# Den Europæiske Unions C 353/27.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 353 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang27. september 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 353

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang27. september 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2015-2016Mødeperioden fra den 18. til 21. maj 2015
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 217 af 16.6.2016 .VEDTAGNE TEKSTERMødeperioden den 27. maj 2015
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 237 af 30.6.2016 .VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2015-2016Mødeperioden fra den 18. til 21. maj 2015
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 217 af 16.6.2016 .VEDTAGNE TEKSTERMødeperioden den 27. maj 2015
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 237 af 30.6.2016 .VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

EUT C 217 af 16.6.2016

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

EUT C 237 af 30.6.2016

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 19. maj 2015 |
| 2016/C 353/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (2015/2044(INI)) | 2 |
| 2016/C 353/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2015 om sikrere sundhedsydelser i Europa: forbedring af patientsikkerheden og bekæmpelse af antimikrobiel resistens (2014/2207(INI)) | 12 |
| 2016/C 353/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2015 om grønne vækstmuligheder for små og mellemstore virksomheder (2014/2209(INI)) | 27 |
| | Onsdag den 20. maj 2015 |
| 2016/C 353/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om Kommissionens delegerede direktiv af 30. januar 2015 om tilpasning til den tekniske udvikling af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU, for så vidt angår undtagne anvendelser af cadmium i belysnings- og displaysystemer (C(2015)00383 — 2015/2542(DEA)) | 35 |
| 2016/C 353/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om Kommissionens delegerede forordning af 20. februar 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 376/2008 for så vidt angår forpligtelsen til at fremlægge importlicens for landbrugsethanol og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2336/2003 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 670/2003 om specifikke foranstaltninger vedrørende landbrugsethanolmarkedet (C(2015)00861 — 2015/2580(DEA)) | 38 |
| 2016/C 353/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om barselsorlov (2015/2655(RSP)) | 39 |
| 2016/C 353/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om den liste over problemområder, som FN's komité for rettigheder for personer med handicap har vedtaget i forbindelse med Den Europæiske Unions indledende rapport (2015/2684(RSP)) | 41 |
| 2016/C 353/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om udbruddet af Xylella fastidiosa, der angriber oliventræer (2015/2652(RSP)) | 46 |
| | Torsdag den 21. maj 2015 |
| 2016/C 353/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om Zimbabwe, sagen om menneskerettighedsforkæmperen Itai Dzamara (2015/2710(RSP)) | 49 |
| 2016/C 353/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om den vanskelige situation for Rohingyaflygtninge, herunder massegrave i Thailand (2015/2711(RSP)) | 52 |
| 2016/C 353/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om Swaziland, sagen om menneskeretsaktivisterne Thulani Maseko og Bheki Makhubu (2015/2712(RSP)) | 55 |
| 2016/C 353/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (på grundlag af årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik) (2014/2220(INI)) | 59 |
| 2016/C 353/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om finansiering af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (2014/2258(INI)) | 68 |
| 2016/C 353/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om konsekvenser af udviklingen på de europæiske forsvarsmarkeder for sikkerheds- og forsvarsevnen i Europa (2015/2037(INI)) | 74 |
| | UDTALELSER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 27. maj 2015 |
| 2016/C 353/15 | Europa-Parlamentets afgørelse af 27. maj 2015 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 og forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i uddannelsesinstitutioner (COM(2014)0032 — C8-0025/2014 — 2014/0014(COD)) | 82 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 19. maj 2015

2016/C 353/01

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (2015/2044(INI))

2

2016/C 353/02

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2015 om sikrere sundhedsydelser i Europa: forbedring af patientsikkerheden og bekæmpelse af antimikrobiel resistens (2014/2207(INI))

12

2016/C 353/03

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2015 om grønne vækstmuligheder for små og mellemstore virksomheder (2014/2209(INI))

27

Onsdag den 20. maj 2015

2016/C 353/04

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om Kommissionens delegerede direktiv af 30. januar 2015 om tilpasning til den tekniske udvikling af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU, for så vidt angår undtagne anvendelser af cadmium i belysnings- og displaysystemer (C(2015)00383 — 2015/2542(DEA))

35

2016/C 353/05

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om Kommissionens delegerede forordning af 20. februar 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 376/2008 for så vidt angår forpligtelsen til at fremlægge importlicens for landbrugsethanol og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2336/2003 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 670/2003 om specifikke foranstaltninger vedrørende landbrugsethanolmarkedet (C(2015)00861 — 2015/2580(DEA))

38

2016/C 353/06

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om barselsorlov (2015/2655(RSP))

39

2016/C 353/07

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om den liste over problemområder, som FN's komité for rettigheder for personer med handicap har vedtaget i forbindelse med Den Europæiske Unions indledende rapport (2015/2684(RSP))

41

2016/C 353/08

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om udbruddet af Xylella fastidiosa, der angriber oliventræer (2015/2652(RSP))

46

Torsdag den 21. maj 2015

2016/C 353/09

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om Zimbabwe, sagen om menneskerettighedsforkæmperen Itai Dzamara (2015/2710(RSP))

49

2016/C 353/10

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om den vanskelige situation for Rohingyaflygtninge, herunder massegrave i Thailand (2015/2711(RSP))

52

2016/C 353/11

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om Swaziland, sagen om menneskeretsaktivisterne Thulani Maseko og Bheki Makhubu (2015/2712(RSP))

55

2016/C 353/12

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (på grundlag af årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik) (2014/2220(INI))

59

2016/C 353/13

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om finansiering af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (2014/2258(INI))

68

2016/C 353/14

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om konsekvenser af udviklingen på de europæiske forsvarsmarkeder for sikkerheds- og forsvarsevnen i Europa (2015/2037(INI))

74

UDTALELSER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 27. maj 2015

2016/C 353/15

Europa-Parlamentets afgørelse af 27. maj 2015 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 og forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i uddannelsesinstitutioner (COM(2014)0032 — C8-0025/2014 — 2014/0014(COD))

82

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 19. maj 2015 |
| 2016/C 353/16 | Europa-Parlamentets afgørelse af 19. maj 2015 om anmodning om ophævelse af Viktor Uspaskichs immunitet (2014/2203(IMM)) | 106 |
| 2016/C 353/17 | Europa-Parlamentets afgørelse af 19. maj 2015 om anmodning om ophævelse af Jérôme Lavrilleuxs immunitet (2015/2014(IMM)) | 108 |
| 2016/C 353/18 | Europa-Parlamentets afgørelse af 19. maj 2015 om anmodning om ophævelse af Janusz Korwin-Mikkes immunitet (2015/2049(IMM)) | 110 |
| 2016/C 353/19 | Europa-Parlamentets afgørelse af 19. maj 2015 om anmodning om ophævelse af Theodoros Zagorakis’ immunitet (II) (2015/2071(IMM)) | 112 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 19. maj 2015

2016/C 353/16

Europa-Parlamentets afgørelse af 19. maj 2015 om anmodning om ophævelse af Viktor Uspaskichs immunitet (2014/2203(IMM))

106

2016/C 353/17

Europa-Parlamentets afgørelse af 19. maj 2015 om anmodning om ophævelse af Jérôme Lavrilleuxs immunitet (2015/2014(IMM))

108

2016/C 353/18

Europa-Parlamentets afgørelse af 19. maj 2015 om anmodning om ophævelse af Janusz Korwin-Mikkes immunitet (2015/2049(IMM))

110

2016/C 353/19

Europa-Parlamentets afgørelse af 19. maj 2015 om anmodning om ophævelse af Theodoros Zagorakis’ immunitet (II) (2015/2071(IMM))

112

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 19. maj 2015 |
| 2016/C 353/20 | P8_TA(2015)0189De i overenskomsten med Det Schweiziske Forbund fastsatte beskyttelsesforanstaltninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de i overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund fastsatte beskyttelsesforanstaltninger (kodifikation) (COM(2014)0305 — C8-0009/2014 — 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen 19. maj 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om de i overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund fastsatte beskyttelsesforanstaltninger (kodifikation) | 114 |
| 2016/C 353/21 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2015 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af den europæiske konvention om retlig beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester (07597/1/2014 — C8-0286/2014 — 2010/0361(NLE)) | 115 |
| 2016/C 353/22 | Europa-Parlamentets ændringer af 19. maj 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter (COM(2013)0641 — C7-0301/2013 — 2013/0314(COD)) | 116 |
| | Onsdag den 20. maj 2015 |
| 2016/C 353/23 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 27. april 2015 om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (C(2015)02802 — 2015/2673(DEA)) | 168 |
| 2016/C 353/24 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstater vegne af tillægsprotokollen til aftalen om handel, udvikling og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Sydafrikanske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (07657/2015 — C8-0103/2015 — 2014/0236(NLE)) | 169 |
| 2016/C 353/25 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (05933/4/2015 — C8-0109/2015 — 2013/0025(COD)) | 170 |
| 2016/C 353/26 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1781/2006 (05932/2/2015 — C8-0108/2015 — 2013/0024(COD)) | 171 |
| 2016/C 353/27 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om insolvensbehandling (omarbejdning) (16636/5/2014 — C8-0090/2015 — 2012/0360(COD)) | 172 |
| 2016/C 353/28 | Europa-Parlamentets ændringer af 20. maj 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et EU-system for selvcertificering af due diligence-praksis i forsyningskæden for ansvarlige importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder (COM(2014)0111 — C7-0092/2014 — 2014/0059(COD)) | 173 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 19. maj 2015

2016/C 353/20

P8_TA(2015)0189De i overenskomsten med Det Schweiziske Forbund fastsatte beskyttelsesforanstaltninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de i overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund fastsatte beskyttelsesforanstaltninger (kodifikation) (COM(2014)0305 — C8-0009/2014 — 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen 19. maj 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om de i overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund fastsatte beskyttelsesforanstaltninger (kodifikation)

114

2016/C 353/21

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2015 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af den europæiske konvention om retlig beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester (07597/1/2014 — C8-0286/2014 — 2010/0361(NLE))

115

2016/C 353/22

Europa-Parlamentets ændringer af 19. maj 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter (COM(2013)0641 — C7-0301/2013 — 2013/0314(COD))

116

Onsdag den 20. maj 2015

2016/C 353/23

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 27. april 2015 om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (C(2015)02802 — 2015/2673(DEA))

168

2016/C 353/24

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstater vegne af tillægsprotokollen til aftalen om handel, udvikling og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Sydafrikanske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (07657/2015 — C8-0103/2015 — 2014/0236(NLE))

169

2016/C 353/25

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (05933/4/2015 — C8-0109/2015 — 2013/0025(COD))

170

2016/C 353/26

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1781/2006 (05932/2/2015 — C8-0108/2015 — 2013/0024(COD))

171

2016/C 353/27

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om insolvensbehandling (omarbejdning) (16636/5/2014 — C8-0090/2015 — 2012/0360(COD))

172

2016/C 353/28

Europa-Parlamentets ændringer af 20. maj 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et EU-system for selvcertificering af due diligence-praksis i forsyningskæden for ansvarlige importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder (COM(2014)0111 — C7-0092/2014 — 2014/0059(COD))

173

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

27.9.2016

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2015-2016

Mødeperioden fra den 18. til 21. maj 2015

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

  EUT C 217 af 16.6.2016
  .

VEDTAGNE TEKSTER

Mødeperioden den 27. maj 2015

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

  EUT C 237 af 30.6.2016
  .

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 19. maj 2015

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/2

---

P8_TA(2015)0196

Udviklingsfinansiering

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (2015/2044(INI))

(2016/C 353/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til resultatet af den første og den anden internationale konference om udviklingsfinansiering, navnlig Monterreykonsensussen fra 2002 og Dohaerklæringen fra 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af den første og den anden internationale konference om udviklingsfinansiering, navnlig Monterreykonsensussen fra 2002 og Dohaerklæringen fra 2008,

| — | der henviser til FN’s Generalforsamlings resolution 68/204 og 68/279 om den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering, som skal afholdes i Addis Abeba (Etiopien) fra den 13. til den 16. juli 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Generalforsamlings resolution 68/204 og 68/279 om den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering, som skal afholdes i Addis Abeba (Etiopien) fra den 13. til den 16. juli 2015,

| — | der henviser til »elementpapiret« af 21. januar 2015, som blev fremlagt af de to medformænd for forberedelsesprocessen til den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering, |
| --- | --- |

—

der henviser til »elementpapiret« af 21. januar 2015, som blev fremlagt af de to medformænd for forberedelsesprocessen til den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering,

| — | der henviser til FN’s generalsekretærs sammenfattende rapport fra december 2014 om dagsordenen for perioden efter 2015 med titlen »The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s generalsekretærs sammenfattende rapport fra december 2014 om dagsordenen for perioden efter 2015 med titlen »The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet«,

| — | der henviser til rapporten fra august 2014 fra Den Mellemstatslige Ekspertkomité vedrørende Finansiering af Bæredygtig Udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra august 2014 fra Den Mellemstatslige Ekspertkomité vedrørende Finansiering af Bæredygtig Udvikling,

| — | der henviser til rapporten fra juli 2014 fra FN's Åbne Arbejdsgruppe om Bæredygtige Udviklingsmål, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra juli 2014 fra FN's Åbne Arbejdsgruppe om Bæredygtige Udviklingsmål,

| — | der henviser til dokumentet »UNCTAD’s 2014-beretning om investeringer i verden — investering i bæredygtige udviklingsmål: En handlingsplan« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet »UNCTAD’s 2014-beretning om investeringer i verden — investering i bæredygtige udviklingsmål: En handlingsplan« (1),

| — | der henviser til slutdokumentet fra FN’s konference om bæredygtig udvikling (Rio + 20) i juni 2012, »The Future We Want«, |
| --- | --- |

—

der henviser til slutdokumentet fra FN’s konference om bæredygtig udvikling (Rio + 20) i juni 2012, »The Future We Want«,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution »Towards the establishment of a multilateral legal framework for sovereign debt restructurings« fra september 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution »Towards the establishment of a multilateral legal framework for sovereign debt restructurings« fra september 2014,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. februar 2015 med titlen »Et globalt partnerskab for fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling efter 2015« (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. februar 2015 med titlen »Et globalt partnerskab for fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling efter 2015« (COM(2015)0044),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juni 2014 med titlen »Et værdigt liv for alle: fra vision til fælles handling« COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juni 2014 med titlen »Et værdigt liv for alle: fra vision til fælles handling« COM(2014)0335),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2013 med titlen »Perioden efter 2015: På vej mod en omfattende og integreret strategi for finansiering af fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling« (COM(2013)0531), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2013 med titlen »Perioden efter 2015: På vej mod en omfattende og integreret strategi for finansiering af fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling« (COM(2013)0531),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. februar 2013 med titlen »Et værdigt liv for alle: Fattigdomsudryddelse og en bæredygtig udvikling i verden« (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. februar 2013 med titlen »Et værdigt liv for alle: Fattigdomsudryddelse og en bæredygtig udvikling i verden« (COM(2013)0092),

| — | der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 12. december 2013 om sammenhæng i udviklingspolitikken, |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 12. december 2013 om sammenhæng i udviklingspolitikken,

| — | der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 16. december 2014 om en forandringsdagsorden for perioden efter 2015 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 16. december 2014 om en forandringsdagsorden for perioden efter 2015 (2),

| — | der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 12. december 2013 om finansiering af fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling i perioden efter 2015 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 12. december 2013 om finansiering af fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling i perioden efter 2015 (3),

| — | der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 12. december 2014 om en stærkere rolle for den private sektor rolle i udviklingssamarbejdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 12. december 2014 om en stærkere rolle for den private sektor rolle i udviklingssamarbejdet,

| — | der henviser til konklusionerne af 25. juni 2013 fra Rådet (almindelige anliggender) om den overordnede dagsorden for perioden efter 2015 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af 25. juni 2013 fra Rådet (almindelige anliggender) om den overordnede dagsorden for perioden efter 2015 (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2014 om EU og den globale udviklingsramme for perioden efter 2015 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2014 om EU og den globale udviklingsramme for perioden efter 2015 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. september 2008 om opfølgning på Monterrey-konferencen af 2002 om finansiering af udvikling (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. september 2008 om opfølgning på Monterrey-konferencen af 2002 om finansiering af udvikling (6),

| — | der henviser til beslutning af 26. november 2014 om FN’s konference om klimaændringer 2014 (COP 20) i Lima, Peru (1.-12. december 2014) (7), beslutning af 26. februar 2014 om udviklingsfremme gennem ansvarlig virksomhedspraksis, herunder udvindingsindustriens rolle i udviklingslande (8), beslutning af 8. oktober 2013 om korruption i den offentlige og private sektor: indvirkningen på menneskerettighederne i tredjelande (9), beslutning af 21. maj 2013 om bekæmpelse af skattesvig, skatteunddragelse og skattely (10) og beslutning af 16. april 2013 om fremme af udviklingen via handel (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning af 26. november 2014 om FN’s konference om klimaændringer 2014 (COP 20) i Lima, Peru (1.-12. december 2014) (7), beslutning af 26. februar 2014 om udviklingsfremme gennem ansvarlig virksomhedspraksis, herunder udvindingsindustriens rolle i udviklingslande (8), beslutning af 8. oktober 2013 om korruption i den offentlige og private sektor: indvirkningen på menneskerettighederne i tredjelande (9), beslutning af 21. maj 2013 om bekæmpelse af skattesvig, skatteunddragelse og skattely (10) og beslutning af 16. april 2013 om fremme af udviklingen via handel (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 472/2014/EU af 16. april 2014 om det europæiske år for udvikling (2015) (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 472/2014/EU af 16. april 2014 om det europæiske år for udvikling (2015) (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 233/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde for perioden 2014-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 233/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde for perioden 2014-2020,

| — | der henviser til artikel 208 i TEUF, der fastsætter, at udryddelse af fattigdom er hovedmålet for EU's udviklingspolitik, og indfører princippet om udviklingsvenlig politikkohærens, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i TEUF, der fastsætter, at udryddelse af fattigdom er hovedmålet for EU's udviklingspolitik, og indfører princippet om udviklingsvenlig politikkohærens,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A8-0143/2015),

| A. | der henviser til, at 2015 er et afgørende år for de globale udviklingsbestræbelser med vedtagelsen af de bæredygtige udviklingsmål (SDG) og en aftale om en global klimaindsats, som begge vil være gældende indtil 2030; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 2015 er et afgørende år for de globale udviklingsbestræbelser med vedtagelsen af de bæredygtige udviklingsmål (SDG) og en aftale om en global klimaindsats, som begge vil være gældende indtil 2030;

| B. | der henviser til, at den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering, der afholdes i Addis Abeba i Etiopien den 13.-16. juli 2015, skal sikre de nødvendige forudsætninger for finansieringen og gennemførelsen af dagsordenen for perioden efter 2015, og at et vellykket resultat af denne dagsorden afhænger af det ambitionsniveau, der gives udtryk for på konferencen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering, der afholdes i Addis Abeba i Etiopien den 13.-16. juli 2015, skal sikre de nødvendige forudsætninger for finansieringen og gennemførelsen af dagsordenen for perioden efter 2015, og at et vellykket resultat af denne dagsorden afhænger af det ambitionsniveau, der gives udtryk for på konferencen;

| C. | der henviser til, at 1,5 mia. mennesker fortsat lever i fattigdom med afsavn inden for sundhed, uddannelse og levestandard, navnlig i konfliktramte og skrøbelige stater; der henviser til, at dette ikke er acceptabelt i betragtning af, at der findes tilstrækkelige ressourcer i verden til gradvist at bringe denne situation til ophør; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at 1,5 mia. mennesker fortsat lever i fattigdom med afsavn inden for sundhed, uddannelse og levestandard, navnlig i konfliktramte og skrøbelige stater; der henviser til, at dette ikke er acceptabelt i betragtning af, at der findes tilstrækkelige ressourcer i verden til gradvist at bringe denne situation til ophør;

| D. | der henviser til, at udryddelse af fattigdom og ulighed kun kan opnås gennem mobilisering af tilstrækkelige og passende ressourcer for alle og bedre målretning mod marginaliserede grupper, såsom børn, kvinder, ældre mennesker eller mennesker med handicap; der henviser til, at fremskridt for børn på trods af en betydelig reducering af ekstrem fattigdom har været langsommere, hvilket har gjort behovet for investering i børn — både ved mobilisering af ressourcer og international offentlig finansiering — til en nøglefaktor; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at udryddelse af fattigdom og ulighed kun kan opnås gennem mobilisering af tilstrækkelige og passende ressourcer for alle og bedre målretning mod marginaliserede grupper, såsom børn, kvinder, ældre mennesker eller mennesker med handicap; der henviser til, at fremskridt for børn på trods af en betydelig reducering af ekstrem fattigdom har været langsommere, hvilket har gjort behovet for investering i børn — både ved mobilisering af ressourcer og international offentlig finansiering — til en nøglefaktor;

| E. | der henviser til, at der ikke kan være nogen bæredygtig udvikling uden fred og sikkerhed, som anerkendt med den europæiske konsensus af 2005; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der ikke kan være nogen bæredygtig udvikling uden fred og sikkerhed, som anerkendt med den europæiske konsensus af 2005;

| F. | der henviser til, at tre fjerdedele af verdens fattigste mennesker — omkring 960 mio. -i dag lever i mellemindkomstlande, og et nyt udviklingsparadigme derfor kræver programmer, der både er rettet mod fattige mennesker og fattige lande; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at tre fjerdedele af verdens fattigste mennesker — omkring 960 mio. -i dag lever i mellemindkomstlande, og et nyt udviklingsparadigme derfor kræver programmer, der både er rettet mod fattige mennesker og fattige lande;

| G. | der henviser til, at UNCTAD anslår finansieringsbehovet i udviklingslandene til de nye SDG'er til ca. 3,9 billioner USD om året, og at der i øjeblikket mangler 2,5 billioner USD om året for at nå dette beløb; der henviser til, at omkostningerne som følge af en svag indsats i sidste ende vil være langt større end omkostningerne i forbindelse med en afgørende indsats til fordel for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at UNCTAD anslår finansieringsbehovet i udviklingslandene til de nye SDG'er til ca. 3,9 billioner USD om året, og at der i øjeblikket mangler 2,5 billioner USD om året for at nå dette beløb; der henviser til, at omkostningerne som følge af en svag indsats i sidste ende vil være langt større end omkostningerne i forbindelse med en afgørende indsats til fordel for bæredygtig udvikling;

| H. | der henviser til, at omfanget af de finansielle udfordringer i forbindelse med SDG'erne kræver et stærkt og globalt partnerskab og brug af alle former for finansiering (nationale, internationale, offentlige, private og innovative kilder) og ikke-finansielle midler; der henviser til, at privat finansiering kan supplere, men ikke erstatte offentlig finansiering; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at omfanget af de finansielle udfordringer i forbindelse med SDG'erne kræver et stærkt og globalt partnerskab og brug af alle former for finansiering (nationale, internationale, offentlige, private og innovative kilder) og ikke-finansielle midler; der henviser til, at privat finansiering kan supplere, men ikke erstatte offentlig finansiering;

| I. | der henviser til, at national ressourcemobilisering og officiel udviklingsbistand (ODA) er ikkesubstituerbare kilder til udviklingsfinansiering, som bør styrkes; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at national ressourcemobilisering og officiel udviklingsbistand (ODA) er ikkesubstituerbare kilder til udviklingsfinansiering, som bør styrkes;

| J. | der henviser til, at udviklingslandenes muligheder for mobilisering af nationale ressourcer er betydelige, men at der i den nuværende situation er grænser for, hvad landene kan klare på egen hånd; der henviser til, at de skattemæssige ressourcer fortsat er lave i forhold til BNP i de fleste udviklingslande, og at det derfor er afgørende at fremme afbalancerede, retfærdige og effektive skattesystemer baseret på de enkelte skatteyderes og virksomheders evne til at betale; der henviser til, at national ressourcemobilisering og officiel udviklingsbistand også kræver en retfærdig og gennemsigtig fordeling af udbyttet fra naturressourcerne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at udviklingslandenes muligheder for mobilisering af nationale ressourcer er betydelige, men at der i den nuværende situation er grænser for, hvad landene kan klare på egen hånd; der henviser til, at de skattemæssige ressourcer fortsat er lave i forhold til BNP i de fleste udviklingslande, og at det derfor er afgørende at fremme afbalancerede, retfærdige og effektive skattesystemer baseret på de enkelte skatteyderes og virksomheders evne til at betale; der henviser til, at national ressourcemobilisering og officiel udviklingsbistand også kræver en retfærdig og gennemsigtig fordeling af udbyttet fra naturressourcerne;

| K. | der henviser til, at meget få udviklede lande opfylder deres løfte om at yde 0,7 % af bruttonationalindkomsten (BNI) som officiel udviklingsbistand, heraf 0,15-0,20 % af BNI til de mindst udviklede lande (LDC); der henviser til, at de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 eller senere, har forpligtet sig til at stræbe mod målet om 0,33 % af BNI, men at ingen af dem har nået dette mål endnu; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at meget få udviklede lande opfylder deres løfte om at yde 0,7 % af bruttonationalindkomsten (BNI) som officiel udviklingsbistand, heraf 0,15-0,20 % af BNI til de mindst udviklede lande (LDC); der henviser til, at de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 eller senere, har forpligtet sig til at stræbe mod målet om 0,33 % af BNI, men at ingen af dem har nået dette mål endnu;

| L. | der henviser til, at mange mindre udviklede lande er sårbare, eller er blevet gjort sårbare, som et resultat af eksterne hændelser, såsom væbnede konflikter, epidemier såsom Ebola, og naturkatastrofer og at de har brug for mere støtte; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at mange mindre udviklede lande er sårbare, eller er blevet gjort sårbare, som et resultat af eksterne hændelser, såsom væbnede konflikter, epidemier såsom Ebola, og naturkatastrofer og at de har brug for mere støtte;

| M. | der henviser til, at fattigdomsbekæmpelse, økonomisk vækst og sikkerhed i vidt omfang afhænger af en stats evne til at udøve sin suverænitet til at sikre retsstaten og til at yde grundlæggende offentlige tjenesteydelser, såsom adgang til uddannelse og sundhedspleje, samtidig med at princippet om ejerskab overholdes; der henviser til, at disse lande især har behov for mere støtte for at introducere solide sundhedssystemer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at fattigdomsbekæmpelse, økonomisk vækst og sikkerhed i vidt omfang afhænger af en stats evne til at udøve sin suverænitet til at sikre retsstaten og til at yde grundlæggende offentlige tjenesteydelser, såsom adgang til uddannelse og sundhedspleje, samtidig med at princippet om ejerskab overholdes; der henviser til, at disse lande især har behov for mere støtte for at introducere solide sundhedssystemer;

| N. | der henviser til, at udviklingsdagsordenen er blevet bredere, og at det derfor er vigtigt at anerkende og yderligere fremme de bestræbelser, der går videre end ODA; der henviser til, at der på trods af en vanskelig finansiel situation i mange OECD-lande, blev fastholdt høje ODA-niveauer, og at ODA nåede et rekordhøjt niveau på 134,8 mia. USD i 2013; der henviser til, at ODA kan være en katalysator for at tiltrække private investeringer, og at de innovative finansielle instrumenters relevans i den forbindelse bør noteres; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at udviklingsdagsordenen er blevet bredere, og at det derfor er vigtigt at anerkende og yderligere fremme de bestræbelser, der går videre end ODA; der henviser til, at der på trods af en vanskelig finansiel situation i mange OECD-lande, blev fastholdt høje ODA-niveauer, og at ODA nåede et rekordhøjt niveau på 134,8 mia. USD i 2013; der henviser til, at ODA kan være en katalysator for at tiltrække private investeringer, og at de innovative finansielle instrumenters relevans i den forbindelse bør noteres;

| O. | der henviser til, at den private sektor og direkte udenlandske investeringer (FDI), hvis de reguleres korrekt og knyttes til konkrete forbedringer i den nationale økonomi, har et betydeligt potentiale til at bidrage til opnåelsen af SDG'erne, som afspejlet i UNCTAD's forslag til en handlingsplan for investeringer i SDG'er; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den private sektor og direkte udenlandske investeringer (FDI), hvis de reguleres korrekt og knyttes til konkrete forbedringer i den nationale økonomi, har et betydeligt potentiale til at bidrage til opnåelsen af SDG'erne, som afspejlet i UNCTAD's forslag til en handlingsplan for investeringer i SDG'er;

| P. | der henviser til, at private kapitalstrømme påvirker udviklingslandene på mange forskellige måder, både positive og negative; der henviser til, at de finansielle strømme til udviklingslandene fra private kilder er betydelige, men meget volatile, ujævnt fordelt og ofte forbundet med udstrømninger, såsom hjemtagning af overskud, der siden 2010 har oversteget nye indstrømninger fra de direkte udenlandske investeringer; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at private kapitalstrømme påvirker udviklingslandene på mange forskellige måder, både positive og negative; der henviser til, at de finansielle strømme til udviklingslandene fra private kilder er betydelige, men meget volatile, ujævnt fordelt og ofte forbundet med udstrømninger, såsom hjemtagning af overskud, der siden 2010 har oversteget nye indstrømninger fra de direkte udenlandske investeringer;

| Q. | der henviser til, at civilsamfundet spiller en nøglerolle i at sikre en universel og inklusiv proces, både på nationalt og globalt plan, og bidrager til god forvaltning og ansvarlighed; der henviser til, at udviklingsbistand og korruption er indbyrdes uforenelige; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at civilsamfundet spiller en nøglerolle i at sikre en universel og inklusiv proces, både på nationalt og globalt plan, og bidrager til god forvaltning og ansvarlighed; der henviser til, at udviklingsbistand og korruption er indbyrdes uforenelige;

| R. | der henviser til, at det er vigtigt at fremme brugen af bankydelser i udviklingslandene; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er vigtigt at fremme brugen af bankydelser i udviklingslandene;

| S. | der henviser til, at EU og EU's medlemsstater som de største donorer af udviklingsbistand bør føre an i udviklingsfinansieringsprocessen og være med til at skabe et troværdigt svar på udfordringerne i forbindelse med udviklingsfinansiering, og sikre udviklingsvenlig politikkohærens inden for dagsordenen for perioden efter 2015; der henviser til, at andre industri- og vækstlande bør følge EU's eksempel; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EU og EU's medlemsstater som de største donorer af udviklingsbistand bør føre an i udviklingsfinansieringsprocessen og være med til at skabe et troværdigt svar på udfordringerne i forbindelse med udviklingsfinansiering, og sikre udviklingsvenlig politikkohærens inden for dagsordenen for perioden efter 2015; der henviser til, at andre industri- og vækstlande bør følge EU's eksempel;

Et globalt partnerskab

| 1. | bifalder nulversionen af slutdokumentet fra den tredje konference om udviklingsfinansiering og opfordrer EU og EU's medlemsstater til at støtte den; |
| --- | --- |

1.

bifalder nulversionen af slutdokumentet fra den tredje konference om udviklingsfinansiering og opfordrer EU og EU's medlemsstater til at støtte den;

| 2. | glæder sig over FN's generalsekretærs sammenfattende rapport og dens nyskabende, universelle, holistiske og integrerede tilgang til et ambitiøst globalt partnerskab om nye udviklingsmål og den hertil hørende finansieringsramme med fokus på udryddelse af fattigdom, menneskerettighedernes universalitet og ligestilling mellem kønnene; insisterer på, at et sådant ambitiøst partnerskab ikke vil lykkes uden omfattende og betydelige midler til gennemførelse; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over FN's generalsekretærs sammenfattende rapport og dens nyskabende, universelle, holistiske og integrerede tilgang til et ambitiøst globalt partnerskab om nye udviklingsmål og den hertil hørende finansieringsramme med fokus på udryddelse af fattigdom, menneskerettighedernes universalitet og ligestilling mellem kønnene; insisterer på, at et sådant ambitiøst partnerskab ikke vil lykkes uden omfattende og betydelige midler til gennemførelse;

| 3. | opfordrer indtrængende EU til at bekræfte sit politiske lederskab gennem hele den indledende proces hen imod fastlæggelsen af en ramme for bæredygtig udvikling, en fornyet aftale om udviklingsfinansiering og andre midler til implementering heraf, i overensstemmelse med de forpligtelser og værdier, der er fastsat i EU's grundlæggende traktater; er af den opfattelse, at ydelsen af EU's udviklingsbistand ikke bør være betinget af andre partnerdonorer; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende EU til at bekræfte sit politiske lederskab gennem hele den indledende proces hen imod fastlæggelsen af en ramme for bæredygtig udvikling, en fornyet aftale om udviklingsfinansiering og andre midler til implementering heraf, i overensstemmelse med de forpligtelser og værdier, der er fastsat i EU's grundlæggende traktater; er af den opfattelse, at ydelsen af EU's udviklingsbistand ikke bør være betinget af andre partnerdonorer;

| 4. | fastholder, at EU og EU's medlemsstater bør bevare deres position som største donorer af udviklingsbistand og samtidig opfordre til en deling af ansvaret; opfordrer højindkomstlandene, de øvre mellemindkomstlande og de nye vækstøkonomier til at påtage sig væsentlige forpligtelser; |
| --- | --- |

4.

fastholder, at EU og EU's medlemsstater bør bevare deres position som største donorer af udviklingsbistand og samtidig opfordre til en deling af ansvaret; opfordrer højindkomstlandene, de øvre mellemindkomstlande og de nye vækstøkonomier til at påtage sig væsentlige forpligtelser;

| 5. | glæder sig over Kommissionens nye meddelelse om et globalt partnerskab for fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling efter 2015, fordi den er omfattende, har fokus på politikkohærens og bekræfter, at EU er fast besluttet på at spille en fuldgyldig rolle i dette globale partnerskab; beklager imidlertid en vis mangel på engagement med hensyn til tidsplanen for de fremtidige finansielle mål; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over Kommissionens nye meddelelse om et globalt partnerskab for fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling efter 2015, fordi den er omfattende, har fokus på politikkohærens og bekræfter, at EU er fast besluttet på at spille en fuldgyldig rolle i dette globale partnerskab; beklager imidlertid en vis mangel på engagement med hensyn til tidsplanen for de fremtidige finansielle mål;

International offentlig finansiering

| 6. | understreger, at ODA fortsat er et nøgleinstrument for udviklingsfinansiering; opfordrer indtrængende EU og EU's medlemsstater til straks på ny at forpligte sig til målet om 0,7 % af BNI, med 50 % af ODA og mindst 0,2 % af BNI til LDC-landene, og til at under hensyntagen til budgetmæssige begrænsninger at forelægge flerårige budgetmæssige tidsplaner for en opjustering af disse niveauer inden 2020; glæder sig over, at det er EU's urokkelige standpunkt, at indsatsen bør koncentreres om kvantitet og kvalitet i udviklingsbistanden; opfordrer andre udviklede lande og vækstlande til at optrappe deres udviklingsbistand, og Kommissionen og medlemsstaterne til at overtale offentlige og private donorer i hele verden til at leve op til deres økonomiske løfter og påtage sig flere forpligtelser; understreger, at alle donorer bør sikre sig, at ODA repræsenterer reelle overførsler til udviklingslandene; |
| --- | --- |

6.

understreger, at ODA fortsat er et nøgleinstrument for udviklingsfinansiering; opfordrer indtrængende EU og EU's medlemsstater til straks på ny at forpligte sig til målet om 0,7 % af BNI, med 50 % af ODA og mindst 0,2 % af BNI til LDC-landene, og til at under hensyntagen til budgetmæssige begrænsninger at forelægge flerårige budgetmæssige tidsplaner for en opjustering af disse niveauer inden 2020; glæder sig over, at det er EU's urokkelige standpunkt, at indsatsen bør koncentreres om kvantitet og kvalitet i udviklingsbistanden; opfordrer andre udviklede lande og vækstlande til at optrappe deres udviklingsbistand, og Kommissionen og medlemsstaterne til at overtale offentlige og private donorer i hele verden til at leve op til deres økonomiske løfter og påtage sig flere forpligtelser; understreger, at alle donorer bør sikre sig, at ODA repræsenterer reelle overførsler til udviklingslandene;

| 7. | understreger, at EU og andre udviklede lande bør respektere deres tilsagn om at yde en opjusteret, ny og supplerende klimafinansiering for at nå målet om i fællesskab at mobilisere 100 mia. USD om året i 2020 fra en bred vifte af kilder, offentlige og private, bilaterale og multilaterale, herunder alternative kilder; beklager det manglende fremskridt for så vidt angår klimafinansieringens additionalitet til ODA; opfordrer til en fælles international indsats fra de udviklede landes og vækstlandenes side for at finde ny og supplerende klimafinansiering for udviklingslandene, dog ikke på bekostning af udviklingsbudgettet, i aftalen om en global klimaindsats, der skal indgås på Pariskonferencen, som afholdes i december 2015; er af den opfattelse, at EU bør foreslå mellemliggende skridt hen imod fuldstændig additionalitet; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at anvende indtægter fra CO2-markedet til klimaindsatsen i udviklingslandene; opfordrer ligeledes vækstøkonomierne til at mobilisere klimafinansiering for udviklingslandene; |
| --- | --- |

7.

understreger, at EU og andre udviklede lande bør respektere deres tilsagn om at yde en opjusteret, ny og supplerende klimafinansiering for at nå målet om i fællesskab at mobilisere 100 mia. USD om året i 2020 fra en bred vifte af kilder, offentlige og private, bilaterale og multilaterale, herunder alternative kilder; beklager det manglende fremskridt for så vidt angår klimafinansieringens additionalitet til ODA; opfordrer til en fælles international indsats fra de udviklede landes og vækstlandenes side for at finde ny og supplerende klimafinansiering for udviklingslandene, dog ikke på bekostning af udviklingsbudgettet, i aftalen om en global klimaindsats, der skal indgås på Pariskonferencen, som afholdes i december 2015; er af den opfattelse, at EU bør foreslå mellemliggende skridt hen imod fuldstændig additionalitet; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at anvende indtægter fra CO2-markedet til klimaindsatsen i udviklingslandene; opfordrer ligeledes vækstøkonomierne til at mobilisere klimafinansiering for udviklingslandene;

| 8. | støtter innovative kilder til supplerende udviklings- og klimafinansiering, herunder afgifter på finansielle transaktioner, CO2-afgifter på international luftfart og søtransport og automatisk bevilling af indtægterne fra CO2-markedet; bifalder yderligere europæiske og internationale bestræbelser på at fastlægge andre supplerende kilder; |
| --- | --- |

8.

støtter innovative kilder til supplerende udviklings- og klimafinansiering, herunder afgifter på finansielle transaktioner, CO2-afgifter på international luftfart og søtransport og automatisk bevilling af indtægterne fra CO2-markedet; bifalder yderligere europæiske og internationale bestræbelser på at fastlægge andre supplerende kilder;

| 9. | understreger, at ODA skal forblive standardmålestokken for den finansielle indsats; støtter indførelsen af en indikator for supplerende samlet officiel støtte til bæredygtig udvikling, forudsat at det gøres fuldstændig klart, at denne på ingen måde erstatter eller reducerer betydningen af ODA-foranstaltningen; |
| --- | --- |

9.

understreger, at ODA skal forblive standardmålestokken for den finansielle indsats; støtter indførelsen af en indikator for supplerende samlet officiel støtte til bæredygtig udvikling, forudsat at det gøres fuldstændig klart, at denne på ingen måde erstatter eller reducerer betydningen af ODA-foranstaltningen;

| 10. | noterer sig, at mens størstedelen af ODA ydes i form af gavebistand, er lån på lempelige vilkår også vigtige, men forøger gældsbyrden og risikerer at resultere i en gældsboble, navnlig i Afrika syd for Sahara og de caribiske lande, som har begrænsede indtægter til at betale gælden; opfordrer derfor donorerne til at give deres bistand til LDC-lande i form af gavebistand; er af den opfattelse, at lån på lempelige vilkår kan være uegnede til investeringer i sociale sektorer, hvor der ikke søges profitskabelse; glæder sig over tilsagnet fra OECD's Komité for Udviklingsbistand (OECD-DAC) om at modernisere indberetningen af lån på lempelige vilkår ved at indføre et subventionsækvivalent system til beregning af ODA; |
| --- | --- |

10.

noterer sig, at mens størstedelen af ODA ydes i form af gavebistand, er lån på lempelige vilkår også vigtige, men forøger gældsbyrden og risikerer at resultere i en gældsboble, navnlig i Afrika syd for Sahara og de caribiske lande, som har begrænsede indtægter til at betale gælden; opfordrer derfor donorerne til at give deres bistand til LDC-lande i form af gavebistand; er af den opfattelse, at lån på lempelige vilkår kan være uegnede til investeringer i sociale sektorer, hvor der ikke søges profitskabelse; glæder sig over tilsagnet fra OECD's Komité for Udviklingsbistand (OECD-DAC) om at modernisere indberetningen af lån på lempelige vilkår ved at indføre et subventionsækvivalent system til beregning af ODA;

| 11. | påpeger, at EU er verdens største donor af udviklingsbistand og tegner sig for næsten 60 % af den globale officielle udviklingsbistand; opfordrer ikke desto mindre Kommissionen til at fremskaffe tydelige og gennemsigtige data om den del af det samlede budget, der er afsat til EU's udviklingsbistand, således at det er muligt at foretage en vurdering af alle de europæiske donorers opfølgning på Monterreykonsensussen; udtrykker samtidig sin beklagelse over, at niveauet af EU's økonomiske bidrag til udviklingslandene ikke er tilstrækkeligt synligt, og anmoder Kommissionen om at udvikle passende og målrettede kommunikations- og informationsværktøjer med henblik på at øge synligheden af EU's udviklingsbistand; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at EU er verdens største donor af udviklingsbistand og tegner sig for næsten 60 % af den globale officielle udviklingsbistand; opfordrer ikke desto mindre Kommissionen til at fremskaffe tydelige og gennemsigtige data om den del af det samlede budget, der er afsat til EU's udviklingsbistand, således at det er muligt at foretage en vurdering af alle de europæiske donorers opfølgning på Monterreykonsensussen; udtrykker samtidig sin beklagelse over, at niveauet af EU's økonomiske bidrag til udviklingslandene ikke er tilstrækkeligt synligt, og anmoder Kommissionen om at udvikle passende og målrettede kommunikations- og informationsværktøjer med henblik på at øge synligheden af EU's udviklingsbistand;

| 12. | opfordrer EU til at tage hensyn til langsigtede finansieringsbehov ved at fremme og gå i spidsen for en mere strategisk, ambitiøs og universel tilgang i overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU til at tage hensyn til langsigtede finansieringsbehov ved at fremme og gå i spidsen for en mere strategisk, ambitiøs og universel tilgang i overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling;

| 13. | minder om EU's budgettets bidrag til udviklingsfinansiering med 19,7 mia. EUR til udviklingssamarbejde og 6,8 mia. EUR til humanitær bistand mellem 2014 og 2020, foruden nødhjælpsreserven på 2,2 mia. EUR; peger ligeledes på Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på 30,5 mia. EUR; anbefaler, at EUF opføres på EU-budgettet, hvilket ville medføre fordele såsom øget gennemsigtighed, synlighed, effektivitet og virkningsfuldhed; bifalder den mulighed som midtvejsevalueringen efter valget og revideringen af den flerårige finansielle ramme giver for at tage hensyn til de stadigt større strukturelle behov for nødhjælp samt til udviklingsbehovene i de fattigste og mest skrøbelige lande; |
| --- | --- |

13.

minder om EU's budgettets bidrag til udviklingsfinansiering med 19,7 mia. EUR til udviklingssamarbejde og 6,8 mia. EUR til humanitær bistand mellem 2014 og 2020, foruden nødhjælpsreserven på 2,2 mia. EUR; peger ligeledes på Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på 30,5 mia. EUR; anbefaler, at EUF opføres på EU-budgettet, hvilket ville medføre fordele såsom øget gennemsigtighed, synlighed, effektivitet og virkningsfuldhed; bifalder den mulighed som midtvejsevalueringen efter valget og revideringen af den flerårige finansielle ramme giver for at tage hensyn til de stadigt større strukturelle behov for nødhjælp samt til udviklingsbehovene i de fattigste og mest skrøbelige lande;

| 14. | noterer sig, at budgettet for 2015 afsætter 2,4 mia. EUR i forpligtelser (2,1 mia. EUR i betalinger) til udviklingssamarbejde og 928,8 mio. EUR i forpligtelser (918,8 mio. EUR i betalinger) til humanitær bistand; støtter de skridt, der er taget for at mindske efterslæbet af ubetalte regninger, navnlig med henblik på at bevare de mest skrøbelige partneres finansielle levedygtighed, og understreger vigtigheden af princippet om paritet mellem forpligtelser og betalinger for så vidt angår humanitær bistand, idet kriser opstår hyppigere, og midlerne skal udbetales hurtigt; |
| --- | --- |

14.

noterer sig, at budgettet for 2015 afsætter 2,4 mia. EUR i forpligtelser (2,1 mia. EUR i betalinger) til udviklingssamarbejde og 928,8 mio. EUR i forpligtelser (918,8 mio. EUR i betalinger) til humanitær bistand; støtter de skridt, der er taget for at mindske efterslæbet af ubetalte regninger, navnlig med henblik på at bevare de mest skrøbelige partneres finansielle levedygtighed, og understreger vigtigheden af princippet om paritet mellem forpligtelser og betalinger for så vidt angår humanitær bistand, idet kriser opstår hyppigere, og midlerne skal udbetales hurtigt;

| 15. | opfordrer EU til at sikre, at forhandlingerne om den globale udviklingsdagsorden for tiden efter 2015, udviklingsfinansiering og klimaforandringer på troværdig vis er forbundet med den nye Sendairamme for katastrofeforebyggelse 2015-2030 med henblik på at opbygge modstandsdygtighed og beredskab og samtidig nå det globale mål om ikke at lade nogen i stikken; |
| --- | --- |

15.

opfordrer EU til at sikre, at forhandlingerne om den globale udviklingsdagsorden for tiden efter 2015, udviklingsfinansiering og klimaforandringer på troværdig vis er forbundet med den nye Sendairamme for katastrofeforebyggelse 2015-2030 med henblik på at opbygge modstandsdygtighed og beredskab og samtidig nå det globale mål om ikke at lade nogen i stikken;

| 16. | minder om, at udviklingssamarbejde er EU's og medlemsstaternes fælles ansvar, og at det er nødt til at være i overensstemmelse med begreberne komplementaritet og koordination; fremhæver, at det er nødvendigt at inddrage civilsamfund og lokale myndigheder i koordineringsprocessen; |
| --- | --- |

16.

minder om, at udviklingssamarbejde er EU's og medlemsstaternes fælles ansvar, og at det er nødt til at være i overensstemmelse med begreberne komplementaritet og koordination; fremhæver, at det er nødvendigt at inddrage civilsamfund og lokale myndigheder i koordineringsprocessen;

| 17. | opfordrer EU og EU's medlemsstater til at fremme en bistandseffektivitetsdagsorden på grundlag af de tilsagn, der er givet med Busanpartnerskabet for effektivt udviklingssamarbejde, reducering af opsplitningen af bistanden gennem fælles finansiering og bedre koordinering mellem de forskellige mekanismer for levering af bistand og interessenterne; understreger, at al udviklingsfinansiering bør være til gavn for de fattige, kønssensitiv, miljømæssig forsvarlig og klimarobust; |
| --- | --- |

17.

opfordrer EU og EU's medlemsstater til at fremme en bistandseffektivitetsdagsorden på grundlag af de tilsagn, der er givet med Busanpartnerskabet for effektivt udviklingssamarbejde, reducering af opsplitningen af bistanden gennem fælles finansiering og bedre koordinering mellem de forskellige mekanismer for levering af bistand og interessenterne; understreger, at al udviklingsfinansiering bør være til gavn for de fattige, kønssensitiv, miljømæssig forsvarlig og klimarobust;

| 18. | minder om, at nedbringelse og i sidste ende udryddelse af fattigdom ifølge TEUF er EU's primære mål på udviklingsområdet, samtidig med at menneskerettighederne, ligestilling mellem kønnene, social samhørighed og bekæmpelse af ulighed bør stå centralt i udviklingsaktiviteterne; |
| --- | --- |

18.

minder om, at nedbringelse og i sidste ende udryddelse af fattigdom ifølge TEUF er EU's primære mål på udviklingsområdet, samtidig med at menneskerettighederne, ligestilling mellem kønnene, social samhørighed og bekæmpelse af ulighed bør stå centralt i udviklingsaktiviteterne;

| 19. | understreger vigtigheden af, at der fastlægges klare prioriteringer for udgifterne med et særligt fokus på foranstaltninger inden for områderne sundhed, uddannelse, energi, vandforsyning og infrastruktur; understreger, at der er behov for yderligere bestræbelser og forbedringer for så vidt angår bistandseffektivitet gennem en højere grad af koordination mellem de forskellige bistandsmekanismer og donorer; |
| --- | --- |

19.

understreger vigtigheden af, at der fastlægges klare prioriteringer for udgifterne med et særligt fokus på foranstaltninger inden for områderne sundhed, uddannelse, energi, vandforsyning og infrastruktur; understreger, at der er behov for yderligere bestræbelser og forbedringer for så vidt angår bistandseffektivitet gennem en højere grad af koordination mellem de forskellige bistandsmekanismer og donorer;

| 20. | understreger, at ODA bør prioritere grundlæggende sociale ydelser for alle og »offentlige goder«, der ydes mindre effektivt af den private sektor, såsom grundskoleuddannelse, sociale sikkerhedsnet, sundhedspleje og infrastruktur til kloakering, vandforsyning og energi, således at udviklingslandene kan udnytte deres fulde potentiale; understreger, at tilgængelighed bør være et nøglekriterium i international offentlig finansiering for at fremme universelle og inklusive ydelser og infrastrukturer; |
| --- | --- |

20.

understreger, at ODA bør prioritere grundlæggende sociale ydelser for alle og »offentlige goder«, der ydes mindre effektivt af den private sektor, såsom grundskoleuddannelse, sociale sikkerhedsnet, sundhedspleje og infrastruktur til kloakering, vandforsyning og energi, således at udviklingslandene kan udnytte deres fulde potentiale; understreger, at tilgængelighed bør være et nøglekriterium i international offentlig finansiering for at fremme universelle og inklusive ydelser og infrastrukturer;

| 21. | understreger, at det er nødvendigt at sikre, at de mest sårbare befolkninger har adgang til udviklingsmuligheder; minder i denne forbindelse om, at kanalisering af bistanden udelukkende via regeringer kan resultere i utilstrækkelig finansiering til marginaliserede eller udsatte befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

21.

understreger, at det er nødvendigt at sikre, at de mest sårbare befolkninger har adgang til udviklingsmuligheder; minder i denne forbindelse om, at kanalisering af bistanden udelukkende via regeringer kan resultere i utilstrækkelig finansiering til marginaliserede eller udsatte befolkningsgrupper;

| 22. | fremhæver betydningen af, at udviklingsbanker mobiliserer yderligere midler med henblik på at mindske hullet i finansieringen af infrastruktur samt adgang til kredit i udviklingslande med overvågnings- og resultatevalueringsmekanismer; |
| --- | --- |

22.

fremhæver betydningen af, at udviklingsbanker mobiliserer yderligere midler med henblik på at mindske hullet i finansieringen af infrastruktur samt adgang til kredit i udviklingslande med overvågnings- og resultatevalueringsmekanismer;

| 23. | understreger, at det er absolut nødvendigt, at EU tilstræber det højeste niveau af koordination for at opnå sammenhæng med andre politikområder (miljø, migration, international handel, menneskerettighederne, landbrug osv.) og at undgå dobbeltarbejde og aktiviteter, der ikke hænger sammen; minder om, at udviklingsvenlig politikkohærens blev en traktatfast forpligtelse med Lissabontraktaten (artikel 208 TEUF); |
| --- | --- |

23.

understreger, at det er absolut nødvendigt, at EU tilstræber det højeste niveau af koordination for at opnå sammenhæng med andre politikområder (miljø, migration, international handel, menneskerettighederne, landbrug osv.) og at undgå dobbeltarbejde og aktiviteter, der ikke hænger sammen; minder om, at udviklingsvenlig politikkohærens blev en traktatfast forpligtelse med Lissabontraktaten (artikel 208 TEUF);

Mobilisering af nationale ressourcer og internationalt skattesamarbejde

| 24. | understreger, at mobiliseringen af nationale ressourcer er mere forudsigelig og bæredygtig end udenlandsk bistand og bør være en vigtig finansieringskilde; tilskynder udviklingslandenes bestræbelser på at øge en sådan mobilisering; understreger vigtigheden af forbedret national inddrivelse af skatter i udviklingslandene og behovet for robuste, afbalancerede, retfærdige og effektive skattesystemer, der er til gavn for de fattige, tager hensyn til de mest følsomme grupper og respekterer internationale tilsagn vedrørende bæredygtig udvikling; opfordrer til fjernelse af skadelige tilskud på områderne energi (især fossile brændstoffer), fiskeri og landbrug; |
| --- | --- |

24.

understreger, at mobiliseringen af nationale ressourcer er mere forudsigelig og bæredygtig end udenlandsk bistand og bør være en vigtig finansieringskilde; tilskynder udviklingslandenes bestræbelser på at øge en sådan mobilisering; understreger vigtigheden af forbedret national inddrivelse af skatter i udviklingslandene og behovet for robuste, afbalancerede, retfærdige og effektive skattesystemer, der er til gavn for de fattige, tager hensyn til de mest følsomme grupper og respekterer internationale tilsagn vedrørende bæredygtig udvikling; opfordrer til fjernelse af skadelige tilskud på områderne energi (især fossile brændstoffer), fiskeri og landbrug;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at styrke sin bistand til kapacitetsopbygning på områderne skatteforvaltning, finansiel styring, forvaltning af offentlige midler, antikorruption, inddrivelse af stjålne aktiver og bekæmpelse af skatteunddragelse og koncerninterne afregningspriser, og mener, at Unionen kan spille en nøglerolle her; minder om vigtigheden af fordelingen af skatteindtægter fra naturressourcer, især gennem oprettelsen af statsejede investeringsfonde; understreger behovet for at fremskynde og styrke de igangværende bestræbelser på at forbedre budgetrapporteringen, og opfordrer til øget harmonisering af praksisser for budgetrapportering mellem landene; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at styrke sin bistand til kapacitetsopbygning på områderne skatteforvaltning, finansiel styring, forvaltning af offentlige midler, antikorruption, inddrivelse af stjålne aktiver og bekæmpelse af skatteunddragelse og koncerninterne afregningspriser, og mener, at Unionen kan spille en nøglerolle her; minder om vigtigheden af fordelingen af skatteindtægter fra naturressourcer, især gennem oprettelsen af statsejede investeringsfonde; understreger behovet for at fremskynde og styrke de igangværende bestræbelser på at forbedre budgetrapporteringen, og opfordrer til øget harmonisering af praksisser for budgetrapportering mellem landene;

| 26. | opfordrer EU og EU's medlemsstater til aktivt at slå hårdt ned på skattely, skatteunddragelse og ulovlige finansielle strømme, som hindrer udviklingsbistand og bidrager til udviklingslandenes gæld, til at samarbejde med udviklingslandene for at modvirke visse transnationale selskabers aggressive skatteunddragelsespraksis, og forsøge at finde metoder til at hjælpe udviklingslandene med at modstå presset for at gå ind i skattekonkurrencen, eftersom dette undergraver mobiliseringen af indenlandske ressourcer i udviklingsøjemed; |
| --- | --- |

26.

opfordrer EU og EU's medlemsstater til aktivt at slå hårdt ned på skattely, skatteunddragelse og ulovlige finansielle strømme, som hindrer udviklingsbistand og bidrager til udviklingslandenes gæld, til at samarbejde med udviklingslandene for at modvirke visse transnationale selskabers aggressive skatteunddragelsespraksis, og forsøge at finde metoder til at hjælpe udviklingslandene med at modstå presset for at gå ind i skattekonkurrencen, eftersom dette undergraver mobiliseringen af indenlandske ressourcer i udviklingsøjemed;

| 27. | støtter oprettelsen af et mellemstatsligt organ til skattemæssigt samarbejde under FN’s auspicier; tilskynder til automatisk udveksling af oplysninger; opfordrer til oprettelse af offentlige registre over egentligt ejerskab og obligatorisk landeopdelt indberetning for transnationale selskaber inden for alle sektorer og til at sikre en retfærdig fordeling af beskatningsrettigheder, samtidig med at der forhandles skatte- og investeringsaftaler med udviklingslandene; |
| --- | --- |

27.

støtter oprettelsen af et mellemstatsligt organ til skattemæssigt samarbejde under FN’s auspicier; tilskynder til automatisk udveksling af oplysninger; opfordrer til oprettelse af offentlige registre over egentligt ejerskab og obligatorisk landeopdelt indberetning for transnationale selskaber inden for alle sektorer og til at sikre en retfærdig fordeling af beskatningsrettigheder, samtidig med at der forhandles skatte- og investeringsaftaler med udviklingslandene;

| 28. | mener, at internationale selskabsskatteregler bør omfatte princippet om, at skat bør betales der, hvor værdien er trukket ud eller skabt; |
| --- | --- |

28.

mener, at internationale selskabsskatteregler bør omfatte princippet om, at skat bør betales der, hvor værdien er trukket ud eller skabt;

| 29. | understreger den afgørende betydning af god forvaltningspraksis, beskyttelse af menneskerettigheder, retsstatsprincippet, den institutionelle ramme og regulerende instrumenter; støtter især investering i kapacitetsopbygning, grundlæggende sociale tjenesteydelser såsom uddannelse og sundhed (sikring af universel sygesikring), herunder seksuel og reproduktiv sundhed og seksuelle og reproduktive rettigheder, ernæring, offentlige ydelser og social beskyttelse og bekæmpelsen af fattigdom og ulighed, herunder blandt børn og på grund af køn; erkender, at der er behov for infrastrukturer og selektive offentlige investeringer samt bæredygtig brug af naturressourcer, herunder i udvindingsindustrien; |
| --- | --- |

29.

understreger den afgørende betydning af god forvaltningspraksis, beskyttelse af menneskerettigheder, retsstatsprincippet, den institutionelle ramme og regulerende instrumenter; støtter især investering i kapacitetsopbygning, grundlæggende sociale tjenesteydelser såsom uddannelse og sundhed (sikring af universel sygesikring), herunder seksuel og reproduktiv sundhed og seksuelle og reproduktive rettigheder, ernæring, offentlige ydelser og social beskyttelse og bekæmpelsen af fattigdom og ulighed, herunder blandt børn og på grund af køn; erkender, at der er behov for infrastrukturer og selektive offentlige investeringer samt bæredygtig brug af naturressourcer, herunder i udvindingsindustrien;

| 30. | understreger, at udviklingsfinansiering bør styrke de tilgængelige ressourcer for at fremme lighed mellem kvinder og mænd, kvinders rettigheder og kvinders status; understreger kvindernes særlige rolle i samfundet, og understreger, at dette bør omfatte gennemførelse af kønsbudgettering, målrettede investeringer i nøglesektorer, såsom sundhed og uddannelse, og foranstaltninger til at sikre, at al udviklingsfinansiering tager fuldt hensyn til situationen for kvinder og piger; |
| --- | --- |

30.

understreger, at udviklingsfinansiering bør styrke de tilgængelige ressourcer for at fremme lighed mellem kvinder og mænd, kvinders rettigheder og kvinders status; understreger kvindernes særlige rolle i samfundet, og understreger, at dette bør omfatte gennemførelse af kønsbudgettering, målrettede investeringer i nøglesektorer, såsom sundhed og uddannelse, og foranstaltninger til at sikre, at al udviklingsfinansiering tager fuldt hensyn til situationen for kvinder og piger;

| 31. | opfordrer til øget finansiering af forskning og udvikling inden for videnskab, teknologi og innovation i udviklingslandene, men erkender samtidig, at denne finansiering bør være både indenlandsk og international; opfordrer til fremme af forskning og udvikling, der kan fremskynde fremskridt ved at tackle komplekse udfordringer, og til god forvaltning af globale offentlige goder, såsom teknologi og innovation for sundhed; noterer sig den vigtige rolle, som mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder spiller i forbindelse hermed; opfordrer til en revision af de ordninger for intellektuel ejendomsret, der er indført i udviklingslandene gennem frihandelsaftaler med henblik på at identificere eventuelle negative virkninger på folkesundheden, miljøet eller teknologioverførsel; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til øget finansiering af forskning og udvikling inden for videnskab, teknologi og innovation i udviklingslandene, men erkender samtidig, at denne finansiering bør være både indenlandsk og international; opfordrer til fremme af forskning og udvikling, der kan fremskynde fremskridt ved at tackle komplekse udfordringer, og til god forvaltning af globale offentlige goder, såsom teknologi og innovation for sundhed; noterer sig den vigtige rolle, som mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder spiller i forbindelse hermed; opfordrer til en revision af de ordninger for intellektuel ejendomsret, der er indført i udviklingslandene gennem frihandelsaftaler med henblik på at identificere eventuelle negative virkninger på folkesundheden, miljøet eller teknologioverførsel;

Den private sektor og civilsamfundet

| 32. | understreger den store betydning af at skabe gunstige vilkår for private virksomheder og iværksættere i udviklingslandene, især for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, da de spiller en grundlæggende rolle som en drivkraft for jobskabelse og inklusiv vækst; opfordrer navnlig til en yderligere styrkelse af mikrofinansieringslån og garantiordninger; insisterer på, at det er nødvendigt at videreudvikle lokale og regionale banker og andelslånekasser med henblik på i væsentlig grad at mindske de alt for høje rentesatser på markedslån for bedre at kunne støtte samfundsudvikling på lokalt niveau (13); henstiller, at den private sektor tilpasser sig SDG'erne gennem hensigtsmæssige partnerskaber, finansieringsinstrumenter, incitamenter, en ansvarlighedsramme og virksomhedernes sociale ansvar (VSA); minder om behovet for at overholde de vedtagne internationale standarder, såsom Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO’s) standarder og FN’s vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

32.

understreger den store betydning af at skabe gunstige vilkår for private virksomheder og iværksættere i udviklingslandene, især for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, da de spiller en grundlæggende rolle som en drivkraft for jobskabelse og inklusiv vækst; opfordrer navnlig til en yderligere styrkelse af mikrofinansieringslån og garantiordninger; insisterer på, at det er nødvendigt at videreudvikle lokale og regionale banker og andelslånekasser med henblik på i væsentlig grad at mindske de alt for høje rentesatser på markedslån for bedre at kunne støtte samfundsudvikling på lokalt niveau (13); henstiller, at den private sektor tilpasser sig SDG'erne gennem hensigtsmæssige partnerskaber, finansieringsinstrumenter, incitamenter, en ansvarlighedsramme og virksomhedernes sociale ansvar (VSA); minder om behovet for at overholde de vedtagne internationale standarder, såsom Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO’s) standarder og FN’s vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne;

| 33. | understreger behovet for at fremme udbuddet af de instrumenter, der tilbydes virksomhederne til information, uddannelse og rådgivningsplatforme, som er afgørende betydning for deres udvikling; |
| --- | --- |

33.

understreger behovet for at fremme udbuddet af de instrumenter, der tilbydes virksomhederne til information, uddannelse og rådgivningsplatforme, som er afgørende betydning for deres udvikling;

| 34. | understreger, at det for at sætte skub i økonomien på langt sigt er vigtigt at give unge og kvinder adgang til finansiering for at støtte nystartede virksomheder; |
| --- | --- |

34.

understreger, at det for at sætte skub i økonomien på langt sigt er vigtigt at give unge og kvinder adgang til finansiering for at støtte nystartede virksomheder;

| 35. | understreger den betydning for den sociale samhørighed, som producentorganisationernes kollektive iværksætteri spiller ved at forebygge etniske og religiøse konflikter; |
| --- | --- |

35.

understreger den betydning for den sociale samhørighed, som producentorganisationernes kollektive iværksætteri spiller ved at forebygge etniske og religiøse konflikter;

| 36. | fastholder, at EU’s støtte til og samarbejde med den private sektor kan og skal bidrage til at reducere fattigdom og ulighed og respektere og fremme menneskerettighederne, miljøstandarder, klimaforpligtelser og social dialog; opfordrer til oprettelsen af en juridisk bindende ramme for virksomheder, herunder transnationale selskaber med en klagemekanisme; |
| --- | --- |

36.

fastholder, at EU’s støtte til og samarbejde med den private sektor kan og skal bidrage til at reducere fattigdom og ulighed og respektere og fremme menneskerettighederne, miljøstandarder, klimaforpligtelser og social dialog; opfordrer til oprettelsen af en juridisk bindende ramme for virksomheder, herunder transnationale selskaber med en klagemekanisme;

| 37. | opfordrer EU til, sammen med udviklingslandene, at oprette en forskriftsmæssig ramme, i overensstemmelse med UNCTAD's omfattende investeringspolitiske ramme for bæredygtig udvikling, der stimulerer mere ansvarlige, gennemsigtige og kontrollerbare investeringer, der bidrager til udvikling af en socialt bevidst privat sektor i udviklingslandene; |
| --- | --- |

37.

opfordrer EU til, sammen med udviklingslandene, at oprette en forskriftsmæssig ramme, i overensstemmelse med UNCTAD's omfattende investeringspolitiske ramme for bæredygtig udvikling, der stimulerer mere ansvarlige, gennemsigtige og kontrollerbare investeringer, der bidrager til udvikling af en socialt bevidst privat sektor i udviklingslandene;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at støtte øget adgang til finansiering for mikrovirksomheder og små og store virksomheder i udviklingslandene; understreger vigtigheden af lånesystemer for så vidt angår mikrofinansiering, især for kvinder; tilskynder til yderlige at udvikle lokale og regionale banker og andelslånekasser; anmoder Kommissionen om at tilskynde udviklingslandene til at udarbejde politikker og juridiske rammer, der fremmer udviklingen af banktjenester; understreger behovet — på forskellige niveauer, herunder blandt fattige, kvinder og andre sårbare grupper — for information og uddannelse om finansielle spørgsmål, anvendelsen af bankprodukter og forsikringer samt relevante nye teknologier; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at støtte øget adgang til finansiering for mikrovirksomheder og små og store virksomheder i udviklingslandene; understreger vigtigheden af lånesystemer for så vidt angår mikrofinansiering, især for kvinder; tilskynder til yderlige at udvikle lokale og regionale banker og andelslånekasser; anmoder Kommissionen om at tilskynde udviklingslandene til at udarbejde politikker og juridiske rammer, der fremmer udviklingen af banktjenester; understreger behovet — på forskellige niveauer, herunder blandt fattige, kvinder og andre sårbare grupper — for information og uddannelse om finansielle spørgsmål, anvendelsen af bankprodukter og forsikringer samt relevante nye teknologier;

| 39. | minder om, at offentlig udviklingsbistand alene er langt fra tilstrækkeligt til at dække alle investeringsbehov i udviklingslandene; fastholder derfor, at blanding og offentlig-private partnerskaber (OPP'er) kan spille en rolle som løftestang og middel til at øge udviklingsbistandens virkning, tiltrække privat finansiering og støtte lokale virksomheder; understreger imidlertid, at blandet finansiering ikke må blive en erstatning for staters ansvar for at opfylde sociale behov og bør afstemmes efter nationale udviklingsmål og efter principperne om effektivitet i udviklingsbistanden; tilskynder til etablering af OPP'er, især på området for forskning i forbindelse med initiativet vedrørende innovative lægemidler, såsom Ebola+-programmet; |
| --- | --- |

39.

minder om, at offentlig udviklingsbistand alene er langt fra tilstrækkeligt til at dække alle investeringsbehov i udviklingslandene; fastholder derfor, at blanding og offentlig-private partnerskaber (OPP'er) kan spille en rolle som løftestang og middel til at øge udviklingsbistandens virkning, tiltrække privat finansiering og støtte lokale virksomheder; understreger imidlertid, at blandet finansiering ikke må blive en erstatning for staters ansvar for at opfylde sociale behov og bør afstemmes efter nationale udviklingsmål og efter principperne om effektivitet i udviklingsbistanden; tilskynder til etablering af OPP'er, især på området for forskning i forbindelse med initiativet vedrørende innovative lægemidler, såsom Ebola+-programmet;

| 40. | opfordrer til vedtagelse af internationale standarder og kriterier og gældsrisikoanalyser for blandingsprojekter og OPP'er, der tiltrækker privat finansiering og støtter lokale virksomheder, og samtidig respekterer ILO's og WHO's standarder og internationale standarder; opfordrer indtrængende Kommissionen til, i betragtning af ønsket om at udvide anvendelsen af blanding betydeligt i fremtiden, at gennemføre de anbefalinger, som er fremsat i Den Europæiske Revisionsrets særberetning om anvendelse af blanding, og til at evaluere mekanismen til blanding af lån og tilskud, navnlig hvad angår udvikling og finansiel additionalitet, gennemsigtighed og ansvarlighed; opfordrer EIB og andre udviklingsfinansieringsinstitutioner til at prioritere investeringer i virksomheder og fonde, der offentliggør oplysninger om egentligt ejerskab og anvender landespecifik rapportering; |
| --- | --- |

40.

opfordrer til vedtagelse af internationale standarder og kriterier og gældsrisikoanalyser for blandingsprojekter og OPP'er, der tiltrækker privat finansiering og støtter lokale virksomheder, og samtidig respekterer ILO's og WHO's standarder og internationale standarder; opfordrer indtrængende Kommissionen til, i betragtning af ønsket om at udvide anvendelsen af blanding betydeligt i fremtiden, at gennemføre de anbefalinger, som er fremsat i Den Europæiske Revisionsrets særberetning om anvendelse af blanding, og til at evaluere mekanismen til blanding af lån og tilskud, navnlig hvad angår udvikling og finansiel additionalitet, gennemsigtighed og ansvarlighed; opfordrer EIB og andre udviklingsfinansieringsinstitutioner til at prioritere investeringer i virksomheder og fonde, der offentliggør oplysninger om egentligt ejerskab og anvender landespecifik rapportering;

| 41. | støtter øget markedsadgang for udviklingslandene, især LDC-lande, da den kan styrke den private sektor og skabe reformincitamenter; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at handels- og investeringsaftalerne, navnlig med udviklingslande, LDC-lande og skrøbelige stater, er tilpasset SDG'erne og fremmer menneskerettigheder og regional integration; understreger, at sådanne aftaler bør gøres til genstand for SDG-konsekvensanalyser; støtter Kommissionens forslag om at ajourføre sin strategi for handelsrelateret bistand i lyset af resultaterne af forhandlingerne om perioden efter 2015 og at yde en særlig og differentieret behandling af udviklingslande, LDC-lande og skrøbelige stater i handelsaftaler, samtidig med at disses politiske råderum til at træffe suveræne valg i overensstemmelse med deres nationale forhold og deres befolkningers behov respekteres; |
| --- | --- |

41.

støtter øget markedsadgang for udviklingslandene, især LDC-lande, da den kan styrke den private sektor og skabe reformincitamenter; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at handels- og investeringsaftalerne, navnlig med udviklingslande, LDC-lande og skrøbelige stater, er tilpasset SDG'erne og fremmer menneskerettigheder og regional integration; understreger, at sådanne aftaler bør gøres til genstand for SDG-konsekvensanalyser; støtter Kommissionens forslag om at ajourføre sin strategi for handelsrelateret bistand i lyset af resultaterne af forhandlingerne om perioden efter 2015 og at yde en særlig og differentieret behandling af udviklingslande, LDC-lande og skrøbelige stater i handelsaftaler, samtidig med at disses politiske råderum til at træffe suveræne valg i overensstemmelse med deres nationale forhold og deres befolkningers behov respekteres;

| 42. | opfordrer til, at der gøres en indsats for at fremme anvendelsen og gennemsigtigheden af nationale systemer for offentlige udbud i de aktiviteter, der forvaltes af den offentlige sektor, og for styrkelsen af konkurrencemyndighederne i udviklingslandene; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til, at der gøres en indsats for at fremme anvendelsen og gennemsigtigheden af nationale systemer for offentlige udbud i de aktiviteter, der forvaltes af den offentlige sektor, og for styrkelsen af konkurrencemyndighederne i udviklingslandene;

| 43. | understreger migranternes positive bidrag til udviklingen af deres oprindelsesland og opfordrer til et mere effektivt og innovativt samarbejde vedrørende indvandringspolitik mellem oprindelseslandene og bestemmelseslandene; henleder opmærksomheden på de betydelige og voksende finansielle strømme, som udgøres af overførsler fra diasporasamfund, og støtter skabelsen af diasporafonde; henstiller, at man i endnu højere grad søger at nedbringe overførselsomkostningerne med henblik på at øge indvirkningen på lokaludviklingen i oprindelseslandene; |
| --- | --- |

43.

understreger migranternes positive bidrag til udviklingen af deres oprindelsesland og opfordrer til et mere effektivt og innovativt samarbejde vedrørende indvandringspolitik mellem oprindelseslandene og bestemmelseslandene; henleder opmærksomheden på de betydelige og voksende finansielle strømme, som udgøres af overførsler fra diasporasamfund, og støtter skabelsen af diasporafonde; henstiller, at man i endnu højere grad søger at nedbringe overførselsomkostningerne med henblik på at øge indvirkningen på lokaludviklingen i oprindelseslandene;

| 44. | opfordrer til øget inddragelse af lokale myndigheder og civilsamfund, herunder lokale NGO’er, i drøftelserne om udviklingsprioriteter, navnlig på konferencen i Addis Abeba, og til en mere inklusiv og ansvarlig anvendelse af dagsordenen for perioden efter 2015; understreger NGO’ernes rolle i udviklingen af kontrol-, overvågnings- og; revisionsmekanismer; anerkender, at de lokale myndigheders rolle i gennemførelsen af SDG'erne kræver bevilling af de nødvendige midler; opfordrer til øget høring af unge mennesker i forbindelse med dagsordenen for perioden efter 2015, navnlig gennem innovative kommunikationsteknologier; understreger EU-delegationernes rolle som formidlere af sådanne dialoger; |
| --- | --- |

44.

opfordrer til øget inddragelse af lokale myndigheder og civilsamfund, herunder lokale NGO’er, i drøftelserne om udviklingsprioriteter, navnlig på konferencen i Addis Abeba, og til en mere inklusiv og ansvarlig anvendelse af dagsordenen for perioden efter 2015; understreger NGO’ernes rolle i udviklingen af kontrol-, overvågnings- og; revisionsmekanismer; anerkender, at de lokale myndigheders rolle i gennemførelsen af SDG'erne kræver bevilling af de nødvendige midler; opfordrer til øget høring af unge mennesker i forbindelse med dagsordenen for perioden efter 2015, navnlig gennem innovative kommunikationsteknologier; understreger EU-delegationernes rolle som formidlere af sådanne dialoger;

Global styring

| 45. | minder om, at FN sammen med andre eksisterende institutioner og fora, såsom OECD, spiller en central rolle inden for global økonomisk styring og udvikling; opfordrer til, at alle lande repræsenteres lige og kønsafbalanceret i alle multilaterale institutioner og andre norm- og standardsættende organer, herunder i finansielle institutioner; minder om, at alle internationale finansieringsinstitutter bør overholde grundlæggende standarder om gennemsigtighed, jf. charteret om gennemsigtighed for finansieringsinstitutter, og vedtage offentliggørelsespolitikker; |
| --- | --- |

45.

minder om, at FN sammen med andre eksisterende institutioner og fora, såsom OECD, spiller en central rolle inden for global økonomisk styring og udvikling; opfordrer til, at alle lande repræsenteres lige og kønsafbalanceret i alle multilaterale institutioner og andre norm- og standardsættende organer, herunder i finansielle institutioner; minder om, at alle internationale finansieringsinstitutter bør overholde grundlæggende standarder om gennemsigtighed, jf. charteret om gennemsigtighed for finansieringsinstitutter, og vedtage offentliggørelsespolitikker;

| 46. | fastholder, at holdbare løsninger på gældsproblemerne, herunder standarder for ansvarlig låntagning og långivning, bør fremmes gennem en multilateral lovramme for statsgældsomlægningsprocesser, med henblik på at lette gældsbyrden og undgå ubæredygtig gæld; opfordrer EU til at engagere sig konstruktivt i FN's forhandlinger om denne ramme; opfordrer indtrængende EU til at presse på for gennemførelsen af UNCTAD-principperne om ansvarlige statsgældstransaktioner for både låntagere og långivere; |
| --- | --- |

46.

fastholder, at holdbare løsninger på gældsproblemerne, herunder standarder for ansvarlig låntagning og långivning, bør fremmes gennem en multilateral lovramme for statsgældsomlægningsprocesser, med henblik på at lette gældsbyrden og undgå ubæredygtig gæld; opfordrer EU til at engagere sig konstruktivt i FN's forhandlinger om denne ramme; opfordrer indtrængende EU til at presse på for gennemførelsen af UNCTAD-principperne om ansvarlige statsgældstransaktioner for både låntagere og långivere;

| 47. | bifalder den internationale indsats for lette de Ebolaramte landes internationale gældsforpligtelser med henblik på at hjælpe dem med at tackle de økonomiske kriser, som epidemien har forårsaget; |
| --- | --- |

47.

bifalder den internationale indsats for lette de Ebolaramte landes internationale gældsforpligtelser med henblik på at hjælpe dem med at tackle de økonomiske kriser, som epidemien har forårsaget;

| 48. | opfordrer til en revision af de internationale organisationers programmer og instrumenter til finansiel udviklingsbistand, således at de tilpasses de nye SDG'er; opfordrer navnlig Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, Den Internationale Valutafond og Verdensbanken til at etablere de højeste standarder for ansvarlig finansiering og til at målrette deres ressourcer bedre efter udviklingslandenes behov, herunder gennem udlånsfaciliteter, der er gensidigt effektive og virker til gavn for de fattige; opfordrer navnlig til en forhøjelse af de beløb, som Den Europæiske Investeringsbank har til rådighed, der går videre end dens nuværende mandat, således at banken kan øge sin finansiering til lavindkomstlandene yderligere; |
| --- | --- |

48.

opfordrer til en revision af de internationale organisationers programmer og instrumenter til finansiel udviklingsbistand, således at de tilpasses de nye SDG'er; opfordrer navnlig Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, Den Internationale Valutafond og Verdensbanken til at etablere de højeste standarder for ansvarlig finansiering og til at målrette deres ressourcer bedre efter udviklingslandenes behov, herunder gennem udlånsfaciliteter, der er gensidigt effektive og virker til gavn for de fattige; opfordrer navnlig til en forhøjelse af de beløb, som Den Europæiske Investeringsbank har til rådighed, der går videre end dens nuværende mandat, således at banken kan øge sin finansiering til lavindkomstlandene yderligere;

Overvågning, ansvarlighed og evaluering

| 49. | henstiller, at man på konferencen i Addis Abeba når frem til en aftale om en solid, gennemsigtig og tilgængelig overvågnings- og ansvarlighedsrammeramme for effektivt at kunne spore og overvåge investeringer og fremskridt i forbindelse med konkrete forpligtelser og mål; opfordrer til et internationalt initiativ til forbedring af kvaliteten af statistikker, data og oplysninger, herunder data opdelt i indtægt, køn, alder, race, etnicitet og indvandringsstatus, handicap, geografisk beliggenhed og andre kendetegn, der er relevante i nationale sammenhænge; opfordrer alle parter til at sikre en gennemsigtig og effektiv gennemførelse af støtte og finansiering, ved bl.a. at undertegne og reelt gennemføre bestemmelserne i FN’s konvention om bekæmpelse af korruption og ved at forpligte sig til systematisk at offentliggøre korrekte, rettidige og sammenlignelige data om indtægter og udgifter samt budgetdokumenter; opfordrer navnlig Kommissionen til yderligere at overvåge og kontrollere finansieringen af bistandsprogrammer og -projekter og træffe passende foranstaltninger i tilfælde af beviser på korruption og dårlig forvaltning; opfordrer ligeledes indtrængende Kommissionen til at forbedre sin bistand for at styrke domstolene og anti-korruptionsorganerne i udviklingslandene; |
| --- | --- |

49.

henstiller, at man på konferencen i Addis Abeba når frem til en aftale om en solid, gennemsigtig og tilgængelig overvågnings- og ansvarlighedsrammeramme for effektivt at kunne spore og overvåge investeringer og fremskridt i forbindelse med konkrete forpligtelser og mål; opfordrer til et internationalt initiativ til forbedring af kvaliteten af statistikker, data og oplysninger, herunder data opdelt i indtægt, køn, alder, race, etnicitet og indvandringsstatus, handicap, geografisk beliggenhed og andre kendetegn, der er relevante i nationale sammenhænge; opfordrer alle parter til at sikre en gennemsigtig og effektiv gennemførelse af støtte og finansiering, ved bl.a. at undertegne og reelt gennemføre bestemmelserne i FN’s konvention om bekæmpelse af korruption og ved at forpligte sig til systematisk at offentliggøre korrekte, rettidige og sammenlignelige data om indtægter og udgifter samt budgetdokumenter; opfordrer navnlig Kommissionen til yderligere at overvåge og kontrollere finansieringen af bistandsprogrammer og -projekter og træffe passende foranstaltninger i tilfælde af beviser på korruption og dårlig forvaltning; opfordrer ligeledes indtrængende Kommissionen til at forbedre sin bistand for at styrke domstolene og anti-korruptionsorganerne i udviklingslandene;

| 50. | opfordrer til et internationalt initiativ til forbedring af kvaliteten af statistikker, data og oplysninger for at kunne spore udgifter, investeringer og fremskridt i forbindelse med konkrete forpligtelser og mål; glæder sig over den globale indsats for at sikre, at de data, der anvendes i forbindelse med gennemførelsen af SDG'erne, er tilstrækkeligt opdelt efter indkomst, køn, alder og andre indikatorer, således virkningerne af politikkerne kan overvåges effektivt; |
| --- | --- |

50.

opfordrer til et internationalt initiativ til forbedring af kvaliteten af statistikker, data og oplysninger for at kunne spore udgifter, investeringer og fremskridt i forbindelse med konkrete forpligtelser og mål; glæder sig over den globale indsats for at sikre, at de data, der anvendes i forbindelse med gennemførelsen af SDG'erne, er tilstrækkeligt opdelt efter indkomst, køn, alder og andre indikatorer, således virkningerne af politikkerne kan overvåges effektivt;

| 51. | gentager, at et nyt sæt af andre indikatorer er nødvendigt som et supplement til BNP for at tage hensyn til nye sociale og miljømæssige udfordringer, og at dette sæt bør omfatte bl.a. indekset for menneskelig udvikling, Gini-koefficienten, en ligestillingsmålestok, CO2-fodaftrykket og det økologiske fodaftryk; |
| --- | --- |

51.

gentager, at et nyt sæt af andre indikatorer er nødvendigt som et supplement til BNP for at tage hensyn til nye sociale og miljømæssige udfordringer, og at dette sæt bør omfatte bl.a. indekset for menneskelig udvikling, Gini-koefficienten, en ligestillingsmålestok, CO2-fodaftrykket og det økologiske fodaftryk;

o

o o

| 52. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN’s generalsekretær og facilitatorerne for forberedelsesprocessen til den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering. |
| --- | --- |

52.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN’s generalsekretær og facilitatorerne for forberedelsesprocessen til den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering.

---

(1)  http://unctad.org/en/publicationslibrary/wir2014_en.pdf

(2)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_15873_en.htm

(3)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_14363_en.htm

(4)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_13692_en.htm

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0059.

(6)  EUT C 8 E af 14.1.2010, s. 1.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0063.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0163.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0394.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0205.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0119.

(12)  EUT L 136 af 9.5.2014, s. 1.

(13)  Report on Support for SMEs in Developing Countries Through Financial Intermediaries, Dalberg, November 2011, www.eib.org.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/12

---

P8_TA(2015)0197

Sikrere sundhedsydelser i Europa

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2015 om sikrere sundhedsydelser i Europa: forbedring af patientsikkerheden og bekæmpelse af antimikrobiel resistens (2014/2207(INI))

(2016/C 353/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin holdning af 23. april 2009 om forslag til Rådets henstilling om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 23. april 2009 om forslag til Rådets henstilling om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (1),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 9. juni 2009 om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 9. juni 2009 om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU af 9. marts 2011 om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU af 9. marts 2011 om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2011 om en handlingsplan for den voksende trussel fra antimikrobiel resistens (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2011 om en handlingsplan for den voksende trussel fra antimikrobiel resistens (COM(2011)0748),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. juni 2012 om »følgerne af antimikrobiel resistens for menneskers og dyrs sundhed i et »One Health«-perspektiv«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. juni 2012 om »følgerne af antimikrobiel resistens for menneskers og dyrs sundhed i et »One Health«-perspektiv«,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om den mikrobielle udfordring — den voksende trussel fra antimikrobiel resistens (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om den mikrobielle udfordring — den voksende trussel fra antimikrobiel resistens (3),

| — | der henviser til rapport fra Kommissionen til Rådet af 13. november 2012 og 19. juni 2014 på grundlag af medlemsstaternes rapporter om gennemførelsen af Rådets henstilling (2009/C 151/01) om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (COM(2012)0658 og COM(2014)0371), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Kommissionen til Rådet af 13. november 2012 og 19. juni 2014 på grundlag af medlemsstaternes rapporter om gennemførelsen af Rådets henstilling (2009/C 151/01) om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (COM(2012)0658 og COM(2014)0371),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2013 om rapport fra Kommissionen til Rådet på grundlag af medlemsstaternes rapporter om gennemførelsen af Rådets henstilling (2009/C 151/01) om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2013 om rapport fra Kommissionen til Rådet på grundlag af medlemsstaternes rapporter om gennemførelsen af Rådets henstilling (2009/C 151/01) om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU af 22. oktober 2013 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU af 22. oktober 2013 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler,

| — | der henviser til det særlige Eurobarometer 411 om »patientsikkerhed og behandlingskvalitet«, |
| --- | --- |

—

der henviser til det særlige Eurobarometer 411 om »patientsikkerhed og behandlingskvalitet«,

| — | der henviser til statusrapporten om handlingsplanen for den voksende trussel fra antimikrobiel resistens (SANTE/10251/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til statusrapporten om handlingsplanen for den voksende trussel fra antimikrobiel resistens (SANTE/10251/2015),

| — | der henviser til forslag af 10. september 2014 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om veterinærlægemidler (2014/0257(COD)), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 10. september 2014 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om veterinærlægemidler (2014/0257(COD)),

| — | der henviser til begrebsrammen for den internationale klassifikation af patientsikkerhed (Conceptual Framework for the International Classification for Patient Safety), som er udarbejdet af Verdenssundhedsorganisationen (WHO), |
| --- | --- |

—

der henviser til begrebsrammen for den internationale klassifikation af patientsikkerhed (Conceptual Framework for the International Classification for Patient Safety), som er udarbejdet af Verdenssundhedsorganisationen (WHO),

| — | der henviser til det lettiske formandskabs indsats for at håndtere problemet med antimikrobiel resistens, navnlig med hensyn til tuberkulose og multiresistent tuberkulose (MDR-TB), |
| --- | --- |

—

der henviser til det lettiske formandskabs indsats for at håndtere problemet med antimikrobiel resistens, navnlig med hensyn til tuberkulose og multiresistent tuberkulose (MDR-TB),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 1. december 2014 om patientsikkerhed og behandlingskvalitet, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet og mikrobiel resistens, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 1. december 2014 om patientsikkerhed og behandlingskvalitet, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet og mikrobiel resistens,

| — | der henviser til den første fælles rapport fra Det Europæiske Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme (ECDC)/Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA)/Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) om den integrerede analyse af forbruget af antimikrobielle agenser og antibiotikaresistens i bakterier fra mennesker og dyr bestemt til levnedsmiddelproduktion (Joint Interagency Antimicrobial Consumption and Resistance Analysis — JIACRA), |
| --- | --- |

—

der henviser til den første fælles rapport fra Det Europæiske Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme (ECDC)/Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA)/Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) om den integrerede analyse af forbruget af antimikrobielle agenser og antibiotikaresistens i bakterier fra mennesker og dyr bestemt til levnedsmiddelproduktion (Joint Interagency Antimicrobial Consumption and Resistance Analysis — JIACRA),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0142/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0142/2015),

| A. | der henviser til, at nøglen til generel kvalitet i sundhedsydelserne er patientsikkerhed, hvoraf de grundlæggende aspekter er en sundhedsplejekultur og håndteringen af utilsigtede hændelser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at nøglen til generel kvalitet i sundhedsydelserne er patientsikkerhed, hvoraf de grundlæggende aspekter er en sundhedsplejekultur og håndteringen af utilsigtede hændelser;

| B. | der henviser til, at mængden af data om udbredelsen og hyppigheden af utilsigtede hændelser inden for sundhedssystemerne i EU’s medlemsstater på nuværende tidspunkt er begrænset, men at den er støt stigende, og at de seneste tilgængelige data stammer fra 2008; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at mængden af data om udbredelsen og hyppigheden af utilsigtede hændelser inden for sundhedssystemerne i EU’s medlemsstater på nuværende tidspunkt er begrænset, men at den er støt stigende, og at de seneste tilgængelige data stammer fra 2008;

| C. | der henviser til, at det anslås, at mellem 8 % og 12 % af de patienter, der indlægges på hospitaler i EU, udsættes for utilsigtede hændelser, mens de modtager sundhedspleje, og at næsten halvdelen af disse hændelser kunne undgås; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det anslås, at mellem 8 % og 12 % af de patienter, der indlægges på hospitaler i EU, udsættes for utilsigtede hændelser, mens de modtager sundhedspleje, og at næsten halvdelen af disse hændelser kunne undgås;

| D. | der henviser til, at de hyppigste utilsigtede hændelser i forbindelse med sundhedsbehandlinger, er infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, medicinrelaterede hændelser og komplikationer opstået under eller efter kirurgiske indgreb; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de hyppigste utilsigtede hændelser i forbindelse med sundhedsbehandlinger, er infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, medicinrelaterede hændelser og komplikationer opstået under eller efter kirurgiske indgreb;

| E. | der henviser til, at patientsikkerhed og kvalitet i sundhedsplejen kræver anstændige arbejdsforhold og sikkerhed på arbejdspladsen for sundhedspersoner, og at det navnlig er meget vanskeligt at sikre patientsikkerheden, forebyggelsen og bekæmpelsen af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet samt forebyggelse af spredningen af multiresistente bakterier i overfyldte og underbemandede sundhedsmiljøer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at patientsikkerhed og kvalitet i sundhedsplejen kræver anstændige arbejdsforhold og sikkerhed på arbejdspladsen for sundhedspersoner, og at det navnlig er meget vanskeligt at sikre patientsikkerheden, forebyggelsen og bekæmpelsen af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet samt forebyggelse af spredningen af multiresistente bakterier i overfyldte og underbemandede sundhedsmiljøer;

| F. | der henviser til, at den nuværende økonomiske krise har lagt et øget pres på medlemsstaternes sundhedsbudgetter og dermed har en direkte indvirkning på patientsikkerheden, idet mange medlemsstater har skåret ret drastisk ned på budgetter og personale i deres sundhedssystemer, i stedet for at gøre noget fornuftigt ved effektiviteten; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den nuværende økonomiske krise har lagt et øget pres på medlemsstaternes sundhedsbudgetter og dermed har en direkte indvirkning på patientsikkerheden, idet mange medlemsstater har skåret ret drastisk ned på budgetter og personale i deres sundhedssystemer, i stedet for at gøre noget fornuftigt ved effektiviteten;

| G. | der henviser til, at den økonomiske krise yderligere har forværret de eksisterende uligheder, hvad angår adgangen til sundhedstjenester; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den økonomiske krise yderligere har forværret de eksisterende uligheder, hvad angår adgangen til sundhedstjenester;

| H. | der henviser til, at løbende uddannelse af læger og andet sundhedspersonale er afgørende for at undgå utilsigtede hændelser, herunder utilsigtede lægemiddelhændelser, som anslås at koste EU’s sundhedssystemer ca. 2,7 mia. EUR årligt i behandlingsomkostninger og tegne sig for 1,1 % af alle hospitalsindlæggelser i EU; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at løbende uddannelse af læger og andet sundhedspersonale er afgørende for at undgå utilsigtede hændelser, herunder utilsigtede lægemiddelhændelser, som anslås at koste EU’s sundhedssystemer ca. 2,7 mia. EUR årligt i behandlingsomkostninger og tegne sig for 1,1 % af alle hospitalsindlæggelser i EU;

| I. | der henviser til, at patientcentrerede elektroniske sundhedsydelser (e-Sundhed) og medicinske behandlinger i hjemmet har et stort potentiale for at forbedre kvaliteten og effektiviteten af medicinske behandlinger og samtidig bidrage til bedre resultater af sundhedsydelserne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at patientcentrerede elektroniske sundhedsydelser (e-Sundhed) og medicinske behandlinger i hjemmet har et stort potentiale for at forbedre kvaliteten og effektiviteten af medicinske behandlinger og samtidig bidrage til bedre resultater af sundhedsydelserne;

| J. | der henviser til, at en tværfaglig tilgang øger chancen for, at medicinske behandlinger skaber positive resultater; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en tværfaglig tilgang øger chancen for, at medicinske behandlinger skaber positive resultater;

| K. | der henviser til, at patienter, familier og patientorganisationer spiller en afgørende rolle som fortalere for sikrere sundhedsydelser, og at deres rolle bør fremmes gennem patientindflydelse og deltagelse i sundhedsplejeprocessen og -politikken på alle niveauer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at patienter, familier og patientorganisationer spiller en afgørende rolle som fortalere for sikrere sundhedsydelser, og at deres rolle bør fremmes gennem patientindflydelse og deltagelse i sundhedsplejeprocessen og -politikken på alle niveauer;

| L. | der henviser til, at medicinske behandlinger i hjemmet kan hjælpe patienterne psykologisk og føre til bedre resultater af sundhedsydelserne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at medicinske behandlinger i hjemmet kan hjælpe patienterne psykologisk og føre til bedre resultater af sundhedsydelserne;

| M. | der henviser til, at det er blevet konstateret, at mindre velorienterede personer oftere anvender antibiotika, og at fuld viden om antibiotika kunne anspore borgerne til at anvende dem mere ansvarligt; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er blevet konstateret, at mindre velorienterede personer oftere anvender antibiotika, og at fuld viden om antibiotika kunne anspore borgerne til at anvende dem mere ansvarligt;

| N. | der henviser til, at 30-50 % af patienterne ikke tager de lægemidler, som lægerne har ordineret, eller ikke tager dem som foreskrevet på lægens recept; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at 30-50 % af patienterne ikke tager de lægemidler, som lægerne har ordineret, eller ikke tager dem som foreskrevet på lægens recept;

| O. | der henviser til, at der eksisterer interessekonflikter i forhold til lægemiddelindustrien på hospitalerne og blandt praktiserende læger og også dyrlæger; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der eksisterer interessekonflikter i forhold til lægemiddelindustrien på hospitalerne og blandt praktiserende læger og også dyrlæger;

| P. | der henviser til, at infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet er et stort folkesundhedsproblem i medlemsstaterne (ifølge data fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme lider én ud af 20 indlagte patienter i gennemsnit af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, dvs. 4,1 mio. patienter årligt, og 37 000 personer i EU dør hvert år som følge af en infektion erhvervet i sundhedsvæsenet, selv om 20-30 % af disse infektioner anses for at kunne forebygges gennem intensive hygiejne- og kontrolprogrammer), og at dette lægger en tung byrde på de begrænsede sundhedsbudgetter; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet er et stort folkesundhedsproblem i medlemsstaterne (ifølge data fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme lider én ud af 20 indlagte patienter i gennemsnit af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, dvs. 4,1 mio. patienter årligt, og 37 000 personer i EU dør hvert år som følge af en infektion erhvervet i sundhedsvæsenet, selv om 20-30 % af disse infektioner anses for at kunne forebygges gennem intensive hygiejne- og kontrolprogrammer), og at dette lægger en tung byrde på de begrænsede sundhedsbudgetter;

| Q. | der henviser til, at patienters oplevelser og input ofte adskiller sig fra sundhedspersonalets og kan være af stor værdi for opdagelsen af nye metoder til reduktion og forebyggelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at patienters oplevelser og input ofte adskiller sig fra sundhedspersonalets og kan være af stor værdi for opdagelsen af nye metoder til reduktion og forebyggelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet;

| R. | der henviser til, at antallet af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, der er forårsaget af multiresistente bakterier, er stigende; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at antallet af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, der er forårsaget af multiresistente bakterier, er stigende;

| S. | der henviser til, at den antimikrobielle resistens er steget på verdensplan for bakterielle patogener, hvilket fører til øget udbredelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet og fejlslagne behandlinger af infektionssygdomme hos mennesker og dyr på nationalt, europæisk og internationalt plan; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at den antimikrobielle resistens er steget på verdensplan for bakterielle patogener, hvilket fører til øget udbredelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet og fejlslagne behandlinger af infektionssygdomme hos mennesker og dyr på nationalt, europæisk og internationalt plan;

| T. | der henviser til, at det anslås, at der på verdensplan vil dø 10 mio. mennesker hvert år på grund af antimikrobiel resistens inden 2050; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det anslås, at der på verdensplan vil dø 10 mio. mennesker hvert år på grund af antimikrobiel resistens inden 2050;

| U. | der henviser til, at resistens over for antibiotika, der almindeligvis anvendes til behandling af kausale bakterier, i flere medlemsstater er helt oppe på 25 % eller mere; der henviser til, at der er en stigende kløft mellem antimikrobiel resistens og udviklingen af nye antibiotika samt deres indførelse i klinisk praksis, hvilket hænger sammen med videnskabelige, reguleringsmæssige og økonomiske udfordringer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at resistens over for antibiotika, der almindeligvis anvendes til behandling af kausale bakterier, i flere medlemsstater er helt oppe på 25 % eller mere; der henviser til, at der er en stigende kløft mellem antimikrobiel resistens og udviklingen af nye antibiotika samt deres indførelse i klinisk praksis, hvilket hænger sammen med videnskabelige, reguleringsmæssige og økonomiske udfordringer;

| V. | der henviser til, at de seneste undersøgelser viser, at der — til trods for enkelte undtagelser — overordnet set har været en stigning i forekomsten af antimikrobiel resistens på hospitaler i hele EU i de seneste år; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at de seneste undersøgelser viser, at der — til trods for enkelte undtagelser — overordnet set har været en stigning i forekomsten af antimikrobiel resistens på hospitaler i hele EU i de seneste år;

| W. | der henviser til, at EU anslår, at der hvert år dør mindst 25 000 personer af infektioner forårsaget af resistente bakterier, hvilket ifølge oplysninger fra 2011 indsamlet af ECDC koster de offentlige sundhedssystemer ca. 1,5 mia. EUR; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at EU anslår, at der hvert år dør mindst 25 000 personer af infektioner forårsaget af resistente bakterier, hvilket ifølge oplysninger fra 2011 indsamlet af ECDC koster de offentlige sundhedssystemer ca. 1,5 mia. EUR;

| X. | der henviser til, at omkostningerne i forbindelse med lægemiddelresistente infektioner beløber sig til ca. 1,5 mia. EUR om året på grund af stigninger i sundhedsudgifter og produktivitetstab; der henviser til, at patienter, der er blevet smittet med resistente bakterier skal holdes isoleret, når de er indlagt på hospitaler, og at denne ekstra forholdsregel koster 900 mio. EUR og medfører 2,5 mio. ekstra sengedage om året; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at omkostningerne i forbindelse med lægemiddelresistente infektioner beløber sig til ca. 1,5 mia. EUR om året på grund af stigninger i sundhedsudgifter og produktivitetstab; der henviser til, at patienter, der er blevet smittet med resistente bakterier skal holdes isoleret, når de er indlagt på hospitaler, og at denne ekstra forholdsregel koster 900 mio. EUR og medfører 2,5 mio. ekstra sengedage om året;

| Y. | der henviser til, at en af hovedårsagerne til spredningen af antimikrobiel resistens på hospitalerne er manglende overholdelse af de almindeligt anerkendte praksisser for forebyggelse og bekæmpelse af infektioner; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at en af hovedårsagerne til spredningen af antimikrobiel resistens på hospitalerne er manglende overholdelse af de almindeligt anerkendte praksisser for forebyggelse og bekæmpelse af infektioner;

| Z. | der henviser til, at primære medicinalprodukters effektivitet over for bakterielle patogener bliver stadigt mere begrænset på grund af resistens, og at sekundære og tertiære medicinalprodukter ikke altid er tilgængelige og ofte er mere toksiske, dyrere og mindre effektive end primære medicinalprodukter; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at primære medicinalprodukters effektivitet over for bakterielle patogener bliver stadigt mere begrænset på grund af resistens, og at sekundære og tertiære medicinalprodukter ikke altid er tilgængelige og ofte er mere toksiske, dyrere og mindre effektive end primære medicinalprodukter;

| AA. | der henviser til, at en af de vigtigste årsager til antimikrobiel resistens er misbrug af antimikrobielle stoffer, herunder antibiotika, og navnlig systematisk og overdreven anvendelse heraf; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at en af de vigtigste årsager til antimikrobiel resistens er misbrug af antimikrobielle stoffer, herunder antibiotika, og navnlig systematisk og overdreven anvendelse heraf;

| AB. | der henviser til, at den høje mobilitet mellem de europæiske sundhedssystemer og den stadig mere grænseoverskridende karakter af sundhedsplejen i Europa kan fremme udbredelse af resistente mikroorganismer fra én medlemsstat til en anden; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at den høje mobilitet mellem de europæiske sundhedssystemer og den stadig mere grænseoverskridende karakter af sundhedsplejen i Europa kan fremme udbredelse af resistente mikroorganismer fra én medlemsstat til en anden;

| AC. | der henviser til, at vaccinationsprogrammer er et effektivt redskab i bestræbelserne på at bekæmpe antibiotikaresistens, fordi de kan spille en rolle i at begrænse brugen af antibiotika og dermed udviklingen af antimikrobiel resistens; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at vaccinationsprogrammer er et effektivt redskab i bestræbelserne på at bekæmpe antibiotikaresistens, fordi de kan spille en rolle i at begrænse brugen af antibiotika og dermed udviklingen af antimikrobiel resistens;

| AD. | der henviser til, at antibakteriel forskning og udvikling er forbundet med nogle unikke udfordringer, idet udviklingen af den fornødne ekspertise og anvendelsen af den i laboratorier kræver et langsigtet perspektiv, og der henviser til, at det er beklageligt, at mange af de forskere, der har en sådan ekspertise, har bevæget sig over til andre områder på grund af manglende privat og offentlig finansiering; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at antibakteriel forskning og udvikling er forbundet med nogle unikke udfordringer, idet udviklingen af den fornødne ekspertise og anvendelsen af den i laboratorier kræver et langsigtet perspektiv, og der henviser til, at det er beklageligt, at mange af de forskere, der har en sådan ekspertise, har bevæget sig over til andre områder på grund af manglende privat og offentlig finansiering;

| AE. | der henviser til, at manglende overholdelse af grundlæggende personlige hygiejnemæssige forholdsregler, både inden og uden for hospitaler, kan medføre spredning af patogener — især dem, der er modstandsdygtige over for antimikrobielle stoffer; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at manglende overholdelse af grundlæggende personlige hygiejnemæssige forholdsregler, både inden og uden for hospitaler, kan medføre spredning af patogener — især dem, der er modstandsdygtige over for antimikrobielle stoffer;

| AF. | der henviser til, at der foreligger flere og flere videnskabelige beviser for, at god håndhygiejne i sundhedsvæsenet kræver, at der anvendes metoder til håndtørring, som ikke fremmer mikrobiel krydskontaminering via luftbåren smittespredning og aerosolisering; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at der foreligger flere og flere videnskabelige beviser for, at god håndhygiejne i sundhedsvæsenet kræver, at der anvendes metoder til håndtørring, som ikke fremmer mikrobiel krydskontaminering via luftbåren smittespredning og aerosolisering;

| AG. | der henviser til, at der kan findes resistente bakterier på medicinsk udstyr, selv når dette er blevet steriliseret i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at der kan findes resistente bakterier på medicinsk udstyr, selv når dette er blevet steriliseret i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer;

| AH. | der henviser til, at anvendelsen af antimikrobielle midler i human- og veterinærmedicin medvirker til udviklingen af resistensgener (resistomer) i miljøet, som kan være kilde til udvikling af resistens i både mennesker og dyr; der henviser til, at de samme grupper af antibiotika anvendes i både veterinær- og humanmedicin, og at der er opstået identiske resistensmekanismer i begge sektorer; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at anvendelsen af antimikrobielle midler i human- og veterinærmedicin medvirker til udviklingen af resistensgener (resistomer) i miljøet, som kan være kilde til udvikling af resistens i både mennesker og dyr; der henviser til, at de samme grupper af antibiotika anvendes i både veterinær- og humanmedicin, og at der er opstået identiske resistensmekanismer i begge sektorer;

| AI. | der henviser til, at intensiv husdyravl kan medføre, at antibiotika gives uretmæssigt og rutinemæssigt til husdyr, fjerkræ og fisk på bedrifter for at fremme væksten, og at det også anvendes i vid udstrækning til profylaktiske formål, for at forhindre sygdomsspredning som følge af de trange, begrænsede og psykisk belastende forhold, hvorunder dyrene holdes, og som hæmmer deres immunforsvar, samt til at kompensere for de uhygiejniske forhold, hvorunder de opdrættes; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at intensiv husdyravl kan medføre, at antibiotika gives uretmæssigt og rutinemæssigt til husdyr, fjerkræ og fisk på bedrifter for at fremme væksten, og at det også anvendes i vid udstrækning til profylaktiske formål, for at forhindre sygdomsspredning som følge af de trange, begrænsede og psykisk belastende forhold, hvorunder dyrene holdes, og som hæmmer deres immunforsvar, samt til at kompensere for de uhygiejniske forhold, hvorunder de opdrættes;

| AJ. | der henviser til, at One Health-konceptet, der er godkendt af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE), anerkender, at menneskers og dyrs sundhed og økosystemer er indbyrdes forbundet, og at navnlig dyr og animalske fødevarer kan fungere som direkte hovedkilde til resistente zoonotiske patogener; der henviser til, at anvendelsen af antibiotika til dyr, navnlig dyr bestemt til fødevareproduktion og opdrættet på landbrugsbedrifter med intensiv avl, kan indvirke på antibiotikaresistensen hos mennesker; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at One Health-konceptet, der er godkendt af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE), anerkender, at menneskers og dyrs sundhed og økosystemer er indbyrdes forbundet, og at navnlig dyr og animalske fødevarer kan fungere som direkte hovedkilde til resistente zoonotiske patogener; der henviser til, at anvendelsen af antibiotika til dyr, navnlig dyr bestemt til fødevareproduktion og opdrættet på landbrugsbedrifter med intensiv avl, kan indvirke på antibiotikaresistensen hos mennesker;

| AK. | der henviser til, at en tilgang, hvor både human- og veterinærmedicinsk personale iværksætter initiativer til at forebygge resistente infektioner og nedbringe anvendelsen af antibiotika, i lyset af One Health-modellen kan forebygge infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, både på og uden for hospitalerne; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at en tilgang, hvor både human- og veterinærmedicinsk personale iværksætter initiativer til at forebygge resistente infektioner og nedbringe anvendelsen af antibiotika, i lyset af One Health-modellen kan forebygge infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, både på og uden for hospitalerne;

| AL. | der henviser til, at antimikrobielle stoffer ifølge WHO anvendes i meget større omfang til husdyr end til mennesker i en række EU-medlemsstater (5); |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at antimikrobielle stoffer ifølge WHO anvendes i meget større omfang til husdyr end til mennesker i en række EU-medlemsstater (5);

| AM. | der henviser til, at over 70 % af de kødprodukter, der er blevet testet i seks EU-medlemsstater, ifølge europæiske forbrugerorganisationer har vist sig at være kontamineret med antibiotikaresistente bakterier, og at disse bakterier er blevet fundet i 50 % af prøverne i yderligere otte lande (6); |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at over 70 % af de kødprodukter, der er blevet testet i seks EU-medlemsstater, ifølge europæiske forbrugerorganisationer har vist sig at være kontamineret med antibiotikaresistente bakterier, og at disse bakterier er blevet fundet i 50 % af prøverne i yderligere otte lande (6);

| AN. | der henviser til, at der er observeret høje niveauer af Campylobacterresistens over for fluorquinoloner, og at de fleste Campylobacterinfektioner hos mennesker skyldes håndtering, tilberedning og indtag af kyllingekød; der henviser til, at disse høje resistensniveauer reducerer mulighederne for en effektiv behandling af Campylobacterinfektioner hos mennesker; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at der er observeret høje niveauer af Campylobacterresistens over for fluorquinoloner, og at de fleste Campylobacterinfektioner hos mennesker skyldes håndtering, tilberedning og indtag af kyllingekød; der henviser til, at disse høje resistensniveauer reducerer mulighederne for en effektiv behandling af Campylobacterinfektioner hos mennesker;

| AO. | der henviser til, at subterapeutisk anvendelse af antibiotika, som indebærer indgivelse af lave doser antibiotika til at fremme husdyrs vækst, har været forbudt i EU siden 2006; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at subterapeutisk anvendelse af antibiotika, som indebærer indgivelse af lave doser antibiotika til at fremme husdyrs vækst, har været forbudt i EU siden 2006;

| AP. | der henviser til, at langt størstedelen af medicineret foder til landbrugsdyr indeholder antimikrobielle stoffer; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at langt størstedelen af medicineret foder til landbrugsdyr indeholder antimikrobielle stoffer;

| AQ. | der henviser til, at anvendelse af antimikrobielle stoffer til selskabsdyr medfører en yderligere risiko for udvikling og transmission af antimikrobiel resistens hos mennesker, og at den væksttendens, der konstateres for antimikrobiel resistens på dyreklinikker for selskabsdyr, ligner den, som konstateres på hospitaler; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at anvendelse af antimikrobielle stoffer til selskabsdyr medfører en yderligere risiko for udvikling og transmission af antimikrobiel resistens hos mennesker, og at den væksttendens, der konstateres for antimikrobiel resistens på dyreklinikker for selskabsdyr, ligner den, som konstateres på hospitaler;

| AR. | der henviser til, at risikoen for transmission af antimikrobiel resistens fra selskabsdyr til mennesker ikke kan kvantificeres fuldt ud, og at sagen kræver yderligere undersøgelser; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at risikoen for transmission af antimikrobiel resistens fra selskabsdyr til mennesker ikke kan kvantificeres fuldt ud, og at sagen kræver yderligere undersøgelser;

| AS. | der henviser til, at det anerkendes, at den nuværende lovgivning om veterinærlægemidler ikke tilvejebringer tilstrækkelige redskaber til at sikre hensigtsmæssig håndtering af de risici for menneskers sundhed, der forårsages af anvendelsen af antimikrobielle midler til dyr; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at det anerkendes, at den nuværende lovgivning om veterinærlægemidler ikke tilvejebringer tilstrækkelige redskaber til at sikre hensigtsmæssig håndtering af de risici for menneskers sundhed, der forårsages af anvendelsen af antimikrobielle midler til dyr;

| AT. | der henviser til, at spørgsmålet om off-label-anvendelse af antibiotika giver anledning til bekymring i forbindelse med både veterinær- og humanmedicin; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at spørgsmålet om off-label-anvendelse af antibiotika giver anledning til bekymring i forbindelse med både veterinær- og humanmedicin;

| AU. | der henviser til, at medicinalvirksomheder er tilbøjelige til at tilføje nye antibiotika til eksisterende grupper af antibiotika i stedet for at opdage og udvikle antibakterielle midler, der virkelig er nye, og at der som følge heraf hurtigere vil opstå resistens over for disse nye midler end over for lægemidler med en reelt ny virkningsmekanisme; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at medicinalvirksomheder er tilbøjelige til at tilføje nye antibiotika til eksisterende grupper af antibiotika i stedet for at opdage og udvikle antibakterielle midler, der virkelig er nye, og at der som følge heraf hurtigere vil opstå resistens over for disse nye midler end over for lægemidler med en reelt ny virkningsmekanisme;

| AV. | der henviser til, at det er nødvendigt at tilskynde lægemiddellaboratorierne til at udvikle nye antibiotika ved at overveje at skabe incitamenter og udvikle alternative økonomiske modeller for at belønne innovation; |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at det er nødvendigt at tilskynde lægemiddellaboratorierne til at udvikle nye antibiotika ved at overveje at skabe incitamenter og udvikle alternative økonomiske modeller for at belønne innovation;

| AW. | der henviser til, at det er af afgørende betydning at tilskynde lægemiddelvirksomhederne til at investere og forsætte med at investere i udviklingen af nye antimikrobielle agenser, især dem, der er aktive mod sygdomme, for hvilke antimikrobiel resistens er et alvorligt problem, navnlig:






