat

Koukkujen lukumäärä

GT

Pitkiensiimojen lukumäärä

Koukkujen ominaisuudet

Syötti

Koukkujen lukumäärä

Pitkäsiimapyydysten lukumäärä

Kalastusaika

Koukkujen lukumäärä * tunnit

Koukkujen lukumäärä * päivät

Pitkäsiimapyydysten lukumäärä * päivät/tunnit

Sulkupyydykset

GT

Sulkupyydysten lukumäärä

Kalastusaika

Sulkupyydysten lukumäärä * päivät

Kurenuotat/kalojen yhteenkokoamisvälineet

Yhteenkokoamis-välineiden lukumäärä

Kalastusmatkojen lukumäärä

Yhteenkokoamis-välineiden lukumäärä *

Kalastusmatkojen lukumäärä

C)   GFCM:n tehtävä 1 – Toimintayksiköt

Image

---

(1)  Viittaa nominaaliseen pyyntiponnistukseen.

(2)  Tässä olisi viitattava tiettyyn alueeseen (ilmoittaen sen pinta-ala) kalastusintensiteetin arvioimiseksi (pyyntiponnistus · km2) ja pyyntiponnistuksen suhteuttamiseksi hyödynnettyihin kantoihin.

(3)  Pyyntiponnistusta koskevat toimenpiteet, jotka eivät sisällä ajallisesti määriteltyjä toimia, on määriteltävä jakson perusteella (esim. vuosi).

---