  — | sygdomme forårsaget af fremherskende multiresistente gramnegative bakterier (som f.eks. K. pneumoniae og Acinetobacter eller E. coli), eller af andre multiresistente bakterier som Staphylococcus aureus eller tuberkulose |
| --- | --- | --- |

AW.

der henviser til, at det er af afgørende betydning at tilskynde lægemiddelvirksomhederne til at investere og forsætte med at investere i udviklingen af nye antimikrobielle agenser, især dem, der er aktive mod sygdomme, for hvilke antimikrobiel resistens er et alvorligt problem, navnlig:

—

sygdomme forårsaget af fremherskende multiresistente gramnegative bakterier (som f.eks. K. pneumoniae og Acinetobacter eller E. coli), eller af andre multiresistente bakterier som Staphylococcus aureus eller tuberkulose

| — | andre sygdomme forårsaget af vira (såsom hiv) eller af parasitter (såsom malaria) |
| --- | --- |

—

andre sygdomme forårsaget af vira (såsom hiv) eller af parasitter (såsom malaria)

samt udvikling af andre metoder til at bekæmpe infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet uden brug af antibiotika;

| AX. | der henviser til, at dette kan opnås ved at imødegå nogle af de væsentligste videnskabelige, reguleringsmæssige og økonomiske udfordringer, der har vanskeliggjort udviklingen af antibiotika, og navnlig ved at skabe incitament til investeringer i forskning og udvikling og fokusere på de største folkesundhedsmæssige behov, samtidig med, at bæredygtigheden af de nationale sundhedssystemer opretholdes; |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at dette kan opnås ved at imødegå nogle af de væsentligste videnskabelige, reguleringsmæssige og økonomiske udfordringer, der har vanskeliggjort udviklingen af antibiotika, og navnlig ved at skabe incitament til investeringer i forskning og udvikling og fokusere på de største folkesundhedsmæssige behov, samtidig med, at bæredygtigheden af de nationale sundhedssystemer opretholdes;

| AY. | der henviser til, at der i artikel 4, stk. 2, i direktiv 2001/18/EF er sat en tidsfrist for anvendelsen af gener, der overfører antibiotikaresistens til transgene planter; |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at der i artikel 4, stk. 2, i direktiv 2001/18/EF er sat en tidsfrist for anvendelsen af gener, der overfører antibiotikaresistens til transgene planter;

| AZ. | der henviser til, at produktspecialister aldrig bør udføre terapeutiske behandlinger, men kun støtte det medicinske personale, når og hvis det medicinske personale påkræver det, f. eks. i forbindelse med montering eller demontering af specifikke instrumenter; |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at produktspecialister aldrig bør udføre terapeutiske behandlinger, men kun støtte det medicinske personale, når og hvis det medicinske personale påkræver det, f. eks. i forbindelse med montering eller demontering af specifikke instrumenter;

| BA. | der henviser til, at bestemmelserne i direktiv 2011/24/EU om patientmobilitet er ved at blive gennemført i hele EU, hvilket øger relevansen af, at europæiske patienter informeres om patientsikkerheden i de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at bestemmelserne i direktiv 2011/24/EU om patientmobilitet er ved at blive gennemført i hele EU, hvilket øger relevansen af, at europæiske patienter informeres om patientsikkerheden i de forskellige medlemsstater;

| BB. | der henviser til, at det er af afgørende betydning at sikre patienternes rettigheder og befolkningens tillid til sundhedstjenester ved at sikre, at medlemsstaterne har indført systemer med henblik på at tilvejebringe en retfærdig økonomisk kompensation i tilfælde af uagtsomhed forårsaget af fejlbehæftet lægehjælp; |
| --- | --- |

BB.

der henviser til, at det er af afgørende betydning at sikre patienternes rettigheder og befolkningens tillid til sundhedstjenester ved at sikre, at medlemsstaterne har indført systemer med henblik på at tilvejebringe en retfærdig økonomisk kompensation i tilfælde af uagtsomhed forårsaget af fejlbehæftet lægehjælp;

| BC. | der henviser til, at internettet er det største ikkeregulerede farmaceutiske marked i verden, og at 62 % af de lægemidler, der købes online, viser sig at være falske eller ikke i overensstemmelse med standarderne; der henviser til, at en meget stor andel af de aktører, der handler på internettet, gør det ulovligt, og at den årlige samlede omsætning fra ulovligt salg på internettet af receptpligtig medicin anslås til at være på omkring 200 mia. USD; |
| --- | --- |

BC.

der henviser til, at internettet er det største ikkeregulerede farmaceutiske marked i verden, og at 62 % af de lægemidler, der købes online, viser sig at være falske eller ikke i overensstemmelse med standarderne; der henviser til, at en meget stor andel af de aktører, der handler på internettet, gør det ulovligt, og at den årlige samlede omsætning fra ulovligt salg på internettet af receptpligtig medicin anslås til at være på omkring 200 mia. USD;

| BD. | der henviser til, at det i artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsættes, at Unionens indsats skal være et supplement til de nationale politikker og skal være rettet mod at forbedre folkesundheden og forebygge sygdomme hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for den fysiske og mentale sundhed; |
| --- | --- |

BD.

der henviser til, at det i artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsættes, at Unionens indsats skal være et supplement til de nationale politikker og skal være rettet mod at forbedre folkesundheden og forebygge sygdomme hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for den fysiske og mentale sundhed;

Gennemførelse af Rådets henstillinger om patientsikkerhed

Feedback om Kommissionens anden gennemførelsesrapport

| 1. | minder om, at EU's lægemiddellovgivning blev fastlagt med det formål at beskytte patientsikkerheden; minder om dets ovennævnte beslutning af 22. oktober 2013 om rapport fra Kommissionen til Rådet på grundlag af medlemsstaternes rapporter om gennemførelsen af Rådets henstilling (2009/C 151/01) om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet; |
| --- | --- |

1.

minder om, at EU's lægemiddellovgivning blev fastlagt med det formål at beskytte patientsikkerheden; minder om dets ovennævnte beslutning af 22. oktober 2013 om rapport fra Kommissionen til Rådet på grundlag af medlemsstaternes rapporter om gennemførelsen af Rådets henstilling (2009/C 151/01) om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet;

| 2. | glæder sig over forbedringen af overvågningssystemet for infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet i EU og de øvrige seneste foranstaltninger, som visse medlemsstater har indført for at forbedre den generelle patientsikkerhed og nedbringe antallet af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, og navnlig medlemsstaternes fremskridt med at udvikle strategier og programmer for patientsikkerhed, herunder at indføje patientsikkerhed i sundhedslovgivning samt med at udvikle indberetnings- og læringssystemer; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over forbedringen af overvågningssystemet for infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet i EU og de øvrige seneste foranstaltninger, som visse medlemsstater har indført for at forbedre den generelle patientsikkerhed og nedbringe antallet af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, og navnlig medlemsstaternes fremskridt med at udvikle strategier og programmer for patientsikkerhed, herunder at indføje patientsikkerhed i sundhedslovgivning samt med at udvikle indberetnings- og læringssystemer;

| 3. | bemærker imidlertid, at den anden gennemførelsesrapport stadig viser ujævn fremgang blandt medlemsstaterne for så vidt angår patientsikkerhed, og beklager, at visse medlemsstater tydeligvis har bremset gennemførelsen af Rådets henstillinger, muligvis bl.a. på grund af finansielle begrænsninger som følge af den økonomiske krise; |
| --- | --- |

3.

bemærker imidlertid, at den anden gennemførelsesrapport stadig viser ujævn fremgang blandt medlemsstaterne for så vidt angår patientsikkerhed, og beklager, at visse medlemsstater tydeligvis har bremset gennemførelsen af Rådets henstillinger, muligvis bl.a. på grund af finansielle begrænsninger som følge af den økonomiske krise;

| 4. | beklager, at besparelsesforanstaltninger har medført en nedskæring i rengøringspersonalet på hospitaler og i andre sundhedsinstitutioner i hele Europa i betragtning af den afgørende rolle, som rengøringspersonale spiller i opretholdelsen af et højt hygiejneniveau; |
| --- | --- |

4.

beklager, at besparelsesforanstaltninger har medført en nedskæring i rengøringspersonalet på hospitaler og i andre sundhedsinstitutioner i hele Europa i betragtning af den afgørende rolle, som rengøringspersonale spiller i opretholdelsen af et højt hygiejneniveau;

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til i denne økonomiske krisetid at sikre, at patientsikkerheden ikke berøres af besparelsesforanstaltninger, og at sundhedssystemerne bevarer en tilstrækkelig finansiering, og navnlig at undgå de mest ødelæggende tiltag som f.eks. kortsigtede besparelser, som vil medføre store omkostninger på mellemlang og lang sigt, og i stedet koncentrere sig om yderligere udvikling af et yderst effektivt sundhedsvæsen af høj kvalitet; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der er et tilstrækkeligt antal sundhedspersoner, som er uddannet eller har speciale i forebyggelse og bekæmpelse af infektioner samt hospitalshygiejne med henblik på at sikre en mere patientcentreret tilgang; |
| --- | --- |

5.

opfordrer medlemsstaterne til i denne økonomiske krisetid at sikre, at patientsikkerheden ikke berøres af besparelsesforanstaltninger, og at sundhedssystemerne bevarer en tilstrækkelig finansiering, og navnlig at undgå de mest ødelæggende tiltag som f.eks. kortsigtede besparelser, som vil medføre store omkostninger på mellemlang og lang sigt, og i stedet koncentrere sig om yderligere udvikling af et yderst effektivt sundhedsvæsen af høj kvalitet; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der er et tilstrækkeligt antal sundhedspersoner, som er uddannet eller har speciale i forebyggelse og bekæmpelse af infektioner samt hospitalshygiejne med henblik på at sikre en mere patientcentreret tilgang;

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til at udpege konkrete og ambitiøse kvantitative mål, hvad angår begrænsning af anvendelse af antibiotika; |
| --- | --- |

6.

opfordrer medlemsstaterne til at udpege konkrete og ambitiøse kvantitative mål, hvad angår begrænsning af anvendelse af antibiotika;

| 7. | glæder sig over arbejdet i EU's arbejdsgruppe om patientsikkerhed og behandlingskvalitet, som samler repræsentanter fra alle 28 EU-lande, EFTA-landene, internationale organisationer og EU-organer og bidrager til udviklingen af EU's dagsorden for patientsikkerhed og kvalitet; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over arbejdet i EU's arbejdsgruppe om patientsikkerhed og behandlingskvalitet, som samler repræsentanter fra alle 28 EU-lande, EFTA-landene, internationale organisationer og EU-organer og bidrager til udviklingen af EU's dagsorden for patientsikkerhed og kvalitet;

| 8. | opfordrer Kommissionen til fortsat at overvåge gennemførelsen af bestemmelserne om patientsikkerhed i medlemsstaterne og, hvor dette er nødvendigt, udvikle nye retningslinjer desangående; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til fortsat at overvåge gennemførelsen af bestemmelserne om patientsikkerhed i medlemsstaterne og, hvor dette er nødvendigt, udvikle nye retningslinjer desangående;

Fingerpeg til forbedringer

| 9. | glæder sig over det arbejde, der medfinansieres af EU og udføres af OECD, om sammenlignelige indikatorer til at vurdere patientsikkerhed; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre sådanne indikatorer med henblik på at vurdere patientsikkerheden; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over det arbejde, der medfinansieres af EU og udføres af OECD, om sammenlignelige indikatorer til at vurdere patientsikkerhed; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre sådanne indikatorer med henblik på at vurdere patientsikkerheden;

| 10. | bemærker vigtigheden af at inkludere patientsikkerhed i uddannelsen, den praktiske oplæring og videreuddannelsen af sundhedsarbejdere og sundhedspersonale i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

10.

bemærker vigtigheden af at inkludere patientsikkerhed i uddannelsen, den praktiske oplæring og videreuddannelsen af sundhedsarbejdere og sundhedspersonale i alle medlemsstater;

| 11. | fremhæver de potentielle fordele ved e-sundhed i forhold til at reducere antallet af utilsigtede hændelser ved at spore informationsstrømme og forbedre forståelsen af medicinske procedurer samt gennem digitale recepter og indberetninger om lægemiddelinteraktion; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at undersøge de muligheder, som e-sundhed tilbyder inden for patientsikkerhed, herunder indførelsen af elektroniske patientjournaler, og til at styrke samarbejdsniveauet med henblik på at dele deres erfaringer, viden og gode praksis på dette område; |
| --- | --- |

11.

fremhæver de potentielle fordele ved e-sundhed i forhold til at reducere antallet af utilsigtede hændelser ved at spore informationsstrømme og forbedre forståelsen af medicinske procedurer samt gennem digitale recepter og indberetninger om lægemiddelinteraktion; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at undersøge de muligheder, som e-sundhed tilbyder inden for patientsikkerhed, herunder indførelsen af elektroniske patientjournaler, og til at styrke samarbejdsniveauet med henblik på at dele deres erfaringer, viden og gode praksis på dette område;

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere potentialet af mobilsundhedsydelser (m-sundhed) i forbindelse med sundhedsplejens effektivitet, hyppigheden af hospitalsindlæggelse og den årlige reduktion af sundhedsomkostninger pr. indbygger; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere potentialet af mobilsundhedsydelser (m-sundhed) i forbindelse med sundhedsplejens effektivitet, hyppigheden af hospitalsindlæggelse og den årlige reduktion af sundhedsomkostninger pr. indbygger;

| 13. | bemærker, at anvendelsen af antibiotika og udbredelsen af antimikrobiel resistens varierer betydeligt mellem medlemsstaterne, og opfordrer medlemsstaterne til at anvende bedste praksis; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at anvendelsen af antibiotika og udbredelsen af antimikrobiel resistens varierer betydeligt mellem medlemsstaterne, og opfordrer medlemsstaterne til at anvende bedste praksis;

| 14. | understreger det presserende behov for at fremme veterinærforskning og -innovation på EU-plan såvel som på nationalt plan; |
| --- | --- |

14.

understreger det presserende behov for at fremme veterinærforskning og -innovation på EU-plan såvel som på nationalt plan;

| 15. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre eller udvikle følgende foranstaltninger:






  a) | fortsætte deres bestræbelser på at forbedre patientsikkerheden ved at indføre de nødvendige foranstaltninger til fuldt ud at gennemføre Rådets henstillinger |
| --- | --- | --- |

15.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre eller udvikle følgende foranstaltninger:

a)

fortsætte deres bestræbelser på at forbedre patientsikkerheden ved at indføre de nødvendige foranstaltninger til fuldt ud at gennemføre Rådets henstillinger

| b) | regelmæssigt at indsamle data i overensstemmelse med standardiserede undersøgelser om udbredelsen og hyppigheden af utilsigtede hændelser inden for deres eget område og forbedre systemerne til tidlig varsling samt koordinere udvekslingen af disse data effektivt; |
| --- | --- |

b)

regelmæssigt at indsamle data i overensstemmelse med standardiserede undersøgelser om udbredelsen og hyppigheden af utilsigtede hændelser inden for deres eget område og forbedre systemerne til tidlig varsling samt koordinere udvekslingen af disse data effektivt;

| c) | sikre, at sundhedsledere udnævnes på grundlag af kvalifikationer og ikke politisk tilhørsforhold; |
| --- | --- |

c)

sikre, at sundhedsledere udnævnes på grundlag af kvalifikationer og ikke politisk tilhørsforhold;

| d) | sikre løbende forbedringer og evalueringer af arbejdsforholdene for sundhedspersonale med henblik på at forbedre patientsikkerheden; |
| --- | --- |

d)

sikre løbende forbedringer og evalueringer af arbejdsforholdene for sundhedspersonale med henblik på at forbedre patientsikkerheden;

| e) | sikre grundlæggende uddannelse i infektionsforebyggelse og -bekæmpelse for alt sundhedspersonale, selv for personer, der ikke kommer i direkte kontakt med patienter, inden de begynder at arbejde på et hospital eller en anden sundhedsfacilitet og regelmæssigt derefter; |
| --- | --- |

e)

sikre grundlæggende uddannelse i infektionsforebyggelse og -bekæmpelse for alt sundhedspersonale, selv for personer, der ikke kommer i direkte kontakt med patienter, inden de begynder at arbejde på et hospital eller en anden sundhedsfacilitet og regelmæssigt derefter;

| f) | sikre passende og aktuel uddannelse af læger og andet sundhedspersonale samt udveksling af bedste praksis med henblik på at holde trit med den nyeste teknologi, der findes og bedste praksis inden for hospitalshygiejne samt oprette overvågningssystemer til at kontrollere, at deres kompetencer er opdateret, navnlig for så vidt angår gennemførelsen af WHO's tjekliste for sikker kirurgi; dette vil reducere forekomsten af lægefejl (herunder sygehusinfektioner) som følge af ufuldstændigt kendskab og manglende ajourføring med hensyn til nye teknologier; |
| --- | --- |

f)

sikre passende og aktuel uddannelse af læger og andet sundhedspersonale samt udveksling af bedste praksis med henblik på at holde trit med den nyeste teknologi, der findes og bedste praksis inden for hospitalshygiejne samt oprette overvågningssystemer til at kontrollere, at deres kompetencer er opdateret, navnlig for så vidt angår gennemførelsen af WHO's tjekliste for sikker kirurgi; dette vil reducere forekomsten af lægefejl (herunder sygehusinfektioner) som følge af ufuldstændigt kendskab og manglende ajourføring med hensyn til nye teknologier;

| g) | sikre vedtagelsen af en tværfaglig tilgang i forbindelse med medicinske behandlinger; |
| --- | --- |

g)

sikre vedtagelsen af en tværfaglig tilgang i forbindelse med medicinske behandlinger;

| h) | sikre en bedre sammenhæng og kontinuitet i patientforløbet gennem systemet med fokus på overgange mellem sektorer og overlevering af information fra f.eks. sygehus til primærsektoren; |
| --- | --- |

h)

sikre en bedre sammenhæng og kontinuitet i patientforløbet gennem systemet med fokus på overgange mellem sektorer og overlevering af information fra f.eks. sygehus til primærsektoren;

| i) | reducere presset på sundhedsfaciliteterne ved at opprioritere pleje og medicinsk behandling i hjemmet; |
| --- | --- |

i)

reducere presset på sundhedsfaciliteterne ved at opprioritere pleje og medicinsk behandling i hjemmet;

| j) | sikre, at sundhedspersonale informerer patienterne i tilfælde af, at et lægemiddel anvendes off-label, og giver patienterne oplysninger om potentielle risici for at sætte dem i stand til at give informeret samtykke; |
| --- | --- |

j)

sikre, at sundhedspersonale informerer patienterne i tilfælde af, at et lægemiddel anvendes off-label, og giver patienterne oplysninger om potentielle risici for at sætte dem i stand til at give informeret samtykke;

| k) | udveksle oplysninger om, hvordan man bedst bekæmper antibiotikaresistens for at fremme den mest effektive tilgang i hele Europa; |
| --- | --- |

k)

udveksle oplysninger om, hvordan man bedst bekæmper antibiotikaresistens for at fremme den mest effektive tilgang i hele Europa;

| l) | sikre patienterne lige adgang til sundhedstjenester og medicinsk behandling med det formål at bekæmpe eksisterende uligheder på sundhedsområdet; |
| --- | --- |

l)

sikre patienterne lige adgang til sundhedstjenester og medicinsk behandling med det formål at bekæmpe eksisterende uligheder på sundhedsområdet;

| m) | fremme informationskampagner for patienter om risikoen for utilsigtede hændelser i sundhedsvæsenet og om mulige forebyggende foranstaltninger, først og fremmest grundlæggende hygiejneforanstaltninger, og lancere oplysningskampagner og sundhedsoplysningskurser i skolerne om rationel anvendelse ikke kun af antibiotika, men af alle lægemidler, og om de risici, der er forbundet med stigende antibiotikaresistens; disse kampagner bør være rettet mod forældre og omsorgspersoner med ansvar for såvel små børn som ældre mennesker, og bør følges op af en evaluering af resultaterne; |
| --- | --- |

m)

fremme informationskampagner for patienter om risikoen for utilsigtede hændelser i sundhedsvæsenet og om mulige forebyggende foranstaltninger, først og fremmest grundlæggende hygiejneforanstaltninger, og lancere oplysningskampagner og sundhedsoplysningskurser i skolerne om rationel anvendelse ikke kun af antibiotika, men af alle lægemidler, og om de risici, der er forbundet med stigende antibiotikaresistens; disse kampagner bør være rettet mod forældre og omsorgspersoner med ansvar for såvel små børn som ældre mennesker, og bør følges op af en evaluering af resultaterne;

| n) | understrege vigtigheden af at forebygge infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet i sundhedsmiljøer gennem begrænsning af spredning via patient- og kontaktscreening såvel som infektionsbekæmpelsesforanstaltninger og fortsat fremme god hygiejnepraksis (såsom håndvask); |
| --- | --- |

n)

understrege vigtigheden af at forebygge infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet i sundhedsmiljøer gennem begrænsning af spredning via patient- og kontaktscreening såvel som infektionsbekæmpelsesforanstaltninger og fortsat fremme god hygiejnepraksis (såsom håndvask);

| o) | forbedre de hygiejnemæssige forholdsregler ved i højere grad at anvende hygiejnespecialister til at kontrollere alle aspekter af sundhed og hygiejne i forbindelse med sundhedsfaciliteter, hos patienterne og i relationerne mellem patienter og eksterne »gæster«; |
| --- | --- |

o)

forbedre de hygiejnemæssige forholdsregler ved i højere grad at anvende hygiejnespecialister til at kontrollere alle aspekter af sundhed og hygiejne i forbindelse med sundhedsfaciliteter, hos patienterne og i relationerne mellem patienter og eksterne »gæster«;

| p) | aktivt og formelt at inddrage patientorganisationer og -repræsentanter i udviklingen af politikker og programmer på alle stadier og alle niveauer; |
| --- | --- |

p)

aktivt og formelt at inddrage patientorganisationer og -repræsentanter i udviklingen af politikker og programmer på alle stadier og alle niveauer;

| q) | udarbejde EU-retningslinjer for patienters inddragelse i patientsikkerhedsstrategier og -foranstaltninger i samarbejde med interessenter, navnlig patientorganisationer; |
| --- | --- |

q)

udarbejde EU-retningslinjer for patienters inddragelse i patientsikkerhedsstrategier og -foranstaltninger i samarbejde med interessenter, navnlig patientorganisationer;

| r) | give dem passende støtte til at gennemføre aktiviteter vedrørende patientsikkerhed; |
| --- | --- |

r)

give dem passende støtte til at gennemføre aktiviteter vedrørende patientsikkerhed;

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge mulig fejlbehandling i forbindelse med istandsættelse og genbrug af medicinsk udstyr, der oprindeligt er beregnet og mærket til engangsbrug; |
| --- | --- |

16.

opfordrer medlemsstaterne til at undersøge mulig fejlbehandling i forbindelse med istandsættelse og genbrug af medicinsk udstyr, der oprindeligt er beregnet og mærket til engangsbrug;

| 17. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forbedre oplysningsprogrammerne til sundhedspersonale, andre sundhedsarbejdere, praktiserende dyrlæger og offentligheden med fokus på anvendelse af antibiotika og forebyggelse af infektioner; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forbedre oplysningsprogrammerne til sundhedspersonale, andre sundhedsarbejdere, praktiserende dyrlæger og offentligheden med fokus på anvendelse af antibiotika og forebyggelse af infektioner;

| 18. | opfordrer Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) til at udarbejde retningslinjer for off-label-anvendelse/uautoriseret anvendelse af lægemidler baseret på medicinske behov samt at udarbejde en liste over off-label-lægemidler, der anvendes på trods af autoriserede alternativer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) til at udarbejde retningslinjer for off-label-anvendelse/uautoriseret anvendelse af lægemidler baseret på medicinske behov samt at udarbejde en liste over off-label-lægemidler, der anvendes på trods af autoriserede alternativer;

| 19. | opfordrer ECDC til at udarbejde retningslinjer for sundhedspersonale, patienter og patienternes familier om effektiv håndvask og -tørring og tilskynde til anvendelse af metoder til håndtørring, som ikke fremmer mikrobiel krydskontaminering via luftbåren smittespredning og aerosolisering; |
| --- | --- |

19.

opfordrer ECDC til at udarbejde retningslinjer for sundhedspersonale, patienter og patienternes familier om effektiv håndvask og -tørring og tilskynde til anvendelse af metoder til håndtørring, som ikke fremmer mikrobiel krydskontaminering via luftbåren smittespredning og aerosolisering;

| 20. | understreger behovet for større forbedringer i kommunikationen og i uddannelsen for både dyrlæger og landbrugere; |
| --- | --- |

20.

understreger behovet for større forbedringer i kommunikationen og i uddannelsen for både dyrlæger og landbrugere;

| 21. | anmoder endnu en gang indtrængende Kommissionen om snarest muligt at fremsætte et lovforslag, der kræver, at faktaboksen om et lægemiddel skal tilføjes indlægssedlen; den information, der gives i faktaboksen om lægemidlet skal præsenteres på en sådan måde, at teksten er tydeligt læsbar, fremtrædende og let at adskille fra resten af teksten; denne faktaboks om lægemidlet skal indeholde en kort beskrivelse af de nødvendige fakta vedrørende lægemidlet, så patienter har mulighed for at forstå anvendeligheden af og de mulige risici ved lægemidlet samt for at kunne anvende lægemidlet på sikker og korrekt vis; dette omfatter bl.a. rådgivning om, hvordan antibiotika anvendes rigtigt og korrekt; |
| --- | --- |

21.

anmoder endnu en gang indtrængende Kommissionen om snarest muligt at fremsætte et lovforslag, der kræver, at faktaboksen om et lægemiddel skal tilføjes indlægssedlen; den information, der gives i faktaboksen om lægemidlet skal præsenteres på en sådan måde, at teksten er tydeligt læsbar, fremtrædende og let at adskille fra resten af teksten; denne faktaboks om lægemidlet skal indeholde en kort beskrivelse af de nødvendige fakta vedrørende lægemidlet, så patienter har mulighed for at forstå anvendeligheden af og de mulige risici ved lægemidlet samt for at kunne anvende lægemidlet på sikker og korrekt vis; dette omfatter bl.a. rådgivning om, hvordan antibiotika anvendes rigtigt og korrekt;

| 22. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme indførelsen af det europæiske logo i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 699/2014 for klart at identificere onlineapoteker, der sælger lægemidler til offentligheden via fjernsalg og samtidig sikre forbrugerne mod køb af falske lægemidler, som ofte udgør en sundhedsfare; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme indførelsen af det europæiske logo i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 699/2014 for klart at identificere onlineapoteker, der sælger lægemidler til offentligheden via fjernsalg og samtidig sikre forbrugerne mod køb af falske lægemidler, som ofte udgør en sundhedsfare;

| 23. | erindrer om, at medlemsstaterne på grundlag af afgørelse nr. 1082/2013/EU om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler skal forelægge Kommissionen opdateringer vedrørende den seneste udvikling med hensyn til deres beredskabs- og indsatsplanlægning på nationalt plan, og opfordrer medlemsstaterne til at forelægge de relevante oplysninger i overensstemmelse med de tidsfrister, der er fastsat i afgørelsen; |
| --- | --- |

23.

erindrer om, at medlemsstaterne på grundlag af afgørelse nr. 1082/2013/EU om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler skal forelægge Kommissionen opdateringer vedrørende den seneste udvikling med hensyn til deres beredskabs- og indsatsplanlægning på nationalt plan, og opfordrer medlemsstaterne til at forelægge de relevante oplysninger i overensstemmelse med de tidsfrister, der er fastsat i afgørelsen;

Rapportering og ansvarlighed/ansvarsspørgsmål

| 24. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at tilskynde sundhedspersonale til regelmæssigt at udarbejde information, som kan vejlede patienterne i, hvordan de kan minimere risiciene for deres sikkerhed gennem kontakt med sundhedssystemet; |
| --- | --- |

24.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at tilskynde sundhedspersonale til regelmæssigt at udarbejde information, som kan vejlede patienterne i, hvordan de kan minimere risiciene for deres sikkerhed gennem kontakt med sundhedssystemet;

| 25. | opfordrer medlemsstaterne til at oprette uafhængige organer til at samarbejde med fagfolk med henblik på at sikre en øget bevidstgørelse og udsendelse af advarsler vedrørende trusler mod patientsikkerheden; |
| --- | --- |

25.

opfordrer medlemsstaterne til at oprette uafhængige organer til at samarbejde med fagfolk med henblik på at sikre en øget bevidstgørelse og udsendelse af advarsler vedrørende trusler mod patientsikkerheden;

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre deres systemer for indberetning af utilsigtede hændelser og lægelige fejl ved at udvikle foranstaltninger, der tilskynder til præcis, sanktionsfri og anonym indberetning fra sundhedspersonales og patienters side, og overveje at oprette et elektronisk system, som kan lette og forbedre patienternes indberetninger; |
| --- | --- |

26.

opfordrer medlemsstaterne til at forbedre deres systemer for indberetning af utilsigtede hændelser og lægelige fejl ved at udvikle foranstaltninger, der tilskynder til præcis, sanktionsfri og anonym indberetning fra sundhedspersonales og patienters side, og overveje at oprette et elektronisk system, som kan lette og forbedre patienternes indberetninger;

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til at vedtage foranstaltninger, der vil forbedre kvaliteten — og ikke blot kvantiteten — af indberetninger af utilsigtede hændelser, således at indberetningerne indeholder solide oplysninger, der reelt forbedrer patientsikkerheden, samt oprette et system, hvor oplysninger let kan indhentes, og som vil muliggøre omfattende og systematisk evaluering; |
| --- | --- |

27.

opfordrer medlemsstaterne til at vedtage foranstaltninger, der vil forbedre kvaliteten — og ikke blot kvantiteten — af indberetninger af utilsigtede hændelser, således at indberetningerne indeholder solide oplysninger, der reelt forbedrer patientsikkerheden, samt oprette et system, hvor oplysninger let kan indhentes, og som vil muliggøre omfattende og systematisk evaluering;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at udvikle standardiserede undersøgelser til indsamling af oplysninger om infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at udvikle standardiserede undersøgelser til indsamling af oplysninger om infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet;

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til at foretage en strengere kontrol af og håndhæve forbuddet mod, at ikke-medicinsk eksternt personale udfører medicinsk behandling; |
| --- | --- |

29.

opfordrer medlemsstaterne til at foretage en strengere kontrol af og håndhæve forbuddet mod, at ikke-medicinsk eksternt personale udfører medicinsk behandling;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til at informere patienterne om risici og forebyggende foranstaltninger vedrørende utilsigtede hændelser i forbindelse med sundhedspleje og om klageprocedurer og klagegange i tilfælde af utilsigtede hændelser, f.eks. gennem en patientrettighedsrepræsentant; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne til at informere patienterne om risici og forebyggende foranstaltninger vedrørende utilsigtede hændelser i forbindelse med sundhedspleje og om klageprocedurer og klagegange i tilfælde af utilsigtede hændelser, f.eks. gennem en patientrettighedsrepræsentant;

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at undgå lægers og dyrlægers eventuelle interessekonflikt i forbindelse med ordinering og salg af medicin; |
| --- | --- |

31.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at undgå lægers og dyrlægers eventuelle interessekonflikt i forbindelse med ordinering og salg af medicin;

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at fyldestgørende oplysninger om eksisterende klageordninger er let tilgængelige for patienter, der er blevet offer for en infektion erhvervet i sundhedsvæsenet eller en lægelig fejl; |
| --- | --- |

32.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at fyldestgørende oplysninger om eksisterende klageordninger er let tilgængelige for patienter, der er blevet offer for en infektion erhvervet i sundhedsvæsenet eller en lægelig fejl;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at aflægge rapport om national praksis for kollektive søgsmål i sager om infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at aflægge rapport om national praksis for kollektive søgsmål i sager om infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet;

| 34. | anerkender værdien af borgerinitiativer såsom Det europæiske charter for patientrettigheder, der er baseret på Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og den europæiske dag for patientrettigheder, der er blevet organiseret den 18. april hvert år siden 2007; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte den europæiske dag for patientrettigheder på lokalt, nationalt og EU-plan, |
| --- | --- |

34.

anerkender værdien af borgerinitiativer såsom Det europæiske charter for patientrettigheder, der er baseret på Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og den europæiske dag for patientrettigheder, der er blevet organiseret den 18. april hvert år siden 2007; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte den europæiske dag for patientrettigheder på lokalt, nationalt og EU-plan,

Bekæmpelse af antimikrobiel resistens

Status og lovende løsninger

| 35. | glæder sig over Kommissionens arbejde vedrørende antimikrobiel resistens og forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet samt ECDC's koordinerings- og overvågningssamarbejde, navnlig inden for rammerne af det europæiske overvågningsnet for antimikrobiel resistens (EARS-Net), det europæiske net til overvågning af forbruget af antimikrobielle stoffer (ESAC-Net) og overvågningsnettet for infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (HAI-Net); |
| --- | --- |

35.

glæder sig over Kommissionens arbejde vedrørende antimikrobiel resistens og forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet samt ECDC's koordinerings- og overvågningssamarbejde, navnlig inden for rammerne af det europæiske overvågningsnet for antimikrobiel resistens (EARS-Net), det europæiske net til overvågning af forbruget af antimikrobielle stoffer (ESAC-Net) og overvågningsnettet for infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (HAI-Net);

| 36. | glæder sig over ECDC's, EMA's og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA's) fælles koordinerings- og overvågningsarbejde vedrørende antimikrobiel resistens; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over ECDC's, EMA's og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA's) fælles koordinerings- og overvågningsarbejde vedrørende antimikrobiel resistens;

| 37. | bemærker med bekymring, at mellem 2010 og 2013 den procentvise andel af K. pneumoniae-bakterier, der er resistente over for fluoroquinolon, tredjegenerationscephalosporiner og aminoglycosider samt den kombinerede resistens over for alle tre grupper af antibiotika og resistens over for carbapenemer, en gruppe antibiotika, der anvendes som sidste udvej, er steget betydeligt i mange medlemsstater og på EU-plan; bemærker endvidere, at resistensen over for tredjegenerationscephalosporiner også er steget betydeligt i mange medlemsstater og på EU-plan for E. coli i samme periode; bemærker endvidere, at MDR-TB i visse regioner af Europa tegner sig for hele 20 % af alle nye tuberkulosetilfælde, og at behandlingsresultaterne for MDR-TB er alarmerende dårlige; |
| --- | --- |

37.

bemærker med bekymring, at mellem 2010 og 2013 den procentvise andel af K. pneumoniae-bakterier, der er resistente over for fluoroquinolon, tredjegenerationscephalosporiner og aminoglycosider samt den kombinerede resistens over for alle tre grupper af antibiotika og resistens over for carbapenemer, en gruppe antibiotika, der anvendes som sidste udvej, er steget betydeligt i mange medlemsstater og på EU-plan; bemærker endvidere, at resistensen over for tredjegenerationscephalosporiner også er steget betydeligt i mange medlemsstater og på EU-plan for E. coli i samme periode; bemærker endvidere, at MDR-TB i visse regioner af Europa tegner sig for hele 20 % af alle nye tuberkulosetilfælde, og at behandlingsresultaterne for MDR-TB er alarmerende dårlige;

| 38. | bemærker med bekymring, at der i lande med høje niveauer af multiresistens, herunder resistens over for carbapenem, kun findes nogle få alternative behandlinger, heriblandt polymyxiner; understreger, at tilstedeværelsen af bakterier, der er resistente over for polymyxiner, i disse lande er en alvorlig advarsel om, at mulighederne for behandling af inficerede patienter bliver stadigt mere begrænsede; |
| --- | --- |

38.

bemærker med bekymring, at der i lande med høje niveauer af multiresistens, herunder resistens over for carbapenem, kun findes nogle få alternative behandlinger, heriblandt polymyxiner; understreger, at tilstedeværelsen af bakterier, der er resistente over for polymyxiner, i disse lande er en alvorlig advarsel om, at mulighederne for behandling af inficerede patienter bliver stadigt mere begrænsede;

| 39. | bemærker, at infektioner forårsaget af antimikrobielt resistente bakterier med stor sandsynlighed vil medføre bekostelige forlængede hospitalsophold samt anvendelse af alternative og dyrere terapeutiske behandlinger, hvilket vil medføre en øget byrde for medlemsstaternes sundhedssystemer; |
| --- | --- |

39.

bemærker, at infektioner forårsaget af antimikrobielt resistente bakterier med stor sandsynlighed vil medføre bekostelige forlængede hospitalsophold samt anvendelse af alternative og dyrere terapeutiske behandlinger, hvilket vil medføre en øget byrde for medlemsstaternes sundhedssystemer;

| 40. | beklager, at der de sidste 25 år både har været en manglende opmærksomhed omkring betydningen af en rationel anvendelse af antimikrobielle agenser og navnlig antibiotika, og en stagnation i udvikling inden for antimikrobielle lægemidler, som især skyldes de videnskabelige, økonomiske og forskriftsmæssige hindringer, der er opstået; |
| --- | --- |

40.

beklager, at der de sidste 25 år både har været en manglende opmærksomhed omkring betydningen af en rationel anvendelse af antimikrobielle agenser og navnlig antibiotika, og en stagnation i udvikling inden for antimikrobielle lægemidler, som især skyldes de videnskabelige, økonomiske og forskriftsmæssige hindringer, der er opstået;

| 41. | bemærker, at både Horisont 2020 og EU's tredje folkesundhedsprogram har lagt vægt på infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet og antimikrobiel resistens; |
| --- | --- |

41.

bemærker, at både Horisont 2020 og EU's tredje folkesundhedsprogram har lagt vægt på infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet og antimikrobiel resistens;

| 42. | bemærker, at visse eksisterende og effektive antibiotika ikke er tilgængelige i flere medlemsstater, hvilket medfører uhensigtsmæssig udvælgelse af medicinsk behandling, og opfordrer derfor medlemsstaterne og Kommissionen til at undersøge, hvordan man kan holde effektive antibiotika på markedet; |
| --- | --- |

42.

bemærker, at visse eksisterende og effektive antibiotika ikke er tilgængelige i flere medlemsstater, hvilket medfører uhensigtsmæssig udvælgelse af medicinsk behandling, og opfordrer derfor medlemsstaterne og Kommissionen til at undersøge, hvordan man kan holde effektive antibiotika på markedet;

| 43. | gør opmærksom på, at antibiotikaresistens ofte forsinker behandlingen med det rette antibiotikum, og at et forkert antibiotikum, eller en for sent indledt behandling for patienter, der lider af alvorlige infektionssygdomme, forårsager alvorlige komplikationer, som i visse tilfælde kan have døden til følge; |
| --- | --- |

43.

gør opmærksom på, at antibiotikaresistens ofte forsinker behandlingen med det rette antibiotikum, og at et forkert antibiotikum, eller en for sent indledt behandling for patienter, der lider af alvorlige infektionssygdomme, forårsager alvorlige komplikationer, som i visse tilfælde kan have døden til følge;

| 44. | bemærker med stor bekymring det høje antal dyr, der er inficeret med bakterier, som er resistente over for antibiotika, og risikoen for, at disse bakterier overføres fra inficeret kød til forbrugerne; |
| --- | --- |

44.

bemærker med stor bekymring det høje antal dyr, der er inficeret med bakterier, som er resistente over for antibiotika, og risikoen for, at disse bakterier overføres fra inficeret kød til forbrugerne;

| 45. | bemærker med stor bekymring sammenhængen mellem den veterinære anvendelse af antimikrobielle midler og udviklingen af antimikrobiel resistens hos landbrugere samt risikoen for at denne resistens spredes i forbindelse med hospitalsbehandling; |
| --- | --- |

45.

bemærker med stor bekymring sammenhængen mellem den veterinære anvendelse af antimikrobielle midler og udviklingen af antimikrobiel resistens hos landbrugere samt risikoen for at denne resistens spredes i forbindelse med hospitalsbehandling;

| 46. | glæder sig over de initiativer og foranstaltninger, som medlemsstaterne, fagfolk i dyresundhedssektoren og dyreejere har truffet med henblik på at fremme ansvarlig anvendelse af antimikrobielle midler til dyr og reducere anvendelsen af antimikrobielle midler i husdyrhold; |
| --- | --- |

46.

glæder sig over de initiativer og foranstaltninger, som medlemsstaterne, fagfolk i dyresundhedssektoren og dyreejere har truffet med henblik på at fremme ansvarlig anvendelse af antimikrobielle midler til dyr og reducere anvendelsen af antimikrobielle midler i husdyrhold;

| 47. | mener, at forskning i nye antimikrobielle lægemidler er af største betydning, og opfordrer Kommissionen til at bruge Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) til at fremme forskningen, f.eks. ved at støtte eksisterende strukturer såsom initiativet vedrørende innovative lægemidler (IMI); |
| --- | --- |

47.

mener, at forskning i nye antimikrobielle lægemidler er af største betydning, og opfordrer Kommissionen til at bruge Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) til at fremme forskningen, f.eks. ved at støtte eksisterende strukturer såsom initiativet vedrørende innovative lægemidler (IMI);

| 48. | opfordrer til at der lægges større vægt på udvikling af nye antimikrobielle midler, som er rettet mod nye mål; |
| --- | --- |

48.

opfordrer til at der lægges større vægt på udvikling af nye antimikrobielle midler, som er rettet mod nye mål;

| 49. | glæder sig over og opfordrer til yderligere forskning i ægte nye antimikrobielle lægemidler, navnlig antibiotika, rettet mod fremherskende multiresistente gramnegative bakterier og mod sygdomme, der er særligt udsatte for antimikrobiel resistens, som f.eks. K. pneumoniae, Acinetobacter, E. Coli, hiv, Staphylococcus aureus, tuberkulose og malaria; insisterer dog på, at det er af afgørende betydning først og fremmest at sikre ansvarlig og fornuftig anvendelse af antimikrobielle midler; glæder sig over og opfordrer til forskning i alternative metoder, der tager sigte på at bekæmpe infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet uden anvendelse af antibiotika og på at bekæmpe MDR-TB; |
| --- | --- |

49.

glæder sig over og opfordrer til yderligere forskning i ægte nye antimikrobielle lægemidler, navnlig antibiotika, rettet mod fremherskende multiresistente gramnegative bakterier og mod sygdomme, der er særligt udsatte for antimikrobiel resistens, som f.eks. K. pneumoniae, Acinetobacter, E. Coli, hiv, Staphylococcus aureus, tuberkulose og malaria; insisterer dog på, at det er af afgørende betydning først og fremmest at sikre ansvarlig og fornuftig anvendelse af antimikrobielle midler; glæder sig over og opfordrer til forskning i alternative metoder, der tager sigte på at bekæmpe infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet uden anvendelse af antibiotika og på at bekæmpe MDR-TB;

| 50. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde forsknings- og udviklingsaktiviteter med henblik på at finde nye redskaber til bekæmpelse af bakterielle infektioner, der bliver mere og mere almindelige i Europa; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde forsknings- og udviklingsaktiviteter med henblik på at finde nye redskaber til bekæmpelse af bakterielle infektioner, der bliver mere og mere almindelige i Europa;

| 51. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke incitamenterne til samarbejde mellem den offentlige og private sektor for at genoplive forskning og udvikling i forbindelse med udvikling af antibiotika; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke incitamenterne til samarbejde mellem den offentlige og private sektor for at genoplive forskning og udvikling i forbindelse med udvikling af antibiotika;

| 52. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke samarbejdsniveauet for så vidt angår patientsikkerhed og bekæmpelse af antimikrobiel resistens med henblik på at begrænse og reducere spredning af resistente mikroorganismer fra én medlemsstat til en anden; |
| --- | --- |

52.

opfordrer medlemsstaterne til at styrke samarbejdsniveauet for så vidt angår patientsikkerhed og bekæmpelse af antimikrobiel resistens med henblik på at begrænse og reducere spredning af resistente mikroorganismer fra én medlemsstat til en anden;

| 53. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende ordninger med »adaptive pathways« (tilpassede patientforløb) og andre lovgivningsværktøjer til at give patienterne hurtigere adgang til innovative antibakterielle midler til behandling af resistente infektioner; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende ordninger med »adaptive pathways« (tilpassede patientforløb) og andre lovgivningsværktøjer til at give patienterne hurtigere adgang til innovative antibakterielle midler til behandling af resistente infektioner;

| 54. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre brug af Det Europæiske Lægemiddelagenturs program »adaptive pathways« og udnytte alle de reguleringsmæssige instrumenter, de råder over, for at give patienterne hurtigere adgang til innovativ behandling af bakterieinfektioner; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre brug af Det Europæiske Lægemiddelagenturs program »adaptive pathways« og udnytte alle de reguleringsmæssige instrumenter, de råder over, for at give patienterne hurtigere adgang til innovativ behandling af bakterieinfektioner;

| 55. | understreger behovet for, at patienterne er i centrum i enhver sundhedspolitik, og tilskynder til sundhedskompetencer og inddragelse af patienterne i forbindelse med beslutningstagning vedrørende behandling; |
| --- | --- |

55.

understreger behovet for, at patienterne er i centrum i enhver sundhedspolitik, og tilskynder til sundhedskompetencer og inddragelse af patienterne i forbindelse med beslutningstagning vedrørende behandling;

| 56. | mener, at det er af afgørende betydning, at Kommissionen forsøger at sikre videreførelsen af EU’s handlingsplan for antimikrobiel resistens efter 2016 med fokus på, hvordan de videnskabelige, reguleringsmæssige og økonomiske udfordringer i forbindelse med antimikrobiel resistens kan overvindes, samtidig med at der tages hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet; |
| --- | --- |

56.

mener, at det er af afgørende betydning, at Kommissionen forsøger at sikre videreførelsen af EU’s handlingsplan for antimikrobiel resistens efter 2016 med fokus på, hvordan de videnskabelige, reguleringsmæssige og økonomiske udfordringer i forbindelse med antimikrobiel resistens kan overvindes, samtidig med at der tages hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet;

Henstillinger vedrørende anvendelse af antibiotika i humanmedicin

| 57. | minder om, at selvmedicinering med antibiotika bør være strengt forbudt, og understreger, at det er nødvendigt, at de nationale kompetente myndigheder i medlemsstaterne håndhæver en »politik om receptpligtighed« for antibakterielle midler; |
| --- | --- |

57.

minder om, at selvmedicinering med antibiotika bør være strengt forbudt, og understreger, at det er nødvendigt, at de nationale kompetente myndigheder i medlemsstaterne håndhæver en »politik om receptpligtighed« for antibakterielle midler;

| 58. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger til at sikre en ansvarlig og fornuftig anvendelse i humanmedicin af alle antimikrobielle agenser og navnlig antibiotika, der anses for sidste udvej for behandling af bakterielle infektioner på hospitaler, da en ikke-hensigtsmæssig anvendelse af antibiotika til forebyggende formål (herunder på hospitaler) er en af de væsentligste medvirkende årsager til, at der opstår antibiotikaresistens; |
| --- | --- |

58.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger til at sikre en ansvarlig og fornuftig anvendelse i humanmedicin af alle antimikrobielle agenser og navnlig antibiotika, der anses for sidste udvej for behandling af bakterielle infektioner på hospitaler, da en ikke-hensigtsmæssig anvendelse af antibiotika til forebyggende formål (herunder på hospitaler) er en af de væsentligste medvirkende årsager til, at der opstår antibiotikaresistens;

| 59. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme adgangen til lægemidler af høj kvalitet og overholdelsen af fulde behandlingscyklusser for alle patienter med særlig støtte til de mest sårbare med henblik på at forebygge udvikling af resistens; |
| --- | --- |

59.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme adgangen til lægemidler af høj kvalitet og overholdelsen af fulde behandlingscyklusser for alle patienter med særlig støtte til de mest sårbare med henblik på at forebygge udvikling af resistens;

| 60. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til også at forske i de såkaldte »glemte« antibiotika med henblik på at udvide udvalget af lægemidler, der kan vælges mellem; |
| --- | --- |

60.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til også at forske i de såkaldte »glemte« antibiotika med henblik på at udvide udvalget af lægemidler, der kan vælges mellem;

| 61. | opfordrer Kommissionen til at tage del i WHO's arbejde med at udarbejde en ny økonomisk model med henblik på at tage hensyn til offentlighedens sundhedsrisici og behov; |
| --- | --- |

61.

opfordrer Kommissionen til at tage del i WHO's arbejde med at udarbejde en ny økonomisk model med henblik på at tage hensyn til offentlighedens sundhedsrisici og behov;

| 62. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at påbegynde en overvejelsesproces med henblik på at udarbejde en ny økonomisk model, der fjerner forbindelsen mellem salgsmængden og den belønning, der betales for et nyt antibiotikum, der afspejler det nye antibiotikums samfundsmæssige værdi og muliggør et tilstrækkeligt investeringsafkast for virksomheden, samtidig med at køberen får retten til at anvende produktet og fuld kontrol over mængderne; |
| --- | --- |

62.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at påbegynde en overvejelsesproces med henblik på at udarbejde en ny økonomisk model, der fjerner forbindelsen mellem salgsmængden og den belønning, der betales for et nyt antibiotikum, der afspejler det nye antibiotikums samfundsmæssige værdi og muliggør et tilstrækkeligt investeringsafkast for virksomheden, samtidig med at køberen får retten til at anvende produktet og fuld kontrol over mængderne;

| 63. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre eller udvikle følgende foranstaltninger:






  a) | minde lægerne om den afgørende betydning af at sikre, at ordineringen af antibiotika til behandling eller forebyggelse er hensigtsmæssig og ansvarlig |
| --- | --- | --- |

63.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre eller udvikle følgende foranstaltninger:

a)

minde lægerne om den afgørende betydning af at sikre, at ordineringen af antibiotika til behandling eller forebyggelse er hensigtsmæssig og ansvarlig

| b) | sikre, at der, hvor det er muligt, udføres hensigtsmæssig mikrobiologisk diagnosticering, inden der ordineres antibiotika, f.eks. gennem anvendelse af nye diagnosticeringsværktøjer, der kan give mulighed for hurtige diagnoser på patientnært niveau og/eller afdække resistensmønstre, navnlig ved sygdomme, der normalt gentager sig, samt som en indsats for at overvinde de hindringer, der forhindrer en korrekt mikrobiologisk diagnose, navnlig inden for den ambulante sektor |
| --- | --- |

b)

sikre, at der, hvor det er muligt, udføres hensigtsmæssig mikrobiologisk diagnosticering, inden der ordineres antibiotika, f.eks. gennem anvendelse af nye diagnosticeringsværktøjer, der kan give mulighed for hurtige diagnoser på patientnært niveau og/eller afdække resistensmønstre, navnlig ved sygdomme, der normalt gentager sig, samt som en indsats for at overvinde de hindringer, der forhindrer en korrekt mikrobiologisk diagnose, navnlig inden for den ambulante sektor

| c) | regulere ordineringen af antibiotika til behandling og navnlig stringent at gennemføre love, der forbyder ordinering af antibiotika til behandling uden recept, således at der sikres en hensigtsmæssig anvendelse af lægemidlerne med angivelse af de terapeutiske mål og udvælgelse af en passende medicinsk behandling |
| --- | --- |

c)

regulere ordineringen af antibiotika til behandling og navnlig stringent at gennemføre love, der forbyder ordinering af antibiotika til behandling uden recept, således at der sikres en hensigtsmæssig anvendelse af lægemidlerne med angivelse af de terapeutiske mål og udvælgelse af en passende medicinsk behandling

| d) | gennemføre ansvarlige markedsføringspraksisser, der forhindrer interessekonflikter mellem producenter og receptudstedere |
| --- | --- |

d)

gennemføre ansvarlige markedsføringspraksisser, der forhindrer interessekonflikter mellem producenter og receptudstedere

| e) | tilskynde til udarbejdelse af nye indtægtsmodeller, hvorved forbindelsen mellem virksomhedernes økonomiske afkast og mængden af ordinerede antibiotika fjernes, samtidig med at lægemiddelinnovation fremmes og afbalanceres med sundhedssystemernes bæredygtighed |
| --- | --- |

e)

tilskynde til udarbejdelse af nye indtægtsmodeller, hvorved forbindelsen mellem virksomhedernes økonomiske afkast og mængden af ordinerede antibiotika fjernes, samtidig med at lægemiddelinnovation fremmes og afbalanceres med sundhedssystemernes bæredygtighed

| f) | regulere salget og distributionen af antibiotika, således at patienterne kun kan få den specifikke mængde antibiotika, som deres læger har ordineret, idet der stadig eksisterer regler i visse medlemsstater, der tillader salg af antibiotika i større pakker end dem, der er beregnet til en bestemt behandling |
| --- | --- |

f)

regulere salget og distributionen af antibiotika, således at patienterne kun kan få den specifikke mængde antibiotika, som deres læger har ordineret, idet der stadig eksisterer regler i visse medlemsstater, der tillader salg af antibiotika i større pakker end dem, der er beregnet til en bestemt behandling

| g) | sikre en større grad af efterlevelse og overholdelse af antibiotikabehandlinger og andre hensigtsmæssige behandlinger som foreskrevet af sundhedspersonale, og udvikle strategier, der har til formål at forøge patienternes forståelse for betydningen af ansvarlig anvendelse af antibiotikabehandlinger og risikoen for at øge den antimikrobielle resistens |
| --- | --- |

g)

sikre en større grad af efterlevelse og overholdelse af antibiotikabehandlinger og andre hensigtsmæssige behandlinger som foreskrevet af sundhedspersonale, og udvikle strategier, der har til formål at forøge patienternes forståelse for betydningen af ansvarlig anvendelse af antibiotikabehandlinger og risikoen for at øge den antimikrobielle resistens

| h) | overvåge antibiotikaresistens og anvendelsen af antibiotika på hospitaler og sikre, at de, når de anvendes på hospitaler, kun anvendes til de rette formål, i den korrekte dosis, og i så kort en periode som muligt som anbefalet af de evidensbaserede retningslinjer |
| --- | --- |

h)

overvåge antibiotikaresistens og anvendelsen af antibiotika på hospitaler og sikre, at de, når de anvendes på hospitaler, kun anvendes til de rette formål, i den korrekte dosis, og i så kort en periode som muligt som anbefalet af de evidensbaserede retningslinjer

| i) | intensivere bekæmpelse af infektioner, navnlig i et grænseoverskridende perspektiv, og særligt gennem nøje overvågning af potentiel inficering med multiresistente bakterier gennem korrekt screening af patienter, der overføres fra et land/en region/et hospital, der er kendt for sin høje forekomst af multiresistente bakterier, og ved at isolere positive patienter i enkeltværelser eller ved at anvende gruppepleje |
| --- | --- |

i)

intensivere bekæmpelse af infektioner, navnlig i et grænseoverskridende perspektiv, og særligt gennem nøje overvågning af potentiel inficering med multiresistente bakterier gennem korrekt screening af patienter, der overføres fra et land/en region/et hospital, der er kendt for sin høje forekomst af multiresistente bakterier, og ved at isolere positive patienter i enkeltværelser eller ved at anvende gruppepleje

| j) | udarbejde en strategi med deltagelse af flere interessenter om MDR-TB med henblik på at indbefatte centrale aspekter såsom forebyggelse, oplysning, diagnosticering, hensigtsmæssig behandling og tilslutning til og efterlevelse af ordineret medicinsk behandling |
| --- | --- |

j)

udarbejde en strategi med deltagelse af flere interessenter om MDR-TB med henblik på at indbefatte centrale aspekter såsom forebyggelse, oplysning, diagnosticering, hensigtsmæssig behandling og tilslutning til og efterlevelse af ordineret medicinsk behandling

| k) | forbedre sikkerhedsstandarder, især for medicinsk udstyr, der er resistent over for sterilisation (f.eks. endoskoper), og omhyggeligt overvåge, at medicinsk udstyr, der oprindeligt er projekteret og mærket med CE-mærkning til engangsbrug, hvis det regenereres, opfylder samtlige sikkerhedsstandarder, der kræves for at garantere forbrugernes sundhed |
| --- | --- |

k)

forbedre sikkerhedsstandarder, især for medicinsk udstyr, der er resistent over for sterilisation (f.eks. endoskoper), og omhyggeligt overvåge, at medicinsk udstyr, der oprindeligt er projekteret og mærket med CE-mærkning til engangsbrug, hvis det regenereres, opfylder samtlige sikkerhedsstandarder, der kræves for at garantere forbrugernes sundhed

| l) | lancere oplysningskampagner rettet mod et bredt publikum, herunder sundhedsoplysningskurser i skoler, om rationel anvendelse af antibiotika og de risici, der er forbundet med stigende antibiotikaresistens, og om vigtigheden af at udvikle god praksis i forbindelse med personlig hygiejne; disse kampagner bør være rettet mod unge og gamle, såvel som forældre og plejere, og bør følges op af evalueringer af resultaterne, ligesom der i denne forbindelse bør tages hensyn til de muligheder, som e-sundhedssystemer byder på |
| --- | --- |

l)

lancere oplysningskampagner rettet mod et bredt publikum, herunder sundhedsoplysningskurser i skoler, om rationel anvendelse af antibiotika og de risici, der er forbundet med stigende antibiotikaresistens, og om vigtigheden af at udvikle god praksis i forbindelse med personlig hygiejne; disse kampagner bør være rettet mod unge og gamle, såvel som forældre og plejere, og bør følges op af evalueringer af resultaterne, ligesom der i denne forbindelse bør tages hensyn til de muligheder, som e-sundhedssystemer byder på

| m) | øge den offentlige finansiering og antallet af nye akademiske stillinger med henblik på at undersøge og validere nye tilgange til behandling af bakterielle infektioner |
| --- | --- |

m)

øge den offentlige finansiering og antallet af nye akademiske stillinger med henblik på at undersøge og validere nye tilgange til behandling af bakterielle infektioner

| n) | øge incitamenterne til forskning og udvikling i forbindelse med nye antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

n)

øge incitamenterne til forskning og udvikling i forbindelse med nye antimikrobielle stoffer

| o) | opfordre ECDC til at foretage feltmissioner med henblik på at yde videnskabelig og teknisk bistand og oplæring i forbindelse med antimikrobiel resistens som fastlagt i artikel 9 i ECDC-forordningen (forordning (EF) nr. 851/2004), og indtrængende opfordre de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, og navnlig de medlemsstater, hvor forekomsten af antimikrobiel resistens allerede er høj eller er i alarmerende stigning, til at anmode ECDC om at foretage sådanne missioner; |
| --- | --- |

o)

opfordre ECDC til at foretage feltmissioner med henblik på at yde videnskabelig og teknisk bistand og oplæring i forbindelse med antimikrobiel resistens som fastlagt i artikel 9 i ECDC-forordningen (forordning (EF) nr. 851/2004), og indtrængende opfordre de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, og navnlig de medlemsstater, hvor forekomsten af antimikrobiel resistens allerede er høj eller er i alarmerende stigning, til at anmode ECDC om at foretage sådanne missioner;

| p) | gøre journaler fra hospitaler og andre sundhedsfaciliteter vedrørende infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet offentligt tilgængelige, således at patienterne kan træffe informerede valg; |
| --- | --- |

p)

gøre journaler fra hospitaler og andre sundhedsfaciliteter vedrørende infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet offentligt tilgængelige, således at patienterne kan træffe informerede valg;

| 64. | opfordrer Kommissionen til at overveje konsekvenserne af øget mobilitet som fastsat i direktiv 2011/24/EU med hensyn til den forøgede antimikrobielle resistens, der vil kunne opstå som følge af, at patienter rejser over hele Europa for at blive behandlet; |
| --- | --- |

64.

opfordrer Kommissionen til at overveje konsekvenserne af øget mobilitet som fastsat i direktiv 2011/24/EU med hensyn til den forøgede antimikrobielle resistens, der vil kunne opstå som følge af, at patienter rejser over hele Europa for at blive behandlet;

Henstillinger vedrørende anvendelse af antibiotika i veterinærmedicin generelt og især i dyrehold

| 65. | udtrykker bekymring over, at den fælles rapport fra EFSA og ECDC om antimikrobiel resistens viser, at de bakterier, der oftest forårsager fødevarebårne infektioner såsom Salmonella og Campylobacter, har udvist betydelig resistens over for almindelige antimikrobielle midler; |
| --- | --- |

65.

udtrykker bekymring over, at den fælles rapport fra EFSA og ECDC om antimikrobiel resistens viser, at de bakterier, der oftest forårsager fødevarebårne infektioner såsom Salmonella og Campylobacter, har udvist betydelig resistens over for almindelige antimikrobielle midler;

| 66. | gentager opfordringen fra sin beslutning af 27. oktober 2011 om truslen mod folkesundheden i form af antimikrobiel resistens (7) til en udfasning af profylaktisk anvendelse af antibiotika inden for husdyravl og understeger, at sektorerne for husdyrhold og intensivt fiskeopdræt bør fokusere på at forebygge sygdom gennem god hygiejne, gode staldforhold og husdyrhold samt strenge biosikkerhedsforanstaltninger, snarere end på profylaktisk anvendelse af antibiotika; |
| --- | --- |

66.

gentager opfordringen fra sin beslutning af 27. oktober 2011 om truslen mod folkesundheden i form af antimikrobiel resistens (7) til en udfasning af profylaktisk anvendelse af antibiotika inden for husdyravl og understeger, at sektorerne for husdyrhold og intensivt fiskeopdræt bør fokusere på at forebygge sygdom gennem god hygiejne, gode staldforhold og husdyrhold samt strenge biosikkerhedsforanstaltninger, snarere end på profylaktisk anvendelse af antibiotika;

| 67. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre eller udvikle følgende foranstaltninger:






  a) | fremme ansvarlig og hensigtsmæssig anvendelse i veterinærmedicin, herunder i medicineret foder, af alle antimikrobielle agenser ved udelukkende at tillade brugen af dem til behandling efter en dyrlæges diagnose, særlig specifikt med hensyn til antibiotika, der er på WHO's liste over yderst vigtige antimikrobielle midler til humanmedicin |
| --- | --- | --- |

67.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre eller udvikle følgende foranstaltninger:

a)

fremme ansvarlig og hensigtsmæssig anvendelse i veterinærmedicin, herunder i medicineret foder, af alle antimikrobielle agenser ved udelukkende at tillade brugen af dem til behandling efter en dyrlæges diagnose, særlig specifikt med hensyn til antibiotika, der er på WHO's liste over yderst vigtige antimikrobielle midler til humanmedicin

| b) | indføre juridiske værktøjer til at begrænse anvendelsen af antibiotika til dyr, hvis der er identificeret en betydelig risiko for menneskers sundhed |
| --- | --- |

b)

indføre juridiske værktøjer til at begrænse anvendelsen af antibiotika til dyr, hvis der er identificeret en betydelig risiko for menneskers sundhed

| c) | foretage strengere kontroller med henblik på at begrænse anvendelsen af antibiotika i veterinærmedicin, bl.a. ved at begrænse retten til at ordinere antibiotika til fagligt kvalificerede dyrlæger samt fjerne dyrlægers ret til på samme tid at ordinere og sælge antibiotika med henblik på at eliminere alle økonomiske incitamenter |
| --- | --- |

c)

foretage strengere kontroller med henblik på at begrænse anvendelsen af antibiotika i veterinærmedicin, bl.a. ved at begrænse retten til at ordinere antibiotika til fagligt kvalificerede dyrlæger samt fjerne dyrlægers ret til på samme tid at ordinere og sælge antibiotika med henblik på at eliminere alle økonomiske incitamenter

| d) | iværksætte oplysningskampagner om ansvarlig anvendelse af antimikrobielle midler til dyr, herunder kæledyr |
| --- | --- |

d)

iværksætte oplysningskampagner om ansvarlig anvendelse af antimikrobielle midler til dyr, herunder kæledyr

| e) | mindske behovet for antibiotika ved at forbedre dyresundheden gennem biosikringsforanstaltninger, sygdomsforebyggelse og god ledelsespraksis og etablere stærke og klarere metoder og prioriteter i kampen mod udviklingen af antimikrobiel resistens |
| --- | --- |

e)

mindske behovet for antibiotika ved at forbedre dyresundheden gennem biosikringsforanstaltninger, sygdomsforebyggelse og god ledelsespraksis og etablere stærke og klarere metoder og prioriteter i kampen mod udviklingen af antimikrobiel resistens

| f) | sikre, at der i husdyrhold og akvakultur fokuseres på sygdomsforebyggelse gennem god hygiejne, gode staldforhold og husdyrhold samt strenge biosikkerhedsforanstaltninger i stedet for på profylaktisk anvendelse af antibiotika, idet det er en kendt sag, at det er muligt at opnå sundere procedurer for bedriftsforvaltning og husdyravl gennem en omarbejdning af bestemmelserne om den maksimale dyretæthed i husdyrbrug, eftersom de nuværende besætningsstørrelser ofte forhindrer behandling af enkelte dyr eller mindre grupper af dyr og således inciterer til profylaktisk anvendelse af antimikrobielle midler |
| --- | --- |

f)

sikre, at der i husdyrhold og akvakultur fokuseres på sygdomsforebyggelse gennem god hygiejne, gode staldforhold og husdyrhold samt strenge biosikkerhedsforanstaltninger i stedet for på profylaktisk anvendelse af antibiotika, idet det er en kendt sag, at det er muligt at opnå sundere procedurer for bedriftsforvaltning og husdyravl gennem en omarbejdning af bestemmelserne om den maksimale dyretæthed i husdyrbrug, eftersom de nuværende besætningsstørrelser ofte forhindrer behandling af enkelte dyr eller mindre grupper af dyr og således inciterer til profylaktisk anvendelse af antimikrobielle midler

| g) | begrænse anvendelse af antibiotika i intensive opdrætsbedrifter og tilskynde til økologiske eller ekstensive opdrætsmodeller; |
| --- | --- |

g)

begrænse anvendelse af antibiotika i intensive opdrætsbedrifter og tilskynde til økologiske eller ekstensive opdrætsmodeller;

| h) | begrænse anvendelse af antibiotika til dyr ved gradvist at afskaffe anvendelsen til forebyggende formål, hvor antibiotika indgives til dyr til sygdomsforebyggelse, og ved at minimere behovet for metafylakse, dvs. massemedicinering af dyr med henblik på at behandle syge dyr på bedrifterne og forebygge infektioner hos raske dyr |
| --- | --- |

h)

begrænse anvendelse af antibiotika til dyr ved gradvist at afskaffe anvendelsen til forebyggende formål, hvor antibiotika indgives til dyr til sygdomsforebyggelse, og ved at minimere behovet for metafylakse, dvs. massemedicinering af dyr med henblik på at behandle syge dyr på bedrifterne og forebygge infektioner hos raske dyr

| i) | udarbejde og gennemføre nationale strategier eller handlingsplaner for bekæmpelse af antimikrobiel resistens, der bl.a. omfatter:






  i) | gennemførelse af nationale retningslinjer vedrørende antimikrobiel behandling af dyr med henblik på at sikre ansvarlig anvendelse af antimikrobielle midler på grundlag af specifik dokumentation og forholdene i de enkelte medlemsstater |
| --- | --- | --- |

i)

udarbejde og gennemføre nationale strategier eller handlingsplaner for bekæmpelse af antimikrobiel resistens, der bl.a. omfatter:

i)

gennemførelse af nationale retningslinjer vedrørende antimikrobiel behandling af dyr med henblik på at sikre ansvarlig anvendelse af antimikrobielle midler på grundlag af specifik dokumentation og forholdene i de enkelte medlemsstater

| ii) | gennemførelse af forebyggende politikker om dyresundhed med det formål at forbedre dyresundhedsstatussen og begrænse behovet for anvendelse af antimikrobielle midler i husdyrhold |
| --- | --- |

ii)

gennemførelse af forebyggende politikker om dyresundhed med det formål at forbedre dyresundhedsstatussen og begrænse behovet for anvendelse af antimikrobielle midler i husdyrhold

| iii) | definition af dyrlægers ansvar med hensyn til forvaltning på dyresundhedsområdet og beslutningstagning i forbindelse med anvendelsen af antimikrobielle midler |
| --- | --- |

iii)

definition af dyrlægers ansvar med hensyn til forvaltning på dyresundhedsområdet og beslutningstagning i forbindelse med anvendelsen af antimikrobielle midler

| iv) | gennemførelse af løbende efter- og videreuddannelse af fagfolk i dyresundhedssektoren og dyreejere |
| --- | --- |

iv)

gennemførelse af løbende efter- og videreuddannelse af fagfolk i dyresundhedssektoren og dyreejere

| j) | stadfæste forbuddet mod anvendelse af antibiotika som vækstfremmere til husdyr; |
| --- | --- |

j)

stadfæste forbuddet mod anvendelse af antibiotika som vækstfremmere til husdyr;

| 68. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at regulere eventuelle interessekonflikter mellem og økonomiske incitamenter hos dyrlæger, der både sælger og ordinerer antibiotika; |
| --- | --- |

68.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at regulere eventuelle interessekonflikter mellem og økonomiske incitamenter hos dyrlæger, der både sælger og ordinerer antibiotika;

| 69. | anmoder Det Europæiske Lægemiddelagentur om at udarbejde en liste over antibiotika, der anvendes til dyr, for hvilke det er blevet konstateret, at de kan udgøre en væsentlig risiko for folkesundheden; |
| --- | --- |

69.

anmoder Det Europæiske Lægemiddelagentur om at udarbejde en liste over antibiotika, der anvendes til dyr, for hvilke det er blevet konstateret, at de kan udgøre en væsentlig risiko for folkesundheden;

| 70. | opfordrer indtrængende de nationale myndigheder og EMA til at træffe eller udvikle følgende foranstaltninger:






  a) | at styrke den eksisterende risikovurdering af nye veterinære antimikrobielle stoffer ved at identificere de væsentligste potentielle risici for folkesundheden på et meget tidligt tidspunkt i godkendelsesprocessen |
| --- | --- | --- |

70.

opfordrer indtrængende de nationale myndigheder og EMA til at træffe eller udvikle følgende foranstaltninger:

a)

at styrke den eksisterende risikovurdering af nye veterinære antimikrobielle stoffer ved at identificere de væsentligste potentielle risici for folkesundheden på et meget tidligt tidspunkt i godkendelsesprocessen

| b) | at overvåge udviklingen af resistens i specifikke bakterier i overensstemmelse med de planer, som de regulerende myndigheder og virksomhederne er blevet enige om, når et nyt antimikrobielt stof godkendes for første gang inden for veterinærmedicin |
| --- | --- |

b)

at overvåge udviklingen af resistens i specifikke bakterier i overensstemmelse med de planer, som de regulerende myndigheder og virksomhederne er blevet enige om, når et nyt antimikrobielt stof godkendes for første gang inden for veterinærmedicin

| c) | at overvåge ændringer i anvendelsen af antimikrobielle midler til dyr som led i projektet om europæisk overvågning af veterinært forbrug af antimikrobielle stoffer (ESVAC) (der ledes af EMA) med henblik på at måle virkningerne af de iværksatte foranstaltninger; |
| --- | --- |

c)

at overvåge ændringer i anvendelsen af antimikrobielle midler til dyr som led i projektet om europæisk overvågning af veterinært forbrug af antimikrobielle stoffer (ESVAC) (der ledes af EMA) med henblik på at måle virkningerne af de iværksatte foranstaltninger;

| 71. | opfordrer medlovgiveren til under forhandlingerne om forslaget til en forordning om veterinærlægemidler (2014/0257(COD)) at følge en fremgangsmåde, der er i overensstemmelse med »One Health«-princippet, og mere specifikt:






  — | at vedtage bestemmelser, som forbyder off-labelanvendelsen til dyr af antimikrobielle stoffer, der kun er tilladt i humanmedicin |
| --- | --- | --- |

71.

opfordrer medlovgiveren til under forhandlingerne om forslaget til en forordning om veterinærlægemidler (2014/0257(COD)) at følge en fremgangsmåde, der er i overensstemmelse med »One Health«-princippet, og mere specifikt:

—

at vedtage bestemmelser, som forbyder off-labelanvendelsen til dyr af antimikrobielle stoffer, der kun er tilladt i humanmedicin

| — | at støtte obligatorisk registrering af mængden af alle antimikrobielle midler, der anvendes inden for husdyrbrug, og formidling af disse oplysninger til de kompetente nationale myndigheder, som skal offentliggøre dem en gang om året |
| --- | --- |

—

at støtte obligatorisk registrering af mængden af alle antimikrobielle midler, der anvendes inden for husdyrbrug, og formidling af disse oplysninger til de kompetente nationale myndigheder, som skal offentliggøre dem en gang om året

| — | at sikre, at standarderne for veterinærlægemidlers kvalitet, sikkerhed og virkning ikke sænkes i forbindelse med den nye lovgivning om disse produkter, og at disse høje standarder garanteres i hele veterinærlægemidlets livscyklus |
| --- | --- |

—

at sikre, at standarderne for veterinærlægemidlers kvalitet, sikkerhed og virkning ikke sænkes i forbindelse med den nye lovgivning om disse produkter, og at disse høje standarder garanteres i hele veterinærlægemidlets livscyklus

| — | at oprette en EU-database med oplysninger om, hvornår, hvor, hvordan og til hvilke dyr, der anvendes antimikrobielle midler |
| --- | --- |

—

at oprette en EU-database med oplysninger om, hvornår, hvor, hvordan og til hvilke dyr, der anvendes antimikrobielle midler

| — | at forbyde onlinesalg af antimikrobielle midler; |
| --- | --- |

—

at forbyde onlinesalg af antimikrobielle midler;

| 72. | opfordrer medlovgiveren til under forhandlingerne om forslaget til en forordning om fremstilling, markedsføring og anvendelse af medicineret foder og ophævelsen af Rådets direktiv 90/167/EØF (2014/0255(COD)) at sikre, at den indeholder bestemmelser, som sigter mod i væsentlig grad at begrænse anvendelsen af medicineret foder, der indeholder antimikrobielle midler, til dyr bestemt til levnedsmiddelproduktion, og navnlig strengt at forbyde forebyggende anvendelse af antimikrobielle midler i medicineret foder; |
| --- | --- |

72.

opfordrer medlovgiveren til under forhandlingerne om forslaget til en forordning om fremstilling, markedsføring og anvendelse af medicineret foder og ophævelsen af Rådets direktiv 90/167/EØF (2014/0255(COD)) at sikre, at den indeholder bestemmelser, som sigter mod i væsentlig grad at begrænse anvendelsen af medicineret foder, der indeholder antimikrobielle midler, til dyr bestemt til levnedsmiddelproduktion, og navnlig strengt at forbyde forebyggende anvendelse af antimikrobielle midler i medicineret foder;

| 73. | anmoder Kommissionen og ECDC om at gennemføre undersøgelser af potentielle direkte eller indirekte skader, som anvendelse af antimikrobielle stoffer i selskabsdyr kan medføre, og om at udvikle foranstaltninger til at reducere risikoen for antimikrobiel resistens, som kan overføres fra selskabsdyr til mennesker; |
| --- | --- |

73.

anmoder Kommissionen og ECDC om at gennemføre undersøgelser af potentielle direkte eller indirekte skader, som anvendelse af antimikrobielle stoffer i selskabsdyr kan medføre, og om at udvikle foranstaltninger til at reducere risikoen for antimikrobiel resistens, som kan overføres fra selskabsdyr til mennesker;

| 74. | påpeger, at visse medlemsstater allerede har haft succes med at udfase profylaktisk anvendelse på bedriftsniveau; opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte lovforslag med henblik på at udfase profylaktisk anvendelse af antibiotika; |
| --- | --- |

74.

påpeger, at visse medlemsstater allerede har haft succes med at udfase profylaktisk anvendelse på bedriftsniveau; opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte lovforslag med henblik på at udfase profylaktisk anvendelse af antibiotika;

Samarbejdstiltag inden for Den Europæiske Union

| 75. | opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde om at fastlægge minimumstandarder for patientsikkerhed og indikatorer for sikkerheden og kvaliteten af sundhedsydelserne i hele EU i samråd med alle relevante interessenter, herunder patientorganisationer; |
| --- | --- |

75.

opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde om at fastlægge minimumstandarder for patientsikkerhed og indikatorer for sikkerheden og kvaliteten af sundhedsydelserne i hele EU i samråd med alle relevante interessenter, herunder patientorganisationer;

| 76. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indgå nærmere i en dialog med alle berørte parter og udvikle en koordineret, omfattende og bæredygtig EU-strategi for patientsikkerhed samt til at fremlægge konkrete løsninger, der skal gennemføres på EU-niveau, nationalt, regionalt, lokalt niveau og/eller inden for den primære sundhedspleje; |
| --- | --- |

76.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indgå nærmere i en dialog med alle berørte parter og udvikle en koordineret, omfattende og bæredygtig EU-strategi for patientsikkerhed samt til at fremlægge konkrete løsninger, der skal gennemføres på EU-niveau, nationalt, regionalt, lokalt niveau og/eller inden for den primære sundhedspleje;

| 77. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at påbegynde en overvejelsesproces sammen med WHO med henblik på at udarbejde en ny økonomisk model, der fjerner forbindelsen mellem salgsmængden og den belønning, der betales for et nyt antibiotikum, som sikrer virksomhederne et rimeligt afkast på deres investeringer, samtidig med at de nationale sundhedssystemers bæredygtighed bevares; |
| --- | --- |

77.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at påbegynde en overvejelsesproces sammen med WHO med henblik på at udarbejde en ny økonomisk model, der fjerner forbindelsen mellem salgsmængden og den belønning, der betales for et nyt antibiotikum, som sikrer virksomhederne et rimeligt afkast på deres investeringer, samtidig med at de nationale sundhedssystemers bæredygtighed bevares;

| 78. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og lægemiddelindustrien til at optimere EU-partnerskabsforbindelserne mellem den akademiske verden og lægemiddelindustrien som eksemplificeret ved Initiativet om innovative lægemidler (IMI); |
| --- | --- |

78.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og lægemiddelindustrien til at optimere EU-partnerskabsforbindelserne mellem den akademiske verden og lægemiddelindustrien som eksemplificeret ved Initiativet om innovative lægemidler (IMI);

| 79. | opfordrer lægemiddelvirksomhederne, regeringerne og den akademiske verden til at bidrage med deres bedste aktiver (infrastruktur, sammensætninger, ideer og finansielle ressourcer) til banebrydende grundforskning og fælles prækompetitive projekter; mener, at Initiativet om innovative lægemidler (IMI) bør gives den nødvendige fleksibilitet til at undersøge eventuelle nye resultater af disse projekter; |
| --- | --- |

79.

opfordrer lægemiddelvirksomhederne, regeringerne og den akademiske verden til at bidrage med deres bedste aktiver (infrastruktur, sammensætninger, ideer og finansielle ressourcer) til banebrydende grundforskning og fælles prækompetitive projekter; mener, at Initiativet om innovative lægemidler (IMI) bør gives den nødvendige fleksibilitet til at undersøge eventuelle nye resultater af disse projekter;

| 80. | anmoder Kommissionen om at overveje en lovgivningsmæssig ramme til at fremme udviklingen af nye antibiotiske lægemidler, f.eks. i form af et instrument, der styrer brugen af antibiotika til mennesker i stil med den, der allerede er foreslået for brugen af antibiotika til dyr; |
| --- | --- |

80.

anmoder Kommissionen om at overveje en lovgivningsmæssig ramme til at fremme udviklingen af nye antibiotiske lægemidler, f.eks. i form af et instrument, der styrer brugen af antibiotika til mennesker i stil med den, der allerede er foreslået for brugen af antibiotika til dyr;

| 81. | opfordrer til at videreføre samarbejdet mellem den private og den offentlige sektor, såsom programmerne »New Drugs for Bad Bugs«, COMBACTE, TRANSLOCATION, Drive AB eller ENABLE i forbindelse med Initiativet om innovative lægemidler, med henblik på at udnytte fordelene ved samarbejde; |
| --- | --- |

81.

opfordrer til at videreføre samarbejdet mellem den private og den offentlige sektor, såsom programmerne »New Drugs for Bad Bugs«, COMBACTE, TRANSLOCATION, Drive AB eller ENABLE i forbindelse med Initiativet om innovative lægemidler, med henblik på at udnytte fordelene ved samarbejde;

| 82. | glæder sig over det fælles programlægningsinitiativ om antimikrobiel resistens, som giver medlemsstaterne mulighed for at enes om forskningsbehov for at undgå dobbeltarbejde og anmoder om en øget finansiering til udviklingen af nye lægemidler som et alternativ til antibiotika med henblik på at bekæmpe antimikrobiel resistens; |
| --- | --- |

82.

glæder sig over det fælles programlægningsinitiativ om antimikrobiel resistens, som giver medlemsstaterne mulighed for at enes om forskningsbehov for at undgå dobbeltarbejde og anmoder om en øget finansiering til udviklingen af nye lægemidler som et alternativ til antibiotika med henblik på at bekæmpe antimikrobiel resistens;

| 83. | opfordrer EU til at tilslutte sig den globale innovationsfond, der blev foreslået i forbindelse med den evaluering af antibiotikaresistensen, der blev gennemført i Det Forenede Kongerige, med det formål at støtte grundforskning; |
| --- | --- |

83.

opfordrer EU til at tilslutte sig den globale innovationsfond, der blev foreslået i forbindelse med den evaluering af antibiotikaresistensen, der blev gennemført i Det Forenede Kongerige, med det formål at støtte grundforskning;

| 84. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at støtte let anvendelige diagnoseværktøjer med henblik på at sikre, at der lettere kan stilles en egentlig diagnose, før der ordineres eller gives et antibiotikum, navnlig inden for den ambulante sektor; |
| --- | --- |

84.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at støtte let anvendelige diagnoseværktøjer med henblik på at sikre, at der lettere kan stilles en egentlig diagnose, før der ordineres eller gives et antibiotikum, navnlig inden for den ambulante sektor;

| 85. | opfordrer EU til at fremme og deltage i ethvert globalt initiativ, der har til formål at styrke midlerne til bekæmpelse af antibiotikaresistens og støtte forskningen inden for dette område; |
| --- | --- |

85.

opfordrer EU til at fremme og deltage i ethvert globalt initiativ, der har til formål at styrke midlerne til bekæmpelse af antibiotikaresistens og støtte forskningen inden for dette område;

| 86. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at udarbejde anbefalinger vedrørende de standarder for fødevaresikkerhed, der skal finde anvendelse i forbindelse med tilstedeværelse af (multi)resistente patogener og/eller specificerede determinanter for resistens; |
| --- | --- |

86.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at udarbejde anbefalinger vedrørende de standarder for fødevaresikkerhed, der skal finde anvendelse i forbindelse med tilstedeværelse af (multi)resistente patogener og/eller specificerede determinanter for resistens;

| 87. | understreger, at antimikrobiel resistens har udviklet sig til et alvorligt problem, der skal tages hånd om hurtigst muligt; opfordrer Kommissionen til at overveje at fremsætte lovforslag om forsigtig anvendelse af antibiotika, såfremt der kun er sket begrænsede eller ingen fremskridt i medlemsstaterne inden for fem år efter offentliggørelsen af disse anbefalinger; |
| --- | --- |

87.

understreger, at antimikrobiel resistens har udviklet sig til et alvorligt problem, der skal tages hånd om hurtigst muligt; opfordrer Kommissionen til at overveje at fremsætte lovforslag om forsigtig anvendelse af antibiotika, såfremt der kun er sket begrænsede eller ingen fremskridt i medlemsstaterne inden for fem år efter offentliggørelsen af disse anbefalinger;

o

o o

| 88. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

88.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget og medlemsstaterne.

---

(1)  EUT C 184 E af 8.7.2010, s. 395.

(2)  EUT C 151 af 3.7.2009, s. 1.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0483.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0435.

(5)  Tackling antibiotic resistance from a food safety perspective in Europe (håndtering af antibiotikaresistens set ud fra et fødevaresikkerhedsperspektiv), WHO Europe, 2011.

(6)  »Antibiotic use in livestock: Time to act« (brug af antibiotika i husdyrbestande: tid til at gribe ind) (holdningsdokument), BEUC (Den Europæiske Forbrugerorganisation).

(7)  EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 116.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/27

---

P8_TA(2015)0198

Grønne vækstmuligheder for SMV'er

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2015 om grønne vækstmuligheder for små og mellemstore virksomheder (2014/2209(INI))

(2016/C 353/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 5. februar 2013 om bedre adgang til finansiering for SMV'er (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. februar 2013 om bedre adgang til finansiering for SMV'er (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2014 om genindustrialisering af Europa med henblik på at fremme konkurrenceevne og bæredygtighed (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2014 om genindustrialisering af Europa med henblik på at fremme konkurrenceevne og bæredygtighed (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. november 2014 om revision af Kommissionens retningslinjer for konsekvensanalyse og SMV-testens rolle (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. november 2014 om revision af Kommissionens retningslinjer for konsekvensanalyse og SMV-testens rolle (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Tænk småt først« — En »Small Business Act« for Europa (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Tænk småt først« — En »Small Business Act« for Europa (COM(2008)0394),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Status vedrørende »Small Business Act« for Europa« (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Status vedrørende »Small Business Act« for Europa« (COM(2011)0078),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om muligheder for ressourceeffektivitet i bygningssektoren (COM(2014)0445), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om muligheder for ressourceeffektivitet i bygningssektoren (COM(2014)0445),

| — | der henviser til Eurobarometer-undersøgelsen om SMV'er, ressourceeffektivitet og grønne markeder (Flash Eurobarometer 381) og Eurobarometer-undersøgelsen om den offentlige støttes rolle for kommercialisering af innovationer (Flash Eurobarometer 394), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurobarometer-undersøgelsen om SMV'er, ressourceeffektivitet og grønne markeder (Flash Eurobarometer 381) og Eurobarometer-undersøgelsen om den offentlige støttes rolle for kommercialisering af innovationer (Flash Eurobarometer 394),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget (vedtaget på den 109. plenarsamling den 3.-4. december 2014) om pakken om industripolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget (vedtaget på den 109. plenarsamling den 3.-4. december 2014) om pakken om industripolitik,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en grøn handlingsplan for SMV'er (COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en grøn handlingsplan for SMV'er (COM(2014)0440),

| — | der henviser til manifestet om en europæisk ressourceeffektivitetsplatform og politiske retningslinjer — marts 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til manifestet om en europæisk ressourceeffektivitetsplatform og politiske retningslinjer — marts 2014,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om omstilling til en cirkulær økonomi: Et program for Europa uden affaldsproduktion (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om omstilling til en cirkulær økonomi: Et program for Europa uden affaldsproduktion (COM(2014)0398),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om innovation for en bæredygtig fremtid — En handlingsplan for miljøinnovation (COM(2011)0899), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om innovation for en bæredygtig fremtid — En handlingsplan for miljøinnovation (COM(2011)0899),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A8-0135/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A8-0135/2015),

| A. | der henviser til, at små og mellemstore virksomheder udgør mere end 98 % af EU's virksomheder og tegner sig for mere end 67 % af den samlede beskæftigelse i Unionen samt for 58 % af bruttomerværdien; der henviser til, at små og mellemstore virksomheder er rygraden i EU's økonomi og udgør den centrale drivkraft bag vækst- og beskæftigelsesmulighederne på lang sigt i de 28 medlemsstater; der henviser til, at beskæftigelsen inden for sektoren for miljøgoder og -tjenesteydelser steg med 20 % i perioden 2007-2011 på trods af krisen, og til, at sektoren giver små og mellemstore virksomheder mulighed for i stigende grad at skabe økonomisk aktivitet og beskæftigelse, bl.a. i områder, der er ramt af affolkning og aldring; der henviser til, at de derfor spiller en vigtig rolle i det industrielle økosystem sammen med større virksomheder og multinationale selskaber; der henviser til, at ni ud at ti små og mellemstore virksomheder er små virksomheder med 10 eller færre ansatte, og til, at disse mikrovirksomheder tegner sig for 53 % af alle arbejdspladser i Europa; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at små og mellemstore virksomheder udgør mere end 98 % af EU's virksomheder og tegner sig for mere end 67 % af den samlede beskæftigelse i Unionen samt for 58 % af bruttomerværdien; der henviser til, at små og mellemstore virksomheder er rygraden i EU's økonomi og udgør den centrale drivkraft bag vækst- og beskæftigelsesmulighederne på lang sigt i de 28 medlemsstater; der henviser til, at beskæftigelsen inden for sektoren for miljøgoder og -tjenesteydelser steg med 20 % i perioden 2007-2011 på trods af krisen, og til, at sektoren giver små og mellemstore virksomheder mulighed for i stigende grad at skabe økonomisk aktivitet og beskæftigelse, bl.a. i områder, der er ramt af affolkning og aldring; der henviser til, at de derfor spiller en vigtig rolle i det industrielle økosystem sammen med større virksomheder og multinationale selskaber; der henviser til, at ni ud at ti små og mellemstore virksomheder er små virksomheder med 10 eller færre ansatte, og til, at disse mikrovirksomheder tegner sig for 53 % af alle arbejdspladser i Europa;

| B. | der henviser til, at det globale marked for miljørelaterede varer og tjenesteydelser for øjeblikket er vurderet til EUR 1 000 milliarder om året, og at det skønnes, at dette beløb vil være det dobbelte eller endda det tredobbelte inden 2020, hvilket vil skabe enorme muligheder for Europas små og mellemstore virksomheder og den økonomiske vækst i EU generelt; der henviser til, at EU er førende i verden med hensyn til både import og eksport af miljøgoder; der henviser til, at der er en række tjenesteydelser, der er uløseligt forbundet med disse goder, og til, at der på trods heraf stadig er en række ikke-toldmæssige handelshindringer for leverandører af miljøtjenesteydelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det globale marked for miljørelaterede varer og tjenesteydelser for øjeblikket er vurderet til EUR 1 000 milliarder om året, og at det skønnes, at dette beløb vil være det dobbelte eller endda det tredobbelte inden 2020, hvilket vil skabe enorme muligheder for Europas små og mellemstore virksomheder og den økonomiske vækst i EU generelt; der henviser til, at EU er førende i verden med hensyn til både import og eksport af miljøgoder; der henviser til, at der er en række tjenesteydelser, der er uløseligt forbundet med disse goder, og til, at der på trods heraf stadig er en række ikke-toldmæssige handelshindringer for leverandører af miljøtjenesteydelser;

| C. | der henviser til, at Den Europæiske Union har forpligtet sig til at genindustrialisere Europa ved at investere i og understøtte principperne om bæredygtighed, konkurrenceevne og innovation med henblik på at udvirke, at industriproduktionen tegner sig for mindst 20 % af medlemsstaternes BNP i 2020; der henviser til, at Det Europæiske Råd har forpligtet sig til at reducere CO2-emissionerne med mindst 40 %, at øge andelen af varig energi til mindst 27 % og at øge energieffektiviteten med mindst 27 % inden 2030 for i sidste ende at øge det til 30 %; der henviser til, at de små og mellemstore virksomheder bør spille deres rolle i virkeliggørelsen af disse mål, da 93 % (4) af dem allerede har gjort en indsats for at blive mere ressourceeffektive; der henviser til, at bedre økologisk design, affaldsforebyggelse og genbrug ifølge Kommissionen kan medføre en nettobesparelse for EU's erhvervsliv, som anslås til EUR 600 mia. eller 6 % af den årlige omsætning, og samtidig medføre en reduktion af CO2-emissionerne med mellem 2 og 4 %; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Europæiske Union har forpligtet sig til at genindustrialisere Europa ved at investere i og understøtte principperne om bæredygtighed, konkurrenceevne og innovation med henblik på at udvirke, at industriproduktionen tegner sig for mindst 20 % af medlemsstaternes BNP i 2020; der henviser til, at Det Europæiske Råd har forpligtet sig til at reducere CO2-emissionerne med mindst 40 %, at øge andelen af varig energi til mindst 27 % og at øge energieffektiviteten med mindst 27 % inden 2030 for i sidste ende at øge det til 30 %; der henviser til, at de små og mellemstore virksomheder bør spille deres rolle i virkeliggørelsen af disse mål, da 93 % (4) af dem allerede har gjort en indsats for at blive mere ressourceeffektive; der henviser til, at bedre økologisk design, affaldsforebyggelse og genbrug ifølge Kommissionen kan medføre en nettobesparelse for EU's erhvervsliv, som anslås til EUR 600 mia. eller 6 % af den årlige omsætning, og samtidig medføre en reduktion af CO2-emissionerne med mellem 2 og 4 %;

| D. | der henviser til, at et af principperne i Small Business Act er at sætte små og mellemstore virksomheder i stand til at omdanne miljøproblemer til forretningsmuligheder på en bæredygtig måde, men at der ikke har været nogen afgørende politiske fremskridt, og at de små og mellemstore virksomheder ofte løber ind i inkonsekvente politikker, når de starter en aktivitet og implementerer miljøstandarder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at et af principperne i Small Business Act er at sætte små og mellemstore virksomheder i stand til at omdanne miljøproblemer til forretningsmuligheder på en bæredygtig måde, men at der ikke har været nogen afgørende politiske fremskridt, og at de små og mellemstore virksomheder ofte løber ind i inkonsekvente politikker, når de starter en aktivitet og implementerer miljøstandarder;

| E. | der henviser til, at de små og mellemstore virksomheder vil blive tilskyndet til at overholde det stigende antal miljøstandarder både af markedet og lovgivningen; der henviser til, at EU og medlemsstaterne bør mindske de administrative byrder mest muligt både i ny og i eksisterende lovgivning og tilstræbe at undgå at skabe nye omkostninger for virksomhederne i forbindelse med overholdelsen af disse bestemmelser; der henviser til, at der er blevet foreslået initiativer med henblik på at mindste de forvaltningsmæssige byrder på små og mellemstore virksomheder, og til, at disse bør gennemføres af Kommissionen og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de små og mellemstore virksomheder vil blive tilskyndet til at overholde det stigende antal miljøstandarder både af markedet og lovgivningen; der henviser til, at EU og medlemsstaterne bør mindske de administrative byrder mest muligt både i ny og i eksisterende lovgivning og tilstræbe at undgå at skabe nye omkostninger for virksomhederne i forbindelse med overholdelsen af disse bestemmelser; der henviser til, at der er blevet foreslået initiativer med henblik på at mindste de forvaltningsmæssige byrder på små og mellemstore virksomheder, og til, at disse bør gennemføres af Kommissionen og medlemsstaterne;

| F. | der henviser til, at 90 % af virksomhederne i EU er mikrovirksomheder; der henviser til, at de små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomhederne på trods af bestræbelser på det seneste stadig har svært ved at få adgang til kvalifikationer, information og finansiering og til et tilstrækkeligt bredt udvalg af nødvendig aktiekapital og nødvendige låneinstrumenter i virksomhedernes vækstperiode, og til, at EU-programmerne stadig ikke er tilstrækkeligt effektive til at yde et væsentligt bidrag til innovationen; der henviser til, at procedurerne for ansøgning om EU-støtte til små og mellemstore virksomheder stadig er for bureaukratiske og derfor uoverkommelige for de fleste små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 90 % af virksomhederne i EU er mikrovirksomheder; der henviser til, at de små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomhederne på trods af bestræbelser på det seneste stadig har svært ved at få adgang til kvalifikationer, information og finansiering og til et tilstrækkeligt bredt udvalg af nødvendig aktiekapital og nødvendige låneinstrumenter i virksomhedernes vækstperiode, og til, at EU-programmerne stadig ikke er tilstrækkeligt effektive til at yde et væsentligt bidrag til innovationen; der henviser til, at procedurerne for ansøgning om EU-støtte til små og mellemstore virksomheder stadig er for bureaukratiske og derfor uoverkommelige for de fleste små og mellemstore virksomheder;

| G. | der henviser til, at der skal tages hensyn til EU-budgettets potentiale, som et investeringsdrevet budget, for at lette europæiske små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering gennem mindskelse af bureaukratiet og gennem dedikerede finansielle værktøjer og en forøgelse af midlerne til LEO'er (lokale erhvervskontorer); der henviser til, at udviklingen af brugervenlige procedurer for de forskellige støtteformer bør styrkes; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der skal tages hensyn til EU-budgettets potentiale, som et investeringsdrevet budget, for at lette europæiske små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering gennem mindskelse af bureaukratiet og gennem dedikerede finansielle værktøjer og en forøgelse af midlerne til LEO'er (lokale erhvervskontorer); der henviser til, at udviklingen af brugervenlige procedurer for de forskellige støtteformer bør styrkes;

| H. | der henviser til, at små virksomheder får forholdsvis mere gavn af foranstaltninger til forbedring af ressourceeffektiviteten sammenlignet med store enheder og derfor bør have mere politisk opmærksomhed; der henviser til, at de mulige bruttofordele af at forbedre ressourceeffektiviteten repræsenterer 10-17 % af omsætningen, afhængigt af hvilken sektor, virksomheden er aktiv i; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at små virksomheder får forholdsvis mere gavn af foranstaltninger til forbedring af ressourceeffektiviteten sammenlignet med store enheder og derfor bør have mere politisk opmærksomhed; der henviser til, at de mulige bruttofordele af at forbedre ressourceeffektiviteten repræsenterer 10-17 % af omsætningen, afhængigt af hvilken sektor, virksomheden er aktiv i;

| I. | der henviser til, at digital teknologi både er et vigtigt instrument, som de små og mellemstore virksomheder kan anvende til at høste det forventede udbytte af en optimal ressourceanvendelse, og en sektor, hvor nye små og mellemstore virksomheder nemt kan etablere og udvikle sig; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at digital teknologi både er et vigtigt instrument, som de små og mellemstore virksomheder kan anvende til at høste det forventede udbytte af en optimal ressourceanvendelse, og en sektor, hvor nye små og mellemstore virksomheder nemt kan etablere og udvikle sig;

| J. | der henviser til, at der primært fokuseres på højteknologiske små og mellemstore virksomheder, der direkte leverer grøn innovation, men at der er et behov for at bistå andre selskaber med at opfylde miljøbestemmelserne, gennemføre grønne innovative tiltag og forbedre deres miljøpræstationer; der henviser til, at økoinnovation kunne være en ide for en ny virksomhed, men også en vej til at forbedre bestående virksomheders situation inden for rammerne af den grønne økonomi; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der primært fokuseres på højteknologiske små og mellemstore virksomheder, der direkte leverer grøn innovation, men at der er et behov for at bistå andre selskaber med at opfylde miljøbestemmelserne, gennemføre grønne innovative tiltag og forbedre deres miljøpræstationer; der henviser til, at økoinnovation kunne være en ide for en ny virksomhed, men også en vej til at forbedre bestående virksomheders situation inden for rammerne af den grønne økonomi;

| K. | der henviser til, at der, selvom der ikke er nogen internationalt vedtaget definition på grøn vækst, er enighed om, at det er en kombination af økonomisk vækst og miljømæssig bæredygtighed; der henviser til, at en forbedring af kvalifikationer og den faglige uddannelse er af de største udfordringer for små og mellemstore virksomheder, som man bør være særlig opmærksom på, navnlig i forbindelse med innovation og ressourceeffektivitet; der henviser til, at adgangen til tilstrækkelig risikovillig kapital, navnlig i opstartsperioden, fortsat er en af de vigtigste hindringer for etablering og udvikling af vækstorienterede virksomheder; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der, selvom der ikke er nogen internationalt vedtaget definition på grøn vækst, er enighed om, at det er en kombination af økonomisk vækst og miljømæssig bæredygtighed; der henviser til, at en forbedring af kvalifikationer og den faglige uddannelse er af de største udfordringer for små og mellemstore virksomheder, som man bør være særlig opmærksom på, navnlig i forbindelse med innovation og ressourceeffektivitet; der henviser til, at adgangen til tilstrækkelig risikovillig kapital, navnlig i opstartsperioden, fortsat er en af de vigtigste hindringer for etablering og udvikling af vækstorienterede virksomheder;

| L. | der henviser til, at det er absolut nødvendigt med en konsekvent anvendelse af definitionen på en mikrovirksomhed i betragtning af, at mikrovirksomheder skaber tusindvis af arbejdspladser og tegner sig for indtil 53 % af beskæftigelsen i Europa, hvorfor de har behov for særlige rammer til at arbejde i; der henviser til, at mikrovirksomheder står over for en række alvorlige problemer som f.eks. hindringer i udbudsbestemmelser, overdrevne administrative byrder og manglende adgang til finansiering; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er absolut nødvendigt med en konsekvent anvendelse af definitionen på en mikrovirksomhed i betragtning af, at mikrovirksomheder skaber tusindvis af arbejdspladser og tegner sig for indtil 53 % af beskæftigelsen i Europa, hvorfor de har behov for særlige rammer til at arbejde i; der henviser til, at mikrovirksomheder står over for en række alvorlige problemer som f.eks. hindringer i udbudsbestemmelser, overdrevne administrative byrder og manglende adgang til finansiering;

Generelt

| 1. | støtter ideen om grøn vækst og en cirkulær økonomi og konstaterer, at mulighederne, som dette indebærer, vedrører en række vigtige områder som f.eks. varige energikilder og navnlig økonomisk rentabel udnyttelse af vind- og solenergi, hydrologisk energi og geotermisk energi, energieffektivitet, ressourceeffektivitet, affaldsforvaltning, nedbringelse af emissioner, elektrificering og vugge-til-vugge; påpeger det betydelige økonomiske og beskæftigelsesmæssige potentiale, som disse områder har inden for forskellige sektorer; henviser til, at grøn vækst bør indgå i en bredere strategi for fremme af jobskabelse og økonomisk vækst i små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

1.

støtter ideen om grøn vækst og en cirkulær økonomi og konstaterer, at mulighederne, som dette indebærer, vedrører en række vigtige områder som f.eks. varige energikilder og navnlig økonomisk rentabel udnyttelse af vind- og solenergi, hydrologisk energi og geotermisk energi, energieffektivitet, ressourceeffektivitet, affaldsforvaltning, nedbringelse af emissioner, elektrificering og vugge-til-vugge; påpeger det betydelige økonomiske og beskæftigelsesmæssige potentiale, som disse områder har inden for forskellige sektorer; henviser til, at grøn vækst bør indgå i en bredere strategi for fremme af jobskabelse og økonomisk vækst i små og mellemstore virksomheder;

| 2. | understreger, at grøn vækst bør sættes i et bredere perspektiv og omfatte bestræbelser, der gøres i hele værdikæden og i hele iværksætterøkosystemet, herunder bestræbelser, som virksomheder inden for industriproduktionen gør for at nedbringe de økologiske fodaftryk af deres produkter, fremstillingsprocesser, forretningspraksis og service; minder om henstillingerne fra Den Europæiske Ressourceeffektivitetsplatform, hvori det understreges, at ressourceeffektivitet forudsætter dynamiske lovrammer, som udsender tilstrækkeligt stærke signaler til producenter og forbrugere til at forbedre produkternes miljøpræstationer i hele deres livscyklus; opfordrer Kommissionen til at etablere en samlet politisk ramme, herunder konkrete politiske målsætninger og en bedre integrering og strømlining af eksisterende politiske instrumenter, for at sikre, at de små og mellemstore virksomheder får mulighed for at medvirke i den grønne og cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

2.

understreger, at grøn vækst bør sættes i et bredere perspektiv og omfatte bestræbelser, der gøres i hele værdikæden og i hele iværksætterøkosystemet, herunder bestræbelser, som virksomheder inden for industriproduktionen gør for at nedbringe de økologiske fodaftryk af deres produkter, fremstillingsprocesser, forretningspraksis og service; minder om henstillingerne fra Den Europæiske Ressourceeffektivitetsplatform, hvori det understreges, at ressourceeffektivitet forudsætter dynamiske lovrammer, som udsender tilstrækkeligt stærke signaler til producenter og forbrugere til at forbedre produkternes miljøpræstationer i hele deres livscyklus; opfordrer Kommissionen til at etablere en samlet politisk ramme, herunder konkrete politiske målsætninger og en bedre integrering og strømlining af eksisterende politiske instrumenter, for at sikre, at de små og mellemstore virksomheder får mulighed for at medvirke i den grønne og cirkulære økonomi;

| 3. | understreger, at verdens økonomi vil skulle opfylde behovene hos en stadigt voksende befolkning — 9 milliarder mennesker inden 2050 — og at de naturlige ressourcer er begrænsede og derfor bør bruges på en bæredygtig og meget effektiv måde; peger på nye innovative, grønne og bæredygtige løsninger på disse udfordringer, såsom nye produkter, produktionsprocesser, forretningspraksis og service f.eks. gennem integrering af innovativ digital teknologi, og nye fremmende retlige rammer; |
| --- | --- |

3.

understreger, at verdens økonomi vil skulle opfylde behovene hos en stadigt voksende befolkning — 9 milliarder mennesker inden 2050 — og at de naturlige ressourcer er begrænsede og derfor bør bruges på en bæredygtig og meget effektiv måde; peger på nye innovative, grønne og bæredygtige løsninger på disse udfordringer, såsom nye produkter, produktionsprocesser, forretningspraksis og service f.eks. gennem integrering af innovativ digital teknologi, og nye fremmende retlige rammer;

| 4. | minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at de små og mellemstore virksomheder i EU er meget forskelligartede og strækker sig lige fra meget traditionelle familieforetagender til hurtigt voksende foretagender, højteknologi-firmaer, mikrovirksomheder, sociale foretagender og nystartede virksomheder, og om, at støtteforanstaltningerne til fordel for dem derfor også skal være forskelligartede; |
| --- | --- |

4.

minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at de små og mellemstore virksomheder i EU er meget forskelligartede og strækker sig lige fra meget traditionelle familieforetagender til hurtigt voksende foretagender, højteknologi-firmaer, mikrovirksomheder, sociale foretagender og nystartede virksomheder, og om, at støtteforanstaltningerne til fordel for dem derfor også skal være forskelligartede;

| 5. | mener, at EU er nødt til at ændre sin iværksætterkultur drastisk for at bidrage til den økonomiske vækst ved at få flere mennesker til at starte deres egen virksomhed og søge flere forretningsmuligheder, navnlig inden for grøn vækst, og ved at acceptere nederlag og risici; understreger betydningen af at sætte dette spørgsmål i centrum ved udformning af politikker; opfordrer medlemsstaterne til at skabe grundlag for en blødere landing efter virksomhedsfallit, for eksempel ved at ændre konkurslovene for at give folk mulighed for at starte en ny virksomhed kort efter, at et tidligere forsøg er slået fejl, især inden for nye og innovative sektorer; opfordrer Kommissionen til at mindske frygten for nederlag gennem bevidstgørelseskampagner og uddannelse; |
| --- | --- |

5.

mener, at EU er nødt til at ændre sin iværksætterkultur drastisk for at bidrage til den økonomiske vækst ved at få flere mennesker til at starte deres egen virksomhed og søge flere forretningsmuligheder, navnlig inden for grøn vækst, og ved at acceptere nederlag og risici; understreger betydningen af at sætte dette spørgsmål i centrum ved udformning af politikker; opfordrer medlemsstaterne til at skabe grundlag for en blødere landing efter virksomhedsfallit, for eksempel ved at ændre konkurslovene for at give folk mulighed for at starte en ny virksomhed kort efter, at et tidligere forsøg er slået fejl, især inden for nye og innovative sektorer; opfordrer Kommissionen til at mindske frygten for nederlag gennem bevidstgørelseskampagner og uddannelse;

| 6. | understreger EU-budgettets merværdi i bestræbelserne på at hjælpe små og mellemstore virksomheder, mikrovirksomheder, sociale foretagender og kooperativer med at få adgang til finansiering og internationale markeder, især gennem COSME-programmet og under Horisont 2020 og de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF); understreger behovet for en klar og ensartet EU-dækkende fortolkning fra nationale regulerende myndigheders side og åbne regler for offentlige indkøb; |
| --- | --- |

6.

understreger EU-budgettets merværdi i bestræbelserne på at hjælpe små og mellemstore virksomheder, mikrovirksomheder, sociale foretagender og kooperativer med at få adgang til finansiering og internationale markeder, især gennem COSME-programmet og under Horisont 2020 og de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF); understreger behovet for en klar og ensartet EU-dækkende fortolkning fra nationale regulerende myndigheders side og åbne regler for offentlige indkøb;

| 7. | henviser til, at mange europæiske små og mellemstore virksomheder i dag konkurrerer på det internationale marked om løsninger, som omfatter både produkter og såkaldt »grøn service« som f.eks. anlæg, installation, reparation og forvaltning; henviser til, at denne service er af afgørende betydning for udvikling, afsætning og eksport af grønne produkter; opfordrer Kommission til at medtage grønne tjenesteydelser i de igangværende forhandlinger om aftalen om miljøgoder og i bilaterale handelsaftaler som f.eks. TTIP for at mindske hindringerne for europæiske små og mellemstore virksomheder og tjenesteudbydere, som ønsker at komme ind på det internationale marked; |
| --- | --- |

7.

henviser til, at mange europæiske små og mellemstore virksomheder i dag konkurrerer på det internationale marked om løsninger, som omfatter både produkter og såkaldt »grøn service« som f.eks. anlæg, installation, reparation og forvaltning; henviser til, at denne service er af afgørende betydning for udvikling, afsætning og eksport af grønne produkter; opfordrer Kommission til at medtage grønne tjenesteydelser i de igangværende forhandlinger om aftalen om miljøgoder og i bilaterale handelsaftaler som f.eks. TTIP for at mindske hindringerne for europæiske små og mellemstore virksomheder og tjenesteudbydere, som ønsker at komme ind på det internationale marked;

| 8. | understreger betydningen af god regeringsførelse, et uafhængigt retsvæsen, åbenhed og retsstatslige forhold i hele EU for skabelsen af et erhvervsvenligt miljø og et marked med lige vilkår for de små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

8.

understreger betydningen af god regeringsførelse, et uafhængigt retsvæsen, åbenhed og retsstatslige forhold i hele EU for skabelsen af et erhvervsvenligt miljø og et marked med lige vilkår for de små og mellemstore virksomheder;

Finansiering af grønne initiativer

| 9. | påpeger, at Kommissionens handlingsplan for at forbedre små og mellemstore virksomheder adgang til finansiering i den nuværende situation, hvor utilstrækkelig adgang til hensigtsmæssig risikovillig kapital, navnlig under de indledende stadier, fortsat er en af de alvorligste hindringer for etablering og udvikling af vækstorienterede virksomheder, lægger stor vægt på investeringskapital som et muligt middel til at finansiere vækst; understreger imidlertid, at denne form for finansiering kun er hensigtsmæssig for et meget lille antal små og mellemstore virksomheder, og at banklån stadig er en vigtig finansieringskilde, men at der bør udvikles alternativer i den private sektor; henviser i den forbindelse til betydningen af at fremme alternative former for lån til små og mellemstore virksomheder, som f.eks. gennem låneforeninger; gør opmærksom på de mulige finansieringsmuligheder, der bør undersøges i forbindelse med Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at Kommissionens handlingsplan for at forbedre små og mellemstore virksomheder adgang til finansiering i den nuværende situation, hvor utilstrækkelig adgang til hensigtsmæssig risikovillig kapital, navnlig under de indledende stadier, fortsat er en af de alvorligste hindringer for etablering og udvikling af vækstorienterede virksomheder, lægger stor vægt på investeringskapital som et muligt middel til at finansiere vækst; understreger imidlertid, at denne form for finansiering kun er hensigtsmæssig for et meget lille antal små og mellemstore virksomheder, og at banklån stadig er en vigtig finansieringskilde, men at der bør udvikles alternativer i den private sektor; henviser i den forbindelse til betydningen af at fremme alternative former for lån til små og mellemstore virksomheder, som f.eks. gennem låneforeninger; gør opmærksom på de mulige finansieringsmuligheder, der bør undersøges i forbindelse med Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer;

| 10. | tilskynder medlemsstaterne til at opmuntre udenlandske investorer ved at fjerne sproghindringer; henviser til, at accept af ansøgninger og udlevering af oplysninger på engelsk som supplement til den pågældende medlemsstats officielle sprog er et skridt i den retning; |
| --- | --- |

10.

tilskynder medlemsstaterne til at opmuntre udenlandske investorer ved at fjerne sproghindringer; henviser til, at accept af ansøgninger og udlevering af oplysninger på engelsk som supplement til den pågældende medlemsstats officielle sprog er et skridt i den retning;

| 11. | understreger, at der ikke findes en finansieringsform, som passer i alle situationer, og opfordrer Kommissionens til at tage hensyn til de små og mellemstore virksomheders interesser i alle eksisterende og eventuelle fremtidige programmer, instrumenter og initiativer, navnlig for så vidt angår nye forretningsmodeller i den grønne økonomi, lige fra aktiekapital (forretningsengle, crowd finansiering og multilaterale handelsfaciliteter) over aktielignende kapital (mezzaninfinansiering) og gældsinstrumenter (mindre selskabsobligationer, garantiordninger og platforme) til partnerskaber mellem banker og andre, som medvirker i finansiering af små og mellemstore virksomheder (revisorer, erhvervssammenslutninger, sammenslutninger af små og mellemstor virksomheder eller handelskamre), med henblik på at bistå virksomheder i opstarts-, vækst- eller overdragelsesfaserne under hensyntagen til deres størrelse, omsætning og finansieringsbehov; opfordrer medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at tilskynde til udviklingen af disse finansieringsmodeller, bl.a. gennem skattebegunstigelser; understreger betydningen af at tage de eksisterende støttemuligheder for små og mellemstore virksomheder op til fornyet revision med henblik på at skabe yderligere muligheder for grøn vækst; |
| --- | --- |

11.

understreger, at der ikke findes en finansieringsform, som passer i alle situationer, og opfordrer Kommissionens til at tage hensyn til de små og mellemstore virksomheders interesser i alle eksisterende og eventuelle fremtidige programmer, instrumenter og initiativer, navnlig for så vidt angår nye forretningsmodeller i den grønne økonomi, lige fra aktiekapital (forretningsengle, crowd finansiering og multilaterale handelsfaciliteter) over aktielignende kapital (mezzaninfinansiering) og gældsinstrumenter (mindre selskabsobligationer, garantiordninger og platforme) til partnerskaber mellem banker og andre, som medvirker i finansiering af små og mellemstore virksomheder (revisorer, erhvervssammenslutninger, sammenslutninger af små og mellemstor virksomheder eller handelskamre), med henblik på at bistå virksomheder i opstarts-, vækst- eller overdragelsesfaserne under hensyntagen til deres størrelse, omsætning og finansieringsbehov; opfordrer medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at tilskynde til udviklingen af disse finansieringsmodeller, bl.a. gennem skattebegunstigelser; understreger betydningen af at tage de eksisterende støttemuligheder for små og mellemstore virksomheder op til fornyet revision med henblik på at skabe yderligere muligheder for grøn vækst;

| 12. | understreger behovet for at sikre samordning og komplementaritet mellem de finansielle instrumenter på EU-budgettet, især under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF), EU-programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) og LIFE-programmet; |
| --- | --- |

12.

understreger behovet for at sikre samordning og komplementaritet mellem de finansielle instrumenter på EU-budgettet, især under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF), EU-programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) og LIFE-programmet;

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at føre tilsyn med resultaterne i de små og mellemstore virksomheder, der har fået adgang til finansiering af grøn innovation, med henblik på at vurdere effektiviteten af denne form for finansiering; opfordrer Kommissionen til, såfremt resultaterne viser sig ikke at være tilfredsstillende, straks at foretage de nødvendige ændringer for at sikre, at finansieringen bliver mere effektiv; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at føre tilsyn med resultaterne i de små og mellemstore virksomheder, der har fået adgang til finansiering af grøn innovation, med henblik på at vurdere effektiviteten af denne form for finansiering; opfordrer Kommissionen til, såfremt resultaterne viser sig ikke at være tilfredsstillende, straks at foretage de nødvendige ændringer for at sikre, at finansieringen bliver mere effektiv;

| 14. | bemærker, at det på grund af den yderst tekniske karakter af mange grønne investeringsplaner er vigtigt at fremhæve betydningen af standardiserede risiko- og afkastmodeller og af at udvikle nye modeller for nye udfordringer og sektorer; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at det på grund af den yderst tekniske karakter af mange grønne investeringsplaner er vigtigt at fremhæve betydningen af standardiserede risiko- og afkastmodeller og af at udvikle nye modeller for nye udfordringer og sektorer;

| 15. | minder om, at små og mellemstore virksomheder kan forventes at spille en vigtig rolle i den cirkulære økonomi ved at levere bæredygtige, men arbejdskraftintensive tjenesteydelser som reparation, renovation og genbrug; henviser til, at Kommissionen, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Den Internationale Valutafond (EMF), Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), Europa-Parlamentet og Eurogruppen generelt støtter princippet om at omlægning af beskatningen fra arbejdskraften til anvendelse og forbrug af naturlige ressourcer; opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af konsekvenserne af en omlægning af beskatningen fra arbejdskraften til anvendelse af naturlige ressourcer; |
| --- | --- |

15.

minder om, at små og mellemstore virksomheder kan forventes at spille en vigtig rolle i den cirkulære økonomi ved at levere bæredygtige, men arbejdskraftintensive tjenesteydelser som reparation, renovation og genbrug; henviser til, at Kommissionen, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Den Internationale Valutafond (EMF), Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), Europa-Parlamentet og Eurogruppen generelt støtter princippet om at omlægning af beskatningen fra arbejdskraften til anvendelse og forbrug af naturlige ressourcer; opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af konsekvenserne af en omlægning af beskatningen fra arbejdskraften til anvendelse af naturlige ressourcer;

| 16. | understreger, at iværksættere, små og mellemstore virksomheder, virksomhedssammenslutninger og støtteorganisationer bør være mere velunderrettede om mulighederne for at finansiere teknologi med større ydeevne eller indgåelse af kontrakter om tjenester, såsom rådgivning, vejledning og uddannelse om økodesign, ressourceforvaltning og grøn iværksættervirksomhed og om udbuddet af grøn teknologi og grønne produkter og tjenesteydelser, der kunne være til gavn for deres virksomheder; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre tilbuddet til de små og mellemstore virksomheder på disse områder og understreger behovet for enkel og let adgang til oplysninger og databaser om disse produkter og tjenesteydelser; minder Kommissionens og medlemsstaterne om, at disse oplysninger skal formidles på en måde, som bedst svarer til de små og mellemstore virksomheders logik og arbejdsmetoder; |
| --- | --- |

16.

understreger, at iværksættere, små og mellemstore virksomheder, virksomhedssammenslutninger og støtteorganisationer bør være mere velunderrettede om mulighederne for at finansiere teknologi med større ydeevne eller indgåelse af kontrakter om tjenester, såsom rådgivning, vejledning og uddannelse om økodesign, ressourceforvaltning og grøn iværksættervirksomhed og om udbuddet af grøn teknologi og grønne produkter og tjenesteydelser, der kunne være til gavn for deres virksomheder; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre tilbuddet til de små og mellemstore virksomheder på disse områder og understreger behovet for enkel og let adgang til oplysninger og databaser om disse produkter og tjenesteydelser; minder Kommissionens og medlemsstaterne om, at disse oplysninger skal formidles på en måde, som bedst svarer til de små og mellemstore virksomheders logik og arbejdsmetoder;

| 17. | bemærker, at EU-programmerne ikke bidrager væsentligt til økoinnovation og den cirkulære økonomi, og at Kommissionen derfor skal sørge for, at finansieringen fra COSME og Horisont 2020 fokuseres mere på udvikling af økoinnovative løsninger fra og til små og mellemstore virksomheder og på støtte til finansiering af forbedret produktdesign og procespræstation, idet der bygges på de positive erfaringer fra den tidligere flerårige finansielle ramme; mener især, at instrumentet for små og mellemstore virksomheder under Horisont 2020 skal gennemføres fuldt ud; |
| --- | --- |

17.

bemærker, at EU-programmerne ikke bidrager væsentligt til økoinnovation og den cirkulære økonomi, og at Kommissionen derfor skal sørge for, at finansieringen fra COSME og Horisont 2020 fokuseres mere på udvikling af økoinnovative løsninger fra og til små og mellemstore virksomheder og på støtte til finansiering af forbedret produktdesign og procespræstation, idet der bygges på de positive erfaringer fra den tidligere flerårige finansielle ramme; mener især, at instrumentet for små og mellemstore virksomheder under Horisont 2020 skal gennemføres fuldt ud;

| 18. | opfordrer Kommissionen og EIB til at sikre, at det hovedsageligt er små og mellemstore virksomheder, herunder grønne og innovative virksomheder, der under gennemførelsesfasen af investeringsplanen for Europa modtager støtte i henhold til dette forslag; kræver, at der udarbejdes klare kriterier, herunder for europisk merværdi, for virkeliggørelsen af denne målsætning, og at konsulentvirksomheden om ressourceeffektivitet og økoinnovation, som stilles til rådighed for små og mellemstore virksomheder, styrkes; opfordrer EIB og Kommissionens til at sikre, at alle kategorier, som er omhandlet i Kommissionens henstilling om definitionen på mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder(C(2003)1422), får tilstrækkeligt udbytte af det; understreger betydningen af Horisont 2020 og COSME for støtten til de små og mellemstore virksomheder og behovet for en fuldstændig gennemførelse af instrumentet for små og mellemstore virksomheder under Horisont 2020; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen og EIB til at sikre, at det hovedsageligt er små og mellemstore virksomheder, herunder grønne og innovative virksomheder, der under gennemførelsesfasen af investeringsplanen for Europa modtager støtte i henhold til dette forslag; kræver, at der udarbejdes klare kriterier, herunder for europisk merværdi, for virkeliggørelsen af denne målsætning, og at konsulentvirksomheden om ressourceeffektivitet og økoinnovation, som stilles til rådighed for små og mellemstore virksomheder, styrkes; opfordrer EIB og Kommissionens til at sikre, at alle kategorier, som er omhandlet i Kommissionens henstilling om definitionen på mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder(C(2003)1422), får tilstrækkeligt udbytte af det; understreger betydningen af Horisont 2020 og COSME for støtten til de små og mellemstore virksomheder og behovet for en fuldstændig gennemførelse af instrumentet for små og mellemstore virksomheder under Horisont 2020;

| 19. | mener, at det for at sikre komplementaritet i forbindelse med økonomiske støtteordninger til fordel for små og mellemstore virksomheder er af afgørende betydning at samordne de foranstaltninger, der gennemføres som led i samhørighedspolitikken, med andre programmer som f.eks. Horisont 2020-programmet både nationalt og regionalt; understreger betydningen af at lovgive på en sådan måde, at de små og mellemstore virksomheder kan bevare deres konkurrenceevne; |
| --- | --- |

19.

mener, at det for at sikre komplementaritet i forbindelse med økonomiske støtteordninger til fordel for små og mellemstore virksomheder er af afgørende betydning at samordne de foranstaltninger, der gennemføres som led i samhørighedspolitikken, med andre programmer som f.eks. Horisont 2020-programmet både nationalt og regionalt; understreger betydningen af at lovgive på en sådan måde, at de små og mellemstore virksomheder kan bevare deres konkurrenceevne;

| 20. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at finde frem til en hurtig og varig løsning på de enorme forsinkelser i udbetalingerne i forbindelse med regionalpolitikken og i forbindelse med behandlingen af ESIF-støtten i den foregående støtteperiode for dermed at sikre, at små og mellemstore virksomheder ikke bliver forhindret i som projektpartnere at deltage i støtteprogrammer- og -projekter som følge af betalingsforsinkelser; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at finde frem til en hurtig og varig løsning på de enorme forsinkelser i udbetalingerne i forbindelse med regionalpolitikken og i forbindelse med behandlingen af ESIF-støtten i den foregående støtteperiode for dermed at sikre, at små og mellemstore virksomheder ikke bliver forhindret i som projektpartnere at deltage i støtteprogrammer- og -projekter som følge af betalingsforsinkelser;

Vidensstyring

| 21. | understreger betydningen af aktivt at tilstræbe tværsektorielt samarbejde både langs værdikæder og mellem geografiske områder, hvilket rummer potentiale til at sætte gang i innovation og skabe nye vækstmuligheder gennem kombination og opelskning af ideer og innovative koncepter glæder sig over Horisont 2020-initiativet »Cluster facilitated projects for new industrial value chains« (projekter til skabelse af nye værdikæder, som fremmes af klyngedannelse), som tilsigter at realisere de små og mellemstore virksomheders innovationspotentiale, herunder de økoinnovative og ressourceeffektive løsninger, som de skaber mulighed for; |
| --- | --- |

21.

understreger betydningen af aktivt at tilstræbe tværsektorielt samarbejde både langs værdikæder og mellem geografiske områder, hvilket rummer potentiale til at sætte gang i innovation og skabe nye vækstmuligheder gennem kombination og opelskning af ideer og innovative koncepter glæder sig over Horisont 2020-initiativet »Cluster facilitated projects for new industrial value chains« (projekter til skabelse af nye værdikæder, som fremmes af klyngedannelse), som tilsigter at realisere de små og mellemstore virksomheders innovationspotentiale, herunder de økoinnovative og ressourceeffektive løsninger, som de skaber mulighed for;

| 22. | glæder sig over oprettelsen af et europæisk ekspertisecenter for ressourceeffektivitet, som skal rådgive og bistå små og mellemstore virksomheder med at forbedre deres ressourceeffektivitetspræstationer; understreger behovet for at etablere dette center som er stærkt netværk af partnere i alle EU's regioner og for at bygge på indhøstede erfaringer i medlemsstaterne; mener, at det bør lede små og mellemstore virksomheder i retning af europæiske, nationale og regionale programmer på dette område og stille ekspertise, netværk og infrastrukturer til rådighed; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over oprettelsen af et europæisk ekspertisecenter for ressourceeffektivitet, som skal rådgive og bistå små og mellemstore virksomheder med at forbedre deres ressourceeffektivitetspræstationer; understreger behovet for at etablere dette center som er stærkt netværk af partnere i alle EU's regioner og for at bygge på indhøstede erfaringer i medlemsstaterne; mener, at det bør lede små og mellemstore virksomheder i retning af europæiske, nationale og regionale programmer på dette område og stille ekspertise, netværk og infrastrukturer til rådighed;

| 23. | understreger betydningen af videnoverførsel og vidensdeling mellem mange interesserede parter, herunder vidensdeling på tværs af grænserne, gennem uformelle netværk, især for små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder, for at øge bevidstheden om eksisterende og nye innovative teknikker, bedste praksis, metoder til at opnå tilstrækkelig finansiering, mulige statsstøtteordninger og de relevante lovgivningsrammer med så lidt administrativt besvær som muligt, og minder om, at de eksisterende nationale kontaktpunkter for EU-støtteprogrammerne og Enterprise Europe-netværket (EEN) skal inddrages i fuld udstrækning i støtten til små og mellemstore virksomheder og proaktivt orientere, uddanne og støtte små og mellemstore virksomheder i forbindelse med frifindelsen af finansieringsmuligheder på europæisk, nationalt og regionalt plan; støtter tilrettelæggelsen af en europæisk ressourceeffektivitetskampagne for at orientere små og mellemstore virksomheder om fordele og muligheder i forbindelse med ressourceeffektivitet og om, hvordan der kan skabes industriel synergi i forbindelse med genbrug; opfordrer Kommissionen og EEN til at samarbejde om ressourceeffektivitet sammen med erhvervssammenslutninger, fagbevægelsen, små og mellemstore virksomheder, ikke-statslige organisationer og den akademiske verden og medvirke i regionale initiativer; glæder sig i den forbindelse over, at Kommissionen fokuserer på symbiose og klynger, og opfordrer Kommissionen til at indlede konkrete initiativer for at lette tværsektorielt samarbejde og ressourceforvaltning; |
| --- | --- |

23.

understreger betydningen af videnoverførsel og vidensdeling mellem mange interesserede parter, herunder vidensdeling på tværs af grænserne, gennem uformelle netværk, især for små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder, for at øge bevidstheden om eksisterende og nye innovative teknikker, bedste praksis, metoder til at opnå tilstrækkelig finansiering, mulige statsstøtteordninger og de relevante lovgivningsrammer med så lidt administrativt besvær som muligt, og minder om, at de eksisterende nationale kontaktpunkter for EU-støtteprogrammerne og Enterprise Europe-netværket (EEN) skal inddrages i fuld udstrækning i støtten til små og mellemstore virksomheder og proaktivt orientere, uddanne og støtte små og mellemstore virksomheder i forbindelse med frifindelsen af finansieringsmuligheder på europæisk, nationalt og regionalt plan; støtter tilrettelæggelsen af en europæisk ressourceeffektivitetskampagne for at orientere små og mellemstore virksomheder om fordele og muligheder i forbindelse med ressourceeffektivitet og om, hvordan der kan skabes industriel synergi i forbindelse med genbrug; opfordrer Kommissionen og EEN til at samarbejde om ressourceeffektivitet sammen med erhvervssammenslutninger, fagbevægelsen, små og mellemstore virksomheder, ikke-statslige organisationer og den akademiske verden og medvirke i regionale initiativer; glæder sig i den forbindelse over, at Kommissionen fokuserer på symbiose og klynger, og opfordrer Kommissionen til at indlede konkrete initiativer for at lette tværsektorielt samarbejde og ressourceforvaltning;

| 24. | opfordrer sektorsammenslutninger til at spille en mere fremtrædende rolle med hensyn til formidling af hensigtsmæssig information og rådgivning om grøn teknologi, finansieringsmuligheder og de relevante procedurer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træde til i de tilfælde, hvor denne støtte er mangelfuld, til i samarbejde med sektorsammenslutninger og selskaber at undersøge, hvilke yderligere muligheder der findes, og fremskynde gennemførelsen af bæredygtige løsninger, og til at investere i miljøvenlig teknologi, ressourceeffektivitet og genbrugsøkonomien; konstaterer, at der er en stadig dybere kløft mellem de små og mellemstore virksomheders behov og arbejdstagernes kvalifikationer; henviser til, at 26 % af arbejdsgiverne i Europa har vanskeligt ved at finde medarbejdere, som råder over de nødvendige kvalifikationer; |
| --- | --- |

24.

opfordrer sektorsammenslutninger til at spille en mere fremtrædende rolle med hensyn til formidling af hensigtsmæssig information og rådgivning om grøn teknologi, finansieringsmuligheder og de relevante procedurer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træde til i de tilfælde, hvor denne støtte er mangelfuld, til i samarbejde med sektorsammenslutninger og selskaber at undersøge, hvilke yderligere muligheder der findes, og fremskynde gennemførelsen af bæredygtige løsninger, og til at investere i miljøvenlig teknologi, ressourceeffektivitet og genbrugsøkonomien; konstaterer, at der er en stadig dybere kløft mellem de små og mellemstore virksomheders behov og arbejdstagernes kvalifikationer; henviser til, at 26 % af arbejdsgiverne i Europa har vanskeligt ved at finde medarbejdere, som råder over de nødvendige kvalifikationer;

Forskning, udvikling og innovation

| 25. | understreger behovet for en mere effektiv forvaltning af grundlæggende forskning og udvikling, for i fuld udstrækning at inddrage små og mellemstore virksomheder og for aktivt at støtte udmøntningen af resultaterne af den grundlæggende forskning og udvikling i yderligere teknologiske fremskridt; understreger betydningen af at genindustrialisere Europa i lyset af produktionsindustriens betydning for forskning, udvikling og innovation og dermed for EU's fremtidige konkurrenceevne; mener, at man ud over teknologibaserede løsninger også i tilstrækkelig grad skal have opmærksomheden henledt på ikke-teknologisk, organisatorisk og systemisk innovation sammen med innovation inden for den offentlige sektor; |
| --- | --- |

25.

understreger behovet for en mere effektiv forvaltning af grundlæggende forskning og udvikling, for i fuld udstrækning at inddrage små og mellemstore virksomheder og for aktivt at støtte udmøntningen af resultaterne af den grundlæggende forskning og udvikling i yderligere teknologiske fremskridt; understreger betydningen af at genindustrialisere Europa i lyset af produktionsindustriens betydning for forskning, udvikling og innovation og dermed for EU's fremtidige konkurrenceevne; mener, at man ud over teknologibaserede løsninger også i tilstrækkelig grad skal have opmærksomheden henledt på ikke-teknologisk, organisatorisk og systemisk innovation sammen med innovation inden for den offentlige sektor;

| 26. | understreger betydningen af europæiske virksomheders kommercialisering og udnyttelse af resultaterne af forskning og udvikling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en mere stabil reguleringsramme og tilstrækkelige finansieringsordninger med henblik på at muliggøre økonomiske initiativer og iværksættervirksomhed og begrænse den tid, det tager at bringe nye produkter, tjenesteydelser og forretningspraksis på markedet, navnlig inden for den grønne økonomi; |
| --- | --- |

26.

understreger betydningen af europæiske virksomheders kommercialisering og udnyttelse af resultaterne af forskning og udvikling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en mere stabil reguleringsramme og tilstrækkelige finansieringsordninger med henblik på at muliggøre økonomiske initiativer og iværksættervirksomhed og begrænse den tid, det tager at bringe nye produkter, tjenesteydelser og forretningspraksis på markedet, navnlig inden for den grønne økonomi;

| 27. | understreger mulighederne for innovation og grøn vækst inden for den nye europæiske ruminfrastruktur; opfordrer Kommissionen til at tilskynde små og mellemstore virksomheder til at udnytte data fra disse infrastrukturer i forbindelse med erhvervsparker og virksomhedskuvøser; opfordrer Kommissionen til at etablere en ordning for små og mellemstore virksomheder, som giver dem nem adgang til data fra disse infrastrukturer på forsknings-, udviklings- og kommercialiseringsstadierne; |
| --- | --- |

27.

understreger mulighederne for innovation og grøn vækst inden for den nye europæiske ruminfrastruktur; opfordrer Kommissionen til at tilskynde små og mellemstore virksomheder til at udnytte data fra disse infrastrukturer i forbindelse med erhvervsparker og virksomhedskuvøser; opfordrer Kommissionen til at etablere en ordning for små og mellemstore virksomheder, som giver dem nem adgang til data fra disse infrastrukturer på forsknings-, udviklings- og kommercialiseringsstadierne;

| 28. | bemærker, at kun 9 % af alle virksomheder ifølge Innobarometer fra maj 2014 hævder, at de har nydt godt af offentlig finansiel støtte til deres forsknings-, udviklings- og innovationsaktiviteter siden januar 2011; understreger nødvendigheden af at udvikle brugervenlige procedurer for de forskellige støtteformer; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at kun 9 % af alle virksomheder ifølge Innobarometer fra maj 2014 hævder, at de har nydt godt af offentlig finansiel støtte til deres forsknings-, udviklings- og innovationsaktiviteter siden januar 2011; understreger nødvendigheden af at udvikle brugervenlige procedurer for de forskellige støtteformer;

| 29. | henviser til de fordele, som det fælles europæiske patent indebære for små og mellemstore virksomheder, navnlig i forbindelse med grøn teknologi; opfordrer alle medlemsstater til at tilslutte sig den fælles europæiske patentordning; opfordrer medlemsstaterne til straks at ratificere aftalen om en fælles patentdomstol, som er nødvendig for anvendelsen af det fælles europæiske patent; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om en forenklet procedure, som små og mellemstore virksomheder kan anvende i forbindelse med anlæggelse af en patentkrænkelsessag ved den fælles patentdomstol; |
| --- | --- |

29.

henviser til de fordele, som det fælles europæiske patent indebære for små og mellemstore virksomheder, navnlig i forbindelse med grøn teknologi; opfordrer alle medlemsstater til at tilslutte sig den fælles europæiske patentordning; opfordrer medlemsstaterne til straks at ratificere aftalen om en fælles patentdomstol, som er nødvendig for anvendelsen af det fælles europæiske patent; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om en forenklet procedure, som små og mellemstore virksomheder kan anvende i forbindelse med anlæggelse af en patentkrænkelsessag ved den fælles patentdomstol;

| 30. | opfordrer til en bedre politisk ramme omkring den cirkulære økonomi, herunder vedtagelse og gennemførelse af intelligent regulering, adfærdsnormer og -kodekser, som tilsigter at internalisere eksterne faktorer, løsning af problemet med ressourceintensive produkter, skabelse af lige vilkår, belønning af virksomheder, der ligger på forkant med udviklingen, og fremskyndelse af overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

30.

opfordrer til en bedre politisk ramme omkring den cirkulære økonomi, herunder vedtagelse og gennemførelse af intelligent regulering, adfærdsnormer og -kodekser, som tilsigter at internalisere eksterne faktorer, løsning af problemet med ressourceintensive produkter, skabelse af lige vilkår, belønning af virksomheder, der ligger på forkant med udviklingen, og fremskyndelse af overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi;

| 31. | opfordrer Kommissionen til som led i pakken om den cirkulære økonomi at medtage en udvidelse af økodesign-instrumentet til også at omfatte ressourceeffektivitet; mener, at økodesign skal beskæftige sig med produkters holdbarhed og mulighederne for at reparere og genbruge dem og omfatte standarder for garanteret minimumslevetid og for at de kan skilles ad; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til som led i pakken om den cirkulære økonomi at medtage en udvidelse af økodesign-instrumentet til også at omfatte ressourceeffektivitet; mener, at økodesign skal beskæftige sig med produkters holdbarhed og mulighederne for at reparere og genbruge dem og omfatte standarder for garanteret minimumslevetid og for at de kan skilles ad;

| 32. | tilskynder til udvidelse af innovative støtteordninger såsom grønne innovationsvouchers, der kan fremme indførelsen af bæredygtige teknologier samt miljøvenlige og klimaneutrale løsninger; mener, at reglerne om støtteansøgninger skal være enkle og klare og ikke medføre administrative byrder; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at finde frem til innovative finansieringsløsninger for små og mellemstore virksomheder og til at stille lettilgængelige finansieringsinstrumenter til rådighed; minder om, at de europæiske små og mellemstore virksomheders bæredygtige vækst og innovationsevne et en af de vigtigste konkurrencefordele, som EU har på et globaliseret marked; |
| --- | --- |

32.

tilskynder til udvidelse af innovative støtteordninger såsom grønne innovationsvouchers, der kan fremme indførelsen af bæredygtige teknologier samt miljøvenlige og klimaneutrale løsninger; mener, at reglerne om støtteansøgninger skal være enkle og klare og ikke medføre administrative byrder; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at finde frem til innovative finansieringsløsninger for små og mellemstore virksomheder og til at stille lettilgængelige finansieringsinstrumenter til rådighed; minder om, at de europæiske små og mellemstore virksomheders bæredygtige vækst og innovationsevne et en af de vigtigste konkurrencefordele, som EU har på et globaliseret marked;

(De)regulering som drivkraft for vækst

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at undlade at skabe hindringer for de indre marked gennem overopfyldelse af EU-lovgivningens krav, at tage deres nuværende reguleringsordninger op til fornyet overvejelse, at fjerne overflødige eller ineffektive reguleringer, som udgør markedshindringer, og at sikre konsekvent omsætning af direktiver i national lovgivning; opfordrer Kommissionen til at sikre, at SMV-testen finder anvendelse i fuld udstrækning i alle konsekvensanalyser; opfordrer Kommissionen til at styrke sin indsats for at tage problemet med overdreven gennemførelse af EU-lovgivningen op med de enkelte medlemsstater; understreger, at der er nødvendigt med en entydig og ensartet fortolkning i hele EU fra de nationale regulerende myndigheders side og med åbne offentlige udbudsprocedurer, herunder grønne udbud og e-udbud, som for øjeblikket udgør alvorlige hindringer for små og mellemstore virksomheder, som ønsker at gå ud på det internationale marked. men samtidig giver medlemsstaterne en enestående mulighed for at tilpasse sig de nye forhold på et tidligt stadium, bl.a. i form af ressource- og energieffektive produkter og løsninger, |
| --- | --- |

33.

opfordrer medlemsstaterne til at undlade at skabe hindringer for de indre marked gennem overopfyldelse af EU-lovgivningens krav, at tage deres nuværende reguleringsordninger op til fornyet overvejelse, at fjerne overflødige eller ineffektive reguleringer, som udgør markedshindringer, og at sikre konsekvent omsætning af direktiver i national lovgivning; opfordrer Kommissionen til at sikre, at SMV-testen finder anvendelse i fuld udstrækning i alle konsekvensanalyser; opfordrer Kommissionen til at styrke sin indsats for at tage problemet med overdreven gennemførelse af EU-lovgivningen op med de enkelte medlemsstater; understreger, at der er nødvendigt med en entydig og ensartet fortolkning i hele EU fra de nationale regulerende myndigheders side og med åbne offentlige udbudsprocedurer, herunder grønne udbud og e-udbud, som for øjeblikket udgør alvorlige hindringer for små og mellemstore virksomheder, som ønsker at gå ud på det internationale marked. men samtidig giver medlemsstaterne en enestående mulighed for at tilpasse sig de nye forhold på et tidligt stadium, bl.a. i form af ressource- og energieffektive produkter og løsninger,

| 34. | glæder sig over Kommissionens beslutning om at trække forældede eller overdrevent besværlige lovforslag tilbage; forventer, at Kommissionen fremkommer med et mere ambitiøst forslag om bortskaffelse af affald som bebudet af næstformand Timmernans under Parlamentets plenarsamling i december 2014; opfordrer Kommissionen til at afstå fra lovgivningsforslag, der ville føre til unødvendige administrative byrder for erhvervslivet og små og mellemstore virksomheder, og til løbende at revidere den eksisterende lovgivning med det formål at nedbringe den nuværende administrative byrde, forbedre kvaliteten og effektiviteten af lovgivningen og tilpasse den til de nye forretningsmodeller; understreger imidlertid nødvendigheden af en ambitiøs indsats, af en hensigtsmæssig og rettidig gennemførelse af den gældende lovgivning og af på et tidligt tidspunkt at inddrage interesserede parter fra de relevante erhvervsgrene og små og mellemstore virksomheder, bl.a. i forbindelse med konsekvensanalyserne, med henblik på at virkeliggøre EU's miljømål; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over Kommissionens beslutning om at trække forældede eller overdrevent besværlige lovforslag tilbage; forventer, at Kommissionen fremkommer med et mere ambitiøst forslag om bortskaffelse af affald som bebudet af næstformand Timmernans under Parlamentets plenarsamling i december 2014; opfordrer Kommissionen til at afstå fra lovgivningsforslag, der ville føre til unødvendige administrative byrder for erhvervslivet og små og mellemstore virksomheder, og til løbende at revidere den eksisterende lovgivning med det formål at nedbringe den nuværende administrative byrde, forbedre kvaliteten og effektiviteten af lovgivningen og tilpasse den til de nye forretningsmodeller; understreger imidlertid nødvendigheden af en ambitiøs indsats, af en hensigtsmæssig og rettidig gennemførelse af den gældende lovgivning og af på et tidligt tidspunkt at inddrage interesserede parter fra de relevante erhvervsgrene og små og mellemstore virksomheder, bl.a. i forbindelse med konsekvensanalyserne, med henblik på at virkeliggøre EU's miljømål;

| 35. | minder om betydningen af en teknologineutral og innovationsvenlig lovgivning, der giver mulighed for, at nye teknologier kan afprøves og værdiansættes af markedet; glæder sig over udviklingen af miljøteknologikontrolordningen som et nyt værktøj til at hjælpe med til at bringe innovativ miljøteknologi på markedet; opfordrer medlemsstaterne til på hensigtsmæssig vis at anvende markedsbaserede instrumenter i deres offentlige støtteordninger og til at afstå fra at anvende miljøskadelige og markedsforvridende støtteformer; minder om, at indgriben fra det offentliges side skal anvendes til at rette op på situationer, hvor markedet ikke fungerer, f.eks. i forbindelse med manglende medregning af eksterne faktorer; opfordrer Kommissionen til at udforme fælles retningslinjer for nationale offentlige støtteordninger for grønne investeringsprojekter med henblik på at skabe et mere ensartet sæt af foranstaltninger; |
| --- | --- |

35.

minder om betydningen af en teknologineutral og innovationsvenlig lovgivning, der giver mulighed for, at nye teknologier kan afprøves og værdiansættes af markedet; glæder sig over udviklingen af miljøteknologikontrolordningen som et nyt værktøj til at hjælpe med til at bringe innovativ miljøteknologi på markedet; opfordrer medlemsstaterne til på hensigtsmæssig vis at anvende markedsbaserede instrumenter i deres offentlige støtteordninger og til at afstå fra at anvende miljøskadelige og markedsforvridende støtteformer; minder om, at indgriben fra det offentliges side skal anvendes til at rette op på situationer, hvor markedet ikke fungerer, f.eks. i forbindelse med manglende medregning af eksterne faktorer; opfordrer Kommissionen til at udforme fælles retningslinjer for nationale offentlige støtteordninger for grønne investeringsprojekter med henblik på at skabe et mere ensartet sæt af foranstaltninger;

| 36. | bemærker, at forstyrrende erhverv og teknologi ofte tyder på mangler i den eksisterende lovgivning; understreger behovet for løbende overvågning og ajourføring af den eksisterende lovgivning og gennemførelsen af den, så der ikke opstår hindringer for bæredygtig og økoinnovativ teknologi og ny teknologisk udvikling; |
| --- | --- |

36.

bemærker, at forstyrrende erhverv og teknologi ofte tyder på mangler i den eksisterende lovgivning; understreger behovet for løbende overvågning og ajourføring af den eksisterende lovgivning og gennemførelsen af den, så der ikke opstår hindringer for bæredygtig og økoinnovativ teknologi og ny teknologisk udvikling;

Diverse støtteforanstaltninger

| 37. | mener, at udvikling af iværksætterkvalifikationer og programmer til undervisning i, hvordan markedet, økonomien og finanssystemet fungerer og påvirker hinanden indbyrdes, sammen med øget miljøbevidsthed og viden om, hvordan ny teknologi kan skabe effektive, innovative og grønne muligheder, bør indgå i læseplanerne i folkeskolen og de videregående uddannelser og ligeledes fremmes gennem fritidsaktiviteter og livslang læring; mener, at en omhyggeligt udarbejdet forretningsplan er første skridt på vejen mod bedre adgang til finansiering og overlevelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til snarest at indarbejde undervisning i iværksættervirksomhed, finansiering, økonomi og miljøbevidsthed i deres uddannelsesprogrammer; støtter i denne forbindelse programmet »Erasmus for unge iværksættere«, der er beregnet til at fremme iværksætterånd og udvikle det indre marked og konkurrenceevnen; |
| --- | --- |

37.

mener, at udvikling af iværksætterkvalifikationer og programmer til undervisning i, hvordan markedet, økonomien og finanssystemet fungerer og påvirker hinanden indbyrdes, sammen med øget miljøbevidsthed og viden om, hvordan ny teknologi kan skabe effektive, innovative og grønne muligheder, bør indgå i læseplanerne i folkeskolen og de videregående uddannelser og ligeledes fremmes gennem fritidsaktiviteter og livslang læring; mener, at en omhyggeligt udarbejdet forretningsplan er første skridt på vejen mod bedre adgang til finansiering og overlevelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til snarest at indarbejde undervisning i iværksættervirksomhed, finansiering, økonomi og miljøbevidsthed i deres uddannelsesprogrammer; støtter i denne forbindelse programmet »Erasmus for unge iværksættere«, der er beregnet til at fremme iværksætterånd og udvikle det indre marked og konkurrenceevnen;

| 38. | understreger, at mikrovirksomheder og start-ups bør have råd og bistand til at udvikle sig i retning af mere bæredygtig og grøn vækst; opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse virksomheder i tilstrækkelig grad bliver omfattet af nye initiativer, som fokuserer på grønne vækstmuligheder for små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

38.

understreger, at mikrovirksomheder og start-ups bør have råd og bistand til at udvikle sig i retning af mere bæredygtig og grøn vækst; opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse virksomheder i tilstrækkelig grad bliver omfattet af nye initiativer, som fokuserer på grønne vækstmuligheder for små og mellemstore virksomheder;

| 39. | henviser til, at Erasmus+-programmet gøre det muligt for studerende og unge at tilegne sig iværksætterviden bl.a. gennem finansiering af praktikantophold; støtter i denne forbindelse programmet »Erasmus for unge iværksættere«, der er beregnet til at fremme iværksætterånd og udvikle det indre marked og konkurrenceevnen; |
| --- | --- |

39.

henviser til, at Erasmus+-programmet gøre det muligt for studerende og unge at tilegne sig iværksætterviden bl.a. gennem finansiering af praktikantophold; støtter i denne forbindelse programmet »Erasmus for unge iværksættere«, der er beregnet til at fremme iværksætterånd og udvikle det indre marked og konkurrenceevnen;

| 40. | henviser til betydningen af at bekæmpe bæreudygtige forbrugsmønstre og fremme en ændring i forbrugeradfærden; understreger behovet for tilstrækkelig uddannelse af forbrugerne og nødvendigheden af at tilskynde til foranstaltninger til fremme af et mere bæredygtigt forbrug opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke foranstaltninger på efterspørgselssiden, bl.a. ved at udnytte offentlige licitationer til at fremme forbruget af ressource- og energieffektive produkter og løsninger; understreger værdien af at medtage oplysninger om ressourceforbrug i varedeklarationer og på miljømærker for at give forbrugerne bedre valgmuligheder; |
| --- | --- |

40.

henviser til betydningen af at bekæmpe bæreudygtige forbrugsmønstre og fremme en ændring i forbrugeradfærden; understreger behovet for tilstrækkelig uddannelse af forbrugerne og nødvendigheden af at tilskynde til foranstaltninger til fremme af et mere bæredygtigt forbrug opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke foranstaltninger på efterspørgselssiden, bl.a. ved at udnytte offentlige licitationer til at fremme forbruget af ressource- og energieffektive produkter og løsninger; understreger værdien af at medtage oplysninger om ressourceforbrug i varedeklarationer og på miljømærker for at give forbrugerne bedre valgmuligheder;

| 41. | understreger betydningen af at fremme start-ups og spin off-virksomheder gennem samarbejde med teknologiske forskningsinstitutter, universiteter og faglige uddannelsesinstitutioner; |
| --- | --- |

41.

understreger betydningen af at fremme start-ups og spin off-virksomheder gennem samarbejde med teknologiske forskningsinstitutter, universiteter og faglige uddannelsesinstitutioner;

| 42. | understreger eksportens betydning for skabelsen af beskæftigelse og vækst og Europe; opfordrer Kommission til at fremskynde indgåelsen af udestående handeleaftaler med vore partnere for at lette europæiske små og mellemstore virksomheders adgang til markederne; |
| --- | --- |

42.

understreger eksportens betydning for skabelsen af beskæftigelse og vækst og Europe; opfordrer Kommission til at fremskynde indgåelsen af udestående handeleaftaler med vore partnere for at lette europæiske små og mellemstore virksomheders adgang til markederne;

| 43. | er af den opfattelse, at iværksætterånden blandt kvinder er et underudnyttet aktiv for vækst og konkurrenceevne i EU, som kunne fremmes og styrkes, og til, at alle de hindringer, navnlig lønforskelle, som kvinder møder bl.a. i de grønne erhverv, bør fjernes, for at mænd og kvinder kan få lige fordele; mener, at regelmæssig indsamling af statistiske oplysninger, bl.a. kønsopdelte konsekvensanalyser af lovgivning og kønsopdelte arbejdsmarkedsoplysninger, ville gøre de nemmere at føre politik og tilsyn på grundlag af konkrete oplysninger og gøre det muligt at rette op på den manglende viden i den grønne debat; |
| --- | --- |

43.

er af den opfattelse, at iværksætterånden blandt kvinder er et underudnyttet aktiv for vækst og konkurrenceevne i EU, som kunne fremmes og styrkes, og til, at alle de hindringer, navnlig lønforskelle, som kvinder møder bl.a. i de grønne erhverv, bør fjernes, for at mænd og kvinder kan få lige fordele; mener, at regelmæssig indsamling af statistiske oplysninger, bl.a. kønsopdelte konsekvensanalyser af lovgivning og kønsopdelte arbejdsmarkedsoplysninger, ville gøre de nemmere at føre politik og tilsyn på grundlag af konkrete oplysninger og gøre det muligt at rette op på den manglende viden i den grønne debat;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at undersøge og identificere de sektorer i den europæiske industri og de europæiske geografiske områder, hvor der er skabt de rette vilkår for etablering og udvikling af nye klynger og knudepunkter; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at undersøge og identificere de sektorer i den europæiske industri og de europæiske geografiske områder, hvor der er skabt de rette vilkår for etablering og udvikling af nye klynger og knudepunkter;

| 45. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i særlig grad at være opmærksom på og gøre noget ved de muligheder og problemer, der findes i landdistrikterne med hensyn til små og mellemstore virksomheder, grøn vækst og økoinnovation; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i særlig grad at være opmærksom på og gøre noget ved de muligheder og problemer, der findes i landdistrikterne med hensyn til små og mellemstore virksomheder, grøn vækst og økoinnovation;

| 46. | opfordrer medlemsstaterne til (gennem folkevalgte forsamlinger på nationalt, regionalt og lokalt plan og forvaltningsmyndighederne) og med medvirken fra de vigtigste interesserede parters side hele tiden at fremme en bæredygtig vækst gennem intelligente specialiseringsstrategier, som fremmer klyngedannelse, synergi og netværk omkring aktiviteterne i den grønne økonomi; opfordrer Kommissionen til at aflægge beretning til Parlamentet om gennemførelsen af intelligente specialiseringsstrategier på både nationalt og/eller regionalt plan, navnlig om de forskellige former for praktisk gennemførelse, der anvendes i EU og i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremlægge oplysninger om de praktiske foranstaltninger, der er truffet for at udvikle kompetencer for økoinnovative små og mellemstore virksomheder gennem indbyrdes forbundne regionale innovationscentre og centrale støttenetværk; |
| --- | --- |

46.

opfordrer medlemsstaterne til (gennem folkevalgte forsamlinger på nationalt, regionalt og lokalt plan og forvaltningsmyndighederne) og med medvirken fra de vigtigste interesserede parters side hele tiden at fremme en bæredygtig vækst gennem intelligente specialiseringsstrategier, som fremmer klyngedannelse, synergi og netværk omkring aktiviteterne i den grønne økonomi; opfordrer Kommissionen til at aflægge beretning til Parlamentet om gennemførelsen af intelligente specialiseringsstrategier på både nationalt og/eller regionalt plan, navnlig om de forskellige former for praktisk gennemførelse, der anvendes i EU og i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremlægge oplysninger om de praktiske foranstaltninger, der er truffet for at udvikle kompetencer for økoinnovative små og mellemstore virksomheder gennem indbyrdes forbundne regionale innovationscentre og centrale støttenetværk;

| 47. | opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af regionaludviklingspolitikken at udarbejde særlige programmer, som omfatter alle relevante grønne vækstelementer for små og mellemstore virksomheder; understreger nødvendigheden af i fuld udstrækning at udnytte de potentielle iværksættermuligheder hos de unge i forbindelse med små og mellemstore virksomheders grønne vækst; opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at skabe forbindelse mellem uddannelsesinstitutioner og europæiske programmer og foranstaltninger til fremme af den grønne økonomi; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende alle til rådighed stående midler til at rådgive de ansatte i små og mellemstore virksomheder og øge deres bevidsthed for at forbedre deres viden og kvalifikationer; opfordrer til, at støtten til faglig uddannelse koncentreres om unge og de mest udsatte grupper; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af regionaludviklingspolitikken at udarbejde særlige programmer, som omfatter alle relevante grønne vækstelementer for små og mellemstore virksomheder; understreger nødvendigheden af i fuld udstrækning at udnytte de potentielle iværksættermuligheder hos de unge i forbindelse med små og mellemstore virksomheders grønne vækst; opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at skabe forbindelse mellem uddannelsesinstitutioner og europæiske programmer og foranstaltninger til fremme af den grønne økonomi; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende alle til rådighed stående midler til at rådgive de ansatte i små og mellemstore virksomheder og øge deres bevidsthed for at forbedre deres viden og kvalifikationer; opfordrer til, at støtten til faglig uddannelse koncentreres om unge og de mest udsatte grupper;

o

o o

| 48. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0036.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0032.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0069.

(4)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_en.pdf

---

Onsdag den 20. maj 2015

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/35

---

P8_TA(2015)0205

Beslutning om at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: undtagne anvendelser af cadmium i belysnings- og displaysystemer

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om Kommissionens delegerede direktiv af 30. januar 2015 om tilpasning til den tekniske udvikling af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU, for så vidt angår undtagne anvendelser af cadmium i belysnings- og displaysystemer (C(2015)00383 — 2015/2542(DEA))

(2016/C 353/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede direktiv C(2015)00383, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede direktiv C(2015)00383,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU af 8. juni 2011 om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr, navnlig artikel 4, artikel 5, stk. 1, litra a), samt artikel 22 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU af 8. juni 2011 om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr, navnlig artikel 4, artikel 5, stk. 1, litra a), samt artikel 22 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 4,

| A. | der henviser til, at artikel 4, stk. 1, i direktiv 2011/65/EU om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (RoHS) begrænser bl.a. anvendelsen af cadmium i elektrisk og elektronisk udstyr (se listen i bilag II til RoHS); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 4, stk. 1, i direktiv 2011/65/EU om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (RoHS) begrænser bl.a. anvendelsen af cadmium i elektrisk og elektronisk udstyr (se listen i bilag II til RoHS);

| B. | der henviser til, at bilag III til RoHS-direktivet indeholder bestemmelser om undtagelser fra de begrænsninger, der er fastsat i artikel 4, stk. 1; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at bilag III til RoHS-direktivet indeholder bestemmelser om undtagelser fra de begrænsninger, der er fastsat i artikel 4, stk. 1;

| C. | der henviser til, at punkt 39 i bilag III indeholder en undtagelse for »Cadmium i farvekonverterende II-VI-lysdioder (< 10 μg Cd pr. mm2 lysemitterende areal) til brug i halvlederbaserede belysnings- og displaysystemer« med udløbsdato den 1. juli 2014; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at punkt 39 i bilag III indeholder en undtagelse for »Cadmium i farvekonverterende II-VI-lysdioder (< 10 μg Cd pr. mm2 lysemitterende areal) til brug i halvlederbaserede belysnings- og displaysystemer« med udløbsdato den 1. juli 2014;

| D. | der henviser til, at artikel 5 giver mulighed for tilpasning til den videnskabelige og tekniske udvikling af bilag III i form af optagelse og fjernelse af undtagelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 5 giver mulighed for tilpasning til den videnskabelige og tekniske udvikling af bilag III i form af optagelse og fjernelse af undtagelser;

| E. | der henviser til, at Kommissionen har angivet, at den i december 2012 modtog en ansøgning om at forny undtagelse 39 og, i maj 2013, en dermed forbunden ansøgning om en snævrere og mere specifik undtagelse for cadmium i kvanteøer i displaysystemer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen har angivet, at den i december 2012 modtog en ansøgning om at forny undtagelse 39 og, i maj 2013, en dermed forbunden ansøgning om en snævrere og mere specifik undtagelse for cadmium i kvanteøer i displaysystemer;

| F. | der henviser til, at undtagelser i henhold til artikel 5, stk. 1, litra a), optages i bilag III, forudsat at en sådan optagelse ikke svækker den miljø- og sundhedsbeskyttelse, der ydes ved forordning (EF) nr. 1907/2006, og forudsat at én af følgende betingelser er opfyldt: Det er ikke teknisk eller videnskabeligt muligt i praksis at eliminere eller substituere dem ved hjælp af ændringer af udformningen eller materialer og komponenter, der ikke kræver anvendelse af materialer eller stoffer på listen i bilag II, alternativernes pålidelighed er ikke sikret, eller den samlede negative miljø-, sundheds-, og forbrugerbeskyttelsesmæssige indvirkning som følge af substitutionen vil sandsynligvis opveje de samlede miljø-, sundheds- og forbrugerbeskyttelsesmæssige fordele derved; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at undtagelser i henhold til artikel 5, stk. 1, litra a), optages i bilag III, forudsat at en sådan optagelse ikke svækker den miljø- og sundhedsbeskyttelse, der ydes ved forordning (EF) nr. 1907/2006, og forudsat at én af følgende betingelser er opfyldt: Det er ikke teknisk eller videnskabeligt muligt i praksis at eliminere eller substituere dem ved hjælp af ændringer af udformningen eller materialer og komponenter, der ikke kræver anvendelse af materialer eller stoffer på listen i bilag II, alternativernes pålidelighed er ikke sikret, eller den samlede negative miljø-, sundheds-, og forbrugerbeskyttelsesmæssige indvirkning som følge af substitutionen vil sandsynligvis opveje de samlede miljø-, sundheds- og forbrugerbeskyttelsesmæssige fordele derved;

| G. | der henviser til, at Kommissionens delegerede direktiv forlænger undtagelse 39 indtil den 30. juni 2017, omdøber den til undtagelse 39.a, og indfører en ny mere specifik undtagelse 39.b for brugen af cadmium i cadmiumbaserede halvledernanokrystal-kvanteøer, som kan »downshifte«, til brug i displaysystemer, (< 0,2 μg Cd pr. mm2 displayareal), med udløbsdato den 30. juni 2018; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionens delegerede direktiv forlænger undtagelse 39 indtil den 30. juni 2017, omdøber den til undtagelse 39.a, og indfører en ny mere specifik undtagelse 39.b for brugen af cadmium i cadmiumbaserede halvledernanokrystal-kvanteøer, som kan »downshifte«, til brug i displaysystemer, (< 0,2 μg Cd pr. mm2 displayareal), med udløbsdato den 30. juni 2018;

| H. | der henviser til, at forlængelsen af undtagelse 39, og den nye undtagelse 39.b begge vedrører cadmium-kvanteøer, selv om der kun er en specifik henvisning til kvanteøer i undtagelse 39.b; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at forlængelsen af undtagelse 39, og den nye undtagelse 39.b begge vedrører cadmium-kvanteøer, selv om der kun er en specifik henvisning til kvanteøer i undtagelse 39.b;

| I. | der henviser til, at forlængelsen af undtagelse 39 vedrører to forskellige anvendelser af cadmium-kvanteøer: den ene vedrører brug i halvlederbaserede belysningssystemer (i det følgende benævnt »belysning«), mens den anden vedrører displaysystemer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at forlængelsen af undtagelse 39 vedrører to forskellige anvendelser af cadmium-kvanteøer: den ene vedrører brug i halvlederbaserede belysningssystemer (i det følgende benævnt »belysning«), mens den anden vedrører displaysystemer;

| J. | der henviser til, at den nye undtagelse 39.b kun vedrører displaysystemer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den nye undtagelse 39.b kun vedrører displaysystemer;

| K. | der henviser til, at Kommissionen udtrykkeligt fastslår, at der endnu ikke findes kvanteø-lysdioder (med og uden cadmium) til belysning, og at den erkender, at den positive miljøvirkning heraf derfor ikke kunne påvises; der henviser til, at Kommissionen ikke desto mindre forlængede den generelle undtagelse for belysningsanvendelser baseret på cadmium-kvanteøer indtil den 30. juni 2017 for at give belysningsbranchen mulighed for at ansøge om en specifik undtagelse, idet sådanne anvendelser allerede skulle være i forproduktionsfasen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionen udtrykkeligt fastslår, at der endnu ikke findes kvanteø-lysdioder (med og uden cadmium) til belysning, og at den erkender, at den positive miljøvirkning heraf derfor ikke kunne påvises; der henviser til, at Kommissionen ikke desto mindre forlængede den generelle undtagelse for belysningsanvendelser baseret på cadmium-kvanteøer indtil den 30. juni 2017 for at give belysningsbranchen mulighed for at ansøge om en specifik undtagelse, idet sådanne anvendelser allerede skulle være i forproduktionsfasen;

| L. | der henviser til, at de uafhængige rådgivere, der vurderede ansøgningerne på vegne af Kommissionen, konkluderede, at de fremlagte oplysninger ikke gav mulighed for at konkludere, at en undtagelse for belysning ville være berettiget i øjeblikket, og at den derfor udtrykkeligt anbefalede at undlade en sådan (2); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de uafhængige rådgivere, der vurderede ansøgningerne på vegne af Kommissionen, konkluderede, at de fremlagte oplysninger ikke gav mulighed for at konkludere, at en undtagelse for belysning ville være berettiget i øjeblikket, og at den derfor udtrykkeligt anbefalede at undlade en sådan (2);

| M. | der henviser til, at de uformelle oplysninger, der blev rundsendt af Kommissionen den 12. maj 2015, ikke ændrer situationen, da der ikke fremlægges noget bevis for tilgængeligheden af disse produkter på det europæiske marked, ligesom der ikke fremlægges nogen vurdering af deres egenskaber på baggrund af betingelserne i artikel 5, stk. 1, litra a); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de uformelle oplysninger, der blev rundsendt af Kommissionen den 12. maj 2015, ikke ændrer situationen, da der ikke fremlægges noget bevis for tilgængeligheden af disse produkter på det europæiske marked, ligesom der ikke fremlægges nogen vurdering af deres egenskaber på baggrund af betingelserne i artikel 5, stk. 1, litra a);

| N. | der henviser til, at ansøgerne grundet manglende tilgængelige relevante belysningsprodukter ikke har kunnet godtgøre, at nogen af betingelserne i artikel 5, stk. 1, litra a), skulle være opfyldt for anvendelsen af cadmium-kvanteøer i belysning; der henviser til, at det derfor ikke er berettiget at indrømme en forlængelse af undtagelsen for belysning; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ansøgerne grundet manglende tilgængelige relevante belysningsprodukter ikke har kunnet godtgøre, at nogen af betingelserne i artikel 5, stk. 1, litra a), skulle være opfyldt for anvendelsen af cadmium-kvanteøer i belysning; der henviser til, at det derfor ikke er berettiget at indrømme en forlængelse af undtagelsen for belysning;

| O. | der henviser til, at en sådan undtagelse kan blive relevant i fremtiden, men kun kan ydes på grundlag af en egentlig vurdering, der endnu ikke har fundet sted; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at en sådan undtagelse kan blive relevant i fremtiden, men kun kan ydes på grundlag af en egentlig vurdering, der endnu ikke har fundet sted;

| P. | der henviser til, at Kommissionens endvidere i sit delegerede direktiv indrømmede en ny specifik undtagelse for cadmium-kvanteøer i displaysystemer med den begrundelse, at de allerede var i brug, at dette ville have en generel positiv virkning på grund af deres lave energiforbrug, og at cadmiumfri kvanteøer endnu ikke var teknisk mulige; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionens endvidere i sit delegerede direktiv indrømmede en ny specifik undtagelse for cadmium-kvanteøer i displaysystemer med den begrundelse, at de allerede var i brug, at dette ville have en generel positiv virkning på grund af deres lave energiforbrug, og at cadmiumfri kvanteøer endnu ikke var teknisk mulige;

| Q. | der henviser til, at de uafhængige rådgivere, der vurderede ansøgningerne på vegne af Kommissionen, i april 2014 anbefalede at indrømme en specifik undtagelse for cadmium-kvanteøer i displaysystemer for en kortere periode end den, der blev ansøgt om, (indtil den 30. juni 2017, dvs. — et år kortere end den periode, som Kommissionen har vedtaget) i lyset af den opfattelse, at forskningen i belysningsanvendelser, der vil resultere i en reduktion af cadmiummængderne såvel som cadmiumfri erstatninger, er i sin sidste fase; der henviser til, at anbefalingen med andre ord var baseret på fraværet af cadmiumfri kvanteøer på det pågældende tidspunkt; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de uafhængige rådgivere, der vurderede ansøgningerne på vegne af Kommissionen, i april 2014 anbefalede at indrømme en specifik undtagelse for cadmium-kvanteøer i displaysystemer for en kortere periode end den, der blev ansøgt om, (indtil den 30. juni 2017, dvs. — et år kortere end den periode, som Kommissionen har vedtaget) i lyset af den opfattelse, at forskningen i belysningsanvendelser, der vil resultere i en reduktion af cadmiummængderne såvel som cadmiumfri erstatninger, er i sin sidste fase; der henviser til, at anbefalingen med andre ord var baseret på fraværet af cadmiumfri kvanteøer på det pågældende tidspunkt;

| R. | der henviser til, at der imidlertid er sket vigtige markedsudviklinger siden; der henviser til, at en af verdens førende tv-producenter i 2015 har bragt en hel serie nye fjernsynsmodeller i omsætning på EU-markedet, som er baseret på cadmiumfri kvanteøer, og som er tilgængelige i større detailforretninger i flere medlemsstater (i hvert fald i Tyskland, Det Forenede Kongerige og Belgien); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der imidlertid er sket vigtige markedsudviklinger siden; der henviser til, at en af verdens førende tv-producenter i 2015 har bragt en hel serie nye fjernsynsmodeller i omsætning på EU-markedet, som er baseret på cadmiumfri kvanteøer, og som er tilgængelige i større detailforretninger i flere medlemsstater (i hvert fald i Tyskland, Det Forenede Kongerige og Belgien);

| S. | der henviser til, at der på den anden side ikke længere synes at være nogen fjernsyn med cadmium-kvanteøer tilbage på EU-markedet, og at det er vanskeligt at finde en forhandler af den enlige bærbare computer, som har en skærm, der er baseret på cadmium-kvanteø-teknologi; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der på den anden side ikke længere synes at være nogen fjernsyn med cadmium-kvanteøer tilbage på EU-markedet, og at det er vanskeligt at finde en forhandler af den enlige bærbare computer, som har en skærm, der er baseret på cadmium-kvanteø-teknologi;

| T. | der henviser til, at det kan forventes, at cadmiumfri kvanteøers energibesparende egenskaber ligner dem, der gælder for cadmium-kvanteøer; der henviser til, at en fjernsynsskærm med cadmiumfri kvanteøer ifølge miljømærkningsoplysningerne viste lavere energiforbrug i sammenligning med en model baseret på cadmium-kvanteøer ved sammenligning af fjernsyn i samme størrelse; der henviser til, at afprøvning af farveegenskaberne i forhold til den relevante standard ifølge oplysninger fra branchen viste, at de var lige så gode, om ikke bedre for skærme baseret på cadmiumfri kvanteøer; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det kan forventes, at cadmiumfri kvanteøers energibesparende egenskaber ligner dem, der gælder for cadmium-kvanteøer; der henviser til, at en fjernsynsskærm med cadmiumfri kvanteøer ifølge miljømærkningsoplysningerne viste lavere energiforbrug i sammenligning med en model baseret på cadmium-kvanteøer ved sammenligning af fjernsyn i samme størrelse; der henviser til, at afprøvning af farveegenskaberne i forhold til den relevante standard ifølge oplysninger fra branchen viste, at de var lige så gode, om ikke bedre for skærme baseret på cadmiumfri kvanteøer;

| U. | der henviser til, at den vigtigste begrundelse fra Kommissionen side for at indrømme den nye specifikke undtagelse er, at cadmiumfri kvanteøer endnu ikke er teknisk mulige; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at den vigtigste begrundelse fra Kommissionen side for at indrømme den nye specifikke undtagelse er, at cadmiumfri kvanteøer endnu ikke er teknisk mulige;

| V. | der henviser til, at denne begrundelse er åbenlyst urigtig, idet cadmiumfri kvanteøer ikke blot er teknisk mulige, men en hel serie fjernsyn, der er baseret på denne teknologi, er blevet bredt tilgængelige på EU-markedet, udbudt af velkendte store detailhandlere; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at denne begrundelse er åbenlyst urigtig, idet cadmiumfri kvanteøer ikke blot er teknisk mulige, men en hel serie fjernsyn, der er baseret på denne teknologi, er blevet bredt tilgængelige på EU-markedet, udbudt af velkendte store detailhandlere;

| W. | der henviser til, at de uformelle oplysninger, Kommissionen rundsendte den 12. maj 2015, ikke ændrer denne situation; der henviser til, at de eksempler, der anføres af Kommissionen, på produkter med skærme med cadmium-kvanteøer enten ikke er tilgængelige i øjeblikket (TCL 55" TV) eller kun er tilgængelige i USA (Asus Notebook, Sony-tv), eller kun vedrører produkter, der er undervejs (Konka, Phillips, AOC); |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at de uformelle oplysninger, Kommissionen rundsendte den 12. maj 2015, ikke ændrer denne situation; der henviser til, at de eksempler, der anføres af Kommissionen, på produkter med skærme med cadmium-kvanteøer enten ikke er tilgængelige i øjeblikket (TCL 55" TV) eller kun er tilgængelige i USA (Asus Notebook, Sony-tv), eller kun vedrører produkter, der er undervejs (Konka, Phillips, AOC);

| X. | der henviser til, at såvel forlængelsen af den nuværende undtagelse 39 som indførelsen af en ny undtagelse 39.b forsømmer at opfylde nogen af betingelserne i artikel 5, stk. 1, litra a), og at de derfor ikke er berettigede; der henviser til, at forholdsvis korte perioder ikke kan berettige den manglende overholdelse af betingelserne i artikel 5, stk. 1, litra a); |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at såvel forlængelsen af den nuværende undtagelse 39 som indførelsen af en ny undtagelse 39.b forsømmer at opfylde nogen af betingelserne i artikel 5, stk. 1, litra a), og at de derfor ikke er berettigede; der henviser til, at forholdsvis korte perioder ikke kan berettige den manglende overholdelse af betingelserne i artikel 5, stk. 1, litra a);

| Y. | der henviser til, at den eksisterende undtagelse 39 ifølge RoHS-direktivets artikel 5, stk. 5, forbliver gyldig, indtil Kommissionen har truffet en afgørelse om ansøgningen om fornyelse; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at den eksisterende undtagelse 39 ifølge RoHS-direktivets artikel 5, stk. 5, forbliver gyldig, indtil Kommissionen har truffet en afgørelse om ansøgningen om fornyelse;

| Z. | der henviser til, at undtagelsesperioden i tilfælde af, at en ansøgning om fornyelse af en undtagelse afvises eller en undtagelse tilbagekaldes, ifølge ROHS-direktivets artikel 5, stk. 6, tidligst udløber 12 måneder og senest 18 måneder efter datoen for afgørelsen; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at undtagelsesperioden i tilfælde af, at en ansøgning om fornyelse af en undtagelse afvises eller en undtagelse tilbagekaldes, ifølge ROHS-direktivets artikel 5, stk. 6, tidligst udløber 12 måneder og senest 18 måneder efter datoen for afgørelsen;

| AA. | der henviser til, at en afvisning af det delegerede direktiv derfor ikke forbyder cadmium-kvanteøer, men kun udløser en ny vurdering; der henviser til, at der derfor ikke er tale om nogen konkurrenceforvridning, idet den nuværende undtagelse forbliver gyldig, indtil den tilbagekaldes, hvorefter der bevilges en yderligere løbeperiode; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at en afvisning af det delegerede direktiv derfor ikke forbyder cadmium-kvanteøer, men kun udløser en ny vurdering; der henviser til, at der derfor ikke er tale om nogen konkurrenceforvridning, idet den nuværende undtagelse forbliver gyldig, indtil den tilbagekaldes, hvorefter der bevilges en yderligere løbeperiode;

| AB. | der henviser til, at der er sket vigtige nye udviklinger med hensyn til den kommercielle tilgængelighed af produkter baseret på cadmiumfri kvanteø-teknologi, som kræver en ny vurdering; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at der er sket vigtige nye udviklinger med hensyn til den kommercielle tilgængelighed af produkter baseret på cadmiumfri kvanteø-teknologi, som kræver en ny vurdering;

| 1. | gør indsigelse mod Kommissionens delegerede direktiv; |
| --- | --- |

1.

gør indsigelse mod Kommissionens delegerede direktiv;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og underrette den om, at det delegerede direktiv ikke kan træde i kraft; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og underrette den om, at det delegerede direktiv ikke kan træde i kraft;

| 3. | mener ikke, at Kommissionens delegerede direktiv opfylder de i artikel 5, stk. 1, litra a), i direktiv 2011/65/EU fastsatte betingelser, for så vidt angår begge undtagelser, det indfører i punkt 39.a og 39.b i bilag III i direktiv 2011/65/EU; |
| --- | --- |

3.

mener ikke, at Kommissionens delegerede direktiv opfylder de i artikel 5, stk. 1, litra a), i direktiv 2011/65/EU fastsatte betingelser, for så vidt angår begge undtagelser, det indfører i punkt 39.a og 39.b i bilag III i direktiv 2011/65/EU;

| 4. | mener navnlig, at den begrundelse, der gives for undtagelsen i punkt 39.b, er baseret på en forældet situation for så vidt angår den praktiske gennemførlighed af erstatning af cadmium i kvanteøer; opfordrer derfor til en hurtig revurdering af den eksisterende undtagelse i punkt 39 i bilag III i direktiv 2011/65/EU på baggrund af betingelserne i artikel 5, stk. 1, litra a), med henblik på tilbagekaldelse; |
| --- | --- |

4.

mener navnlig, at den begrundelse, der gives for undtagelsen i punkt 39.b, er baseret på en forældet situation for så vidt angår den praktiske gennemførlighed af erstatning af cadmium i kvanteøer; opfordrer derfor til en hurtig revurdering af den eksisterende undtagelse i punkt 39 i bilag III i direktiv 2011/65/EU på baggrund af betingelserne i artikel 5, stk. 1, litra a), med henblik på tilbagekaldelse;

| 5. | anmoder Kommissionen om at forelægge en ny delegeret retsakt, som tager hensyn til Parlamentets holdning; |
| --- | --- |

5.

anmoder Kommissionen om at forelægge en ny delegeret retsakt, som tager hensyn til Parlamentets holdning;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 174 af 1.7.2011, s. 88.

(2)  Öko-Institut, Fraunhofer, Eunomia (2014): Bistand til Kommissionen vedrørende teknologiske socioøkonomiske og cost-benefit-analyse vedrørende undtagelser fra begrænsningen af stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (s. 89) — http://rohs.exemptions.oeko.info/fileadmin/user_upload/RoHS_IX/20140422_RoHS2_Evaluation_Ex_Requests_2013-1-5_final.pdf.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/38

---

P8_TA(2015)0206

Beslutning om at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: Importlicens for landbrugsethanol

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om Kommissionens delegerede forordning af 20. februar 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 376/2008 for så vidt angår forpligtelsen til at fremlægge importlicens for landbrugsethanol og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2336/2003 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 670/2003 om specifikke foranstaltninger vedrørende landbrugsethanolmarkedet (C(2015)00861 — 2015/2580(DEA))

(2016/C 353/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2015)00861), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2015)00861),

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 177, stk. 1, litra a), artikel 223, stk. 2, og artikel 227, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 177, stk. 1, litra a), artikel 223, stk. 2, og artikel 227, stk. 5,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 3,

| A. | der henviser til, at opfølgningen af oplysninger om landbrugsethanol sikrer både gennemsigtighed og viden angående udviklingen af markedet, som stadig er ustabil, og som står over for en stærk konkurrence, især på grund af import fra tredjelande; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at opfølgningen af oplysninger om landbrugsethanol sikrer både gennemsigtighed og viden angående udviklingen af markedet, som stadig er ustabil, og som står over for en stærk konkurrence, især på grund af import fra tredjelande;

| B. | der henviser til, at sådanne oplysninger også er yderst nyttige i forbindelse med forhandlinger om internationale aftaler og antidumpingundersøgelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at sådanne oplysninger også er yderst nyttige i forbindelse med forhandlinger om internationale aftaler og antidumpingundersøgelser;

| C. | der henviser til, at Eurostat ikke giver sådanne præcise oplysninger, hvorfor operatørerne, medlemsstaterne og EU-institutionerne ikke har nogen andre muligheder for at få fuldt kendskab til markedssituationen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Eurostat ikke giver sådanne præcise oplysninger, hvorfor operatørerne, medlemsstaterne og EU-institutionerne ikke har nogen andre muligheder for at få fuldt kendskab til markedssituationen;

| 1. | gør indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

gør indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og underrette den om, at den delegerede forordning ikke kan træde i kraft; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og underrette den om, at den delegerede forordning ikke kan træde i kraft;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/39

---

P8_TA(2015)0207

Barselsorlov

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om barselsorlov (2015/2655(RSP))

(2016/C 353/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og 3, stk. 3, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 8 og 294 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3, stk. 3, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 8 og 294 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (1) (direktivet om barselsorlov), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (1) (direktivet om barselsorlov),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktivet om barselsorlov (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktivet om barselsorlov (COM(2008)0637),

| — | der henviser til sin holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. oktober 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktivet om barselsorlov (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. oktober 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktivet om barselsorlov (2),

| — | der henviser til Parlamentets gentagne erklæringer om emnet, herunder dets beslutning af 10. marts 2015 om fremskridt for ligestillingen mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union — 2013 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Parlamentets gentagne erklæringer om emnet, herunder dets beslutning af 10. marts 2015 om fremskridt for ligestillingen mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union — 2013 (3),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (4) og til den kommende aftale om samme emne, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (4) og til den kommende aftale om samme emne,

| — | der henviser til forespørgsler til Rådet og Kommissionen om barselsorlov (O-000049/2015 — B8-0119/2015 og O-000050/2015 — B8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsler til Rådet og Kommissionen om barselsorlov (O-000049/2015 — B8-0119/2015 og O-000050/2015 — B8-0120/2015),

| — | der henviser til EU-Domstolens dom af 14. april 2015 bl.a. vedrørende Kommissionens beføjelse til at trække forslag tilbage (sag C-409/13), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens dom af 14. april 2015 bl.a. vedrørende Kommissionens beføjelse til at trække forslag tilbage (sag C-409/13),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at princippet om ligebehandling af kønnene indebærer, at der ikke må finde nogen diskrimination sted overhovedet, hvad enten direkte eller indirekte, også for så vidt angår moderskab, faderskab og deling af det familiemæssige ansvar; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at princippet om ligebehandling af kønnene indebærer, at der ikke må finde nogen diskrimination sted overhovedet, hvad enten direkte eller indirekte, også for så vidt angår moderskab, faderskab og deling af det familiemæssige ansvar;

| B. | der henviser til, at Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst indebærer ambitiøse mål, såsom en beskæftigelsesfrekvens på 75 % og en reduktion af antallet af personer, der er ramt eller truet af fattigdom og social udstødelse, på mindst 20 millioner inden 2020; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst indebærer ambitiøse mål, såsom en beskæftigelsesfrekvens på 75 % og en reduktion af antallet af personer, der er ramt eller truet af fattigdom og social udstødelse, på mindst 20 millioner inden 2020;

| C. | der henviser til, at kvinder i større omfang end mænd lever i fattigdom og udstødelse, især ældre kvinder, hvis gennemsnitlige pensionsniveau er 39 % lavere end mænds, og enlige mødre; der henviser til, at det er mere normalt for kvinder end for mænd at arbejde på deltid eller på tidsbestemte, midlertidige kontrakter, og til at kvinders fattigdom i vid udstrækning skyldes deres jobusikkerhed; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kvinder i større omfang end mænd lever i fattigdom og udstødelse, især ældre kvinder, hvis gennemsnitlige pensionsniveau er 39 % lavere end mænds, og enlige mødre; der henviser til, at det er mere normalt for kvinder end for mænd at arbejde på deltid eller på tidsbestemte, midlertidige kontrakter, og til at kvinders fattigdom i vid udstrækning skyldes deres jobusikkerhed;

| D. | der henviser til, at den faldende fødselsrate i EU er blevet forværret af krisen, da arbejdsløshed, usikre ansættelsesforhold og usikkerhed omkring fremtiden og økonomien har foranlediget par og unge kvinder i særdeleshed til at udsætte at få børn, hvilket yderligere bidrager til den EU-dækkende demografiske aldringstendens; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den faldende fødselsrate i EU er blevet forværret af krisen, da arbejdsløshed, usikre ansættelsesforhold og usikkerhed omkring fremtiden og økonomien har foranlediget par og unge kvinder i særdeleshed til at udsætte at få børn, hvilket yderligere bidrager til den EU-dækkende demografiske aldringstendens;

| E. | der henviser til, at kvinder bruger næsten tre gange så lang tid om ugen på husholdningsarbejde end mænd (herunder pasning af børn, ældre og handicappede samt huslige gøremål); der henviser til, at arbejdsløsheden blandt kvinder er undervurderet, da mange kvinder ikke er registreret som arbejdsløse, navnlig kvinder, der udelukkende tage sig af hjemmet, huslige gøremål og børnepasning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kvinder bruger næsten tre gange så lang tid om ugen på husholdningsarbejde end mænd (herunder pasning af børn, ældre og handicappede samt huslige gøremål); der henviser til, at arbejdsløsheden blandt kvinder er undervurderet, da mange kvinder ikke er registreret som arbejdsløse, navnlig kvinder, der udelukkende tage sig af hjemmet, huslige gøremål og børnepasning;

| F. | der henviser til, at deling af de familiemæssige og huslige opgaver mellem kvinder og mænd er afgørende for at opnå ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at en fjerdedel af medlemsstaterne ikke giver mulighed for fædreorlov; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at deling af de familiemæssige og huslige opgaver mellem kvinder og mænd er afgørende for at opnå ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at en fjerdedel af medlemsstaterne ikke giver mulighed for fædreorlov;

| G. | der henviser til, at Rådet endnu ikke har reageret officielt på Parlamentets førstebehandlingsholdning af 20. oktober 2010 om forslag til direktiv om ændring af direktivet om barselsorlov; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Rådet endnu ikke har reageret officielt på Parlamentets førstebehandlingsholdning af 20. oktober 2010 om forslag til direktiv om ændring af direktivet om barselsorlov;

| 1. | beklager at der er dødvande i Rådet vedrørende direktivet om barselsorlov; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at genoptage forhandlingerne; |
| --- | --- |

1.

beklager at der er dødvande i Rådet vedrørende direktivet om barselsorlov; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at genoptage forhandlingerne;

| 2. | beklager den interinstitutionelle ustabilitet som følge af Rådets passivitet, hvor forhandlingerne er gået i stå, til trods for at Parlamentet har afsluttet førstebehandlingen, hvilket således kompromitterer hele lovgivningsproceduren; |
| --- | --- |

2.

beklager den interinstitutionelle ustabilitet som følge af Rådets passivitet, hvor forhandlingerne er gået i stå, til trods for at Parlamentet har afsluttet førstebehandlingen, hvilket således kompromitterer hele lovgivningsproceduren;

| 3. | gentager sin vilje til at komme ud af dødvandet og opfordrer Kommissionen til at spille sin rolle som »den ærlige mægler« og til at gå ind i et konstruktivt samarbejde med medlovgiverne med henblik på at tilnærme Parlamentets og Rådets holdninger under behørig hensyntagen til den interinstitutionelle ligevægt og den rolle, der er tillagt den i traktaterne; |
| --- | --- |

3.

gentager sin vilje til at komme ud af dødvandet og opfordrer Kommissionen til at spille sin rolle som »den ærlige mægler« og til at gå ind i et konstruktivt samarbejde med medlovgiverne med henblik på at tilnærme Parlamentets og Rådets holdninger under behørig hensyntagen til den interinstitutionelle ligevægt og den rolle, der er tillagt den i traktaterne;

| 4. | beklager, at den foreslåede revision af direktivet måske vil blive trukket tilbage af Kommissionen som en del af REFIT-projektet og anmoder — såfremt det i sidste ende viser sig at være tilfældet — om et lovgivningsinitiativ, der har til formål at revidere Rådets direktiv 92/85/EØF som et umiddelbart alternativ, der skal indledes under det luxembourgske formandskab for Rådet, med henblik på at forbedre sundheden og sikkerheden for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer, og derved tage hånd om demografiske udfordringer, samtidig med at ulighederne mellem mænd og kvinder mindskes; |
| --- | --- |

4.

beklager, at den foreslåede revision af direktivet måske vil blive trukket tilbage af Kommissionen som en del af REFIT-projektet og anmoder — såfremt det i sidste ende viser sig at være tilfældet — om et lovgivningsinitiativ, der har til formål at revidere Rådets direktiv 92/85/EØF som et umiddelbart alternativ, der skal indledes under det luxembourgske formandskab for Rådet, med henblik på at forbedre sundheden og sikkerheden for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer, og derved tage hånd om demografiske udfordringer, samtidig med at ulighederne mellem mænd og kvinder mindskes;

| 5. | noterer sig EU-Domstolens dom af 14. april 2015 vedrørende Kommissionens ret til at trække forslag tilbage (sag C-409/13), der bekræfter de specifikke betingelser, som Kommissionen skal opfylde, herunder forpligtelsen til at give Parlamentet og Rådet en begrundelse for tilbagetrækningen og til at overholde principperne om kompetencetildeling, institutionel balance og loyalt samarbejde, således som EU-traktaten foreskriver; |
| --- | --- |

5.

noterer sig EU-Domstolens dom af 14. april 2015 vedrørende Kommissionens ret til at trække forslag tilbage (sag C-409/13), der bekræfter de specifikke betingelser, som Kommissionen skal opfylde, herunder forpligtelsen til at give Parlamentet og Rådet en begrundelse for tilbagetrækningen og til at overholde principperne om kompetencetildeling, institutionel balance og loyalt samarbejde, således som EU-traktaten foreskriver;

| 6. | gentager sin vilje til at udarbejde et særskilt direktiv, som fastsætter en betalt fædreorlov på minimum ti arbejdsdage og fremmer foranstaltninger — såvel lovgivningsmæssige som andre — der giver mænd og især fædre mulighed for at udøve deres ret til at opnå balance mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

6.

gentager sin vilje til at udarbejde et særskilt direktiv, som fastsætter en betalt fædreorlov på minimum ti arbejdsdage og fremmer foranstaltninger — såvel lovgivningsmæssige som andre — der giver mænd og især fædre mulighed for at udøve deres ret til at opnå balance mellem arbejdsliv og privatliv;

| 7. | afventer den endelige vurdering af Rådets direktiv 2010/18/EU om forældreorlov og opfordrer i lyset af de foreliggende foreløbige undersøgelser til en revision af dette direktiv, da det ikke opfylder sit mål om at forene privatliv og arbejdsliv med henblik på at opnå balance mellem arbejdsliv og privatliv for begge forældre, og navnlig kvinder, som er påvirket af forskellene mellem kønnene for så vidt angår løn, pension og fattigdom; |
| --- | --- |

7.

afventer den endelige vurdering af Rådets direktiv 2010/18/EU om forældreorlov og opfordrer i lyset af de foreliggende foreløbige undersøgelser til en revision af dette direktiv, da det ikke opfylder sit mål om at forene privatliv og arbejdsliv med henblik på at opnå balance mellem arbejdsliv og privatliv for begge forældre, og navnlig kvinder, som er påvirket af forskellene mellem kønnene for så vidt angår løn, pension og fattigdom;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1.

(2)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 163.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0050.

(4)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/41

---

P8_TA(2015)0208

FN's konvention om rettigheder for personer med handicap

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om den liste over problemområder, som FN's komité for rettigheder for personer med handicap har vedtaget i forbindelse med Den Europæiske Unions indledende rapport (2015/2684(RSP))

(2016/C 353/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap og dennes ikrafttræden i EU den 21. januar 2011 i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap og dennes ikrafttræden i EU den 21. januar 2011 i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (1),

| — | der henviser til Adfærdskodeks mellem Rådet, medlemsstaterne og Kommissionen om interne arrangementer for Den Europæiske Unions gennemførelse af og repræsentation i forbindelse med De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Adfærdskodeks mellem Rådet, medlemsstaterne og Kommissionen om interne arrangementer for Den Europæiske Unions gennemførelse af og repræsentation i forbindelse med De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (2),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og international konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og international konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder,

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om rapport om EU's gennemførelse af FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om rapport om EU's gennemførelse af FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap (SWD(2014)0182),

| — | der henviser til den liste over problemområder, som FN's komité for rettigheder for personer med handicap har vedtaget i forbindelse med Den Europæiske Unions indledende rapport (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den liste over problemområder, som FN's komité for rettigheder for personer med handicap har vedtaget i forbindelse med Den Europæiske Unions indledende rapport (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2010 om den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2010 om den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer (COM(2010)0636),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (4),

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands årsberetning for 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands årsberetning for 2013,

| — | der henviser til artikel 2, 9, 10, 19 og 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 9, 10, 19 og 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 3, 15, 21, 23, og 26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, 15, 21, 23, og 26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at personer med handicap som fuldgyldige borgere har lige rettigheder og ret til umistelig værdighed, ligebehandling, en uafhængig tilværelse og fuld deltagelse i samfundet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at personer med handicap som fuldgyldige borgere har lige rettigheder og ret til umistelig værdighed, ligebehandling, en uafhængig tilværelse og fuld deltagelse i samfundet;

| B. | der henviser til, at det anslås, at 80 millioner personer i Den Europæiske Union har et handicap; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det anslås, at 80 millioner personer i Den Europæiske Union har et handicap;

| C. | der henviser til, at dokumentation fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder konsekvent viser, at personer med handicap udsættes for forskelsbehandling og hindringer for at udøve deres rettigheder på lige fod med andre; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at dokumentation fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder konsekvent viser, at personer med handicap udsættes for forskelsbehandling og hindringer for at udøve deres rettigheder på lige fod med andre;

| D. | der henviser til, at personer med handicap er en af de mest sårbare grupper i vores samfund, og at deres integration på arbejdsmarkedet udgør en af de største udfordringer for social- og arbejdsmarkedspolitikker; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at personer med handicap er en af de mest sårbare grupper i vores samfund, og at deres integration på arbejdsmarkedet udgør en af de største udfordringer for social- og arbejdsmarkedspolitikker;

| E. | der henviser til, at en fuldstændig integration af personer med handicap og deres lige deltagelse udelukkende kan opnås ved at anlægge en menneskerettighedsbaseret tilgang til handicap på alle niveauer af EU's politiske beslutningstagning, gennemførelse og overvågning, herunder inden for institutionerne, og at Kommissionen skal tage behørigt hensyn hertil i fremtidige forslag; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en fuldstændig integration af personer med handicap og deres lige deltagelse udelukkende kan opnås ved at anlægge en menneskerettighedsbaseret tilgang til handicap på alle niveauer af EU's politiske beslutningstagning, gennemførelse og overvågning, herunder inden for institutionerne, og at Kommissionen skal tage behørigt hensyn hertil i fremtidige forslag;

| F. | der henviser til, at 21 ud af 28 medlemsstater ifølge EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder fortsat påtvinger restriktioner i den fulde udøvelse af rets- og handleevnen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 21 ud af 28 medlemsstater ifølge EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder fortsat påtvinger restriktioner i den fulde udøvelse af rets- og handleevnen;

| G. | der henviser til, at Kommissionen fremsatte en forslag til direktiv om ikke-forskelsbehandling i 2008, men at det stadig er blokeret i Rådet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen fremsatte en forslag til direktiv om ikke-forskelsbehandling i 2008, men at det stadig er blokeret i Rådet;

| H. | der henviser til, at principperne i konventionen om rettigheder for personer med handicap går langt ud over forskelsbehandling, idet de peger i retning af, at alle personer med handicap skal have adgang til den fulde udøvelse af menneskerettighederne i et inklusivt samfund, og de sigter også mod at stille den nødvendige beskyttelse og bistand til rådighed, således at familier får mulighed for at bidrage til, at personer med handicap fuldt ud kan udøve deres rettigheder på lige fod med andre; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at principperne i konventionen om rettigheder for personer med handicap går langt ud over forskelsbehandling, idet de peger i retning af, at alle personer med handicap skal have adgang til den fulde udøvelse af menneskerettighederne i et inklusivt samfund, og de sigter også mod at stille den nødvendige beskyttelse og bistand til rådighed, således at familier får mulighed for at bidrage til, at personer med handicap fuldt ud kan udøve deres rettigheder på lige fod med andre;

| I. | der henviser til, at EU formelt har ratificeret konventionen om rettigheder for personer med handicap, og at den desuden er blevet undertegnet af alle EU's 28 medlemsstater og er ratificeret af 25 af dem; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU formelt har ratificeret konventionen om rettigheder for personer med handicap, og at den desuden er blevet undertegnet af alle EU's 28 medlemsstater og er ratificeret af 25 af dem;

| J. | der henviser til, at Parlamentets Udvalg for Andragender hvert år modtager andragender om forskelsbehandling på grund af handicap i forbindelse med adgang til beskæftigelse, selvstændigt erhverv, offentlige tjenesteydelser og uddannelse; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parlamentets Udvalg for Andragender hvert år modtager andragender om forskelsbehandling på grund af handicap i forbindelse med adgang til beskæftigelse, selvstændigt erhverv, offentlige tjenesteydelser og uddannelse;

| K. | der henviser til, at personer med handicap ikke udgør en homogen gruppe, og at politikker og foranstaltninger, der planlægges på deres vegne, bør tage hensyn til denne manglende homogenitet og det forhold, at visse grupper, såsom kvinder, børn og enkeltpersoner, der har behov for mere intensiv støtte, står over for yderligere vanskeligheder og flere former for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at personer med handicap ikke udgør en homogen gruppe, og at politikker og foranstaltninger, der planlægges på deres vegne, bør tage hensyn til denne manglende homogenitet og det forhold, at visse grupper, såsom kvinder, børn og enkeltpersoner, der har behov for mere intensiv støtte, står over for yderligere vanskeligheder og flere former for forskelsbehandling;

| L. | der henviser til, at Parlamentet skal tage hensyn til det forhold, at bestemmelserne i konventionen om rettigheder for personer med handicap er minimumsstandarder, der giver EU-institutionerne mulighed for at gå et skridt videre for at beskytte personer med handicap og bekæmpe forskelsbehandling; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Parlamentet skal tage hensyn til det forhold, at bestemmelserne i konventionen om rettigheder for personer med handicap er minimumsstandarder, der giver EU-institutionerne mulighed for at gå et skridt videre for at beskytte personer med handicap og bekæmpe forskelsbehandling;

| M. | der henviser til, at adgangen til beskæftigelse sammen med ikke-forskelsbehandling på arbejdspladsen er et grundlæggende element i en selvbestemmende og uafhængig tilværelse; der henviser til, at beskæftigelsesfrekvensen for personer i alderen 20 til 64 er højere end 70 %, mens beskæftigelsesfrekvensen for personer med handicap trods alle de eksisterende programmer, initiativer og strategier på EU-plan ligger under 50 %; der henviser til, at beskæftigelsesfrekvensen for kvinder uden handicap ligger på 65 % sammenlignet med 44 % for kvinder med handicap; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at adgangen til beskæftigelse sammen med ikke-forskelsbehandling på arbejdspladsen er et grundlæggende element i en selvbestemmende og uafhængig tilværelse; der henviser til, at beskæftigelsesfrekvensen for personer i alderen 20 til 64 er højere end 70 %, mens beskæftigelsesfrekvensen for personer med handicap trods alle de eksisterende programmer, initiativer og strategier på EU-plan ligger under 50 %; der henviser til, at beskæftigelsesfrekvensen for kvinder uden handicap ligger på 65 % sammenlignet med 44 % for kvinder med handicap;

| N. | der henviser til, at lønnet beskæftigelse er af afgørende betydning for at give personer med handicap mulighed for at føre en uafhængig tilværelse, og at medlemsstaterne derfor bør tilstræbe at skabe bredere adgang til beskæftigelse for personer med handicap, således at de kan bidrage til det samfund, de lever i, og at de som en forudsætning bør give alle børn med handicap, herunder dem med indlæringsvanskeligheder, inkluderende undervisning for at hjælpe dem med at erhverve et godt uddannelsesmæssigt grundlag fra primærtrinnet og fremefter, således at de kan følge en læseplan, der passer til deres indlæringsevne, og dermed give dem mulighed for at få en solid uddannelsesmæssig baggrund, som kan hjælpe dem med at udvikle en karriere eller sikre dem et godt job, der giver dem mulighed for at leve et uafhængigt liv på et senere tidspunkt; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at lønnet beskæftigelse er af afgørende betydning for at give personer med handicap mulighed for at føre en uafhængig tilværelse, og at medlemsstaterne derfor bør tilstræbe at skabe bredere adgang til beskæftigelse for personer med handicap, således at de kan bidrage til det samfund, de lever i, og at de som en forudsætning bør give alle børn med handicap, herunder dem med indlæringsvanskeligheder, inkluderende undervisning for at hjælpe dem med at erhverve et godt uddannelsesmæssigt grundlag fra primærtrinnet og fremefter, således at de kan følge en læseplan, der passer til deres indlæringsevne, og dermed give dem mulighed for at få en solid uddannelsesmæssig baggrund, som kan hjælpe dem med at udvikle en karriere eller sikre dem et godt job, der giver dem mulighed for at leve et uafhængigt liv på et senere tidspunkt;

| O. | der henviser til, at handicap er et begreb, der er under udvikling, og som er et resultat af samspillet mellem personer med funktionsnedsættelse og holdningsmæssige og omgivelsesbestemte barrierer, som forhindrer deres fulde og effektive deltagelse i samfundslivet med samme værdighed og på lige fod med andre; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at handicap er et begreb, der er under udvikling, og som er et resultat af samspillet mellem personer med funktionsnedsættelse og holdningsmæssige og omgivelsesbestemte barrierer, som forhindrer deres fulde og effektive deltagelse i samfundslivet med samme værdighed og på lige fod med andre;

| P. | der henviser til, at der på grundlag af artikel 7 i forordningen om fælles bestemmelser navnlig skal tages hensyn til tilgængeligheden for personer med handicap under hele udarbejdelsen og gennemførelsen af programmer, der finansieres af de europæiske struktur- og investeringsfonde, og at der bør tages hensyn til de samme spørgsmål i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af andre EU-fonde; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der på grundlag af artikel 7 i forordningen om fælles bestemmelser navnlig skal tages hensyn til tilgængeligheden for personer med handicap under hele udarbejdelsen og gennemførelsen af programmer, der finansieres af de europæiske struktur- og investeringsfonde, og at der bør tages hensyn til de samme spørgsmål i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af andre EU-fonde;

| Q. | der henviser til, at efterspørgslen efter sociale tjenesteydelser i visse medlemsstater er stigende på grund af demografiske og samfundsmæssige ændringer med øget arbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse, herunder manglende adgang til tjenesteydelser af høj kvalitet for personer med handicap, hvilket har en negativ indvirkning på muligheden for personer med handicap for at leve selvstændigt, integreret og på lige fod med andre; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at efterspørgslen efter sociale tjenesteydelser i visse medlemsstater er stigende på grund af demografiske og samfundsmæssige ændringer med øget arbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse, herunder manglende adgang til tjenesteydelser af høj kvalitet for personer med handicap, hvilket har en negativ indvirkning på muligheden for personer med handicap for at leve selvstændigt, integreret og på lige fod med andre;

| R. | der henviser til, at EU's eksisterende lovgivning om rettigheder for personer med handicap bør gennemføres bedre og styrkes med henblik på at øge tilgængeligheden for alle personer med handicap i hele EU; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU's eksisterende lovgivning om rettigheder for personer med handicap bør gennemføres bedre og styrkes med henblik på at øge tilgængeligheden for alle personer med handicap i hele EU;

| S. | der henviser til, at Parlamentet udgør en del af EU's ramme til at fremme, beskytte og overvåge gennemførelsen af konventionen om rettigheder for personer med handicap i overensstemmelse med artikel 33, stk. 2, i konventionen om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Parlamentet udgør en del af EU's ramme til at fremme, beskytte og overvåge gennemførelsen af konventionen om rettigheder for personer med handicap i overensstemmelse med artikel 33, stk. 2, i konventionen om rettigheder for personer med handicap;

| T. | der henviser til, at adskillige civilsamfundsorganisationer forelagde oplysninger for komitéen for rettigheder for personer med handicap vedrørende listen over problemområder; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at adskillige civilsamfundsorganisationer forelagde oplysninger for komitéen for rettigheder for personer med handicap vedrørende listen over problemområder;

| U. | der henviser til, at Kommissionen som kontaktpunkt i henhold til artikel 33, stk. 1, i konventionen om rettigheder for personer med handicap er blevet udpeget til at reagere på den liste over problemområder, der er vedtaget af komitéen for rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Kommissionen som kontaktpunkt i henhold til artikel 33, stk. 1, i konventionen om rettigheder for personer med handicap er blevet udpeget til at reagere på den liste over problemområder, der er vedtaget af komitéen for rettigheder for personer med handicap;

| V. | der henviser til, at Parlamentet er Den Europæiske Unions eneste direkte valgte organ, der repræsenterer de europæiske borgere, og at det derfor er fuldt ud i overensstemmelse med Parisprincipperne som fastsat i artikel 33 i konventionen om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Parlamentet er Den Europæiske Unions eneste direkte valgte organ, der repræsenterer de europæiske borgere, og at det derfor er fuldt ud i overensstemmelse med Parisprincipperne som fastsat i artikel 33 i konventionen om rettigheder for personer med handicap;

| 1. | forsikrer komitéen for rettigheder for personer med handicap om, at Europa-Parlamentet vil besvare forespørgsler, som rettes direkte til det, og opfordrer samtidig indtrængende Kommissionen til at tage hensyn til Parlamentets synspunkter i forbindelse med udarbejdelsen af dens svar til komitéen; |
| --- | --- |

1.

forsikrer komitéen for rettigheder for personer med handicap om, at Europa-Parlamentet vil besvare forespørgsler, som rettes direkte til det, og opfordrer samtidig indtrængende Kommissionen til at tage hensyn til Parlamentets synspunkter i forbindelse med udarbejdelsen af dens svar til komitéen;

| 2. | finder det beklageligt, at Adfærdskodeksen blev vedtaget af Kommissionen og Rådet uden inddragelse af Parlamentet, hvilket har medført, at Parlamentet har begrænsede beføjelser med hensyn til overvågning af konventionen om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

2.

finder det beklageligt, at Adfærdskodeksen blev vedtaget af Kommissionen og Rådet uden inddragelse af Parlamentet, hvilket har medført, at Parlamentet har begrænsede beføjelser med hensyn til overvågning af konventionen om rettigheder for personer med handicap;

| 3. | opfordrer Kommissionen til formelt at have samråd om dens svar til listen over problemområder med alle relevante institutioner og agenturer, herunder Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Ombudsmanden og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til formelt at have samråd om dens svar til listen over problemområder med alle relevante institutioner og agenturer, herunder Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Ombudsmanden og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at indbyde EU-rammen til formelt at deltage i den konstruktive dialog; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at indbyde EU-rammen til formelt at deltage i den konstruktive dialog;

| 5. | fremhæver, at forslaget til et EU-direktiv om ikke-forskelsbehandling tager sigte på at beskytte personer med handicap mod forskelsbehandling i forbindelse med social beskyttelse, sundhedspleje og (re)habilitering, uddannelse og adgang til og levering af varer og tjenesteydelser såsom bolig, transport og forsikring; beklager de manglende fremskridt i Rådet for så vidt angår dette forslag og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at arbejde hen imod vedtagelsen af en fælles holdning uden yderligere forsinkelse; |
| --- | --- |

5.

fremhæver, at forslaget til et EU-direktiv om ikke-forskelsbehandling tager sigte på at beskytte personer med handicap mod forskelsbehandling i forbindelse med social beskyttelse, sundhedspleje og (re)habilitering, uddannelse og adgang til og levering af varer og tjenesteydelser såsom bolig, transport og forsikring; beklager de manglende fremskridt i Rådet for så vidt angår dette forslag og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at arbejde hen imod vedtagelsen af en fælles holdning uden yderligere forsinkelse;

| 6. | bemærker, at manglen på opdelte data og statistikker vedrørende specifikke handicapgrupper er en hindring for at udarbejde passende politikker; opfordrer derfor Kommissionen til at indsamle og videreformidle statistiske data om handicap, opdelt efter alder og køn, med henblik på at overvåge situationen for personer med handicap i hele EU på relevante dagligdagsområder og ikke kun på beskæftigelsesområdet; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at manglen på opdelte data og statistikker vedrørende specifikke handicapgrupper er en hindring for at udarbejde passende politikker; opfordrer derfor Kommissionen til at indsamle og videreformidle statistiske data om handicap, opdelt efter alder og køn, med henblik på at overvåge situationen for personer med handicap i hele EU på relevante dagligdagsområder og ikke kun på beskæftigelsesområdet;

| 7. | bemærker, at adskillige civilsamfundsorganisationer forelagde oplysninger for komitéen for rettigheder for personer med handicap vedrørende listen over problemområder; opfordrer følgelig indtrængende Kommissionen til yderligere at udvikle en struktureret dialog og til at høre og samarbejde med organisationer, der repræsenterer personer med handicap, som led i revisionsprocessen, herunder når den retter et svar til komitéen for rettigheder for personer med handicap om listen over problemområder, og i forbindelse med udarbejdelsen, gennemførelsen og overvågningen af EU's politikker på dette område; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at adskillige civilsamfundsorganisationer forelagde oplysninger for komitéen for rettigheder for personer med handicap vedrørende listen over problemområder; opfordrer følgelig indtrængende Kommissionen til yderligere at udvikle en struktureret dialog og til at høre og samarbejde med organisationer, der repræsenterer personer med handicap, som led i revisionsprocessen, herunder når den retter et svar til komitéen for rettigheder for personer med handicap om listen over problemområder, og i forbindelse med udarbejdelsen, gennemførelsen og overvågningen af EU's politikker på dette område;

| 8. | opfordrer de medlemsstater, som ikke allerede har gjort det, til hurtigst muligt at ratificere konventionen om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

8.

opfordrer de medlemsstater, som ikke allerede har gjort det, til hurtigst muligt at ratificere konventionen om rettigheder for personer med handicap;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et ambitiøst forslag til en europæisk lov om tilgængelighed med fuld inddragelse af personer med handicap i hele lovgivningsprocessen og understreger behovet for, at dette forslag skal omfatte hele spektret af politiske områder med hensyn til alle EU-borgeres adgang til varer og tjenesteydelser og fremme en uafhængig tilværelse for og fuld integration af personer med handicap samt oprette en løbende, effektiv og uafhængig overvågnings- og håndhævelsesmekanisme; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte et ambitiøst forslag til en europæisk lov om tilgængelighed med fuld inddragelse af personer med handicap i hele lovgivningsprocessen og understreger behovet for, at dette forslag skal omfatte hele spektret af politiske områder med hensyn til alle EU-borgeres adgang til varer og tjenesteydelser og fremme en uafhængig tilværelse for og fuld integration af personer med handicap samt oprette en løbende, effektiv og uafhængig overvågnings- og håndhævelsesmekanisme;

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre forpligtelserne i artikel 12 i konventionen om rettigheder for personer med handicap i national lovgivning, navnlig for at lempe eventuelle restriktioner i deres stemmeret og deres ret til at blive valgt; |
| --- | --- |

10.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre forpligtelserne i artikel 12 i konventionen om rettigheder for personer med handicap i national lovgivning, navnlig for at lempe eventuelle restriktioner i deres stemmeret og deres ret til at blive valgt;

| 11. | opfordrer indtrængende Rådet til at fremskynde arbejdet med forslaget til et direktiv om tilgængeligheden af offentlige organers websteder med henblik på at nå frem til en fælles holdning og opnå yderligere fremskridt i retning af vedtagelsen af denne retsakt og således øge tilgængeligheden af dokumenter, videofilm og websteder og tilvejebringe alternative kommunikationsformater og kommunikationsmidler; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende Rådet til at fremskynde arbejdet med forslaget til et direktiv om tilgængeligheden af offentlige organers websteder med henblik på at nå frem til en fælles holdning og opnå yderligere fremskridt i retning af vedtagelsen af denne retsakt og således øge tilgængeligheden af dokumenter, videofilm og websteder og tilvejebringe alternative kommunikationsformater og kommunikationsmidler;

| 12. | anbefaler, at EU's midler skal anvendes til at fremme tilgængeligheden og e-tilgængeligheden for personer med handicap, til at fremme en overgang fra institutionel pleje til pleje i nærmiljøet, til at udvikle social- og sundhedstjenester af høj kvalitet og til at investere i kapacitetsopbygning for organisationer, der repræsenterer personer med handicap; |
| --- | --- |

12.

anbefaler, at EU's midler skal anvendes til at fremme tilgængeligheden og e-tilgængeligheden for personer med handicap, til at fremme en overgang fra institutionel pleje til pleje i nærmiljøet, til at udvikle social- og sundhedstjenester af høj kvalitet og til at investere i kapacitetsopbygning for organisationer, der repræsenterer personer med handicap;

| 13. | bemærker Parlamentets svar og foranstaltninger vedrørende listen over problemområder, der er udarbejdet i forbindelse med Den Europæiske Unions indledende rapport som led i revisionen af konventionen om rettigheder for personer med handicap:






  a. | det har nedsat en arbejdsgruppe for samordning på tværs af udvalgene bestående af medlemmer fra hvert af de relevante udvalg, og denne gruppe har tilrettelagt oplysningsarrangementer for ansatte og medlemmer af Parlamentet, herunder tegnsprogskurser som en del af den faglige uddannelse, |
| --- | --- | --- |

13.

bemærker Parlamentets svar og foranstaltninger vedrørende listen over problemområder, der er udarbejdet i forbindelse med Den Europæiske Unions indledende rapport som led i revisionen af konventionen om rettigheder for personer med handicap:

a.

det har nedsat en arbejdsgruppe for samordning på tværs af udvalgene bestående af medlemmer fra hvert af de relevante udvalg, og denne gruppe har tilrettelagt oplysningsarrangementer for ansatte og medlemmer af Parlamentet, herunder tegnsprogskurser som en del af den faglige uddannelse,

| b. | det har understreget behovet for tilgængelighed i forbindelse med forsyningspligt og 112-alarmnummeret i dets beslutning af 5. juli 2011 (6) og dets erklæring af 17. november 2011 (7), som var en milepæl i udviklingen af det paneuropæiske køretøjsmonterede nødopkaldssystem, |
| --- | --- |

b.

det har understreget behovet for tilgængelighed i forbindelse med forsyningspligt og 112-alarmnummeret i dets beslutning af 5. juli 2011 (6) og dets erklæring af 17. november 2011 (7), som var en milepæl i udviklingen af det paneuropæiske køretøjsmonterede nødopkaldssystem,

| c. | antallet af medlemmer af Parlamentet med handicap steg betydeligt efter valget i 2014, |
| --- | --- |

c.

antallet af medlemmer af Parlamentet med handicap steg betydeligt efter valget i 2014,

| d. | det forpligter sig til at arbejde aktivt med de relevante aktører for at finde en pragmatisk løsning på tiltrædelsen af Marrakeshtraktaten, |
| --- | --- |

d.

det forpligter sig til at arbejde aktivt med de relevante aktører for at finde en pragmatisk løsning på tiltrædelsen af Marrakeshtraktaten,

| e. | det understreger behovet for at forbedre gennemførelsen af EU-lovgivningen med henblik på at sikre, at personer med handicap kan rejse uafhængigt og anvende alle transportmetoder, herunder offentlig transport; |
| --- | --- |

e.

det understreger behovet for at forbedre gennemførelsen af EU-lovgivningen med henblik på at sikre, at personer med handicap kan rejse uafhængigt og anvende alle transportmetoder, herunder offentlig transport;

| f. | det opfordrer Kommissionen til at levere den ønskede forklaring på, hvordan den i nuværende og fremtidig lovgivning kan sikre, at personer med handicap er garanteret lige muligheder, grundlæggende rettigheder, lige adgang til tjenesteydelser og arbejdsmarkedet og de samme rettigheder og forpligtelser med hensyn til adgang til socialsikring som statsborgerne i den medlemsstat, hvor de er dækket, i overensstemmelse med princippet om ligebehandling og ikke-forskelsbehandling, således at alle personer med handicap kan udøve den ret til fri bevægelighed, som alle EU-borgere besidder, |
| --- | --- |

f.

det opfordrer Kommissionen til at levere den ønskede forklaring på, hvordan den i nuværende og fremtidig lovgivning kan sikre, at personer med handicap er garanteret lige muligheder, grundlæggende rettigheder, lige adgang til tjenesteydelser og arbejdsmarkedet og de samme rettigheder og forpligtelser med hensyn til adgang til socialsikring som statsborgerne i den medlemsstat, hvor de er dækket, i overensstemmelse med princippet om ligebehandling og ikke-forskelsbehandling, således at alle personer med handicap kan udøve den ret til fri bevægelighed, som alle EU-borgere besidder,

| g. | det opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre, at adgangen til domstolsprøvelse med hensyn til EU-lovgivningen er i fuld overensstemmelse med konventionen om rettigheder for personer med handicap, således at de grundlæggende rettigheder er tilgængelige for alle; |
| --- | --- |

g.

det opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre, at adgangen til domstolsprøvelse med hensyn til EU-lovgivningen er i fuld overensstemmelse med konventionen om rettigheder for personer med handicap, således at de grundlæggende rettigheder er tilgængelige for alle;

| 14. | understreger behovet for et udvidet politisk samarbejde inden for EU-rammen, herunder de nødvendige økonomiske og menneskelige ressourcer til at sikre, at den kan udføre dens opgaver som beskrevet i ovennævnte afgørelse fra Rådet, og opfordrer indtrængende aktørerne inden for EU-rammen til at afsætte de midler, der anmodes om, til denne opgave; |
| --- | --- |

14.

understreger behovet for et udvidet politisk samarbejde inden for EU-rammen, herunder de nødvendige økonomiske og menneskelige ressourcer til at sikre, at den kan udføre dens opgaver som beskrevet i ovennævnte afgørelse fra Rådet, og opfordrer indtrængende aktørerne inden for EU-rammen til at afsætte de midler, der anmodes om, til denne opgave;

| 15. | glæder sig over det initiativ fra medlemmer af Parlamentet, der opfordrer til, at Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget for Andragender regelmæssigt udarbejder en fælles betænkning som svar på henstillingerne fra komitéen for rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over det initiativ fra medlemmer af Parlamentet, der opfordrer til, at Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget for Andragender regelmæssigt udarbejder en fælles betænkning som svar på henstillingerne fra komitéen for rettigheder for personer med handicap;

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, komitéen for rettigheder for personer med handicap samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

16.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, komitéen for rettigheder for personer med handicap samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 23 af 27.1.2010, s. 35.

(2)  EUT C 340 af 15.12.2010, s. 11.

(3)  CRPD/C/EU/Q/1.

(4)  EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 9.

(5)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(6)  EUT C 33 E af 5.2.2013, s. 1.

(7)  EUT C 153 E af 31.5.2013, s. 165.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/46

---

P8_TA(2015)0209

Udbrud af Xylella fastidiosa, der angriber oliventræer

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2015 om udbruddet af Xylella fastidiosa, der angriber oliventræer (2015/2652(RSP))

(2016/C 353/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/29/EF om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/29/EF om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1),

| — | der henviser til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSAs) videnskabelige udtalelser, der blev offentliggjort den 26. november 2013 og den 6. januar 2015, om den risiko for plantesundheden, som Xylella fastidiosa udgør på EU's område, hvori der blev peget på forskellige muligheder for at nedsætte denne risiko og givet en vurdering af disse muligheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSAs) videnskabelige udtalelser, der blev offentliggjort den 26. november 2013 og den 6. januar 2015, om den risiko for plantesundheden, som Xylella fastidiosa udgør på EU's område, hvori der blev peget på forskellige muligheder for at nedsætte denne risiko og givet en vurdering af disse muligheder,

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesafgørelser af 13. februar 2014, 23. juli 2014 og 28. april 2015 vedrørende foranstaltninger til forhindring af indførelse og spredning af Xylella fastidiosa i EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesafgørelser af 13. februar 2014, 23. juli 2014 og 28. april 2015 vedrørende foranstaltninger til forhindring af indførelse og spredning af Xylella fastidiosa i EU,

| — | der henviser til rapporterne fra Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret om kontrol, der blev gennemført i februar og november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret om kontrol, der blev gennemført i februar og november 2014,

| — | der henviser til forespørgslen til Kommissionen om angrebet af Xylella fastidiosa på oliventræer (O-000038/2015 — B8-0117/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgslen til Kommissionen om angrebet af Xylella fastidiosa på oliventræer (O-000038/2015 — B8-0117/2015),

| — | der henviser til direktiv 2009/128/EF om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2009/128/EF om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Xylella fastidiosa er en yderst farlig, direkte trussel mod produktionen i Sydeuropa af visse afgrøder, herunder oliven, mandler og ferskner samt prydplanter; der henviser til, at Xylella fastidiosa alt efter bakterietype er en potentiel trussel mod vinmarker, citrontræer og andre afgrøder og kan føre til hidtil usete og ødelæggende tab med drastiske økonomiske, miljømæssige og sociale konsekvenser; der henviser til, at den Xylella fastidiosa-stamme, der inficerer oliventræer i regionen Puglia, er forskellig fra de isolater, der forårsager sygdom i vinstokke eller citrusplanter i andre dele af verden; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Xylella fastidiosa er en yderst farlig, direkte trussel mod produktionen i Sydeuropa af visse afgrøder, herunder oliven, mandler og ferskner samt prydplanter; der henviser til, at Xylella fastidiosa alt efter bakterietype er en potentiel trussel mod vinmarker, citrontræer og andre afgrøder og kan føre til hidtil usete og ødelæggende tab med drastiske økonomiske, miljømæssige og sociale konsekvenser; der henviser til, at den Xylella fastidiosa-stamme, der inficerer oliventræer i regionen Puglia, er forskellig fra de isolater, der forårsager sygdom i vinstokke eller citrusplanter i andre dele af verden;

| B. | der henviser til, at denne bakterie allerede forårsager alvorlig skade i olivenplantager i den syditalienske region Puglia og potentielt truer andre afgrøder og regioner; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at denne bakterie allerede forårsager alvorlig skade i olivenplantager i den syditalienske region Puglia og potentielt truer andre afgrøder og regioner;

| C. | der henviser til, at oliven er en af regionen Puglia’s vigtigste landbrugssektorer, som tegnede sig for 11,6 % (eller 522 mio. EUR) af den samlede landbrugsproduktion i regionen og 30 % af værdien af den italienske olivenproduktion i 2013; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at oliven er en af regionen Puglia’s vigtigste landbrugssektorer, som tegnede sig for 11,6 % (eller 522 mio. EUR) af den samlede landbrugsproduktion i regionen og 30 % af værdien af den italienske olivenproduktion i 2013;

| D. | der henviser til, at forekomsten af Xylella fastidiosa forårsager alvorlig økonomisk skade, ikke blot for olivenproducenterne, men også for hele produktionskæden, herunder kooperative og private oliemøller, turismen og afsætningen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forekomsten af Xylella fastidiosa forårsager alvorlig økonomisk skade, ikke blot for olivenproducenterne, men også for hele produktionskæden, herunder kooperative og private oliemøller, turismen og afsætningen;

| E. | der henviser til, at den første indberetning om et udbrud af Xylella fastidiosa blev foretaget af de italienske myndigheder den 21. oktober 2013, og at et alarmerende antal træer er blevet inficeret siden da; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den første indberetning om et udbrud af Xylella fastidiosa blev foretaget af de italienske myndigheder den 21. oktober 2013, og at et alarmerende antal træer er blevet inficeret siden da;

| F. | der henviser til, at de inspektioner, der blev foretaget i Italien i februar og november 2014 af Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret (FVO) i Kommissionens Generaldirektorat for Sundhed og Fødevaresikkerhed, bekræfter, at situationen er blevet drastisk forværret, og at en yderligere spredning af bakterien ikke kan udelukkes; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de inspektioner, der blev foretaget i Italien i februar og november 2014 af Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret (FVO) i Kommissionens Generaldirektorat for Sundhed og Fødevaresikkerhed, bekræfter, at situationen er blevet drastisk forværret, og at en yderligere spredning af bakterien ikke kan udelukkes;

| G. | der henviser til, at der i øjeblikket ikke findes nogen behandling, der kan kurere syge planter på marken, og der henviser til, at de sygdomsramte planter har en tendens til at forblive inficeret i hele deres levetid eller til at hurtigt at bukke under; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der i øjeblikket ikke findes nogen behandling, der kan kurere syge planter på marken, og der henviser til, at de sygdomsramte planter har en tendens til at forblive inficeret i hele deres levetid eller til at hurtigt at bukke under;

| H. | der henviser til, at en lang række forskellige planter i EU kan være bærer af sygdommen, herunder symptomfrie vilde planter; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en lang række forskellige planter i EU kan være bærer af sygdommen, herunder symptomfrie vilde planter;

| I. | der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har understreget, at man i betragtning af vanskelighederne ved at standse spredningen af Xylella fastidiosa, når først et produktionsområde er ramt, bør prioritere forebyggende foranstaltninger, som fokuserer på import og begrænsning af udbruddene, samt prioritere en styrkelse af forskningssamarbejdet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har understreget, at man i betragtning af vanskelighederne ved at standse spredningen af Xylella fastidiosa, når først et produktionsområde er ramt, bør prioritere forebyggende foranstaltninger, som fokuserer på import og begrænsning af udbruddene, samt prioritere en styrkelse af forskningssamarbejdet;

| 1. | noterer sig, at de gennemførelsesafgørelser, der blev truffet af Kommissionen før april 2015, hovedsageligt fokuserede på interne foranstaltninger til bekæmpelse af udbruddet og ikke omfattede slagkraftige foranstaltninger til at forhindre, at sygdommen blev indført til EU fra tredjelande; |
| --- | --- |

1.

noterer sig, at de gennemførelsesafgørelser, der blev truffet af Kommissionen før april 2015, hovedsageligt fokuserede på interne foranstaltninger til bekæmpelse af udbruddet og ikke omfattede slagkraftige foranstaltninger til at forhindre, at sygdommen blev indført til EU fra tredjelande;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at træffe målrettede foranstaltninger mod Xylella fastidiosa for at forhindre import af inficeret materiale til EU; glæder sig over den afgørelse, som Kommissionen traf i april 2015, om at standse import af inficerede kaffeplanter fra Costa Rica og Honduras, og de restriktioner, der blev vedtaget i forbindelse med import af planter fra ramte områder i andre tredjelande; anmoder om, at der om nødvendigt tages mere slagkraftige foranstaltninger i anvendelse, som f.eks. kun at give tilladelse til import fra produktionssteder, der er fri for skadegørere; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at træffe målrettede foranstaltninger mod Xylella fastidiosa for at forhindre import af inficeret materiale til EU; glæder sig over den afgørelse, som Kommissionen traf i april 2015, om at standse import af inficerede kaffeplanter fra Costa Rica og Honduras, og de restriktioner, der blev vedtaget i forbindelse med import af planter fra ramte områder i andre tredjelande; anmoder om, at der om nødvendigt tages mere slagkraftige foranstaltninger i anvendelse, som f.eks. kun at give tilladelse til import fra produktionssteder, der er fri for skadegørere;

| 3. | beklager, at Kommissionen meget ofte ikke reagerer hurtigt nok til at forhindre indførsel i EU af plantesygdomme fra tredjelande; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at efterprøve, hvad infektionskilden er, og til at revidere EU's officielle ordning for plantesundhedskontrol med henblik på at beskytte EU's område; |
| --- | --- |

3.

beklager, at Kommissionen meget ofte ikke reagerer hurtigt nok til at forhindre indførsel i EU af plantesygdomme fra tredjelande; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at efterprøve, hvad infektionskilden er, og til at revidere EU's officielle ordning for plantesundhedskontrol med henblik på at beskytte EU's område;

| 4. | opfordrer indtrængende Kommissionen til, navnlig i betragtning af den forestående sommer, at træffe mere effektive foranstaltninger til at undgå spredning af Xylella fastidiosa i EU, navnlig ved at fokusere på de mest truede afgrøder, uden dog at se bort fra andre afgrøder, som også kan blive alvorlig ramt af sygdommen, og understreger i denne forbindelse betydningen af bestemmelserne i artikel 9 i gennemførelsesafgørelsen fra 2015; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Kommissionen til, navnlig i betragtning af den forestående sommer, at træffe mere effektive foranstaltninger til at undgå spredning af Xylella fastidiosa i EU, navnlig ved at fokusere på de mest truede afgrøder, uden dog at se bort fra andre afgrøder, som også kan blive alvorlig ramt af sygdommen, og understreger i denne forbindelse betydningen af bestemmelserne i artikel 9 i gennemførelsesafgørelsen fra 2015;

| 5. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at yde kompensation til producenterne for rydningsforanstaltninger og indtægtstab — hvilket ikke blot omfatter tab med hensyn til landbrugsproduktionen, men også med hensyn til kulturarv, historie og turismerelaterede aktiviteter; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at yde kompensation til producenterne for rydningsforanstaltninger og indtægtstab — hvilket ikke blot omfatter tab med hensyn til landbrugsproduktionen, men også med hensyn til kulturarv, historie og turismerelaterede aktiviteter;

| 6. | opfordrer Kommissionen og de relevante myndigheder til at gøre brug af alle mulige midler og instrumenter til at bidrage til den økonomiske genopretning af de ramte områder; opfordrer Kommissionen til at finde frem til incitamenter, der kan få producenterne til at gennemføre forebyggende foranstaltninger; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og de relevante myndigheder til at gøre brug af alle mulige midler og instrumenter til at bidrage til den økonomiske genopretning af de ramte områder; opfordrer Kommissionen til at finde frem til incitamenter, der kan få producenterne til at gennemføre forebyggende foranstaltninger;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der er tilstrækkelige økonomiske og menneskelige ressourcer til rådighed til at gennemføre de relevante strategier, herunder økonomisk støtte til landbrugerne til at anvende passende landbrugsmetoder til bekæmpelse af Xylella fastidiosa og dens smittebærere; opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at fremme en intensiveret forskningsindsats, bl.a. ved hjælp af øget internationalt netværkssamarbejde og ved at stille midler til rådighed til forskningsinstitutter, med henblik på at forbedre den videnskabelige viden om Xylella fastidiosa og fastslå, hvilken forbindelse der er mellem patogenet, symptomerne og udviklingen af sygdommen; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at der er tilstrækkelige økonomiske og menneskelige ressourcer til rådighed til at gennemføre de relevante strategier, herunder økonomisk støtte til landbrugerne til at anvende passende landbrugsmetoder til bekæmpelse af Xylella fastidiosa og dens smittebærere; opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at fremme en intensiveret forskningsindsats, bl.a. ved hjælp af øget internationalt netværkssamarbejde og ved at stille midler til rådighed til forskningsinstitutter, med henblik på at forbedre den videnskabelige viden om Xylella fastidiosa og fastslå, hvilken forbindelse der er mellem patogenet, symptomerne og udviklingen af sygdommen;

| 8. | understreger, at det er nødvendigt at gennemføre informationskampagner i potentielt inficerede områder af EU for at skabe større bevidsthed om problemet hos de involverede parter ikke blot i landbrugssektoren, men også i gartnerisektoren, herunder detailhandlere af prydplanter, professionelle gartnere og deres kunder; |
| --- | --- |

8.

understreger, at det er nødvendigt at gennemføre informationskampagner i potentielt inficerede områder af EU for at skabe større bevidsthed om problemet hos de involverede parter ikke blot i landbrugssektoren, men også i gartnerisektoren, herunder detailhandlere af prydplanter, professionelle gartnere og deres kunder;

| 9. | mener, navnlig i betragtning af den forestående sommer, at Kommissionen og medlemsstaterne bør advare rejsende om risikoen for at indføre inficerede planter til EU fra lande, der er ramt af Xylella fastidiosa; |
| --- | --- |

9.

mener, navnlig i betragtning af den forestående sommer, at Kommissionen og medlemsstaterne bør advare rejsende om risikoen for at indføre inficerede planter til EU fra lande, der er ramt af Xylella fastidiosa;

| 10. | opfordrer til, at der stilles flere midler til rådighed til at sikre, at skadelige organismer opdages ved EU's grænseovergangssteder; tilskynder desuden medlemsstaterne til at øge antallet af regelmæssige inspektioner med henblik på at forebygge spredningen af Xylella fastidiosa uden for de afgrænsede områder; |
| --- | --- |

10.

opfordrer til, at der stilles flere midler til rådighed til at sikre, at skadelige organismer opdages ved EU's grænseovergangssteder; tilskynder desuden medlemsstaterne til at øge antallet af regelmæssige inspektioner med henblik på at forebygge spredningen af Xylella fastidiosa uden for de afgrænsede områder;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe en åben database, med en liste over institutioner og kompetente myndigheder på EU- og medlemsstatsniveau, til udveksling af informationer og erfaringer, herunder bedste praksis, samt for hurtigt at kunne underrette de kompetente myndigheder og træffe de nødvendige foranstaltninger; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe en åben database, med en liste over institutioner og kompetente myndigheder på EU- og medlemsstatsniveau, til udveksling af informationer og erfaringer, herunder bedste praksis, samt for hurtigt at kunne underrette de kompetente myndigheder og træffe de nødvendige foranstaltninger;

| 12. | opfordrer Kommissionen til, på gennemskuelig måde, at udarbejde omfattende retningslinjer for gennemførelse af forebyggende foranstaltninger og sygdomskontrolforanstaltninger, med klare angivelser af deres anvendelsesområde og varighed, der tager udgangspunkt i eksisterende erfaringer og bedste praksis og kan anvendes som et støtteredskab af medlemsstaternes kompetente myndigheder og tjenester; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til, på gennemskuelig måde, at udarbejde omfattende retningslinjer for gennemførelse af forebyggende foranstaltninger og sygdomskontrolforanstaltninger, med klare angivelser af deres anvendelsesområde og varighed, der tager udgangspunkt i eksisterende erfaringer og bedste praksis og kan anvendes som et støtteredskab af medlemsstaternes kompetente myndigheder og tjenester;

| 13. | anmoder Kommissionen om årligt — eller på et hvilket som helst tidspunkt, hvis situationen udvikler sig — at rapportere til Parlamentet om den trussel, som Xylella fastidiosa og andre organismer, der er til fare for landbrugsproduktionen, udgør for EU’s producenter; |
| --- | --- |

13.

anmoder Kommissionen om årligt — eller på et hvilket som helst tidspunkt, hvis situationen udvikler sig — at rapportere til Parlamentet om den trussel, som Xylella fastidiosa og andre organismer, der er til fare for landbrugsproduktionen, udgør for EU’s producenter;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 169 af 10.7.2000, s. 1.

(2)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 71.

---

Torsdag den 21. maj 2015

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/49

---

P8_TA(2015)0210

Zimbabwe, menneskeretsforkæmperen Itai Dzamaras tilfælde

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om Zimbabwe, sagen om menneskerettighedsforkæmperen Itai Dzamara (2015/2710(RSP))

(2016/C 353/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Zimbabwe, særlig beslutningen af 7. februar 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Zimbabwe, særlig beslutningen af 7. februar 2013 (1),

| — | der henviser til de lokale EU-erklæringer af 11. marts og 9. april 2015 om bortførelsen af Itai Dzamara, |
| --- | --- |

—

der henviser til de lokale EU-erklæringer af 11. marts og 9. april 2015 om bortførelsen af Itai Dzamara,

| — | der henviser til erklæringen af 19. februar 2014 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, på Den Europæiske Unions vegne, om fornyet gennemgang af forbindelserne mellem EU og Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 19. februar 2014 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, på Den Europæiske Unions vegne, om fornyet gennemgang af forbindelserne mellem EU og Zimbabwe,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/98/FUSP af 17. februar 2014 (2) og 2015/277/FUSP af 19. februar 2015 (3) om ændring af afgørelse 2011/101/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/98/FUSP af 17. februar 2014 (2) og 2015/277/FUSP af 19. februar 2015 (3) om ændring af afgørelse 2011/101/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe,

| — | der henviser til udtalelserne fra talsmanden for Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder (OHCHR) af 18. januar 2013 om de seneste angreb på menneskerettighedsforkæmpere forud for valget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra talsmanden for Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder (OHCHR) af 18. januar 2013 om de seneste angreb på menneskerettighedsforkæmpere forud for valget,

| — | der henviser til den globale politiske aftale, der blev undertegnet i 2008 af de tre største politiske partier, ZANU PF, MDC-T og MDC, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale politiske aftale, der blev undertegnet i 2008 af de tre største politiske partier, ZANU PF, MDC-T og MDC,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om Zimbabwe af 23. juli 2012 og til Rådets gennemførelsesafgørelse 2012/124/FUSP af 27. februar 2012 (4) om restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om Zimbabwe af 23. juli 2012 og til Rådets gennemførelsesafgørelse 2012/124/FUSP af 27. februar 2012 (4) om restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder af 27. juni 1981, som Zimbabwe har ratificeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder af 27. juni 1981, som Zimbabwe har ratificeret,

| — | der henviser til Zimbabwes forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Zimbabwes forfatning,

| — | der henviser til Cotonouaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonouaftalen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Itai Dzamara, en fremtrædende zimbabwisk menneskerettighedsaktivist, leder af bevægelsen Occupy Africa Unity Square og systemkritiker af præsident Mugabe, den 9. marts 2015 angiveligt blev bortført af fem uidentificerede bevæbnede mænd i udkanten af Harare; der henviser til, at hans opholdssted fortsat er ukendt, og der er alvorlig bekymring for hans sikkerhed og beskyttelsen af hans rettigheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Itai Dzamara, en fremtrædende zimbabwisk menneskerettighedsaktivist, leder af bevægelsen Occupy Africa Unity Square og systemkritiker af præsident Mugabe, den 9. marts 2015 angiveligt blev bortført af fem uidentificerede bevæbnede mænd i udkanten af Harare; der henviser til, at hans opholdssted fortsat er ukendt, og der er alvorlig bekymring for hans sikkerhed og beskyttelsen af hans rettigheder;

| B. | der henviser til, at Itai Dzamara i månederne før sin bortførelse havde ledt en række fredelige demonstrationer mod den forværrede politiske og økonomiske situation i Zimbabwe; der henviser til, at Itai Dzamara to dage forinden havde holdt tale til en politisk demonstration, arrangeret af oppositionspartiet Movement for Democratic Change — Tsvangirai (MDC-T), hvori han opfordrede til masseprotester mod den forværrede undertrykkelse og den økonomiske situation i landet, opfordrede præsident Robert Mugabe til at træde tilbage samt krævede reformer af valgsystemet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Itai Dzamara i månederne før sin bortførelse havde ledt en række fredelige demonstrationer mod den forværrede politiske og økonomiske situation i Zimbabwe; der henviser til, at Itai Dzamara to dage forinden havde holdt tale til en politisk demonstration, arrangeret af oppositionspartiet Movement for Democratic Change — Tsvangirai (MDC-T), hvori han opfordrede til masseprotester mod den forværrede undertrykkelse og den økonomiske situation i landet, opfordrede præsident Robert Mugabe til at træde tilbage samt krævede reformer af valgsystemet;

| C. | der henviser til, at regeringen indtil videre har forholdt sig tavs om Itai Dzamaras forsvinden, hvilket har givet anledning til mistanke i offentligheden om, at staten kunne være ansvarlig; der henviser til, at det regerende parti ZANU-PF benægter at stå bag hans bortførelse og fordømmer det som en handling, der er arrangeret af oppositionen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at regeringen indtil videre har forholdt sig tavs om Itai Dzamaras forsvinden, hvilket har givet anledning til mistanke i offentligheden om, at staten kunne være ansvarlig; der henviser til, at det regerende parti ZANU-PF benægter at stå bag hans bortførelse og fordømmer det som en handling, der er arrangeret af oppositionen;

| D. | der henviser til, at en dom afsagt af High Court den 13. marts 2015 beordrede de zimbabwiske myndigheder til at foretage en eftersøgning efter Itai Dzamara og at aflægge rapport om fremskridtene til domstolen hver anden uge, indtil det fastlægges, hvad der er blevet af ham; der henviser til, at denne retsafgørelse fra High Court er blevet ignoreret af de myndigheder, der har ansvar for at reagere på den, og de statslige myndigheder har stadig til gode at efterkomme denne afgørelse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en dom afsagt af High Court den 13. marts 2015 beordrede de zimbabwiske myndigheder til at foretage en eftersøgning efter Itai Dzamara og at aflægge rapport om fremskridtene til domstolen hver anden uge, indtil det fastlægges, hvad der er blevet af ham; der henviser til, at denne retsafgørelse fra High Court er blevet ignoreret af de myndigheder, der har ansvar for at reagere på den, og de statslige myndigheder har stadig til gode at efterkomme denne afgørelse;

| E. | der henviser til, at Itai Dzamara ved flere lejligheder var blevet overfaldet af tilhængere af det regerende parti ZANU-PF og af uniformerede politibetjente; der henviser til, at ca. 20 uniformerede politibetjente i november 2014 lagde Itai Dzamara i håndjern og slog ham bevidstløs og ved samme lejlighed også udøvede vold mod hans advokat, Kennedy Masiye; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Itai Dzamara ved flere lejligheder var blevet overfaldet af tilhængere af det regerende parti ZANU-PF og af uniformerede politibetjente; der henviser til, at ca. 20 uniformerede politibetjente i november 2014 lagde Itai Dzamara i håndjern og slog ham bevidstløs og ved samme lejlighed også udøvede vold mod hans advokat, Kennedy Masiye;

| F. | der henviser til, at 11 personer blev tilbageholdt i Harare den 27. april 2015 efter at have deltaget i et optog til støtte for den savnede Itai Dzamara; der henviser til, at aktivisterne blev anholdt og tilbageholdt i 6 timer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 11 personer blev tilbageholdt i Harare den 27. april 2015 efter at have deltaget i et optog til støtte for den savnede Itai Dzamara; der henviser til, at aktivisterne blev anholdt og tilbageholdt i 6 timer;

| G. | der henviser til, at hans hustru, Sheffra Dzamara, efter hans bortførelse anlagde sag ved High Court i Harare for at tvinge politiet og den centrale efterretningstjeneste (CIO) til at eftersøge hendes mand; der henviser til, at politiet og CIO under retsmødet nægtede ethvert kendskab til Itai Dzamaras opholdssted; der henviser til, at Sheffra Dzamara i begyndelsen af april meddelte, at uidentificerede mænd holdt hende under konstant overvågning, og at hun frygtede for sit liv; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at hans hustru, Sheffra Dzamara, efter hans bortførelse anlagde sag ved High Court i Harare for at tvinge politiet og den centrale efterretningstjeneste (CIO) til at eftersøge hendes mand; der henviser til, at politiet og CIO under retsmødet nægtede ethvert kendskab til Itai Dzamaras opholdssted; der henviser til, at Sheffra Dzamara i begyndelsen af april meddelte, at uidentificerede mænd holdt hende under konstant overvågning, og at hun frygtede for sit liv;

| H. | der henviser til, at den nuværende situation i Zimbabwe med hensyn til menneskerettigheder og demokrati bliver værre og værre, og at der til stadighed rapporteres om chikane og menneskerettighedskrænkelser mod menneskerettighedsforkæmpere, journalister og medlemmer af civilsamfundet i Zimbabwe; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den nuværende situation i Zimbabwe med hensyn til menneskerettigheder og demokrati bliver værre og værre, og at der til stadighed rapporteres om chikane og menneskerettighedskrænkelser mod menneskerettighedsforkæmpere, journalister og medlemmer af civilsamfundet i Zimbabwe;

| I. | der henviser til, at politiet ofte misbruger gældende lovgivning, såsom loven om offentlig orden og sikkerhed (Public Order and Security Act — POSA) og loven om adgang til oplysninger og beskyttelse af privatlivets fred (Access to Information and Protection of Privacy Act — AIPPA), med henblik på at forbyde lovlige offentlige møder og forsamlinger; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at politiet ofte misbruger gældende lovgivning, såsom loven om offentlig orden og sikkerhed (Public Order and Security Act — POSA) og loven om adgang til oplysninger og beskyttelse af privatlivets fred (Access to Information and Protection of Privacy Act — AIPPA), med henblik på at forbyde lovlige offentlige møder og forsamlinger;

| J. | der henviser til, at forsamlings-, forenings- og ytringsfriheden er centrale komponenter i ethvert demokrati; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at forsamlings-, forenings- og ytringsfriheden er centrale komponenter i ethvert demokrati;

| K. | der henviser til, at EU i februar 2015 genoptog sin støtte til Zimbabwe i form af et nationalt vejledende program på 234 mio. EUR med henblik på at hjælpe Zimbabwe til at blive et mere demokratisk og velstående land, samtidig med at Det Europæiske Råd har besluttet at opretholde nogle af sanktionerne mod Zimbabwe; der henviser til, at kun præsident Robert Mugabe, hans hustru og en forsvarsvirksomhed fortsat er omfattet af indefrysning af aktiver og rejseforbud; der henviser til, at EU’s våbenembargo også stadig er i kraft; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU i februar 2015 genoptog sin støtte til Zimbabwe i form af et nationalt vejledende program på 234 mio. EUR med henblik på at hjælpe Zimbabwe til at blive et mere demokratisk og velstående land, samtidig med at Det Europæiske Råd har besluttet at opretholde nogle af sanktionerne mod Zimbabwe; der henviser til, at kun præsident Robert Mugabe, hans hustru og en forsvarsvirksomhed fortsat er omfattet af indefrysning af aktiver og rejseforbud; der henviser til, at EU’s våbenembargo også stadig er i kraft;

| L. | der henviser til, at der ved en folkeafstemning den 16. marts 2013 blev vedtaget en ny forfatning med henblik på en politisk oprydning, men i praksis sker der kun langsomme fremskridt, og menneskerettighedssituationen er skrøbelig; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der ved en folkeafstemning den 16. marts 2013 blev vedtaget en ny forfatning med henblik på en politisk oprydning, men i praksis sker der kun langsomme fremskridt, og menneskerettighedssituationen er skrøbelig;

| 1. | fordømmer på det kraftigste den tvungne forsvinding af menneskerettighedsforkæmperen Itai Dzamara og kræver, at han omgående og betingelsesløst løslades; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste den tvungne forsvinding af menneskerettighedsforkæmperen Itai Dzamara og kræver, at han omgående og betingelsesløst løslades;

| 2. | opfordrer Zimbabwes regering til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at finde Itai Dzamara og at stille alle de ansvarlige for en domstol; opfordrer regeringen til fuldt ud at efterleve retsafgørelsen fra High Court, der pålægger den at eftersøge Itai Dzamara; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Zimbabwes regering til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at finde Itai Dzamara og at stille alle de ansvarlige for en domstol; opfordrer regeringen til fuldt ud at efterleve retsafgørelsen fra High Court, der pålægger den at eftersøge Itai Dzamara;

| 3. | opfordrer de zimbabwiske myndigheder til at garantere sikkerheden for hans hustru og familie samt hans kolleger og tilhængere; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de zimbabwiske myndigheder til at garantere sikkerheden for hans hustru og familie samt hans kolleger og tilhængere;

| 4. | er dybt bekymret over rapporter fra menneskerettighedsorganisationer om stigende politisk vold og chikane af den politiske opposition og over de alvorlige begrænsninger og intimideringen af menneskerettighedsforkæmpere, der ofte bliver slået af politiet og fængslet på falske anklager; beklager, at der siden sidste valg og vedtagelsen af den nye forfatning i 2013 kun er gjort små fremskridt med hensyn til retsstaten og især hen imod en reform af menneskerettighedsforholdene; |
| --- | --- |

4.

er dybt bekymret over rapporter fra menneskerettighedsorganisationer om stigende politisk vold og chikane af den politiske opposition og over de alvorlige begrænsninger og intimideringen af menneskerettighedsforkæmpere, der ofte bliver slået af politiet og fængslet på falske anklager; beklager, at der siden sidste valg og vedtagelsen af den nye forfatning i 2013 kun er gjort små fremskridt med hensyn til retsstaten og især hen imod en reform af menneskerettighedsforholdene;

| 5. | opfordrer indtrængende Zimbabwes myndigheder til at undersøge påstande om overdreven magtanvendelse og andre menneskerettighedskrænkelser begået af politiet og statslige embedsmænd og at drage dem til ansvar; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende Zimbabwes myndigheder til at undersøge påstande om overdreven magtanvendelse og andre menneskerettighedskrænkelser begået af politiet og statslige embedsmænd og at drage dem til ansvar;

| 6. | minder om den zimbabwiske regerings overordnede ansvar for at garantere sikkerheden for alle landets borgere; opfordrer myndighederne i Zimbabwe til at gennemføre bestemmelserne i verdenserklæringen om menneskerettigheder, det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder samt de regionale menneskerettighedsinstrumenter, som Zimbabwe har ratificeret; |
| --- | --- |

6.

minder om den zimbabwiske regerings overordnede ansvar for at garantere sikkerheden for alle landets borgere; opfordrer myndighederne i Zimbabwe til at gennemføre bestemmelserne i verdenserklæringen om menneskerettigheder, det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder samt de regionale menneskerettighedsinstrumenter, som Zimbabwe har ratificeret;

| 7. | minder om, at i henhold til den globale politiske aftale (GPA) har Zimbabwe forpligtet sig til at sikre, at såvel landets lovgivning som dets procedurer og praksisser er i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsprincipper og -love, herunder forsamlings-, forenings- og ytringsfriheden; |
| --- | --- |

7.

minder om, at i henhold til den globale politiske aftale (GPA) har Zimbabwe forpligtet sig til at sikre, at såvel landets lovgivning som dets procedurer og praksisser er i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsprincipper og -love, herunder forsamlings-, forenings- og ytringsfriheden;

| 8. | noterer sig nedsættelsen af Zimbabwes menneskerettighedskommission, men er bekymret over, at den ikke har fået tildelt tilstrækkelig kapacitet til at kunne handle uafhængigt og opfylde sine mål vedrørende de presserende menneskerettighedsspørgsmål, som landet er konfronteret med; |
| --- | --- |

8.

noterer sig nedsættelsen af Zimbabwes menneskerettighedskommission, men er bekymret over, at den ikke har fået tildelt tilstrækkelig kapacitet til at kunne handle uafhængigt og opfylde sine mål vedrørende de presserende menneskerettighedsspørgsmål, som landet er konfronteret med;

| 9. | opfordrer derfor til en fælles indsats fra det internationale samfund, navnlig Southern African Development Community (SADC); mener, at denne regionale organisation har en vigtig rolle at spille som garant for GPA, idet der bl.a. insisteres på gennemførelse af aftalen, og navnlig artikel 13 heri, for at sikre en neutral optræden fra politiets og de øvrige sikkerhedsstyrkers side; |
| --- | --- |

9.

opfordrer derfor til en fælles indsats fra det internationale samfund, navnlig Southern African Development Community (SADC); mener, at denne regionale organisation har en vigtig rolle at spille som garant for GPA, idet der bl.a. insisteres på gennemførelse af aftalen, og navnlig artikel 13 heri, for at sikre en neutral optræden fra politiets og de øvrige sikkerhedsstyrkers side;

| 10. | opfordrer indtrængende den zimbabwiske regering og præsident Robert Mugabe til at overholde deres internationale forpligtelser og bestemmelserne i de internationale traktater, der er underskrevet af Zimbabwe, og at sikre respekt for retsstatsprincipperne og opfyldelsen af borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende den zimbabwiske regering og præsident Robert Mugabe til at overholde deres internationale forpligtelser og bestemmelserne i de internationale traktater, der er underskrevet af Zimbabwe, og at sikre respekt for retsstatsprincipperne og opfyldelsen af borgerlige og politiske rettigheder;

| 11. | opfordrer EU til at intensivere sin politiske dialog om menneskerettigheder på grundlag af artikel 8 i Cotonouaftalen og navnlig at tilskynde regeringen til at ophæve eller foretage passende ændringer i loven om offentlig orden og sikkerhed og loven om adgang til oplysninger og beskyttelse af privatlivets fred med henblik på at sætte en stopper for misbrug heraf; |
| --- | --- |

11.

opfordrer EU til at intensivere sin politiske dialog om menneskerettigheder på grundlag af artikel 8 i Cotonouaftalen og navnlig at tilskynde regeringen til at ophæve eller foretage passende ændringer i loven om offentlig orden og sikkerhed og loven om adgang til oplysninger og beskyttelse af privatlivets fred med henblik på at sætte en stopper for misbrug heraf;

| 12. | beklager manglen på en streng menneskerettighedsklausul, der kan håndhæves, i den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale (ØPA), der blev indgået med fire stater i det østlige og sydlige Afrika (ESA-landene), herunder Zimbabwe; |
| --- | --- |

12.

beklager manglen på en streng menneskerettighedsklausul, der kan håndhæves, i den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale (ØPA), der blev indgået med fire stater i det østlige og sydlige Afrika (ESA-landene), herunder Zimbabwe;

| 13. | bemærker ophævelsen af sanktioner, som er vedtaget af EU, og støtter de målrettede foranstaltninger, der forbliver i kraft over for præsidenten og hans kone, såvel som våbenembargoen, som er en reaktion på den politiske situation og menneskerettighedssituationen i Zimbabwe; |
| --- | --- |

13.

bemærker ophævelsen af sanktioner, som er vedtaget af EU, og støtter de målrettede foranstaltninger, der forbliver i kraft over for præsidenten og hans kone, såvel som våbenembargoen, som er en reaktion på den politiske situation og menneskerettighedssituationen i Zimbabwe;

| 14. | mener, at fremme af demokratiet og beskyttelse af menneskerettighederne og retsstatsprincippet er afgørende, hvis Zimbabwe skal blive et frit og velstående land; |
| --- | --- |

14.

mener, at fremme af demokratiet og beskyttelse af menneskerettighederne og retsstatsprincippet er afgørende, hvis Zimbabwe skal blive et frit og velstående land;

| 15. | opfordrer EU’s delegation i Harare til fortsat at tilbyde sin hjælp til Zimbabwe med henblik på at forbedre menneskerettighedssituationen; insisterer på, at EU skal sikre, at udviklingsstøtten til Zimbabwe effektivt imødekommer befolkningens behov, især gennem civilsamfundets organisationer, og at de politiske og økonomiske reformer, der finansieres herved, gennemføres; |
| --- | --- |

15.

opfordrer EU’s delegation i Harare til fortsat at tilbyde sin hjælp til Zimbabwe med henblik på at forbedre menneskerettighedssituationen; insisterer på, at EU skal sikre, at udviklingsstøtten til Zimbabwe effektivt imødekommer befolkningens behov, især gennem civilsamfundets organisationer, og at de politiske og økonomiske reformer, der finansieres herved, gennemføres;

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU-Udenrigstjenesten, Zimbabwes regering og parlament, regeringerne i Southern African Development Community, Kommissionen for Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU samt generalsekretæren for Commonwealth. |
| --- | --- |

16.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU-Udenrigstjenesten, Zimbabwes regering og parlament, regeringerne i Southern African Development Community, Kommissionen for Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU samt generalsekretæren for Commonwealth.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0059.

(2)  EUT L 50 af 20.2.2014, s. 20.

(3)  EUT L 47 af 20.2.2015, s. 20.

(4)  EUT L 54 af 28.2.2012, s. 20.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/52

---

P8_TA(2015)0211

Den vanskelige situation for Rohingyaflygtninge, herunder massegrave i Thailand

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om den vanskelige situation for Rohingyaflygtninge, herunder massegrave i Thailand (2015/2711(RSP))

(2016/C 353/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Burma/Myanmar og rohingyamindretallet, navnlig af 20. april 2012 (1), 13. september 2012 (2), 22. november 2012 (3) og 13. juni 2013 (4), og til sin beslutning af 23. maj 2013 om genindførelse af Myanmars/Burmas adgang til generelle toldpræferencer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Burma/Myanmar og rohingyamindretallet, navnlig af 20. april 2012 (1), 13. september 2012 (2), 22. november 2012 (3) og 13. juni 2013 (4), og til sin beslutning af 23. maj 2013 om genindførelse af Myanmars/Burmas adgang til generelle toldpræferencer (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. februar 2009 om situationen for de burmesiske flygtninge i Thailand (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. februar 2009 om situationen for de burmesiske flygtninge i Thailand (6),

| — | der henviser til erklæringen fra FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) af 6. maj 2015 om rohingyamassegrave i Thailand, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) af 6. maj 2015 om rohingyamassegrave i Thailand,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 10. december 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 10. december 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR) fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR) fra 1966,

| — | der henviser til konventionen om flygtninges retsstilling fra 1951 og protokollen hertil fra 1967, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om flygtninges retsstilling fra 1951 og protokollen hertil fra 1967,

| — | der henviser til menneskerettighedserklæringen fra Sammenslutningen af Sydøstasiatiske lande, navnlig stk. 13, 15, 16 og 18, |
| --- | --- |

—

der henviser til menneskerettighedserklæringen fra Sammenslutningen af Sydøstasiatiske lande, navnlig stk. 13, 15, 16 og 18,

| — | der henviser til UNHCR's appel af 15. maj 2015 til de regionale regeringer om at iværksætte efterforskningsaktioner, hvori det advarede om en potentiel humanitær katastrofe, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNHCR's appel af 15. maj 2015 til de regionale regeringer om at iværksætte efterforskningsaktioner, hvori det advarede om en potentiel humanitær katastrofe,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at det i en eskalerende regionsdækkende krise skønnes, at tusinder af rohingyaer og andre flygtninge stadig befinder sig på skibe i Andamanhavet og Malaccastrædet, hvoraf nogle er efterladt af deres menneskehandlere med meget lidt mad og vand og skubbes tilbage på åbent hav, når deres skibe kommer ind i territoriale farvande; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i en eskalerende regionsdækkende krise skønnes, at tusinder af rohingyaer og andre flygtninge stadig befinder sig på skibe i Andamanhavet og Malaccastrædet, hvoraf nogle er efterladt af deres menneskehandlere med meget lidt mad og vand og skubbes tilbage på åbent hav, når deres skibe kommer ind i territoriale farvande;

| B. | der henviser til, militærpolitiet den 1. og 4. maj 2015 opdagede ligene af mindst 30 etniske rohingyamuslimer i en formodet lejr for menneskehandel i Sadao-distriktet i provinsen Songkhla, tæt på grænsen mellem Thailand og Malaysia; der henviser til, at en anden lejr med mindst fem andre grave blev fundet et par dage efter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, militærpolitiet den 1. og 4. maj 2015 opdagede ligene af mindst 30 etniske rohingyamuslimer i en formodet lejr for menneskehandel i Sadao-distriktet i provinsen Songkhla, tæt på grænsen mellem Thailand og Malaysia; der henviser til, at en anden lejr med mindst fem andre grave blev fundet et par dage efter;

| C. | der henviser til, at rohingyafolket fortsat forfølges og diskrimineres og får berøvet deres statsborgerskab i Burma/Myanmar vilkårligt og derfor forbliver statsløse; der henviser til, at den burmesiske regering den 1. april 2015 fratog dem deres midlertidige identitetskort og derved fratog dem stemmeretten; der henviser til, at der fortsat hersker straffrihed for forbrydelser og grusomheder begået mod dem; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at rohingyafolket fortsat forfølges og diskrimineres og får berøvet deres statsborgerskab i Burma/Myanmar vilkårligt og derfor forbliver statsløse; der henviser til, at den burmesiske regering den 1. april 2015 fratog dem deres midlertidige identitetskort og derved fratog dem stemmeretten; der henviser til, at der fortsat hersker straffrihed for forbrydelser og grusomheder begået mod dem;

| D. | der henviser til, at medlemmer af rohingyafolket har forladt Burma/Myanmar i stort tal siden voldsudbrud i 2012 raserede hele kvarterer og medførte flere hundrede døde; der henviser til, at mange af dem, der undslap, faldt i kløerne på bander, der hærger i Den Bengalske Bugt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at medlemmer af rohingyafolket har forladt Burma/Myanmar i stort tal siden voldsudbrud i 2012 raserede hele kvarterer og medførte flere hundrede døde; der henviser til, at mange af dem, der undslap, faldt i kløerne på bander, der hærger i Den Bengalske Bugt;

| E. | der henviser til, at der ifølge UNHCR's periodiske rapport af 8. maj 2015 har været 25 000 mennesker fra rohingyafolket og fra Bangladesh, der er steget ombord på smuglerskibe mellem januar og marts 2015; der henviser til, at dette tal næsten er det dobbelte af tallet for samme periode i 2014; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der ifølge UNHCR's periodiske rapport af 8. maj 2015 har været 25 000 mennesker fra rohingyafolket og fra Bangladesh, der er steget ombord på smuglerskibe mellem januar og marts 2015; der henviser til, at dette tal næsten er det dobbelte af tallet for samme periode i 2014;

| F. | der henviser til, at flere tusinder rohingyaer er flygtet ad søvejen for at undslippe forfølgelse, og at hundredvis har mistet livet i forliste både eller ved at blive jaget tilbage på havet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at flere tusinder rohingyaer er flygtet ad søvejen for at undslippe forfølgelse, og at hundredvis har mistet livet i forliste både eller ved at blive jaget tilbage på havet;

| G. | der henviser til, at smuglerne efter overgrebene er begyndt at bruge søvejene; der henviser til, at der er et stigende antal tilfælde af migranter, der efterlades på havet af deres smuglere; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at smuglerne efter overgrebene er begyndt at bruge søvejene; der henviser til, at der er et stigende antal tilfælde af migranter, der efterlades på havet af deres smuglere;

| H. | der henviser til, at tusinder af rohingyaer og andre migranter fortsat smugles igennem Thailand og fra andre lande i regionen af menneskesmuglere, at korrupte lokale thailandske myndigheder i nogle tilfælde er indblandet, og at de tilbageholdes under umenneskelige forhold i junglelejre i det sydlige Thailand, hvor de tortureres, udsultes og bankes til døde af deres fangevogtere, der kræver løsepenge af familierne, eller sælges til slaveri; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at tusinder af rohingyaer og andre migranter fortsat smugles igennem Thailand og fra andre lande i regionen af menneskesmuglere, at korrupte lokale thailandske myndigheder i nogle tilfælde er indblandet, og at de tilbageholdes under umenneskelige forhold i junglelejre i det sydlige Thailand, hvor de tortureres, udsultes og bankes til døde af deres fangevogtere, der kræver løsepenge af familierne, eller sælges til slaveri;

| I. | der henviser til, at UNHRC har krævet en fælles reaktion i kølvandet på opdagelsen af rohingyamassegrave i Thailand med en opfordring til landene i regionen til at styrke samarbejdet i bekæmpelsen af smugleri og menneskesmugleri og beskyttelse af ofrene; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at UNHRC har krævet en fælles reaktion i kølvandet på opdagelsen af rohingyamassegrave i Thailand med en opfordring til landene i regionen til at styrke samarbejdet i bekæmpelsen af smugleri og menneskesmugleri og beskyttelse af ofrene;

| J. | der henviser til, at spørgsmålet om rohingyaerne ikke blev drøftet på det nylige 26. ASEAN-topmøde, der blev afholdt den 26. til den 28. april 2015 i Malaysia; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at spørgsmålet om rohingyaerne ikke blev drøftet på det nylige 26. ASEAN-topmøde, der blev afholdt den 26. til den 28. april 2015 i Malaysia;

| K. | der henviser til, at Kommissionens Generaldirektorat for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (ECHO) har ydet omkring 57,3 mio. EUR i humanitær bistand til udsatte folkeslag i delstaten Rakhine; der henviser til, at ECHO i 2015 finansierer projekter i hele delstaten Rakhine til at løse nogle af de mest presserende behov for rohingyaerne i de nordlige bydele, herunder ved at give fødevarer, grundlæggende sundhedstjenester og grundlæggende husholdningsartikler og ved at støtte de mennesker, der er blevet fordrevet siden 2012; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionens Generaldirektorat for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (ECHO) har ydet omkring 57,3 mio. EUR i humanitær bistand til udsatte folkeslag i delstaten Rakhine; der henviser til, at ECHO i 2015 finansierer projekter i hele delstaten Rakhine til at løse nogle af de mest presserende behov for rohingyaerne i de nordlige bydele, herunder ved at give fødevarer, grundlæggende sundhedstjenester og grundlæggende husholdningsartikler og ved at støtte de mennesker, der er blevet fordrevet siden 2012;

| L. | der henviser til, at ECHO siden 2013 har ydet 325 000 EUR til Den Internationale Organisation for Migration (IOM) til fødevarer, basale husholdningsartikler, sundhedspleje og beskyttelse til omkring 3 000 mænd, kvinder og børn af rohingyafolket, der er tilbageholdt i Thailand; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ECHO siden 2013 har ydet 325 000 EUR til Den Internationale Organisation for Migration (IOM) til fødevarer, basale husholdningsartikler, sundhedspleje og beskyttelse til omkring 3 000 mænd, kvinder og børn af rohingyafolket, der er tilbageholdt i Thailand;

| 1. | udtrykker sin dybeste bekymring over den alvorlige situation for rohingyaflygtninge og den humanitære krise, der for øjeblikket finder sted på åbent hav og i de territoriale farvande mellem Myanmar, Bangladesh, Thailand og Indonesien, og er chokeret over, hvad der er konstateret efter den nylige udgravning af dusinvis af lig fra massegrave nær lejre for menneskehandel i det sydlige Thailand; udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier; udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybeste bekymring over den alvorlige situation for rohingyaflygtninge og den humanitære krise, der for øjeblikket finder sted på åbent hav og i de territoriale farvande mellem Myanmar, Bangladesh, Thailand og Indonesien, og er chokeret over, hvad der er konstateret efter den nylige udgravning af dusinvis af lig fra massegrave nær lejre for menneskehandel i det sydlige Thailand; udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier; udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier;

| 2. | kræver, at de thailandske myndigheder straks gennemfører omfattende og troværdige efterforskninger af massegravene af rohingyamuslimer, om nødvendigt med bistand fra FN, for at sikre, at de ansvarlige bliver bragt for en dommer; |
| --- | --- |

2.

kræver, at de thailandske myndigheder straks gennemfører omfattende og troværdige efterforskninger af massegravene af rohingyamuslimer, om nødvendigt med bistand fra FN, for at sikre, at de ansvarlige bliver bragt for en dommer;

| 3. | glæder sig over, at regeringen i Thailand erkender, at der er et problem med menneskesmuglere i Thailand og regionen, og at visse korrupte myndigheder medvirker til menneskehandel; kræver, at den thailandske regering og tjenestemændene i Thailand stopper enhver meddelagtighed med de kriminelle bander, der smugler mennesker fra rohingyafolket og andre migranter i Thailand; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over, at regeringen i Thailand erkender, at der er et problem med menneskesmuglere i Thailand og regionen, og at visse korrupte myndigheder medvirker til menneskehandel; kræver, at den thailandske regering og tjenestemændene i Thailand stopper enhver meddelagtighed med de kriminelle bander, der smugler mennesker fra rohingyafolket og andre migranter i Thailand;

| 4. | opfordrer alle landene i regionen til at styrke samarbejdet i bekæmpelsen af smugleri og menneskesmugleri og beskyttelse af ofrene; fremhæver den betydelige rolle, som ASEAN kan udfylde i denne henseende; opfordrer regeringerne i staterne i regionen til at deltage i det kommende regionale møde om migrantsituationen den 29. maj 2015 i Bangkok i Thailand; glæder sig over udarbejdelen af en ASEAN-konvention mod menneskehandel, navnlig handel med kvinder og børn, som ASEAN-lederne skal godkende i løbet af 2015; |
| --- | --- |

4.

opfordrer alle landene i regionen til at styrke samarbejdet i bekæmpelsen af smugleri og menneskesmugleri og beskyttelse af ofrene; fremhæver den betydelige rolle, som ASEAN kan udfylde i denne henseende; opfordrer regeringerne i staterne i regionen til at deltage i det kommende regionale møde om migrantsituationen den 29. maj 2015 i Bangkok i Thailand; glæder sig over udarbejdelen af en ASEAN-konvention mod menneskehandel, navnlig handel med kvinder og børn, som ASEAN-lederne skal godkende i løbet af 2015;

| 5. | opfordrer alle landene i regionen til at undertegne og ratificere FN-konventionen om flygtninges retsstilling og i det mindste give rohingyaer midlertidig beskyttelse, og samtidig støtte den burmesiske regering med at finde langvarige rimelige løsninger på de underliggende problemer; |
| --- | --- |

5.

opfordrer alle landene i regionen til at undertegne og ratificere FN-konventionen om flygtninges retsstilling og i det mindste give rohingyaer midlertidig beskyttelse, og samtidig støtte den burmesiske regering med at finde langvarige rimelige løsninger på de underliggende problemer;

| 6. | opfordrer endvidere regeringen i Burma/Myanmar til at ændre politik og træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sætte en stopper for forfølgelsen og diskriminationen af rohingyamindretallet; gentager sine tidligere opfordringer til, at borgerskabsloven af 1982 ændres eller ophæves, således at rohingyaerne sikres lige adgang til burmesisk statsborgerskab; |
| --- | --- |

6.

opfordrer endvidere regeringen i Burma/Myanmar til at ændre politik og træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sætte en stopper for forfølgelsen og diskriminationen af rohingyamindretallet; gentager sine tidligere opfordringer til, at borgerskabsloven af 1982 ændres eller ophæves, således at rohingyaerne sikres lige adgang til burmesisk statsborgerskab;

| 7. | glæder sig over erklæringen af 18. maj 2015 fra talspersonen for Aung San Suu Kyi’s oppositionsparti, den Nationale Liga for Demokrati, om at regeringen i Burma/Myanmar bør give statsborgerskab til rohingyamindretallet, selv om erklæringen skulle være kommet for længst; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over erklæringen af 18. maj 2015 fra talspersonen for Aung San Suu Kyi’s oppositionsparti, den Nationale Liga for Demokrati, om at regeringen i Burma/Myanmar bør give statsborgerskab til rohingyamindretallet, selv om erklæringen skulle være kommet for længst;

| 8. | opfordrer indtrængende lederne i Indonesien, Malaysia og Thailand til at gøre det til en topprioritet at redde de migranter og flygtninge, der er strandet på skibe i Den Bengalske Bugt og i Andamanhavet, og glæder sig over erklæringerne fra Malaysia og Indonesien den 20. maj 2015 om at de vil give midlertidig tilflugtssted for migranter fundet til søs; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende lederne i Indonesien, Malaysia og Thailand til at gøre det til en topprioritet at redde de migranter og flygtninge, der er strandet på skibe i Den Bengalske Bugt og i Andamanhavet, og glæder sig over erklæringerne fra Malaysia og Indonesien den 20. maj 2015 om at de vil give midlertidig tilflugtssted for migranter fundet til søs;

| 9. | glæder sig over den hjælp, som Den Europæiske Union og internationale organisationer såsom UNHCR har ydet til rohingyafolket i Burma/Myanmar og Thailand, og EU's humanitære bistand til internt fordrevne personer i delstaten Arakan/Rakhine til papirløse rohingyaer og udsatte værtsgrupper i Bangladesh og til rohingyamigranter og migranter fra Bangladesh, der holdes i immigrationscentre (mænd) eller sociale forsorgscentre (kvinder og børn) i Thailand; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over den hjælp, som Den Europæiske Union og internationale organisationer såsom UNHCR har ydet til rohingyafolket i Burma/Myanmar og Thailand, og EU's humanitære bistand til internt fordrevne personer i delstaten Arakan/Rakhine til papirløse rohingyaer og udsatte værtsgrupper i Bangladesh og til rohingyamigranter og migranter fra Bangladesh, der holdes i immigrationscentre (mænd) eller sociale forsorgscentre (kvinder og børn) i Thailand;

| 10. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at tage dette spørgsmål om på det højeste politiske niveau i hendes kontakter med Thailand og Burma/Myanmar og med andre lande i ASEAN; |
| --- | --- |

10.

opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at tage dette spørgsmål om på det højeste politiske niveau i hendes kontakter med Thailand og Burma/Myanmar og med andre lande i ASEAN;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Burma/Myanmars regering og parlament, Thailands regering og parlament, ASEAN’s generalsekretær, ASEAN's mellemstatslige menneskerettighedskommission, FN's særlige repræsentant for menneskerettigheder i Myanmar, FN's højkommissær for flygtninge, FN's Menneskerettighedsråd samt regeringer og parlamenter i andre stater i regionen. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Burma/Myanmars regering og parlament, Thailands regering og parlament, ASEAN’s generalsekretær, ASEAN's mellemstatslige menneskerettighedskommission, FN's særlige repræsentant for menneskerettigheder i Myanmar, FN's højkommissær for flygtninge, FN's Menneskerettighedsråd samt regeringer og parlamenter i andre stater i regionen.

---

(1)  EUT C 258 E af 7.9.2013, s. 79.

(2)  EUT C 353 E af 3.12.2013, s. 145.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0464.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0286.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0228.

(6)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 144.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/55

---

P8_TA(2015)0212

Swaziland, menneskeretsaktivisterne Thulani Masekos og Bheki Makhubus tilfælde

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om Swaziland, sagen om menneskeretsaktivisterne Thulani Maseko og Bheki Makhubu (2015/2712(RSP))

(2016/C 353/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Cotonouaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonouaftalen,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder,

| — | der henviser til Swazilands lov om forholdet mellem arbejdsmarkedets parter, 2000 (ændret), |
| --- | --- |

—

der henviser til Swazilands lov om forholdet mellem arbejdsmarkedets parter, 2000 (ændret),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) landeprogram for Swaziland om ordentligt arbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) landeprogram for Swaziland om ordentligt arbejde,

| — | der henviser til den universelle regelmæssige gennemgang (UPR) af Swaziland for FN's Menneskerettighedsråd, som blev afholdt den 4. oktober 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den universelle regelmæssige gennemgang (UPR) af Swaziland for FN's Menneskerettighedsråd, som blev afholdt den 4. oktober 2011,

| — | der henviser til EU's generelle præferenceordning (GSP) som godkendt af Europa-Parlamentet den 31. oktober 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's generelle præferenceordning (GSP) som godkendt af Europa-Parlamentet den 31. oktober 2012,

| — | der henviser til den EU-erklæring, der blev fremsat under Den Internationale Arbejdskonferences 103. samling i Genève den 6. juni 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til den EU-erklæring, der blev fremsat under Den Internationale Arbejdskonferences 103. samling i Genève den 6. juni 2014,

| — | der henviser til erklæringen fra talsmanden for næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 30. juli 2014 om dommen over redaktøren af magasinet The Nation, Bheki Makhubu, og menneskerettighedsadvokaten, Thulani Maseko, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra talsmanden for næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 30. juli 2014 om dommen over redaktøren af magasinet The Nation, Bheki Makhubu, og menneskerettighedsadvokaten, Thulani Maseko,

| — | der henviser til resolution 286 fra Den Afrikanske Menneskerettighedskommission om ytringsfrihed i Kongeriget Swaziland, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 286 fra Den Afrikanske Menneskerettighedskommission om ytringsfrihed i Kongeriget Swaziland,

| — | der henviser til den lokale EU-erklæring af 1. april 2014 om den nylige anholdelse og fortsatte tilbageholdelse af redaktøren af magasinet The Nation, Bheki Makhubu, og menneskerettighedsadvokaten, Thulani Maseko, |
| --- | --- |

—

der henviser til den lokale EU-erklæring af 1. april 2014 om den nylige anholdelse og fortsatte tilbageholdelse af redaktøren af magasinet The Nation, Bheki Makhubu, og menneskerettighedsadvokaten, Thulani Maseko,

| — | der henviser til den pressemeddelelse, der blev udstedt den 28. marts 2014 af Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions særlige rapportør om ytringsfrihed og adgang til information i Afrika om anholdelsen af Thulani Rudolf Maseko og Bheki Makhubu, |
| --- | --- |

—

der henviser til den pressemeddelelse, der blev udstedt den 28. marts 2014 af Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions særlige rapportør om ytringsfrihed og adgang til information i Afrika om anholdelsen af Thulani Rudolf Maseko og Bheki Makhubu,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Swaziland er et absolut monarki under kong Mswati III, der indførte undtagelsestilstand i 1973, som stadig er gældende 41 år senere, der udøver absolut autoritet over kabinettet, parlamentet og domstolene, og i hvis regeringstid der er sket en betydelig forværring af menneskerettighedssituationen og levestandarden og en stigning i kronisk fattigdom, samtidig med at respekten for retsstaten er blevet mindre, hvilket navnlig kan ses ved, at politiske partier er blevet forbudt; der henviser til, at krænkelser af arbejdstageres grundlæggende rettigheder er blevet systemiske, og til, at Swazilands regering i løbet af de seneste ti år har tilsidesat fagforeningsrettigheder og menneskerettigheder og undladt at respektere ILO's mellemkomst i forbindelse med gennemførelsen af organisationens konvention nr. 87; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Swaziland er et absolut monarki under kong Mswati III, der indførte undtagelsestilstand i 1973, som stadig er gældende 41 år senere, der udøver absolut autoritet over kabinettet, parlamentet og domstolene, og i hvis regeringstid der er sket en betydelig forværring af menneskerettighedssituationen og levestandarden og en stigning i kronisk fattigdom, samtidig med at respekten for retsstaten er blevet mindre, hvilket navnlig kan ses ved, at politiske partier er blevet forbudt; der henviser til, at krænkelser af arbejdstageres grundlæggende rettigheder er blevet systemiske, og til, at Swazilands regering i løbet af de seneste ti år har tilsidesat fagforeningsrettigheder og menneskerettigheder og undladt at respektere ILO's mellemkomst i forbindelse med gennemførelsen af organisationens konvention nr. 87;

| B. | der henviser til, at Thulani Maseko, en advokat der arbejder for Swazilands fagforeningskongres, blev arresteret den 17. marts 2014 efter at have skrevet en artikel, der kritiserede, at domstolssystemet i Swaziland ikke er uafhængigt; der henviser til, at han den 19. marts 2015 efter offentliggørelsen af et fængselsbrev, der fordømmer de vilkår, under hvilke han blev tilbageholdt, blev indbragt for et disciplinærudvalg i fængslet uden tilstedeværelse af en advokat og derefter med magt blev overført til isolation; der henviser til, at der, selv om han har klaget over denne afgørelse, indtil videre ikke er meddelt nogen dato for hans høring i højesteret; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Thulani Maseko, en advokat der arbejder for Swazilands fagforeningskongres, blev arresteret den 17. marts 2014 efter at have skrevet en artikel, der kritiserede, at domstolssystemet i Swaziland ikke er uafhængigt; der henviser til, at han den 19. marts 2015 efter offentliggørelsen af et fængselsbrev, der fordømmer de vilkår, under hvilke han blev tilbageholdt, blev indbragt for et disciplinærudvalg i fængslet uden tilstedeværelse af en advokat og derefter med magt blev overført til isolation; der henviser til, at der, selv om han har klaget over denne afgørelse, indtil videre ikke er meddelt nogen dato for hans høring i højesteret;

| C. | der henviser til, at Bheki Makhubu, klummeskribent og chefredaktør på The Nation, som anses for at være landets eneste uafhængige avis, blev anholdt for anklager om »bagtalelse af dommerstanden« og »foragt for retten« efter offentliggørelsen af den artikel, der kritiserer domstolssystemet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Bheki Makhubu, klummeskribent og chefredaktør på The Nation, som anses for at være landets eneste uafhængige avis, blev anholdt for anklager om »bagtalelse af dommerstanden« og »foragt for retten« efter offentliggørelsen af den artikel, der kritiserer domstolssystemet;

| D. | der henviser til, at Thulani Maseko og Bheki Makhubu den 17. juli 2014 blev dømt for foragt for retten af Swazilands højesteret og idømt to års fængsel, en dom, der forekommer uforholdsmæssigt hård i sammenligning med den sædvanlige dom — 30 dages fængsel, med mulighed for at betale en bøde — som er blevet pådømt i lignende sager; der henviser til, at retsformanden i sagen, Mpendulo Simelane, var blevet nævnt i en af de artikler, der blev offentliggjort i Masekos avis, og til, at dette er udtryk for en klar interessekonflikt og en hindring for en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Thulani Maseko og Bheki Makhubu den 17. juli 2014 blev dømt for foragt for retten af Swazilands højesteret og idømt to års fængsel, en dom, der forekommer uforholdsmæssigt hård i sammenligning med den sædvanlige dom — 30 dages fængsel, med mulighed for at betale en bøde — som er blevet pådømt i lignende sager; der henviser til, at retsformanden i sagen, Mpendulo Simelane, var blevet nævnt i en af de artikler, der blev offentliggjort i Masekos avis, og til, at dette er udtryk for en klar interessekonflikt og en hindring for en retfærdig rettergang;

| E. | der henviser til, at domstolenes chikane over for kritiske røster i Swaziland ikke er begrænset til sagen mod Maseko og Makhubu, men udgør en del af en foruroligende tendens til at indskrænke ytringsfriheden i landet, hvor 32 love lægger begrænsninger på ytringsfriheden og adgangen til information, og hvor politiske partier har været forbudt siden 1973; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at domstolenes chikane over for kritiske røster i Swaziland ikke er begrænset til sagen mod Maseko og Makhubu, men udgør en del af en foruroligende tendens til at indskrænke ytringsfriheden i landet, hvor 32 love lægger begrænsninger på ytringsfriheden og adgangen til information, og hvor politiske partier har været forbudt siden 1973;

| F. | der henviser til, at myndighederne i Swaziland udover at benytte anklager om foragt for retten over for deres kritikere aktivt anvender terrorbekæmpelsesloven (STA) fra 2008 og loven om tilskyndelse til oprør og undergravende virksomhed (SSA Act) fra 1938 til at intimidere aktivister og til at begrænse udøvelsen af retten til ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed, samt til, at myndighederne også indledte behandlingen af en straffesag i henhold til SSA-loven mod Thulani Maseko i september 2014 vedrørende anklager om tilskyndelse til oprør, der første gang blev fremsat i 2009; der henviser til, at internationale organisationer har fordømt STA-lovens bestemmelser som værende uforenelige med Swazilands menneskerettighedsforpligtelser på en række punkter; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at myndighederne i Swaziland udover at benytte anklager om foragt for retten over for deres kritikere aktivt anvender terrorbekæmpelsesloven (STA) fra 2008 og loven om tilskyndelse til oprør og undergravende virksomhed (SSA Act) fra 1938 til at intimidere aktivister og til at begrænse udøvelsen af retten til ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed, samt til, at myndighederne også indledte behandlingen af en straffesag i henhold til SSA-loven mod Thulani Maseko i september 2014 vedrørende anklager om tilskyndelse til oprør, der første gang blev fremsat i 2009; der henviser til, at internationale organisationer har fordømt STA-lovens bestemmelser som værende uforenelige med Swazilands menneskerettighedsforpligtelser på en række punkter;

| G. | der henviser til, at syv personer blev anholdt i april 2014 og anklaget for terrorhandlinger, blot fordi de bar politiske t-shirts; der henviser til, at Swazilands premierminister, Barnabas Sibusiso Dlamini, under en tale til parlamentet den 7. august 2014 sagde, at to fagforeningsledere, der havde deltaget i det afrikanske topmøde i Washington DC, burde kvæles for at have kritiseret regeringen, og at kun anerkendte fagforeninger burde have lov til at fejre 1. maj; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at syv personer blev anholdt i april 2014 og anklaget for terrorhandlinger, blot fordi de bar politiske t-shirts; der henviser til, at Swazilands premierminister, Barnabas Sibusiso Dlamini, under en tale til parlamentet den 7. august 2014 sagde, at to fagforeningsledere, der havde deltaget i det afrikanske topmøde i Washington DC, burde kvæles for at have kritiseret regeringen, og at kun anerkendte fagforeninger burde have lov til at fejre 1. maj;

| H. | der henviser til, at Winnie Magagula, Swazilands minister for beskæftigelse og social sikkerhed, den 8. oktober 2014 suspenderede alle fagforbund med øjeblikke virkning og opløste Trade Union Congress of Swaziland (TUCOSWA) (Swazilands fagforeningskongres) og Amalgamated Trade Unions of Swaziland (ATUSWA) (Swazilands forenede fagforeninger) samt Federation of Swaziland Employers (Swazilands arbejdsgiverforening), handelskammeret og en række andre offentlige organer, samt til, at artikel 5 i ILO-konvention nr. 87 om foreningsfrihed, som er ratificeret af Swazilands regering, anerkender arbejdstagerorganisationers ret til at indgå i forbund og sammenslutninger efter eget valg; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Winnie Magagula, Swazilands minister for beskæftigelse og social sikkerhed, den 8. oktober 2014 suspenderede alle fagforbund med øjeblikke virkning og opløste Trade Union Congress of Swaziland (TUCOSWA) (Swazilands fagforeningskongres) og Amalgamated Trade Unions of Swaziland (ATUSWA) (Swazilands forenede fagforeninger) samt Federation of Swaziland Employers (Swazilands arbejdsgiverforening), handelskammeret og en række andre offentlige organer, samt til, at artikel 5 i ILO-konvention nr. 87 om foreningsfrihed, som er ratificeret af Swazilands regering, anerkender arbejdstagerorganisationers ret til at indgå i forbund og sammenslutninger efter eget valg;

| I. | der henviser til, at Swazilands regering fuldstændigt ignorerede henstillingerne og de gentagne opfordringer fra den internationale fagforeningsbevægelse om at respektere de rettigheder, der er sikret i internationale konventioner, som Swaziland har ratificeret, navnlig ILO-konvention nr. 87, og i stedet helt suspenderede arbejdstagernes ret til frit at organisere sig og udføre fagforeningsaktiviteter; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Swazilands regering fuldstændigt ignorerede henstillingerne og de gentagne opfordringer fra den internationale fagforeningsbevægelse om at respektere de rettigheder, der er sikret i internationale konventioner, som Swaziland har ratificeret, navnlig ILO-konvention nr. 87, og i stedet helt suspenderede arbejdstagernes ret til frit at organisere sig og udføre fagforeningsaktiviteter;

| J. | der henviser til, at TUCOSWA efter en undersøgelsesmission til Swaziland organiseret af Den Internationale Faglige Sammenslutning (IFS) den 14.-16. maj 2015 for at vurdere status for foreningsfriheden og besøge politisk aktivister og menneskerettighedsaktivister endelig er blevet registreret igen; der henviser til, at myndighederne på trods af dette ikke har givet nogen garanti for, at de ikke vil blande sig i fagforeningernes drift og organisering, og politiet er faktisk mødt op ved fagforeningsmøder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at TUCOSWA efter en undersøgelsesmission til Swaziland organiseret af Den Internationale Faglige Sammenslutning (IFS) den 14.-16. maj 2015 for at vurdere status for foreningsfriheden og besøge politisk aktivister og menneskerettighedsaktivister endelig er blevet registreret igen; der henviser til, at myndighederne på trods af dette ikke har givet nogen garanti for, at de ikke vil blande sig i fagforeningernes drift og organisering, og politiet er faktisk mødt op ved fagforeningsmøder;

| K. | der henviser til, at EU den 15. juli 2014 afsluttede forhandlingerne om en økonomisk partnerskabsaftale (ØPA) med gruppen af SADC-lande, herunder Swaziland, som er planlagt til at skulle forelægges Europa-Parlamentet til godkendelse i andet halvår af 2015; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU den 15. juli 2014 afsluttede forhandlingerne om en økonomisk partnerskabsaftale (ØPA) med gruppen af SADC-lande, herunder Swaziland, som er planlagt til at skulle forelægges Europa-Parlamentet til godkendelse i andet halvår af 2015;

| L. | der henviser til, at Swaziland i november 2014 mistede sin præferencehandelsaftale med USA under African Growth and Opportunity Act (AGOA), efter at regeringen havde undladt at træffe reformforanstaltninger, hvilket den frivilligt havde lovet at gøre i 2013, herunder at gøre noget ved begrænsningerne af forenings-, forsamlings- og ytringsfriheden, såsom fængslingen af Maseko og Makhubu, og ændre terrorbekæmpelsesloven, loven om den offentlige orden og loven om forholdet mellem arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Swaziland i november 2014 mistede sin præferencehandelsaftale med USA under African Growth and Opportunity Act (AGOA), efter at regeringen havde undladt at træffe reformforanstaltninger, hvilket den frivilligt havde lovet at gøre i 2013, herunder at gøre noget ved begrænsningerne af forenings-, forsamlings- og ytringsfriheden, såsom fængslingen af Maseko og Makhubu, og ændre terrorbekæmpelsesloven, loven om den offentlige orden og loven om forholdet mellem arbejdsmarkedets parter;

| M. | der henviser til, at EU under den 11. Europæiske Udviklingsfond (EUF) har bevilget 62 mio. EUR til det nationale vejledende program for perioden 2014-2020 med prioriteter, der inkluderer fremme af god regeringsførelse, gennemsigtighed, ansvarliggørelse, domstolenes uafhængighed, retsstaten og styrkelse af sikkerheden; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU under den 11. Europæiske Udviklingsfond (EUF) har bevilget 62 mio. EUR til det nationale vejledende program for perioden 2014-2020 med prioriteter, der inkluderer fremme af god regeringsførelse, gennemsigtighed, ansvarliggørelse, domstolenes uafhængighed, retsstaten og styrkelse af sikkerheden;

| 1. | kræver øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af Maseko og Makhubu i betragtning af, at deres fængsling er direkte relateret til den lovlige udøvelse af deres ret til ytrings- og meningsfrihed; kræver endvidere øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle samvittighedsfanger og politiske fanger, herunder Mario Masuku, formand for People’s United Democratic Movement, og Maxwell Dlamini, generalsekretær for Swaziland Youth Congress; fordømmer de barske vilkår, som begge fanger tilbageholdes under, og kræver, at Swazilands myndigheder garanterer deres fysiske og psykologiske integritet i enhver henseende; |
| --- | --- |

1.

kræver øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af Maseko og Makhubu i betragtning af, at deres fængsling er direkte relateret til den lovlige udøvelse af deres ret til ytrings- og meningsfrihed; kræver endvidere øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle samvittighedsfanger og politiske fanger, herunder Mario Masuku, formand for People’s United Democratic Movement, og Maxwell Dlamini, generalsekretær for Swaziland Youth Congress; fordømmer de barske vilkår, som begge fanger tilbageholdes under, og kræver, at Swazilands myndigheder garanterer deres fysiske og psykologiske integritet i enhver henseende;

| 2. | minder om den forpligtelse, Swaziland har påtaget sig i henhold til Cotonouaftalen, til at respektere principperne om demokrati, retsstat og menneskerettigheder, hvilket indbefatter ytrings- og mediefrihed; udtrykker dyb bekymring over undergravningen af demokratiet og de grundlæggende rettigheder i Swaziland og den stadig mere brutale måde, hvorpå regeringen forholder sig til sine kritikere; |
| --- | --- |

2.

minder om den forpligtelse, Swaziland har påtaget sig i henhold til Cotonouaftalen, til at respektere principperne om demokrati, retsstat og menneskerettigheder, hvilket indbefatter ytrings- og mediefrihed; udtrykker dyb bekymring over undergravningen af demokratiet og de grundlæggende rettigheder i Swaziland og den stadig mere brutale måde, hvorpå regeringen forholder sig til sine kritikere;

| 3. | bemærker, at den dom, Maseko og Makhubu har fået, er langt hårdere end andre domme i lignende sager, og mener, at dette er et klart forsøg på at bringe aktivisterne til tavshed, og at det skal tjene som et skrækeksempel for andre, som den ansvarlige dommer anførte; kræver, at Swazilands regering omgående sætter en stopper for myndighedernes intimidering af journalister, jurister, upartiske dommere, fagforeningsrepræsentanter og parlamentarikere, som er blevet truet med vold, anholdelse, retsforfølgning eller andre former for pres som konsekvens af, at de har gjort sig til fortalere for menneskerettigheder, respekt for retsstatsprincippet eller politiske reformer; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at den dom, Maseko og Makhubu har fået, er langt hårdere end andre domme i lignende sager, og mener, at dette er et klart forsøg på at bringe aktivisterne til tavshed, og at det skal tjene som et skrækeksempel for andre, som den ansvarlige dommer anførte; kræver, at Swazilands regering omgående sætter en stopper for myndighedernes intimidering af journalister, jurister, upartiske dommere, fagforeningsrepræsentanter og parlamentarikere, som er blevet truet med vold, anholdelse, retsforfølgning eller andre former for pres som konsekvens af, at de har gjort sig til fortalere for menneskerettigheder, respekt for retsstatsprincippet eller politiske reformer;

| 4. | opfordrer Swazilands regering til at gå ind i en reel dialog med fagforeningerne om lovgivningsreformer, der vil sikre respekten for arbejdstagerrettigheder i overensstemmelse med internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Swazilands regering til at gå ind i en reel dialog med fagforeningerne om lovgivningsreformer, der vil sikre respekten for arbejdstagerrettigheder i overensstemmelse med internationale forpligtelser;

| 5. | opfordrer Swazilands myndigheder til at træffe konkrete foranstaltninger til at respektere og fremme ytringsfriheden, garantere demokrati og pluralitet og etablere retlige rammer, der tillader politiske partier at blive registreret, fungere og deltage fuldt ud, i overensstemmelse med landets internationale og regionale menneskeretsforpligtelser og Swazilands forfatning, særlig artikel 24; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Swazilands myndigheder til at træffe konkrete foranstaltninger til at respektere og fremme ytringsfriheden, garantere demokrati og pluralitet og etablere retlige rammer, der tillader politiske partier at blive registreret, fungere og deltage fuldt ud, i overensstemmelse med landets internationale og regionale menneskeretsforpligtelser og Swazilands forfatning, særlig artikel 24;

| 6. | understreger, at domstolenes uafhængighed er et grundlæggende demokratisk princip, som skal overholdes; |
| --- | --- |

6.

understreger, at domstolenes uafhængighed er et grundlæggende demokratisk princip, som skal overholdes;

| 7. | betragter fængslingen af politiske aktivister og forbuddet mod fagforeninger som værende i klar modstrid med de forpligtelser, Swaziland har påtaget sig i henhold til Cotonouaftalen, om at respektere demokrati, retsstat og menneskerettigheder, og ligeledes i henhold til kapitlet om bæredygtig udvikling i den økonomiske partnerskabsaftale for SADC, hvorfor Europa-Parlamentets støtte afhænger af respekten for de indgåede forpligtelser, herunder forpligtelsen til at overholde internationale konventioner, navnlig centrale ILO-standarder såsom konvention nr. 87 og 98; |
| --- | --- |

7.

betragter fængslingen af politiske aktivister og forbuddet mod fagforeninger som værende i klar modstrid med de forpligtelser, Swaziland har påtaget sig i henhold til Cotonouaftalen, om at respektere demokrati, retsstat og menneskerettigheder, og ligeledes i henhold til kapitlet om bæredygtig udvikling i den økonomiske partnerskabsaftale for SADC, hvorfor Europa-Parlamentets støtte afhænger af respekten for de indgåede forpligtelser, herunder forpligtelsen til at overholde internationale konventioner, navnlig centrale ILO-standarder såsom konvention nr. 87 og 98;

| 8. | minder om, at EU indrømmer Swaziland GSP-handelspræference for at tilvejebringe incitamenter til samhandel med henblik på at sikre respekten for centrale menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder samt god regeringsførelse; mener, at forbuddet mod fagforeninger og fængslingen af politiske modstandere er i modstrid med disse mål; |
| --- | --- |

8.

minder om, at EU indrømmer Swaziland GSP-handelspræference for at tilvejebringe incitamenter til samhandel med henblik på at sikre respekten for centrale menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder samt god regeringsførelse; mener, at forbuddet mod fagforeninger og fængslingen af politiske modstandere er i modstrid med disse mål;

| 9. | opfordrer derfor Kommissionen til at leve op til sin forpligtelse til at overvåge Swazilands overholdelse af menneskerettighederne og af arbejds- og miljøkonventioner under GSP, og til at indlede en undersøgelse for at fastslå, om der er sket alvorlige og systematiske krænkelser af arbejdstagerrettigheder, som er beskyttet under GSP; |
| --- | --- |

9.

opfordrer derfor Kommissionen til at leve op til sin forpligtelse til at overvåge Swazilands overholdelse af menneskerettighederne og af arbejds- og miljøkonventioner under GSP, og til at indlede en undersøgelse for at fastslå, om der er sket alvorlige og systematiske krænkelser af arbejdstagerrettigheder, som er beskyttet under GSP;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Swazilands regering, regeringerne i Southern African Development Communitys medlemsstater, Den Internationale Arbejdsorganisation, Den Afrikanske Union og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Swazilands regering, regeringerne i Southern African Development Communitys medlemsstater, Den Internationale Arbejdsorganisation, Den Afrikanske Union og FN's generalsekretær.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/59

---

P8_TA(2015)0213

Gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (på grundlag af årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik) (2014/2220(INI))

(2016/C 353/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) (på grundlag af årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik), |
| --- | --- |

—

der henviser til gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) (på grundlag af årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik),

| — | der henviser til årsrapporten fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (12094/2014), navnlig de dele, der vedrører den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), |
| --- | --- |

—

der henviser til årsrapporten fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (12094/2014), navnlig de dele, der vedrører den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP),

| — | der henviser til artikel 2 og 3 samt til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), og særlig artikel 21, 24 og 36, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3 samt til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), og særlig artikel 21, 24 og 36,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 19.-20. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 19.-20. december 2013,

| — | der henviser til konklusionerne fra den interparlamentariske konference vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik af 4. april 2014 og 7. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra den interparlamentariske konference vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik af 4. april 2014 og 7. november 2014,

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi med titlen »Et sikkert Europa i en bedre verden«, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og til rapporten om dens gennemførelse med titlen »At skabe sikkerhed i en verden i forandring«, som blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11.-12. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi med titlen »Et sikkert Europa i en bedre verden«, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og til rapporten om dens gennemførelse med titlen »At skabe sikkerhed i en verden i forandring«, som blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11.-12. december 2008,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik af 25. november 2013 og 18. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik af 25. november 2013 og 18. november 2014,

| — | der henviser til statusrapporten af 7. juli 2014 fra den højtstående repræsentant og chefen for Det Europæiske Forsvarsagentur om gennemførelsen af Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til statusrapporten af 7. juli 2014 fra den højtstående repræsentant og chefen for Det Europæiske Forsvarsagentur om gennemførelsen af Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2013,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra den højtstående repræsentant og Kommissionen om »EU's samlede tilgang til eksterne konflikter og kriser« og de dertil knyttede konklusioner fra Rådet af 12. maj 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra den højtstående repræsentant og Kommissionen om »EU's samlede tilgang til eksterne konflikter og kriser« og de dertil knyttede konklusioner fra Rådet af 12. maj 2014,

| — | der henviser til den fælles meddelelse om »EU-strategi for cybersikkerhed: et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace« og de dertil knyttede konklusioner fra Rådet af 25. juni 2013 samt til rammen for EU's cyberforsvarspolitik, der blev vedtaget den 18. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse om »EU-strategi for cybersikkerhed: et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace« og de dertil knyttede konklusioner fra Rådet af 25. juni 2013 samt til rammen for EU's cyberforsvarspolitik, der blev vedtaget den 18. november 2014,

| — | der henviser til EU-strategien for maritim sikkerhed af 24. juni 2014 og handlingsplanen for EU-strategien for maritim sikkerhed fra december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-strategien for maritim sikkerhed af 24. juni 2014 og handlingsplanen for EU-strategien for maritim sikkerhed fra december 2014,

| — | der henviser til Rådets afgørelse af 24. juni 2014 om ordninger for Unionens gennemførelse af solidaritetsbestemmelsen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse af 24. juni 2014 om ordninger for Unionens gennemførelse af solidaritetsbestemmelsen,

| — | der henviser til politikrammen for systematisk og langsigtet forsvarssamarbejde, som blev vedtaget den 18. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til politikrammen for systematisk og langsigtet forsvarssamarbejde, som blev vedtaget den 18. november 2014,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2013»Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor« (COM(2013)0542) og til køreplanen for gennemførelsen af 24. juni 2014 (COM(2014)0387), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2013»Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor« (COM(2013)0542) og til køreplanen for gennemførelsen af 24. juni 2014 (COM(2014)0387),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (2),

| — | der henviser til sine beslutninger om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, særlig dem af 21. november 2013 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (3) og om det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis (4) samt af 12. september 2013 om den maritime dimension af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (5) og om EU's militære strukturer: status og fremtidsperspektiver (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, særlig dem af 21. november 2013 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (3) og om det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis (4) samt af 12. september 2013 om den maritime dimension af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (5) og om EU's militære strukturer: status og fremtidsperspektiver (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om cybersikkerhed og -forsvar (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om cybersikkerhed og -forsvar (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. april 2014 om EU's samlede strategi og konsekvenserne for sammenhængen i EU’s optræden udadtil (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. april 2014 om EU's samlede strategi og konsekvenserne for sammenhængen i EU’s optræden udadtil (8),

| — | der henviser til sin henstilling af 13. juni 2013 til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, til Rådet og til Kommissionen om revisionen i 2013 af EU-Udenrigstjenestens organisation og funktionsmåde (9) og til Rådets konklusioner af 17. december 2013 om EU-Udenrigstjenestens revision 2013 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 13. juni 2013 til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, til Rådet og til Kommissionen om revisionen i 2013 af EU-Udenrigstjenestens organisation og funktionsmåde (9) og til Rådets konklusioner af 17. december 2013 om EU-Udenrigstjenestens revision 2013 (10),

| — | der henviser til FN-pagten, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-pagten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0054/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0054/2015),

Den generelle sikkerhedsmæssige situation

| 1. | vurderer, at Den Europæiske Unions og dens østlige og sydlige naboskabsområders sikkerhedsmæssige situation er stadigt mere ustabil og omskiftelig på grund af det store antal langvarige og nyopståede sikkerhedsmæssige udfordringer; betragter konflikten i det østlige Ukraine, konflikterne i Syrien og Irak med fremkomsten af terrororganisationen ISIS, den libyske krise og terrortruslen i Afrika (navnlig i Sahel, Libyen og på Afrikas Horn) som direkte trusler mod Unionens sikkerhed; mener også, at USA's »omjustering i retning af Asien og Stillehavsområdet« og den finansielle krises konsekvenser for medlemsstaternes forsvarsbudgetter og -kapaciteter understreger, hvor nødvendigt det er, at Unionen og dens medlemsstater påtager sig et større ansvar for deres egen sikkerhed og deres eget forsvar; fastholder, at EU kun vil kunne reagere effektivt på ovennævnte nye sikkerhedsmæssige udfordringer, hvis dets strukturer og medlemsstater arbejder sammen om en fælles og virkeligt koordineret indsats inden for rammerne af FUSP/FSFP; |
| --- | --- |

1.

vurderer, at Den Europæiske Unions og dens østlige og sydlige naboskabsområders sikkerhedsmæssige situation er stadigt mere ustabil og omskiftelig på grund af det store antal langvarige og nyopståede sikkerhedsmæssige udfordringer; betragter konflikten i det østlige Ukraine, konflikterne i Syrien og Irak med fremkomsten af terrororganisationen ISIS, den libyske krise og terrortruslen i Afrika (navnlig i Sahel, Libyen og på Afrikas Horn) som direkte trusler mod Unionens sikkerhed; mener også, at USA's »omjustering i retning af Asien og Stillehavsområdet« og den finansielle krises konsekvenser for medlemsstaternes forsvarsbudgetter og -kapaciteter understreger, hvor nødvendigt det er, at Unionen og dens medlemsstater påtager sig et større ansvar for deres egen sikkerhed og deres eget forsvar; fastholder, at EU kun vil kunne reagere effektivt på ovennævnte nye sikkerhedsmæssige udfordringer, hvis dets strukturer og medlemsstater arbejder sammen om en fælles og virkeligt koordineret indsats inden for rammerne af FUSP/FSFP;

| 2. | mener, at den nuværende grad af ustabilitet ved EU's grænser og i dets umiddelbare naboskabsområder er uden fortilfælde siden slutningen af 90'erne, hvor FSFP/FUSP blev indført; er bekymret for, at Unionen måske ikke vil være i stand til i fællesskab at agere som en central aktør i håndteringen af alle disse trusler, og at den alt for ofte vil være nødsaget til at forlade sig på én eller nogle få medlemsstaters initiativer eller på ad hoc-alliancer, hvori den kun kan spille en perifér eller støttende rolle; |
| --- | --- |

2.

mener, at den nuværende grad af ustabilitet ved EU's grænser og i dets umiddelbare naboskabsområder er uden fortilfælde siden slutningen af 90'erne, hvor FSFP/FUSP blev indført; er bekymret for, at Unionen måske ikke vil være i stand til i fællesskab at agere som en central aktør i håndteringen af alle disse trusler, og at den alt for ofte vil være nødsaget til at forlade sig på én eller nogle få medlemsstaters initiativer eller på ad hoc-alliancer, hvori den kun kan spille en perifér eller støttende rolle;

| 3. | mener, at Unionen og dens medlemsstater i største hast er nødt til at tilpasse sig til de nye sikkerhedsmæssige udfordringer, navnlig gennem en effektiv udnyttelse af de eksisterende FUSP-redskaber, herunder ved at knytte dem bedre sammen med EU's udenrigspolitiske redskaber, humanitære bistand og udviklingspolitik, gennem en tættere samordning af de nationale foranstaltninger og sammenlægning af ressourcer, samt, hvor det er relevant, gennem en pragmatisk og fleksibel indførelse af de nye europæiske solidaritetsmekanismer; fremhæver, at grænserne mellem ydre og indre sikkerhed bliver stadigt mere udviskede; opfordrer derfor til bedre sammenhæng mellem eksterne og interne instrumenter og til øget samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne, navnlig inden for terrorbekæmpelse, organiseret kriminalitet, cyberforsvar og migration, under ledelse af NF/HR; |
| --- | --- |

3.

mener, at Unionen og dens medlemsstater i største hast er nødt til at tilpasse sig til de nye sikkerhedsmæssige udfordringer, navnlig gennem en effektiv udnyttelse af de eksisterende FUSP-redskaber, herunder ved at knytte dem bedre sammen med EU's udenrigspolitiske redskaber, humanitære bistand og udviklingspolitik, gennem en tættere samordning af de nationale foranstaltninger og sammenlægning af ressourcer, samt, hvor det er relevant, gennem en pragmatisk og fleksibel indførelse af de nye europæiske solidaritetsmekanismer; fremhæver, at grænserne mellem ydre og indre sikkerhed bliver stadigt mere udviskede; opfordrer derfor til bedre sammenhæng mellem eksterne og interne instrumenter og til øget samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne, navnlig inden for terrorbekæmpelse, organiseret kriminalitet, cyberforsvar og migration, under ledelse af NF/HR;

| 4. | fremhæver, at Unionens styrke og relevans ligger i dens evne til at mobilisere ressourcer og på samme tid bringe en bred vifte af diplomatiske, sikkerhedsmæssige, forsvarsmæssige, økonomiske, handelsmæssige, udviklingsmæssige og humanitære instrumenter i spil, og det i fuld overensstemmelse med FN-pagtens bestemmelser; understreger, at FSFP's militære og civile instrumenter udgør integrerede dele af denne samlede strategi; |
| --- | --- |

4.

fremhæver, at Unionens styrke og relevans ligger i dens evne til at mobilisere ressourcer og på samme tid bringe en bred vifte af diplomatiske, sikkerhedsmæssige, forsvarsmæssige, økonomiske, handelsmæssige, udviklingsmæssige og humanitære instrumenter i spil, og det i fuld overensstemmelse med FN-pagtens bestemmelser; understreger, at FSFP's militære og civile instrumenter udgør integrerede dele af denne samlede strategi;

Fra Rådsmødet i december 2013 til juni 2015: er FSFP en reel prioritet?

| 5. | bifalder Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2013, hvori det erkendes, at det er nødvendigt at styrke FSFP, at øge dens effektivitet, synlighed og virkning, forbedre udviklingen af kapaciteter og styrke den europæiske forsvarsindustri; |
| --- | --- |

5.

bifalder Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2013, hvori det erkendes, at det er nødvendigt at styrke FSFP, at øge dens effektivitet, synlighed og virkning, forbedre udviklingen af kapaciteter og styrke den europæiske forsvarsindustri;

| 6. | finder det — navnlig med henblik på den voksende eksterne ustabilitet — beklageligt, at det politiske skub, der blev givet i 2013, ikke har ført til øget samarbejde og en betydelig og hurtig gennemførelse af praktiske foranstaltninger, som svarer til det ambitionsniveau, der blev givet udtryk for; mener, at Unionen i øjeblikket dårligt nok råder over de fornødne ressourcer, operativt, industrielt eller i form af kapaciteter, til på afgørende vis at kunne bidrage til forebyggelse og håndtering af internationale kriser og til at kunne forsvare sin egen strategiske selvstændighed og sine strategiske interesser i overensstemmelse med de værdier og normer, der er fastsat i artikel 21 i Lissabontraktaten; opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at gå videre med konkrete foranstaltninger; |
| --- | --- |

6.

finder det — navnlig med henblik på den voksende eksterne ustabilitet — beklageligt, at det politiske skub, der blev givet i 2013, ikke har ført til øget samarbejde og en betydelig og hurtig gennemførelse af praktiske foranstaltninger, som svarer til det ambitionsniveau, der blev givet udtryk for; mener, at Unionen i øjeblikket dårligt nok råder over de fornødne ressourcer, operativt, industrielt eller i form af kapaciteter, til på afgørende vis at kunne bidrage til forebyggelse og håndtering af internationale kriser og til at kunne forsvare sin egen strategiske selvstændighed og sine strategiske interesser i overensstemmelse med de værdier og normer, der er fastsat i artikel 21 i Lissabontraktaten; opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at gå videre med konkrete foranstaltninger;

| 7. | glæder sig over udnævnelsen af den nye næstformand for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini; ser med tilfredshed på hendes første erklæringer og hendes beslutning om at føre formandskabet i Udenrigsrådet, herunder i dets sammensætning af forsvarsministre, hvilket viser hendes interesse for FSFP; håber, at hendes stillingtagen vil udmønte sig i en positiv indvirkning på udviklingen af FSFP; opfordrer NF/HR til at spille en ledende rolle i arbejdet hen imod en yderligere gennemførelse af FSFP og sammenlægning og deling af de europæiske forsvarskapaciteter; opfordrer Kommissionen til at fortsætte arbejdet i forsvarstaskforcen på kommissærniveau under ledelse af NF/HR for at sikre politisk ledelse og tilsyn; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over udnævnelsen af den nye næstformand for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini; ser med tilfredshed på hendes første erklæringer og hendes beslutning om at føre formandskabet i Udenrigsrådet, herunder i dets sammensætning af forsvarsministre, hvilket viser hendes interesse for FSFP; håber, at hendes stillingtagen vil udmønte sig i en positiv indvirkning på udviklingen af FSFP; opfordrer NF/HR til at spille en ledende rolle i arbejdet hen imod en yderligere gennemførelse af FSFP og sammenlægning og deling af de europæiske forsvarskapaciteter; opfordrer Kommissionen til at fortsætte arbejdet i forsvarstaskforcen på kommissærniveau under ledelse af NF/HR for at sikre politisk ledelse og tilsyn;

| 8. | forventer, at medlemsstaterne og EU-institutionerne ved Det Europæiske Råds møde i juni 2015, hvor forsvarsspørgsmål igen skal behandles, vil være i stand til at vedtage konkrete foranstaltninger i overensstemmelse med de tilsagn, der blev givet i december 2013; er tilfreds med stats- og regeringschefernes bekræftelse af, at Det Europæiske Råds forsvarsmøde finder sted den 25.-26. juni 2015, og opfordrer dem til at foretage en kritisk vurdering af den lave gennemførelsesprofil og øge presset på forsvarsbureaukratierne for at få gennemført de beslutninger, der blev truffet på det højeste politiske niveau i december 2013; understreger, at Det Europæiske Råds møde i juni 2015 skal opfordre vrangvillige medlemsstater til at investere flere ressourcer i forsvar, og at det desuden skal fokusere sin indsats på de områder af krisehåndtering, hvor EU reelt kan tilføre merværdi; |
| --- | --- |

8.

forventer, at medlemsstaterne og EU-institutionerne ved Det Europæiske Råds møde i juni 2015, hvor forsvarsspørgsmål igen skal behandles, vil være i stand til at vedtage konkrete foranstaltninger i overensstemmelse med de tilsagn, der blev givet i december 2013; er tilfreds med stats- og regeringschefernes bekræftelse af, at Det Europæiske Råds forsvarsmøde finder sted den 25.-26. juni 2015, og opfordrer dem til at foretage en kritisk vurdering af den lave gennemførelsesprofil og øge presset på forsvarsbureaukratierne for at få gennemført de beslutninger, der blev truffet på det højeste politiske niveau i december 2013; understreger, at Det Europæiske Råds møde i juni 2015 skal opfordre vrangvillige medlemsstater til at investere flere ressourcer i forsvar, og at det desuden skal fokusere sin indsats på de områder af krisehåndtering, hvor EU reelt kan tilføre merværdi;

| 9. | mener, at der på Det Europæiske Råds kommende møde om forsvar bør træffes beslutninger, der vil føre til en forbedring af Unionens og medlemsstaternes kapacitet hvad angår territorialforsvar, i fuld komplementaritet med NATO, og hvad angår kapaciteten til at reagere på interne sikkerhedsmæssige udfordringer samt at udvikle de deployerbare kapabiliteter, som er nødvendige for at sikre et meningsfuldt EU-bidrag til krisehåndtering, styrke Det Europæiske Forsvarsagentur og det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis, påbegynde udarbejdelsen af et sammenhængende sikkerhedskoncept, som integrerer de indre og ydre dimensioner af sikkerhed; |
| --- | --- |

9.

mener, at der på Det Europæiske Råds kommende møde om forsvar bør træffes beslutninger, der vil føre til en forbedring af Unionens og medlemsstaternes kapacitet hvad angår territorialforsvar, i fuld komplementaritet med NATO, og hvad angår kapaciteten til at reagere på interne sikkerhedsmæssige udfordringer samt at udvikle de deployerbare kapabiliteter, som er nødvendige for at sikre et meningsfuldt EU-bidrag til krisehåndtering, styrke Det Europæiske Forsvarsagentur og det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis, påbegynde udarbejdelsen af et sammenhængende sikkerhedskoncept, som integrerer de indre og ydre dimensioner af sikkerhed;

FSFP-missioner og -operationer

| 10. | er bekymret over, at de seneste civile og militære operationer under FSFP til stadighed har været plaget af strukturelle mangler, som nu har været tydelige i adskillige år, nemlig ineffektivitet med hensyn til øjeblikkelige reaktioner på civile og militære indsatser, langvarige og ufleksible beslutningsprocesser, behovet for større solidaritet mellem medlemsstaterne med hensyn til finansiering af missioner, missionsmandater, der ikke er egnede til det operationelle miljø, budgetmæssige begrænsninger, problemet med »styrkeopbygning« samt logistisk og finansiel inerti; |
| --- | --- |

10.

er bekymret over, at de seneste civile og militære operationer under FSFP til stadighed har været plaget af strukturelle mangler, som nu har været tydelige i adskillige år, nemlig ineffektivitet med hensyn til øjeblikkelige reaktioner på civile og militære indsatser, langvarige og ufleksible beslutningsprocesser, behovet for større solidaritet mellem medlemsstaterne med hensyn til finansiering af missioner, missionsmandater, der ikke er egnede til det operationelle miljø, budgetmæssige begrænsninger, problemet med »styrkeopbygning« samt logistisk og finansiel inerti;

| 11. | mener, at spørgsmålet om finansiering af FSFP-missioner og –operationer er afgørende, hvis denne politik skal have en fremtid; finder det beklageligt, at den drøftelse om dette emne, som blev igangsat på mødet i december 2013, endnu ikke har ført til nogen konkrete forslag; opfordrer til, at Athenamekanismen benyttes systematisk til finansiering af FSFP's operationelle omkostninger og omkostninger til deployering af missioner, navnlig vedrørende anvendelse af EU's kampgrupper, indkvarteringsinfrastruktur til styrkerne, udgifter i forbindelse med oprettelse af ankomststeder for tropper i indsatsområderne og om nødvendigt sikkerhedslagre af fødevarer og brændstof); opfordrer endvidere til, at samme mekanisme benyttes til at håndtere den finansiering, der modtages fra medlemsstaterne på bilateral basis samt fra tredjelande og internationale organisationer, således at de kan deltage i finansieringen af en given operation og, i behørigt begrundede tilfælde, støtte tredjelandes deltagelse i EU's kriseberedskabsoperationer og -missioner; |
| --- | --- |

11.

mener, at spørgsmålet om finansiering af FSFP-missioner og –operationer er afgørende, hvis denne politik skal have en fremtid; finder det beklageligt, at den drøftelse om dette emne, som blev igangsat på mødet i december 2013, endnu ikke har ført til nogen konkrete forslag; opfordrer til, at Athenamekanismen benyttes systematisk til finansiering af FSFP's operationelle omkostninger og omkostninger til deployering af missioner, navnlig vedrørende anvendelse af EU's kampgrupper, indkvarteringsinfrastruktur til styrkerne, udgifter i forbindelse med oprettelse af ankomststeder for tropper i indsatsområderne og om nødvendigt sikkerhedslagre af fødevarer og brændstof); opfordrer endvidere til, at samme mekanisme benyttes til at håndtere den finansiering, der modtages fra medlemsstaterne på bilateral basis samt fra tredjelande og internationale organisationer, således at de kan deltage i finansieringen af en given operation og, i behørigt begrundede tilfælde, støtte tredjelandes deltagelse i EU's kriseberedskabsoperationer og -missioner;

| 12. | opfordrer til, at der gøres yderligere bestræbelser på at fremskynde tilvejebringelsen af finansiering til civile missioner og forenkle beslutningsprocedurerne og gennemførelsen; er i denne forbindelse af den opfattelse, at Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter og i overensstemmelse med artikel 210 i finansforordningen bør indføre særlige udbudsregler for krisestyringsforanstaltninger under FSFP for at fremme en hurtig og fleksibel gennemførelse af operationerne; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til, at der gøres yderligere bestræbelser på at fremskynde tilvejebringelsen af finansiering til civile missioner og forenkle beslutningsprocedurerne og gennemførelsen; er i denne forbindelse af den opfattelse, at Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter og i overensstemmelse med artikel 210 i finansforordningen bør indføre særlige udbudsregler for krisestyringsforanstaltninger under FSFP for at fremme en hurtig og fleksibel gennemførelse af operationerne;

| 13. | opfordrer til, at der etableres en forfinansieringsmekanisme til at hjælpe medlemsstater, som ønsker at deltage i en FSFP-mission, med at dække omkostningerne dertil, således at det bliver nemmere for dem at beslutte, hvorvidt de skal iværksætte en mission; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til, at der etableres en forfinansieringsmekanisme til at hjælpe medlemsstater, som ønsker at deltage i en FSFP-mission, med at dække omkostningerne dertil, således at det bliver nemmere for dem at beslutte, hvorvidt de skal iværksætte en mission;

| 14. | understreger, at EU's bidrag til international sikkerhed, krisestyring og fredsbevarelse gennem EU's civile og militære missioner og operationer udgør en vigtig del af Unionens samlede strategi; bemærker, at alt for mange af de civile missioner, som Den Europæiske Union har iværksat siden 2009, har haft til formål at højne Unionens kriseberedskabsprofil, snarere end at træffe strategiske foranstaltninger på grundlag af en grundig analyse og planlægning; mener, at disse missioner — i forbindelse med hvilke personalets professionalisme og pligtopfyldenhed bør fremhæves og roses — bør være reelle, effektive politikredskaber, som anvendes ansvarligt og udgør et led i en overordnet aktionsstrategi, navnlig i EU's naboskabsområder; støtter den igangværende revision af krisestyringsstrukturerne i EU-Udenrigstjenesten; opfordrer NF/HR til at gøre de eksisterende strukturer meget mere effektive, så de kan reagere hurtigere og mere hensigtsmæssigt på begyndende kriser, bl.a. ved at nedbringe antallet af parallelle strukturer; |
| --- | --- |

14.

understreger, at EU's bidrag til international sikkerhed, krisestyring og fredsbevarelse gennem EU's civile og militære missioner og operationer udgør en vigtig del af Unionens samlede strategi; bemærker, at alt for mange af de civile missioner, som Den Europæiske Union har iværksat siden 2009, har haft til formål at højne Unionens kriseberedskabsprofil, snarere end at træffe strategiske foranstaltninger på grundlag af en grundig analyse og planlægning; mener, at disse missioner — i forbindelse med hvilke personalets professionalisme og pligtopfyldenhed bør fremhæves og roses — bør være reelle, effektive politikredskaber, som anvendes ansvarligt og udgør et led i en overordnet aktionsstrategi, navnlig i EU's naboskabsområder; støtter den igangværende revision af krisestyringsstrukturerne i EU-Udenrigstjenesten; opfordrer NF/HR til at gøre de eksisterende strukturer meget mere effektive, så de kan reagere hurtigere og mere hensigtsmæssigt på begyndende kriser, bl.a. ved at nedbringe antallet af parallelle strukturer;

| 15. | mener, at et vigtigt aspekt af vellykkede missioner er personale, som er passende og kvalificeret med hensyn til uddannelse, kompetencer og lederevner; |
| --- | --- |

15.

mener, at et vigtigt aspekt af vellykkede missioner er personale, som er passende og kvalificeret med hensyn til uddannelse, kompetencer og lederevner;

| 16. | stiller for eksempel spørgsmålstegn ved relevansen af at udsende og opretholde en bistandsmission ved Libyens grænser (EUBAM Libyen) — et institutionelt og sikkerhedsmæssigt miljø, der aldrig har tilladt den at opfylde de grundlæggende mål, der er opstillet; opfordrer til, at man genovervejer behovene for så vidt angår Libyen i lyset af den seneste tids bekymrende udvikling med henblik på at håndtere sikkerhedsproblemerne på tilfredsstillende vis, herunder i sammenhæng med de igangværende terrorbekæmpelsesindsatser i Mali og i Sahelregionen; |
| --- | --- |

16.

stiller for eksempel spørgsmålstegn ved relevansen af at udsende og opretholde en bistandsmission ved Libyens grænser (EUBAM Libyen) — et institutionelt og sikkerhedsmæssigt miljø, der aldrig har tilladt den at opfylde de grundlæggende mål, der er opstillet; opfordrer til, at man genovervejer behovene for så vidt angår Libyen i lyset af den seneste tids bekymrende udvikling med henblik på at håndtere sikkerhedsproblemerne på tilfredsstillende vis, herunder i sammenhæng med de igangværende terrorbekæmpelsesindsatser i Mali og i Sahelregionen;

| 17. | mener, at der bør gennemføres en evaluering af de 17 igangværende EU-missioner uden for EU; |
| --- | --- |

17.

mener, at der bør gennemføres en evaluering af de 17 igangværende EU-missioner uden for EU;

| 18. | finder det ligeledes beklageligt, i betragtning af situationen i Gazastriben, at Rådets drøftelser angående bistandsmissionen ved grænserne og grænseovergangen i Rafah (EUBAM Rafah) stadig ikke har ført til nogen resultater; kræver en reaktivering af denne mission og en evaluering af dens mandat, dens personale og dens midler, således at den bliver i stand til at spille en rolle i overvågningen af Gazastribens grænser mod Egypten og Israel; |
| --- | --- |

18.

finder det ligeledes beklageligt, i betragtning af situationen i Gazastriben, at Rådets drøftelser angående bistandsmissionen ved grænserne og grænseovergangen i Rafah (EUBAM Rafah) stadig ikke har ført til nogen resultater; kræver en reaktivering af denne mission og en evaluering af dens mandat, dens personale og dens midler, således at den bliver i stand til at spille en rolle i overvågningen af Gazastribens grænser mod Egypten og Israel;

| 19. | glæder sig over EU's omfattende engagement ved Afrikas Horn, bl.a. gennem FSFP-missionerne og -operationerne EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta og EUCAP Nestor; bemærker i denne forbindelse, at EUCAP Nestor-aktiviteterne finder sted i et komplekst institutionelt og operativt miljø i tilstedeværelse af en lang række internationale aktører, herunder EU; anmoder i denne forbindelse Rådet og EU-Udenrigstjenesten om at rationalisere missionens mål; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over EU's omfattende engagement ved Afrikas Horn, bl.a. gennem FSFP-missionerne og -operationerne EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta og EUCAP Nestor; bemærker i denne forbindelse, at EUCAP Nestor-aktiviteterne finder sted i et komplekst institutionelt og operativt miljø i tilstedeværelse af en lang række internationale aktører, herunder EU; anmoder i denne forbindelse Rådet og EU-Udenrigstjenesten om at rationalisere missionens mål;

| 20. | håber, at de to civile missioner, der er iværksat i år — Rådets mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) og missionen til støtte for de internationale sikkerhedsstyrker i Mali (EUCAP Sahel Mali) — rent faktisk vil opfylde deres mandater og fokusere på klart identificerede, målbare og langsigtede mål; |
| --- | --- |

20.

håber, at de to civile missioner, der er iværksat i år — Rådets mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) og missionen til støtte for de internationale sikkerhedsstyrker i Mali (EUCAP Sahel Mali) — rent faktisk vil opfylde deres mandater og fokusere på klart identificerede, målbare og langsigtede mål;

| 21. | bemærker, at der siden juni 2013 har eksisteret et lager, der har til formål at muliggøre hurtige udsendelser af nødvendigt udstyr til civile FSFP-missioner; mener, at dette lager for at blive udnyttet effektivt bør stå til rådighed for chefen for den pågældende mission til at opfylde de behov, som vedkommende identificerer, og ikke fungere på grundlag af Kommissionens beslutninger; kræver, at der udarbejdes årlige aktivitetsrapporter for dette lager, således at dets merværdi hvad angår hurtigheden af udsendelse af civile missioner kan vurderes ordentligt; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at der siden juni 2013 har eksisteret et lager, der har til formål at muliggøre hurtige udsendelser af nødvendigt udstyr til civile FSFP-missioner; mener, at dette lager for at blive udnyttet effektivt bør stå til rådighed for chefen for den pågældende mission til at opfylde de behov, som vedkommende identificerer, og ikke fungere på grundlag af Kommissionens beslutninger; kræver, at der udarbejdes årlige aktivitetsrapporter for dette lager, således at dets merværdi hvad angår hurtigheden af udsendelse af civile missioner kan vurderes ordentligt;

| 22. | bifalder de igangværende undersøgelser med henblik på at oprette et fælles servicecenter, som kan samle de midler, der er tiltænkt civile FSFP-missioner, og sørge for en mere effektiv udsendelse af missionerne; opfordrer til, at der oprettes et fælles servicecenter; mener, at den mest effektive løsning vil være at råde over én enkelt institutionel struktur inden for EU-Udenrigstjenesten, der centraliserer og rationaliserer serviceydelserne til civile missioner (menneskelige ressourcer, IT-udstyr, logistik etc.), som i dag er spredt i hver enkelt mission; |
| --- | --- |

22.

bifalder de igangværende undersøgelser med henblik på at oprette et fælles servicecenter, som kan samle de midler, der er tiltænkt civile FSFP-missioner, og sørge for en mere effektiv udsendelse af missionerne; opfordrer til, at der oprettes et fælles servicecenter; mener, at den mest effektive løsning vil være at råde over én enkelt institutionel struktur inden for EU-Udenrigstjenesten, der centraliserer og rationaliserer serviceydelserne til civile missioner (menneskelige ressourcer, IT-udstyr, logistik etc.), som i dag er spredt i hver enkelt mission;

| 23. | konstaterer, at de militære FSFP-operationer i stigende grad tenderer mod at være missioner rettet mod uddannelsen af væbnede styrker (EUTM Mali og EUTM Somalia); roser beslutningen om at gennemføre sådanne missioner, men fastholder, at mandatet for den enkelte mission skal være tilpasset omstændighederne i hvert enkelt situation; mener, at de enheder, der oprettes, skal være fuldt operationelle, dvs. med offensiv kapacitet; finder det beklageligt, at missioner med eksekutive mandater fremover sjældent bliver taget under overvejelse nu om dage; mener ikke, at Unionen i betragtning af de vedvarende trusler i EU's naboskabsområder kan tillade sig kun at fokusere på instrumenter beregnet til postkrise-scenarier eller til at yde hjælp til at komme ud af en krise, men snarere bør kunne sætte ind i forhold til hele spektret af krisehåndtering i overensstemmelse med FN-pagten; |
| --- | --- |

23.

konstaterer, at de militære FSFP-operationer i stigende grad tenderer mod at være missioner rettet mod uddannelsen af væbnede styrker (EUTM Mali og EUTM Somalia); roser beslutningen om at gennemføre sådanne missioner, men fastholder, at mandatet for den enkelte mission skal være tilpasset omstændighederne i hvert enkelt situation; mener, at de enheder, der oprettes, skal være fuldt operationelle, dvs. med offensiv kapacitet; finder det beklageligt, at missioner med eksekutive mandater fremover sjældent bliver taget under overvejelse nu om dage; mener ikke, at Unionen i betragtning af de vedvarende trusler i EU's naboskabsområder kan tillade sig kun at fokusere på instrumenter beregnet til postkrise-scenarier eller til at yde hjælp til at komme ud af en krise, men snarere bør kunne sætte ind i forhold til hele spektret af krisehåndtering i overensstemmelse med FN-pagten;

| 24. | beklager dybt de vedvarende problemer med styrkeopbygning, der har været i forbindelse med iværksættelsen af militære operationer; bemærker, at ingen af EU's igangværende militære operationer — med undtagelse af EUTM Mali, som bygger på reelle bidrag fra 23 medlemsstater — involverer mere end seks medlemsstater; tilskynder medlemsstaterne til at bidrage med flere styrker til operationerne, når de råder over de fornødne nationale kapabiliteter; fremhæver behovet for en fælles og samarbejdsorienteret tilgang til håndtering af problemerne med styrkeopbygning; glæder sig over bidragene fra tredjelande, som afspejler vitaliteten i de partnerskaber, der er dannet under FSFP; opfordrer medlemsstaterne til at udvise større velvilje over for EU's militære operationer og til i overensstemmelse dermed at bidrage fra de ressourcer og kapaciteter, de råder over til en sådan deltagelse; |
| --- | --- |

24.

beklager dybt de vedvarende problemer med styrkeopbygning, der har været i forbindelse med iværksættelsen af militære operationer; bemærker, at ingen af EU's igangværende militære operationer — med undtagelse af EUTM Mali, som bygger på reelle bidrag fra 23 medlemsstater — involverer mere end seks medlemsstater; tilskynder medlemsstaterne til at bidrage med flere styrker til operationerne, når de råder over de fornødne nationale kapabiliteter; fremhæver behovet for en fælles og samarbejdsorienteret tilgang til håndtering af problemerne med styrkeopbygning; glæder sig over bidragene fra tredjelande, som afspejler vitaliteten i de partnerskaber, der er dannet under FSFP; opfordrer medlemsstaterne til at udvise større velvilje over for EU's militære operationer og til i overensstemmelse dermed at bidrage fra de ressourcer og kapaciteter, de råder over til en sådan deltagelse;

| 25. | mener, i betragtning af at Unionens missioner — både civile (EUCAP) og militære (EUTM) — fokuserer på uddannelse, at der bør indføres en strukturel politik, der sigter mod at give disse missioner et mere langsigtet grundlag med effektive mandater og mål, som er egnede til at håndtere de situationer, de sættes i, gennem levering af økonomisk og materiel bistand; mener, at denne nye politik som en del af Unionens samarbejds- og udviklingsindsats vil være et middel til at fremme det igangværende arbejde inden for rammerne af initiativerne »uddan og udstyr« og »E2I«, som sigter mod at styrke tredjelandes kapabiliteter (i form af materiel, våben, infrastruktur og lønninger), således at deres væbnede styrker reelt bliver operationelle; tilskynder i denne forbindelse Kommissionen til at undersøge innovative finansieringskilder; |
| --- | --- |

25.

mener, i betragtning af at Unionens missioner — både civile (EUCAP) og militære (EUTM) — fokuserer på uddannelse, at der bør indføres en strukturel politik, der sigter mod at give disse missioner et mere langsigtet grundlag med effektive mandater og mål, som er egnede til at håndtere de situationer, de sættes i, gennem levering af økonomisk og materiel bistand; mener, at denne nye politik som en del af Unionens samarbejds- og udviklingsindsats vil være et middel til at fremme det igangværende arbejde inden for rammerne af initiativerne »uddan og udstyr« og »E2I«, som sigter mod at styrke tredjelandes kapabiliteter (i form af materiel, våben, infrastruktur og lønninger), således at deres væbnede styrker reelt bliver operationelle; tilskynder i denne forbindelse Kommissionen til at undersøge innovative finansieringskilder;

| 26. | bemærker, at man på rådsmødet i november 2013 havde til hensigt at styrke EU-kampgruppernes modularitet og fleksibilitet, således at de kan deployeres til alle typer af krisestyringsopgaver; konstaterer imidlertid, at det eneste fremskridt, der til dato er gjort i denne henseende, har været det meget begrænsede skridt at foreslå, at Athena-mekanismen bør dække kampgruppernes strategiske transport til indsatsområderne; erkender, at fraværet af en konstruktiv indstilling blandt medlemsstaterne har været en politisk og operationel hindring for deployering af kampgrupper; |
| --- | --- |

26.

bemærker, at man på rådsmødet i november 2013 havde til hensigt at styrke EU-kampgruppernes modularitet og fleksibilitet, således at de kan deployeres til alle typer af krisestyringsopgaver; konstaterer imidlertid, at det eneste fremskridt, der til dato er gjort i denne henseende, har været det meget begrænsede skridt at foreslå, at Athena-mekanismen bør dække kampgruppernes strategiske transport til indsatsområderne; erkender, at fraværet af en konstruktiv indstilling blandt medlemsstaterne har været en politisk og operationel hindring for deployering af kampgrupper;

| 27. | glæder sig over den positive melding fra det seneste uformelle rådsmøde om forsvar om, at potentialet i artikel 44 i EU-traktaten skal undersøges nærmere; beklager imidlertid, at der på grund af modstridende holdninger til dette emne ikke er gjort nogen fremskridt med hensyn til at beslutte, hvordan bestemmelserne i artikel 44 kan anvendes; mener, at gennemførelsen af artikel 44 ville gøre det muligt for Unionen at agere langt mere fleksibelt og hurtigt, hvilket ville styrke dens evne til at imødegå de trusler, der omgiver den; opfordrer indtrængende de medlemsstater, der ikke er interesserede i eller ikke har midlerne til at deltage i FSFP-operationer, til at indtage en konstruktiv holdning og tillade andre at handle, hvis de ønsker det; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over den positive melding fra det seneste uformelle rådsmøde om forsvar om, at potentialet i artikel 44 i EU-traktaten skal undersøges nærmere; beklager imidlertid, at der på grund af modstridende holdninger til dette emne ikke er gjort nogen fremskridt med hensyn til at beslutte, hvordan bestemmelserne i artikel 44 kan anvendes; mener, at gennemførelsen af artikel 44 ville gøre det muligt for Unionen at agere langt mere fleksibelt og hurtigt, hvilket ville styrke dens evne til at imødegå de trusler, der omgiver den; opfordrer indtrængende de medlemsstater, der ikke er interesserede i eller ikke har midlerne til at deltage i FSFP-operationer, til at indtage en konstruktiv holdning og tillade andre at handle, hvis de ønsker det;

| 28. | opfordrer desuden NF/HR til at undersøge potentialet i andre relevante artikler i Lissabontraktaten — især dem, der vedrører opstartsfonden (artikel 41 i TEU), permanent struktureret samarbejde (artikel 46 i TEU), solidaritetsbestemmelsen (artikel 222 i TEUF) og bestemmelsen om gensidig bistand (artikel 42 i TEU); |
| --- | --- |

28.

opfordrer desuden NF/HR til at undersøge potentialet i andre relevante artikler i Lissabontraktaten — især dem, der vedrører opstartsfonden (artikel 41 i TEU), permanent struktureret samarbejde (artikel 46 i TEU), solidaritetsbestemmelsen (artikel 222 i TEUF) og bestemmelsen om gensidig bistand (artikel 42 i TEU);

| 29. | opfordrer til, at man grundigt overvejer muligheden for — på måder der sikrer den fornødne modularitet — at gøre brug af multilaterale hovedkvarterstrukturer, der allerede eksisterer og har bevist deres effektivitet i praksis, som f.eks. Eurocorps i Strasbourg; |
| --- | --- |

29.

opfordrer til, at man grundigt overvejer muligheden for — på måder der sikrer den fornødne modularitet — at gøre brug af multilaterale hovedkvarterstrukturer, der allerede eksisterer og har bevist deres effektivitet i praksis, som f.eks. Eurocorps i Strasbourg;

| 30. | udtrykker overraskelse over, at der stadig ikke findes nogen fælles EU-strategi til at tackle de nye trusler mod EU's sikkerhed; glæder sig over, at Rådet agter, og NF/HR har forpligtet sig til, at iværksætte en proces med strategiske overvejelser vedrørende udfordringerne og mulighederne ved udenrigs- og sikkerhedspolitikken; minder om, at denne proces sigter mod at udvikle en ny fælles europæisk sikkerhedsstrategi for at fastslå de nye geostrategiske scenarier, trusler og globale udfordringer, der er opstået, og fastlægge, hvilke foranstaltninger EU kan træffe som reaktion herpå, navnlig inden for rammerne af FUSP og FSFP; opfordrer desuden NF/HR til at iværksætte en vidtrækkende proces for udvikling af en endnu mere ambitiøs hvidbog om europæisk sikkerhed og forsvar med henblik på at strømline EU's strategiske ambitioner og kapabilitetsudviklingsprocesser; imødeser den kommende meddelelse fra NF/HR, der sigter mod at vurdere konsekvenserne af ændringerne for det globale miljø og indkredse de deraf følgende udfordringer og muligheder for EU; |
| --- | --- |

30.

udtrykker overraskelse over, at der stadig ikke findes nogen fælles EU-strategi til at tackle de nye trusler mod EU's sikkerhed; glæder sig over, at Rådet agter, og NF/HR har forpligtet sig til, at iværksætte en proces med strategiske overvejelser vedrørende udfordringerne og mulighederne ved udenrigs- og sikkerhedspolitikken; minder om, at denne proces sigter mod at udvikle en ny fælles europæisk sikkerhedsstrategi for at fastslå de nye geostrategiske scenarier, trusler og globale udfordringer, der er opstået, og fastlægge, hvilke foranstaltninger EU kan træffe som reaktion herpå, navnlig inden for rammerne af FUSP og FSFP; opfordrer desuden NF/HR til at iværksætte en vidtrækkende proces for udvikling af en endnu mere ambitiøs hvidbog om europæisk sikkerhed og forsvar med henblik på at strømline EU's strategiske ambitioner og kapabilitetsudviklingsprocesser; imødeser den kommende meddelelse fra NF/HR, der sigter mod at vurdere konsekvenserne af ændringerne for det globale miljø og indkredse de deraf følgende udfordringer og muligheder for EU;

| 31. | glæder sig over vedtagelsen den 18. november 2014 af rammen for EU's cyberforsvarspolitik, hvori der fastsættes fem prioriteter for cyberforsvar inden for rammerne af FSFP, og de forskellige aktørers roller præciseres; bifalder rammens mål om at støtte udviklingen af nationale cyberforsvarskapabiliteter og styrke beskyttelsen af kommunikationsnetværk, der anvendes til FSFP-instrumenter; understreger betydningen af at opnå et fælles niveau af cybersikkerhed blandt medlemsstaterne for at kunne gøre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til samarbejde om cyberforsvar og for at styrke vores kapabiliteter med hensyn til cyberangreb og cyberterrorisme, og håber, at denne handlingsplan vil markere begyndelsen på en bevægelse i retning af en mere systematisk integration af cyberforsvar i medlemsstaternes nationale sikkerhedsstrategier og en bevidsthed om vigtigheden af cyberforsvarsspørgsmål blandt EU-institutionerne; opfordrer endvidere til en sammenhængende EU-strategi med henblik på at sikre kritisk (digital) infrastruktur mod cyberangreb, samtidig med at borgernes digitale rettigheder og frihedsrettigheder beskyttes og fremmes; minder om behovet for større klarhed og en ordentlig retlig ramme i betragtning af, hvor vanskeligt det er at finde dem, der står bag cyberangreb, og behovet for en forholdsmæssig og nødvendig reaktion i enhver sammenhæng; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over vedtagelsen den 18. november 2014 af rammen for EU's cyberforsvarspolitik, hvori der fastsættes fem prioriteter for cyberforsvar inden for rammerne af FSFP, og de forskellige aktørers roller præciseres; bifalder rammens mål om at støtte udviklingen af nationale cyberforsvarskapabiliteter og styrke beskyttelsen af kommunikationsnetværk, der anvendes til FSFP-instrumenter; understreger betydningen af at opnå et fælles niveau af cybersikkerhed blandt medlemsstaterne for at kunne gøre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til samarbejde om cyberforsvar og for at styrke vores kapabiliteter med hensyn til cyberangreb og cyberterrorisme, og håber, at denne handlingsplan vil markere begyndelsen på en bevægelse i retning af en mere systematisk integration af cyberforsvar i medlemsstaternes nationale sikkerhedsstrategier og en bevidsthed om vigtigheden af cyberforsvarsspørgsmål blandt EU-institutionerne; opfordrer endvidere til en sammenhængende EU-strategi med henblik på at sikre kritisk (digital) infrastruktur mod cyberangreb, samtidig med at borgernes digitale rettigheder og frihedsrettigheder beskyttes og fremmes; minder om behovet for større klarhed og en ordentlig retlig ramme i betragtning af, hvor vanskeligt det er at finde dem, der står bag cyberangreb, og behovet for en forholdsmæssig og nødvendig reaktion i enhver sammenhæng;

| 32. | gør opmærksom på den overhængende trussel mod cyberdomænet og understreger nødvendigheden af, at EU er modstandsdygtigt over for og parat til at reagere på cyberkriser, også inden for rammerne af FSFP, og tilskynder derfor alle medlemsstaterne til snarest at optrappe udviklingen af deres cyberforsvarskapabiliteter i væsentlig grad; understreger, at der er behov for investeringer i højt kvalificeret menneskelig kapital og F&U; fremhæver behovet for synergier og komplementariteter inden for de civile og militære områder af cybersikkerhed og -forsvar i EU; fremhæver vigtigheden af at optrappe cyberforsvarssamarbejdet med NATO; |
| --- | --- |

32.

gør opmærksom på den overhængende trussel mod cyberdomænet og understreger nødvendigheden af, at EU er modstandsdygtigt over for og parat til at reagere på cyberkriser, også inden for rammerne af FSFP, og tilskynder derfor alle medlemsstaterne til snarest at optrappe udviklingen af deres cyberforsvarskapabiliteter i væsentlig grad; understreger, at der er behov for investeringer i højt kvalificeret menneskelig kapital og F&U; fremhæver behovet for synergier og komplementariteter inden for de civile og militære områder af cybersikkerhed og -forsvar i EU; fremhæver vigtigheden af at optrappe cyberforsvarssamarbejdet med NATO;

| 33. | fremhæver vigtigheden af sikkerheds- og forsvarssamarbejde mellem EU og andre internationale institutioner, i særdeleshed FN, NATO, AU og OSCE; glæder sig over erklæringen fra NATO-topmødet i Wales i september 2014, hvori organisationens støtte til udviklingen af FSFP på ny blev bekræftet; opfordrer til, at der tages skridt til at styrke de to organisationer; |
| --- | --- |

33.

fremhæver vigtigheden af sikkerheds- og forsvarssamarbejde mellem EU og andre internationale institutioner, i særdeleshed FN, NATO, AU og OSCE; glæder sig over erklæringen fra NATO-topmødet i Wales i september 2014, hvori organisationens støtte til udviklingen af FSFP på ny blev bekræftet; opfordrer til, at der tages skridt til at styrke de to organisationer;

Kapabiliteter

| 34. | mener, at følgerne af den økonomiske og finansielle krise i 2008 har ført til nedskæring af de nationale forsvarsbudgetter, og at denne nedskæring er foregået uden nogen form for koordinering mellem medlemsstaterne, hvilket udgør en trussel mod Unionens strategiske autonomi og medlemsstaternes evne til at tage deres væbnede styrkers kapacitetsmæssige behov på sig og har ødelæggende konsekvenser for Unionens ansvar og potentiale som global sikkerhedsgarant; understreger betydningen af forudgående planlægning af strategiske investeringer i indkøb og renovering af materiel blandt medlemsstaterne; |
| --- | --- |

34.

mener, at følgerne af den økonomiske og finansielle krise i 2008 har ført til nedskæring af de nationale forsvarsbudgetter, og at denne nedskæring er foregået uden nogen form for koordinering mellem medlemsstaterne, hvilket udgør en trussel mod Unionens strategiske autonomi og medlemsstaternes evne til at tage deres væbnede styrkers kapacitetsmæssige behov på sig og har ødelæggende konsekvenser for Unionens ansvar og potentiale som global sikkerhedsgarant; understreger betydningen af forudgående planlægning af strategiske investeringer i indkøb og renovering af materiel blandt medlemsstaterne;

| 35. | er overbevist om, at EU har en vital interesse i en sikker, åben og ren søfart, der tillader fri passage af varer og personer og en fredelig, lovlig, retfærdig og bæredygtig udnyttelse af havets rigdomme, mener, at EU's institutionelle rammer — såvel civile som militære — derfor bør udvikles yderligere med henblik på at implementere EU-strategien for maritim sikkerhed; bemærker, at hovedparten af de strategiske aktiver, den kritiske infrastruktur og kapabiliteterne er under medlemsstaternes kontrol, og at deres villighed til at forstærke samarbejdet er altafgørende for den europæiske sikkerhed; |
| --- | --- |

35.

er overbevist om, at EU har en vital interesse i en sikker, åben og ren søfart, der tillader fri passage af varer og personer og en fredelig, lovlig, retfærdig og bæredygtig udnyttelse af havets rigdomme, mener, at EU's institutionelle rammer — såvel civile som militære — derfor bør udvikles yderligere med henblik på at implementere EU-strategien for maritim sikkerhed; bemærker, at hovedparten af de strategiske aktiver, den kritiske infrastruktur og kapabiliteterne er under medlemsstaternes kontrol, og at deres villighed til at forstærke samarbejdet er altafgørende for den europæiske sikkerhed;

| 36. | glæder sig over, at der ved rådsmødet den 18. november 2014 blev vedtaget en politisk ramme for systematisk og langsigtet forsvarssamarbejde, der bygger på konvergens mellem kapabilitetsplanlægningsprocesserne og på informationsudveksling; påpeger i dette øjemed, at medlemsstaterne fortsat bør gennemføre EDA's adfærdskodeks for sammenlægning og deling af materiel, således at man langt mere effektivt kan forudsige fremtidige kapabilitetsmangler og systematisere samarbejdet om udvikling af kapabiliteter; opfordrer NF/HR til at fremlægge dokumentation for konkrete foranstaltninger, der vil blive truffet for at styrke forsvarssamarbejdet; opfordrer medlemsstaterne til for så vidt angår den ukoordinerede vækst i bilateralt og multilateralt forsvarssamarbejde at indgå i permanent struktureret samarbejde som en måde, hvorpå man kan sikre bedre koordination, samt til at anvende EU-finansiering til samarbejde i fredstid; opfordrer NF/HR til at fremlægge realistiske planer for en vellykket igangsætning af permanent struktureret samarbejde; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over, at der ved rådsmødet den 18. november 2014 blev vedtaget en politisk ramme for systematisk og langsigtet forsvarssamarbejde, der bygger på konvergens mellem kapabilitetsplanlægningsprocesserne og på informationsudveksling; påpeger i dette øjemed, at medlemsstaterne fortsat bør gennemføre EDA's adfærdskodeks for sammenlægning og deling af materiel, således at man langt mere effektivt kan forudsige fremtidige kapabilitetsmangler og systematisere samarbejdet om udvikling af kapabiliteter; opfordrer NF/HR til at fremlægge dokumentation for konkrete foranstaltninger, der vil blive truffet for at styrke forsvarssamarbejdet; opfordrer medlemsstaterne til for så vidt angår den ukoordinerede vækst i bilateralt og multilateralt forsvarssamarbejde at indgå i permanent struktureret samarbejde som en måde, hvorpå man kan sikre bedre koordination, samt til at anvende EU-finansiering til samarbejde i fredstid; opfordrer NF/HR til at fremlægge realistiske planer for en vellykket igangsætning af permanent struktureret samarbejde;

| 37. | glæder sig over, at Rådet i november vedtog EDA's kapacitetsudviklingsplan for 2014, hvori der fastsættes 16 prioriteter for kapacitetsudvikling; glæder sig ligeledes over det arbejde, EAD har udført igennem samarbejdsdatabasen (Codaba), som registrerer mulighederne for samarbejde mellem medlemsstaterne og dermed baner vej for iværksættelsen af forskellige former for samarbejde; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at tage behørigt højde for disse redskaber i forbindelse med udviklingen af deres militære kapaciteter; opfordrer til, at man omhyggeligt undgår at duplikere initiativer, der allerede er i gang andre steder, og til, at der gøres mere ud af at finde frem til måder, hvorpå der kan tilføres reel merværdi; |
| --- | --- |

37.

glæder sig over, at Rådet i november vedtog EDA's kapacitetsudviklingsplan for 2014, hvori der fastsættes 16 prioriteter for kapacitetsudvikling; glæder sig ligeledes over det arbejde, EAD har udført igennem samarbejdsdatabasen (Codaba), som registrerer mulighederne for samarbejde mellem medlemsstaterne og dermed baner vej for iværksættelsen af forskellige former for samarbejde; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at tage behørigt højde for disse redskaber i forbindelse med udviklingen af deres militære kapaciteter; opfordrer til, at man omhyggeligt undgår at duplikere initiativer, der allerede er i gang andre steder, og til, at der gøres mere ud af at finde frem til måder, hvorpå der kan tilføres reel merværdi;

| 38. | undrer sig over, at der stadig ikke findes skattemæssige incitamenter til samarbejde og sammenlægning af ressourcer på EU-plan; bemærker opfordringen fra rådsmødet i december 2013 til at undersøge sådanne ordninger og finder det beklageligt, at drøftelserne efter et år stadig ikke er mundet ud i nogen konkrete tiltag på dette område; bemærker, at den belgiske regering allerede på ad hoc-manér giver momsfritagelse til de forberedende faser af nogle af EAD's projekter (f.eks. til satellitkommunikation); mener, at sådanne momsfritagelser bør anvendes systematisk og udvides til infrastruktur og specifikke kapacitetsrelaterede programmer med den eksisterende NATO-mekanisme eller den eksisterende EU-mekanisme for civil forskningsinfrastruktur som model; opfordrer til udvikling af eventuelle andre incitamenter, der kunne tilskynde til samarbejde mellem de europæiske aktører; |
| --- | --- |

38.

undrer sig over, at der stadig ikke findes skattemæssige incitamenter til samarbejde og sammenlægning af ressourcer på EU-plan; bemærker opfordringen fra rådsmødet i december 2013 til at undersøge sådanne ordninger og finder det beklageligt, at drøftelserne efter et år stadig ikke er mundet ud i nogen konkrete tiltag på dette område; bemærker, at den belgiske regering allerede på ad hoc-manér giver momsfritagelse til de forberedende faser af nogle af EAD's projekter (f.eks. til satellitkommunikation); mener, at sådanne momsfritagelser bør anvendes systematisk og udvides til infrastruktur og specifikke kapacitetsrelaterede programmer med den eksisterende NATO-mekanisme eller den eksisterende EU-mekanisme for civil forskningsinfrastruktur som model; opfordrer til udvikling af eventuelle andre incitamenter, der kunne tilskynde til samarbejde mellem de europæiske aktører;

| 39. | glæder sig over, at der findes samarbejdsmodeller, såsom den europæiske flytransportkommando (EATC), og hilser det velkomment, at dette system fortsat udvides med nye medlemsstater; beklager, at denne model, selv om den har eksisteret i årevis, endnu ikke er blevet tilpasset til anvendelse i forbindelse med andre typer af forsvarskapaciteter; opfordrer til, at modellen for den europæiske flytransportkommando anvendes inden for andre områder af operationel støtte som et middel til at imødegå de store kapacitetshuller; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over, at der findes samarbejdsmodeller, såsom den europæiske flytransportkommando (EATC), og hilser det velkomment, at dette system fortsat udvides med nye medlemsstater; beklager, at denne model, selv om den har eksisteret i årevis, endnu ikke er blevet tilpasset til anvendelse i forbindelse med andre typer af forsvarskapaciteter; opfordrer til, at modellen for den europæiske flytransportkommando anvendes inden for andre områder af operationel støtte som et middel til at imødegå de store kapacitetshuller;

| 40. | bemærker de minimale fremskridt, der er gjort med hensyn til projekterne om sammenlægning og deling; glæder sig navnlig over de fremskridt, der er gjort inden for lufttankning gennem erhvervelsen af en flåde af multifunktionelle tanktransportfly; finder det beklageligt, at det til dato kun er meget få medlemsstater, der har deltaget i dette projekt, og opfordrer de medlemsstater, der har huller på dette område, til at tilslutte sig; er af den opfattelse, at medlemsstaterne bør gå videre med projekterne om sammenlægning og deling og fokusere på de 16 kapacitetsområder, de har indkredset sammen med EDA og Den Europæiske Unions Militærstab (EUMS) gennem FSFP; |
| --- | --- |

40.

bemærker de minimale fremskridt, der er gjort med hensyn til projekterne om sammenlægning og deling; glæder sig navnlig over de fremskridt, der er gjort inden for lufttankning gennem erhvervelsen af en flåde af multifunktionelle tanktransportfly; finder det beklageligt, at det til dato kun er meget få medlemsstater, der har deltaget i dette projekt, og opfordrer de medlemsstater, der har huller på dette område, til at tilslutte sig; er af den opfattelse, at medlemsstaterne bør gå videre med projekterne om sammenlægning og deling og fokusere på de 16 kapacitetsområder, de har indkredset sammen med EDA og Den Europæiske Unions Militærstab (EUMS) gennem FSFP;

| 41. | bemærker, at Rådet agter at udvikle projekter, der skal optrappe EU's kapaciteter, herunder bl.a. RPAS og statslig satellitkommunikation; bemærker, at der er behov for en lovramme for den første integration af RPAS i det europæiske luftfartssystem senest i 2016 under hensyntagen til de civile og militære behov og nødvendigheden af at overholde folkeretten; opfordrer Kommissionen til at skitsere, hvordan Horisont 2020-midler til civil-militær forskning kan anvendes til indføjelse af RPAS i det europæiske luftfartssystem; |
| --- | --- |

41.

bemærker, at Rådet agter at udvikle projekter, der skal optrappe EU's kapaciteter, herunder bl.a. RPAS og statslig satellitkommunikation; bemærker, at der er behov for en lovramme for den første integration af RPAS i det europæiske luftfartssystem senest i 2016 under hensyntagen til de civile og militære behov og nødvendigheden af at overholde folkeretten; opfordrer Kommissionen til at skitsere, hvordan Horisont 2020-midler til civil-militær forskning kan anvendes til indføjelse af RPAS i det europæiske luftfartssystem;

| 42. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort inden for EU's satellittjenester (Galileo, Copernicus, Egnos); mener, at disse rumtjenester, navnlig Copernicus, bør gives et operationelt grundlag med henblik på at imødekomme behovene for satellitbilleder med høj opløsning i forbindelse med FSFP-missioner og –operationer; glæder sig over igangsættelsen af Ariane 6-projektet; beklager, at Unionen af tekniske og kommercielle årsager stadig køber russiske løfteraketter til trods for dens mål om at opnå en vis grad af strategisk autonomi, og fremhæver derfor, at det er nødvendigt at gøre fremskridt med udviklingen af teknologier, der har både civile og militære anvendelsesmuligheder, og som vil sikre vores uafhængighed; |
| --- | --- |

42.

glæder sig over de fremskridt, der er gjort inden for EU's satellittjenester (Galileo, Copernicus, Egnos); mener, at disse rumtjenester, navnlig Copernicus, bør gives et operationelt grundlag med henblik på at imødekomme behovene for satellitbilleder med høj opløsning i forbindelse med FSFP-missioner og –operationer; glæder sig over igangsættelsen af Ariane 6-projektet; beklager, at Unionen af tekniske og kommercielle årsager stadig køber russiske løfteraketter til trods for dens mål om at opnå en vis grad af strategisk autonomi, og fremhæver derfor, at det er nødvendigt at gøre fremskridt med udviklingen af teknologier, der har både civile og militære anvendelsesmuligheder, og som vil sikre vores uafhængighed;

| 43. | opfordrer Unionen til at tilskynde medlemsstaterne til at opfylde NATO's kapacitetsmål, som kræver forsvarsudgifter på mindst 2 % af BNP og mindst 20 % af forsvarsbudgettet til større materielbehov, herunder forskning og udvikling; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Unionen til at tilskynde medlemsstaterne til at opfylde NATO's kapacitetsmål, som kræver forsvarsudgifter på mindst 2 % af BNP og mindst 20 % af forsvarsbudgettet til større materielbehov, herunder forskning og udvikling;

Forsvarsindustrien

| 44. | glæder sig over Kommissionens forslag med sigte på at forbedre SMV'ers adgang til forsvarsmarkederne, som er meget specielle i øjeblikket af forskellige årsager, nemlig: efterspørgslen hidrører næsten udelukkende fra offentlige kontrakter, der er et begrænset antal virksomheder på markedet, udviklingen af produkterne tager lang tid, og de bliver benyttet længe, og visse teknologier er af strategisk karakter; |
| --- | --- |

44.

glæder sig over Kommissionens forslag med sigte på at forbedre SMV'ers adgang til forsvarsmarkederne, som er meget specielle i øjeblikket af forskellige årsager, nemlig: efterspørgslen hidrører næsten udelukkende fra offentlige kontrakter, der er et begrænset antal virksomheder på markedet, udviklingen af produkterne tager lang tid, og de bliver benyttet længe, og visse teknologier er af strategisk karakter;

| 45. | noterer sig Kommissionens meddelelse fra juli 2013 »Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor«, såvel som køreplanen for dens gennemførelse fra juni 2014 og de forslag, der stilles heri, navnlig om en bedre gennemførelse af direktiv 2009/81/EF og 2009/43/EF om det indre marked, med forbehold for medlemsstaternes suveræne rettigheder som fastsat i artikel 346 i TEUF; |
| --- | --- |

45.

noterer sig Kommissionens meddelelse fra juli 2013 »Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor«, såvel som køreplanen for dens gennemførelse fra juni 2014 og de forslag, der stilles heri, navnlig om en bedre gennemførelse af direktiv 2009/81/EF og 2009/43/EF om det indre marked, med forbehold for medlemsstaternes suveræne rettigheder som fastsat i artikel 346 i TEUF;

| 46. | mener, at alle de pågældende foranstaltninger afhænger af en forudgående fælles fastlæggelse af, hvad der hører ind under det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis (EDTIB), således at man kan målrette dem mod potentielle begunstigede virksomheder eller strategiske aktiviteter under behørig hensyntagen til kapacitetsforskellene mellem medlemsstaternes forsvarsindustrier; er af den opfattelse, at denne definition især kan baseres på en række kriterier, såsom udviklingen af materiel og teknologi i EU, virksomheders kontrol over ejendoms- og brugsrettigheder til det materiel og den teknologi, de udvikler, samt — hvis der er tale om udenlandsk ejerskab — garanti for, at udenlandske ejere ikke har for store stemmerettigheder, hvilket ville være til fare for virksomhedernes kontrol over deres aktiviteter; fremhæver behovet for at definere EU's kritiske forsvarsaktiver (dvs. afgørende industrielle kapaciteter og kritiske teknologier); |
| --- | --- |

46.

mener, at alle de pågældende foranstaltninger afhænger af en forudgående fælles fastlæggelse af, hvad der hører ind under det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis (EDTIB), således at man kan målrette dem mod potentielle begunstigede virksomheder eller strategiske aktiviteter under behørig hensyntagen til kapacitetsforskellene mellem medlemsstaternes forsvarsindustrier; er af den opfattelse, at denne definition især kan baseres på en række kriterier, såsom udviklingen af materiel og teknologi i EU, virksomheders kontrol over ejendoms- og brugsrettigheder til det materiel og den teknologi, de udvikler, samt — hvis der er tale om udenlandsk ejerskab — garanti for, at udenlandske ejere ikke har for store stemmerettigheder, hvilket ville være til fare for virksomhedernes kontrol over deres aktiviteter; fremhæver behovet for at definere EU's kritiske forsvarsaktiver (dvs. afgørende industrielle kapaciteter og kritiske teknologier);

| 47. | minder om, at EU's industri-, rum- og forskningspolitikker ved Lissabontraktatens ikrafttræden kom til at omfatte forsvarsområdet; påpeger, at Unionens programmer på andre områder såsom indre sikkerhed og grænsesikkerhed, katastrofehåndtering og udvikling giver en betydelig mulighed for fælles udvikling af kapaciteter, der er relevante for disse politikker og for gennemførelsen af FSFP-missioner; opfordrer Kommissionen til at fastlægge faste procedurer for samarbejde mellem Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, EDA og medlemsstaterne inden for områderne indre marked, industri, rummet, forskning og udvikling; opfordrer Kommissionen til at skabe en permanent forbindelse mellem EU's organer og agenturer inden for indre sikkerhed (Frontex, Europol, ENISA) og ekstern sikkerhed og forsvar (Det Europæiske Forsvarsagentur, EU-Udenrigstjenesten); |
| --- | --- |

47.

minder om, at EU's industri-, rum- og forskningspolitikker ved Lissabontraktatens ikrafttræden kom til at omfatte forsvarsområdet; påpeger, at Unionens programmer på andre områder såsom indre sikkerhed og grænsesikkerhed, katastrofehåndtering og udvikling giver en betydelig mulighed for fælles udvikling af kapaciteter, der er relevante for disse politikker og for gennemførelsen af FSFP-missioner; opfordrer Kommissionen til at fastlægge faste procedurer for samarbejde mellem Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, EDA og medlemsstaterne inden for områderne indre marked, industri, rummet, forskning og udvikling; opfordrer Kommissionen til at skabe en permanent forbindelse mellem EU's organer og agenturer inden for indre sikkerhed (Frontex, Europol, ENISA) og ekstern sikkerhed og forsvar (Det Europæiske Forsvarsagentur, EU-Udenrigstjenesten);

| 48. | bemærker Kommissionens forslag om bedre gennemførelse af direktiv 2009/81/EF (tildeling af kontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet) og 2009/43/EF (overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for det indre marked); finder det endvidere nødvendigt at få fastslået, hvad der kan karakteriseres som teknologi af stor strategisk værdi, og som hverken er omfattet af direktiv 2009/81/EF (materiel, der vedrører væsentlige sikkerhedsinteresser) eller direktiv 2004/18/EF (materiel, hvis anvendelse er relateret til, men ikke specifik for, forsvarsområdet); mener, at EU-virksomheder, der opererer i denne sektor, har brug for særlige retlige og finansielle ordninger, der giver dem mulighed for at være konkurrencedygtige, således at EU's strategiske autonomi beskyttes; |
| --- | --- |

48.

bemærker Kommissionens forslag om bedre gennemførelse af direktiv 2009/81/EF (tildeling af kontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet) og 2009/43/EF (overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for det indre marked); finder det endvidere nødvendigt at få fastslået, hvad der kan karakteriseres som teknologi af stor strategisk værdi, og som hverken er omfattet af direktiv 2009/81/EF (materiel, der vedrører væsentlige sikkerhedsinteresser) eller direktiv 2004/18/EF (materiel, hvis anvendelse er relateret til, men ikke specifik for, forsvarsområdet); mener, at EU-virksomheder, der opererer i denne sektor, har brug for særlige retlige og finansielle ordninger, der giver dem mulighed for at være konkurrencedygtige, således at EU's strategiske autonomi beskyttes;

| 49. | noterer sig, at Rådet agter at indføre europæiske ordninger for forsyningssikkerhed, hvorunder medlemsstaterne vil yde hinanden gensidig hjælp og reagere hurtigt på hinandens respektive behov på forsvarsområdet; imødeser Kommissionens køreplan med skitsering af de relevante gennemførelsesmuligheder for disse ordninger og den grønbog, der skal offentliggøres, om kontrol med udenlandske investeringer i strategiske forsvarsvirksomheder; glæder sig over vedtagelsen af EDA's forbedrede rammeordning for forsyningssikkerhed mellem medlemsstaterne som en vigtig frivillig, ikke retligt bindende mekanisme, der gør det muligt for medlemsstaterne at forstærke den gensidige støtte og hjælp til forsyningssikkerhed; opfordrer EDA og Kommissionen til sammen at udvikle yderligere midler og initiativer til at fremme forsyningssikkerhed i hele EU og støtte medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af den nye rammeordning; |
| --- | --- |

49.

noterer sig, at Rådet agter at indføre europæiske ordninger for forsyningssikkerhed, hvorunder medlemsstaterne vil yde hinanden gensidig hjælp og reagere hurtigt på hinandens respektive behov på forsvarsområdet; imødeser Kommissionens køreplan med skitsering af de relevante gennemførelsesmuligheder for disse ordninger og den grønbog, der skal offentliggøres, om kontrol med udenlandske investeringer i strategiske forsvarsvirksomheder; glæder sig over vedtagelsen af EDA's forbedrede rammeordning for forsyningssikkerhed mellem medlemsstaterne som en vigtig frivillig, ikke retligt bindende mekanisme, der gør det muligt for medlemsstaterne at forstærke den gensidige støtte og hjælp til forsyningssikkerhed; opfordrer EDA og Kommissionen til sammen at udvikle yderligere midler og initiativer til at fremme forsyningssikkerhed i hele EU og støtte medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af den nye rammeordning;

| 50. | opfordrer Kommissionen til klart at identificere og mobilisere EU's finansielle midler og instrumenter med sigte på at bistå med etableringen af et indre EU-marked for forsvarsindustrien; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen til klart at identificere og mobilisere EU's finansielle midler og instrumenter med sigte på at bistå med etableringen af et indre EU-marked for forsvarsindustrien;

| 51. | glæder sig over vedtagelsen af ændringerne af Wassenaar-arrangementets eksportkontrollister for så vidt angår overvågnings- og indtrængningsteknologier, som for nylig også er blevet gennemført på EU-plan; understreger imidlertid, at der er behov for mere for at forhindre ukontrolleret produktion og eksport af teknologier, der kan benyttes til at angribe EU's kritiske infrastruktur og krænke menneskerettighederne; opfordrer derfor Kommissionen til snarest muligt at forelægge et forslag om ændring af forordningen om kontrol med udførsel af produkter med dobbelt anvendelse; |
| --- | --- |

51.

glæder sig over vedtagelsen af ændringerne af Wassenaar-arrangementets eksportkontrollister for så vidt angår overvågnings- og indtrængningsteknologier, som for nylig også er blevet gennemført på EU-plan; understreger imidlertid, at der er behov for mere for at forhindre ukontrolleret produktion og eksport af teknologier, der kan benyttes til at angribe EU's kritiske infrastruktur og krænke menneskerettighederne; opfordrer derfor Kommissionen til snarest muligt at forelægge et forslag om ændring af forordningen om kontrol med udførsel af produkter med dobbelt anvendelse;

| 52. | mener ikke, at nogen regering på egen hånd kan iværksætte virkelig store forsknings- og udviklingsprogrammer (F&T); minder om Rådets erklæring fra december 2008 om styrkelse af kapaciteterne og medlemsstaternes tilsagn om at nå op på det kollektive mål på 2 % af vores forsvarsudgifter til finansiering af forskning; opfordrer NF/HR og chefen for EDA til at fremlægge data om den aktuelle situation i denne henseende; bifalder derfor Kommissionens forslag om udvikling af synergier mellem civil og forsvarsrelateret forskning; fremhæver i denne forbindelse, at sikkerhedsforskningsprogrammet under Horisont 2020 giver betydelige muligheder for udvikling af kapaciteter i denne henseende; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte den forskningsmission, der yder støtte til Unionens eksterne politikker, herunder teknologisk udvikling inden for området teknologi med dobbelt anvendelse for at øge interoperabiliteten mellem civilbeskyttelse og militære styrker som fastsat i det specifikke program, der opretter Horisont 2020; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage tilsvarende forskningsaktiviteter i de årlige arbejdsprogrammer; bifalder ligeledes iværksættelsen af »forberedende foranstaltninger« og håber, at det næste skridt på FSFP-området vil være midler til et relevant forskningstema under den næste flerårige finansielle ramme; fremhæver vigtigheden af at gennemføre et pilotprojekt om FSFP-forskning, der skal gennemføres af Kommissionen og EDA i fællesskab, som foreslået af Parlamentet i 2015-budgettet i lyset af, at agenturet gennemfører Unionens mål og Unionens budget; finder det i denne forbindelse beklageligt, at Kommissionen ikke har givet Parlamentet en vurdering af potentialet i artikel 185 i TEUF, som Parlamentet anmodede om i sin beslutning af 21. november 2013 om det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis; |
| --- | --- |

52.

mener ikke, at nogen regering på egen hånd kan iværksætte virkelig store forsknings- og udviklingsprogrammer (F&T); minder om Rådets erklæring fra december 2008 om styrkelse af kapaciteterne og medlemsstaternes tilsagn om at nå op på det kollektive mål på 2 % af vores forsvarsudgifter til finansiering af forskning; opfordrer NF/HR og chefen for EDA til at fremlægge data om den aktuelle situation i denne henseende; bifalder derfor Kommissionens forslag om udvikling af synergier mellem civil og forsvarsrelateret forskning; fremhæver i denne forbindelse, at sikkerhedsforskningsprogrammet under Horisont 2020 giver betydelige muligheder for udvikling af kapaciteter i denne henseende; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte den forskningsmission, der yder støtte til Unionens eksterne politikker, herunder teknologisk udvikling inden for området teknologi med dobbelt anvendelse for at øge interoperabiliteten mellem civilbeskyttelse og militære styrker som fastsat i det specifikke program, der opretter Horisont 2020; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage tilsvarende forskningsaktiviteter i de årlige arbejdsprogrammer; bifalder ligeledes iværksættelsen af »forberedende foranstaltninger« og håber, at det næste skridt på FSFP-området vil være midler til et relevant forskningstema under den næste flerårige finansielle ramme; fremhæver vigtigheden af at gennemføre et pilotprojekt om FSFP-forskning, der skal gennemføres af Kommissionen og EDA i fællesskab, som foreslået af Parlamentet i 2015-budgettet i lyset af, at agenturet gennemfører Unionens mål og Unionens budget; finder det i denne forbindelse beklageligt, at Kommissionen ikke har givet Parlamentet en vurdering af potentialet i artikel 185 i TEUF, som Parlamentet anmodede om i sin beslutning af 21. november 2013 om det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis;

| 53. | opfordrer samtidig til, at der udvises meget stor årvågenhed i forbindelse med forvaltningsspørgsmål, intellektuel ejendomsret eller samfinansiering af og regler for deltagelse i denne forberedende foranstaltning på forsvarsområdet; opfordrer medlemsstaterne til at deltage fuldt ud i beslutningsprocesserne, således at man undgår for meget bureaukrati og sikrer, at de programmer, der medtages, svarer til de strategiske behov i FSFP og i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

53.

opfordrer samtidig til, at der udvises meget stor årvågenhed i forbindelse med forvaltningsspørgsmål, intellektuel ejendomsret eller samfinansiering af og regler for deltagelse i denne forberedende foranstaltning på forsvarsområdet; opfordrer medlemsstaterne til at deltage fuldt ud i beslutningsprocesserne, således at man undgår for meget bureaukrati og sikrer, at de programmer, der medtages, svarer til de strategiske behov i FSFP og i medlemsstaterne;

| 54. | minder om forsvarsforskningens meget følsomme og strategiske karakter, både for EU's industrielle konkurrenceevne og EU's strategiske autonomi, og opfordrer til, at der vedtages en passende politik for intellektuel ejendomsret i forbindelse med sikkerhed og forsvar for at beskytte forskningsresultaterne; afventer forslag fra Kommissionen og fra forsvarsindustrierne om dette; |
| --- | --- |

54.

minder om forsvarsforskningens meget følsomme og strategiske karakter, både for EU's industrielle konkurrenceevne og EU's strategiske autonomi, og opfordrer til, at der vedtages en passende politik for intellektuel ejendomsret i forbindelse med sikkerhed og forsvar for at beskytte forskningsresultaterne; afventer forslag fra Kommissionen og fra forsvarsindustrierne om dette;

| 55. | bemærker Kommissionens forslag med henblik på at fremme indførelsen af fælles standarder og godkendelsesprocedurer for forsvarsmateriel; imødeser i denne forbindelse EAD's og Kommissionens køreplan for udviklingen af industrielle standarder for forsvarssektoren og af EAD's og EASA's muligheder for at forbedre den gensidige anerkendelse af militære godkendelser i EU; finder de europæiske standardiseringsorganisationers modvilje mod at giver forsvarsprodukter standardiseringsstempler beklagelig; |
| --- | --- |

55.

bemærker Kommissionens forslag med henblik på at fremme indførelsen af fælles standarder og godkendelsesprocedurer for forsvarsmateriel; imødeser i denne forbindelse EAD's og Kommissionens køreplan for udviklingen af industrielle standarder for forsvarssektoren og af EAD's og EASA's muligheder for at forbedre den gensidige anerkendelse af militære godkendelser i EU; finder de europæiske standardiseringsorganisationers modvilje mod at giver forsvarsprodukter standardiseringsstempler beklagelig;

o

o o

| 56. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO's generalsekretær, formanden for NATO's Parlamentariske Forsamling, FN's generalsekretær, formanden for Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), formanden for OSCE's Parlamentariske Forsamling, formanden for Den Afrikanske Unions Forsamling og generalsekretæren for Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN). |
| --- | --- |

56.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO's generalsekretær, formanden for NATO's Parlamentariske Forsamling, FN's generalsekretær, formanden for Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), formanden for OSCE's Parlamentariske Forsamling, formanden for Den Afrikanske Unions Forsamling og generalsekretæren for Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN).

---

(1)  EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1.

(2)  EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0513.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0514.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0380.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0381.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0457.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0286.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0278.

(10)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_en.pdf

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/68

---

P8_TA(2015)0214

Finansiering af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om finansiering af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (2014/2258(INI))

(2016/C 353/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 21, 24, 41, 42, 43, 44 og 46, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 21, 24, 41, 42, 43, 44 og 46,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3) samt ændringerne hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3) samt ændringerne hertil,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 18/2012 med titlen »Den Europæiske Unions bistand til Kosovo på retsstatsområdet«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 18/2012 med titlen »Den Europæiske Unions bistand til Kosovo på retsstatsområdet«,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 18. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 18. december 2013,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik af 25. november 2013 og 18. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik af 25. november 2013 og 18. november 2014,

| — | der henviser til statusrapporten af 7. juli 2014 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant (NF/HR) og chefen for Det Europæiske Forsvarsagentur om gennemførelsen af Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til statusrapporten af 7. juli 2014 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant (NF/HR) og chefen for Det Europæiske Forsvarsagentur om gennemførelsen af Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2013,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra NF/HR og Kommissionen med titlen »EU's samlede tilgang til eksterne konflikter og kriser« og Rådets konklusioner om samme emne af 12. maj 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra NF/HR og Kommissionen med titlen »EU's samlede tilgang til eksterne konflikter og kriser« og Rådets konklusioner om samme emne af 12. maj 2014,

| — | der henviser til Det Europæiske Forsvarsagenturs årsberetning for 2014 og regnskab for 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Forsvarsagenturs årsberetning for 2014 og regnskab for 2013,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. april 2014 om EU's samlede strategi og konsekvenserne for sammenhængen i EU's optræden udadtil (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. april 2014 om EU's samlede strategi og konsekvenserne for sammenhængen i EU's optræden udadtil (4),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Helsinki den 11. december 1999 (overordnet mål for 2003), og til det overordnede mål for 2010, som blev godkendt af Rådet den 17. maj 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Helsinki den 11. december 1999 (overordnet mål for 2003), og til det overordnede mål for 2010, som blev godkendt af Rådet den 17. maj 2004,

| — | der henviser til det overordnede civile mål for 2010, som blev godkendt af ministerkonferencen om forbedring af de civile kapaciteter og taget til efterretning af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 19. november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til det overordnede civile mål for 2010, som blev godkendt af ministerkonferencen om forbedring af de civile kapaciteter og taget til efterretning af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 19. november 2007,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til de fælles drøftelser mellem Udenrigsudvalget og Budgetudvalget, jf. forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser mellem Udenrigsudvalget og Budgetudvalget, jf. forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og Budgetudvalget (A8-0136/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og Budgetudvalget (A8-0136/2015),

| A. | der henviser til, at det stadig mere udfordrende sikkerhedsklima i og uden for Unionen, der er kendetegnet ved nye risici og trusler, som ingen medlemsstat kan tackle på egen hånd, gør det påkrævet at styrke FSFP med henblik på at gøre den til et mere effektivt politikinstrument og en reel garant for EU-borgernes sikkerhed, samt at fremme europæiske interesser og værdier; der henviser til, at Unionen er nødt til at styrke sikkerheden ved sine ydre grænser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det stadig mere udfordrende sikkerhedsklima i og uden for Unionen, der er kendetegnet ved nye risici og trusler, som ingen medlemsstat kan tackle på egen hånd, gør det påkrævet at styrke FSFP med henblik på at gøre den til et mere effektivt politikinstrument og en reel garant for EU-borgernes sikkerhed, samt at fremme europæiske interesser og værdier; der henviser til, at Unionen er nødt til at styrke sikkerheden ved sine ydre grænser;

| B. | der henviser til, at budgetnedskæringer på forsvarsudgifterne og eksisterende overlapninger gør det nødvendigt at revurdere finansieringen af FSFP-missioner og -operationer gennem en bedre og mere omkostningseffektiv udnyttelse af budgetbevillingerne og ved samtidig at sikre en passende demokratisk kontrol på EU-institutionsplan med alle missioner og operationer, både civile og militære; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at budgetnedskæringer på forsvarsudgifterne og eksisterende overlapninger gør det nødvendigt at revurdere finansieringen af FSFP-missioner og -operationer gennem en bedre og mere omkostningseffektiv udnyttelse af budgetbevillingerne og ved samtidig at sikre en passende demokratisk kontrol på EU-institutionsplan med alle missioner og operationer, både civile og militære;

| C. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i december 2013 besluttede at undersøge de finansielle aspekter af EU's missioner og operationer, inklusive revisionen af Athenamekanismen, for at sikre, at procedurerne og reglerne gør det muligt for Unionen at være hurtigere, mere fleksibel og effektiv i forbindelse med deployeringen af EU's civile missioner og militære operationer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i december 2013 besluttede at undersøge de finansielle aspekter af EU's missioner og operationer, inklusive revisionen af Athenamekanismen, for at sikre, at procedurerne og reglerne gør det muligt for Unionen at være hurtigere, mere fleksibel og effektiv i forbindelse med deployeringen af EU's civile missioner og militære operationer;

| D. | der henviser til, at EU's højtstående repræsentant i henhold til Lissabontraktaten også er næstformand i Kommissionen og chef for Det Europæiske Forsvarsagentur såvel som formand for Den Europæiske Unions Råd for Udenrigsanliggender; der henviser til, at Det Europæiske Forsvarsagentur efter behov udfører sine opgaver i samråd med Kommissionen, jf. artikel 45 i TEU; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU's højtstående repræsentant i henhold til Lissabontraktaten også er næstformand i Kommissionen og chef for Det Europæiske Forsvarsagentur såvel som formand for Den Europæiske Unions Råd for Udenrigsanliggender; der henviser til, at Det Europæiske Forsvarsagentur efter behov udfører sine opgaver i samråd med Kommissionen, jf. artikel 45 i TEU;

| 1. | bemærker, at EU og dets medlemsstater er væsentlige bidragydere til mange krisestyrings- og fredsoperationer over hele verden, mens civile og militære FSFP-missioner og -operationer udgør en meget lille del af den samlede finansiering; anerkender FSFP-interventionernes betydning med henblik på at skabe fred og tilskynder samtidig medlemsstaterne til at vise en tydeligere holdning til konfliktforebyggelse, genopbygning efter konflikter og opretholdelse af varig fred i konfliktfyldte områder; er overbevist om, at EU ikke udelukkende bør koncentrere sig om instrumenter beregnet til efterkrisesituationer eller til at lette vejen ud af krisen; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at EU og dets medlemsstater er væsentlige bidragydere til mange krisestyrings- og fredsoperationer over hele verden, mens civile og militære FSFP-missioner og -operationer udgør en meget lille del af den samlede finansiering; anerkender FSFP-interventionernes betydning med henblik på at skabe fred og tilskynder samtidig medlemsstaterne til at vise en tydeligere holdning til konfliktforebyggelse, genopbygning efter konflikter og opretholdelse af varig fred i konfliktfyldte områder; er overbevist om, at EU ikke udelukkende bør koncentrere sig om instrumenter beregnet til efterkrisesituationer eller til at lette vejen ud af krisen;

| 2. | opfordrer NF/HR og medlemsstaterne til at frigøre Lissabontraktatens fulde potentiale, navnlig traktatens artikel 44 om en gruppe medlemsstaters gennemførelse af en FSFP-opgave og artikel 46 om permanent struktureret samarbejde, med henblik på en hurtigere og mere fleksibel anvendelse af FSFP-missioner og -operationer; |
| --- | --- |

2.

opfordrer NF/HR og medlemsstaterne til at frigøre Lissabontraktatens fulde potentiale, navnlig traktatens artikel 44 om en gruppe medlemsstaters gennemførelse af en FSFP-opgave og artikel 46 om permanent struktureret samarbejde, med henblik på en hurtigere og mere fleksibel anvendelse af FSFP-missioner og -operationer;

| 3. | konstaterer med bekymring, at medlemsstaterne trods et samlet årligt forsvarsbudget på omkring 190 mia. EUR stadig ikke er i stand til at opfylde de overordnede mål fra Helsinki 1999; minder om de ambitiøse overordnede civile mål, som EU har opstillet; opfordrer til, at EU styrkes som en reel forsvarsaktør i NATO-regi, og beklager fraværet af en doktrin, der kan operationalisere de opgaver, der er angivet i artikel 43 i TEU (de udvidede »Petersbergopgaver«); opfordrer kraftigt til tættere sikkerheds- og forsvarskoordinering og -samarbejde inden for rammerne af NATO mellem medlemsstaterne og på EU-plan, og især til sammenlægning og deling af ressourcer, kapaciteter og aktiver; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at foretage en analyse af udfordringerne og behovene med hensyn til sikkerhed og forsvar; |
| --- | --- |

3.

konstaterer med bekymring, at medlemsstaterne trods et samlet årligt forsvarsbudget på omkring 190 mia. EUR stadig ikke er i stand til at opfylde de overordnede mål fra Helsinki 1999; minder om de ambitiøse overordnede civile mål, som EU har opstillet; opfordrer til, at EU styrkes som en reel forsvarsaktør i NATO-regi, og beklager fraværet af en doktrin, der kan operationalisere de opgaver, der er angivet i artikel 43 i TEU (de udvidede »Petersbergopgaver«); opfordrer kraftigt til tættere sikkerheds- og forsvarskoordinering og -samarbejde inden for rammerne af NATO mellem medlemsstaterne og på EU-plan, og især til sammenlægning og deling af ressourcer, kapaciteter og aktiver; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at foretage en analyse af udfordringerne og behovene med hensyn til sikkerhed og forsvar;

| 4. | bemærker, at finansieringsniveauet for civile FSFP-missioner under FUSP-kapitlet i EU-budgettet er faldet i de senere år og forventes at forblive i ro som led i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020; beklager, at civile missioner er blevet ramt af den generelle mangel på betalingsbevillinger, hvilket har tvunget Kommissionen til at udskyde betalingen af 22 mio. EUR til 2015 som en afhjælpende foranstaltning; glæder sig imidlertid over, at der er fundet omkring 16 mio. EUR i potentielle besparelser, som gør det muligt at finansiere yderligere missioner, hvis behovet skulle opstå i nær fremtid; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at finansieringsniveauet for civile FSFP-missioner under FUSP-kapitlet i EU-budgettet er faldet i de senere år og forventes at forblive i ro som led i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020; beklager, at civile missioner er blevet ramt af den generelle mangel på betalingsbevillinger, hvilket har tvunget Kommissionen til at udskyde betalingen af 22 mio. EUR til 2015 som en afhjælpende foranstaltning; glæder sig imidlertid over, at der er fundet omkring 16 mio. EUR i potentielle besparelser, som gør det muligt at finansiere yderligere missioner, hvis behovet skulle opstå i nær fremtid;

Omkostningsbesparelser og effektivitetsfremmende initiativer

| 5. | glæder sig over de konkrete tiltag og pragmatiske løsninger, som Kommissionen for nylig har indført i de finansielle reglers eksisterende rammer med sigte på at afkorte de finansielle procedurer for FSFP's civile missioner; beklager imidlertid dybt, at der fortsat er betydelige forsinkelser i forbindelse med indkøb af absolut nødvendigt materiel og tjenesteydelser til FSFP-missionerne inden for rammerne af FUSP — som til dels skyldes Rådets ofte langsommelige proces for vedtagelse af afgørelser, men også en vis mangel på en konsolideret tilgang til anvendelsen af de finansielle regler på FSFP-missioner — og de deraf følgende negative konsekvenser for missionernes funktionsevne og personale samt muligvis for sikkerheden i forbindelse med missioner; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over de konkrete tiltag og pragmatiske løsninger, som Kommissionen for nylig har indført i de finansielle reglers eksisterende rammer med sigte på at afkorte de finansielle procedurer for FSFP's civile missioner; beklager imidlertid dybt, at der fortsat er betydelige forsinkelser i forbindelse med indkøb af absolut nødvendigt materiel og tjenesteydelser til FSFP-missionerne inden for rammerne af FUSP — som til dels skyldes Rådets ofte langsommelige proces for vedtagelse af afgørelser, men også en vis mangel på en konsolideret tilgang til anvendelsen af de finansielle regler på FSFP-missioner — og de deraf følgende negative konsekvenser for missionernes funktionsevne og personale samt muligvis for sikkerheden i forbindelse med missioner;

| 6. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at begrænse disse mangler ved at udarbejde en specifik skabelon for de finansielle regler for civile FSFP-missioner og tilpasse de eksisterende retningslinjer til disses behov med henblik på at fremme en hurtig, fleksibel og mere effektiv gennemførelse af missionerne og samtidig sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midler og tilstrækkelig beskyttelse af Unionens finansielle interesser; mener, at budgettet bør delegeres til den øverstbefalende for en civil operation, på samme måde som man har gjort det til cheferne for EU's delegationer; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at begrænse disse mangler ved at udarbejde en specifik skabelon for de finansielle regler for civile FSFP-missioner og tilpasse de eksisterende retningslinjer til disses behov med henblik på at fremme en hurtig, fleksibel og mere effektiv gennemførelse af missionerne og samtidig sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midler og tilstrækkelig beskyttelse af Unionens finansielle interesser; mener, at budgettet bør delegeres til den øverstbefalende for en civil operation, på samme måde som man har gjort det til cheferne for EU's delegationer;

| 7. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at fremlægge en årlig vurdering af de samlede udgifter til sikkerheds- og forsvarspolitik, herunder en gennemsigtig oversigt over indgåelsen af offentlige kontrakter, med henblik på i fremtiden at kunne forvalte budgettet for dette område så effektivt som muligt; |
| --- | --- |

7.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at fremlægge en årlig vurdering af de samlede udgifter til sikkerheds- og forsvarspolitik, herunder en gennemsigtig oversigt over indgåelsen af offentlige kontrakter, med henblik på i fremtiden at kunne forvalte budgettet for dette område så effektivt som muligt;

| 8. | opfordrer kraftigt til, at der oprettes et fælles servicecenter og et integreret system for forvaltning af ressourcer med henblik på at forbedre deployeringshastigheden og omkostningseffektiviteten i forbindelse med civile missioner; beklager dybt, at dette initiativ hidtil har resulteret i en fastlåst situation; noterer sig, at man i øjeblikket overvejer en missionsstøtteplatform, men opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at tage yderligere skridt i retning af at oprette et decideret fælles servicecenter; |
| --- | --- |

8.

opfordrer kraftigt til, at der oprettes et fælles servicecenter og et integreret system for forvaltning af ressourcer med henblik på at forbedre deployeringshastigheden og omkostningseffektiviteten i forbindelse med civile missioner; beklager dybt, at dette initiativ hidtil har resulteret i en fastlåst situation; noterer sig, at man i øjeblikket overvejer en missionsstøtteplatform, men opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at tage yderligere skridt i retning af at oprette et decideret fælles servicecenter;

| 9. | mener, at de kroniske begrænsninger på EU-Udenrigstjenestens/Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitets administrationsbudget bør lettes, da den årlige budgetbevilling stadig er for lille til at dække alle planlægnings-, gennemførelses- og støtteopgaver, især på et tidspunkt, hvor der iværksættes flere missioner næsten samtidigt; |
| --- | --- |

9.

mener, at de kroniske begrænsninger på EU-Udenrigstjenestens/Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitets administrationsbudget bør lettes, da den årlige budgetbevilling stadig er for lille til at dække alle planlægnings-, gennemførelses- og støtteopgaver, især på et tidspunkt, hvor der iværksættes flere missioner næsten samtidigt;

| 10. | er af den opfattelse, at det permanente FSFP-lager, som i øjeblikket kun betjener nye civile FSFP-missioner, hurtigt bør opgraderes ved at udvide dets anvendelsesområde til også at omfatte eksisterende missioner, forbedre disponibiliteten af oplagret materiel samt desuden udvide udvalget af nødvendigt materiel; foreslår, at FSFP-lageret forvaltes af det kommende fælles servicecenter; |
| --- | --- |

10.

er af den opfattelse, at det permanente FSFP-lager, som i øjeblikket kun betjener nye civile FSFP-missioner, hurtigt bør opgraderes ved at udvide dets anvendelsesområde til også at omfatte eksisterende missioner, forbedre disponibiliteten af oplagret materiel samt desuden udvide udvalget af nødvendigt materiel; foreslår, at FSFP-lageret forvaltes af det kommende fælles servicecenter;

| 11. | understreger, at der er behov for tilstrækkeligt personale til missionerne i overensstemmelse med de forskellige tilsagn, som medlemsstaterne har givet i denne henseende (f.eks. det overordnede civile mål for 2010 eller den flerårige plan for udvikling af civil kapacitet); beklager imidlertid dybt de problemer, man er stødt på i forbindelse med rekrutteringen — og fastholdelsen — af et tilstrækkeligt antal kvalificerede medarbejdere til FSFP-missioner; tilskynder til udbredt brug af hurtigt deployerbare civile reaktionshold (CRH'er), hvilket vil øge EU's hurtige reaktionskapacitet, fremme hurtig opbygning af missioner og bidrage til effektiviteten af EU's krisehåndteringsberedskab; |
| --- | --- |

11.

understreger, at der er behov for tilstrækkeligt personale til missionerne i overensstemmelse med de forskellige tilsagn, som medlemsstaterne har givet i denne henseende (f.eks. det overordnede civile mål for 2010 eller den flerårige plan for udvikling af civil kapacitet); beklager imidlertid dybt de problemer, man er stødt på i forbindelse med rekrutteringen — og fastholdelsen — af et tilstrækkeligt antal kvalificerede medarbejdere til FSFP-missioner; tilskynder til udbredt brug af hurtigt deployerbare civile reaktionshold (CRH'er), hvilket vil øge EU's hurtige reaktionskapacitet, fremme hurtig opbygning af missioner og bidrage til effektiviteten af EU's krisehåndteringsberedskab;

| 12. | beklager den manglende gennemsigtighed og de høje omkostninger i forbindelse med udvælgelsen af de private virksomheder, der skal garantere sikkerheden for de civile FSFP-missioners medarbejdere; opfordrer til, at der oprettes en særlig sikkerhedsrammekontrakt for civile FSFP-missioner med henblik på at nedbringe de gebyrer, der opkræves af private sikkerhedsvirksomheder, og gøre udvælgelsesprocessen mere gennemsigtig; mener, at der i denne forbindelse bør gives prioritet til europæiske virksomheder; |
| --- | --- |

12.

beklager den manglende gennemsigtighed og de høje omkostninger i forbindelse med udvælgelsen af de private virksomheder, der skal garantere sikkerheden for de civile FSFP-missioners medarbejdere; opfordrer til, at der oprettes en særlig sikkerhedsrammekontrakt for civile FSFP-missioner med henblik på at nedbringe de gebyrer, der opkræves af private sikkerhedsvirksomheder, og gøre udvælgelsesprocessen mere gennemsigtig; mener, at der i denne forbindelse bør gives prioritet til europæiske virksomheder;

Sammenhæng og komplementaritet

| 13. | betragter FSFP som en del af den bredere eksterne FUSP-dimension og af EU's samlede optræden udadtil samt af den interne dimension af politikkerne for det indre marked og industri, rumfart samt forskning og udvikling; er af den faste overbevisning, at der bør sikres sammenhæng og komplementaritet mellem de forskellige instrumenter med henblik på at opnå stordriftsfordele og maksimere virkningen af EU's udgifter; er overbevist om, at EU har flere redskaber og større løftestangspotentiale end nogen anden overnational institution, eftersom dets sikkerheds- og forsvarspolitik kan forstærkes gennem en sammenhængende strategi med andre typer af EU-instrumenter og finansieringsmekanismer; mener derfor, at FSFP-midlerne bør udnyttes på en mere intelligent måde, navnlig gennem øget koordinering mellem FSFP-instrumenterne og de forskellige EU-finansieringsprogrammer, som forvaltes af Kommissionen; |
| --- | --- |

13.

betragter FSFP som en del af den bredere eksterne FUSP-dimension og af EU's samlede optræden udadtil samt af den interne dimension af politikkerne for det indre marked og industri, rumfart samt forskning og udvikling; er af den faste overbevisning, at der bør sikres sammenhæng og komplementaritet mellem de forskellige instrumenter med henblik på at opnå stordriftsfordele og maksimere virkningen af EU's udgifter; er overbevist om, at EU har flere redskaber og større løftestangspotentiale end nogen anden overnational institution, eftersom dets sikkerheds- og forsvarspolitik kan forstærkes gennem en sammenhængende strategi med andre typer af EU-instrumenter og finansieringsmekanismer; mener derfor, at FSFP-midlerne bør udnyttes på en mere intelligent måde, navnlig gennem øget koordinering mellem FSFP-instrumenterne og de forskellige EU-finansieringsprogrammer, som forvaltes af Kommissionen;

| 14. | opfordrer til, at der skabes bedre militær-civile synergier, hvor dette er muligt, og navnlig til, at der tages højde herfor i begyndelsen af planlægningsprocesserne, navnlig i forbindelse med bygninger, lægehjælp, logistik, transport og sikkerheden under missioner, idet de forskellige kommandoveje respekteres, og der skelnes tydeligt mellem de civile missioners og de militære operationers karakter, mål og funktionsmåder; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til, at der skabes bedre militær-civile synergier, hvor dette er muligt, og navnlig til, at der tages højde herfor i begyndelsen af planlægningsprocesserne, navnlig i forbindelse med bygninger, lægehjælp, logistik, transport og sikkerheden under missioner, idet de forskellige kommandoveje respekteres, og der skelnes tydeligt mellem de civile missioners og de militære operationers karakter, mål og funktionsmåder;

| 15. | fremhæver de potentielle besparelser, der kan opnås ved på EU-plan at fremme synergier på det militære område, herunder transport, uddannelse og lægehjælp; fremhæver Det Europæiske Forsvarsagenturs rolle med hensyn til at fremme interoperabilitet og synergier inden for forsvarsmateriel og deployeringskapacitet blandt EU's medlemsstater; beklager imidlertid dybt, at agenturet, selv om det ledes af NF/HR, stadig er under Rådets myndighed og finansieres uden for Den Europæiske Unions budget, hvorved det ikke er underlagt europæisk demokratisk kontrol; |
| --- | --- |

15.

fremhæver de potentielle besparelser, der kan opnås ved på EU-plan at fremme synergier på det militære område, herunder transport, uddannelse og lægehjælp; fremhæver Det Europæiske Forsvarsagenturs rolle med hensyn til at fremme interoperabilitet og synergier inden for forsvarsmateriel og deployeringskapacitet blandt EU's medlemsstater; beklager imidlertid dybt, at agenturet, selv om det ledes af NF/HR, stadig er under Rådets myndighed og finansieres uden for Den Europæiske Unions budget, hvorved det ikke er underlagt europæisk demokratisk kontrol;

| 16. | glæder sig over den revision af krisestyringsprocedurerne, der blev aftalt i 2013, idet den førte til forbedringer med hensyn til planlægning og iværksættelse af FSFP-missioner; understreger imidlertid, at det er nødvendigt at gøre mere for at nedbryde de vedvarende »siloer«, der adskiller forskellige dele af EU's udenrigspolitiske maskineri; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over den revision af krisestyringsprocedurerne, der blev aftalt i 2013, idet den førte til forbedringer med hensyn til planlægning og iværksættelse af FSFP-missioner; understreger imidlertid, at det er nødvendigt at gøre mere for at nedbryde de vedvarende »siloer«, der adskiller forskellige dele af EU's udenrigspolitiske maskineri;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at fastlægge permanente finansielle procedurer for samarbejdet mellem Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, Det Europæiske Forsvarsagentur, Den Europæiske Rumorganisation og medlemsstaterne på områderne FSFP og det fælles marked, industri, rumfart samt forskning og udvikling; opfordrer Kommissionen og Rådet til at fastlægge permanente finansielle regler med henblik på at skabe sammenhæng mellem EU-aktører på området for intern sikkerhed (f.eks. Frontex, Europol, ENISA) og aktører på området for eksternt forsvar (f.eks. Det Europæiske Forsvarsagentur, EU-Udenrigstjenesten); |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at fastlægge permanente finansielle procedurer for samarbejdet mellem Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, Det Europæiske Forsvarsagentur, Den Europæiske Rumorganisation og medlemsstaterne på områderne FSFP og det fælles marked, industri, rumfart samt forskning og udvikling; opfordrer Kommissionen og Rådet til at fastlægge permanente finansielle regler med henblik på at skabe sammenhæng mellem EU-aktører på området for intern sikkerhed (f.eks. Frontex, Europol, ENISA) og aktører på området for eksternt forsvar (f.eks. Det Europæiske Forsvarsagentur, EU-Udenrigstjenesten);

| 18. | glæder sig over pilotprojektet om FSFP-forskning, der gennemføres af Kommissionen og Det Europæiske Forsvarsagentur, og som blev foreslået af Parlamentet i 2015-budgettet med henblik på at agenturet skal opfylde Unionens mål og gennemføre dens budget; beklager i denne sammenhæng, at Kommissionen ikke har forelagt Parlamentet den vurdering af potentialet i artikel 185 i TEUF, som Parlamentet anmodede om i sin beslutning af 21. november 2013 om det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis (5); |
| --- | --- |

18.

glæder sig over pilotprojektet om FSFP-forskning, der gennemføres af Kommissionen og Det Europæiske Forsvarsagentur, og som blev foreslået af Parlamentet i 2015-budgettet med henblik på at agenturet skal opfylde Unionens mål og gennemføre dens budget; beklager i denne sammenhæng, at Kommissionen ikke har forelagt Parlamentet den vurdering af potentialet i artikel 185 i TEUF, som Parlamentet anmodede om i sin beslutning af 21. november 2013 om det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis (5);

| 19. | bifalder Kommissionens køreplan for gennemførelse af meddelelsen om den europæiske forsvars- og sikkerhedssektor, som blev vedtaget den 24. juni 2014; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til i en vurdering af de berørte parter at understrege, hvordan de potentielle støttemodtagere samt nationale og regionale myndigheder påtænker at benytte de beskrevne foranstaltninger (ESIF, EFRU, ESF eller Interreg V); beklager i denne henseende, at Kommissionens forslag muligvis er kommet for sent til at kunne påvirke de nationale og regionale myndigheders igangværende ressourcetildeling eller omfordele EU-midler med henblik på at opnå en stærkere europæisk teknologisk og industriel basis for det europæiske forsvar (EDTIB); |
| --- | --- |

19.

bifalder Kommissionens køreplan for gennemførelse af meddelelsen om den europæiske forsvars- og sikkerhedssektor, som blev vedtaget den 24. juni 2014; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til i en vurdering af de berørte parter at understrege, hvordan de potentielle støttemodtagere samt nationale og regionale myndigheder påtænker at benytte de beskrevne foranstaltninger (ESIF, EFRU, ESF eller Interreg V); beklager i denne henseende, at Kommissionens forslag muligvis er kommet for sent til at kunne påvirke de nationale og regionale myndigheders igangværende ressourcetildeling eller omfordele EU-midler med henblik på at opnå en stærkere europæisk teknologisk og industriel basis for det europæiske forsvar (EDTIB);

| 20. | glæder sig over »uddan og udstyr«-initiativet, der vil sikre opbygning af partnernes kapacitet som led i en overgangs- eller exitstrategi ved at lette finansieringen af forskellige former for materiel og ikkedødbringende udstyr til tredjelandes forsvars- og sikkerhedsstyrker, og støtter en fælles tilgang for EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen på dette område; støtter oprettelsen af projektceller, som interesserede medlemsstater eller tredjelande kan bidrage til, og som vil medvirke til at sikre hurtig levering og dækningskøb af sikkerhedsudstyr til værtslandene gennem ydelse af projektstøtte, og mener, at sådanne celler bør anvendes systematisk; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over »uddan og udstyr«-initiativet, der vil sikre opbygning af partnernes kapacitet som led i en overgangs- eller exitstrategi ved at lette finansieringen af forskellige former for materiel og ikkedødbringende udstyr til tredjelandes forsvars- og sikkerhedsstyrker, og støtter en fælles tilgang for EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen på dette område; støtter oprettelsen af projektceller, som interesserede medlemsstater eller tredjelande kan bidrage til, og som vil medvirke til at sikre hurtig levering og dækningskøb af sikkerhedsudstyr til værtslandene gennem ydelse af projektstøtte, og mener, at sådanne celler bør anvendes systematisk;

| 21. | bifalder Kommissionens forslag om en bedre gennemførelse af direktiv 2009/81/EF (om offentlige kontrakter) og direktiv 2009/43/EF (om overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet); opfordrer Kommissionen til at tage højde for, at de europæiske virksomheder, som arbejder inden for forsvarsområdet, har behov for særlige retlige og finansielle ordninger for at kunne være konkurrencedygtige, og til at støtte de nationale bestræbelser på at styrke forsvarskapaciteten; |
| --- | --- |

21.

bifalder Kommissionens forslag om en bedre gennemførelse af direktiv 2009/81/EF (om offentlige kontrakter) og direktiv 2009/43/EF (om overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet); opfordrer Kommissionen til at tage højde for, at de europæiske virksomheder, som arbejder inden for forsvarsområdet, har behov for særlige retlige og finansielle ordninger for at kunne være konkurrencedygtige, og til at støtte de nationale bestræbelser på at styrke forsvarskapaciteten;

Finansiering af militære operationer

| 22. | anerkender, at militære operationer finansieres af medlemsstaterne uden for EU-budgettet, og at deres fælles udgifter dækkes af Athenamekanismen; understreger, at Athena er afgørende for en deployering af disse operationer og som et instrument til solidaritet mellem medlemsstaterne, som tilskynder især dem, der mangler finansielle og operationelle ressourcer, til at bidrage til FSFP-operationer; beklager imidlertid, at den egentlige andel af de fælles udgifter fortsat er meget lav (og skønnes at udgøre omkring 10-15 % af de samlede udgifter), og at andelen af nationale udgifter og ansvar i forbindelse med militære operationer — baseret på princippet om individuel afholdelse af egne udgifter (»costs lie where they fall«) — er høj og derfor i modstrid med principperne om solidaritet og byrdefordeling og yderligere afskrækker medlemsstaterne fra at deltage aktivt i FSFP-operationer; er bekymret over, at denne situation, navnlig medlemsstaternes manglende vilje til at deltage i opbygningen af styrker til operationer, står i vejen for en hurtig deployering af FSFP-operationer og undergraver deres samlede effektivitet; mener, at der bør sikres langsigtet finansiering af militære missioner; |
| --- | --- |

22.

anerkender, at militære operationer finansieres af medlemsstaterne uden for EU-budgettet, og at deres fælles udgifter dækkes af Athenamekanismen; understreger, at Athena er afgørende for en deployering af disse operationer og som et instrument til solidaritet mellem medlemsstaterne, som tilskynder især dem, der mangler finansielle og operationelle ressourcer, til at bidrage til FSFP-operationer; beklager imidlertid, at den egentlige andel af de fælles udgifter fortsat er meget lav (og skønnes at udgøre omkring 10-15 % af de samlede udgifter), og at andelen af nationale udgifter og ansvar i forbindelse med militære operationer — baseret på princippet om individuel afholdelse af egne udgifter (»costs lie where they fall«) — er høj og derfor i modstrid med principperne om solidaritet og byrdefordeling og yderligere afskrækker medlemsstaterne fra at deltage aktivt i FSFP-operationer; er bekymret over, at denne situation, navnlig medlemsstaternes manglende vilje til at deltage i opbygningen af styrker til operationer, står i vejen for en hurtig deployering af FSFP-operationer og undergraver deres samlede effektivitet; mener, at der bør sikres langsigtet finansiering af militære missioner;

| 23. | beklager i denne forbindelse, at revisionen af Athenamekanismen, som skulle være fundet sted inden udgangen af 2014, kun har givet meget begrænsede resultater, såsom tilrettelæggelsen af en form for forfinansiering af visse udgifter med henblik på at fremskynde deployeringen; beklager, at Rådet ikke nåede frem til en aftale om at medtage finansiering af udgifterne i forbindelse med strategisk indsættelse af EU's kampgrupper i fortegnelsen over fælles udgifter, der systematisk afholdes af Athena, og i stedet kun vedtog en afgørelse for en toårig periode, som kan forlænges; opfordrer Det Europæiske Råd om forsvarsanliggender til på sit næste møde at tage stilling til en yderligere udvidelse af de fælles udgifter, der er støtteberettigede under Athena, såsom automatisk finansiering af udgifter til deployering af FSFP-missioner og -operationer (infrastruktur til indkvartering af styrker, udgifter i forbindelse med etablering af indgangssteder for tropper i målområder og om nødvendigt sikkerhedslagre af fødevarer og brændstof); |
| --- | --- |

23.

beklager i denne forbindelse, at revisionen af Athenamekanismen, som skulle være fundet sted inden udgangen af 2014, kun har givet meget begrænsede resultater, såsom tilrettelæggelsen af en form for forfinansiering af visse udgifter med henblik på at fremskynde deployeringen; beklager, at Rådet ikke nåede frem til en aftale om at medtage finansiering af udgifterne i forbindelse med strategisk indsættelse af EU's kampgrupper i fortegnelsen over fælles udgifter, der systematisk afholdes af Athena, og i stedet kun vedtog en afgørelse for en toårig periode, som kan forlænges; opfordrer Det Europæiske Råd om forsvarsanliggender til på sit næste møde at tage stilling til en yderligere udvidelse af de fælles udgifter, der er støtteberettigede under Athena, såsom automatisk finansiering af udgifter til deployering af FSFP-missioner og -operationer (infrastruktur til indkvartering af styrker, udgifter i forbindelse med etablering af indgangssteder for tropper i målområder og om nødvendigt sikkerhedslagre af fødevarer og brændstof);

| 24. | støtter initiativer til at undersøge muligheden for at tiltrække og forvalte finansielle bidrag fra tredjelande eller internationale organisationer inden for Athena; støtter desuden muligheden for »fælles finansiering«, hvorved et lille antal deltagerlande finansierer nogle af missionernes driftsudgifter, under forudsætning af at deres bidrag forvaltes af Athena og supplerer, snarere end erstatter, de fælles udgifter; |
| --- | --- |

24.

støtter initiativer til at undersøge muligheden for at tiltrække og forvalte finansielle bidrag fra tredjelande eller internationale organisationer inden for Athena; støtter desuden muligheden for »fælles finansiering«, hvorved et lille antal deltagerlande finansierer nogle af missionernes driftsudgifter, under forudsætning af at deres bidrag forvaltes af Athena og supplerer, snarere end erstatter, de fælles udgifter;

| 25. | minder om, at Lissabontraktaten giver EU nye bestemmelser om FSFP, som endnu ikke er udnyttet; tilskynder Rådet til at gøre brug af artikel 44 i TEU, som gør det muligt for en gruppe af medlemsstater, der ønsker det, at gå videre med gennemførelsen af en FSFP-opgave; mener, at der er et presserende behov for en hurtigere beslutningsproces; er af den opfattelse, at ad hoc-finansieringsmekanismerne for militære operationer bør omfatte mere end de traditionelle fælles udgifter, der godtgøres af Athena; |
| --- | --- |

25.

minder om, at Lissabontraktaten giver EU nye bestemmelser om FSFP, som endnu ikke er udnyttet; tilskynder Rådet til at gøre brug af artikel 44 i TEU, som gør det muligt for en gruppe af medlemsstater, der ønsker det, at gå videre med gennemførelsen af en FSFP-opgave; mener, at der er et presserende behov for en hurtigere beslutningsproces; er af den opfattelse, at ad hoc-finansieringsmekanismerne for militære operationer bør omfatte mere end de traditionelle fælles udgifter, der godtgøres af Athena;

| 26. | opfordrer Rådet til i løbet af indeværende budgetår at påbegynde oprettelsen af opstartsfonden (jf. artikel 41, stk. 3, i TEU) til hurtig finansiering af de indledende faser af militære operationer, som også vil kunne tjene som et stærkt redskab til kapacitetsudvikling; opfordrer ligeledes Rådet til at fremsætte et forslag til, hvordan man i en krisesituation kan foretage en hurtig høring af Parlamentet; bemærker, at mens civile missioner drager nytte af et øremærket budget til forberedende foranstaltninger, vil deployeringen og effektiviteten af militære missioner stadig være berørt af strukturelle hindringer, så længe denne mulighed ikke udnyttes; opfordrer kraftigt medlemsstaterne til at indgå i et permanent struktureret samarbejde, jf. artikel 46 i TEU, idet den presserende nødvendige forbedring af EU's hurtige reaktionskapacitet derved ville opnås betydeligt hurtigere; beklager i denne forbindelse manglen på substans i Rådets politikramme for systematisk og langsigtet forsvarssamarbejde, som blev vedtaget den 18. november 2014, idet dette dokument blot beskriver den nuværende praksis; opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte et forslag, som behørigt præciserer, hvordan EU-budgettet kan lette oprettelsen af det permanente strukturerede samarbejde samt militært samarbejde i fredstid inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Rådet til i løbet af indeværende budgetår at påbegynde oprettelsen af opstartsfonden (jf. artikel 41, stk. 3, i TEU) til hurtig finansiering af de indledende faser af militære operationer, som også vil kunne tjene som et stærkt redskab til kapacitetsudvikling; opfordrer ligeledes Rådet til at fremsætte et forslag til, hvordan man i en krisesituation kan foretage en hurtig høring af Parlamentet; bemærker, at mens civile missioner drager nytte af et øremærket budget til forberedende foranstaltninger, vil deployeringen og effektiviteten af militære missioner stadig være berørt af strukturelle hindringer, så længe denne mulighed ikke udnyttes; opfordrer kraftigt medlemsstaterne til at indgå i et permanent struktureret samarbejde, jf. artikel 46 i TEU, idet den presserende nødvendige forbedring af EU's hurtige reaktionskapacitet derved ville opnås betydeligt hurtigere; beklager i denne forbindelse manglen på substans i Rådets politikramme for systematisk og langsigtet forsvarssamarbejde, som blev vedtaget den 18. november 2014, idet dette dokument blot beskriver den nuværende praksis; opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte et forslag, som behørigt præciserer, hvordan EU-budgettet kan lette oprettelsen af det permanente strukturerede samarbejde samt militært samarbejde i fredstid inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde;

| 27. | undrer sig over, at der stadig ikke findes skattemæssige incitamenter til samarbejde og sammenlægning af ressourcer på EU-plan; noterer sig, at Rådet i december 2013 opfordrede til at undersøge mulighederne for sådanne ordninger, og finder det beklageligt, at der efter et års drøftelser endnu ikke er gjort konkrete tiltag i denne henseende; bemærker, at den belgiske regering på ad hoc-basis allerede fritager de forberedende faser af visse EDA-projekter, f.eks. satellitkommunikation, for moms; mener, at sådanne fritagelser bør anvendes systematisk samt udvides til infrastruktur og specifikke kapacitetsrelaterede programmer og bør baseres på den eksisterende mekanisme i NATO eller den eksisterende EU-mekanisme for civil forskningsinfrastruktur; opfordrer til, at der udvikles andre incitamenter til fremme af kapacitetssamarbejde blandt europæerne; |
| --- | --- |

27.

undrer sig over, at der stadig ikke findes skattemæssige incitamenter til samarbejde og sammenlægning af ressourcer på EU-plan; noterer sig, at Rådet i december 2013 opfordrede til at undersøge mulighederne for sådanne ordninger, og finder det beklageligt, at der efter et års drøftelser endnu ikke er gjort konkrete tiltag i denne henseende; bemærker, at den belgiske regering på ad hoc-basis allerede fritager de forberedende faser af visse EDA-projekter, f.eks. satellitkommunikation, for moms; mener, at sådanne fritagelser bør anvendes systematisk samt udvides til infrastruktur og specifikke kapacitetsrelaterede programmer og bør baseres på den eksisterende mekanisme i NATO eller den eksisterende EU-mekanisme for civil forskningsinfrastruktur; opfordrer til, at der udvikles andre incitamenter til fremme af kapacitetssamarbejde blandt europæerne;

Gennemsigtighed og ansvarlighed

| 28. | understreger, at gennemsigtighed og ansvarlighed er afgørende krav, ikke alene for demokratisk kontrol, men også for, at de missioner, der gennemføres under EU's flag, kan fungere hensigtsmæssigt og være troværdige; gentager, at Parlamentet tillægger stor betydning til tilsynet med den måde, hvorpå de forskellige FSFP-missioner og -operationer budgetteres; glæder sig over de rapporteringsmekanismer, der er fastsat i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013, som f.eks. de kvartalsvise rapporter om FUSP-budgettet og de fælles konsultationsmøder om FUSP; glæder sig over tilsagnet fra NF/HR om at puste nyt liv i ovennævnte møder og indføre en passende fleksibilitet med hensyn til deres omfang med henblik på at holde Parlamentet fuldt ud orienteret om de militære missioner samt om Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités arbejde og dagsorden; fastholder, at eventuelle forbedringer af fleksibiliteten og effektiviteten hvad angår finansiering og gennemførelse af missioner og operationer ikke må have negative konsekvenser for den positive udvikling, der er opnået med hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med FSFP-interventioner; opfordrer Kommissionen til at anlægge en vidtgående fortolkning af finansforordningens artikel 49, stk. 1, litra g), foreslå specifikke budgetposter for hver civil FSFP-mission under FUSP-kapitlet og til i den årlige aktivitetsrapport automatisk at inkludere en detaljeret oversigt over hver enkelt mission baseret på dens deltagere og de afholdte udgifter; |
| --- | --- |

28.

understreger, at gennemsigtighed og ansvarlighed er afgørende krav, ikke alene for demokratisk kontrol, men også for, at de missioner, der gennemføres under EU's flag, kan fungere hensigtsmæssigt og være troværdige; gentager, at Parlamentet tillægger stor betydning til tilsynet med den måde, hvorpå de forskellige FSFP-missioner og -operationer budgetteres; glæder sig over de rapporteringsmekanismer, der er fastsat i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013, som f.eks. de kvartalsvise rapporter om FUSP-budgettet og de fælles konsultationsmøder om FUSP; glæder sig over tilsagnet fra NF/HR om at puste nyt liv i ovennævnte møder og indføre en passende fleksibilitet med hensyn til deres omfang med henblik på at holde Parlamentet fuldt ud orienteret om de militære missioner samt om Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités arbejde og dagsorden; fastholder, at eventuelle forbedringer af fleksibiliteten og effektiviteten hvad angår finansiering og gennemførelse af missioner og operationer ikke må have negative konsekvenser for den positive udvikling, der er opnået med hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med FSFP-interventioner; opfordrer Kommissionen til at anlægge en vidtgående fortolkning af finansforordningens artikel 49, stk. 1, litra g), foreslå specifikke budgetposter for hver civil FSFP-mission under FUSP-kapitlet og til i den årlige aktivitetsrapport automatisk at inkludere en detaljeret oversigt over hver enkelt mission baseret på dens deltagere og de afholdte udgifter;

| 29. | imødeser initiativer, der vil bringe klarhed og ensartethed over reglerne for, hvordan de civile missioner skal finansieres og fungere; glæder sig, i lyset af de igangværende drøftelser om fleksibilitet i de finansielle regler, over Kommissionens tilsagn om at udarbejde en specifik skabelon for alle FSFP-missioner og tilpasse de eksisterende retningslinjer til deres behov; |
| --- | --- |

29.

imødeser initiativer, der vil bringe klarhed og ensartethed over reglerne for, hvordan de civile missioner skal finansieres og fungere; glæder sig, i lyset af de igangværende drøftelser om fleksibilitet i de finansielle regler, over Kommissionens tilsagn om at udarbejde en specifik skabelon for alle FSFP-missioner og tilpasse de eksisterende retningslinjer til deres behov;

Følge ord op med handling

| 30. | opfordrer NF/HR til at påtage sig lederskab for så vidt angår FSFP og spille en ledende rolle i nedbrydningen af »siloerne« ved at sikre koordination mellem Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten og sikre sammenhæng mellem de to sidstnævnte organer; foreslår, at EU's særlige repræsentanter kunne gives mandat til at forbedre dialogen og samarbejdet mellem de forskellige EU-aktører ude i verden for at øge sammenhængen i EU's foranstaltninger og gøre de mange finansieringskilder til et aktiv, snarere end en udfordring; |
| --- | --- |

30.

opfordrer NF/HR til at påtage sig lederskab for så vidt angår FSFP og spille en ledende rolle i nedbrydningen af »siloerne« ved at sikre koordination mellem Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten og sikre sammenhæng mellem de to sidstnævnte organer; foreslår, at EU's særlige repræsentanter kunne gives mandat til at forbedre dialogen og samarbejdet mellem de forskellige EU-aktører ude i verden for at øge sammenhængen i EU's foranstaltninger og gøre de mange finansieringskilder til et aktiv, snarere end en udfordring;

| 31. | mener, at det næste møde i Det Europæiske Råd om forsvarsanliggender bør benytte lejligheden til at føre en dybtgående drøftelse og udarbejde konkrete forslag om at reformere de finansielle ordninger for FSFP-missioner og -operationer med henblik på at gøre dem mere effektive og vellykkede; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at leve op til de forpligtelser, de indgik under Det Europæiske Råds møde i december 2013; finder det nødvendigt, at der på det næste møde i Det Europæiske Råd om forsvarsanliggender vedtages konkrete foranstaltninger til at styrke EU's forsvarskapacitet på en måde, som supplerer NATO, bevare og konsolidere Det Europæiske Forsvarsagentur og støtte en fælles industriel og teknologisk basis; |
| --- | --- |

31.

mener, at det næste møde i Det Europæiske Råd om forsvarsanliggender bør benytte lejligheden til at føre en dybtgående drøftelse og udarbejde konkrete forslag om at reformere de finansielle ordninger for FSFP-missioner og -operationer med henblik på at gøre dem mere effektive og vellykkede; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at leve op til de forpligtelser, de indgik under Det Europæiske Råds møde i december 2013; finder det nødvendigt, at der på det næste møde i Det Europæiske Råd om forsvarsanliggender vedtages konkrete foranstaltninger til at styrke EU's forsvarskapacitet på en måde, som supplerer NATO, bevare og konsolidere Det Europæiske Forsvarsagentur og støtte en fælles industriel og teknologisk basis;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaternes indsats for at gennemføre Det Europæiske Råds beslutninger med hensyn til at styrke forsvarskapaciteterne, idet der tages hensyn til de budgetmæssige begrænsninger, som nogle medlemsstater står over for; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaternes indsats for at gennemføre Det Europæiske Råds beslutninger med hensyn til at styrke forsvarskapaciteterne, idet der tages hensyn til de budgetmæssige begrænsninger, som nogle medlemsstater står over for;

o

o o

| 33. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO's generalsekretær og formanden for NATO's Parlamentariske Forsamling. |
| --- | --- |

33.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO's generalsekretær og formanden for NATO's Parlamentariske Forsamling.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(3)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0286.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0514.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/74

---

P8_TA(2015)0215

Sikkerheds- og forsvarskapaciteten i Europa

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2015 om konsekvenser af udviklingen på de europæiske forsvarsmarkeder for sikkerheds- og forsvarsevnen i Europa (2015/2037(INI))

(2016/C 353/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19.-20. december 2013 om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19.-20. december 2013 om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. november 2014 om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. november 2014 om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2013»Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor« (COM(2013)0542) og den tilknyttede køreplan for gennemførelse af 24. juni 2014 (COM(2014)0387), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2013»Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor« (COM(2013)0542) og den tilknyttede køreplan for gennemførelse af 24. juni 2014 (COM(2014)0387),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (2),

| — | der henviser til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr,

| — | der henviser til politikrammen for systematisk og langsigtet forsvarssamarbejde, vedtaget af Rådet den 18. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til politikrammen for systematisk og langsigtet forsvarssamarbejde, vedtaget af Rådet den 18. november 2014,

| — | der henviser til den ajourførte rammeordning for forsyningssikkerhed mellem deltagende medlemsstater, vedtaget af Det Europæiske Forsvarsagenturs (EDA's) Styringskomité i november 2013 og den tilknyttede adfærdskodeks om prioritering, vedtaget af EDA's Styringskomité i maj 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til den ajourførte rammeordning for forsyningssikkerhed mellem deltagende medlemsstater, vedtaget af Det Europæiske Forsvarsagenturs (EDA's) Styringskomité i november 2013 og den tilknyttede adfærdskodeks om prioritering, vedtaget af EDA's Styringskomité i maj 2014,

| — | der henviser til sine beslutninger af 21. november 2013 om det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis (3) og af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 21. november 2013 om det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis (3) og af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0159/2015),

| A. | der henviser til, at der blev indført ny lovgivning om det europæiske forsvarsmarked under forsvarspakken fra 2009, og at alle 28 medlemsstater har omsat de nye bestemmelser i deres nationale retsordener; der henviser til, at det centrale i denne nye lovgivning er indførelsen af en reguleringsramme, som bygger på gennemsigtighed, ikkeforskelsbehandling og konkurrence, og som tager højde for de særlige forhold i forsvarssektoren; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der blev indført ny lovgivning om det europæiske forsvarsmarked under forsvarspakken fra 2009, og at alle 28 medlemsstater har omsat de nye bestemmelser i deres nationale retsordener; der henviser til, at det centrale i denne nye lovgivning er indførelsen af en reguleringsramme, som bygger på gennemsigtighed, ikkeforskelsbehandling og konkurrence, og som tager højde for de særlige forhold i forsvarssektoren;

| B. | der henviser til, at medlemsstaterne er enige om behovet for at udvikle et europæisk marked for forsvarsmateriel og -tjenester; der henviser til, at Det Europæiske Råd endda har opfordret til, at der oprettes en ordning for forsyningssikkerhed for hele EU; der henviser til, at tilstrækkelig kapacitet og materielforsyning samt strategisk autonomi for EU har central betydning for Unionens og dens naboers sikkerhed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at medlemsstaterne er enige om behovet for at udvikle et europæisk marked for forsvarsmateriel og -tjenester; der henviser til, at Det Europæiske Råd endda har opfordret til, at der oprettes en ordning for forsyningssikkerhed for hele EU; der henviser til, at tilstrækkelig kapacitet og materielforsyning samt strategisk autonomi for EU har central betydning for Unionens og dens naboers sikkerhed;

| C. | der henviser til, at vellykkede fredsbevarende missioner og sikkerhedsmissioner inden for rammerne af FSFP i høj grad afhænger af deres evne til hurtigt og straks at reagere, og at behovet for at nå frem til et reelt europæisk forsvarsmarked derfor er et vigtigt aspekt for at forebygge overlapning og reducere bureaukrati; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at vellykkede fredsbevarende missioner og sikkerhedsmissioner inden for rammerne af FSFP i høj grad afhænger af deres evne til hurtigt og straks at reagere, og at behovet for at nå frem til et reelt europæisk forsvarsmarked derfor er et vigtigt aspekt for at forebygge overlapning og reducere bureaukrati;

| D. | der henviser til, at den manglende konsolidering, omkostningseffektivitet og effektivitet på de europæiske forsvarsmarkeder er skyld i, at den eksterne afhængighed i den europæiske forsvarssektor yderligere kunne forøges på et tidspunkt med mangeartede og direkte trusler mod europæiske sikkerhed af en størrelsesorden, som ikke er set siden den kolde krigs ophør; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den manglende konsolidering, omkostningseffektivitet og effektivitet på de europæiske forsvarsmarkeder er skyld i, at den eksterne afhængighed i den europæiske forsvarssektor yderligere kunne forøges på et tidspunkt med mangeartede og direkte trusler mod europæiske sikkerhed af en størrelsesorden, som ikke er set siden den kolde krigs ophør;

| E. | der henviser til, at investeringer i forskning og teknologi i forsvarssektorerne i alle medlemsstaterne samt fælles investeringer i forskning og teknologi i forsvarssektoren inden for rammerne for det europæiske samarbejde er faldet i foruroligende grad i de seneste år; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at investeringer i forskning og teknologi i forsvarssektorerne i alle medlemsstaterne samt fælles investeringer i forskning og teknologi i forsvarssektoren inden for rammerne for det europæiske samarbejde er faldet i foruroligende grad i de seneste år;

Udviklingen på forsvarsmarkederne udgør en risiko for europæisk autonomi

| 1. | er fortsat alvorligt bekymret over de udbredte og stort set ukoordinerede nedskæringer af forsvarsbudgetterne i de fleste medlemsstater; understreger, at en nedskæring af forsvarsbudgetterne svækker forsvarspotentialet i medlemsstaterne og EU og efterlader et spørgsmålstegn med hensyn til niveauet af beredskab til at sikre national og europæisk sikkerhed; er af den opfattelse, at disse ukoordinerede nedskæringer kombineret med strukturelle problemer og urimelig og uigennemsigtig praksis udsætter Unionen for risiko, når strategiske aktiver og kapaciteter opgives, og de muligheder forspildes, der kunne opnås ved koordinering af forsvarspolitikken og sammenlægning og deling af forsvarsaktiver, hvilket kunne bidrage til virkeliggørelse af EU's velstand og fred i overensstemmelse med artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union, dens forsyningssikkerhed og forsvaret af dens borgere og dens interesser; |
| --- | --- |

1.

er fortsat alvorligt bekymret over de udbredte og stort set ukoordinerede nedskæringer af forsvarsbudgetterne i de fleste medlemsstater; understreger, at en nedskæring af forsvarsbudgetterne svækker forsvarspotentialet i medlemsstaterne og EU og efterlader et spørgsmålstegn med hensyn til niveauet af beredskab til at sikre national og europæisk sikkerhed; er af den opfattelse, at disse ukoordinerede nedskæringer kombineret med strukturelle problemer og urimelig og uigennemsigtig praksis udsætter Unionen for risiko, når strategiske aktiver og kapaciteter opgives, og de muligheder forspildes, der kunne opnås ved koordinering af forsvarspolitikken og sammenlægning og deling af forsvarsaktiver, hvilket kunne bidrage til virkeliggørelse af EU's velstand og fred i overensstemmelse med artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union, dens forsyningssikkerhed og forsvaret af dens borgere og dens interesser;

| 2. | er dybt bekymret over bølgen af væbnede konflikter, kriser med lav intensitet, hybrid krig og »stedfortræderkrig«, statsopløsning, ustabilitet og udbredte menneskeretskrænkelser i EU's umiddelbare naboskabsområde og over terrortruslen i og uden for selve EU; mener, at de nuværende sikkerhedstrusler er fælles for EU som helhed og bør behandles på en samlet og koordineret måde med sammenlægning og deling af civile og militære ressourcer; er af den faste overbevisning i denne forbindelse, at det er af største vigtighed, at der ikke spildes ressourcer, og at det afgørende, at skatteydernes penge udnyttes bedre, at der gøres fremskridt med oprettelsen af et europæisk marked for forsvarsmateriel og udviklingen af en konkurrencedygtig teknologisk og industriel basis for det europæiske forsvar (EDTIB), som er i stand til at skabe synergier gennem øget koordinering på tværs af grænserne og at tilvejebringe de nødvendige kapaciteter til FSFP; mener også, at det vil være afgørende for at øge effektiviteten og omkostningseffektiviteten af EU’s indsats inden for rammerne af NATO’s operationer for at garantere sikkerheden og stabiliteten i Europa og i dets nabolande; |
| --- | --- |

2.

er dybt bekymret over bølgen af væbnede konflikter, kriser med lav intensitet, hybrid krig og »stedfortræderkrig«, statsopløsning, ustabilitet og udbredte menneskeretskrænkelser i EU's umiddelbare naboskabsområde og over terrortruslen i og uden for selve EU; mener, at de nuværende sikkerhedstrusler er fælles for EU som helhed og bør behandles på en samlet og koordineret måde med sammenlægning og deling af civile og militære ressourcer; er af den faste overbevisning i denne forbindelse, at det er af største vigtighed, at der ikke spildes ressourcer, og at det afgørende, at skatteydernes penge udnyttes bedre, at der gøres fremskridt med oprettelsen af et europæisk marked for forsvarsmateriel og udviklingen af en konkurrencedygtig teknologisk og industriel basis for det europæiske forsvar (EDTIB), som er i stand til at skabe synergier gennem øget koordinering på tværs af grænserne og at tilvejebringe de nødvendige kapaciteter til FSFP; mener også, at det vil være afgørende for at øge effektiviteten og omkostningseffektiviteten af EU’s indsats inden for rammerne af NATO’s operationer for at garantere sikkerheden og stabiliteten i Europa og i dets nabolande;

| 3. | er derfor bekymret over medlemsstaternes langsommelige og inkonsekvente gennemførelse af direktiverne under forsvarspakken fra 2009 og opfordrer Kommissionen til at træffe særlige foranstaltninger for at sikre, at direktiverne gennemføres korrekt ved at overvåge gennemførelsen i national ret med henblik på at undgå markedsforvridninger; anerkender, at indførelsen af ny lovgivning er en langstrakt proces, men advarer om, at en ukorrekt og diffus anvendelse risikerer at skabe dårlige praksisstandarder og dermed kan bringe opnåelsen af målsætningerne for direktiverne og oprettelsen af det europæiske marked for forsvarsmateriel i fare og svække udviklingen af EDTIB; understreger, at forsvarspakken også bør bidrage til at skabe incitamenter til forsvarssamarbejde i Europa, og opfordrer Kommissionen og EDA til at arbejde tæt sammen i denne forbindelse; minder med beklagelse om, at fælles indkøb i forsvarssektoren er stagneret og er i de seneste år endda faldet; |
| --- | --- |

3.

er derfor bekymret over medlemsstaternes langsommelige og inkonsekvente gennemførelse af direktiverne under forsvarspakken fra 2009 og opfordrer Kommissionen til at træffe særlige foranstaltninger for at sikre, at direktiverne gennemføres korrekt ved at overvåge gennemførelsen i national ret med henblik på at undgå markedsforvridninger; anerkender, at indførelsen af ny lovgivning er en langstrakt proces, men advarer om, at en ukorrekt og diffus anvendelse risikerer at skabe dårlige praksisstandarder og dermed kan bringe opnåelsen af målsætningerne for direktiverne og oprettelsen af det europæiske marked for forsvarsmateriel i fare og svække udviklingen af EDTIB; understreger, at forsvarspakken også bør bidrage til at skabe incitamenter til forsvarssamarbejde i Europa, og opfordrer Kommissionen og EDA til at arbejde tæt sammen i denne forbindelse; minder med beklagelse om, at fælles indkøb i forsvarssektoren er stagneret og er i de seneste år endda faldet;

| 4. | advarer mod risici mod ekstern afhængighed i den europæiske forsvarssektor i en tid med et stadig mere komplekst og udfordrende sikkerhedsmiljø; advarer især om kombinationen af medlemsstaternes ukoordinerede forsvarsbudgetter, vedvarende markedsfragmentering til trods for nye regler for det indre marked, forsvarsindustriens stigende afhængighed af eksport ud af EU og stigende udenlandske investeringer i Europas forsvarssektor i nogle lande, som kunne føre til manglende gennemsigtighed og afgivelse af kontrol med strategiske nationale og europæiske forsvarsindustrier, -aktiver og -teknologier; |
| --- | --- |

4.

advarer mod risici mod ekstern afhængighed i den europæiske forsvarssektor i en tid med et stadig mere komplekst og udfordrende sikkerhedsmiljø; advarer især om kombinationen af medlemsstaternes ukoordinerede forsvarsbudgetter, vedvarende markedsfragmentering til trods for nye regler for det indre marked, forsvarsindustriens stigende afhængighed af eksport ud af EU og stigende udenlandske investeringer i Europas forsvarssektor i nogle lande, som kunne føre til manglende gennemsigtighed og afgivelse af kontrol med strategiske nationale og europæiske forsvarsindustrier, -aktiver og -teknologier;

| 5. | mener, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod virkningen af visse projekter på EU's selvstændighed og uafhængighed, såsom samarbejde med Rusland inden for følsomme områder, såsom opsendelse af satellitter med Sojus-raketter og strategisk lufttransport; understreger behovet for, at medlemsstaterne gennemfører en prioriteret revision af deres militær-/forsvarsindustri og skaber incitamenter for deres udvikling i det omfang, det er tilladt i henhold til EU-retten; |
| --- | --- |

5.

mener, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod virkningen af visse projekter på EU's selvstændighed og uafhængighed, såsom samarbejde med Rusland inden for følsomme områder, såsom opsendelse af satellitter med Sojus-raketter og strategisk lufttransport; understreger behovet for, at medlemsstaterne gennemfører en prioriteret revision af deres militær-/forsvarsindustri og skaber incitamenter for deres udvikling i det omfang, det er tilladt i henhold til EU-retten;

| 6. | understreger, at en meget konkurrencedygtig, moderne og integreret europæisk industriel forsvarsstrategi er afgørende for at sikre Europas forsvarskapaciteter og at opnå positive indirekte virkninger for andre tilknyttede økonomiske sektorer; påpeger, at øget samarbejde om økonomiske ressourcer og menneskelig kapital er væsentlig for at gøre fremskridt med forskning i dobbelt anvendelse, som mindsker vores eksterne afhængighed og sikrer vores forsyninger af varer og råvarer til industrien, især dem af afgørende betydning; |
| --- | --- |

6.

understreger, at en meget konkurrencedygtig, moderne og integreret europæisk industriel forsvarsstrategi er afgørende for at sikre Europas forsvarskapaciteter og at opnå positive indirekte virkninger for andre tilknyttede økonomiske sektorer; påpeger, at øget samarbejde om økonomiske ressourcer og menneskelig kapital er væsentlig for at gøre fremskridt med forskning i dobbelt anvendelse, som mindsker vores eksterne afhængighed og sikrer vores forsyninger af varer og råvarer til industrien, især dem af afgørende betydning;

| 7. | bemærker, at mens Det Europæiske Råd ikke formåede at give et passende svar på denne situation i december 2013, pegede det ikke desto mindre på en række indsatsområder for at forbedre den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik og forpligtede sig til at revidere fremskridtene i juni 2015; beklager, at der til trods for den yderligere forværring af sikkerhedssituationen både internt og øst og syd for EU, som bringer dets sikkerhed i fare, ikke er gjort nogen virkelige fremskridt med håndteringen af de nuværende sikkerhedsudfordringer og -trusler; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at mens Det Europæiske Råd ikke formåede at give et passende svar på denne situation i december 2013, pegede det ikke desto mindre på en række indsatsområder for at forbedre den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik og forpligtede sig til at revidere fremskridtene i juni 2015; beklager, at der til trods for den yderligere forværring af sikkerhedssituationen både internt og øst og syd for EU, som bringer dets sikkerhed i fare, ikke er gjort nogen virkelige fremskridt med håndteringen af de nuværende sikkerhedsudfordringer og -trusler;

| 8. | opfordrer indtrængende Det Europæiske Råd til at drage de nødvendige konklusioner og træffe konkrete foranstaltninger til at overvinde fragmenteringen af det europæiske forsvarsmarked; opfordrer Det Europæiske Råd til at udarbejde specifikke retningslinjer for forsvarspolitik og det europæiske forsvarsmarked under hensyntagen til de særlige forhold inden for forsvarssektoren for at øge dens gennemsigtighed og konkurrenceevne og at sikre tilstedeværelsen af nødvendige forsvarskapaciteter til at garantere den europæiske sikkerhed og opfylde målene for FSFP; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende Det Europæiske Råd til at drage de nødvendige konklusioner og træffe konkrete foranstaltninger til at overvinde fragmenteringen af det europæiske forsvarsmarked; opfordrer Det Europæiske Råd til at udarbejde specifikke retningslinjer for forsvarspolitik og det europæiske forsvarsmarked under hensyntagen til de særlige forhold inden for forsvarssektoren for at øge dens gennemsigtighed og konkurrenceevne og at sikre tilstedeværelsen af nødvendige forsvarskapaciteter til at garantere den europæiske sikkerhed og opfylde målene for FSFP;

Nedgang i europæisk efterspørgsel som følge af budgetnedskæringer: behov for mere samarbejde

| 9. | mener, at årerne med ukoordinerede nationale forsvarsbudgetter i Europa må udlignes gennem et øget samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne, bl.a. gennem opstilling af forsvarsbudgetpolitikker og koordinering af strategiske valg vedrørende erhvervelse af militært og dobbeltanvendeligt udstyr i overensstemmelse med gennemsigtige standarder for offentlige udbud; understreger behovet for forudgående planlægning af strategiske investeringer i indkøb og renovering af materiel blandt medlemsstaterne; gentager sin opfordring til konsolidering af efterspørgslen i EU for at fremme og understøtte en konkurrencedygtig og uafhængig EDTIB; understreger, at udviklingen af en effektiv og gennemsigtig EDTIB er et centralt element i Europas evne til at beskytte sine borgere, interesser og værdier i overensstemmelse med traktatens målsætninger og til at opfylde sit ansvar som sikkerhedsleverandør; opfordrer Kommissionen til at udvikle en industriel strategi, der definerer centrale kapaciteter, der kan bruges som grundlag for at etablere EDTIB; |
| --- | --- |

9.

mener, at årerne med ukoordinerede nationale forsvarsbudgetter i Europa må udlignes gennem et øget samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne, bl.a. gennem opstilling af forsvarsbudgetpolitikker og koordinering af strategiske valg vedrørende erhvervelse af militært og dobbeltanvendeligt udstyr i overensstemmelse med gennemsigtige standarder for offentlige udbud; understreger behovet for forudgående planlægning af strategiske investeringer i indkøb og renovering af materiel blandt medlemsstaterne; gentager sin opfordring til konsolidering af efterspørgslen i EU for at fremme og understøtte en konkurrencedygtig og uafhængig EDTIB; understreger, at udviklingen af en effektiv og gennemsigtig EDTIB er et centralt element i Europas evne til at beskytte sine borgere, interesser og værdier i overensstemmelse med traktatens målsætninger og til at opfylde sit ansvar som sikkerhedsleverandør; opfordrer Kommissionen til at udvikle en industriel strategi, der definerer centrale kapaciteter, der kan bruges som grundlag for at etablere EDTIB;

| 10. | minder om, at EU’s 28 medlemsstater fortsat er nummer to på verdensplan både med hensyn til forsvarsudgifter og våbeneksport; mener, at dette er et tegn på, at EU-medlemsstaterne og Unionen stadig spiller en nøglerolle inden for våbensalg og indkøb af forsvarsmateriel på verdensplan; mener, at samlede årlige forsvarsudgifter på 190 mia. EUR udgør en enorm andel af skatteydernes penge; minder også om, at mange nylige undersøgelser viste, at det største problem er, at forsvarsbudgetter i mange af de 28 EU-medlemsstater anvendes på en meget ineffektiv måde, hvilket fører til lange forsinkelser, højere omkostninger og i mange tilfælde til, at helikoptere og jagerfly og anden teknologi ikke er operationelle, selv om de er helt nye; understreger nødvendigheden af en gennemgribende omstrukturering af forbindelser mellem nationale forsvarsadministrationer og forsvarsindustrier og af at indføre strenge kvalitetskriterier for outputtet fra indkøbsprojekter; |
| --- | --- |

10.

minder om, at EU’s 28 medlemsstater fortsat er nummer to på verdensplan både med hensyn til forsvarsudgifter og våbeneksport; mener, at dette er et tegn på, at EU-medlemsstaterne og Unionen stadig spiller en nøglerolle inden for våbensalg og indkøb af forsvarsmateriel på verdensplan; mener, at samlede årlige forsvarsudgifter på 190 mia. EUR udgør en enorm andel af skatteydernes penge; minder også om, at mange nylige undersøgelser viste, at det største problem er, at forsvarsbudgetter i mange af de 28 EU-medlemsstater anvendes på en meget ineffektiv måde, hvilket fører til lange forsinkelser, højere omkostninger og i mange tilfælde til, at helikoptere og jagerfly og anden teknologi ikke er operationelle, selv om de er helt nye; understreger nødvendigheden af en gennemgribende omstrukturering af forbindelser mellem nationale forsvarsadministrationer og forsvarsindustrier og af at indføre strenge kvalitetskriterier for outputtet fra indkøbsprojekter;

| 11. | er af den opfattelse, at de nuværende budgetmæssige begrænsninger i EU-medlemsstaterne bør udgøre en mulighed for mere og bedre samarbejde inden for køb af forsvarsmateriel for at sikre større værdi af skatteydernes penge og sikre den nødvendige militære kapacitet i hele EU og en bæredygtig forsyningssikkerhed; mener, at medlemsstaterne står over for et valg mellem at samarbejde effektivt for at imødegå fælles udfordringer eller at miste strategiske muligheder og ikke kunne forsvare nationale og europæiske borgere og interesser; |
| --- | --- |

11.

er af den opfattelse, at de nuværende budgetmæssige begrænsninger i EU-medlemsstaterne bør udgøre en mulighed for mere og bedre samarbejde inden for køb af forsvarsmateriel for at sikre større værdi af skatteydernes penge og sikre den nødvendige militære kapacitet i hele EU og en bæredygtig forsyningssikkerhed; mener, at medlemsstaterne står over for et valg mellem at samarbejde effektivt for at imødegå fælles udfordringer eller at miste strategiske muligheder og ikke kunne forsvare nationale og europæiske borgere og interesser;

| 12. | minder om behovet for større konvergens mellem de nationale forsvarsplanlægningsprocesser og påskønner i denne forbindelse Rådets vedtagelse af politikrammen for systematisk og langsigtet forsvarssamarbejde; beklager imidlertid, at den ikke er bindende, og at den ikke har introduceret en klar og struktureret proces; understreger, at dette dokument bør hilses velkommen af Det Europæiske Råd for at blive en vigtig drivkraft; tilskynder medlemsstaterne til at anmode om støtte fra EDA i deres nationale forsvarsevalueringer og til at dele oplysninger om nationale investeringsplaner og prioriteter inden for EU’s Militærkomité; opfordrer medlemsstaterne til at indgå i permanent struktureret samarbejde som en måde, hvorpå man kan sikre bedre koordination, samt til at anvende EU-finansiering til samarbejde i fredstid; opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) til at fremlægge en realistisk plan for den vellykkede lancering af det permanente strukturerede samarbejde; |
| --- | --- |

12.

minder om behovet for større konvergens mellem de nationale forsvarsplanlægningsprocesser og påskønner i denne forbindelse Rådets vedtagelse af politikrammen for systematisk og langsigtet forsvarssamarbejde; beklager imidlertid, at den ikke er bindende, og at den ikke har introduceret en klar og struktureret proces; understreger, at dette dokument bør hilses velkommen af Det Europæiske Råd for at blive en vigtig drivkraft; tilskynder medlemsstaterne til at anmode om støtte fra EDA i deres nationale forsvarsevalueringer og til at dele oplysninger om nationale investeringsplaner og prioriteter inden for EU’s Militærkomité; opfordrer medlemsstaterne til at indgå i permanent struktureret samarbejde som en måde, hvorpå man kan sikre bedre koordination, samt til at anvende EU-finansiering til samarbejde i fredstid; opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) til at fremlægge en realistisk plan for den vellykkede lancering af det permanente strukturerede samarbejde;

| 13. | anmoder om, at der gives prioritet til samarbejde og til sammenlægning og deling af initiativer, og at der skabes incitamenter til dette formål; opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag, der præciserer, hvordan markedsfordrejende skatteincitamenter, der ikke er markedsfordrejende, kan forfølge disse målsætninger; noterer sig Belgiens beslutning om at indrømme momsfritagelse til EDA's ad hoc-projekter og mener, at denne fritagelse bør udvides til at omfatte alle EDA's samarbejdsaktiviteter; påskønner, at EDA arbejder på en sammenlagt udbudsmekanisme, og forventer, at den kommer til at indeholde foranstaltninger, der kan tilskynde til samarbejde om erhvervelse af og støtte til forsvarsmateriel; |
| --- | --- |

13.

anmoder om, at der gives prioritet til samarbejde og til sammenlægning og deling af initiativer, og at der skabes incitamenter til dette formål; opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag, der præciserer, hvordan markedsfordrejende skatteincitamenter, der ikke er markedsfordrejende, kan forfølge disse målsætninger; noterer sig Belgiens beslutning om at indrømme momsfritagelse til EDA's ad hoc-projekter og mener, at denne fritagelse bør udvides til at omfatte alle EDA's samarbejdsaktiviteter; påskønner, at EDA arbejder på en sammenlagt udbudsmekanisme, og forventer, at den kommer til at indeholde foranstaltninger, der kan tilskynde til samarbejde om erhvervelse af og støtte til forsvarsmateriel;

| 14. | minder om, at forsvarsvirksomheder, især SMV'er under Horisont 2020, COSME og de europæiske struktur- og investeringsfonde kan søge om EU-finansiering til projekter med dobbelt anvendelse og andre projekter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bistå virksomheder, især SMV'er; med at udnytte de europæiske finansieringsmuligheder for forsvarsrelaterede projekter; |
| --- | --- |

14.

minder om, at forsvarsvirksomheder, især SMV'er under Horisont 2020, COSME og de europæiske struktur- og investeringsfonde kan søge om EU-finansiering til projekter med dobbelt anvendelse og andre projekter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bistå virksomheder, især SMV'er; med at udnytte de europæiske finansieringsmuligheder for forsvarsrelaterede projekter;

| 15. | påpeger, at EU på det seneste i stigende grad har været udsat for trusler og udfordringer i cyberspace, som indebærer en alvorlig trussel mod sikkerheden for de enkelte medlemsstater og for EU som helhed; mener, at sådanne trusler bør vurderes tilstrækkeligt, og at der træffes foranstaltninger på EU-plan med henblik på at indføre tekniske og andre sikkerhedsmæssige foranstaltninger i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at EU på det seneste i stigende grad har været udsat for trusler og udfordringer i cyberspace, som indebærer en alvorlig trussel mod sikkerheden for de enkelte medlemsstater og for EU som helhed; mener, at sådanne trusler bør vurderes tilstrækkeligt, og at der træffes foranstaltninger på EU-plan med henblik på at indføre tekniske og andre sikkerhedsmæssige foranstaltninger i medlemsstaterne;

| 16. | opfordrer Det Europæiske Råd til på sit møde i juni 2015 at behandle behovet for at strømline offentlige indkøb og tildeling af kontrakter i forbindelse med cybersikkerhed og at sikre øget koordinering mellem medlemsstaterne for at sætte Unionen i stand til omgående at løse de store globale trusler som f.eks. cyberterrorisme og cyberangreb; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Det Europæiske Råd til på sit møde i juni 2015 at behandle behovet for at strømline offentlige indkøb og tildeling af kontrakter i forbindelse med cybersikkerhed og at sikre øget koordinering mellem medlemsstaterne for at sætte Unionen i stand til omgående at løse de store globale trusler som f.eks. cyberterrorisme og cyberangreb;

| 17. | gentager sin opfordring til NF/HR og Rådet om, at EU fastlægger en fælles holdning til brugen af væbnede droner, idet overholdelsen af menneskerettigheder og den humanitære folkeret gives højeste prioritet, og tager hånd om spørgsmål såsom de retlige rammer, proportionalitet, ansvarlighed, beskyttelse af civile og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

17.

gentager sin opfordring til NF/HR og Rådet om, at EU fastlægger en fælles holdning til brugen af væbnede droner, idet overholdelsen af menneskerettigheder og den humanitære folkeret gives højeste prioritet, og tager hånd om spørgsmål såsom de retlige rammer, proportionalitet, ansvarlighed, beskyttelse af civile og gennemsigtighed;

Stigende ekstern afhængighed: behov for en fælles strategi

| 18. | advarer om, at de europæiske forsvarsvirksomheder i stigende grad finder kompensation for deres faldende omsætning i Europa i eksport ud af EU; udtrykker bekymring over de mulige negative følger af denne tilgang som f.eks. overførsel af følsomme teknologier og intellektuelle ejendomsrettigheder til deres fremtidige konkurrenter samt flytning af produktion ud af EU, hvilket skader Europas forsyningssikkerhed; mener, at det er en alvorlig strategisk fejltagelse at udsætte EU for risikoen for, at EDTIB bliver afhængig af kunder i tredjelande med andre strategiske interesser; |
| --- | --- |

18.

advarer om, at de europæiske forsvarsvirksomheder i stigende grad finder kompensation for deres faldende omsætning i Europa i eksport ud af EU; udtrykker bekymring over de mulige negative følger af denne tilgang som f.eks. overførsel af følsomme teknologier og intellektuelle ejendomsrettigheder til deres fremtidige konkurrenter samt flytning af produktion ud af EU, hvilket skader Europas forsyningssikkerhed; mener, at det er en alvorlig strategisk fejltagelse at udsætte EU for risikoen for, at EDTIB bliver afhængig af kunder i tredjelande med andre strategiske interesser;

| 19. | minder om, at EU's fælles holdning om våbeneksport definerer en fælles forståelse af kontrollen med eksport af militærteknologi og -udstyr, som bidrager til at samordne de nationale eksportkontrolsystemer; mener, at en mere sammenhængende anvendelse af dens otte kriterier er nødvendig for at sikre ikke blot, at overordnede udenrigs- og sikkerhedspolitiske mål prioriteres højere end kortsigtede økonomiske gevinster, men også af, at der gælder lige vilkår for europæisk industri; |
| --- | --- |

19.

minder om, at EU's fælles holdning om våbeneksport definerer en fælles forståelse af kontrollen med eksport af militærteknologi og -udstyr, som bidrager til at samordne de nationale eksportkontrolsystemer; mener, at en mere sammenhængende anvendelse af dens otte kriterier er nødvendig for at sikre ikke blot, at overordnede udenrigs- og sikkerhedspolitiske mål prioriteres højere end kortsigtede økonomiske gevinster, men også af, at der gælder lige vilkår for europæisk industri;

| 20. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at efterleve principperne i den fælles holdning og rapportere fuldt ud i forbindelse med de årlige beretninger om situationen for deres eksport af forsvarsmateriel til tredjestater opfordrer Rådet og NF/HR til at se på, hvordan man kan forbedre overholdelsen af indberetningsforpligtelsen og øget gennemsigtighed og offentlig indsigt i forbindelse med eksportkontrol; minder om, at overholdelsen af den fælles holdning er afgørende for virkeliggørelsen af EU's principper og værdier, navnlig inden for den internationale menneskerettighedslovgivning og den humanitære folkeret og dens ansvar inden for lokal, regional og global sikkerhed; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at efterleve principperne i den fælles holdning og rapportere fuldt ud i forbindelse med de årlige beretninger om situationen for deres eksport af forsvarsmateriel til tredjestater opfordrer Rådet og NF/HR til at se på, hvordan man kan forbedre overholdelsen af indberetningsforpligtelsen og øget gennemsigtighed og offentlig indsigt i forbindelse med eksportkontrol; minder om, at overholdelsen af den fælles holdning er afgørende for virkeliggørelsen af EU's principper og værdier, navnlig inden for den internationale menneskerettighedslovgivning og den humanitære folkeret og dens ansvar inden for lokal, regional og global sikkerhed;

| 21. | bemærker Kommissionens meddelelse om revision af eksportkontrolpolitikken for produkter med dobbelt anvendelse og understreger i denne sammenhæng nødvendigheden af at sikre kontrolformer, der ikke hindrer den frie strøm af varer og teknologi i det indre marked, og af at undgå divergerende fortolkninger af EU-regler; opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at fremsætte et nyt lovforslag om ajourføring af ordningen for eksportkontrol for dobbelt anvendelse for at forbedre sammenhængen, effektiviteten, gennemsigtigheden og anerkendelsen af indvirkningen på menneskerettighederne, og samtidig sikre lige vilkår; understreger, at dette forslag skal tage højde for ændringen af karakteren af de sikkerhedsmæssige udfordringer og hastigheden for den teknologiske udvikling, især når det gælder overvågnings- og indtrængningssoftware og -udstyr samt handel med programmelsårbarhed; |
| --- | --- |

21.

bemærker Kommissionens meddelelse om revision af eksportkontrolpolitikken for produkter med dobbelt anvendelse og understreger i denne sammenhæng nødvendigheden af at sikre kontrolformer, der ikke hindrer den frie strøm af varer og teknologi i det indre marked, og af at undgå divergerende fortolkninger af EU-regler; opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at fremsætte et nyt lovforslag om ajourføring af ordningen for eksportkontrol for dobbelt anvendelse for at forbedre sammenhængen, effektiviteten, gennemsigtigheden og anerkendelsen af indvirkningen på menneskerettighederne, og samtidig sikre lige vilkår; understreger, at dette forslag skal tage højde for ændringen af karakteren af de sikkerhedsmæssige udfordringer og hastigheden for den teknologiske udvikling, især når det gælder overvågnings- og indtrængningssoftware og -udstyr samt handel med programmelsårbarhed;

| 22. | bemærker, at mens de dobbelt anvendelige teknologiers stigende betydning giver fordele i henseende til synenergier mellem forsvarssektoren og den kommercielle produktion, indebærer den også afhængighed af de civile forsyningskæder, som ofte baserer deres produktion uden for Europa; anmoder om oplysninger fra Kommissionen og EDA om mulige risici forbundet med den stigende internationalisering af industriforsyningskæderne og de virkninger, som ændringer i ejerforholdene i forsvarssektoren kan få for forsyningssikkerheden, og også de øgede risici for den europæiske og nationale sikkerhed, herunder for EU’s digitale infrastruktur; opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet i god tid om status for grønbogen om kontrol med forsvarsaktiver og følsomme industrielle aktiver, som den havde annonceret ved udgangen af 2014, og anmoder om oplysninger om resultatet af de planlagte konsultationer af de berørte parter; |
| --- | --- |

22.

bemærker, at mens de dobbelt anvendelige teknologiers stigende betydning giver fordele i henseende til synenergier mellem forsvarssektoren og den kommercielle produktion, indebærer den også afhængighed af de civile forsyningskæder, som ofte baserer deres produktion uden for Europa; anmoder om oplysninger fra Kommissionen og EDA om mulige risici forbundet med den stigende internationalisering af industriforsyningskæderne og de virkninger, som ændringer i ejerforholdene i forsvarssektoren kan få for forsyningssikkerheden, og også de øgede risici for den europæiske og nationale sikkerhed, herunder for EU’s digitale infrastruktur; opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet i god tid om status for grønbogen om kontrol med forsvarsaktiver og følsomme industrielle aktiver, som den havde annonceret ved udgangen af 2014, og anmoder om oplysninger om resultatet af de planlagte konsultationer af de berørte parter;

| 23. | påskønner EDA's og Kommissionens arbejde med en EU-omfattende forsyningssikkerhedsordning, som Det Europæiske Råd havde givet dem mandat til, og ser frem til, at en køreplan med specifikke skridt, der skal forelægges stats- og regeringscheffer til godkendelse i juni 2015; opfordrer Kommissionen og EDA til i detaljer at redegøre for, i hvilket omfang Parlamentets forslag om »en omfattende og ambitiøs ordning for forsyningssikkerhed for hele EU (...) på grundlag af et system med gensidige garantier og en analyse af risici og behov, eventuelt ved at gøre brug af retsgrundlaget for det permanente strukturerede samarbejde« (5) er blevet inddraget i det forberedende arbejde; mener, at tidligere metoder, der er blevet anvendt af Kommissionen, såsom kortlægning og overvågning, har været utilstrækkelige; understreger behovet for at fokusere på nye tilgange til at sikre fri bevægelighed for militært udstyr til de væbnede styrker i de 28 medlemsstater; |
| --- | --- |

23.

påskønner EDA's og Kommissionens arbejde med en EU-omfattende forsyningssikkerhedsordning, som Det Europæiske Råd havde givet dem mandat til, og ser frem til, at en køreplan med specifikke skridt, der skal forelægges stats- og regeringscheffer til godkendelse i juni 2015; opfordrer Kommissionen og EDA til i detaljer at redegøre for, i hvilket omfang Parlamentets forslag om »en omfattende og ambitiøs ordning for forsyningssikkerhed for hele EU (...) på grundlag af et system med gensidige garantier og en analyse af risici og behov, eventuelt ved at gøre brug af retsgrundlaget for det permanente strukturerede samarbejde« (5) er blevet inddraget i det forberedende arbejde; mener, at tidligere metoder, der er blevet anvendt af Kommissionen, såsom kortlægning og overvågning, har været utilstrækkelige; understreger behovet for at fokusere på nye tilgange til at sikre fri bevægelighed for militært udstyr til de væbnede styrker i de 28 medlemsstater;

| 24. | mener, at gensidige forsikringer angående forsyningssikkerhedsordninger mellem medlemsstaterne er et grundlæggende element i opbygningen af et integreret europæisk forsvarsmarked; påskønner EDA's ajourførte rammeaftale om forsyningssikkerhedsordninger, der er et instrument, der styrker den gensidige tillid og solidaritet, men beklager, at den ikke skaber nogen retlige forpligtelser; mener, at forsyningssikkerhedsordningen for hele EU skal baseres på gennemførelsen af eksisterende lovgivning og navnlig på fuldstændig gennemførelse af direktivet om overførsel inden for EU for at fjerne hindringer for forsvarsprodukters frie bevægelighed inden for EU; |
| --- | --- |

24.

mener, at gensidige forsikringer angående forsyningssikkerhedsordninger mellem medlemsstaterne er et grundlæggende element i opbygningen af et integreret europæisk forsvarsmarked; påskønner EDA's ajourførte rammeaftale om forsyningssikkerhedsordninger, der er et instrument, der styrker den gensidige tillid og solidaritet, men beklager, at den ikke skaber nogen retlige forpligtelser; mener, at forsyningssikkerhedsordningen for hele EU skal baseres på gennemførelsen af eksisterende lovgivning og navnlig på fuldstændig gennemførelse af direktivet om overførsel inden for EU for at fjerne hindringer for forsvarsprodukters frie bevægelighed inden for EU;

Udnyttelse af det fulde potentiale i reglerne om det indre marked

| 25. | understreger, at forsvarspakken, der blev iværksat af Kommissionen, sigter mod at støtte konkurrenceevnen i den europæiske forsvarssektor, og at et af målene med pakken er at begrænse de problemer, der følger af fragmenteringen af det europæiske forsvarsmarked, fra visse protektionistiske holdninger i forbindelse med tildeling af forsvarskontrakter og fra manglende koordinering mellem forskellige medlemsstaters kontrolordninger for overførsel af forsvarsrelaterede produkter; |
| --- | --- |

25.

understreger, at forsvarspakken, der blev iværksat af Kommissionen, sigter mod at støtte konkurrenceevnen i den europæiske forsvarssektor, og at et af målene med pakken er at begrænse de problemer, der følger af fragmenteringen af det europæiske forsvarsmarked, fra visse protektionistiske holdninger i forbindelse med tildeling af forsvarskontrakter og fra manglende koordinering mellem forskellige medlemsstaters kontrolordninger for overførsel af forsvarsrelaterede produkter;

| 26. | understreger, at opnåelsen af et ægte indre forsvarsmarked vil sikre fuldstændig gennemsigtighed og undgå dobbeltarbejde, som medfører markedsforvridninger; påpeger, at vellykkede freds- og sikkerhedsmissioner inden for rammerne af FSFP i høj grad afhænger af deres hurtige reaktionskapacitet, og at større integration er afgørende for at strømline procedurerne og nedbringe udgifterne; |
| --- | --- |

26.

understreger, at opnåelsen af et ægte indre forsvarsmarked vil sikre fuldstændig gennemsigtighed og undgå dobbeltarbejde, som medfører markedsforvridninger; påpeger, at vellykkede freds- og sikkerhedsmissioner inden for rammerne af FSFP i høj grad afhænger af deres hurtige reaktionskapacitet, og at større integration er afgørende for at strømline procedurerne og nedbringe udgifterne;

| 27. | påpeger, at fuldførelsen af et europæisk forsvarsmarked kræver en yderst konkurrencedygtig industriel basis, der er styret af innovation og teknologi, og som kan skabe synergier gennem tættere samarbejde på tværs af grænserne, og at fremskridt inden for forskning med dobbelt anvendelse er afgørende for at sikre vores uafhængighed og garantere forsyningssikkerhed, navnlig af kritisk materiel; |
| --- | --- |

27.

påpeger, at fuldførelsen af et europæisk forsvarsmarked kræver en yderst konkurrencedygtig industriel basis, der er styret af innovation og teknologi, og som kan skabe synergier gennem tættere samarbejde på tværs af grænserne, og at fremskridt inden for forskning med dobbelt anvendelse er afgørende for at sikre vores uafhængighed og garantere forsyningssikkerhed, navnlig af kritisk materiel;

| 28. | påpeger, at Europa — med henblik på at styrke det europæiske forsvar og den teknologiske innovation og opnå væsentlige besparelser samt desuden for at fremme en moderne, integreret og konkurrencedygtig europæisk forsvarsindustri — er nødt til at skabe stordriftsfordele og et fælles europæisk marked for indkøb af forsvarsmateriel; understreger, at reglerne om det indre marked bør udnyttes fuldt ud gennem styrket samarbejde på tværs af grænserne med henblik på at modvirke den igangværende fragmentering af den europæiske forsvars- og sikkerhedssektor, som fører til overlapning af programmer for forsvarsmateriel samt mangel på gennemsigtighed hvad angår relationerne mellem de nationale forsvarsadministrationer og forsvarsindustrien; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at afskaffe nationale regler, der ikke overholder direktiv 2009/43/EF og direktiv 2009/81/EF, og som udgør en hindring for det indre marked for indkøb af forsvarsmateriel, og til på korrekt vis at gennemføre og håndhæve direktiv 2009/81/EF om indkøb på forsvars- og sikkerhedsområdet og direktiv 2009/43/EF om overførsel af forsvarsrelaterede produkter; opfordrer Kommissionen til at træffe konkrete foranstaltninger til at sikre en korrekt anvendelse af direktiverne og til at kontrollere og overvåge de nationale gennemførelsesprocedurer for at sikre, at de ikke fører til markedsforvridninger; |
| --- | --- |

28.

påpeger, at Europa — med henblik på at styrke det europæiske forsvar og den teknologiske innovation og opnå væsentlige besparelser samt desuden for at fremme en moderne, integreret og konkurrencedygtig europæisk forsvarsindustri — er nødt til at skabe stordriftsfordele og et fælles europæisk marked for indkøb af forsvarsmateriel; understreger, at reglerne om det indre marked bør udnyttes fuldt ud gennem styrket samarbejde på tværs af grænserne med henblik på at modvirke den igangværende fragmentering af den europæiske forsvars- og sikkerhedssektor, som fører til overlapning af programmer for forsvarsmateriel samt mangel på gennemsigtighed hvad angår relationerne mellem de nationale forsvarsadministrationer og forsvarsindustrien; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at afskaffe nationale regler, der ikke overholder direktiv 2009/43/EF og direktiv 2009/81/EF, og som udgør en hindring for det indre marked for indkøb af forsvarsmateriel, og til på korrekt vis at gennemføre og håndhæve direktiv 2009/81/EF om indkøb på forsvars- og sikkerhedsområdet og direktiv 2009/43/EF om overførsel af forsvarsrelaterede produkter; opfordrer Kommissionen til at træffe konkrete foranstaltninger til at sikre en korrekt anvendelse af direktiverne og til at kontrollere og overvåge de nationale gennemførelsesprocedurer for at sikre, at de ikke fører til markedsforvridninger;

| 29. | opfordrer Kommissionen til med henblik på at opnå bedst mulig udnyttelse af ressourcerne at tilskynde medlemsstaterne til at foretage fælles indkøb gennem indkøbscentraler, såsom EDA, jf. direktiv 2009/81/EF; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til med henblik på at opnå bedst mulig udnyttelse af ressourcerne at tilskynde medlemsstaterne til at foretage fælles indkøb gennem indkøbscentraler, såsom EDA, jf. direktiv 2009/81/EF;

| 30. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at optrappe indsatsen for at opnå lige konkurrencevilkår på de europæiske forsvarsmarkeder med henblik på at bekæmpe protektionistisk praksis i medlemsstaterne ved at fremme samarbejde på tværs af grænserne samt bedre adgang til forsvarsindustriens forsyningskæder og ved at træffe foranstaltninger til at bringe den situation, hvorved nogle medlemsstater udelukkende er leverandører, mens andre udelukkende er aftagere af forsvarsteknologi, til ophør; mener i denne henseende, at anvendelsen af undtagelser, jf. direktiv 2009/81/EF, skal være behørigt begrundet; opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet om virkningerne af de syv vejledninger, der allerede er offentliggjort (om henholdsvis anvendelsesområde, undtagelser, forskning og udvikling, forsyningssikkerhed, informationssikkerhed, underentrepriser, kompensationskøb), og bemærker, at Kommissionen planlægger at offentliggøre endnu to i 2015; mener, at disse vejledninger giver Kommissionen en perfekt mulighed for at indlede en dialog med medlemsstaterne om emner, der aldrig før er blevet behandlet på en struktureret og åben måde, og anmoder om oplysninger om resultatet af en sådan dialog; |
| --- | --- |

30.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at optrappe indsatsen for at opnå lige konkurrencevilkår på de europæiske forsvarsmarkeder med henblik på at bekæmpe protektionistisk praksis i medlemsstaterne ved at fremme samarbejde på tværs af grænserne samt bedre adgang til forsvarsindustriens forsyningskæder og ved at træffe foranstaltninger til at bringe den situation, hvorved nogle medlemsstater udelukkende er leverandører, mens andre udelukkende er aftagere af forsvarsteknologi, til ophør; mener i denne henseende, at anvendelsen af undtagelser, jf. direktiv 2009/81/EF, skal være behørigt begrundet; opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet om virkningerne af de syv vejledninger, der allerede er offentliggjort (om henholdsvis anvendelsesområde, undtagelser, forskning og udvikling, forsyningssikkerhed, informationssikkerhed, underentrepriser, kompensationskøb), og bemærker, at Kommissionen planlægger at offentliggøre endnu to i 2015; mener, at disse vejledninger giver Kommissionen en perfekt mulighed for at indlede en dialog med medlemsstaterne om emner, der aldrig før er blevet behandlet på en struktureret og åben måde, og anmoder om oplysninger om resultatet af en sådan dialog;

| 31. | bemærker, at artikel 346 i TEUF med sin nuværende ordlyd og i praksis stadig giver medlemsstaterne store skønsbeføjelser med hensyn til at anvende denne artikel og derved undlade at anvende EU's lovgivning om indkøb af forsvarsmateriel i forsvarskontrakter; opfordrer derfor medlemsstaterne til at anvende artikel 346 i TEUF korrekt og effektivt i overensstemmelse med kravene i EU's bestemmelser, direktiverne om det indre marked og reglerne for indkøb af forsvarsmateriel; minder om, at foranstaltninger under artikel 346 ifølge Den Europæiske Unions Domstol faste retspraksis bør begrænses til ekstraordinære og klart definerede tilfælde og må ikke være mere vidtgående end de pågældende tilfælde; advarer om, at en ukorrekt anvendelse af undtagelser fra reglerne om det indre marked aktivt svækker konkurrencen i EU, mindsker gennemsigtigheden, fremmer korruption og derved er til skade for oprettelsen af et europæisk forsvarsmarked, for en fungerende EDTIB og for udviklingen af troværdige militære kapaciteter; |
| --- | --- |

31.

bemærker, at artikel 346 i TEUF med sin nuværende ordlyd og i praksis stadig giver medlemsstaterne store skønsbeføjelser med hensyn til at anvende denne artikel og derved undlade at anvende EU's lovgivning om indkøb af forsvarsmateriel i forsvarskontrakter; opfordrer derfor medlemsstaterne til at anvende artikel 346 i TEUF korrekt og effektivt i overensstemmelse med kravene i EU's bestemmelser, direktiverne om det indre marked og reglerne for indkøb af forsvarsmateriel; minder om, at foranstaltninger under artikel 346 ifølge Den Europæiske Unions Domstol faste retspraksis bør begrænses til ekstraordinære og klart definerede tilfælde og må ikke være mere vidtgående end de pågældende tilfælde; advarer om, at en ukorrekt anvendelse af undtagelser fra reglerne om det indre marked aktivt svækker konkurrencen i EU, mindsker gennemsigtigheden, fremmer korruption og derved er til skade for oprettelsen af et europæisk forsvarsmarked, for en fungerende EDTIB og for udviklingen af troværdige militære kapaciteter;

| 32. | noterer sig, at fuldstændig udfasning af kompensationskøb på lang sigt vil bidrage til at forbedre det indre markeds funktionsmåde inden for den europæiske forsvarssektor; opfordrer derfor Kommissionen til fortsat at kontrollere, at medlemsstaterne gradvist afskaffer kompensationskøb, som ikke er behørigt begrundede på grundlag af traktatens artikel 346; mener, at dette er helt afgørende for at sikre et velfungerende og gennemsigtigt indre marked inden for den europæiske forsvarssektor og sikre lige vilkår for leverandørerne, især SMV'er; |
| --- | --- |

32.

noterer sig, at fuldstændig udfasning af kompensationskøb på lang sigt vil bidrage til at forbedre det indre markeds funktionsmåde inden for den europæiske forsvarssektor; opfordrer derfor Kommissionen til fortsat at kontrollere, at medlemsstaterne gradvist afskaffer kompensationskøb, som ikke er behørigt begrundede på grundlag af traktatens artikel 346; mener, at dette er helt afgørende for at sikre et velfungerende og gennemsigtigt indre marked inden for den europæiske forsvarssektor og sikre lige vilkår for leverandørerne, især SMV'er;

| 33. | minder om, at rammeaftaler, underentrepriser og inddeling i delkontrakter bør være midler til at åbne de etablerede forsyningskæder til gavn for SMV'er; påpeger imidlertid, at principperne om gennemsigtighed i underentreprenørkæden og solidarisk hæftelse skal sikres; opfordrer medlemsstaterne, EDA og Kommissionen til at samarbejde, med hovedleverandører, for at sikre, at SMV'erne har fuldt kendskab til de forskellige led i værdikæden, hvilket vil hjælpe med at konsolidere og lette deres adgang til offentlige kontrakter på forsvarsområdet og modvirke den geografisk ulige udvikling af Europas teknologi- og forsvarsbasis; |
| --- | --- |

33.

minder om, at rammeaftaler, underentrepriser og inddeling i delkontrakter bør være midler til at åbne de etablerede forsyningskæder til gavn for SMV'er; påpeger imidlertid, at principperne om gennemsigtighed i underentreprenørkæden og solidarisk hæftelse skal sikres; opfordrer medlemsstaterne, EDA og Kommissionen til at samarbejde, med hovedleverandører, for at sikre, at SMV'erne har fuldt kendskab til de forskellige led i værdikæden, hvilket vil hjælpe med at konsolidere og lette deres adgang til offentlige kontrakter på forsvarsområdet og modvirke den geografisk ulige udvikling af Europas teknologi- og forsvarsbasis;

| 34. | bemærker, at udbredelsen inden for forsvarsindustrien af de vigtigste instrumenter i direktivet om overførsel af forsvarsrelaterede produkter, mere specifikt generelle licenser og certificering af forsvarsvirksomheder, fortsat er meget begrænset, og at der er smuthuller i det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne for at sikre passende kontrolforanstaltninger med henblik på at forhindre brud på betingelserne og vilkårene i overførselslicenserne; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at disse instrumenter rent faktisk anvendes i praksis, og glæder sig derfor over, at Kommissionen har taget initiativ til sammen med medlemsstaterne at oprette en arbejdsgruppe om harmonisering af direktivet om overførsel inden for EU; |
| --- | --- |

34.

bemærker, at udbredelsen inden for forsvarsindustrien af de vigtigste instrumenter i direktivet om overførsel af forsvarsrelaterede produkter, mere specifikt generelle licenser og certificering af forsvarsvirksomheder, fortsat er meget begrænset, og at der er smuthuller i det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne for at sikre passende kontrolforanstaltninger med henblik på at forhindre brud på betingelserne og vilkårene i overførselslicenserne; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at disse instrumenter rent faktisk anvendes i praksis, og glæder sig derfor over, at Kommissionen har taget initiativ til sammen med medlemsstaterne at oprette en arbejdsgruppe om harmonisering af direktivet om overførsel inden for EU;

| 35. | anerkender Kommissionens køreplan fra 2014 »Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor« samt Kommissionens tilsagn om at undersøge muligheden for at afhjælpe de mulige negative konsekvenser af tredjeparts kompensationskrav samt undersøge, hvordan sådanne krav påvirker det indre marked og den europæiske industri; understreger vigtigheden af, at køreplanen gennemføres rettidigt, og af, at der træffes supplerende foranstaltninger i det omfang, det er nødvendigt; støtter fuldt ud Kommissionens bestræbelser på at give praktisk vejledning til SMV'er, der anvender EU-midler i forbindelse med projekter med dobbelt anvendelse; |
| --- | --- |

35.

anerkender Kommissionens køreplan fra 2014 »Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor« samt Kommissionens tilsagn om at undersøge muligheden for at afhjælpe de mulige negative konsekvenser af tredjeparts kompensationskrav samt undersøge, hvordan sådanne krav påvirker det indre marked og den europæiske industri; understreger vigtigheden af, at køreplanen gennemføres rettidigt, og af, at der træffes supplerende foranstaltninger i det omfang, det er nødvendigt; støtter fuldt ud Kommissionens bestræbelser på at give praktisk vejledning til SMV'er, der anvender EU-midler i forbindelse med projekter med dobbelt anvendelse;

| 36. | minder om, at medlemsstaterne er nødt til hurtigt at sikre, at Kommissionen og EU's agenturer får bedre indsigt i indkøbspraksisserne i forsvarssektoren; understreger, at specifikke udbudsprocedurer såsom udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse af udbudsbekendtgørelser bør begrænses til særlige tilfælde og kun berettiges af tvingende almene hensyn i forbindelse med forsvar og sikkerhed i overensstemmelse med direktiv 2009/81/EF; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre passende overvågning med henblik på at muliggøre omfattende rapportering, for så vidt angår begge direktiver, til Parlamentet og Rådet i 2016 som planlagt; |
| --- | --- |

36.

minder om, at medlemsstaterne er nødt til hurtigt at sikre, at Kommissionen og EU's agenturer får bedre indsigt i indkøbspraksisserne i forsvarssektoren; understreger, at specifikke udbudsprocedurer såsom udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse af udbudsbekendtgørelser bør begrænses til særlige tilfælde og kun berettiges af tvingende almene hensyn i forbindelse med forsvar og sikkerhed i overensstemmelse med direktiv 2009/81/EF; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre passende overvågning med henblik på at muliggøre omfattende rapportering, for så vidt angår begge direktiver, til Parlamentet og Rådet i 2016 som planlagt;

| 37. | minder om, at det er vigtigt, at de relevante tilsynsmyndigheder gennemfører regelmæssig kontrol af sikkerheds- og forsvarsmateriel, herunder kontrol af regnskabsføringen; |
| --- | --- |

37.

minder om, at det er vigtigt, at de relevante tilsynsmyndigheder gennemfører regelmæssig kontrol af sikkerheds- og forsvarsmateriel, herunder kontrol af regnskabsføringen;

| 38. | understreger, at samarbejde mellem strategiske partnere er afgørende for europæisk forsyningssikkerhed og tilskynder derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hensyn til indkøb af forsvarsmateriel ved forhandling af internationale handelsaftaler; |
| --- | --- |

38.

understreger, at samarbejde mellem strategiske partnere er afgørende for europæisk forsyningssikkerhed og tilskynder derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hensyn til indkøb af forsvarsmateriel ved forhandling af internationale handelsaftaler;

Revision af pakken om indkøb af forsvarsmateriel

| 39. | opfordrer Kommissionen til i sine gennemførelsesrapporter til Parlamentet og Rådet vedrørende direktiv 2009/81/EF og 2009/43/EF i 2016 grundigt at vurdere, hvorvidt og i hvilket omfang deres bestemmelser er blevet håndhævet korrekt, og om deres mål er blevet nået, og til at fremsætte lovgivningsmæssige forslag i overensstemmelse hermed, hvis rapportens konklusioner peger i denne retning; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til i sine gennemførelsesrapporter til Parlamentet og Rådet vedrørende direktiv 2009/81/EF og 2009/43/EF i 2016 grundigt at vurdere, hvorvidt og i hvilket omfang deres bestemmelser er blevet håndhævet korrekt, og om deres mål er blevet nået, og til at fremsætte lovgivningsmæssige forslag i overensstemmelse hermed, hvis rapportens konklusioner peger i denne retning;

| 40. | understreger, at der bør indføres flere særlige rapporteringskrav til medlemsstaterne sammen med bestemmelser om passende foranstaltninger til sikring af fortrolighed; |
| --- | --- |

40.

understreger, at der bør indføres flere særlige rapporteringskrav til medlemsstaterne sammen med bestemmelser om passende foranstaltninger til sikring af fortrolighed;

| 41. | minder om, at formålet med moderniseringen af EU's regler for offentlige udbud som fastsat i direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU, der blev vedtaget i 2014, er at sikre gennemsigtighed i underleverandørkæden samt overholdelse af miljø-, social- og arbejdsmarkedslovgivningen; understreger, at de nye direktiver giver mulighed for mere strømlinede procedurer, såsom brugen af elektroniske indkøb, efterspørgselsaggregering samt anvendelse af den økonomisk mest fordelagtige udbyder, som kan skræddersys til de særlige forhold, der gør sig gældende i forsvars- og sikkerhedssektoren; |
| --- | --- |

41.

minder om, at formålet med moderniseringen af EU's regler for offentlige udbud som fastsat i direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU, der blev vedtaget i 2014, er at sikre gennemsigtighed i underleverandørkæden samt overholdelse af miljø-, social- og arbejdsmarkedslovgivningen; understreger, at de nye direktiver giver mulighed for mere strømlinede procedurer, såsom brugen af elektroniske indkøb, efterspørgselsaggregering samt anvendelse af den økonomisk mest fordelagtige udbyder, som kan skræddersys til de særlige forhold, der gør sig gældende i forsvars- og sikkerhedssektoren;

| 42. | opfordrer til, at der — med henblik på at få opbygget en innovativ og konkurrencedygtig europæisk industri og udnytte sikkerheds- og forsvarsbudgetterne bedst muligt — indføres en ny procedure for innovationspartnerskaber i forbindelse med indkøb af forsvarsmateriel, således at de ordregivende myndigheder får mulighed for at indføre denne procedure med henblik på udvikling og efterfølgende køb af nye, innovative produkter, tjenesteydelser eller bygge- og anlægsarbejder, hvilket vil skabe de nødvendige markedsincitamenter og støtte udviklingen af innovative løsninger, uden at markedet sættes ud af spil; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til, at der — med henblik på at få opbygget en innovativ og konkurrencedygtig europæisk industri og udnytte sikkerheds- og forsvarsbudgetterne bedst muligt — indføres en ny procedure for innovationspartnerskaber i forbindelse med indkøb af forsvarsmateriel, således at de ordregivende myndigheder får mulighed for at indføre denne procedure med henblik på udvikling og efterfølgende køb af nye, innovative produkter, tjenesteydelser eller bygge- og anlægsarbejder, hvilket vil skabe de nødvendige markedsincitamenter og støtte udviklingen af innovative løsninger, uden at markedet sættes ud af spil;

| 43. | understreger, at der under udbudsprocedurer for sikkerheds- og forsvarsmateriel skal tages højde for at sikre maksimal beskyttelse af og sikkerhed for civilbefolkningen; |
| --- | --- |

43.

understreger, at der under udbudsprocedurer for sikkerheds- og forsvarsmateriel skal tages højde for at sikre maksimal beskyttelse af og sikkerhed for civilbefolkningen;

o

o o

| 44. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling og NATO's generalsekretær. |
| --- | --- |

44.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling og NATO's generalsekretær.

---

(1)  EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1.

(2)  EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0514.

(4)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 9.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0514.

---

UDTALELSER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 27. maj 2015

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/82

---

P8_TA(2015)0216

Støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager, bananer, samt mælk i uddannelsesinstitutioner (afgørelse om indledning af interinstitutionelle forhandlinger)

Europa-Parlamentets afgørelse af 27. maj 2015 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 og forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i uddannelsesinstitutioner (COM(2014)0032 — C8-0025/2014 — 2014/0014(COD))

(2016/C 353/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 73, stk. 2, og artikel 74, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 73, stk. 2, og artikel 74,

træffer afgørelse om at indlede interinstitutionelle forhandlinger på grundlag af følgende mandat:

MANDAT

Ændringsforslag 1

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (2) | Ud fra erfaringerne med anvendelsen af de nuværende ordninger samt konklusionerne i de eksterne evalueringer og den efterfølgende analyse af de forskellige politikløsninger tyder det på, at
  baggrunden for etableringen
  af de to skoleordninger
  stadig
  er
  relevant
  . Unionens støtte til finansiering af uddeling af udvalgte landbrugsprodukter til børn i uddannelsesinstitutioner bør
  opretholdes
  i lyset af den nuværende situation, hvor forbruget af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælkeprodukter er faldende,
  hvilket bl.a. forstærkes af de moderne forbrugstendenser, der går i retning af
  stærkt forarbejdede fødevarer, som ofte har et højt indhold af tilsat sukker, salt
  og
  fedt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(2)

Ud fra erfaringerne med anvendelsen af de nuværende ordninger samt konklusionerne i de eksterne evalueringer og den efterfølgende analyse af de forskellige politikløsninger tyder det på, at
  baggrunden for etableringen
  af de to skoleordninger
  stadig
  er
  relevant
  . Unionens støtte til finansiering af uddeling af udvalgte landbrugsprodukter til børn i uddannelsesinstitutioner bør
  opretholdes
  i lyset af den nuværende situation, hvor forbruget af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælkeprodukter er faldende,
  hvilket bl.a. forstærkes af de moderne forbrugstendenser, der går i retning af
  stærkt forarbejdede fødevarer, som ofte har et højt indhold af tilsat sukker, salt
  og
  fedt.

| (2) | Ud fra erfaringerne med anvendelsen af de nuværende ordninger samt konklusionerne i de eksterne evalueringer og den efterfølgende analyse af de forskellige politik-løsninger
  og den vanskelige sociale situation i mange medlemsstater
  tyder det på, at
  fortsættelsen og styrkelsen
  af de to skoleordninger er
  yderst vigtigt
  . Unionens støtte til finansiering af uddeling af udvalgte landbrugsprodukter til børn i uddannelsesinstitutioner bør
  gøre mere for at fremme sunde kostvaner og forbrug af lokale produkter
  i lyset af den nuværende situation, hvor forbruget af
  frisk
  frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælkeprodukter er faldende,
  især blandt børn, samtidig med at der er en øget forekomst af overvægt blandt børn i kraft af forbrugsvaner gearet mod
  stærkt forarbejdede fødevarer, som ofte har et højt indhold af tilsat sukker, salt, fedt
  og/eller tilsætningsstoffer
  . |
| --- | --- |

(2)

Ud fra erfaringerne med anvendelsen af de nuværende ordninger samt konklusionerne i de eksterne evalueringer og den efterfølgende analyse af de forskellige politik-løsninger
  og den vanskelige sociale situation i mange medlemsstater
  tyder det på, at
  fortsættelsen og styrkelsen
  af de to skoleordninger er
  yderst vigtigt
  . Unionens støtte til finansiering af uddeling af udvalgte landbrugsprodukter til børn i uddannelsesinstitutioner bør
  gøre mere for at fremme sunde kostvaner og forbrug af lokale produkter
  i lyset af den nuværende situation, hvor forbruget af
  frisk
  frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælkeprodukter er faldende,
  især blandt børn, samtidig med at der er en øget forekomst af overvægt blandt børn i kraft af forbrugsvaner gearet mod
  stærkt forarbejdede fødevarer, som ofte har et højt indhold af tilsat sukker, salt, fedt
  og/eller tilsætningsstoffer
  .

Begrundelse

AGRI-kompromis ændringsforslag 6. Kompromiset fremhæver betydningen af skoleordninger samt grundene til, at de bør fortsætte og styrkes. Efter Kommissionens beslutning om at genoverveje forslaget er det yderligere vigtigt, at Parlamentet udtrykker sin faste støtte til, at ordningerne fortsætter.

Ændringsforslag 2

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (3) | Det fremhæves i analysen af forskellige politikløsninger, at det vil være mere relevant og effektivt med en samlet tilgang inden for en fælles lovgivningsmæssig og finansiel ramme, når det kommer til at opfylde de specifikke mål, der ifølge den fælles landbrugspolitik skal realiseres igennem skoleordningerne. Dermed vil medlemsstaterne kunne forøge virkningen af uddelingen inden for et fast budget og samtidig opnå en mere effektiv forvaltning. Visse elementer, såsom de respektive budgetbevillinger, bør dog fortsat holdes adskilt for at tage hensyn til forskellene mellem frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mejeriprodukter og deres forsyningskæder. Det bør på baggrund af erfaringerne med de nuværende ordninger fortsat være frivilligt for medlemsstaterne at deltage i ordningen. De deltagende medlemsstater bør i betragtning af deres forskellige forbrugssituation have mulighed for at vælge, om de ønsker at uddele begge eller kun ét af de produkter, som er støtteberettiget til uddeling til børn i uddannelsesinstitutioner. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(3)

Det fremhæves i analysen af forskellige politikløsninger, at det vil være mere relevant og effektivt med en samlet tilgang inden for en fælles lovgivningsmæssig og finansiel ramme, når det kommer til at opfylde de specifikke mål, der ifølge den fælles landbrugspolitik skal realiseres igennem skoleordningerne. Dermed vil medlemsstaterne kunne forøge virkningen af uddelingen inden for et fast budget og samtidig opnå en mere effektiv forvaltning. Visse elementer, såsom de respektive budgetbevillinger, bør dog fortsat holdes adskilt for at tage hensyn til forskellene mellem frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mejeriprodukter og deres forsyningskæder. Det bør på baggrund af erfaringerne med de nuværende ordninger fortsat være frivilligt for medlemsstaterne at deltage i ordningen. De deltagende medlemsstater bør i betragtning af deres forskellige forbrugssituation have mulighed for at vælge, om de ønsker at uddele begge eller kun ét af de produkter, som er støtteberettiget til uddeling til børn i uddannelsesinstitutioner.

| (3) | Det fremhæves i analysen af forskellige politikløsninger, at det vil være mere relevant og effektivt med en samlet tilgang inden for en fælles lovgivningsmæssig og finansiel ramme, når det kommer til at opfylde de specifikke mål, der ifølge den fælles landbrugspolitik skal realiseres igennem skoleordningerne. Dermed vil medlemsstaterne kunne forøge virkningen af uddelingen inden for et fast budget og samtidig opnå en mere effektiv forvaltning. Visse elementer, såsom de respektive budgetbevillinger, bør dog fortsat holdes adskilt for at tage hensyn til forskellene mellem frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mejeriprodukter og deres forsyningskæder. Det bør på baggrund af erfaringerne med de nuværende ordninger fortsat være frivilligt for medlemsstaterne at deltage i ordningen. De deltagende medlemsstater bør i betragtning af deres forskellige forbrugssituation have mulighed for
  efter aftale med de interesserede regioner
  at vælge, om de ønsker at uddele begge eller kun ét af de produkter, som er støtteberettiget til uddeling til børn i uddannelsesinstitutioner.
  Medlemsstaterne kunne også overveje at indføre målrettede foranstaltninger for at imødegå et faldende forbrug af mælk blandt unge. |
| --- | --- |

(3)

Det fremhæves i analysen af forskellige politikløsninger, at det vil være mere relevant og effektivt med en samlet tilgang inden for en fælles lovgivningsmæssig og finansiel ramme, når det kommer til at opfylde de specifikke mål, der ifølge den fælles landbrugspolitik skal realiseres igennem skoleordningerne. Dermed vil medlemsstaterne kunne forøge virkningen af uddelingen inden for et fast budget og samtidig opnå en mere effektiv forvaltning. Visse elementer, såsom de respektive budgetbevillinger, bør dog fortsat holdes adskilt for at tage hensyn til forskellene mellem frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mejeriprodukter og deres forsyningskæder. Det bør på baggrund af erfaringerne med de nuværende ordninger fortsat være frivilligt for medlemsstaterne at deltage i ordningen. De deltagende medlemsstater bør i betragtning af deres forskellige forbrugssituation have mulighed for
  efter aftale med de interesserede regioner
  at vælge, om de ønsker at uddele begge eller kun ét af de produkter, som er støtteberettiget til uddeling til børn i uddannelsesinstitutioner.
  Medlemsstaterne kunne også overveje at indføre målrettede foranstaltninger for at imødegå et faldende forbrug af mælk blandt unge.

Ændringsforslag 3

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (4) | Der er konstateret en tendens til, at forbruget af især frisk frugt og friske grøntsager, herunder bananer, og konsummælk er faldende. Det er derfor relevant, at der igennem skoleordningen fokuseres på uddelingen af disse produkter. Dette vil på sin side være med til at mindske skolernes organisationsmæssige byrde, forøge virkningen af uddelingen inden for et begrænset budget og være i overensstemmelse med den nuværende praksis, eftersom det oftest er disse produkter, der bliver uddelt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(4)

Der er konstateret en tendens til, at forbruget af især frisk frugt og friske grøntsager, herunder bananer, og konsummælk er faldende. Det er derfor relevant, at der igennem skoleordningen fokuseres på uddelingen af disse produkter. Dette vil på sin side være med til at mindske skolernes organisationsmæssige byrde, forøge virkningen af uddelingen inden for et begrænset budget og være i overensstemmelse med den nuværende praksis, eftersom det oftest er disse produkter, der bliver uddelt.

| (4) | Der er konstateret en tendens til, at forbruget af især frisk frugt og friske grøntsager, herunder bananer, og konsummælk er faldende. Det er derfor relevant, at der igennem skoleordningen fokuseres på uddelingen af disse produkter
  som en prioritet
  . Dette vil på sin side være med til at mindske skolernes organisationsmæssige byrde, forøge virkningen af uddelingen inden for et begrænset budget og være i overensstemmelse med den nuværende praksis, eftersom det oftest er disse produkter, der bliver uddelt.
  Imidlertid bør der for at følge kostanbefalingerne vedrørende calciumindtag og i betragtning af de stigende problemer i forbindelse med intolerance over for laktose i mælk gives medlemsstaterne mulighed for at uddele andre mælkeprodukter såsom yoghurt og ost, der har ubestridt gavnlige virkninger for børns helbred. Desuden bør der stræbes efter at sikre uddeling af lokale og regionale produkter. |
| --- | --- |

(4)

Der er konstateret en tendens til, at forbruget af især frisk frugt og friske grøntsager, herunder bananer, og konsummælk er faldende. Det er derfor relevant, at der igennem skoleordningen fokuseres på uddelingen af disse produkter
  som en prioritet
  . Dette vil på sin side være med til at mindske skolernes organisationsmæssige byrde, forøge virkningen af uddelingen inden for et begrænset budget og være i overensstemmelse med den nuværende praksis, eftersom det oftest er disse produkter, der bliver uddelt.
  Imidlertid bør der for at følge kostanbefalingerne vedrørende calciumindtag og i betragtning af de stigende problemer i forbindelse med intolerance over for laktose i mælk gives medlemsstaterne mulighed for at uddele andre mælkeprodukter såsom yoghurt og ost, der har ubestridt gavnlige virkninger for børns helbred. Desuden bør der stræbes efter at sikre uddeling af lokale og regionale produkter.

Begrundelse

AGRI-kompromis, ændringsforslag 1, del 3.

Ændringsforslag 4

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (5) | Det er nødvendigt med pædagogiske
  foranstaltninger
  , der kan supplere uddelingen, så ordningen kan nå de kortsigtede og langsigtede mål om at øge forbruget af udvalgte landbrugsprodukter og skabe sundere kostvaner. I betragtning af hvor vigtige disse foranstaltninger er, bør de supplere uddelingen af både frugt og grøntsager, herunder bananer,
  og
  mælk. De bør være EU-støtteberettigede.
  Ledsageforanstaltningerne
  udgør et afgørende redskab til at give børn viden om landbruget og
  dets forskellige produkter
  , og medlemsstaterne bør for at opfylde ordningens mål kunne inkludere et større udvalg af landbrugsprodukter i deres tematiske foranstaltninger. For at anspore til sunde kostvaner bør
  de nationale sundhedsmyndigheder
  dog involveres i processen og godkende listen over disse produkter såvel som de to produktgrupper, som er støtteberettiget til uddeling,
  samt
  vurdere deres ernæringsmæssige egenskaber. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(5)

Det er nødvendigt med pædagogiske
  foranstaltninger
  , der kan supplere uddelingen, så ordningen kan nå de kortsigtede og langsigtede mål om at øge forbruget af udvalgte landbrugsprodukter og skabe sundere kostvaner. I betragtning af hvor vigtige disse foranstaltninger er, bør de supplere uddelingen af både frugt og grøntsager, herunder bananer,
  og
  mælk. De bør være EU-støtteberettigede.
  Ledsageforanstaltningerne
  udgør et afgørende redskab til at give børn viden om landbruget og
  dets forskellige produkter
  , og medlemsstaterne bør for at opfylde ordningens mål kunne inkludere et større udvalg af landbrugsprodukter i deres tematiske foranstaltninger. For at anspore til sunde kostvaner bør
  de nationale sundhedsmyndigheder
  dog involveres i processen og godkende listen over disse produkter såvel som de to produktgrupper, som er støtteberettiget til uddeling,
  samt
  vurdere deres ernæringsmæssige egenskaber.

| (5) | Det er nødvendigt med pædagogiske
  ledsageforanstaltninger
  , der kan supplere uddelingen, så ordningen kan nå de kortsigtede og langsigtede mål om at øge forbruget af udvalgte landbrugsprodukter og skabe sundere kostvaner. I betragtning af hvor vigtige disse foranstaltninger er, bør de supplere uddelingen af både frugt og grøntsager, herunder bananer, mælk
  og mælkeprodukter
  . De bør være EU-støtteberettigede. De
  pædagogiske ledsageforanstaltninger
  udgør et afgørende redskab til at give børn viden om landbruget og
  varieteten i EU's landbrugsprodukter, navnlig de, der gror i deres region, med hjælp af f.eks. ernæringseksperter og landbrugere
  , og medlemsstaterne bør for at opfylde ordningens mål kunne inkludere et større udvalg af landbrugsprodukter
  i deres tematiske foranstaltninger, såsom frugt og grøntsager forarbejdet uden tilsætning af sukker, salt, fedt eller sødemidler og andre lokale, regionale eller nationale specialiteter, såsom honning, spiseoliven og olivenolie.
  For at anspore til sunde kostvaner bør
  deres myndigheder med ansvar for ernæring og/eller sundhed
  dog involveres i processen og godkende listen over disse produkter såvel som de to produktgrupper, som er støtteberettiget til uddeling,
  og bør
  vurdere deres ernæringsmæssige egenskaber. |
| --- | --- |

(5)

Det er nødvendigt med pædagogiske
  ledsageforanstaltninger
  , der kan supplere uddelingen, så ordningen kan nå de kortsigtede og langsigtede mål om at øge forbruget af udvalgte landbrugsprodukter og skabe sundere kostvaner. I betragtning af hvor vigtige disse foranstaltninger er, bør de supplere uddelingen af både frugt og grøntsager, herunder bananer, mælk
  og mælkeprodukter
  . De bør være EU-støtteberettigede. De
  pædagogiske ledsageforanstaltninger
  udgør et afgørende redskab til at give børn viden om landbruget og
  varieteten i EU's landbrugsprodukter, navnlig de, der gror i deres region, med hjælp af f.eks. ernæringseksperter og landbrugere
  , og medlemsstaterne bør for at opfylde ordningens mål kunne inkludere et større udvalg af landbrugsprodukter
  i deres tematiske foranstaltninger, såsom frugt og grøntsager forarbejdet uden tilsætning af sukker, salt, fedt eller sødemidler og andre lokale, regionale eller nationale specialiteter, såsom honning, spiseoliven og olivenolie.
  For at anspore til sunde kostvaner bør
  deres myndigheder med ansvar for ernæring og/eller sundhed
  dog involveres i processen og godkende listen over disse produkter såvel som de to produktgrupper, som er støtteberettiget til uddeling,
  og bør
  vurdere deres ernæringsmæssige egenskaber.

Begrundelse

AGRI-kompromis ændringsforslag 2, del 5.

Ændringsforslag 5

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (6) | For at sikre en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes et fast loft for EU's støtte til uddelingen af frugt og grøntsager, herunder bananer, og mælk, pædagogiske ledsageforanstaltninger og dermed forbundne udgifter. Loftet bør afspejle den nuværende situation. På baggrund af erfaringerne og for at forenkle forvaltningen bør finansieringsmodellerne tilnærmes indbyrdes og baseres på en fælles tilgang for så vidt angår størrelsen af EU's finansielle bidrag. Det er derfor relevant at begrænse niveauet for EU's støtte til dækning af produktpriserne gennem en maksimal EU-støtte pr.
  portion
  til frugt og grønt, herunder bananer, samt mælk og ophæve princippet om obligatorisk medfinansiering for frugt og grøntsager, herunder bananer. I betragtning af de pågældende produkters prisvariation bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter om foranstaltninger, der fastsætter
  niveauet
  for EU-støtten
  til dækning af en produktportion og fastsætter definitionen af en portion
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(6)

For at sikre en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes et fast loft for EU's støtte til uddelingen af frugt og grøntsager, herunder bananer, og mælk, pædagogiske ledsageforanstaltninger og dermed forbundne udgifter. Loftet bør afspejle den nuværende situation. På baggrund af erfaringerne og for at forenkle forvaltningen bør finansieringsmodellerne tilnærmes indbyrdes og baseres på en fælles tilgang for så vidt angår størrelsen af EU's finansielle bidrag. Det er derfor relevant at begrænse niveauet for EU's støtte til dækning af produktpriserne gennem en maksimal EU-støtte pr.
  portion
  til frugt og grønt, herunder bananer, samt mælk og ophæve princippet om obligatorisk medfinansiering for frugt og grøntsager, herunder bananer. I betragtning af de pågældende produkters prisvariation bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter om foranstaltninger, der fastsætter
  niveauet
  for EU-støtten
  til dækning af en produktportion og fastsætter definitionen af en portion
  .

| (6) | For at sikre en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes et fast loft for EU's støtte til uddelingen af frugt og grøntsager, herunder bananer, og mælk, pædagogiske ledsageforanstaltninger og dermed forbundne udgifter. Loftet bør afspejle den nuværende situation. På baggrund af erfaringerne og for at forenkle forvaltningen bør finansieringsmodellerne tilnærmes indbyrdes og baseres på en fælles tilgang for så vidt angår størrelsen af EU's finansielle bidrag. Det er derfor relevant at begrænse niveauet for EU's støtte til dækning af produktpriserne gennem en maksimal EU-støtte
  pr. barn og pr. udlevering
  til frugt og grønt, herunder bananer, samt mælk og ophæve princippet om obligatorisk medfinansiering for frugt og grøntsager, herunder bananer. I betragtning af de pågældende produkters prisvariation bør Kommissionen
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter om foranstaltninger, der fastsætter
  loftet
  for EU-støtten. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes et fast loft for EU's støtte til uddelingen af frugt og grøntsager, herunder bananer, og mælk, pædagogiske ledsageforanstaltninger og dermed forbundne udgifter. Loftet bør afspejle den nuværende situation. På baggrund af erfaringerne og for at forenkle forvaltningen bør finansieringsmodellerne tilnærmes indbyrdes og baseres på en fælles tilgang for så vidt angår størrelsen af EU's finansielle bidrag. Det er derfor relevant at begrænse niveauet for EU's støtte til dækning af produktpriserne gennem en maksimal EU-støtte
  pr. barn og pr. udlevering
  til frugt og grønt, herunder bananer, samt mælk og ophæve princippet om obligatorisk medfinansiering for frugt og grøntsager, herunder bananer. I betragtning af de pågældende produkters prisvariation bør Kommissionen
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter om foranstaltninger, der fastsætter
  loftet
  for EU-støtten.

Ændringsforslag 6

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (7) | Kommissionen bør for at sikre, at EU-midlerne anvendes effektivt og målrettet, tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter vedrørende foranstaltninger, der fastsætter den vejledende fordeling af EU-midler til den enkelte medlemsstat og metoderne til omfordeling af støtte mellem medlemsstaterne baseret på de modtagne ansøgninger. Den vejledende støtte bør fastsættes særskilt for frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i overensstemmelse med den frivillige tilgang til uddelingen. Fordelingsnøglen for frugt og grøntsager, herunder bananer, bør afspejle medlemsstaternes nuværende tildeling på grundlag af objektive kriterier baseret på andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år, idet der også tages hensyn til den pågældende regions udviklingsstatus. For at medlemsstaterne kan opretholde omfanget af deres nuværende programmer og for at opfordre andre til at påtage sig at uddele mælk vil det være relevant at benytte kombinationen af
  to
  nøgler til fordelingen af midler til mælk, nemlig medlemsstaternes hidtidige anvendelse af midler under skolemælksordningen
  og
  de objektive kriterier baseret på andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år, der anvendes til ordningen for frugt og grøntsager, herunder bananer. For at opnå det rette forhold for disse
  to
  nøgler bør beføjelsen til at vedtage visse retsakter delegeres til Kommissionen for så vidt angår vedtagelsen af yderligere regler om balancen mellem de to kriterier. I betragtning af den demografiske og udviklingsmæssige situation i medlemsstaternes regioner bør beføjelsen til at vedtage visse retsakter desuden delegeres til Kommissionen med henblik på hvert tredje år at vurdere, om medlemsstaternes tildelinger stadig er ajour. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(7)

Kommissionen bør for at sikre, at EU-midlerne anvendes effektivt og målrettet, tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter vedrørende foranstaltninger, der fastsætter den vejledende fordeling af EU-midler til den enkelte medlemsstat og metoderne til omfordeling af støtte mellem medlemsstaterne baseret på de modtagne ansøgninger. Den vejledende støtte bør fastsættes særskilt for frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i overensstemmelse med den frivillige tilgang til uddelingen. Fordelingsnøglen for frugt og grøntsager, herunder bananer, bør afspejle medlemsstaternes nuværende tildeling på grundlag af objektive kriterier baseret på andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år, idet der også tages hensyn til den pågældende regions udviklingsstatus. For at medlemsstaterne kan opretholde omfanget af deres nuværende programmer og for at opfordre andre til at påtage sig at uddele mælk vil det være relevant at benytte kombinationen af
  to
  nøgler til fordelingen af midler til mælk, nemlig medlemsstaternes hidtidige anvendelse af midler under skolemælksordningen
  og
  de objektive kriterier baseret på andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år, der anvendes til ordningen for frugt og grøntsager, herunder bananer. For at opnå det rette forhold for disse
  to
  nøgler bør beføjelsen til at vedtage visse retsakter delegeres til Kommissionen for så vidt angår vedtagelsen af yderligere regler om balancen mellem de to kriterier. I betragtning af den demografiske og udviklingsmæssige situation i medlemsstaternes regioner bør beføjelsen til at vedtage visse retsakter desuden delegeres til Kommissionen med henblik på hvert tredje år at vurdere, om medlemsstaternes tildelinger stadig er ajour.

| (7) | Kommissionen bør for at sikre, at EU-midlerne anvendes effektivt og målrettet, tillægges beføjelser
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  til at vedtage visse retsakter vedrørende foranstaltninger, der fastsætter den vejledende fordeling af EU-midler til den enkelte medlemsstat og metoderne til omfordeling af støtte mellem medlemsstaterne baseret på de modtagne ansøgninger. Den vejledende støtte bør fastsættes særskilt for frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i overensstemmelse med den frivillige tilgang til uddelingen. Fordelingsnøglen for frugt og grøntsager, herunder bananer, bør afspejle medlemsstaternes nuværende tildeling på grundlag af objektive kriterier baseret på andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år, idet der også tages hensyn til den pågældende regions udviklingsstatus. For at medlemsstaterne kan opretholde omfanget af deres nuværende programmer og for at opfordre andre til at påtage sig at uddele mælk vil det være relevant at benytte kombinationen af
  fire
  nøgler til fordelingen af midler til mælk,
  undtagen for Kroatien hvor der på grundlag af denne forordning skal fastsættes et bestemt fast beløb,
  nemlig medlemsstaternes hidtidige anvendelse af midler under skolemælksordningen, de objektive kriterier baseret på andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år, der anvendes til ordningen for frugt og grøntsager, herunder bananer,
  udviklingsniveauet for regionerne inden for en medlemsstat og fastsættelsen af en minimumstærskel for anvendelsen af EU-støtten pr. barn og pr. år.
  For at opnå det rette forhold for disse
  fire
  nøgler bør beføjelsen til at vedtage visse retsakter delegeres til Kommissionen
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  for så vidt angår vedtagelsen af yderligere regler om balancen mellem de fire nøgler med henblik på hvert tredje år at vurdere, om medlemsstaternes tildelinger stadig er ajour.
  Unionens støtte forhøjes med 5 %, når ordningen indføres i regionerne i den yderste periferi på grund af deres begrænsede diversificering af landbruget og den ofte manglende mulighed for at indkøbe visse produkter i regionen, hvilket indebærer højere transport- og oplagringsomkostninger. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen bør for at sikre, at EU-midlerne anvendes effektivt og målrettet, tillægges beføjelser
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  til at vedtage visse retsakter vedrørende foranstaltninger, der fastsætter den vejledende fordeling af EU-midler til den enkelte medlemsstat og metoderne til omfordeling af støtte mellem medlemsstaterne baseret på de modtagne ansøgninger. Den vejledende støtte bør fastsættes særskilt for frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i overensstemmelse med den frivillige tilgang til uddelingen. Fordelingsnøglen for frugt og grøntsager, herunder bananer, bør afspejle medlemsstaternes nuværende tildeling på grundlag af objektive kriterier baseret på andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år, idet der også tages hensyn til den pågældende regions udviklingsstatus. For at medlemsstaterne kan opretholde omfanget af deres nuværende programmer og for at opfordre andre til at påtage sig at uddele mælk vil det være relevant at benytte kombinationen af
  fire
  nøgler til fordelingen af midler til mælk,
  undtagen for Kroatien hvor der på grundlag af denne forordning skal fastsættes et bestemt fast beløb,
  nemlig medlemsstaternes hidtidige anvendelse af midler under skolemælksordningen, de objektive kriterier baseret på andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år, der anvendes til ordningen for frugt og grøntsager, herunder bananer,
  udviklingsniveauet for regionerne inden for en medlemsstat og fastsættelsen af en minimumstærskel for anvendelsen af EU-støtten pr. barn og pr. år.
  For at opnå det rette forhold for disse
  fire
  nøgler bør beføjelsen til at vedtage visse retsakter delegeres til Kommissionen
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  for så vidt angår vedtagelsen af yderligere regler om balancen mellem de fire nøgler med henblik på hvert tredje år at vurdere, om medlemsstaternes tildelinger stadig er ajour.
  Unionens støtte forhøjes med 5 %, når ordningen indføres i regionerne i den yderste periferi på grund af deres begrænsede diversificering af landbruget og den ofte manglende mulighed for at indkøbe visse produkter i regionen, hvilket indebærer højere transport- og oplagringsomkostninger.

Begrundelse

AGRI-kompromis, ændringsforslag 4, del 3.

Ændringsforslag 7

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (8) | For at medlemsstater med en begrænset befolkningsstørrelse kan gennemføre en omkostningseffektiv ordning, bør beføjelsen til at vedtage visse retsakter delegeres til Kommissionen vedrørende fastsættelse af mindstebeløbet for den EU-støtte, som medlemsstaterne er berettiget til at modtage til frugt og grøntsager, herunder bananer,
  samt
  mælk. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(8)

For at medlemsstater med en begrænset befolkningsstørrelse kan gennemføre en omkostningseffektiv ordning, bør beføjelsen til at vedtage visse retsakter delegeres til Kommissionen vedrørende fastsættelse af mindstebeløbet for den EU-støtte, som medlemsstaterne er berettiget til at modtage til frugt og grøntsager, herunder bananer,
  samt
  mælk.

| (8) | For at medlemsstater med en begrænset befolkningsstørrelse kan gennemføre en omkostningseffektiv ordning, bør beføjelsen til at vedtage visse retsakter delegeres til Kommissionen
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  vedrørende fastsættelse af mindstebeløbet for den EU-støtte, som medlemsstaterne er berettiget til at modtage til frugt og grøntsager, herunder bananer, mælk
  og mælkeprodukter. |
| --- | --- |

(8)

For at medlemsstater med en begrænset befolkningsstørrelse kan gennemføre en omkostningseffektiv ordning, bør beføjelsen til at vedtage visse retsakter delegeres til Kommissionen
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  vedrørende fastsættelse af mindstebeløbet for den EU-støtte, som medlemsstaterne er berettiget til at modtage til frugt og grøntsager, herunder bananer, mælk
  og mælkeprodukter.

Ændringsforslag 8

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (9) | Medlemsstater, der ønsker at deltage i uddelingen af frugt og grøntsager, herunder bananer, og/eller mælk, bør af hensyn til en forsvarlig administrativ og budgetmæssig forvaltning ansøge om EU-støtte hvert år.
  Denne ansøgning
  bør ske på baggrund af særskilte støtteansøgninger for at gøre procedurerne og forvaltningen enklere. Efter at
  medlemsstaterne har ansøgt
  , bør Kommissionen afgøre den endelige fordeling til frugt og grøntsager, herunder bananer
  , samt
  mælk inden for de disponible bevillinger på budgettet og efter at have taget hensyn til begrænsede overførsler mellem deres tildelinger, hvilket fremmer
  en prioriteret
  uddeling baseret på ernæringsmæssige behov. Beføjelsen til at vedtage visse retsakter bør delegeres til Kommissionen for så vidt angår de foranstaltninger, der fastsætter betingelserne og begrænsningerne for disse overførsler. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(9)

Medlemsstater, der ønsker at deltage i uddelingen af frugt og grøntsager, herunder bananer, og/eller mælk, bør af hensyn til en forsvarlig administrativ og budgetmæssig forvaltning ansøge om EU-støtte hvert år.
  Denne ansøgning
  bør ske på baggrund af særskilte støtteansøgninger for at gøre procedurerne og forvaltningen enklere. Efter at
  medlemsstaterne har ansøgt
  , bør Kommissionen afgøre den endelige fordeling til frugt og grøntsager, herunder bananer
  , samt
  mælk inden for de disponible bevillinger på budgettet og efter at have taget hensyn til begrænsede overførsler mellem deres tildelinger, hvilket fremmer
  en prioriteret
  uddeling baseret på ernæringsmæssige behov. Beføjelsen til at vedtage visse retsakter bør delegeres til Kommissionen for så vidt angår de foranstaltninger, der fastsætter betingelserne og begrænsningerne for disse overførsler.

| (9) | Medlemsstater, der ønsker at deltage i uddelingen af frugt og grøntsager, herunder bananer, og/eller mælk
  og mælkeprodukter
  , bør af hensyn til en forsvarlig administrativ og budgetmæssig forvaltning ansøge om EU-støtte hvert år.
  Disse ansøgninger
  bør ske på baggrund af særskilte støtteansøgninger for at gøre procedurerne og forvaltningen enklere. Efter at
  medlemsstaternes ansøgninger er modtaget
  , bør Kommissionen afgøre den endelige fordeling til frugt og grøntsager, herunder bananer
  og/eller mælk og mælkeprodukter
  inden for de disponible bevillinger på budgettet og efter at have taget hensyn til begrænsede overførsler mellem deres tildelinger, hvilket fremmer
  prioritering af
  uddeling baseret på ernæringsmæssige behov. Beføjelsen til at vedtage visse
  retsakter
  bør delegeres til Kommissionen i
  overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  for så vidt angår de foranstaltninger, der fastsætter betingelserne og begrænsningerne for disse overførsler. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstater, der ønsker at deltage i uddelingen af frugt og grøntsager, herunder bananer, og/eller mælk
  og mælkeprodukter
  , bør af hensyn til en forsvarlig administrativ og budgetmæssig forvaltning ansøge om EU-støtte hvert år.
  Disse ansøgninger
  bør ske på baggrund af særskilte støtteansøgninger for at gøre procedurerne og forvaltningen enklere. Efter at
  medlemsstaternes ansøgninger er modtaget
  , bør Kommissionen afgøre den endelige fordeling til frugt og grøntsager, herunder bananer
  og/eller mælk og mælkeprodukter
  inden for de disponible bevillinger på budgettet og efter at have taget hensyn til begrænsede overførsler mellem deres tildelinger, hvilket fremmer
  prioritering af
  uddeling baseret på ernæringsmæssige behov. Beføjelsen til at vedtage visse
  retsakter
  bør delegeres til Kommissionen i
  overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  for så vidt angår de foranstaltninger, der fastsætter betingelserne og begrænsningerne for disse overførsler.

Ændringsforslag 9

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (9a) | For at lette administrationen og tilrettelæggelsen for de uddannelsesinstitutioner, der deltager i begge ordninger, bør beføjelsen til at vedtage visse retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår indførelse af ensartede procedurer for indgivelse af ansøgninger om deltagelse fra uddannelsesinstitutionerne og for kontrol. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(9a)

For at lette administrationen og tilrettelæggelsen for de uddannelsesinstitutioner, der deltager i begge ordninger, bør beføjelsen til at vedtage visse retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår indførelse af ensartede procedurer for indgivelse af ansøgninger om deltagelse fra uddannelsesinstitutionerne og for kontrol.

Begrundelse

Det er vigtigt at begrænse den administrative byrde, der afskrækker skoler fra at deltage, navnlig ved at sikre at skoler, der ønsker at være med i begge programmer, ikke skal udfylde to særskilte formularer eller underkastes en lang række kontrolprocedurer.

Ændringsforslag 10+57

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (10) | Den nationale strategi bør anses som betingelsen for
  medlemsstaternes
  deltagelse i ordningen
  og som et
  strategisk
  flerårigt
  dokument, der fastsætter medlemsstaternes mål og prioriteter. Medlemsstaterne bør kunne ajourføre dem regelmæssigt, særligt på baggrund af evalueringerne og revurderingerne af prioriteter eller mål. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(10)

Den nationale strategi bør anses som betingelsen for
  medlemsstaternes
  deltagelse i ordningen
  og som et
  strategisk
  flerårigt
  dokument, der fastsætter medlemsstaternes mål og prioriteter. Medlemsstaterne bør kunne ajourføre dem regelmæssigt, særligt på baggrund af evalueringerne og revurderingerne af prioriteter eller mål.

| (10) | Den nationale strategi bør anses som betingelsen for
  en medlemsstats
  deltagelse i ordningen.
  Medlemsstater, der ønsker at deltage, bør afkræves fremvisning af et
  strategisk dokument,
  der dækker en periode på seks år, og som sætter tal på det eksisterende problem og
  fastsætter mål
  , de skal nå, den for problemerne relevante metodologi samt de respektive
  prioriteter. Medlemsstaterne bør kunne ajourføre dem regelmæssigt, særligt på baggrund af evalueringerne og revurderingerne af prioriteter eller mål
  og deres programmers succes
  .
  Når medlemsstaterne ajourfører deres nationale strategi, bør de pålægges formelt at rådføre sig med interessenter i medlemsstaten. |
| --- | --- |

(10)

Den nationale strategi bør anses som betingelsen for
  en medlemsstats
  deltagelse i ordningen.
  Medlemsstater, der ønsker at deltage, bør afkræves fremvisning af et
  strategisk dokument,
  der dækker en periode på seks år, og som sætter tal på det eksisterende problem og
  fastsætter mål
  , de skal nå, den for problemerne relevante metodologi samt de respektive
  prioriteter. Medlemsstaterne bør kunne ajourføre dem regelmæssigt, særligt på baggrund af evalueringerne og revurderingerne af prioriteter eller mål
  og deres programmers succes
  .
  Når medlemsstaterne ajourfører deres nationale strategi, bør de pålægges formelt at rådføre sig med interessenter i medlemsstaten.

Ændringsforslag 11

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (11a) | For at sikre ordningens synlighed hos støttemodtagere i hele Unionen bør der oprettes en fælles identitet og et obligatorisk EU-logo, der skal påsættes opslag vedrørende skolernes deltagelse i ordningerne og informationsmateriale, der stilles til rådighed for eleverne som led i pædagogiske ledsageforanstaltninger. I dette øjemed bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår udformning, sammensætning, størrelse og formgivning af den fælles identitet og EU-logoet. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(11a)

For at sikre ordningens synlighed hos støttemodtagere i hele Unionen bør der oprettes en fælles identitet og et obligatorisk EU-logo, der skal påsættes opslag vedrørende skolernes deltagelse i ordningerne og informationsmateriale, der stilles til rådighed for eleverne som led i pædagogiske ledsageforanstaltninger. I dette øjemed bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår udformning, sammensætning, størrelse og formgivning af den fælles identitet og EU-logoet.

Begrundelse

Ændringsforslag, der er på linje med AGRI-kompromis ændringsforslag 5.

Ændringsforslag 12

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (12) | Kommissionen bør for at sikre, at prisen på produkterne til børn under ordningen fuldt ud afspejler det fastsatte støttebeløb, og at støttede produkter ikke anvendes til andet end det foreskrevne formål, tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter for så vidt angår fastsættelsen af prisovervågning i forbindelse med ordningen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(12)

Kommissionen bør for at sikre, at prisen på produkterne til børn under ordningen fuldt ud afspejler det fastsatte støttebeløb, og at støttede produkter ikke anvendes til andet end det foreskrevne formål, tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter for så vidt angår fastsættelsen af prisovervågning i forbindelse med ordningen.

| (12) | Kommissionen bør for at sikre, at prisen på produkterne til børn under ordningen fuldt ud afspejler det fastsatte støttebeløb, og at støttede produkter ikke anvendes til andet end det foreskrevne formål, tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  for så vidt angår fastsættelsen af prisovervågning i forbindelse med ordningen.
  Disse retsakter bør ikke afskrække medlemsstaterne fra indkøb af lokale produkter. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen bør for at sikre, at prisen på produkterne til børn under ordningen fuldt ud afspejler det fastsatte støttebeløb, og at støttede produkter ikke anvendes til andet end det foreskrevne formål, tillægges beføjelser til at vedtage visse retsakter
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  for så vidt angår fastsættelsen af prisovervågning i forbindelse med ordningen.
  Disse retsakter bør ikke afskrække medlemsstaterne fra indkøb af lokale produkter.

Begrundelse

Ændringsforslag, der er på linje med AGRI-kompromis ændringsforslag 5.

Ændringsforslag 13

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (12a) | For at efterprøve ordningernes effektivitet i medlemsstaterne bør der finansieres overvågning og evaluering af de opnåede resultater under særlig hensyntagen til ændringen af forbruget på mellemlang sigt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(12a)

For at efterprøve ordningernes effektivitet i medlemsstaterne bør der finansieres overvågning og evaluering af de opnåede resultater under særlig hensyntagen til ændringen af forbruget på mellemlang sigt.

Ændringsforslag 14

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (13a) | Denne forordning bør ikke gribe ind i opdelingen af beføjelser mellem regionale eller lokale myndigheder i medlemsstaterne, herunder for så vidt angår regionalt og lokalt selvstyre. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(13a)

Denne forordning bør ikke gribe ind i opdelingen af beføjelser mellem regionale eller lokale myndigheder i medlemsstaterne, herunder for så vidt angår regionalt og lokalt selvstyre.

Ændringsforslag 15

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Støtte til uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk, pædagogiske ledsageforanstaltninger og relaterede udgifter | Støtte til uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, mælk
  og visse mælkeprodukter
  , pædagogiske ledsageforanstaltninger og relaterede udgifter |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Støtte til uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk, pædagogiske ledsageforanstaltninger og relaterede udgifter

Støtte til uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, mælk
  og visse mælkeprodukter
  , pædagogiske ledsageforanstaltninger og relaterede udgifter

Begrundelse

AGRI-kompromis ændringsforslag 1, del 1.

Ændringsforslag 16

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer,
  samt
  mælk |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer,
  samt
  mælk

| a) | uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, mælk
  og mælkeprodukter omhandlet i stk. 2. |
| --- | --- |

a)

uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, mælk
  og mælkeprodukter omhandlet i stk. 2.

Begrundelse

AGRI-kompromis ændringsforslag 1, del 1. Kompromiset støtter Kommissionens forslag om, at en medlemsstat stadig skal have mulighed for at uddele friske produkter. Udtrykket »frugt og grøntsager« dækker friske og nedkølede produkter, spiseklare portioner (såsom skrællede/skårede gulerødder i små poser) og giver også skolerne mulighed for at presse produkterne for at lave frisk juice. Det er medlemsstaterne, der fastlægger deres strategi og bestemmer hvilke friske produkter, der skal uddeles (og hvordan).

Ændringsforslag 17

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | pædagogiske ledsageforanstaltninger og |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

pædagogiske ledsageforanstaltninger og

(vedrører ikke den danske tekst)

Begrundelse

(vedrører ikke den danske tekst)

Ændringsforslag 18

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | dækning af
  visse
  dermed forbundne omkostninger til logistik
  og
  uddeling, udstyr, reklame, overvågning og evaluering. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

dækning af
  visse
  dermed forbundne omkostninger til logistik
  og
  uddeling, udstyr, reklame, overvågning og evaluering.

| c) | dækning af dermed forbundne omkostninger til logistik, uddeling,
  kommunikation og reklame,
  udstyr, reklame, overvågning og evaluering
  samt andre aktiviteter, der er direkte forbundet med gennemførelsen af skoleordningen. |
| --- | --- |

c)

dækning af dermed forbundne omkostninger til logistik, uddeling,
  kommunikation og reklame,
  udstyr, reklame, overvågning og evaluering
  samt andre aktiviteter, der er direkte forbundet med gennemførelsen af skoleordningen.

Ændringsforslag 19

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstater, der ønsker at deltage i den i stk. 1 fastsatte støtteordning (i det følgende benævnt »skoleordningen«), kan uddele
  enten
  frugt og grøntsager, herunder bananer,
  eller
  mælk henhørende under KN-kode 0401 eller begge dele. | 2.   Medlemsstater, der ønsker at deltage i den i stk. 1 fastsatte støtteordning (i det følgende benævnt »skoleordningen«), kan uddele: |
| | a) | frugt og grøntsager, herunder bananer
  og/eller |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   Medlemsstater, der ønsker at deltage i den i stk. 1 fastsatte støtteordning (i det følgende benævnt »skoleordningen«), kan uddele
  enten
  frugt og grøntsager, herunder bananer,
  eller
  mælk henhørende under KN-kode 0401 eller begge dele.

2.   Medlemsstater, der ønsker at deltage i den i stk. 1 fastsatte støtteordning (i det følgende benævnt »skoleordningen«), kan uddele:

a)

frugt og grøntsager, herunder bananer
  og/eller

| b) | mælk
  og mælkeprodukter fra følgende kategorier (»mælkeprodukter«): |
| --- | --- |

b)

mælk
  og mælkeprodukter fra følgende kategorier (»mælkeprodukter«):

| | i) | mælk og fløde
  henhørende under KN-kode 401 |
| --- | --- | --- |

i)

mælk og fløde
  henhørende under KN-kode 401

| | ii) | kærnemælk, koaguleret mælk, yoghurt, kefir og anden fermenteret eller syrnet mælk og fløde, der henhører under KN-kode 0403, bortset fra produkter, der indeholder tilsatte aromastoffer eller ikke-mælkeholdige stoffer henhørende under KN-kode 0403 10 51-99 og 0403 90 71-99 |
| --- | --- | --- |

ii)

kærnemælk, koaguleret mælk, yoghurt, kefir og anden fermenteret eller syrnet mælk og fløde, der henhører under KN-kode 0403, bortset fra produkter, der indeholder tilsatte aromastoffer eller ikke-mælkeholdige stoffer henhørende under KN-kode 0403 10 51-99 og 0403 90 71-99

| | iii) | ost og ostemasse henhørende under KN-kode 0406 |
| --- | --- | --- |

iii)

ost og ostemasse henhørende under KN-kode 0406

| | iv) | laktosefri mælk bestående af mælk, hvis naturlige sammensætning er blevet ændret med hensyn til laktoseindholdet, og som ikke indeholder andre ikkemælkeholdige stoffer henhørende under KN-kode 0404 90
  . |
| --- | --- | --- |

iv)

laktosefri mælk bestående af mælk, hvis naturlige sammensætning er blevet ændret med hensyn til laktoseindholdet, og som ikke indeholder andre ikkemælkeholdige stoffer henhørende under KN-kode 0404 90
  .

Begrundelse

AGRI-kompromis ændringsforslag 1, del 2. Formålet med disse ordninger er at tilskynde til forbrug af landbrugsprodukter og fremme sunde spisevaner. Vi råder desuden over konkret dokumentation for, at forbruget af drikkemælk er faldende. Ost og naturlig yoghurt er de næstbedste alternativer på grund af intolerance over for laktose.

Ændringsforslag 20

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Som en betingelse for medlemsstaternes deltagelse i skoleordningen fastlægger de, inden de deltager i ordningen og efterfølgende hvert sjette år, en strategi for gennemførelsen af ordningen på nationalt eller regionalt plan. Strategien kan ændres af medlemsstaten, bl.a. på baggrund af overvågning og evaluering. Strategien fastlægger som minimum, hvilke behov der skal opfyldes, og opstiller dem efter prioritet, målgruppe, forventede resultater og de kvantificerede mål, der skal nås i forhold til udgangssituationen, og hvilke instrumenter og foranstaltninger der er bedst egnede til at nå disse mål. | 3.   Som en betingelse for medlemsstaternes deltagelse i skoleordningen fastlægger de, inden de deltager i ordningen og efterfølgende hvert sjette år, en strategi for gennemførelsen af ordningen på nationalt eller regionalt plan. Strategien kan ændres af medlemsstaten
  eller af en reguleringsmyndighed
  , bl.a. på baggrund af overvågning og evaluering
  og af de opnåede resultater efter korrekt anvendelse af fællesskabsmidlerne.
  Strategien fastlægger som minimum, hvilke behov der skal opfyldes, og opstiller dem efter prioritet, målgruppe, forventede resultater og de kvantificerede mål, der skal nås i forhold til udgangssituationen, og hvilke instrumenter og foranstaltninger der er bedst egnede til at nå disse mål. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

3.   Som en betingelse for medlemsstaternes deltagelse i skoleordningen fastlægger de, inden de deltager i ordningen og efterfølgende hvert sjette år, en strategi for gennemførelsen af ordningen på nationalt eller regionalt plan. Strategien kan ændres af medlemsstaten, bl.a. på baggrund af overvågning og evaluering. Strategien fastlægger som minimum, hvilke behov der skal opfyldes, og opstiller dem efter prioritet, målgruppe, forventede resultater og de kvantificerede mål, der skal nås i forhold til udgangssituationen, og hvilke instrumenter og foranstaltninger der er bedst egnede til at nå disse mål.

3.   Som en betingelse for medlemsstaternes deltagelse i skoleordningen fastlægger de, inden de deltager i ordningen og efterfølgende hvert sjette år, en strategi for gennemførelsen af ordningen på nationalt eller regionalt plan. Strategien kan ændres af medlemsstaten
  eller af en reguleringsmyndighed
  , bl.a. på baggrund af overvågning og evaluering
  og af de opnåede resultater efter korrekt anvendelse af fællesskabsmidlerne.
  Strategien fastlægger som minimum, hvilke behov der skal opfyldes, og opstiller dem efter prioritet, målgruppe, forventede resultater og de kvantificerede mål, der skal nås i forhold til udgangssituationen, og hvilke instrumenter og foranstaltninger der er bedst egnede til at nå disse mål.

Begrundelse

Giver de regionale myndigheder større mulighed for at styre ordningen i overensstemmelse med den forfatningsmæssige fordeling af kompetencer i medlemsstaterne. Dette ændringsforslag svarer også til Regionsudvalgets udtalelse.

Ændringsforslag 21

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   Desuden træffer medlemsstaterne også pædagogiske ledsageforanstaltninger for at gøre skoleordningen mere effektiv, f.eks. foranstaltninger eller aktiviteter, hvis formål er at øge børnenes kendskab til landbruget og et større udvalg af landbrugsprodukter,
  eller undervisning
  i relaterede emner, såsom sunde kostvaner, bekæmpelse af madspild, lokale fødevarekæder
  eller
  økologisk landbrug. | 4.   Desuden træffer medlemsstaterne også pædagogiske ledsageforanstaltninger for at gøre skoleordningen mere effektiv, f.eks. foranstaltninger eller aktiviteter, hvis formål er at øge børnenes kendskab til landbruget,
  såsom gårdbesøg
  og
  uddeling af
  et større udvalg af landbrugsprodukter,
  såsom produkter fremstillet på basis af frugt og grøntsager og andre lokale, regionale eller nationale specialiteter, såsom honning og olivenolie og tørret frugt. Dette ville bidrage til undervisningen
  i relaterede emner, såsom sunde kostvaner, bekæmpelse af madspild, lokale fødevarekæder, økologisk landbrug
  og bæredygtig produktion
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

4.   Desuden træffer medlemsstaterne også pædagogiske ledsageforanstaltninger for at gøre skoleordningen mere effektiv, f.eks. foranstaltninger eller aktiviteter, hvis formål er at øge børnenes kendskab til landbruget og et større udvalg af landbrugsprodukter,
  eller undervisning
  i relaterede emner, såsom sunde kostvaner, bekæmpelse af madspild, lokale fødevarekæder
  eller
  økologisk landbrug.

4.   Desuden træffer medlemsstaterne også pædagogiske ledsageforanstaltninger for at gøre skoleordningen mere effektiv, f.eks. foranstaltninger eller aktiviteter, hvis formål er at øge børnenes kendskab til landbruget,
  såsom gårdbesøg
  og
  uddeling af
  et større udvalg af landbrugsprodukter,
  såsom produkter fremstillet på basis af frugt og grøntsager og andre lokale, regionale eller nationale specialiteter, såsom honning og olivenolie og tørret frugt. Dette ville bidrage til undervisningen
  i relaterede emner, såsom sunde kostvaner, bekæmpelse af madspild, lokale fødevarekæder, økologisk landbrug
  og bæredygtig produktion
  .

Begrundelse

AGRI-kompromis ændringsforslag 2, del 2. Kompromiset, der tager hensyn til, at der er mulighed for lejlighedsvis uddeling af andre produkter i de pædagogiske foranstaltninger, omfatter ændringsforslag relateret til lokale, regionale og nationale specialiteter, såsom honning, oliven, olivenolie og tørret frugt.

Ændringsforslag 50

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   Ved fastlæggelsen af deres strategier opstiller medlemsstaterne en liste over de landbrugsprodukter, der ud over frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk lejlighedsvis kan indgå i de pædagogiske ledsageforanstaltninger. | 5.   Ved fastlæggelsen af deres strategier kan medlemsstaterne opstille en liste over de landbrugsprodukter, der ud over frugt og grøntsager, herunder bananer, mælk
  og mælkeprodukter som omhandlet i stk. 2
  , lejlighedsvis kan indgå i
  uddelingen under
  de pædagogiske ledsageforanstaltninger.
  For så vidt angår forarbejdet frugt og grønt er produkter, der indeholder tilsat sukker, tilsatte fedtstoffer, tilsat salt, tilsatte sødemidler og/eller kunstige smagsforstærkere (kunstige fødevaretilsætningsstoffer med kode E620-E650) ikke tilladt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

5.   Ved fastlæggelsen af deres strategier opstiller medlemsstaterne en liste over de landbrugsprodukter, der ud over frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk lejlighedsvis kan indgå i de pædagogiske ledsageforanstaltninger.

5.   Ved fastlæggelsen af deres strategier kan medlemsstaterne opstille en liste over de landbrugsprodukter, der ud over frugt og grøntsager, herunder bananer, mælk
  og mælkeprodukter som omhandlet i stk. 2
  , lejlighedsvis kan indgå i
  uddelingen under
  de pædagogiske ledsageforanstaltninger.
  For så vidt angår forarbejdet frugt og grønt er produkter, der indeholder tilsat sukker, tilsatte fedtstoffer, tilsat salt, tilsatte sødemidler og/eller kunstige smagsforstærkere (kunstige fødevaretilsætningsstoffer med kode E620-E650) ikke tilladt.

Begrundelse

Fødevaretilsætningsstoffer med numrene E620-E650 har skadelige virkninger for forbrugernes sundhed, hvis de indtages i større mængder. Eftersom programmet har til formål at fremme sunde fødevarer, ville det stride mod dets mål at tillade tilsætningsstoffer med tvivlsomme virkninger for sundheden.

Ændringsforslag 23

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 6.   Medlemsstaterne udvælger de produkter, der skal indgå i uddelingen eller i de pædagogiske ledsageforanstaltninger på grundlag af objektive kriterier, der
  kan
  omfatte sundheds- og miljøhensyn, årstid, sort eller tilgængelighed af lokale produkter, idet de så vidt muligt prioriterer produkter, der har oprindelse i Unionen, navnlig lokale indkøb, økologiske produkter, produkter med korte forsyningskæder eller miljøfordele. | 6.   Medlemsstaterne udvælger de produkter, der skal indgå i uddelingen eller i de pædagogiske ledsageforanstaltninger på grundlag af objektive kriterier, der
  skal
  omfatte sundheds- og miljøhensyn og
  etiske hensyn
  , årstid, sort eller tilgængelighed af lokale produkter, idet de så vidt muligt prioriterer produkter, der har oprindelse i Unionen, navnlig lokale
  eller regionale
  produkter og indkøb, økologiske produkter, produkter med korte forsyningskæder eller miljøfordele
  og kvalitetsprodukter, jf. forordning (EU) nr. 1151/2012
  .
  For så vidt angår bananer, kan der kun gives forrang til fairtrade-produkter, hvis der ikke kan skaffes tilsvarende produkter med oprindelse i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

6.   Medlemsstaterne udvælger de produkter, der skal indgå i uddelingen eller i de pædagogiske ledsageforanstaltninger på grundlag af objektive kriterier, der
  kan
  omfatte sundheds- og miljøhensyn, årstid, sort eller tilgængelighed af lokale produkter, idet de så vidt muligt prioriterer produkter, der har oprindelse i Unionen, navnlig lokale indkøb, økologiske produkter, produkter med korte forsyningskæder eller miljøfordele.

6.   Medlemsstaterne udvælger de produkter, der skal indgå i uddelingen eller i de pædagogiske ledsageforanstaltninger på grundlag af objektive kriterier, der
  skal
  omfatte sundheds- og miljøhensyn og
  etiske hensyn
  , årstid, sort eller tilgængelighed af lokale produkter, idet de så vidt muligt prioriterer produkter, der har oprindelse i Unionen, navnlig lokale
  eller regionale
  produkter og indkøb, økologiske produkter, produkter med korte forsyningskæder eller miljøfordele
  og kvalitetsprodukter, jf. forordning (EU) nr. 1151/2012
  .
  For så vidt angår bananer, kan der kun gives forrang til fairtrade-produkter, hvis der ikke kan skaffes tilsvarende produkter med oprindelse i Unionen.

Begrundelse

AGRI-kompromis ændringsforslag 3.

Ændringsforslag 24

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 7.   For at fremme sunde kostvaner sikrer medlemsstaterne, at deres
  kompetente sundhedsmyndigheder
  godkender listen over alle de produkter, der uddeles under skoleordningen, og vurderer deres ernæringsmæssige aspekter. | 7.   For at fremme sunde kostvaner
  , også hos børn med laktoseintolerance,
  sikrer medlemsstaterne, at deres myndigheder
  med ansvar for ernæring og/eller sundhed
  godkender listen over alle de produkter, der uddeles under skoleordningen, og vurderer deres ernæringsmæssige aspekter. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

7.   For at fremme sunde kostvaner sikrer medlemsstaterne, at deres
  kompetente sundhedsmyndigheder
  godkender listen over alle de produkter, der uddeles under skoleordningen, og vurderer deres ernæringsmæssige aspekter.

7.   For at fremme sunde kostvaner
  , også hos børn med laktoseintolerance,
  sikrer medlemsstaterne, at deres myndigheder
  med ansvar for ernæring og/eller sundhed
  godkender listen over alle de produkter, der uddeles under skoleordningen, og vurderer deres ernæringsmæssige aspekter.

Ændringsforslag 25

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — afsnit 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23a — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Den støtte, der under skoleordningen tildeles til uddelingen af produkter, pædagogiske ledsageforanstaltninger og dermed forbundne udgifter, som omhandlet i artikel 23, stk. 1, og med forbehold af bestemmelserne i stk. 4, må ikke overstige: | 1.   Den støtte, der under skoleordningen tildeles til uddelingen af produkter, pædagogiske ledsageforanstaltninger og dermed forbundne udgifter, som omhandlet i artikel 23, stk. 1, og med forbehold af bestemmelserne i stk. 4
  i denne artikel
  , må ikke overstige: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   Den støtte, der under skoleordningen tildeles til uddelingen af produkter, pædagogiske ledsageforanstaltninger og dermed forbundne udgifter, som omhandlet i artikel 23, stk. 1, og med forbehold af bestemmelserne i stk. 4, må ikke overstige:

1.   Den støtte, der under skoleordningen tildeles til uddelingen af produkter, pædagogiske ledsageforanstaltninger og dermed forbundne udgifter, som omhandlet i artikel 23, stk. 1, og med forbehold af bestemmelserne i stk. 4
  i denne artikel
  , må ikke overstige:

Begrundelse

Ændringsforslag, der er på linje med AGRI-kompromis ændringsforslag 2.

Ændringsforslag 26

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23a — stk. 1 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | for mælk:
  80
   mio. EUR pr. skoleår. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

for mælk:
  80
   mio. EUR pr. skoleår.

| b) | for mælk
  og mælkeprodukter
  :
  100
   mio. EUR pr. skoleår. |
| --- | --- |

b)

for mælk
  og mælkeprodukter
  :
  100
   mio. EUR pr. skoleår.

Begrundelse

AGRI-kompromis ændringsforslag 4, del 4. Der er tale om en stigning i 20 mio. til mælkebevillingen for at give alle medlemsstater mulighed for at indføre en mindsteudgift per barn per år og for at sikre, at ingen medlemsstat lider tab som følge af indførelsen af nye kriterier.

Ændringsforslag 27

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 a — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 227 vedrørende fastsættelsen af størrelsen på EU-støtte til prisen på de portioner frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk, der uddeles, såvel som fastsættelsen af definitionen af en portion. Kommissionen tillægges ligeledes beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 227 vedrørende fastsættelsen af et minimums- og et maksimumsbeløb for finansieringen af pædagogiske ledsageforanstaltninger i forhold til medlemsstaternes årlige endelige fordelinger. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 227 vedrørende fastsættelsen af størrelsen på EU-støtte til prisen på de portioner frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk, der uddeles, såvel som fastsættelsen af definitionen af en portion. Kommissionen tillægges ligeledes beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 227 vedrørende fastsættelsen af et minimums- og et maksimumsbeløb for finansieringen af pædagogiske ledsageforanstaltninger i forhold til medlemsstaternes årlige endelige fordelinger.

udgår

Begrundelse

Af hensyn til tekstens sammenhæng flyttes beføjelserne til artikel 24, stk. 1a.

Ændringsforslag 28

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23a — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | for frugt og grøntsager, herunder bananer, baseres de objektive kriterier på: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

for frugt og grøntsager, herunder bananer, baseres de objektive kriterier på:

| (a) | for frugt og grøntsager, herunder bananer, baseres de objektive kriterier på: |
| --- | --- |

(a)

for frugt og grøntsager, herunder bananer, baseres de objektive kriterier på:

| | i) | andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år i forhold til befolkningen |
| --- | --- | --- |

i)

andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år i forhold til befolkningen

| | i) | andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år i forhold til befolkningen
  i den berørte medlemsstat
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år i forhold til befolkningen
  i den berørte medlemsstat
  ;

| | ii) | udviklingsniveauet for regionerne inden for en medlemsstat, således at der sikres højere støtte til mindre udviklede regioner som omhandlet i artikel 3, stk. 5, til denne forordning, til regionerne i den yderste periferi som opført i
  traktatens
  artikel 349 og de mindre øer i Det Ægæiske Hav som defineret i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 229/2013, og |
| --- | --- | --- |

ii)

udviklingsniveauet for regionerne inden for en medlemsstat, således at der sikres højere støtte til mindre udviklede regioner som omhandlet i artikel 3, stk. 5, til denne forordning, til regionerne i den yderste periferi som opført i
  traktatens
  artikel 349 og de mindre øer i Det Ægæiske Hav som defineret i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 229/2013, og

| | ii) | udviklingsniveauet for regionerne inden for en medlemsstat, således at der sikres
  ydelse af
  højere støtte til mindre udviklede regioner som omhandlet i artikel 3, stk. 5, til denne forordning, til regionerne i den yderste periferi som opført i artikel 349
  i TEUF
  og de mindre øer i Det Ægæiske Hav som defineret i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 229/2013, og |
| --- | --- | --- |

ii)

udviklingsniveauet for regionerne inden for en medlemsstat, således at der sikres
  ydelse af
  højere støtte til mindre udviklede regioner som omhandlet i artikel 3, stk. 5, til denne forordning, til regionerne i den yderste periferi som opført i artikel 349
  i TEUF
  og de mindre øer i Det Ægæiske Hav som defineret i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 229/2013, og

| | iii) | en yderligere stigning på 5 % af EU's støtte finder anvendelse på regionerne i den yderste periferi og hertil yderligere 5 %, hvis disse regioner importerer produkter fra andre og nærtliggende regioner i den yderste periferi, og |
| --- | --- | --- |

iii)

en yderligere stigning på 5 % af EU's støtte finder anvendelse på regionerne i den yderste periferi og hertil yderligere 5 %, hvis disse regioner importerer produkter fra andre og nærtliggende regioner i den yderste periferi, og

Begrundelse

AGRI-kompromis, ændringsforslag 4, del 1. De objektive kriterier baseret på andelen af børn i alderen 6-10 år i forhold til befolkningen og udviklingsniveauet i regionerne i en medlemsstat bør bibeholdes, da det ser ud til at være et rimeligt system, der svarer til medlemsstaternes behov.

Ændringsforslag 29

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23a — stk. 2 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | for mælk:
  den hidtidige anvendelse af midler under de foregående ordninger for uddeling af mælk og mejeriprodukter til børn og objektive kriterier baseret på andelen af børn i aldersgruppen seks til ti år. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

for mælk:
  den hidtidige anvendelse af midler under de foregående ordninger for uddeling af mælk og mejeriprodukter til børn og objektive kriterier baseret på andelen af børn i aldersgruppen seks til ti år.

| b) | for mælk
  og mælkeprodukter finder en kombination af følgende kriterier anvendelse i en overgangsperiode på seks år fra starten af det nye program: |
| --- | --- |

b)

for mælk
  og mælkeprodukter finder en kombination af følgende kriterier anvendelse i en overgangsperiode på seks år fra starten af det nye program:

| | i) | andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år i forhold til befolkningen i den berørte medlemsstat; |
| --- | --- | --- |

i)

andelen af børn i aldersgruppen fra seks til ti år i forhold til befolkningen i den berørte medlemsstat;

| | ii) | udviklingsniveauet for regionerne inden for en medlemsstat, således at der sikres ydelse af højere støtte til mindre udviklede regioner som omhandlet i artikel 3, stk. 5, til denne forordning, til regionerne i den yderste periferi som opført i artikel 349 i TEUF og/eller til de mindre øer i Det Ægæiske Hav som defineret i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 229/2013, og |
| --- | --- | --- |

ii)

udviklingsniveauet for regionerne inden for en medlemsstat, således at der sikres ydelse af højere støtte til mindre udviklede regioner som omhandlet i artikel 3, stk. 5, til denne forordning, til regionerne i den yderste periferi som opført i artikel 349 i TEUF og/eller til de mindre øer i Det Ægæiske Hav som defineret i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 229/2013, og

| | iii) | den historiske anvendelse af midlerne under tidligere ordninger med hensyn til uddeling af mælk og mælkeprodukter til børn, undtagen dog for Kroatien, hvor der indføres et system med et fast beløb; med henblik på at sikre en rimelig fordeling af støtten blandt medlemsstaterne opvejes dette kriterium af indførelsen af et mindstestøttebeløb per barn i den i litra i) omhandlede aldersgruppe, der fastsættes på grundlag af den gennemsnitslige anvendelse af midler per barn per medlemsstat; |
| --- | --- | --- |

iii)

den historiske anvendelse af midlerne under tidligere ordninger med hensyn til uddeling af mælk og mælkeprodukter til børn, undtagen dog for Kroatien, hvor der indføres et system med et fast beløb; med henblik på at sikre en rimelig fordeling af støtten blandt medlemsstaterne opvejes dette kriterium af indførelsen af et mindstestøttebeløb per barn i den i litra i) omhandlede aldersgruppe, der fastsættes på grundlag af den gennemsnitslige anvendelse af midler per barn per medlemsstat;

| | iv) | en yderligere stigning på 5 % af EU's støtte finder anvendelse på regionerne i den yderste periferi og hertil yderligere 5 %, hvis disse regioner importerer produkter fra andre og nærtliggende regioner i den yderste periferi, |
| --- | --- | --- |

iv)

en yderligere stigning på 5 % af EU's støtte finder anvendelse på regionerne i den yderste periferi og hertil yderligere 5 %, hvis disse regioner importerer produkter fra andre og nærtliggende regioner i den yderste periferi,

Begrundelse

AGRI-kompromis ændringsforslag 4, del 2. I betragtning af de fremførte ændringsforslag, navnlig de, der fjerner det historiske kriterium for mælk, er formålet med dette kompromis at indføre et rimeligere fordelingssystem uden at straffe medlemsstater, der indtil nu har anvendt skolemælksordningen effektivt og har modtaget mere støtte. Kompromiset baserer sig på de beregninger, som GD AGRI har foretaget på ordførerens anmodning.

Ændringsforslag 30

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23a — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Efter udløbet af den i litra b) omhandlede overgangsperiode omfattes mælk og mælkeprodukter af kriterierne, der er fastsat i litra a), punktum i) og ii). |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Efter udløbet af den i litra b) omhandlede overgangsperiode omfattes mælk og mælkeprodukter af kriterierne, der er fastsat i litra a), punktum i) og ii).

Begrundelse

AGRI-kompromis, ændringsforslag 4, del 2.

Ændringsforslag 31

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 a — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen foretager hvert tredje år en vurdering af, om de vejledende bevillinger for frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk fortsat er i overensstemmelse med de objektive kriterier, der er nævnt i dette stykke. | Kommissionen foretager hvert tredje år en vurdering af, om de vejledende bevillinger for frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk
  og mælkeprodukter
  fortsat er i overensstemmelse med de objektive kriterier, der er nævnt i dette stykke. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Kommissionen foretager hvert tredje år en vurdering af, om de vejledende bevillinger for frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk fortsat er i overensstemmelse med de objektive kriterier, der er nævnt i dette stykke.

Kommissionen foretager hvert tredje år en vurdering af, om de vejledende bevillinger for frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk
  og mælkeprodukter
  fortsat er i overensstemmelse med de objektive kriterier, der er nævnt i dette stykke.

Begrundelse

Ændringsforslag, der er på linje med AGRI-kompromis, ændringsforslag 1.

Ændringsforslag 32

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 a — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at mindst 10 % og højst 20 % af de midler, der tildeles dem årligt under skoleordningen, øremærkes til ledsagende pædagogiske foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at mindst 10 % og højst 20 % af de midler, der tildeles dem årligt under skoleordningen, øremærkes til ledsagende pædagogiske foranstaltninger.

Begrundelse

AGRI-kompromis ændringsforslag 2, del 4. I betragtning af betydningen af pædagogiske foranstaltninger i den nye ordning og de fremsatte ændringsforslag fastsætter kompromiset, at mindst 10 % og højst 20 % af midlerne skal bruges på pædagogiske foranstaltninger.

Ændringsforslag 33

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 a — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterne kan overføre op til 15 % af deres vejledende tildelinger til enten frugt og grøntsager, herunder bananer, eller til mælk til den anden gruppe på de betingelser, der fastsættes af Kommissionen i form af delegerede retsakter i henhold til artikel 227, dog uden at overstige det samlede loft på
  230
   mio. EUR fra de i stk. 1, litra a) og b), nævnte beløb. | 4.   Medlemsstaterne kan overføre op til
  10
   % af deres vejledende tildelinger
  – for regionerne i den yderste periferi kan overførslen dog øges til 20 % –
  til enten frugt og grøntsager, herunder bananer, eller til mælk
  og mælkeprodukter
  til den anden gruppe på de betingelser, der fastsættes af Kommissionen i form af delegerede retsakter i henhold til artikel 227, dog uden at overstige det samlede loft på
  250
   mio. EUR fra de i stk. 1, litra a) og b), nævnte beløb. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

4.   Medlemsstaterne kan overføre op til 15 % af deres vejledende tildelinger til enten frugt og grøntsager, herunder bananer, eller til mælk til den anden gruppe på de betingelser, der fastsættes af Kommissionen i form af delegerede retsakter i henhold til artikel 227, dog uden at overstige det samlede loft på
  230
   mio. EUR fra de i stk. 1, litra a) og b), nævnte beløb.

4.   Medlemsstaterne kan overføre op til
  10
   % af deres vejledende tildelinger
  – for regionerne i den yderste periferi kan overførslen dog øges til 20 % –
  til enten frugt og grøntsager, herunder bananer, eller til mælk
  og mælkeprodukter
  til den anden gruppe på de betingelser, der fastsættes af Kommissionen i form af delegerede retsakter i henhold til artikel 227, dog uden at overstige det samlede loft på
  250
   mio. EUR fra de i stk. 1, litra a) og b), nævnte beløb.

Begrundelse

AGRI-kompromis, ændringsforslag 4, del 5. Der er tale om en stigning i 20 mio. til mælkebevillingen for at give alle medlemsstater mulighed for at indføre en mindsteudgift per barn per år og for at sikre, at ingen medlemsstats lider tab som følge af indførelsen af nye kriterier. Med hensyn til budgetmæssige overførsler er kompromiset en mellemvej mellem de fremsatte ændringsforslag om dette spørgsmål.

Ændringsforslag 34

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 a — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  EU-støtte, der ydes i henhold til stk. 1, må ikke anvendes som erstatning for finansiering af eventuelle eksisterende nationale skolefrugt- eller skolemælksordninger med uddeling af frugt og grøntsager, forarbejdede frugter og grøntsager, bananer, mælk og mælkeprodukter eller andre uddelingsordninger for skoler, hvori sådanne produkter indgår. EU-støtten ydes med det sigte at supplere national finansiering. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

5a.
     
  EU-støtte, der ydes i henhold til stk. 1, må ikke anvendes som erstatning for finansiering af eventuelle eksisterende nationale skolefrugt- eller skolemælksordninger med uddeling af frugt og grøntsager, forarbejdede frugter og grøntsager, bananer, mælk og mælkeprodukter eller andre uddelingsordninger for skoler, hvori sådanne produkter indgår. EU-støtten ydes med det sigte at supplere national finansiering.

Begrundelse

Genindførelse af artikel 23, stk. 6, fra den fælles markedsordning. EU-midlerne bør reelt supplere national finansiering for at undgå en dødvægtseffekt.

Ændringsforslag 35

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 a — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Medlemsstaterne kan i overensstemmelse med deres respektive strategier beslutte ikke at tildele den ønskede støtte, når det støttebeløb, der anmodes om, ligger under et minimum, som medlemsstaten har fastsat. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

6a.
     
  Medlemsstaterne kan i overensstemmelse med deres respektive strategier beslutte ikke at tildele den ønskede støtte, når det støttebeløb, der anmodes om, ligger under et minimum, som medlemsstaten har fastsat.

Ændringsforslag 36

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 a — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 7.   Unionen kan i medfør af artikel 6 i forordning (EU) nr. 1306/2013 også finansiere informations-, overvågnings- og evalueringsforanstaltninger vedrørende skoleordningen herunder foranstaltninger til skærpelse af offentlighedens opmærksomhed om
  ordningen
  og netværksforanstaltninger i forbindelse hermed. | 7.   Unionen kan i medfør af artikel 6 i forordning (EU) nr. 1306/2013 også finansiere informations-,
  kommunikations-, reklame-,
  overvågnings- og evalueringsforanstaltninger vedrørende skoleordningen herunder foranstaltninger til skærpelse af offentlighedens opmærksomhed om
  ordningens
  formål,
  navnlig rettet mod forældre og undervisere,
  og netværksforanstaltninger i forbindelse hermed
  samt andre aktiviteter, der er direkte forbundet med gennemførelsen af skoleordningen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

7.   Unionen kan i medfør af artikel 6 i forordning (EU) nr. 1306/2013 også finansiere informations-, overvågnings- og evalueringsforanstaltninger vedrørende skoleordningen herunder foranstaltninger til skærpelse af offentlighedens opmærksomhed om
  ordningen
  og netværksforanstaltninger i forbindelse hermed.

7.   Unionen kan i medfør af artikel 6 i forordning (EU) nr. 1306/2013 også finansiere informations-,
  kommunikations-, reklame-,
  overvågnings- og evalueringsforanstaltninger vedrørende skoleordningen herunder foranstaltninger til skærpelse af offentlighedens opmærksomhed om
  ordningens
  formål,
  navnlig rettet mod forældre og undervisere,
  og netværksforanstaltninger i forbindelse hermed
  samt andre aktiviteter, der er direkte forbundet med gennemførelsen af skoleordningen.

Ændringsforslag 37

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 23 a — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 8.   De deltagende medlemsstater tilkendegiver offentligt deres deltagelse i støtteordningen på uddelingsstederne og det faktum, at ordningen er støttet af Unionen. Medlemsstaterne sikrer merværdien og synligheden af EU-skoleordningen i forhold til servering af andre måltider i uddannelsesinstitutioner." | 8.   De deltagende medlemsstater tilkendegiver offentligt deres deltagelse i støtteordningen på uddelingsstederne og det faktum, at ordningen er støttet af Unionen
  ved at opsætte opslag ved skoleindgangene
  .
  Medlemsstaterne kan desuden anvende ethvert egnet kommunikationsmiddel såsom særlige websteder, grafisk informationsmateriale og informations- og bevidstgørelseskampagner. Der anvendes en fælles identifikator og Unionens logo på alt ledsagende informationsmateriale.
  Medlemsstaterne sikrer merværdien og synligheden af EU-skoleordningen i forhold til servering af andre måltider i uddannelsesinstitutioner." |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

8.   De deltagende medlemsstater tilkendegiver offentligt deres deltagelse i støtteordningen på uddelingsstederne og det faktum, at ordningen er støttet af Unionen. Medlemsstaterne sikrer merværdien og synligheden af EU-skoleordningen i forhold til servering af andre måltider i uddannelsesinstitutioner."

8.   De deltagende medlemsstater tilkendegiver offentligt deres deltagelse i støtteordningen på uddelingsstederne og det faktum, at ordningen er støttet af Unionen
  ved at opsætte opslag ved skoleindgangene
  .
  Medlemsstaterne kan desuden anvende ethvert egnet kommunikationsmiddel såsom særlige websteder, grafisk informationsmateriale og informations- og bevidstgørelseskampagner. Der anvendes en fælles identifikator og Unionens logo på alt ledsagende informationsmateriale.
  Medlemsstaterne sikrer merværdien og synligheden af EU-skoleordningen i forhold til servering af andre måltider i uddannelsesinstitutioner."

Begrundelse

AGRI-kompromis, ændringsforslag 5, del 1. Medlemsstater, der fordeler EU-støtte, bør sætte opslag op ved indgangen til skolerne for som omhandlet i de eksisterende gennemførelsesforordninger for ordningen at sikre en øget synlighed af EU's tiltag. I betragtning af ordningens EU-merværdi er det vigtigt at øge synligheden og den offentlige bevidsthed herom, især i en tid, hvor EU skuffer flere og flere.

Ændringsforslag 38

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 24 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | udarbejdelse af de nationale eller regionale strategier og pædagogiske ledsageforanstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

udarbejdelse af de nationale eller regionale strategier og pædagogiske ledsageforanstaltninger.

(vedrører ikke den danske tekst)

Begrundelse

(vedrører ikke den danske tekst)

Ændringsforslag 39

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 24 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   For at sikre at Unionens midler anvendes effektivt og målrettet, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse artikel 227 vedrørende: | 2.   For at sikre at Unionens midler anvendes effektivt og målrettet,
  at fordelingen af disse mellem medlemsstaterne forbliver rimelig og med henblik på at lette den administrative arbejdsbyrde for de skoler, der deltager i ordningen, og for medlemsstaterne
  tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse artikel 227 vedrørende: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   For at sikre at Unionens midler anvendes effektivt og målrettet, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse artikel 227 vedrørende:

2.   For at sikre at Unionens midler anvendes effektivt og målrettet,
  at fordelingen af disse mellem medlemsstaterne forbliver rimelig og med henblik på at lette den administrative arbejdsbyrde for de skoler, der deltager i ordningen, og for medlemsstaterne
  tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse artikel 227 vedrørende:

Ændringsforslag 40

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 24 — stk. 2 — litra -a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | -a) | loftet for den EU-støtte, der kan udbetales pr. barn og pr. uddeling som bidrag til dækning af udgifterne til uddelte frugter og grøntsager, herunder bananer, samt mælk og mælkeprodukter |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

-a)

loftet for den EU-støtte, der kan udbetales pr. barn og pr. uddeling som bidrag til dækning af udgifterne til uddelte frugter og grøntsager, herunder bananer, samt mælk og mælkeprodukter

Begrundelse

Af hensyn til tekstens sammenhæng er disse beføjelser flyttet fra artikel 23, stk. 1. For at sikre en forsvarlig budgetmæssig forvaltning af ordningerne ville det være mere hensigtsmæssigt at indføre en maksimal støtte pr. uddeling end en støtte pr. portion, som er vanskelig at kontrollere — jf. ændringsforslaget til betragtning 6.

Ændringsforslag 41

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 24 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | den vejledende fordeling af støtte til frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk mellem medlemsstaterne,
  og den eventuelle revision af fordelingen efter den evaluering, der er omhandlet i artikel 23a, stk. 2, andet afsnit
  ; minimumsbeløbene for EU-støtte til den enkelte medlemsstat; den anvendte metode til omfordeling af den vejledende fordeling af støtte mellem medlemsstaterne baseret på de modtagne støtteansøgninger; og de supplerende regler for, hvordan kriterierne i artikel 23a, stk. 2, første afsnit, skal tages i betragtning ved fordelingen af støtte |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

den vejledende fordeling af støtte til frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk mellem medlemsstaterne,
  og den eventuelle revision af fordelingen efter den evaluering, der er omhandlet i artikel 23a, stk. 2, andet afsnit
  ; minimumsbeløbene for EU-støtte til den enkelte medlemsstat; den anvendte metode til omfordeling af den vejledende fordeling af støtte mellem medlemsstaterne baseret på de modtagne støtteansøgninger; og de supplerende regler for, hvordan kriterierne i artikel 23a, stk. 2, første afsnit, skal tages i betragtning ved fordelingen af støtte

| a) | den vejledende fordeling af støtte til frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk
  og mælkeprodukter
  mellem medlemsstaterne,
  og minimumsudgiftsniveauet for EU-støtten pr. barn og pr. år, der er omhandlet i artikel 23a, stk. 2, litra b
  ); minimumsbeløbene for EU-støtte til den enkelte medlemsstat; den anvendte metode til omfordeling af den vejledende fordeling af støtte mellem medlemsstaterne baseret på de modtagne støtteansøgninger; og de supplerende regler for, hvordan kriterierne i artikel 23a, stk. 2, første afsnit, skal tages i betragtning ved fordelingen af støtte |
| --- | --- |

a)

den vejledende fordeling af støtte til frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk
  og mælkeprodukter
  mellem medlemsstaterne,
  og minimumsudgiftsniveauet for EU-støtten pr. barn og pr. år, der er omhandlet i artikel 23a, stk. 2, litra b
  ); minimumsbeløbene for EU-støtte til den enkelte medlemsstat; den anvendte metode til omfordeling af den vejledende fordeling af støtte mellem medlemsstaterne baseret på de modtagne støtteansøgninger; og de supplerende regler for, hvordan kriterierne i artikel 23a, stk. 2, første afsnit, skal tages i betragtning ved fordelingen af støtte

Ændringsforslag 42

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 24 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | betingelserne vedrørende overførslen mellem fordelingerne til henholdsvis frugt og grøntsager, herunder bananer,
  samt
  mælk |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

betingelserne vedrørende overførslen mellem fordelingerne til henholdsvis frugt og grøntsager, herunder bananer,
  samt
  mælk

| b) | betingelserne vedrørende overførslen mellem fordelingerne til henholdsvis frugt og grøntsager, herunder bananer, mælk
  og mælkeprodukter |
| --- | --- |

b)

betingelserne vedrørende overførslen mellem fordelingerne til henholdsvis frugt og grøntsager, herunder bananer, mælk
  og mælkeprodukter

Begrundelse

Ændringsforslag, der er på linje med AGRI-kompromis, ændringsforslag 1.

Ændringsforslag 43

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 24 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | de udgifter og/eller foranstaltninger, der er berettigede til EU-støtte, og muligheden for at fastsætte
  minimums- og
  maksimumsbeløb for specifikke udgifter |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

de udgifter og/eller foranstaltninger, der er berettigede til EU-støtte, og muligheden for at fastsætte
  minimums- og
  maksimumsbeløb for specifikke udgifter

| c) | de udgifter og/eller foranstaltninger, der er berettigede til EU-støtte, og muligheden for at fastsætte maksimumsbeløb for specifikke udgifter |
| --- | --- |

c)

de udgifter og/eller foranstaltninger, der er berettigede til EU-støtte, og muligheden for at fastsætte maksimumsbeløb for specifikke udgifter

Ændringsforslag 44

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 24 — stk. 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ca) | indførelse af ensartede procedurer for indgivelse af ansøgninger om deltagelse fra uddannelsesinstitutionerne og for kontrol |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ca)

indførelse af ensartede procedurer for indgivelse af ansøgninger om deltagelse fra uddannelsesinstitutionerne og for kontrol

Begrundelse

Ud over de tekniske kriterier, der er fastsat ved gennemførelsesretsakt i medfør af artikel 25, litra c), ville det være nyttigt ved delegeret retsakt at fastsætte principper for ensartede procedurer for indgivelse af ansøgninger om deltagelse fra uddannelsesinstitutionerne og for kontrol for at lette de administrative byrder, som hæmmer skolernes deltagelse i ordningerne, navnlig for de skoler, der ønsker at deltage i begge ordninger.

Ændringsforslag 45

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 24 — stk. 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   For at skabe større opmærksomhed om skoleordningen tillægges Kommissionen i henhold til artikel 227 beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der pålægger medlemsstater med en skoleordning at oplyse om, at Unionen
  yder støtte
  til ordningen. | 3.   For at skabe større opmærksomhed om skoleordningen
  og øge EU-støttens synlighed
  tillægges Kommissionen i henhold til artikel 227 beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der pålægger medlemsstater med en skoleordning
  klart
  at oplyse om, at
  de modtager støtte fra
  Unionen til ordningen
  , med hensyn til: |
| | a) | de specifikke kriterier, der relaterer sig til anvendelsen af opslag og andet informationsmateriale |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

3.   For at skabe større opmærksomhed om skoleordningen tillægges Kommissionen i henhold til artikel 227 beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der pålægger medlemsstater med en skoleordning at oplyse om, at Unionen
  yder støtte
  til ordningen.

3.   For at skabe større opmærksomhed om skoleordningen
  og øge EU-støttens synlighed
  tillægges Kommissionen i henhold til artikel 227 beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der pålægger medlemsstater med en skoleordning
  klart
  at oplyse om, at
  de modtager støtte fra
  Unionen til ordningen
  , med hensyn til:

a)

de specifikke kriterier, der relaterer sig til anvendelsen af opslag og andet informationsmateriale

| b) | fastlæggelsen af specifikke kriterier med hensyn til udformning, sammensætning, størrelse og formgivning af den fælles identifikator og Unionens logo
  . |
| --- | --- |

b)

fastlæggelsen af specifikke kriterier med hensyn til udformning, sammensætning, størrelse og formgivning af den fælles identifikator og Unionens logo
  .

Begrundelse

AGRI-kompromis, ændringsforslag 5, del 2. Delegeret retsakt svarende til artikel 23a (ændringsforslag 8).

Ændringsforslag 46

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 25 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | den endelige fordeling af støtte til frugt og grøntsager, herunder bananer, og/eller mælk mellem de deltagende medlemsstater inden for de i artikel 23a, stk. 1, fastsatte grænser, idet der tages hensyn til de i artikel 23a, stk. 4, nævnte overførsler |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

den endelige fordeling af støtte til frugt og grøntsager, herunder bananer, og/eller mælk mellem de deltagende medlemsstater inden for de i artikel 23a, stk. 1, fastsatte grænser, idet der tages hensyn til de i artikel 23a, stk. 4, nævnte overførsler

| a) | den endelige fordeling af støtte til frugt og grøntsager, herunder bananer, og/eller mælk
  og mælkeprodukter
  mellem de deltagende medlemsstater inden for de i artikel 23a, stk. 1, fastsatte grænser, idet der tages hensyn til de i artikel 23a, stk. 4, nævnte overførsler |
| --- | --- |

a)

den endelige fordeling af støtte til frugt og grøntsager, herunder bananer, og/eller mælk
  og mælkeprodukter
  mellem de deltagende medlemsstater inden for de i artikel 23a, stk. 1, fastsatte grænser, idet der tages hensyn til de i artikel 23a, stk. 4, nævnte overførsler

Begrundelse

Ændringsforslag, der er på linje med AGRI-kompromis ændringsforslag 1.

Ændringsforslag 47

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 25 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | fa) | metoder til afhjælpning af mangler, der optræder i gennemførelsesprocessen for at undgå blokeringer forårsaget af urimeligt belastende bureaukrati |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

fa)

metoder til afhjælpning af mangler, der optræder i gennemførelsesprocessen for at undgå blokeringer forårsaget af urimeligt belastende bureaukrati

Ændringsforslag 48

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EU) nr. 1308/2013

Artikel 217 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne kan som supplement til EU-støtten som fastsat i artikel 23 yde nationale betalinger til uddelingen af produkterne til børn i uddannelsesinstitutioner eller til de dermed forbundne omkostninger, der er omhandlet i artikel 23, stk. 1, litra c). | Medlemsstaterne kan som supplement til
  modtagelsen og anvendelsen af
  EU-støtten som fastsat i artikel 23 yde nationale
  eller regionale
  betalinger til uddelingen af produkterne til børn
  sammen med pædagogiske ledsageforanstaltninger
  i uddannelsesinstitutioner eller til
  afholdelse af
  de dermed forbundne omkostninger, der er omhandlet i artikel 23, stk. 1, litra c). |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Medlemsstaterne kan som supplement til EU-støtten som fastsat i artikel 23 yde nationale betalinger til uddelingen af produkterne til børn i uddannelsesinstitutioner eller til de dermed forbundne omkostninger, der er omhandlet i artikel 23, stk. 1, litra c).

Medlemsstaterne kan som supplement til
  modtagelsen og anvendelsen af
  EU-støtten som fastsat i artikel 23 yde nationale
  eller regionale
  betalinger til uddelingen af produkterne til børn
  sammen med pædagogiske ledsageforanstaltninger
  i uddannelsesinstitutioner eller til
  afholdelse af
  de dermed forbundne omkostninger, der er omhandlet i artikel 23, stk. 1, litra c).

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 19. maj 2015

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/106 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/106

---

P8_TA(2015)0191

Anmodning om ophævelse af Viktor Uspaskichs immunitet

Europa-Parlamentets afgørelse af 19. maj 2015 om anmodning om ophævelse af Viktor Uspaskichs immunitet (2014/2203(IMM))

(2016/C 353/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning af 1. oktober 2014 fra anklagemyndigheden i Litauen om ophævelse af Victor Uspaskichs immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 12. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning af 1. oktober 2014 fra anklagemyndigheden i Litauen om ophævelse af Victor Uspaskichs immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 12. november 2014,

| — | der har hørt Viktor Uspaskich, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der har hørt Viktor Uspaskich, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5,

| — | der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1),

| — | der henviser til artikel 62 i Republikken Litauens forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 62 i Republikken Litauens forfatning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0149/2015),

| A. | der henviser til, at anklagemyndigheden i Litauen har anmodet om ophævelse af medlem af Europa-Parlamentet Viktor Uspaskichs parlamentariske immunitet i forbindelse med en forundersøgelse vedrørende en påstået strafbar handling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at anklagemyndigheden i Litauen har anmodet om ophævelse af medlem af Europa-Parlamentet Viktor Uspaskichs parlamentariske immunitet i forbindelse med en forundersøgelse vedrørende en påstået strafbar handling;

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling;

| C. | der henviser til, at det fremgår af artikel 62 i Republikken Litauens forfatning og artikel 22, stk. 3, i statutten for Seimas, at der ikke kan indledes straffesager imod et Seimas-medlem, og at han/hun ikke kan arresteres og ikke kan underkastes nogen andre indskrænkninger af den personlige frihed uden Seimas' billigelse, undtagen i tilfælde, hvor han/hun gribes på fersk gerning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det fremgår af artikel 62 i Republikken Litauens forfatning og artikel 22, stk. 3, i statutten for Seimas, at der ikke kan indledes straffesager imod et Seimas-medlem, og at han/hun ikke kan arresteres og ikke kan underkastes nogen andre indskrænkninger af den personlige frihed uden Seimas' billigelse, undtagen i tilfælde, hvor han/hun gribes på fersk gerning;

| D. | der henviser til, at Viktor Uspaskich anklages for foragt for retten i henhold til artikel 232 i Republikken Litauens straffelov; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Viktor Uspaskich anklages for foragt for retten i henhold til artikel 232 i Republikken Litauens straffelov;

| E. | der henviser til, at der ikke er bevis for fumus persecutionis, dvs. en begrundet mistanke om, at retssagen er blevet anlagt med den hensigt at skade medlemmets politiske virksomhed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der ikke er bevis for fumus persecutionis, dvs. en begrundet mistanke om, at retssagen er blevet anlagt med den hensigt at skade medlemmets politiske virksomhed;

| 1. | vedtager at ophæve Viktor Uspaskichs immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager at ophæve Viktor Uspaskichs immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til anklagemyndigheden i Litauen og Viktor Uspaskich. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til anklagemyndigheden i Litauen og Viktor Uspaskich.

---

(1)  Domstolens dom af 12. maj 1964, Wagner mod Fohrmann og Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Domstolens dom af 10. juli 1986, Wybot mod Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Rettens dom af 15. oktober 2008, Mote mod Parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Domstolens dom af 21. oktober 2008, Marra mod De Gregorio og Clemente, C-200/07 og C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Rettens dom af 19. marts 2010, Gollnisch mod Parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Domstolens dom af 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; Rettens dom af 17. januar 2013, Gollnisch mod Parlamentet, T-346/11 og T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23).

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/108

---

P8_TA(2015)0192

Anmodning om ophævelse af Jérôme Lavrilleuxs immunitet

Europa-Parlamentets afgørelse af 19. maj 2015 om anmodning om ophævelse af Jérôme Lavrilleuxs immunitet (2015/2014(IMM))

(2016/C 353/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning af 23. december 2014 om ophævelse af Jérôme Lavrilleuxs immunitet, som er fremsendt af den franske justitsminister på vegne af chefen for anklagemyndigheden ved appelretten i Paris, og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 15. januar 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning af 23. december 2014 om ophævelse af Jérôme Lavrilleuxs immunitet, som er fremsendt af den franske justitsminister på vegne af chefen for anklagemyndigheden ved appelretten i Paris, og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 15. januar 2015,

| — | der har hørt Jérôme Lavrilleux, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der har hørt Jérôme Lavrilleux, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5,

| — | der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1),

| — | der henviser til artikel 26 i Den Franske Republiks forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 26 i Den Franske Republiks forfatning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0152/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0152/2015),

| A. | der henviser til, at chefen for anklagemyndigheden ved appelretten i Paris har anmodet om ophævelse af medlem af Europa-Parlamentet Jérôme Lavrilleuxs parlamentariske immunitet i forbindelse med en igangværende retslig undersøgelse angående anklager om dokumentfalsk, brug af forfalskede dokumenter, tillidsbrud, forsøg på bedrageri og medvirken til og fortielse af disse overtrædelser, ulovlig finansiering af en valgkamp og fortielse af og medvirken til denne strafbare handling; de franske dommere ønsker i den forbindelse at træffe en frihedsberøvende eller frihedsindskrænkende foranstaltning over for Jérôme Lavrilleux; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at chefen for anklagemyndigheden ved appelretten i Paris har anmodet om ophævelse af medlem af Europa-Parlamentet Jérôme Lavrilleuxs parlamentariske immunitet i forbindelse med en igangværende retslig undersøgelse angående anklager om dokumentfalsk, brug af forfalskede dokumenter, tillidsbrud, forsøg på bedrageri og medvirken til og fortielse af disse overtrædelser, ulovlig finansiering af en valgkamp og fortielse af og medvirken til denne strafbare handling; de franske dommere ønsker i den forbindelse at træffe en frihedsberøvende eller frihedsindskrænkende foranstaltning over for Jérôme Lavrilleux;

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling;

| C. | der henviser til, at det fremgår af artikel 26, stk. 2 og 3, i den franske forfatning, at medlemmer af parlamentet ikke i strafferetligt øjemed kan udsættes for anholdelse eller nogen som helst anden frihedsberøvende eller frihedsindskrænkende foranstaltning uden tilladelse fra præsidiet for den forsamling, som medlemmet tilhører, og at denne tilladelse ikke er påkrævet, hvis den pågældende gribes på fersk gerning, eller hvis der foreligger en endelig domfældelse, samt at forsamlingen kan anmode om, at tilbageholdelse, frihedsberøvende eller frihedsindskrænkende foranstaltninger og retsforfølgelse af et medlem af parlamentet stilles i bero; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det fremgår af artikel 26, stk. 2 og 3, i den franske forfatning, at medlemmer af parlamentet ikke i strafferetligt øjemed kan udsættes for anholdelse eller nogen som helst anden frihedsberøvende eller frihedsindskrænkende foranstaltning uden tilladelse fra præsidiet for den forsamling, som medlemmet tilhører, og at denne tilladelse ikke er påkrævet, hvis den pågældende gribes på fersk gerning, eller hvis der foreligger en endelig domfældelse, samt at forsamlingen kan anmode om, at tilbageholdelse, frihedsberøvende eller frihedsindskrænkende foranstaltninger og retsforfølgelse af et medlem af parlamentet stilles i bero;

| D. | der henviser til, at Jérôme Lavrilleux mistænkes for at have deltaget i et system med falske fakturaer for valgkampsudgifter; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Jérôme Lavrilleux mistænkes for at have deltaget i et system med falske fakturaer for valgkampsudgifter;

| E. | der henviser til, at ophævelsen af Jérôme Lavrilleuxs immunitet bør være underlagt betingelserne i forretningsordenens artikel 9, stk. 6; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ophævelsen af Jérôme Lavrilleuxs immunitet bør være underlagt betingelserne i forretningsordenens artikel 9, stk. 6;

| F. | der henviser til, at anklagerne ikke har nogen forbindelse til Jérôme Lavrilleuxs stilling som medlem af Europa-Parlamentet og udspringer af hans tidligere stilling som vicedirektør for valgkampen ved det sidste præsidentvalg i Frankrig; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at anklagerne ikke har nogen forbindelse til Jérôme Lavrilleuxs stilling som medlem af Europa-Parlamentet og udspringer af hans tidligere stilling som vicedirektør for valgkampen ved det sidste præsidentvalg i Frankrig;

| G. | der henviser til, at anklagen ikke vedrører meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser fra Jérôme Lavrilleux under udøvelsen af hvervet som medlem af Europa-Parlamentet som omhandlet i artikel 8 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at anklagen ikke vedrører meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser fra Jérôme Lavrilleux under udøvelsen af hvervet som medlem af Europa-Parlamentet som omhandlet i artikel 8 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter;

| H. | der henviser til, at Parlamentet ikke har fundet noget bevis på fumus persecutionis, dvs. en tilstrækkelig alvorlig og præcis mistanke om, at sagen er blevet anlagt med den hensigt at skade medlemmets politiske virksomhed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Parlamentet ikke har fundet noget bevis på fumus persecutionis, dvs. en tilstrækkelig alvorlig og præcis mistanke om, at sagen er blevet anlagt med den hensigt at skade medlemmets politiske virksomhed;

| 1. | vedtager at ophæve Jérôme Lavrilleuxs immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager at ophæve Jérôme Lavrilleuxs immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til Den Franske Republiks kompetente myndigheder og Jérôme Lavrilleux. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til Den Franske Republiks kompetente myndigheder og Jérôme Lavrilleux.

---

(1)  Domstolens dom af 12. maj 1964, Wagner mod Fohrmann og Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Domstolens dom af 10. juli 1986, Wybot mod Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Rettens dom af 15. oktober 2008, Mote mod Parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Domstolens dom af 21. oktober 2008, Marra mod De Gregorio og Clemente, C-200/07 og C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Rettens dom af 19. marts 2010, Gollnisch mod Parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Domstolens dom af 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; Rettens dom af 17. januar 2013, Gollnisch mod Parlamentet, T-346/11 og T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23).

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/110 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/110

---

P8_TA(2015)0193

Anmodning om ophævelse af Janusz Korwin-Mikkes parlamentariske immunitet

Europa-Parlamentets afgørelse af 19. maj 2015 om anmodning om ophævelse af Janusz Korwin-Mikkes immunitet (2015/2049(IMM))

(2016/C 353/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning om ophævelse af Janusz Korwin-Mikkes immunitet, som er fremsendt af Republikken Polens øverste offentlige anklager den 29. december 2014 i forbindelse med en straffesag rejst af anklagemyndigheden i Warszawa (sag nr. V DS 223/14), og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 28. januar 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning om ophævelse af Janusz Korwin-Mikkes immunitet, som er fremsendt af Republikken Polens øverste offentlige anklager den 29. december 2014 i forbindelse med en straffesag rejst af anklagemyndigheden i Warszawa (sag nr. V DS 223/14), og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 28. januar 2015,

| — | der har hørt Janusz Korwin-Mikke, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der har hørt Janusz Korwin-Mikke, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5,

| — | der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010 og 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1) , |
| --- | --- |

—

der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010 og 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1) ,

| — | der henviser til artikel 105, stk. 2, i Republikken Polens forfatning og artikel 7b, stk. 1, og artikel 7c, stk. 1, i den polske lov af 9. maj 1996 om udførelse af mandatet som medlem af parlamentet eller senatet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 105, stk. 2, i Republikken Polens forfatning og artikel 7b, stk. 1, og artikel 7c, stk. 1, i den polske lov af 9. maj 1996 om udførelse af mandatet som medlem af parlamentet eller senatet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0150/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0150/2015),

| A. | der henviser til, at Republikken Polens øverste offentlige anklager har fremsendt en anmodning fra anklagemyndigheden i Warszawa om tilladelse til at indlede en straffesag mod et medlem af Europa-Parlamentet, Janusz Korwin-Mikke, angående en overtrædelse af artikel 222, stk. 1, i den polske straffelov; sagen vedrører nærmere bestemt en påstået krænkelse af en embedsmands fysiske integritet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Republikken Polens øverste offentlige anklager har fremsendt en anmodning fra anklagemyndigheden i Warszawa om tilladelse til at indlede en straffesag mod et medlem af Europa-Parlamentet, Janusz Korwin-Mikke, angående en overtrædelse af artikel 222, stk. 1, i den polske straffelov; sagen vedrører nærmere bestemt en påstået krænkelse af en embedsmands fysiske integritet;

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 8 i protokollen om Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter hverken kan eftersøges, tilbageholdes eller retsligt forfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 8 i protokollen om Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter hverken kan eftersøges, tilbageholdes eller retsligt forfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv;

| C. | der henviser til, at medlemmer af Europa-Parlamentet i henhold til artikel 9 i protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at medlemmer af Europa-Parlamentet i henhold til artikel 9 i protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling;

| D. | der henviser til, at et medlem i henhold til artikel 105, stk. 2, i Republikken Polens forfatning ikke kan strafforfølges uden Sejms samtykke; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at et medlem i henhold til artikel 105, stk. 2, i Republikken Polens forfatning ikke kan strafforfølges uden Sejms samtykke;

| E. | der henviser til, at det alene tilkommer Parlamentet at tage stilling til, om immuniteten skal ophæves eller ej i en given sag; Parlamentet kan med rimelighed tage hensyn til medlemmets holdning, når der skal tages stilling til, om den pågældendes immunitet (2) skal ophæves eller ej; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det alene tilkommer Parlamentet at tage stilling til, om immuniteten skal ophæves eller ej i en given sag; Parlamentet kan med rimelighed tage hensyn til medlemmets holdning, når der skal tages stilling til, om den pågældendes immunitet (2) skal ophæves eller ej;

| F. | der henviser til, at den påståede forseelse, som det ligeledes blev bekræftet under høringen af ham, ikke har en direkte eller indlysende sammenhæng med Korwin-Mikkes udøvelse af sit hverv som medlem af Europa-Parlamentet og heller ikke udgør en meningstilkendegivelse eller stemmeafgivelse under udøvelsen af hans hverv som medlem af Europa-Parlamentet, jf. artikel 8 i protokol nr. 7 om Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den påståede forseelse, som det ligeledes blev bekræftet under høringen af ham, ikke har en direkte eller indlysende sammenhæng med Korwin-Mikkes udøvelse af sit hverv som medlem af Europa-Parlamentet og heller ikke udgør en meningstilkendegivelse eller stemmeafgivelse under udøvelsen af hans hverv som medlem af Europa-Parlamentet, jf. artikel 8 i protokol nr. 7 om Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter;

| G. | der henviser til, at Parlamentet i nærværende sag ikke har fundet noget bevis på fumus persecutionis, dvs. en tilstrækkelig alvorlig og præcis mistanke om, at sagen er blevet rejst med det formål at skade det pågældende medlem i politisk henseende; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Parlamentet i nærværende sag ikke har fundet noget bevis på fumus persecutionis, dvs. en tilstrækkelig alvorlig og præcis mistanke om, at sagen er blevet rejst med det formål at skade det pågældende medlem i politisk henseende;

| 1. | vedtager at ophæve Janusz Korwin-Mikkes immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager at ophæve Janusz Korwin-Mikkes immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til Republikken Polens kompetente myndigheder og Janusz Korwin-Mikke. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til Republikken Polens kompetente myndigheder og Janusz Korwin-Mikke.

---

(1)  Domstolens dom af 12. maj 1964, Wagner mod Fohrmann og Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Domstolens dom af 10. juli 1986, Wybot mod Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Rettens dom af 15. oktober 2008, Mote mod Parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Domstolens dom af 21. oktober 2008, Marra mod De Gregorio og Clemente, C-200/07 og C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Rettens dom af 19. marts 2010, Gollnisch mod Parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Domstolens dom af 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; Rettens dom af 17. januar 2013, Gollnisch mod Parlamentet, T-346/11 og T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23).

(2)  Sag T-345/05, Mote mod Parlamentet, se ovenfor, præmis 28.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/112 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/112

---

P8_TA(2015)0194

Anmodning om ophævelse af Theodoros Zagorakis’ parlamentariske immunitet

Europa-Parlamentets afgørelse af 19. maj 2015 om anmodning om ophævelse af Theodoros Zagorakis’ immunitet (II) (2015/2071(IMM))

(2016/C 353/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning om ophævelse af Theodoros Zagorakis' immunitet, som er fremsendt af viceanklageren ved Grækenlands højesteret den 10. marts 2015 i forbindelse med sag nr. ABM Δ2011/5382, Β2012/564 ved førsteinstansretten i Thessaloniki, og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 25. marts 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning om ophævelse af Theodoros Zagorakis' immunitet, som er fremsendt af viceanklageren ved Grækenlands højesteret den 10. marts 2015 i forbindelse med sag nr. ABM Δ2011/5382, Β2012/564 ved førsteinstansretten i Thessaloniki, og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 25. marts 2015,

| — | der henviser til, at Theodoros Zagorakis har givet afkald på retten til at blive hørt, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Theodoros Zagorakis har givet afkald på retten til at blive hørt, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5,

| — | der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1),

| — | der henviser til artikel 62 i Den Hellenske Republiks forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 62 i Den Hellenske Republiks forfatning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0151/2015),

| A. | der henviser til, at viceanklageren ved Grækenlands højesteret har anmodet om ophævelse af medlem af Europa-Parlamentet Theodoros Zagorakis' parlamentariske immunitet i forbindelse med eventuelle retslige skridt angående en påstået strafbar handling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at viceanklageren ved Grækenlands højesteret har anmodet om ophævelse af medlem af Europa-Parlamentet Theodoros Zagorakis' parlamentariske immunitet i forbindelse med eventuelle retslige skridt angående en påstået strafbar handling;

| B. | der henviser til, at, Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at, Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling;

| C. | der henviser til, at det fastslås i artikel 62 i Den Hellenske Republiks forfatning, at et parlamentsmedlem under sit mandat ikke kan retsforfølges, fastholdes eller fængsles eller på anden måde berøves sin frihed uden parlamentets samtykke; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det fastslås i artikel 62 i Den Hellenske Republiks forfatning, at et parlamentsmedlem under sit mandat ikke kan retsforfølges, fastholdes eller fængsles eller på anden måde berøves sin frihed uden parlamentets samtykke;

| D. | der henviser til, at Zagorakis anklages for at være ansvarlig for nogle finansielle uregelmæssigheder mellem 2007 og 2012 i fodboldklubben PAOK, som han var formand for på det tidspunkt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Zagorakis anklages for at være ansvarlig for nogle finansielle uregelmæssigheder mellem 2007 og 2012 i fodboldklubben PAOK, som han var formand for på det tidspunkt;

| E. | der henviser til, at den påståede strafbare handling klart ikke har forbindelse til Zagorakis’ hverv som medlem af Europa-Parlamentet, men derimod til hans post som formand for fodboldklubben PAOK; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den påståede strafbare handling klart ikke har forbindelse til Zagorakis’ hverv som medlem af Europa-Parlamentet, men derimod til hans post som formand for fodboldklubben PAOK;

| F. | der henviser til, at straffesagen ikke vedrører meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af hvervet som medlem af Europa-Parlamentet som omhandlet i artikel 8 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at straffesagen ikke vedrører meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af hvervet som medlem af Europa-Parlamentet som omhandlet i artikel 8 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter;

| G. | der henviser til, at der ikke er nogen grund til at formode, at der foreligger fumus persecutionis, da straffesagen blev indledt flere år før medlemmets tiltrædelse af embedet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der ikke er nogen grund til at formode, at der foreligger fumus persecutionis, da straffesagen blev indledt flere år før medlemmets tiltrædelse af embedet;

| 1. | vedtager at ophæve Theodoros Zagorakis’ immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager at ophæve Theodoros Zagorakis’ immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til anklageren ved Grækenlands højesteret og til Theodoros Zagorakis. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til anklageren ved Grækenlands højesteret og til Theodoros Zagorakis.

---

(1)  Domstolens dom af 12. maj 1964, Wagner mod Fohrmann og Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Domstolens dom af 10. juli 1986, Wybot mod Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Rettens dom af 15. oktober 2008, Mote mod Parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Domstolens dom af 21. oktober 2008, Marra mod De Gregorio og Clemente, C-200/07 og C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Rettens dom af 19. marts 2010, Gollnisch mod Parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Domstolens dom af 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; Rettens dom af 17. januar 2013, Gollnisch mod Parlamentet, T-346/11 og T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23).

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 19. maj 2015

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/114

---

P8_TA(2015)0189

De i overenskomsten med Det Schweiziske Forbund fastsatte beskyttelsesforanstaltninger ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de i overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund fastsatte beskyttelsesforanstaltninger (kodifikation) (COM(2014)0305 — C8-0009/2014 — 2014/0158(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — kodifikation)

(2016/C 353/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0305), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0305),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0009/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0009/2014),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0145/2015),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0158

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen 19. maj 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om de i overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund fastsatte beskyttelsesforanstaltninger (kodifikation)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2015/1145).

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/115 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/115

---

P8_TA(2015)0190

Europæisk konvention om retlig beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2015 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af den europæiske konvention om retlig beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester (07597/1/2014 — C8-0286/2014 — 2010/0361(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 353/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (07597/1/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (07597/1/2014),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/84/EF af 20. november 1998 om retlig beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/84/EF af 20. november 1998 om retlig beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester (1),

| — | der henviser til den europæiske konvention om retlig beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester af 24. januar 2001 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention om retlig beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester af 24. januar 2001 (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/243/EU af 14. april 2014 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af den europæiske konvention om retlig beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/243/EU af 14. april 2014 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af den europæiske konvention om retlig beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester (3),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, afsnit 1, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0286/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, afsnit 1, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0286/2014),

| — | der henviser til Domstolens dom af 22. oktober 2013 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom af 22. oktober 2013 (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Retsudvalget (A8-0071/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Retsudvalget (A8-0071/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af konventionen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af konventionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Europarådet. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Europarådet.

---

(1)  EFT L 320 af 28.11.1998, s. 54.

(2)  EUT L 336 af 20.12.2011, s. 2.

(3)  EUT L 128 af 30.4.2014, s. 61.

(4)  Domstolens dom af 22. oktober 2013, Kommissionen mod Rådet, C-137/12, ECLI:EU:C:2013:675.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/116 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/116

---

P8_TA(2015)0195

Indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 19. maj 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter (COM(2013)0641 — C7-0301/2013 — 2013/0314(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 353/22)

[Ændring 1]

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG (*)

til Kommissionens forslag

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (3),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtning:

| (1) | Prisfastsættelsen for mange finansielle instrumenter og finansielle kontrakter afhænger af nøjagtigheden og integriteten af benchmarks.
  Alvorlige
  tilfælde af manipulering af rentebenchmarks, som f.eks. LIBOR og EURIBOR,
  og af valutabenchmarks, der påfører forbrugere og investorer store tab og nedbryder borgernes tillid til den finansielle sektor yderligere,
  samt påstande om, at energi- og oliebenchmarks er blevet manipuleret,
  viser,
  at benchmarks
  kan være
  genstand for interessekonflikter og
  være underlagt diskretionære
  og
  svage governance-ordninger
  , der
  er sårbare
  over for manipulation Svigt eller tvivl i forbindelse med nøjagtigheden og integriteten af indeks, der bruges som benchmarks, kan undergrave markedets tillid, påføre tab for forbrugere og investorer og fordreje realøkonomien. Det er derfor nødvendigt at sikre nøjagtigheden, robustheden og integriteten af benchmarks og processen for fastsættelse af benchmarks. |
| --- | --- |

(1)

Prisfastsættelsen for mange finansielle instrumenter og finansielle kontrakter afhænger af nøjagtigheden og integriteten af benchmarks.
  Alvorlige
  tilfælde af manipulering af rentebenchmarks, som f.eks. LIBOR og EURIBOR,
  og af valutabenchmarks, der påfører forbrugere og investorer store tab og nedbryder borgernes tillid til den finansielle sektor yderligere,
  samt påstande om, at energi- og oliebenchmarks er blevet manipuleret,
  viser,
  at benchmarks
  kan være
  genstand for interessekonflikter og
  være underlagt diskretionære
  og
  svage governance-ordninger
  , der
  er sårbare
  over for manipulation Svigt eller tvivl i forbindelse med nøjagtigheden og integriteten af indeks, der bruges som benchmarks, kan undergrave markedets tillid, påføre tab for forbrugere og investorer og fordreje realøkonomien. Det er derfor nødvendigt at sikre nøjagtigheden, robustheden og integriteten af benchmarks og processen for fastsættelse af benchmarks.

| (2) | I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (4) fastlægges en række krav til pålideligheden af et benchmark, der bruges til at prisfastsætte et børsnoteret finansielt instrument. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel (5), indeholder en række krav til benchmarks, som anvendes af udstedere. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (6) indeholder en række krav med hensyn til investeringsinstitutters anvendelse af benchmarks. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 af 25. oktober 2011 om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (7) indeholder bestemmelser, der forbyder manipulation af benchmarks, der anvendes i forbindelse med engrosenergiprodukter. Disse retsakter dækker dog kun visse aspekter af en række benchmarks og omhandler ikke alle svagheder i processen med at udarbejde alle benchmarks. |
| --- | --- |

(2)

I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (4) fastlægges en række krav til pålideligheden af et benchmark, der bruges til at prisfastsætte et børsnoteret finansielt instrument. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel (5), indeholder en række krav til benchmarks, som anvendes af udstedere. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (6) indeholder en række krav med hensyn til investeringsinstitutters anvendelse af benchmarks. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 af 25. oktober 2011 om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (7) indeholder bestemmelser, der forbyder manipulation af benchmarks, der anvendes i forbindelse med engrosenergiprodukter. Disse retsakter dækker dog kun visse aspekter af en række benchmarks og omhandler ikke alle svagheder i processen med at udarbejde alle benchmarks.

| (3) | Benchmarks er afgørende for prisfastsættelsen af grænseoverskridende transaktioner og fremmer dermed et effektivt indre marked for en lang række finansielle instrumenter og tjenesteydelser. Mange benchmarks, der bruges som referencesatser i finansielle kontrakter, navnlig realkreditaftaler, er udarbejdet i én medlemsstat, men anvendes af kreditinstitutter og forbrugere i andre medlemsstater. Disse kreditinstitutter foretager ofte risikoafdækning eller skaffer de nødvendige midler til finansiering af disse finansielle kontrakter på det grænseoverskridende interbankmarked. Kun to medlemsstater har allerede vedtaget national lovgivning om benchmarks, men deres respektive retlige rammer for benchmarks er forskellige med hensyn til f.eks. anvendelsesområdet. Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO)
  fastlagde endvidere i 2013
  principper for benchmarks, og da disse principper er ret fleksible med hensyn til deres præcise anvendelsesområde og ▌gennemførelse, vil medlemsstaterne sandsynligvis vedtage lovgivning på nationalt plan, som gennemfører disse principper på forskellig måde. |
| --- | --- |

(3)

Benchmarks er afgørende for prisfastsættelsen af grænseoverskridende transaktioner og fremmer dermed et effektivt indre marked for en lang række finansielle instrumenter og tjenesteydelser. Mange benchmarks, der bruges som referencesatser i finansielle kontrakter, navnlig realkreditaftaler, er udarbejdet i én medlemsstat, men anvendes af kreditinstitutter og forbrugere i andre medlemsstater. Disse kreditinstitutter foretager ofte risikoafdækning eller skaffer de nødvendige midler til finansiering af disse finansielle kontrakter på det grænseoverskridende interbankmarked. Kun to medlemsstater har allerede vedtaget national lovgivning om benchmarks, men deres respektive retlige rammer for benchmarks er forskellige med hensyn til f.eks. anvendelsesområdet. Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO)
  fastlagde endvidere i 2013
  principper for benchmarks, og da disse principper er ret fleksible med hensyn til deres præcise anvendelsesområde og ▌gennemførelse, vil medlemsstaterne sandsynligvis vedtage lovgivning på nationalt plan, som gennemfører disse principper på forskellig måde.

| (3a) | Anvendelsen af finansielle benchmarks er ikke begrænset til udstedelsen og oprettelsen af finansielle instrumenter og kontrakter. Finanssektoren anvender også benchmarks til at vurdere en investeringsfonds resultater med henblik på at spore udbytte, fastsætte allokeringen af aktiver for en portefølje eller beregne resultatbetingede gebyrer. Fastsættelsen og evalueringen af den vægt, der skal tildeles forskellige indeks i en indekskombination med henblik på at fastslå udbyttet eller værdien af et finansielt instrument eller en finansiel kontrakt eller på at måle en investeringsfonds resultater, udgør ligeledes anvendelse, da en sådan aktivitet ikke indebærer noget skøn i modsætning til levering af benchmarks. Besiddelse af finansielle instrumenter, der anvendes som reference for et bestemt benchmark, bør ikke betragtes som anvendelse af benchmarket. |
| --- | --- |

(3a)

Anvendelsen af finansielle benchmarks er ikke begrænset til udstedelsen og oprettelsen af finansielle instrumenter og kontrakter. Finanssektoren anvender også benchmarks til at vurdere en investeringsfonds resultater med henblik på at spore udbytte, fastsætte allokeringen af aktiver for en portefølje eller beregne resultatbetingede gebyrer. Fastsættelsen og evalueringen af den vægt, der skal tildeles forskellige indeks i en indekskombination med henblik på at fastslå udbyttet eller værdien af et finansielt instrument eller en finansiel kontrakt eller på at måle en investeringsfonds resultater, udgør ligeledes anvendelse, da en sådan aktivitet ikke indebærer noget skøn i modsætning til levering af benchmarks. Besiddelse af finansielle instrumenter, der anvendes som reference for et bestemt benchmark, bør ikke betragtes som anvendelse af benchmarket.

| (4) | Disse divergerende tilgange vil føre til fragmentering af det indre marked, da administratorer og brugere af benchmarks vil være underlagt forskellige regler i forskellige medlemsstater. Benchmarks, som udarbejdes i én medlemsstat, kan
  derfor
  forhindres i at blive anvendt i andre medlemsstater Hvis der ikke indføres en harmoniseret ramme med henblik på at sikre nøjagtigheden og integriteten af benchmarks, der anvendes i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter i Unionen, er der derfor sandsynlighed for, at forskelle i medlemsstaternes lovgivning vil skabe hindringer for det indre markeds funktion med hensyn til levering af benchmarks. |
| --- | --- |

(4)

Disse divergerende tilgange vil føre til fragmentering af det indre marked, da administratorer og brugere af benchmarks vil være underlagt forskellige regler i forskellige medlemsstater. Benchmarks, som udarbejdes i én medlemsstat, kan
  derfor
  forhindres i at blive anvendt i andre medlemsstater Hvis der ikke indføres en harmoniseret ramme med henblik på at sikre nøjagtigheden og integriteten af benchmarks, der anvendes i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter i Unionen, er der derfor sandsynlighed for, at forskelle i medlemsstaternes lovgivning vil skabe hindringer for det indre markeds funktion med hensyn til levering af benchmarks.

| (5) | EU-regler om forbrugerbeskyttelse omfatter ikke det specifikke spørgsmål om egnetheden af benchmarks i forbindelse med finansielle kontrakter. Som følge af forbrugerklager og retssager om anvendelsen af uegnede benchmarks i flere medlemsstater er der sandsynlighed for, at der af legitime hensyn til forbrugerbeskyttelsen træffes divergerende foranstaltninger på nationalt plan, hvilket kan medføre en fragmentering af det indre marked på grund af de forskellige konkurrencevilkår, som er forbundet med forskellige niveauer for forbrugerbeskyttelse. |
| --- | --- |

(5)

EU-regler om forbrugerbeskyttelse omfatter ikke det specifikke spørgsmål om egnetheden af benchmarks i forbindelse med finansielle kontrakter. Som følge af forbrugerklager og retssager om anvendelsen af uegnede benchmarks i flere medlemsstater er der sandsynlighed for, at der af legitime hensyn til forbrugerbeskyttelsen træffes divergerende foranstaltninger på nationalt plan, hvilket kan medføre en fragmentering af det indre marked på grund af de forskellige konkurrencevilkår, som er forbundet med forskellige niveauer for forbrugerbeskyttelse.

| (6) | For at sikre, at det indre marked fungerer effektivt, og forbedre betingelserne for dets gennemførelse, navnlig med hensyn til de finansielle markeder, og for at sikre et højt niveau af forbruger- og investorbeskyttelse bør der derfor fastlægges en retlig ramme for benchmarks på EU-plan. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre, at det indre marked fungerer effektivt, og forbedre betingelserne for dets gennemførelse, navnlig med hensyn til de finansielle markeder, og for at sikre et højt niveau af forbruger- og investorbeskyttelse bør der derfor fastlægges en retlig ramme for benchmarks på EU-plan.

| (7) | Det er hensigtsmæssigt og nødvendigt, at disse regler indføres via en forordning for at sikre, at bestemmelser, som direkte pålægger forpligtelser med hensyn til udarbejdelse af, bidrag til og anvendelse af benchmarks, anvendes på en ensartet måde i hele Unionen. Eftersom en retlig ramme for levering af benchmarks nødvendigvis involverer foranstaltninger, der angiver specifikke krav til alle de forskellige aspekter, som er forbundet med levering af benchmarks, kan selv små forskelle i tilgangen til et af disse aspekter hæmme den grænseoverskridende levering af benchmarks betydeligt. Derfor bør anvendelsen af en forordning, som finder direkte anvendelse uden national lovgivning, mindske muligheden for, at der træffes divergerende foranstaltninger på nationalt niveau, og sikre en ensartet tilgang og større retssikkerhed samt forhindre, at den grænseoverskridende levering af benchmarks hæmmes betydeligt. |
| --- | --- |

(7)

Det er hensigtsmæssigt og nødvendigt, at disse regler indføres via en forordning for at sikre, at bestemmelser, som direkte pålægger forpligtelser med hensyn til udarbejdelse af, bidrag til og anvendelse af benchmarks, anvendes på en ensartet måde i hele Unionen. Eftersom en retlig ramme for levering af benchmarks nødvendigvis involverer foranstaltninger, der angiver specifikke krav til alle de forskellige aspekter, som er forbundet med levering af benchmarks, kan selv små forskelle i tilgangen til et af disse aspekter hæmme den grænseoverskridende levering af benchmarks betydeligt. Derfor bør anvendelsen af en forordning, som finder direkte anvendelse uden national lovgivning, mindske muligheden for, at der træffes divergerende foranstaltninger på nationalt niveau, og sikre en ensartet tilgang og større retssikkerhed samt forhindre, at den grænseoverskridende levering af benchmarks hæmmes betydeligt.

| (8) | Anvendelsesområdet for denne forordning bør være så bredt, som det er nødvendigt for at etablere en præventiv lovgivningsmæssig ramme. Udarbejdelsen af benchmarks involverer skøn og er i sig selv genstand for visse typer af interessekonflikter, hvilket medfører muligheder for og incitamenter til at manipulere disse benchmarks. Disse risikofaktorer er fælles for alle benchmarks, som alle skal underlægges passende governance- og kontrolkrav.
  Graden af risiko varierer imidlertid, og den fremgangsmåde, der anvendes i hvert enkelt tilfælde, bør derfor være skræddersyet til de konkrete omstændigheder.
  Da et benchmarks sårbarhed og betydning varierer over tid, afhjælper en begrænsning af anvendelsesområdet under henvisning til vigtige eller sårbare indeks ikke de risici, som et benchmark kan repræsentere i fremtiden. Navnlig kan benchmarks, som for øjeblikket ikke anvendes bredt, anvendes på en sådan måde i fremtiden, at selv en mindre manipulation kan få alvorlige konsekvenser. |
| --- | --- |

(8)

Anvendelsesområdet for denne forordning bør være så bredt, som det er nødvendigt for at etablere en præventiv lovgivningsmæssig ramme. Udarbejdelsen af benchmarks involverer skøn og er i sig selv genstand for visse typer af interessekonflikter, hvilket medfører muligheder for og incitamenter til at manipulere disse benchmarks. Disse risikofaktorer er fælles for alle benchmarks, som alle skal underlægges passende governance- og kontrolkrav.
  Graden af risiko varierer imidlertid, og den fremgangsmåde, der anvendes i hvert enkelt tilfælde, bør derfor være skræddersyet til de konkrete omstændigheder.
  Da et benchmarks sårbarhed og betydning varierer over tid, afhjælper en begrænsning af anvendelsesområdet under henvisning til vigtige eller sårbare indeks ikke de risici, som et benchmark kan repræsentere i fremtiden. Navnlig kan benchmarks, som for øjeblikket ikke anvendes bredt, anvendes på en sådan måde i fremtiden, at selv en mindre manipulation kan få alvorlige konsekvenser.

| (9) | I forbindelse med fastlæggelsen af anvendelsesområdet for denne forordning bør det være afgørende, hvorvidt benchmarkets outputværdi fastlægger værdien af et finansielt instrument eller en finansiel kontrakt ▌. Derfor bør anvendelsesområdet ikke afhænge af inputdataenes art. Benchmarks, der beregnes på baggrund af økonomiske inputdata, såsom aktiepriser, og ikkeøkonomiske tal eller værdier, såsom vejrparametre, bør derfor medtages. Rammen bør dække de benchmarks, der er genstand for disse risici, men bør
  også anerkende eksistensen af et stort antal benchmarks, der leveres rundt om i verden, og den forskellige indvirkning, de har på den finansielle stabilitet og realøkonomien
  .
  Denne forordning bør også
  sikre en forholdsmæssigt afpasset reaktion på de risici, som forskellige benchmarks udgør. Denne forordning bør derfor gælde for alle benchmarks, der bruges til at prisfastsætte finansielle instrumenter, som er børsnoterede eller handles på en reguleret markedsplads.
  Alle henvisninger til dage i denne forordning bør forstås som kalenderdage. |
| --- | --- |

(9)

I forbindelse med fastlæggelsen af anvendelsesområdet for denne forordning bør det være afgørende, hvorvidt benchmarkets outputværdi fastlægger værdien af et finansielt instrument eller en finansiel kontrakt ▌. Derfor bør anvendelsesområdet ikke afhænge af inputdataenes art. Benchmarks, der beregnes på baggrund af økonomiske inputdata, såsom aktiepriser, og ikkeøkonomiske tal eller værdier, såsom vejrparametre, bør derfor medtages. Rammen bør dække de benchmarks, der er genstand for disse risici, men bør
  også anerkende eksistensen af et stort antal benchmarks, der leveres rundt om i verden, og den forskellige indvirkning, de har på den finansielle stabilitet og realøkonomien
  .
  Denne forordning bør også
  sikre en forholdsmæssigt afpasset reaktion på de risici, som forskellige benchmarks udgør. Denne forordning bør derfor gælde for alle benchmarks, der bruges til at prisfastsætte finansielle instrumenter, som er børsnoterede eller handles på en reguleret markedsplads.
  Alle henvisninger til dage i denne forordning bør forstås som kalenderdage.

| (10) | Mange forbrugere er part i finansielle kontrakter, navnlig forbrugerkreditaftaler, som er sikret ved pant i fast ejendom, der som reference benytter benchmarks, som er underlagt samme risici. Denne forordning bør derfor omfatte de indeks eller referencesatser, der er nævnt i [Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/17/EU (8).] |
| --- | --- |

(10)

Mange forbrugere er part i finansielle kontrakter, navnlig forbrugerkreditaftaler, som er sikret ved pant i fast ejendom, der som reference benytter benchmarks, som er underlagt samme risici. Denne forordning bør derfor omfatte de indeks eller referencesatser, der er nævnt i [Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/17/EU (8).]

| (11) | Et indeks eller en kombination af eksisterende indeks, der ikke indeholder nye inputdata, og som bruges til at måle en fonds eller et finansielt produkts økonomiske resultater, bør betragtes som anvendelse af et benchmark. |
| --- | --- |

(11)

Et indeks eller en kombination af eksisterende indeks, der ikke indeholder nye inputdata, og som bruges til at måle en fonds eller et finansielt produkts økonomiske resultater, bør betragtes som anvendelse af et benchmark.

| (12) | Alle benchmarkadministratorer er potentielt genstand for interessekonflikter, udøver skøn og kan have utilstrækkelige governance- og kontrolsystemer. Da administratorer kontrollerer benchmarkprocessen, er krav om godkendelse og tilsyn
  eller registrering
  af administratorer desuden den mest effektive måde til at sikre integriteten af benchmarks. |
| --- | --- |

(12)

Alle benchmarkadministratorer er potentielt genstand for interessekonflikter, udøver skøn og kan have utilstrækkelige governance- og kontrolsystemer. Da administratorer kontrollerer benchmarkprocessen, er krav om godkendelse og tilsyn
  eller registrering
  af administratorer desuden den mest effektive måde til at sikre integriteten af benchmarks.

| (13) | Stillere er genstand for potentielle interessekonflikter, udøver skøn og kan dermed være en kilde til manipulation. Bidrag til et benchmark er frivillige. Hvis et initiativ kræver, at stillere foretager væsentlige ændringer i deres forretningsmodeller, kan de ophøre med at yde bidrag. For enheder, som allerede er genstand for regulering og tilsyn, forventes indførelsen af systemer for god governance og kontrol dog ikke at medføre betydelige omkostninger eller en uforholdsmæssig administrativ byrde. Derfor pålægger denne forordning tilsynsbelagte stillere visse forpligtelser. |
| --- | --- |

(13)

Stillere er genstand for potentielle interessekonflikter, udøver skøn og kan dermed være en kilde til manipulation. Bidrag til et benchmark er frivillige. Hvis et initiativ kræver, at stillere foretager væsentlige ændringer i deres forretningsmodeller, kan de ophøre med at yde bidrag. For enheder, som allerede er genstand for regulering og tilsyn, forventes indførelsen af systemer for god governance og kontrol dog ikke at medføre betydelige omkostninger eller en uforholdsmæssig administrativ byrde. Derfor pålægger denne forordning tilsynsbelagte stillere visse forpligtelser.

| (14) | En administrator er den fysiske eller juridiske person, der
  frivilligt
  kontrollerer leveringen af et benchmark, og som især administrerer benchmarket, indsamler og analyserer inputdataene, fastlægger benchmarket og
  enten direkte
  offentliggør benchmarket
  eller outsourcer dets offentliggørelse til tredjemand
  . Hvis en person blot offentliggør eller henviser til et benchmark som en del af sine journalistiske aktiviteter, men ikke kontrollerer leveringen af det pågældende benchmark, skal den pågældende person dog ikke være underlagt denne forordnings krav til administratorer. |
| --- | --- |

(14)

En administrator er den fysiske eller juridiske person, der
  frivilligt
  kontrollerer leveringen af et benchmark, og som især administrerer benchmarket, indsamler og analyserer inputdataene, fastlægger benchmarket og
  enten direkte
  offentliggør benchmarket
  eller outsourcer dets offentliggørelse til tredjemand
  . Hvis en person blot offentliggør eller henviser til et benchmark som en del af sine journalistiske aktiviteter, men ikke kontrollerer leveringen af det pågældende benchmark, skal den pågældende person dog ikke være underlagt denne forordnings krav til administratorer.

| (15) | Et indeks beregnes ved hjælp af en formel eller en anden metode på grundlag af underliggende værdier. Der er mulighed for skøn ved udviklingen af denne formel, udførelsen af beregningen eller udvælgelsen af inputdata. Dette skøn medfører risiko for manipulering, og alle benchmarks med dette kendetegn bør derfor være omfattet af denne forordning. Hvis en enkelt pris eller værdi bruges som reference for et finansielt instrument, hvor prisen for et enkelt værdipapir f.eks. er referencepris for en option, er der dog ikke tale om beregning, inputdata eller skøn. Referencepriser baseret på en enkelt pris eller værdi bør derfor ikke betragtes som benchmarks i forbindelse med denne forordning. Referencepriser eller afviklingspriser beregnet af centrale modparter (CCP'er) bør ikke betragtes som benchmarks, da de anvendes til at fastlægge afvikling, margener og risikostyring og dermed ikke afgør det beløb, der skal betales i henhold til et finansielt instrument, eller værdien af et finansielt instrument. |
| --- | --- |

(15)

Et indeks beregnes ved hjælp af en formel eller en anden metode på grundlag af underliggende værdier. Der er mulighed for skøn ved udviklingen af denne formel, udførelsen af beregningen eller udvælgelsen af inputdata. Dette skøn medfører risiko for manipulering, og alle benchmarks med dette kendetegn bør derfor være omfattet af denne forordning. Hvis en enkelt pris eller værdi bruges som reference for et finansielt instrument, hvor prisen for et enkelt værdipapir f.eks. er referencepris for en option, er der dog ikke tale om beregning, inputdata eller skøn. Referencepriser baseret på en enkelt pris eller værdi bør derfor ikke betragtes som benchmarks i forbindelse med denne forordning. Referencepriser eller afviklingspriser beregnet af centrale modparter (CCP'er) bør ikke betragtes som benchmarks, da de anvendes til at fastlægge afvikling, margener og risikostyring og dermed ikke afgør det beløb, der skal betales i henhold til et finansielt instrument, eller værdien af et finansielt instrument.

| (16) | Uafhængigheden af Den Europæiske Centralbank og af de nationale centralbanker i Det Europæiske System af Centralbanker i forbindelse med udøvelsen af de beføjelser, opgaver og pligter, de er tillagt i traktaterne, samt uafhængigheden af nationale centralbanker i henhold til de berørte medlemsstaters eller tredjelandes forfatningsmæssige struktur bør respekteres fuldt ud ved gennemførelsen af
  denne forordning |
| --- | --- |

(16)

Uafhængigheden af Den Europæiske Centralbank og af de nationale centralbanker i Det Europæiske System af Centralbanker i forbindelse med udøvelsen af de beføjelser, opgaver og pligter, de er tillagt i traktaterne, samt uafhængigheden af nationale centralbanker i henhold til de berørte medlemsstaters eller tredjelandes forfatningsmæssige struktur bør respekteres fuldt ud ved gennemførelsen af
  denne forordning

| (17) | ▌For at sikre integriteten af benchmarks bør det kræves, at benchmarkadministratorer indfører passende governancemekanismer med henblik på at håndtere disse interessekonflikter og sikre tilliden til benchmarkenes integritet. Selv ved effektiv forvaltning er de fleste administratorer genstand for visse interessekonflikter og skal foretage vurderinger og træffe beslutninger, der påvirker en forskelligartet gruppe af interessenter.
  Det er derfor vigtigt, at
  administratorer
  har
  en uafhængig kontrolfunktion
  til overvågning af
  gennemførelsen og effektiviteten af governancemekanismerne, der sikrer effektiv overvågning. |
| --- | --- |

(17)

▌For at sikre integriteten af benchmarks bør det kræves, at benchmarkadministratorer indfører passende governancemekanismer med henblik på at håndtere disse interessekonflikter og sikre tilliden til benchmarkenes integritet. Selv ved effektiv forvaltning er de fleste administratorer genstand for visse interessekonflikter og skal foretage vurderinger og træffe beslutninger, der påvirker en forskelligartet gruppe af interessenter.
  Det er derfor vigtigt, at
  administratorer
  har
  en uafhængig kontrolfunktion
  til overvågning af
  gennemførelsen og effektiviteten af governancemekanismerne, der sikrer effektiv overvågning.

| (18) | Manipulation eller manglende pålidelighed af benchmarks kan medføre tab for investorer og forbrugere. Derfor bør denne forordning fastlægge en ramme for administratorers og stilleres opbevaring af optegnelser og sikre gennemsigtighed med hensyn til et benchmarks formål og inputdata, hvilket bidrager til mere effektiv og retfærdig afgørelse af eventuelle krav i henhold til national lovgivning eller EU-lovgivning. |
| --- | --- |

(18)

Manipulation eller manglende pålidelighed af benchmarks kan medføre tab for investorer og forbrugere. Derfor bør denne forordning fastlægge en ramme for administratorers og stilleres opbevaring af optegnelser og sikre gennemsigtighed med hensyn til et benchmarks formål og inputdata, hvilket bidrager til mere effektiv og retfærdig afgørelse af eventuelle krav i henhold til national lovgivning eller EU-lovgivning.

| (19) | Revision og effektiv håndhævelse af denne forordning kræver efterfølgende analyse og dokumentation.
  Denne forordning bør
  derfor fastlægge
  rammerne for benchmarkadministratorernes opbevaring af fyldestgørende
  optegnelser vedrørende beregningen af et benchmark i en passende periode Den virkelighed, som et benchmark søger at måle, og det miljø, hvori det måles, ændres sandsynligvis med tiden. Den proces og metodologi, der anvendes ved levering af benchmarks, bør derfor revideres eller gennemgås jævnligt for at påvise mangler og muligheder for forbedringer. Mange interessenter kan blive berørt af fejl i forbindelse med leveringen af et benchmark og kan hjælpe med at påvise disse mangler.
  Denne forordning
  bør derfor
  fastlægge rammerne for oprettelsen af
  en uafhængig klageprocedure af
  administratorer
  for at
  gøre det muligt for
  interessenter ▌ underrette benchmarkadministratoren om klager, og
  sikre
  at benchmarkadministratoren objektivt evaluerer klagens berettigelse. |
| --- | --- |

(19)

Revision og effektiv håndhævelse af denne forordning kræver efterfølgende analyse og dokumentation.
  Denne forordning bør
  derfor fastlægge
  rammerne for benchmarkadministratorernes opbevaring af fyldestgørende
  optegnelser vedrørende beregningen af et benchmark i en passende periode Den virkelighed, som et benchmark søger at måle, og det miljø, hvori det måles, ændres sandsynligvis med tiden. Den proces og metodologi, der anvendes ved levering af benchmarks, bør derfor revideres eller gennemgås jævnligt for at påvise mangler og muligheder for forbedringer. Mange interessenter kan blive berørt af fejl i forbindelse med leveringen af et benchmark og kan hjælpe med at påvise disse mangler.
  Denne forordning
  bør derfor
  fastlægge rammerne for oprettelsen af
  en uafhængig klageprocedure af
  administratorer
  for at
  gøre det muligt for
  interessenter ▌ underrette benchmarkadministratoren om klager, og
  sikre
  at benchmarkadministratoren objektivt evaluerer klagens berettigelse.

| (20) | Leveringen af benchmarks involverer ofte outsourcing af vigtige funktioner, som f.eks. beregning af benchmarket, indsamling af inputdata og formidling af benchmarket. Af hensyn til effektiviteten af governancemekanismerne bør det sikres, at en sådan outsourcing ikke fritager en benchmarkadministrator fra dennes forpligtelser og ansvar og gennemføres på en sådan måde, at den ikke påvirker hverken administratorens evne til at varetage disse forpligtelser og dette ansvar eller den relevante kompetente myndigheds evne til at føre tilsyn med vedkommende. |
| --- | --- |

(20)

Leveringen af benchmarks involverer ofte outsourcing af vigtige funktioner, som f.eks. beregning af benchmarket, indsamling af inputdata og formidling af benchmarket. Af hensyn til effektiviteten af governancemekanismerne bør det sikres, at en sådan outsourcing ikke fritager en benchmarkadministrator fra dennes forpligtelser og ansvar og gennemføres på en sådan måde, at den ikke påvirker hverken administratorens evne til at varetage disse forpligtelser og dette ansvar eller den relevante kompetente myndigheds evne til at føre tilsyn med vedkommende.

| (21) | Benchmarkadministratoren er den centrale modtager af inputdata og kan evaluere integriteten og nøjagtigheden af disse inputdata på en konsekvent måde. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Benchmarkadministratoren er den centrale modtager af inputdata og kan evaluere integriteten og nøjagtigheden af disse inputdata på en konsekvent måde. ▌

| (22) | Ansatte hos administratoren kan i nogle tilfælde påvise overtrædelser af denne forordning eller potentielle sårbarheder, der kan føre til manipulation eller forsøg på manipulation. Denne forordning bør derfor
  indføre en ramme
  , som sætter ansatte i stand til fortroligt at underrette administratorer om mulige overtrædelser af denne forordning. |
| --- | --- |

(22)

Ansatte hos administratoren kan i nogle tilfælde påvise overtrædelser af denne forordning eller potentielle sårbarheder, der kan føre til manipulation eller forsøg på manipulation. Denne forordning bør derfor
  indføre en ramme
  , som sætter ansatte i stand til fortroligt at underrette administratorer om mulige overtrædelser af denne forordning.

| (23) | Ethvert skøn, der kan udøves i forbindelse med leveringen af inputdata, skaber mulighed for at manipulere et benchmark. Hvis inputdata er transaktionsbaserede data, er der mindre plads til skøn, og muligheden for at manipulere data er derfor mindre. Administratorer bør derfor generelt så vidt muligt bruge faktiske transaktionsbaserede inputdata, men kan anvende andre data, hvis transaktionsdataene ikke er tilstrækkelige til at sikre benchmarkets integritet og nøjagtighed. |
| --- | --- |

(23)

Ethvert skøn, der kan udøves i forbindelse med leveringen af inputdata, skaber mulighed for at manipulere et benchmark. Hvis inputdata er transaktionsbaserede data, er der mindre plads til skøn, og muligheden for at manipulere data er derfor mindre. Administratorer bør derfor generelt så vidt muligt bruge faktiske transaktionsbaserede inputdata, men kan anvende andre data, hvis transaktionsdataene ikke er tilstrækkelige til at sikre benchmarkets integritet og nøjagtighed.

| (24) | Nøjagtigheden og pålideligheden af et benchmark i forbindelse med måling af den økonomiske virkelighed, det har til formål at spore, afhænger af den anvendte metodologi og de anvendte inputdata. Det er derfor nødvendigt at indføre en
  gennemsigtig
  metodologi, der sikrer benchmarkets pålidelighed og nøjagtighed. |
| --- | --- |

(24)

Nøjagtigheden og pålideligheden af et benchmark i forbindelse med måling af den økonomiske virkelighed, det har til formål at spore, afhænger af den anvendte metodologi og de anvendte inputdata. Det er derfor nødvendigt at indføre en
  gennemsigtig
  metodologi, der sikrer benchmarkets pålidelighed og nøjagtighed.

| (25) | Det kan være nødvendigt at ændre metodologien for at sikre benchmarkets fortsatte nøjagtighed, men ændringer af metodologien påvirker benchmarkets brugere og interessenter. De procedurer, som skal følges ved ændring af benchmarkmetodologien, herunder krav om høring, bør derfor angives. Det gælder også behovet for høring, så brugere og interessenter kan træffe de nødvendige foranstaltninger på baggrund af disse ændringer eller underrette administratoren, hvis de har betænkeligheder ved disse ændringer. |
| --- | --- |

(25)

Det kan være nødvendigt at ændre metodologien for at sikre benchmarkets fortsatte nøjagtighed, men ændringer af metodologien påvirker benchmarkets brugere og interessenter. De procedurer, som skal følges ved ændring af benchmarkmetodologien, herunder krav om høring, bør derfor angives. Det gælder også behovet for høring, så brugere og interessenter kan træffe de nødvendige foranstaltninger på baggrund af disse ændringer eller underrette administratoren, hvis de har betænkeligheder ved disse ændringer.

| (26) | Integriteten og nøjagtigheden af benchmarks afhænger af integriteten og nøjagtigheden af de inputdata, der leveres af stilleren. Det er afgørende, at stillernes forpligtelser med hensyn til
  sådanne
  inputdata angives tydeligt, er troværdige og er i overensstemmelse med benchmarkadministratorens kontrolforanstaltninger og metodologi. Benchmarkadministratoren bør derfor
  i relevant og muligt omfang og i samarbejde med stillerne
  udarbejde en adfærdskodeks, hvori disse krav
  samt stillernes forpligtelser med hensyn til leveringen af inputdata præciseres. |
| --- | --- |

(26)

Integriteten og nøjagtigheden af benchmarks afhænger af integriteten og nøjagtigheden af de inputdata, der leveres af stilleren. Det er afgørende, at stillernes forpligtelser med hensyn til
  sådanne
  inputdata angives tydeligt, er troværdige og er i overensstemmelse med benchmarkadministratorens kontrolforanstaltninger og metodologi. Benchmarkadministratoren bør derfor
  i relevant og muligt omfang og i samarbejde med stillerne
  udarbejde en adfærdskodeks, hvori disse krav
  samt stillernes forpligtelser med hensyn til leveringen af inputdata præciseres.

| (27) | Mange benchmarks fastlægges
  ved anvendelse af en formel beregnet på grundlag af
  inputdata
  fra
  regulerede markedspladser,
  godkendte offentliggørelsesordninger, rapporteringsmekanismer,
  energibørser eller auktioner over emissionskvoter.
  I sådanne tilfælde sikrer eksisterende
  regulering og tilsyn ▌inputdataenes integritet
  og gennemsigtighed
  og indeholder krav til governance samt procedurer for meddelelse om overtrædelser. Derfor
  bør
  disse benchmarks,
  forudsat at samtlige de underliggende inputdata er hentet fra markedspladser, der er omfattet af kravene til efterhandelsgennemsigtighed, herunder et tredjelandsmarked der betragtes som svarende til et reguleret marked i Unionen, være
  fritaget for bestemte forpligtelser
  i denne forordning
  for at undgå dobbeltregulering, og fordi tilsyn med disse sikrer integriteten af de anvendte inputdata. |
| --- | --- |

(27)

Mange benchmarks fastlægges
  ved anvendelse af en formel beregnet på grundlag af
  inputdata
  fra
  regulerede markedspladser,
  godkendte offentliggørelsesordninger, rapporteringsmekanismer,
  energibørser eller auktioner over emissionskvoter.
  I sådanne tilfælde sikrer eksisterende
  regulering og tilsyn ▌inputdataenes integritet
  og gennemsigtighed
  og indeholder krav til governance samt procedurer for meddelelse om overtrædelser. Derfor
  bør
  disse benchmarks,
  forudsat at samtlige de underliggende inputdata er hentet fra markedspladser, der er omfattet af kravene til efterhandelsgennemsigtighed, herunder et tredjelandsmarked der betragtes som svarende til et reguleret marked i Unionen, være
  fritaget for bestemte forpligtelser
  i denne forordning
  for at undgå dobbeltregulering, og fordi tilsyn med disse sikrer integriteten af de anvendte inputdata.

| (28) | Stillere kan være genstand for interessekonflikter og udøver i nogle tilfælde skøn, når de fastlægger inputdata. Stillere bør derfor,
  hvor det er muligt og hensigtsmæssigt,
  underlægges governancemekanismer, som sikrer, at disse konflikter håndteres, og at inputdata er nøjagtige, stemmer overens med administratorens krav og kan valideres. |
| --- | --- |

(28)

Stillere kan være genstand for interessekonflikter og udøver i nogle tilfælde skøn, når de fastlægger inputdata. Stillere bør derfor,
  hvor det er muligt og hensigtsmæssigt,
  underlægges governancemekanismer, som sikrer, at disse konflikter håndteres, og at inputdata er nøjagtige, stemmer overens med administratorens krav og kan valideres.

| (29) | Forskellige typer benchmarks og forskellige benchmarksektorer er præget af forskellige karakteristika, sårbarheder og risici. Bestemmelserne i denne forordning bør præciseres yderligere for bestemte benchmarksektorer og -typer. ▌ Råvarebenchmarks anvendes bredt og har sektorspecifikke karakteristika, og det bør derfor angives, hvordan disse bestemmelser finder anvendelse for disse benchmarks i denne forordning.
  Desuden bør der i denne forordning fastsættes en vis grad af fleksibilitet for at give mulighed for en rettidig ajourføring af de differentierede krav til forskellige benchmarksektorer i lyset af den igangværende internationale udvikling, navnlig med hensyn til arbejdet i Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO). |
| --- | --- |

(29)

Forskellige typer benchmarks og forskellige benchmarksektorer er præget af forskellige karakteristika, sårbarheder og risici. Bestemmelserne i denne forordning bør præciseres yderligere for bestemte benchmarksektorer og -typer. ▌ Råvarebenchmarks anvendes bredt og har sektorspecifikke karakteristika, og det bør derfor angives, hvordan disse bestemmelser finder anvendelse for disse benchmarks i denne forordning.
  Desuden bør der i denne forordning fastsættes en vis grad af fleksibilitet for at give mulighed for en rettidig ajourføring af de differentierede krav til forskellige benchmarksektorer i lyset af den igangværende internationale udvikling, navnlig med hensyn til arbejdet i Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO).

| (29a) | Et benchmark bør i denne forordning anses for at være kritisk, når det vurderes, at det er systemisk eller anvendes på en systemisk måde, og når det er sårbart over for manipulation, for at sikre reguleringsmæssig proportionalitet. |
| --- | --- |

(29a)

Et benchmark bør i denne forordning anses for at være kritisk, når det vurderes, at det er systemisk eller anvendes på en systemisk måde, og når det er sårbart over for manipulation, for at sikre reguleringsmæssig proportionalitet.

| (30) | Fejl i visse kritiske benchmarks kan have alvorlige konsekvenser for den finansielle stabilitet, ordenen på markedet eller investorerne, og der bør derfor indføres yderligere krav med henblik på at sikre integriteten og robustheden af de pågældende kritiske benchmarks.
  Sådanne potentielt destabiliserende konsekvenser af kritiske benchmarks kan påvirke en eller flere medlemsstater. De kompetente nationale myndigheder og ESMA vil fastslå, hvilke benchmarks der skal klassificeres som kritiske. |
| --- | --- |

(30)

Fejl i visse kritiske benchmarks kan have alvorlige konsekvenser for den finansielle stabilitet, ordenen på markedet eller investorerne, og der bør derfor indføres yderligere krav med henblik på at sikre integriteten og robustheden af de pågældende kritiske benchmarks.
  Sådanne potentielt destabiliserende konsekvenser af kritiske benchmarks kan påvirke en eller flere medlemsstater. De kompetente nationale myndigheder og ESMA vil fastslå, hvilke benchmarks der skal klassificeres som kritiske.

| (30a) | I lyset af kritiske benchmarks strategiske betydning for det indre markeds funktionsdygtighed bør ESMA have beføjelse til at træffe afgørelser, der finder direkte anvendelse på administratoren og i givet fald på stillere til benchmarket, såfremt den kompetente nationale myndighed ikke har anvendt denne forordning eller har overtrådt EU-reglerne, og i overensstemmelse med proceduren i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010

   (9). |
| --- | --- |

(30a)

I lyset af kritiske benchmarks strategiske betydning for det indre markeds funktionsdygtighed bør ESMA have beføjelse til at træffe afgørelser, der finder direkte anvendelse på administratoren og i givet fald på stillere til benchmarket, såfremt den kompetente nationale myndighed ikke har anvendt denne forordning eller har overtrådt EU-reglerne, og i overensstemmelse med proceduren i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010

   (9).

| (31) | Stillere, der ophører med at bidrage, kan undergrave troværdigheden af kritiske benchmarks,
  da disse benchmarks evne til at måle de underliggende realiteter på markedet eller i økonomien vil blive bragt i fare
  . Den relevante kompetente myndighed
  bør derfor
  have beføjelse til at kræve obligatoriske bidrag
  fra tilsynsbelagte enheder
  til kritiske benchmarks
  for at bevare troværdigheden af de pågældende benchmarks. Obligatoriske bidrag af inputdata til benchmarks har ikke til formål at pålægge de tilsynsbelagte enheder en forpligtelse til at indgå eller forpligte sig til at indgå transaktioner. |
| --- | --- |

(31)

Stillere, der ophører med at bidrage, kan undergrave troværdigheden af kritiske benchmarks,
  da disse benchmarks evne til at måle de underliggende realiteter på markedet eller i økonomien vil blive bragt i fare
  . Den relevante kompetente myndighed
  bør derfor
  have beføjelse til at kræve obligatoriske bidrag
  fra tilsynsbelagte enheder
  til kritiske benchmarks
  for at bevare troværdigheden af de pågældende benchmarks. Obligatoriske bidrag af inputdata til benchmarks har ikke til formål at pålægge de tilsynsbelagte enheder en forpligtelse til at indgå eller forpligte sig til at indgå transaktioner.

| (31a) | Når et benchmark er blevet klassificeret som kritisk, har dets administrator mulighed for at udnytte en monopolstilling over for brugerne af det pågældende benchmark. Det er derfor nødvendigt, at kollegiet af kompetente myndigheder for det pågældende kritiske benchmark kontrollerer salgsprisen set i forhold til administratorens omkostninger for at forhindre markedsmisbrug. |
| --- | --- |

(31a)

Når et benchmark er blevet klassificeret som kritisk, har dets administrator mulighed for at udnytte en monopolstilling over for brugerne af det pågældende benchmark. Det er derfor nødvendigt, at kollegiet af kompetente myndigheder for det pågældende kritiske benchmark kontrollerer salgsprisen set i forhold til administratorens omkostninger for at forhindre markedsmisbrug.

| (32) | For at benchmarkbrugerne kan vælge benchmarks og forstå risiciene i forbindelse hermed, skal de vide, hvad benchmarket måler, og hvilke sårbarheder det har. Benchmarkadministratoren bør derfor offentliggøre en erklæring om disse forhold ▌.
  Administratoren bør efter anmodning stille sine inputdata til rådighed for den relevante kompetente myndighed i forbindelse med en undersøgelse.


  ▌ |
| --- | --- |

(32)

For at benchmarkbrugerne kan vælge benchmarks og forstå risiciene i forbindelse hermed, skal de vide, hvad benchmarket måler, og hvilke sårbarheder det har. Benchmarkadministratoren bør derfor offentliggøre en erklæring om disse forhold ▌.
  Administratoren bør efter anmodning stille sine inputdata til rådighed for den relevante kompetente myndighed i forbindelse med en undersøgelse.

▌

| (34) | Denne forordning bør tage hensyn til de principper for benchmarks, der er udstedt af Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO) den 17. juli 2013 (»IOSCO-principperne
  for finansielle benchmarks
  «),
  og principperne for rapporteringsagenturer for oliepriser, der er udstedt af IOSCO den 5. oktober 2012 (»IOSCO-PRA-principperne«), der fungerer som en global standard for lovgivningskrav til benchmarks
  . |
| --- | --- |

(34)

Denne forordning bør tage hensyn til de principper for benchmarks, der er udstedt af Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO) den 17. juli 2013 (»IOSCO-principperne
  for finansielle benchmarks
  «),
  og principperne for rapporteringsagenturer for oliepriser, der er udstedt af IOSCO den 5. oktober 2012 (»IOSCO-PRA-principperne«), der fungerer som en global standard for lovgivningskrav til benchmarks
  .

| (34a) | Markederne for fysiske råvarer har helt særlige karakteristika, som der skal tages hensyn til for at forhindre en underminering af råvarebenchmarkenes integritet eller en negativ påvirkning af råvaremarkedernes gennemsigtighed, den europæiske forsyningssikkerhed, konkurrencedygtigheden og forbrugernes interesser. Visse bestemmelser i denne forordning er følgelig ikke hensigtsmæssige at anvende på råvarebenchmarks. De principper for råvarebenchmarks, som er udarbejdet af IOSCO i samarbejde med blandt andre Det Internationale Energiagentur og Det Internationale Energiforum, finder specifikt anvendelse på alle råvarebenchmarks, og visse af denne forordnings krav finder derfor ikke anvendelse på råvarebenchmarks. |
| --- | --- |

(34a)

Markederne for fysiske råvarer har helt særlige karakteristika, som der skal tages hensyn til for at forhindre en underminering af råvarebenchmarkenes integritet eller en negativ påvirkning af råvaremarkedernes gennemsigtighed, den europæiske forsyningssikkerhed, konkurrencedygtigheden og forbrugernes interesser. Visse bestemmelser i denne forordning er følgelig ikke hensigtsmæssige at anvende på råvarebenchmarks. De principper for råvarebenchmarks, som er udarbejdet af IOSCO i samarbejde med blandt andre Det Internationale Energiagentur og Det Internationale Energiforum, finder specifikt anvendelse på alle råvarebenchmarks, og visse af denne forordnings krav finder derfor ikke anvendelse på råvarebenchmarks.

| (34b) | Endvidere indføres ved denne forordning en anerkendelsesordning, der gør det muligt for benchmarkadministratorer, som er etableret i et tredjeland, at levere deres benchmarks i Unionen, såfremt de fuldt ud opfylder kravene i denne forordning, eller bestemmelserne i de relevante IOSCO-principper.. |
| --- | --- |

(34b)

Endvidere indføres ved denne forordning en anerkendelsesordning, der gør det muligt for benchmarkadministratorer, som er etableret i et tredjeland, at levere deres benchmarks i Unionen, såfremt de fuldt ud opfylder kravene i denne forordning, eller bestemmelserne i de relevante IOSCO-principper..

| (34c) | Ved denne forordning indføres en godkendelsesordning, der på visse betingelser gør det muligt for administratorer, der er hjemmehørende i Unionen, og som er godkendt og registreret i overensstemmelse med forordningens bestemmelser, at godkende benchmarks, der leveres i tredjelande. En tilsvarende godkendelsesordning bør indføres for tredjelandsadministratorer, der er tilknyttet eller arbejder tæt sammen med administratorer i Unionen. En administrator, der har godkendt benchmarks leveret i et tredjeland, bør være ansvarlig for sådanne godkendte benchmarks og sikre, at de opfylder de relevante betingelser, der er omhandlet i denne forordning, eller kravene i de relevante IOSCO-principper.. |
| --- | --- |

(34c)

Ved denne forordning indføres en godkendelsesordning, der på visse betingelser gør det muligt for administratorer, der er hjemmehørende i Unionen, og som er godkendt og registreret i overensstemmelse med forordningens bestemmelser, at godkende benchmarks, der leveres i tredjelande. En tilsvarende godkendelsesordning bør indføres for tredjelandsadministratorer, der er tilknyttet eller arbejder tæt sammen med administratorer i Unionen. En administrator, der har godkendt benchmarks leveret i et tredjeland, bør være ansvarlig for sådanne godkendte benchmarks og sikre, at de opfylder de relevante betingelser, der er omhandlet i denne forordning, eller kravene i de relevante IOSCO-principper..

| (35) | Den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor administratoren
  af et kritisk benchmark
  er etableret, bør godkende og føre tilsyn med den pågældende administrator.
  En administrator, der kun leverer benchmarks, som fastlægges ved anvendelse af en formel baseret på inputdata, der udelukkende og direkte leveres af regulerede markedspladser, godkendte offentliggørelsesordninger, rapporteringsmekanismer, energibørser eller auktioner over emissionskvoter, og/eller en administrator, der kun leverer ikkekritiske benchmarks, bør være registreret hos og underlagt tilsyn af den kompetente myndighed. Registreringen af en administrator har ikke til formål at påvirke tilsynet fra de relevante kompetente myndigheder. ESMA bør føre et register på EU-plan over administratorer. |
| --- | --- |

(35)

Den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor administratoren
  af et kritisk benchmark
  er etableret, bør godkende og føre tilsyn med den pågældende administrator.
  En administrator, der kun leverer benchmarks, som fastlægges ved anvendelse af en formel baseret på inputdata, der udelukkende og direkte leveres af regulerede markedspladser, godkendte offentliggørelsesordninger, rapporteringsmekanismer, energibørser eller auktioner over emissionskvoter, og/eller en administrator, der kun leverer ikkekritiske benchmarks, bør være registreret hos og underlagt tilsyn af den kompetente myndighed. Registreringen af en administrator har ikke til formål at påvirke tilsynet fra de relevante kompetente myndigheder. ESMA bør føre et register på EU-plan over administratorer.

| (36) | Under visse omstændigheder kan en person levere et indeks uden at vide, at det bruges som reference for et finansielt instrument. Det gælder især, når brugerne og benchmarkadministratoren er etableret i forskellige medlemsstater.
  Gennemsigtigheden med hensyn til, hvilket benchmark der bruges,
  bør derfor
  øges. Dette kan opnås ved at forbedre indholdet af prospekter eller dokumenter med central information, der kræves af EU-retten, og indholdet af notifikationer og liste over finansielle instrumenter, der er påkrævet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014

   (10). |
| --- | --- |

(36)

Under visse omstændigheder kan en person levere et indeks uden at vide, at det bruges som reference for et finansielt instrument. Det gælder især, når brugerne og benchmarkadministratoren er etableret i forskellige medlemsstater.
  Gennemsigtigheden med hensyn til, hvilket benchmark der bruges,
  bør derfor
  øges. Dette kan opnås ved at forbedre indholdet af prospekter eller dokumenter med central information, der kræves af EU-retten, og indholdet af notifikationer og liste over finansielle instrumenter, der er påkrævet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014

   (10).

| (37) | Det vil sikre effektivt tilsyn, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne
  og ESMA
  får stærke hjælpemidler og beføjelser. Denne forordning bør derfor omhandle et minimumssæt af beføjelser til at føre tilsyn og gennemføre undersøgelser, som
  bør tillægges
  de kompetente myndigheder i medlemsstaterne i overensstemmelse med den nationale lovgivning
  og ESMA
  . Når de kompetente myndigheder og ESMA udøver deres beføjelser i medfør af denne forordning, bør de handle objektivt og uvildigt og træffe uafhængige beslutninger. |
| --- | --- |

(37)

Det vil sikre effektivt tilsyn, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne
  og ESMA
  får stærke hjælpemidler og beføjelser. Denne forordning bør derfor omhandle et minimumssæt af beføjelser til at føre tilsyn og gennemføre undersøgelser, som
  bør tillægges
  de kompetente myndigheder i medlemsstaterne i overensstemmelse med den nationale lovgivning
  og ESMA
  . Når de kompetente myndigheder og ESMA udøver deres beføjelser i medfør af denne forordning, bør de handle objektivt og uvildigt og træffe uafhængige beslutninger.

| (38) | Med henblik på at opdage overtrædelser af denne forordning bør kompetente myndigheder
  og ESMA
  have mulighed for i overensstemmelse med den nationale lovgivning at få adgang til fysiske og juridiske personers lokaler for at beslaglægge dokumenter. Adgangen til sådanne lokaler er nødvendig, når der er rimelig mistanke om, at der findes dokumenter og andre data vedrørende genstanden for en kontrol eller undersøgelse, som kan være af relevans som bevis for overtrædelse af denne forordning. Adgang til sådanne lokaler er endvidere nødvendig, når den person, som allerede er blevet anmodet om oplysninger, undlader at efterkomme anmodningen, eller når der er rimelig grund til at formode, at en anmodning, såfremt den blev fremsat, ikke ville blive efterkommet, eller at dokumenter eller oplysninger, som kravet om oplysninger vedrører, ville blive fjernet, forvansket eller tilintetgjort. Hvis forhåndstilladelse fra en domstol i den pågældende medlemsstat er påkrævet i henhold til den nationale lovgivning, anvendes denne beføjelse til at få adgang til lokaler efter indhentning af den pågældende forhåndstilladelse fra en domstol. |
| --- | --- |

(38)

Med henblik på at opdage overtrædelser af denne forordning bør kompetente myndigheder
  og ESMA
  have mulighed for i overensstemmelse med den nationale lovgivning at få adgang til fysiske og juridiske personers lokaler for at beslaglægge dokumenter. Adgangen til sådanne lokaler er nødvendig, når der er rimelig mistanke om, at der findes dokumenter og andre data vedrørende genstanden for en kontrol eller undersøgelse, som kan være af relevans som bevis for overtrædelse af denne forordning. Adgang til sådanne lokaler er endvidere nødvendig, når den person, som allerede er blevet anmodet om oplysninger, undlader at efterkomme anmodningen, eller når der er rimelig grund til at formode, at en anmodning, såfremt den blev fremsat, ikke ville blive efterkommet, eller at dokumenter eller oplysninger, som kravet om oplysninger vedrører, ville blive fjernet, forvansket eller tilintetgjort. Hvis forhåndstilladelse fra en domstol i den pågældende medlemsstat er påkrævet i henhold til den nationale lovgivning, anvendes denne beføjelse til at få adgang til lokaler efter indhentning af den pågældende forhåndstilladelse fra en domstol.

| (39) | Eksisterende optagelser af telefonsamtaler og datatrafik fra tilsynsbelagte enheder kan udgøre vigtigt og undertiden det eneste bevismateriale i forbindelse med at afsløre og bevise forekomsten af overtrædelse af denne forordning, navnlig overholdelse af governance- og kontrolkrav. Disse optegnelser og optagelser kan bidrage til at bekræfte identiteten på den person, der er ansvarlig for indberetningen, de personer, der er ansvarlige for godkendelse heraf, og hvorvidt ansatte fortsat holdes
  organisatorisk
  adskilt. Derfor bør kompetente myndigheder kunne kræve udlevering af eksisterende optagelser af telefonsamtaler, elektronisk kommunikation og datatrafik, som opbevares af tilsynsbelagte enheder, hvis der er en begrundet mistanke om, at disse optagelser eller optegnelser vedrørende genstanden for kontrol eller undersøgelse kan være relevante for at bevise en overtrædelse af denne forordning. |
| --- | --- |

(39)

Eksisterende optagelser af telefonsamtaler og datatrafik fra tilsynsbelagte enheder kan udgøre vigtigt og undertiden det eneste bevismateriale i forbindelse med at afsløre og bevise forekomsten af overtrædelse af denne forordning, navnlig overholdelse af governance- og kontrolkrav. Disse optegnelser og optagelser kan bidrage til at bekræfte identiteten på den person, der er ansvarlig for indberetningen, de personer, der er ansvarlige for godkendelse heraf, og hvorvidt ansatte fortsat holdes
  organisatorisk
  adskilt. Derfor bør kompetente myndigheder kunne kræve udlevering af eksisterende optagelser af telefonsamtaler, elektronisk kommunikation og datatrafik, som opbevares af tilsynsbelagte enheder, hvis der er en begrundet mistanke om, at disse optagelser eller optegnelser vedrørende genstanden for kontrol eller undersøgelse kan være relevante for at bevise en overtrædelse af denne forordning.

| (40) | Nogle af bestemmelserne i denne forordning gælder for fysiske eller juridiske personer i tredjelande, som måske anvender benchmarks, er stillere til benchmarks eller på anden måde er involveret i benchmarkprocessen. Kompetente myndigheder bør derfor etablere samarbejdsordninger med tilsynsmyndigheder i tredjelande. ESMA bør koordinere udviklingen af sådanne samarbejdsordninger og udvekslingen af information modtaget fra tredjelande mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

(40)

Nogle af bestemmelserne i denne forordning gælder for fysiske eller juridiske personer i tredjelande, som måske anvender benchmarks, er stillere til benchmarks eller på anden måde er involveret i benchmarkprocessen. Kompetente myndigheder bør derfor etablere samarbejdsordninger med tilsynsmyndigheder i tredjelande. ESMA bør koordinere udviklingen af sådanne samarbejdsordninger og udvekslingen af information modtaget fra tredjelande mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder.

| (41) | I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  (»chartret«)
  , navnlig retten til respekt for privatliv og familieliv, retten til beskyttelse af personoplysninger, retten til ytrings- og informationsfrihed, friheden til at drive egen virksomhed, ejendomsretten, retten til forbrugerbeskyttelse, adgangen til effektive retsmidler og retten til et forsvar. Denne forordning bør følgelig fortolkes og anvendes under overholdelse af disse rettigheder og principper.
  Der bør navnlig, når denne forordning henviser til de bestemmelser, der gælder ytringsfrihed i andre medier, samt bestemmelser eller kodekser vedrørende de journalistiske erhverv, tages hensyn til disse frihedsrettigheder, som er garanteret i Unionen og i medlemsstaterne og anerkendt i artikel 11 i chartret og i andre relevante bestemmelser. Denne forordning bør ikke finde anvendelse på pressen, andre medier eller journalister, når disse blot offentliggør eller omtaler et benchmark som led i deres journalistiske virksomhed uden at udøve nogen kontrol over leveringen af det pågældende benchmark. |
| --- | --- |

(41)

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  (»chartret«)
  , navnlig retten til respekt for privatliv og familieliv, retten til beskyttelse af personoplysninger, retten til ytrings- og informationsfrihed, friheden til at drive egen virksomhed, ejendomsretten, retten til forbrugerbeskyttelse, adgangen til effektive retsmidler og retten til et forsvar. Denne forordning bør følgelig fortolkes og anvendes under overholdelse af disse rettigheder og principper.
  Der bør navnlig, når denne forordning henviser til de bestemmelser, der gælder ytringsfrihed i andre medier, samt bestemmelser eller kodekser vedrørende de journalistiske erhverv, tages hensyn til disse frihedsrettigheder, som er garanteret i Unionen og i medlemsstaterne og anerkendt i artikel 11 i chartret og i andre relevante bestemmelser. Denne forordning bør ikke finde anvendelse på pressen, andre medier eller journalister, når disse blot offentliggør eller omtaler et benchmark som led i deres journalistiske virksomhed uden at udøve nogen kontrol over leveringen af det pågældende benchmark.

| (42) | Retten til et forsvar for de berørte personer bør sikres fuldt ud. Personer, der er genstand for en sag, skal navnlig have adgang til de resultater, som de kompetente myndigheder har baseret deres afgørelse på, og have ret til at blive hørt. |
| --- | --- |

(42)

Retten til et forsvar for de berørte personer bør sikres fuldt ud. Personer, der er genstand for en sag, skal navnlig have adgang til de resultater, som de kompetente myndigheder har baseret deres afgørelse på, og have ret til at blive hørt.

| (43) | Gennemsigtighed med hensyn til benchmarks er nødvendig af hensyn til det finansielle markeds stabilitet og beskyttelsen af investorer. Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger fra kompetente myndigheder bør være i overensstemmelse med reglerne om videregivelse af personoplysninger som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (11). Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger fra ESMA bør være i overensstemmelse med reglerne om videregivelse af personoplysninger som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (12). |
| --- | --- |

(43)

Gennemsigtighed med hensyn til benchmarks er nødvendig af hensyn til det finansielle markeds stabilitet og beskyttelsen af investorer. Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger fra kompetente myndigheder bør være i overensstemmelse med reglerne om videregivelse af personoplysninger som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (11). Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger fra ESMA bør være i overensstemmelse med reglerne om videregivelse af personoplysninger som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (12).

| (44) | Medlemsstaterne bør under hensyntagen til principperne i Kommissionens meddelelse om styrkelse af sanktionsordninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser og EU-retsakter vedtaget som en opfølgning på denne meddelelse fastsætte bestemmelser om sanktioner og administrative foranstaltninger ved overtrædelse af denne forordning og bør sørge for, at de gennemføres. Disse sanktioner og administrative foranstaltninger bør være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(44)

Medlemsstaterne bør under hensyntagen til principperne i Kommissionens meddelelse om styrkelse af sanktionsordninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser og EU-retsakter vedtaget som en opfølgning på denne meddelelse fastsætte bestemmelser om sanktioner og administrative foranstaltninger ved overtrædelse af denne forordning og bør sørge for, at de gennemføres. Disse sanktioner og administrative foranstaltninger bør være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning.

| (45) | Bestemmelserne bør derfor omfatte et sæt administrative foranstaltninger, sanktioner og bøder for at sikre en fælles fremgangsmåde i medlemsstaterne og for at styrke den afskrækkende virkning af disse. Sanktionerne bør i de enkelte tilfælde fastlægges under hensyntagen til relevante faktorer, som f.eks.
  tilstedeværelse eller fravær af forsæt
  , tilbagebetaling af eventuelle identificerede fortjenester, overtrædelsens grovhed og varighed, eventuelle skærpende eller formildende omstændigheder, nødvendigheden af bøders afskrækkende virkning og, hvor det er relevant, indeholde en nedsættelse til gengæld for samarbejde med den kompetente myndighed. ▌ |
| --- | --- |

(45)

Bestemmelserne bør derfor omfatte et sæt administrative foranstaltninger, sanktioner og bøder for at sikre en fælles fremgangsmåde i medlemsstaterne og for at styrke den afskrækkende virkning af disse. Sanktionerne bør i de enkelte tilfælde fastlægges under hensyntagen til relevante faktorer, som f.eks.
  tilstedeværelse eller fravær af forsæt
  , tilbagebetaling af eventuelle identificerede fortjenester, overtrædelsens grovhed og varighed, eventuelle skærpende eller formildende omstændigheder, nødvendigheden af bøders afskrækkende virkning og, hvor det er relevant, indeholde en nedsættelse til gengæld for samarbejde med den kompetente myndighed. ▌

| (46) | For at sikre, at de kompetente myndigheders beslutninger har afskrækkende virkning på offentligheden, bør de normalt offentliggøres. Offentliggørelsen af beslutninger er også et vigtigt redskab for de kompetente myndigheder, når de skal informere markedsdeltagerne om, hvilken adfærd der betragtes som en overtrædelse af denne forordning, og til at fremme god adfærd blandt markedsdeltagerne. Hvis en sådan offentliggørelse risikerer at forvolde de involverede personer uforholdsmæssig skade eller bringer de finansielle markeders stabilitet eller en igangværende undersøgelse i fare, bør de kompetente myndigheder offentliggøre sanktionerne og foranstaltningerne anonymt eller udskyde offentliggørelsen. Kompetente myndigheder bør have mulighed for ikke at offentliggøre sanktioner, hvis anonym eller udskudt offentliggørelse vurderes ikke at være tilstrækkelig til at sikre, at de finansielle markeders stabilitet ikke bringes i fare. Kompetente myndigheder skal heller ikke offentliggøre foranstaltninger, der vurderes at være af mindre betydning, hvis offentliggørelse ville være uforholdsmæssig. |
| --- | --- |

(46)

For at sikre, at de kompetente myndigheders beslutninger har afskrækkende virkning på offentligheden, bør de normalt offentliggøres. Offentliggørelsen af beslutninger er også et vigtigt redskab for de kompetente myndigheder, når de skal informere markedsdeltagerne om, hvilken adfærd der betragtes som en overtrædelse af denne forordning, og til at fremme god adfærd blandt markedsdeltagerne. Hvis en sådan offentliggørelse risikerer at forvolde de involverede personer uforholdsmæssig skade eller bringer de finansielle markeders stabilitet eller en igangværende undersøgelse i fare, bør de kompetente myndigheder offentliggøre sanktionerne og foranstaltningerne anonymt eller udskyde offentliggørelsen. Kompetente myndigheder bør have mulighed for ikke at offentliggøre sanktioner, hvis anonym eller udskudt offentliggørelse vurderes ikke at være tilstrækkelig til at sikre, at de finansielle markeders stabilitet ikke bringes i fare. Kompetente myndigheder skal heller ikke offentliggøre foranstaltninger, der vurderes at være af mindre betydning, hvis offentliggørelse ville være uforholdsmæssig.

| (47) | Kritiske benchmarks kan involvere stillere, administratorer og brugere i mere end én medlemsstat. Derfor kan ophør af et sådant benchmark eller begivenheder, som undergraver dets integritet i betydelig grad, have konsekvenser i mere end én medlemsstat, hvilket betyder, at det tilsyn med et sådant benchmark, der varetages alene af den kompetente myndighed i benchmarkmedlemsstaten, ikke effektivt kan afhjælpe de risici, som det kritiske benchmark repræsenterer. For at sikre effektiv udveksling af oplysninger om tilsyn blandt kompetente myndigheder, koordinering af deres aktiviteter og tilsynsforanstaltninger bør der dannes kollegier af kompetente myndigheder
  med ESMA som ledende organ
  . De aktiviteter, der udføres af kollegierne, bør bidrage til den harmoniserede anvendelse af bestemmelserne i denne forordning og til konvergens i tilsynspraksis. ESMA's retligt bindende mægling er et nøgleelement i opnåelsen af koordinering, konsekvent tilsyn og konvergens i tilsynspraksis. Benchmarks kan anvendes som reference for finansielle instrumenter og finansielle kontrakter med en lang varighed. I visse tilfælde må disse benchmarks ikke længere leveres, når denne forordning træder i kraft, fordi de har karakteristika, som ikke kan bringes i overensstemmelse med kravene i denne forordning. Et forbud mod fortsat levering af sådanne benchmarks kan imidlertid medføre ophør af de finansielle instrumenter eller finansielle kontrakter eller forstyrrelser i forbindelse med disse og på den måde skade investorerne. Den fortsatte levering af disse benchmarks skal derfor muliggøres i en overgangsperiode. |
| --- | --- |

(47)

Kritiske benchmarks kan involvere stillere, administratorer og brugere i mere end én medlemsstat. Derfor kan ophør af et sådant benchmark eller begivenheder, som undergraver dets integritet i betydelig grad, have konsekvenser i mere end én medlemsstat, hvilket betyder, at det tilsyn med et sådant benchmark, der varetages alene af den kompetente myndighed i benchmarkmedlemsstaten, ikke effektivt kan afhjælpe de risici, som det kritiske benchmark repræsenterer. For at sikre effektiv udveksling af oplysninger om tilsyn blandt kompetente myndigheder, koordinering af deres aktiviteter og tilsynsforanstaltninger bør der dannes kollegier af kompetente myndigheder
  med ESMA som ledende organ
  . De aktiviteter, der udføres af kollegierne, bør bidrage til den harmoniserede anvendelse af bestemmelserne i denne forordning og til konvergens i tilsynspraksis. ESMA's retligt bindende mægling er et nøgleelement i opnåelsen af koordinering, konsekvent tilsyn og konvergens i tilsynspraksis. Benchmarks kan anvendes som reference for finansielle instrumenter og finansielle kontrakter med en lang varighed. I visse tilfælde må disse benchmarks ikke længere leveres, når denne forordning træder i kraft, fordi de har karakteristika, som ikke kan bringes i overensstemmelse med kravene i denne forordning. Et forbud mod fortsat levering af sådanne benchmarks kan imidlertid medføre ophør af de finansielle instrumenter eller finansielle kontrakter eller forstyrrelser i forbindelse med disse og på den måde skade investorerne. Den fortsatte levering af disse benchmarks skal derfor muliggøres i en overgangsperiode.

| (47a) | I de tilfælde hvor denne forordning får indvirkning eller kan få indvirkning på tilsynsbelagte enheder og markeder, som er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011/EU

   (13)

  (REMIT), bør ESMA konsultere Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) for at trække på ACER's ekspertise vedrørende energimarkederne og for at modvirke dobbeltregulering. |
| --- | --- |

(47a)

I de tilfælde hvor denne forordning får indvirkning eller kan få indvirkning på tilsynsbelagte enheder og markeder, som er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011/EU

   (13)

  (REMIT), bør ESMA konsultere Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) for at trække på ACER's ekspertise vedrørende energimarkederne og for at modvirke dobbeltregulering.

| (47b) | Hvis et eksisterende benchmark ikke opfylder kravene i denne forordning, men ændring af benchmarket, så det overholder forordningens krav, ville medføre en force majeure-hændelse eller krænke betingelserne i en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument, kan den relevante kompetente myndighed give tilladelse til fortsat anvendelse af benchmarket, indtil det kan tages ud af brug eller erstattes af et anden benchmark, med henblik på at undgå negative virkninger for forbrugerne på grund af et uorganiseret og abrupt ophør af benchmarket. |
| --- | --- |

(47b)

Hvis et eksisterende benchmark ikke opfylder kravene i denne forordning, men ændring af benchmarket, så det overholder forordningens krav, ville medføre en force majeure-hændelse eller krænke betingelserne i en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument, kan den relevante kompetente myndighed give tilladelse til fortsat anvendelse af benchmarket, indtil det kan tages ud af brug eller erstattes af et anden benchmark, med henblik på at undgå negative virkninger for forbrugerne på grund af et uorganiseret og abrupt ophør af benchmarket.

| (48) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning og præcisere tekniske elementer i forslaget bør beføjelsen til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i TEUF, delegeres til Kommissionen ▌.
  I sådanne retsakter bør der tages hensyn til de gældende internationale standarder for administration af, bidrag til og anvendelse af benchmarks, navnlig resultaterne af IOSCO's arbejde. Proportionaliteten, navnlig i forbindelse med ikkekritiske benchmarks og råvarebenchmarks, skal respekteres. |
| --- | --- |

(48)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning og præcisere tekniske elementer i forslaget bør beføjelsen til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i TEUF, delegeres til Kommissionen ▌.
  I sådanne retsakter bør der tages hensyn til de gældende internationale standarder for administration af, bidrag til og anvendelse af benchmarks, navnlig resultaterne af IOSCO's arbejde. Proportionaliteten, navnlig i forbindelse med ikkekritiske benchmarks og råvarebenchmarks, skal respekteres.

| (49) | Kommissionen bør vedtage udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder udarbejdet af ESMA
  om kravene til governance og kontrol,
  som
  bl.a.
  fastlægger minimumsindholdet af samarbejdsaftaler med de kompetente myndigheder i tredjelande, ved hjælp af delegerede retsakter i henhold til artikel 290 i TEUF og i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen bør vedtage udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder udarbejdet af ESMA
  om kravene til governance og kontrol,
  som
  bl.a.
  fastlægger minimumsindholdet af samarbejdsaftaler med de kompetente myndigheder i tredjelande, ved hjælp af delegerede retsakter i henhold til artikel 290 i TEUF og i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

| (50) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen, for så vidt angår visse aspekter, tildeles gennemførelsesbeføjelser. Disse aspekter vedrører ækvivalensen af den retlige ramme, som ▌leverandører af benchmarks i tredjelande er underlagt, samt det forhold, at et benchmark er kritisk af natur. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 (14) om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser. |
| --- | --- |

(50)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen, for så vidt angår visse aspekter, tildeles gennemførelsesbeføjelser. Disse aspekter vedrører ækvivalensen af den retlige ramme, som ▌leverandører af benchmarks i tredjelande er underlagt, samt det forhold, at et benchmark er kritisk af natur. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 (14) om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser.

| (51) | Kommissionen bør også tildeles beføjelser til at vedtage gennemførelsesmæssige tekniske standarder udarbejdet af ESMA, som fastlægger procedurerne og formatet for udvekslingen af oplysninger mellem kompetente myndigheder og ESMA, ved hjælp af gennemførelsesretsakter i henhold til artikel 291 i TEUF og i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010. Målene for denne forordning, nemlig at fastlægge en konsekvent og effektiv ordning til at imødegå sårbarhederne i forbindelse med benchmarks, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, idet den samlede virkning af problemer vedrørende benchmarks kun kan registreres fuldt ud på EU-plan, og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål – |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen bør også tildeles beføjelser til at vedtage gennemførelsesmæssige tekniske standarder udarbejdet af ESMA, som fastlægger procedurerne og formatet for udvekslingen af oplysninger mellem kompetente myndigheder og ESMA, ved hjælp af gennemførelsesretsakter i henhold til artikel 291 i TEUF og i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010. Målene for denne forordning, nemlig at fastlægge en konsekvent og effektiv ordning til at imødegå sårbarhederne i forbindelse med benchmarks, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, idet den samlede virkning af problemer vedrørende benchmarks kun kan registreres fuldt ud på EU-plan, og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål –

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

AFSNIT 1

GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning indføres en fælles ramme med henblik på at sikre nøjagtigheden og integriteten af indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter i Unionen. Forordningen er på den måde medvirkende til, at det indre marked fungerer på tilfredsstillende vis, samtidig med at der sikres et højt niveau af forbruger- og investorbeskyttelse.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på levering af benchmarks, bidrag af inputdata til et benchmark og anvendelsen af et benchmark i Unionen.

2.   Denne forordning finder ikke anvendelse på
  levering af benchmarks fra
  :

| a) | ▌centralbanker,
  når disse udøver de beføjelser eller opfylder de opgaver og pligter, de er tillagt i traktaterne og statutten for Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og ECB, eller hvis uafhængighed er indbygget i de berørte medlemsstaters eller tredjelandes forfatningsmæssige struktur |
| --- | --- |

a)

▌centralbanker,
  når disse udøver de beføjelser eller opfylder de opgaver og pligter, de er tillagt i traktaterne og statutten for Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og ECB, eller hvis uafhængighed er indbygget i de berørte medlemsstaters eller tredjelandes forfatningsmæssige struktur

| aa) | offentlige myndigheder, når disse leverer eller kontrollerer leveringen af benchmarks med et samfundspolitisk sigte, herunder foranstaltninger vedrørende beskæftigelse, økonomisk aktivitet og inflation |
| --- | --- |

aa)

offentlige myndigheder, når disse leverer eller kontrollerer leveringen af benchmarks med et samfundspolitisk sigte, herunder foranstaltninger vedrørende beskæftigelse, økonomisk aktivitet og inflation

| ab) | centrale modparter |
| --- | --- |

ab)

centrale modparter

| ac) | administratorer, når disse leverer referencepriser baseret på en enkelt pris eller værdi |
| --- | --- |

ac)

administratorer, når disse leverer referencepriser baseret på en enkelt pris eller værdi

| ad) | pressen, andre medier eller journalister, når disse blot offentliggør eller omtaler et benchmark som led i deres journalistiske virksomhed uden at udøve nogen kontrol over leveringen af det pågældende benchmark |
| --- | --- |

ad)

pressen, andre medier eller journalister, når disse blot offentliggør eller omtaler et benchmark som led i deres journalistiske virksomhed uden at udøve nogen kontrol over leveringen af det pågældende benchmark

| ae) | »credit unions«, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU

   (15) |
| --- | --- |

ae)

»credit unions«, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU

   (15)

▌

2a.
     
  Artikel 5, stk. 1, 2a, 3b, 3c og 3d, artikel 5a og 5b, artikel 5d, litra b)-g), artikel 7, stk. 1, litra aa), b), ba), bb), bc) og c), artikel 7, stk. 2a), 3a) og 3b), artikel 7a, artikel 8, stk. 1-2, artikel 9, stk. 1-2, artikel 11 og artikel 17, stk. 1, finder ikke anvendelse på kreditorer for så vidt angår deres ikkekritiske benchmarks.

▌

Artikel 3

Definitioner

1.   I denne forordning forstås ved:

| 1) | »indeks«: ethvert tal:






  a) | som offentliggøres eller stilles til rådighed for offentligheden |
| --- | --- | --- |

1)

»indeks«: ethvert tal:

a)

som offentliggøres eller stilles til rådighed for offentligheden

| b) | som regelmæssigt fastlægges helt eller delvist ved anvendelse af en formel eller en anden beregningsmetode eller ved vurdering
  samt |
| --- | --- |

b)

som regelmæssigt fastlægges helt eller delvist ved anvendelse af en formel eller en anden beregningsmetode eller ved vurdering
  samt

| c) | som fastlægges på basis af værdien af et eller flere underliggende aktiver eller på basis af priser, herunder estimerede priser,
  faktiske eller estimerede rentesatser
  og andre værdier
  eller undersøgelser |
| --- | --- |

c)

som fastlægges på basis af værdien af et eller flere underliggende aktiver eller på basis af priser, herunder estimerede priser,
  faktiske eller estimerede rentesatser
  og andre værdier
  eller undersøgelser

| 1a) | »indeksproducent«: en fysisk eller juridisk person, der har kontrol med leveringen af et indeks |
| --- | --- |

1a)

»indeksproducent«: en fysisk eller juridisk person, der har kontrol med leveringen af et indeks

| 2) | »benchmark«: ethvert indeks, der bruges som reference ved fastlæggelse af det beløb, som skal betales i henhold til et finansielt instrument eller en finansiel kontrakt, eller ved fastlæggelse af værdien af et finansielt instrument ▌ |
| --- | --- |

2)

»benchmark«: ethvert indeks, der bruges som reference ved fastlæggelse af det beløb, som skal betales i henhold til et finansielt instrument eller en finansiel kontrakt, eller ved fastlæggelse af værdien af et finansielt instrument ▌

| 2a) | »benchmarkfamilie«: en gruppe af benchmarks leveret af den samme administrator og fastlagt ud fra inputdata af ensartet karakter, som specifikt måler det samme eller et tilsvarende marked eller økonomi |
| --- | --- |

2a)

»benchmarkfamilie«: en gruppe af benchmarks leveret af den samme administrator og fastlagt ud fra inputdata af ensartet karakter, som specifikt måler det samme eller et tilsvarende marked eller økonomi

| 3) | »levering af et benchmark«:






  a) | forvaltning af ordningerne for fastlæggelse af et benchmark ▌ |
| --- | --- | --- |

3)

»levering af et benchmark«:

a)

forvaltning af ordningerne for fastlæggelse af et benchmark ▌

| b) | indsamling, analyse eller behandling af inputdata med henblik på at fastlægge et benchmark samt |
| --- | --- |

b)

indsamling, analyse eller behandling af inputdata med henblik på at fastlægge et benchmark samt

| c) | fastlæggelse af et benchmark ved anvendelse af en formel eller en anden beregningsmetode eller ved vurdering af inputdata leveret til dette formål |
| --- | --- |

c)

fastlæggelse af et benchmark ved anvendelse af en formel eller en anden beregningsmetode eller ved vurdering af inputdata leveret til dette formål

| 4) | »administrator«:
  en fysisk
  eller
  juridisk
  person, der har kontrol med leveringen af et benchmark |
| --- | --- |

4)

»administrator«:
  en fysisk
  eller
  juridisk
  person, der har kontrol med leveringen af et benchmark

| 5) | »
  anvendelse af et benchmark
  «:








  a) | udstedelse af
  et finansielt instrument▌, der benytter et
  indeks eller en kombination af indeks
  som reference |
| --- | --- | --- |

5)

»
  anvendelse af et benchmark
  «:

a)

udstedelse af
  et finansielt instrument▌, der benytter et
  indeks eller en kombination af indeks
  som reference

| b) | fastlæggelse af det beløb, der skal betales i henhold til et finansielt instrument eller en finansiel kontrakt, ved at benytte et indeks eller en kombination af indeks som reference |
| --- | --- |

b)

fastlæggelse af det beløb, der skal betales i henhold til et finansielt instrument eller en finansiel kontrakt, ved at benytte et indeks eller en kombination af indeks som reference

| c) | at være
  part i en finansiel kontrakt, der benytter
  et indeks eller en kombination af indeks
  som reference |
| --- | --- |

c)

at være
  part i en finansiel kontrakt, der benytter
  et indeks eller en kombination af indeks
  som reference

| d) | fastlæggelse af en investeringsfonds resultater ved hjælp af et indeks eller en kombination af indeks med det formål at spore udbytte af et sådant indeks eller en sådan kombination af indeks, at fastsætte allokeringen af aktiver for en portefølje eller at beregne resultatbetingede gebyrer |
| --- | --- |

d)

fastlæggelse af en investeringsfonds resultater ved hjælp af et indeks eller en kombination af indeks med det formål at spore udbytte af et sådant indeks eller en sådan kombination af indeks, at fastsætte allokeringen af aktiver for en portefølje eller at beregne resultatbetingede gebyrer

| 6) | »bidrag af inputdata«: levering af inputdata
  , der ikke er offentligt tilgængeligt,
  til en administrator eller en anden person med henblik på at overføre de informationer, der skal bruges til at fastlægge et benchmark, og som leveres til dette formål |
| --- | --- |

6)

»bidrag af inputdata«: levering af inputdata
  , der ikke er offentligt tilgængeligt,
  til en administrator eller en anden person med henblik på at overføre de informationer, der skal bruges til at fastlægge et benchmark, og som leveres til dette formål

| 7) | »stiller«: en fysisk eller juridisk person, der bidrager med inputdata,
  som ikke er regulerede data |
| --- | --- |

7)

»stiller«: en fysisk eller juridisk person, der bidrager med inputdata,
  som ikke er regulerede data

| 8) | »tilsynsbelagt stillinger«: en tilsynsbelagt enhed, der bidrager med inputdata til en administrator, der er etableret i Unionen |
| --- | --- |

8)

»tilsynsbelagt stillinger«: en tilsynsbelagt enhed, der bidrager med inputdata til en administrator, der er etableret i Unionen

| 9) | »indberetter«:
  en fysisk
  person, som stilleren har ansat med henblik på at bidrage med inputdata |
| --- | --- |

9)

»indberetter«:
  en fysisk
  person, som stilleren har ansat med henblik på at bidrage med inputdata

| 9a) | »assessor«: en fysisk person ansat af en administrator af et råvarebenchmark eller enhver anden fysisk person eller tredjepart, hvis tjenester er stillet til rådighed for eller kontrolleres af administratoren, og som har til opgave at anvende en metode på eller vurdering af inputdata og andre informationer for at nå frem til en endelig vurdering af prisen på en bestemt råvare |
| --- | --- |

9a)

»assessor«: en fysisk person ansat af en administrator af et råvarebenchmark eller enhver anden fysisk person eller tredjepart, hvis tjenester er stillet til rådighed for eller kontrolleres af administratoren, og som har til opgave at anvende en metode på eller vurdering af inputdata og andre informationer for at nå frem til en endelig vurdering af prisen på en bestemt råvare

| 10) | »inputdata«: de data vedrørende værdier af et eller flere underliggende aktiver eller en eller flere priser, herunder estimerede priser, eller andre værdier, som administratoren anvender til at fastlægge benchmarket |
| --- | --- |

10)

»inputdata«: de data vedrørende værdier af et eller flere underliggende aktiver eller en eller flere priser, herunder estimerede priser, eller andre værdier, som administratoren anvender til at fastlægge benchmarket

| 11) | »regulerede data«:








  i) | inputdata, der
  i deres helhed
  leveres ▌ fra:








  a) | en markedsplads som defineret i artikel
  4
  , stk. 1, nr.
  24
  ), i
  direktiv 2014/65/EU, men kun for så vidt angår data vedrørende finansielle instrumenter |
| --- | --- | --- | --- |

11)

»regulerede data«:

i)

inputdata, der
  i deres helhed
  leveres ▌ fra:

a)

en markedsplads som defineret i artikel
  4
  , stk. 1, nr.
  24
  ), i
  direktiv 2014/65/EU, men kun for så vidt angår data vedrørende finansielle instrumenter

| b) | en godkendt offentliggørelsesordning som defineret i artikel
  4
  , stk. 1, nr.
  52
  ), i
  direktiv 2014/65/EU eller en udbyder af konsolideret løbende handelsinformation
  som defineret i artikel
  4
  , stk. 1, nr.
  53
  ), i direktiv 2014/65/EU,
  i overensstemmelse med de obligatoriske krav til efterhandelsgennemsigtighed
  ,
  dog kun for transaktionsdata vedrørende finansielle instrumenter, der handles på en markedsplads |
| --- | --- |

b)

en godkendt offentliggørelsesordning som defineret i artikel
  4
  , stk. 1, nr.
  52
  ), i
  direktiv 2014/65/EU eller en udbyder af konsolideret løbende handelsinformation
  som defineret i artikel
  4
  , stk. 1, nr.
  53
  ), i direktiv 2014/65/EU,
  i overensstemmelse med de obligatoriske krav til efterhandelsgennemsigtighed
  ,
  dog kun for transaktionsdata vedrørende finansielle instrumenter, der handles på en markedsplads

| c) | en godkendt indberetningsmekanisme som defineret i artikel
  4
  , stk. 1, nr.
  54
  ), i
  direktiv 2014/65/EU, dog kun for transaktionsdata vedrørende finansielle instrumenter, der handles på en markedsplads, og som skal offentliggøres
  i overensstemmelse med de obligatoriske
  krav til efterhandelsgennemsigtighed |
| --- | --- |

c)

en godkendt indberetningsmekanisme som defineret i artikel
  4
  , stk. 1, nr.
  54
  ), i
  direktiv 2014/65/EU, dog kun for transaktionsdata vedrørende finansielle instrumenter, der handles på en markedsplads, og som skal offentliggøres
  i overensstemmelse med de obligatoriske
  krav til efterhandelsgennemsigtighed

| d) | en elektricitetsbørs, jf. artikel 37, stk. 1, litra j), i
  Europa-Parlamentets og Rådets
  direktiv 2009/72/EF (16), |
| --- | --- |

d)

en elektricitetsbørs, jf. artikel 37, stk. 1, litra j), i
  Europa-Parlamentets og Rådets
  direktiv 2009/72/EF (16),

| e) | en naturgasbørs, jf. artikel 41, stk. 1, litra j), i
  Europa-Parlamentets og Rådets
  direktiv 2009/73/EF (17), |
| --- | --- |

e)

en naturgasbørs, jf. artikel 41, stk. 1, litra j), i
  Europa-Parlamentets og Rådets
  direktiv 2009/73/EF (17),

| f) | en auktionsplatform, jf. artikel 26 eller 30 i
  Kommissionens
  forordning (EU) nr. 1031/2010 (18) |
| --- | --- |

f)

en auktionsplatform, jf. artikel 26 eller 30 i
  Kommissionens
  forordning (EU) nr. 1031/2010 (18)

| g) | data leveret i henhold til bestemmelserne i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1227/2011, nærmere præciseret i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1348/2014

   (19)

  eller |
| --- | --- |

g)

data leveret i henhold til bestemmelserne i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1227/2011, nærmere præciseret i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1348/2014

   (19)

  eller

| (h) | en markedsplads, platform, børs, offentliggørelsesordning eller indberetningsmekanisme i et tredjeland, der svarer til de i litra a)-g) omhandlede, eller enhver anden enhed, som f.eks. aggregatorer og indsamlere af transaktionsdata, hvis bidrag til inputdata allerede er omfattet af passende tilsyn samt |
| --- | --- |

(h)

en markedsplads, platform, børs, offentliggørelsesordning eller indberetningsmekanisme i et tredjeland, der svarer til de i litra a)-g) omhandlede, eller enhver anden enhed, som f.eks. aggregatorer og indsamlere af transaktionsdata, hvis bidrag til inputdata allerede er omfattet af passende tilsyn samt

| ii) | nettoværdier af andelene i institutter for kollektivinvestering i værdipapirer (investeringsinstitutter) som defineret i artikel 1, nr. 2), i direktiv 2009/65/EF

   (20) |
| --- | --- |

ii)

nettoværdier af andelene i institutter for kollektivinvestering i værdipapirer (investeringsinstitutter) som defineret i artikel 1, nr. 2), i direktiv 2009/65/EF

   (20)

| (12) | »transaktionsdata«: observerbare priser, kurser, indeks eller værdier, der repræsenterer transaktioner mellem ikketilknyttede modparter på et aktivt marked, som er underlagt konkurrerende udbuds- og efterspørgselskræfter |
| --- | --- |

(12)

»transaktionsdata«: observerbare priser, kurser, indeks eller værdier, der repræsenterer transaktioner mellem ikketilknyttede modparter på et aktivt marked, som er underlagt konkurrerende udbuds- og efterspørgselskræfter

| (13) | »finansielt instrument«: ethvert af de instrumenter, der er anført i afsnit C i bilag I til direktiv
  2014/65/EU
  , for hvilket der er indgivet en anmodning om optagelse til handel på en markedsplads
  som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 24), i direktiv 2014/65/EU
  , eller som handles på en markedsplads
  som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 24), i direktiv 2014/65/EU |
| --- | --- |

(13)

»finansielt instrument«: ethvert af de instrumenter, der er anført i afsnit C i bilag I til direktiv
  2014/65/EU
  , for hvilket der er indgivet en anmodning om optagelse til handel på en markedsplads
  som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 24), i direktiv 2014/65/EU
  , eller som handles på en markedsplads
  som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 24), i direktiv 2014/65/EU

| (14) | »tilsynsbelagt enhed«: følgende enheder:






  a) | kreditinstitutter som defineret i artikel 3, nr. 1), i direktiv 2013/36/EU |
| --- | --- | --- |

(14)

»tilsynsbelagt enhed«: følgende enheder:

a)

kreditinstitutter som defineret i artikel 3, nr. 1), i direktiv 2013/36/EU

| b) | Investeringsselskaber som defineret i artikel
  4
  , stk. 1, nr. 1), i direktiv
  2014/65/EU |
| --- | --- |

b)

Investeringsselskaber som defineret i artikel
  4
  , stk. 1, nr. 1), i direktiv
  2014/65/EU

| c) | forsikringsselskaber som defineret i artikel 13, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF (21) |
| --- | --- |

c)

forsikringsselskaber som defineret i artikel 13, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF (21)

| d) | genforsikringsselskaber som defineret i artikel 13, nr.
  4
  ), i direktiv 2009/138/EF |
| --- | --- |

d)

genforsikringsselskaber som defineret i artikel 13, nr.
  4
  ), i direktiv 2009/138/EF

| e) | institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) som defineret i artikel 1, nr. 2), i direktiv 2009/65/EF (22) |
| --- | --- |

e)

institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) som defineret i artikel 1, nr. 2), i direktiv 2009/65/EF (22)

| f) | alternative investeringsfonde som defineret i artikel 4, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU (23) |
| --- | --- |

f)

alternative investeringsfonde som defineret i artikel 4, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU (23)

| g) | centrale modparter
  eller CCP’er,
  som defineret i artikel 2, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (24) |
| --- | --- |

g)

centrale modparter
  eller CCP’er,
  som defineret i artikel 2, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (24)

| h) | transaktionsregistre som defineret i artikel 2, nr. 2), i forordning (EU) nr. 648/2012 |
| --- | --- |

h)

transaktionsregistre som defineret i artikel 2, nr. 2), i forordning (EU) nr. 648/2012

| i) | administratorer |
| --- | --- |

i)

administratorer

| 15) | »finansiel kontrakt«:






  a) | en kreditaftale som defineret i artikel 3, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/48/EF (25) |
| --- | --- | --- |

15)

»finansiel kontrakt«:

a)

en kreditaftale som defineret i artikel 3, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/48/EF (25)

| b) | en kreditaftale som defineret i artikel
  4
  , litra c), i
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/17/EU

   (26) |
| --- | --- |

b)

en kreditaftale som defineret i artikel
  4
  , litra c), i
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/17/EU

   (26)

| 16) | »investeringsfond«: AIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i direktiv 2011/61/EU eller institutter for kollektiv investering, som er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2009/65/EF |
| --- | --- |

16)

»investeringsfond«: AIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i direktiv 2011/61/EU eller institutter for kollektiv investering, som er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2009/65/EF

| 17) | »ledelsesorgan«: enhedens styrende organ, som har tilsyns- og ledelsesfunktioner, har de øverste beslutningsbeføjelser og er beføjet til at fastlægge enhedens strategi, målsætninger og generelle ledelsesprincipper |
| --- | --- |

17)

»ledelsesorgan«: enhedens styrende organ, som har tilsyns- og ledelsesfunktioner, har de øverste beslutningsbeføjelser og er beføjet til at fastlægge enhedens strategi, målsætninger og generelle ledelsesprincipper

| 18) | »forbruger«: en fysisk person, der i forbindelse med finansielle kontrakter, som er omfattet af denne forordning, ikke handler som led i sin erhvervsmæssige virksomhed |
| --- | --- |

18)

»forbruger«: en fysisk person, der i forbindelse med finansielle kontrakter, som er omfattet af denne forordning, ikke handler som led i sin erhvervsmæssige virksomhed

| 19) | »interbankrentebenchmark«: et benchmark, hvor den underliggende værdi, jf. nr. 1, litra c), i denne artikel, er den rente, hvortil banker kan udlåne til eller låne af andre banker |
| --- | --- |

19)

»interbankrentebenchmark«: et benchmark, hvor den underliggende værdi, jf. nr. 1, litra c), i denne artikel, er den rente, hvortil banker kan udlåne til eller låne af andre banker

| 19a) | »valutabenchmark«: et benchmark, hvis værdi fastsættes i forhold til prisen, udtrykt i en valuta, på en anden valuta eller en kurv af andre valutaer |
| --- | --- |

19a)

»valutabenchmark«: et benchmark, hvis værdi fastsættes i forhold til prisen, udtrykt i en valuta, på en anden valuta eller en kurv af andre valutaer

| 20) | »råvarebenchmark«: et benchmark, hvor det underliggende aktiv, jf. stk. 1, nr. 11, litra c), i denne artikel er råvarer som defineret i artikel 2, nr. 2), i Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 (27),
  eksklusive
  emissionstilladelser som
  omhandlet
  i afsnit C, nr. 11), i bilag I til
  direktiv 2014/65/EU
  ; |
| --- | --- |

20)

»råvarebenchmark«: et benchmark, hvor det underliggende aktiv, jf. stk. 1, nr. 11, litra c), i denne artikel er råvarer som defineret i artikel 2, nr. 2), i Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 (27),
  eksklusive
  emissionstilladelser som
  omhandlet
  i afsnit C, nr. 11), i bilag I til
  direktiv 2014/65/EU
  ;

| 20a) | »basisrisiko«: den risiko, der er forbundet med nøjagtigheden af et benchmarks beskrivelse af det underliggende marked eller den underliggende økonomi, som benchmarket skal måle |
| --- | --- |

20a)

»basisrisiko«: den risiko, der er forbundet med nøjagtigheden af et benchmarks beskrivelse af det underliggende marked eller den underliggende økonomi, som benchmarket skal måle

| 21) | »kritisk benchmark«:








  a) | et benchmark,
  der ikke er baseret på regulerede data, og hvis referenceværdi overstiger
  500 mia. EUR,
  jf. definitionen i artikel 13, stk. 1 eller |
| --- | --- | --- |

21)

»kritisk benchmark«:

a)

et benchmark,
  der ikke er baseret på regulerede data, og hvis referenceværdi overstiger
  500 mia. EUR,
  jf. definitionen i artikel 13, stk. 1 eller

| b) | et benchmark, hvis ophør ville få særdeles alvorlige konsekvenser for den finansielle stabilitet, markedernes ordnede funktion og realøkonomien i en eller flere medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

et benchmark, hvis ophør ville få særdeles alvorlige konsekvenser for den finansielle stabilitet, markedernes ordnede funktion og realøkonomien i en eller flere medlemsstater.

| 21a) | »ikkekritisk benchmark«: et benchmark, der ikke opfylder kriterierne for et kritisk benchmark, jf. artikel 13 |
| --- | --- |

21a)

»ikkekritisk benchmark«: et benchmark, der ikke opfylder kriterierne for et kritisk benchmark, jf. artikel 13

| 22) | »etableret«: for så vidt angår en juridisk person, den medlemsstat eller det tredjeland, hvor den pågældende person har sit hjemsted eller en anden officiel adresse, og for så vidt angår en fysisk person, den medlemsstat eller det tredjeland, hvor den pågældende person har sit skattemæssige hjemsted. |
| --- | --- |

22)

»etableret«: for så vidt angår en juridisk person, den medlemsstat eller det tredjeland, hvor den pågældende person har sit hjemsted eller en anden officiel adresse, og for så vidt angår en fysisk person, den medlemsstat eller det tredjeland, hvor den pågældende person har sit skattemæssige hjemsted.

| 22a) | »offentlig myndighed«:










  a) | en statslig eller offentlig forvaltning |
| --- | --- | --- |

22a)

»offentlig myndighed«:

a)

en statslig eller offentlig forvaltning

| b) | en enhed eller person, der enten udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret eller har offentligt ansvarsopgaver eller funktioner eller leverer offentlige tjenesteydelser, herunder måling af inflation, beskæftigelse og økonomisk aktivitet, under en statslig eller offentlig forvaltnings kontrol |
| --- | --- |

b)

en enhed eller person, der enten udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret eller har offentligt ansvarsopgaver eller funktioner eller leverer offentlige tjenesteydelser, herunder måling af inflation, beskæftigelse og økonomisk aktivitet, under en statslig eller offentlig forvaltnings kontrol

2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 med henblik på nærmere fastlæggelse af visse tekniske aspekter af definitionerne i stk. 1, navnlig fastlæggelse af, hvad der udgør offentliggørelse i forbindelse med definitionen af et indeks.
  Kommissionen skal i sådanne delegerede retsakter sikre, at udtrykkene »offentliggøre« eller »stille til rådighed« forstås som »stille til rådighed for en bredere kreds af brugere eller potentielle brugere«.

Hvis det er relevant, tager Kommissionen hensyn til markedsudviklingen eller den teknologiske udvikling og den internationale konvergens hvad angår tilsynspraksis for benchmarks.

2a.
     
  Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter for at opstille en liste over offentlige myndigheder i Unionen som omhandlet i stk. 1, nr. 22a). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 38, stk. 2.

Artikel 4

Udelukkelse af
  indeksproducenter
  , som ikke er bekendte med anvendelsen af de benchmarks, de leverer ▌

Denne forordning finder ikke anvendelse på en
  indeksproducent for så vidt angår et indeks leveret af vedkommende, når indeksproducenten
  ikke er bekendt med og ikke med rimelighed kunne vide, at det pågældende
  indeks
  anvendes i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, nr. 2.

▌

AFSNIT II

INTEGRITET OG PÅLIDELIGHED AF BENCHMARKS

Kapitel 1

Governance- og kontrolkrav for administratorer

Artikel 5

Krav vedrørende governance og interessekonflikter

1.   ▌Administratoren skal have indført solide governanceordninger, hvilket omfatter en klar organisatorisk struktur med en veldefineret, gennemskuelig og konsekvent rolle- og ansvarsfordeling for alle personer, som er involveret i leveringen af et benchmark.

Administratoren skal træffe alle nødvendige foranstaltninger
  med henblik på at identificere og forebygge eller håndtere interessekonflikter mellem sig selv, herunder vedkommendes ledere, ansatte og eller enhver anden fysisk person eller tredjemand, hvis tjenester er stillet til vedkommendes rådighed eller er under vedkommendes kontrol, og stillere og brugere, samt at sikre, at ethvert skøn eller enhver vurdering, der måtte være påkrævet som led i benchmarkprocessen, udøves på en uafhængig og uvildig måde
  .

▌

2a.
     
  Leveringen af et benchmark skal operationelt være adskilt fra alle dele af administratorens virksomhed, der kan skabe en faktisk eller potentiel interessekonflikt. Når der er risiko for interessekonflikter hos administratoren som følge af ejerskabsstruktur, kontrollerende interesser eller andre aktiviteter udført af en enhed, der ejer eller kontrollerer administratoren, eller af en enhed, som er ejet eller kontrolleret af administratoren eller en af dennes tilknyttede virksomheder, skal administratoren etablere en uafhængig tilsynsfunktion, som skal omfatte en afbalanceret repræsentation af forskellige interessenter, i det omfang disse kendes, og af abonnenter og stillere. Hvis sådanne konflikter ikke kan håndteres på fyldestgørende vis, skal administratoren afbryde alle de aktiviteter eller forbindelser, der er årsag til disse konflikter, eller ophøre med at udarbejde benchmarket.

▌

3a.
     
  En administrator skal offentliggøre eller forelægge oplysninger om alle eksisterende eller potentielle interessekonflikter for brugere af benchmarket og den relevante kompetente myndighed, og, hvor det er relevant, stillere, herunder interessekonflikter, der opstår som følge af ejerskabet til eller kontrollen over administratoren.

3b.
     
  En administrator skal indføre og anvende passende politikker og procedurer og træffe effektive organisatoriske foranstaltninger med henblik på at identificere, oplyse om samt håndtere, modvirke og undgå interessekonflikter for at beskytte integriteten og uafhængigheden i forbindelse med fastlæggelse af benchmarks. Sådanne politikker og procedurer skal regelmæssigt gennemgås og ajourføres. Politikkerne og procedurerne skal tage hensyn til og fastlægge retningslinjer for interessekonflikter, graden af skønsudøvelse i benchmarkprocessen og de risici, som benchmarket repræsenterer, og skal i den forbindelse:

| (a) | sikre fortroligheden af oplysninger, som administratoren har bidraget til eller fremlagt, under forbehold af denne forordnings krav til gennemsigtighed og åbenhed, samt |
| --- | --- |

(a)

sikre fortroligheden af oplysninger, som administratoren har bidraget til eller fremlagt, under forbehold af denne forordnings krav til gennemsigtighed og åbenhed, samt

| (b) | specifikt afbøde konflikter som følge af administratorens ejerskab eller kontrol, som følge af andre interesser i den pågældende koncern eller som følge af andre personer, der kan udøve indflydelse eller kontrol over administratoren i forhold til fastsættelse af benchmarket. |
| --- | --- |

(b)

specifikt afbøde konflikter som følge af administratorens ejerskab eller kontrol, som følge af andre interesser i den pågældende koncern eller som følge af andre personer, der kan udøve indflydelse eller kontrol over administratoren i forhold til fastsættelse af benchmarket.

3c.
     
  Administratoren skal sikre, at ansatte og andre fysiske personer, hvis tjenester er stillet til rådighed for vedkommende eller er under vedkommendes kontrol, og som er direkte involveret i leveringen af et benchmark:

| a) | har de færdigheder samt den viden og erfaring, der kræves for udførelsen af de opgaver, de er tildelt, og er underlagt effektiv ledelse og effektivt tilsyn |
| --- | --- |

a)

har de færdigheder samt den viden og erfaring, der kræves for udførelsen af de opgaver, de er tildelt, og er underlagt effektiv ledelse og effektivt tilsyn

| b) | ikke udsættes for upassende påvirkning eller interessekonflikter og ikke aflønnes eller præstationsevalueres på en sådan måde, at det skaber interessekonflikter eller på anden måde indvirker negativt på integriteten af benchmarkprocessen |
| --- | --- |

b)

ikke udsættes for upassende påvirkning eller interessekonflikter og ikke aflønnes eller præstationsevalueres på en sådan måde, at det skaber interessekonflikter eller på anden måde indvirker negativt på integriteten af benchmarkprocessen

| c) | ikke har interesser og forretningsforbindelser, der kan kompromittere administratorens funktioner |
| --- | --- |

c)

ikke har interesser og forretningsforbindelser, der kan kompromittere administratorens funktioner

| d) | har forbud mod at bidrage til fastlæggelse af et benchmark ved at deltage i bud, tilbud og handler på egne eller markedsdeltageres vegne samt |
| --- | --- |

d)

har forbud mod at bidrage til fastlæggelse af et benchmark ved at deltage i bud, tilbud og handler på egne eller markedsdeltageres vegne samt

| e) | er omfattet af effektive procedurer, der har til formål at kontrollere udvekslingen af information med andre ansatte, og ikke er involveret i aktiviteter, som kan skabe risiko for en interessekonflikt. |
| --- | --- |

e)

er omfattet af effektive procedurer, der har til formål at kontrollere udvekslingen af information med andre ansatte, og ikke er involveret i aktiviteter, som kan skabe risiko for en interessekonflikt.

3d.
     
  Administratoren skal fastlægge specifikke kontrolprocedurer med henblik på at sikre integriteten og pålideligheden af den ansatte eller den person, der fastlægger benchmarket, disse kan omfatte en intern godkendelse fra ledelsen, inden et benchmark formidles videre eller en passende erstatning, f.eks. i tilfælde af et benchmark, der opdateres inden for samme dag eller i realtid.

3e.
     
  En ikkemateriel ændring af benchmarket i forhold til bestemmelserne i dette stykke betragtes ikke som et brud på en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument, der benytter det pågældende benchmark som reference. Er der tale om et kritisk benchmark, kan den relevante kompetente myndighed træffe afgørelse om, at ændringen er materiel.

Artikel 5a

Krav til overvågningsfunktionen

1.
     
  Administratoren skal oprette en permanent og effektiv overvågningsfunktion, som overvåger alle aspekter af leveringen af vedkommendes benchmarks.

2.
     
  En administrator skal udvikle og vedligeholde solide procedurer vedrørende vedkommendes overvågningsfunktion, som skal stilles til rådighed for de relevante kompetente myndigheder.

Hovedpunkterne i procedurerne skal omfatte:

| a) | rammerne for overvågningsfunktionen |
| --- | --- |

a)

rammerne for overvågningsfunktionen

| b) | kriterierne for udvælgelse af medlemmer til overvågningsfunktionen |
| --- | --- |

b)

kriterierne for udvælgelse af medlemmer til overvågningsfunktionen

| c) | sammenfattede detaljer om medlemskabet af ethvert organ eller udvalg, der har ansvaret for overvågningsfunktionen samt erklæringer vedrørende interessekonflikter og procedurerne for valg, udnævnelse eller afskedigelse og udskiftning af udvalgsmedlemmer. |
| --- | --- |

c)

sammenfattede detaljer om medlemskabet af ethvert organ eller udvalg, der har ansvaret for overvågningsfunktionen samt erklæringer vedrørende interessekonflikter og procedurerne for valg, udnævnelse eller afskedigelse og udskiftning af udvalgsmedlemmer.

3.
     
  Overvågningsfunktionen skal fungere uafhængigt og skal, alt efter benchmarkets kompleksitet, anvendelse og sårbarhed, omfatte følgende opgaver:

| a) | gennemgang af benchmarkets definition og metodologi mindst en gang om året |
| --- | --- |

a)

gennemgang af benchmarkets definition og metodologi mindst en gang om året

| b) | overvågning af enhver ændring af benchmarkmetodologien og udstedelse af tilladelse til administratoren til at foretage konsultationer om sådanne ændringer |
| --- | --- |

b)

overvågning af enhver ændring af benchmarkmetodologien og udstedelse af tilladelse til administratoren til at foretage konsultationer om sådanne ændringer

| c) | overvågning af administratorens kontrolforanstaltninger, forvaltningen og driften af benchmarket, og, i de tilfælde hvor et benchmark gør brug af stillere, af den i artikel 9, stk. 1, omhandlede adfærdskodeks |
| --- | --- |

c)

overvågning af administratorens kontrolforanstaltninger, forvaltningen og driften af benchmarket, og, i de tilfælde hvor et benchmark gør brug af stillere, af den i artikel 9, stk. 1, omhandlede adfærdskodeks

| d) | gennemgang og godkendelse af procedurer for at ophøre med levering af benchmarket, herunder eventuelle konsultationer herom |
| --- | --- |

d)

gennemgang og godkendelse af procedurer for at ophøre med levering af benchmarket, herunder eventuelle konsultationer herom

| e) | overvågning af tredjeparter, der er involveret i leveringen af benchmarket, herunder sådanne, der varetager beregninger eller formidling |
| --- | --- |

e)

overvågning af tredjeparter, der er involveret i leveringen af benchmarket, herunder sådanne, der varetager beregninger eller formidling

| f) | vurdering af interne og eksterne revisioner eller gennemgange og overvågning af gennemførelsen af afhjælpende foranstaltninger, der anbefales i resultaterne af disse revisioner |
| --- | --- |

f)

vurdering af interne og eksterne revisioner eller gennemgange og overvågning af gennemførelsen af afhjælpende foranstaltninger, der anbefales i resultaterne af disse revisioner

| g) | i de tilfælde, hvor et benchmark gør brug af stillere, overvågning af inputdata og stillere samt af administratorens arbejde i forbindelse med kritik eller godkendelse af inputdatabidrag |
| --- | --- |

g)

i de tilfælde, hvor et benchmark gør brug af stillere, overvågning af inputdata og stillere samt af administratorens arbejde i forbindelse med kritik eller godkendelse af inputdatabidrag

| h) | i de tilfælde hvor et benchmark gør brug af stillere, fastlæggelse af effektive foranstaltninger i tilfælde af overtrædelse af adfærdskodeksen samt |
| --- | --- |

h)

i de tilfælde hvor et benchmark gør brug af stillere, fastlæggelse af effektive foranstaltninger i tilfælde af overtrædelse af adfærdskodeksen samt

| i) | i de tilfælde hvor et benchmark gør brug af stillere, indberetning til de relevante kompetente myndigheder af enhver ukorrekt adfærd fra stilleres eller administratorers side, som kontrolfunktionen får kendskab til, samt eventuelle unormale eller mistænkelige inputdata |
| --- | --- |

i)

i de tilfælde hvor et benchmark gør brug af stillere, indberetning til de relevante kompetente myndigheder af enhver ukorrekt adfærd fra stilleres eller administratorers side, som kontrolfunktionen får kendskab til, samt eventuelle unormale eller mistænkelige inputdata

4.
     
  Tilsynsfunktionen skal udøves af et uafhængigt udvalg eller en anden hensigtsmæssig governanceordning.

ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med hnblik på at fastlægge de karakteristika, som overvågningsfunktionen skal have med hensyn til sammensætning og placering inden for administratorens organisation, således at funktionens integritet sikres, og interessekonflikter udelukkes.

ESMA skal tage hensyn til de forskellige typer benchmarks og sektorer, som fastsat i denne forordning, til forskellene i administratorernes ejerskabsforhold og kontrolstrukturer, til benchmarksleveringens karakter, omfang og kompleksitet samt til benchmarkets risiko og virkningsgrad, bl.a. i lyset af den stadig mere sammenfaldende overvågningspraksis på internationalt plan hvad angår governancekrav til benchmarks..

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [XXX].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

5.
     
  Overvågningsfunktionen kan overvåge mere end ét benchmark, der leveres af en administrator, hvis den i øvrigt overholder kravene i afsnit I og IV.

6.
     
  En ikkemateriel ændring af benchmarket i forhold til bestemmelserne i dette stykke betragtes ikke som et brud på en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument, der benytter det pågældende benchmark som reference. Er der tale om et kritisk benchmark, kan den relevante kompetente myndighed træffe afgørelse om, at ændringen er materiel.

Artikel 5b

Krav til kontrolrammen

1.
     
  Administratoren skal have en kontrolramme, der sikrer, at benchmarket leveres og offentliggøres eller stilles til rådighed i overensstemmelse med denne forordning.

2.
     
  Kontrolrammen skal stå i forhold til det påviste omfang af interessekonflikter, graden af skøn i leveringen af benchmarks og arten af inputdata til benchmarket og skal omfatte:

| a) | håndtering af operationelle risici |
| --- | --- |

a)

håndtering af operationelle risici

| b) | de beredskabs- og normaliseringsprocedurer, der kan tages i brug i tilfælde af afbrydelse af benchmarkleveringen |
| --- | --- |

b)

de beredskabs- og normaliseringsprocedurer, der kan tages i brug i tilfælde af afbrydelse af benchmarkleveringen

3.
     
  Hvis inputdataene ikke er transaktionsdata, skal administratoren:

| a) | fastlægge foranstaltninger med henblik på så vidt muligt at sikre, at stillere overholder den i artikel 9, stk. 1, omhandlede adfærdskodeks og de gældende standarder for inputdata |
| --- | --- |

a)

fastlægge foranstaltninger med henblik på så vidt muligt at sikre, at stillere overholder den i artikel 9, stk. 1, omhandlede adfærdskodeks og de gældende standarder for inputdata

| b) | fastlægge foranstaltninger med henblik på at overvågning af inputdata, herunder overvågning af inputdata inden offentliggørelse af benchmarket og validering af inputdata efter offentliggørelse med henblik på at identificere fejl og uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

b)

fastlægge foranstaltninger med henblik på at overvågning af inputdata, herunder overvågning af inputdata inden offentliggørelse af benchmarket og validering af inputdata efter offentliggørelse med henblik på at identificere fejl og uregelmæssigheder.

4.
     
  Kontrolrammen skal dokumenteres, gennemgås og opdateres efter behov og skal stilles til rådighed for den relevante kompetente myndighed samt, efter anmodning, for brugerne.

5.
     
  En ikkemateriel ændring af benchmarket i forhold til bestemmelserne i dette stykke betragtes ikke som et brud på en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument, der benytter det pågældende benchmark som reference. Er der tale om et kritisk benchmark, kan den relevante kompetente myndighed træffe afgørelse om, at ændringen er materiel.

Artikel 5c

Krav til ansvarlighedsramme

1.
     
  Administratoren skal have en ansvarlighedsramme, der omfatter opbevaring af optegnelser, revision og gennemgang, og en klageproces, der dokumenterer overholdelsen af kravene i denne forordning.

2.
     
  Administratoren skal udpege en uafhængig intern eller ekstern funktion, som har den nødvendige kompetence til at gennemgå og foretage indberetning af administratorens overholdelse af benchmarkmetodologien og denne forordning.

3.
     
  For ikkekritiske benchmarks skal administratoren offentliggøre og ajourføre en overensstemmelseserklæring, hvori administratoren rapporterer om overholdelsen af denne forordning. Overensstemmelseserklæringen skal mindst omfatte kravene i artikel 5, stk. 1, 2a, 3b, 3c og 3d, artikel 5a og 5b, artikel 5d, litra b)-g), artikel 7, stk. 1, litra aa), b), ba), bb), bc) og c), artikel 7, stk. 2a), 3a) og 3b), artikel 7a, artikel 8, stk. 1-2, artikel 9, stk. 1-2, artikel 11 og artikel 17, stk. 1.

I det omfang administratoren ikke opfylder kravene i artikel 5, stk. 1, 2a, 3b, 3c og 3d, artikel 5a og 5b, artikel 5d, litra b)-g), artikel 7, stk. 1, litra aa), b), ba), bb), bc) og c), artikel 7, stk. 2a), 3a) og 3b), artikel 7a, artikel 8, stk. 1-2, artikel 9, stk. 1-2, artikel 11 og artikel 17, stk. 1, skal overensstemmelseserklæringen give en klar begrundelse for den pågældende administrators manglende overholdelse af disse bestemmelser.

4.
     
  Administratoren af et ikkekritisk benchmark skal udpege en uafhængig ekstern revisor, som skal gennemgå og rapportere om nøjagtigheden af administratorens overensstemmelseserklæring. En sådan revision skal finde sted mindst hvert andet år, og når der sker materielle ændringer af benchmarket.

5.
     
  Administratoren skal forelægge i de i stk. 4 omhandlede revisioner for den relevante kompetente myndighed. Administratoren skal efter anmodning fremlægge eller offentliggøre nærmere oplysninger om revisioner i henhold til stk. 4 for enhver bruger af benchmarket. Efter anmodning fra den relevante kompetente myndighed eller en bruger af benchmarket skal administratoren fremlægge eller offentliggøre nærmere oplysninger om gennemgange i henhold til 4.

6.
     
  Den relevante kompetente myndighed kan anmode administratoren om supplerende oplysninger vedrørende dennes ikkekritiske benchmarks i overensstemmelse med artikel 30 og/eller afgive en henstilling til administratoren med henblik på dennes opfyldelse af de bestemmelser, der er omfattet af overensstemmelseserklæringen, til den kompetente myndigheds fulde tilfredshed. Den kompetente myndighed kan offentliggøre henstillingerne på sit websted.

Artikel 5d

Registreringskrav

1.
     
  Administratoren skal opbevare optegnelser over:

| a) | alle inputdata |
| --- | --- |

a)

alle inputdata

| b) | enhver udøvelse af vurdering eller skøn foretaget af administratoren og, hvor det er relevant, assessorer, ved fastlæggelse af benchmarks |
| --- | --- |

b)

enhver udøvelse af vurdering eller skøn foretaget af administratoren og, hvor det er relevant, assessorer, ved fastlæggelse af benchmarks

| c) | dokumentation for tilfælde, hvor inputdata er ladet ude af betragtning, navnlig hvis de opfyldte kravene i benchmarkmetodologien, og begrundelsen for en sådan udeladelse |
| --- | --- |

c)

dokumentation for tilfælde, hvor inputdata er ladet ude af betragtning, navnlig hvis de opfyldte kravene i benchmarkmetodologien, og begrundelsen for en sådan udeladelse

| d) | andre ændringer i eller afvigelser fra standardprocedurer og -metodologier, inklusive ændringer foretaget i perioder med markedskriser eller -forstyrrelser |
| --- | --- |

d)

andre ændringer i eller afvigelser fra standardprocedurer og -metodologier, inklusive ændringer foretaget i perioder med markedskriser eller -forstyrrelser

| e) | identiteten af indberetterne og de fysiske personer, som administratoren har ansat til at fastlægge benchmarks |
| --- | --- |

e)

identiteten af indberetterne og de fysiske personer, som administratoren har ansat til at fastlægge benchmarks

| f) | alle dokumenter vedrørende klager samt |
| --- | --- |

f)

alle dokumenter vedrørende klager samt

| g) | dokumentation for relevant kommunikation vedrørende benchmarket mellem en eller flere personer ansat af administratoren og stillere eller indberettere |
| --- | --- |

g)

dokumentation for relevant kommunikation vedrørende benchmarket mellem en eller flere personer ansat af administratoren og stillere eller indberettere

2.
     
  Hvis et benchmark bygger på bidrag fra stillere, skal stilleren også opbevare optegnelser over relevant kommunikation, herunder med andre stillere.

3.
     
  Administratoren skal opbevare de optegnelser, der er nævnt i stk. 1, i mindst fem år i en sådan form, at benchmarkberegningerne kan gentages og forstås fuldt ud, og der kan foretages en revision eller evaluering af inputdata, beregninger, vurderinger og skøn. Optegnelser vedrørende telefonsamtaler eller elektronisk kommunikation stilles efter anmodning til rådighed for de personer, der er involveret i samtalerne eller kommunikationen, og opbevares i tre år.

Artikel 5e

Klagebehandling

Administratoren skal indføre og offentliggøre skriftlige procedurer for at modtage og undersøge samt opbevare optegnelser vedrørende klager over en administrators beregningsmetode. Sådan en klagemekanisme skal sikre, at:

| a) | en administrator har indført en mekanisme, der er beskrevet i skriftlige retningslinjer for klagebehandling, og som vedkommendes brugere kan anvende ved indgivelse af klager over, hvorvidt en specifik benchmarkberegning er repræsentativ for markedsværdien, foreslåede ændringer af benchmarkberegningen, anvendelse af metodologi i forhold til en specifik benchmarkberegning og andre redaktionelle beslutninger i forbindelse med procedurerne for benchmarkberegning |
| --- | --- |

a)

en administrator har indført en mekanisme, der er beskrevet i skriftlige retningslinjer for klagebehandling, og som vedkommendes brugere kan anvende ved indgivelse af klager over, hvorvidt en specifik benchmarkberegning er repræsentativ for markedsværdien, foreslåede ændringer af benchmarkberegningen, anvendelse af metodologi i forhold til en specifik benchmarkberegning og andre redaktionelle beslutninger i forbindelse med procedurerne for benchmarkberegning

| b) | der er en procedure og en tidsplan for klagebehandling |
| --- | --- |

b)

der er en procedure og en tidsplan for klagebehandling

| c) | formelle klager over en administrator og dennes personale hurtigt og på en retfærdig måde undersøges af administratoren |
| --- | --- |

c)

formelle klager over en administrator og dennes personale hurtigt og på en retfærdig måde undersøges af administratoren

| d) | undersøgelsen udføres uafhængigt af medarbejdere, der kan være involveret i genstanden for klagen |
| --- | --- |

d)

undersøgelsen udføres uafhængigt af medarbejdere, der kan være involveret i genstanden for klagen

| e) | en administrator så vidt muligt udfører sin undersøgelse omgående. |
| --- | --- |

e)

en administrator så vidt muligt udfører sin undersøgelse omgående.

Artikel 5f

Reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende krav til governance og kontrol

ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der præciserer og kalibrerer kravene til governance og kontrol i artikel 5, stk.2a, artikel 5, stk.3a-3d, artikel 5a, stk. 2-3, artikel 5b, stk. 2-3, og artikel 5c, stk. 1-3. ESMA skal tage hensyn til følgende:

| a) | udviklingen inden for benchmarks og på de finansielle markeder i lyset af international konvergens med hensyn til tilsynspraksis i forhold til governancekrav for benchmarks |
| --- | --- |

a)

udviklingen inden for benchmarks og på de finansielle markeder i lyset af international konvergens med hensyn til tilsynspraksis i forhold til governancekrav for benchmarks

| b) | specifikke karakteristika for forskellige typer benchmarks og administratorer, herunder sektorspecifikke karakteristika og typer af anvendte inputdata |
| --- | --- |

b)

specifikke karakteristika for forskellige typer benchmarks og administratorer, herunder sektorspecifikke karakteristika og typer af anvendte inputdata

| c) | sondringen mellem kritiske og ikkekritiske benchmarks |
| --- | --- |

c)

sondringen mellem kritiske og ikkekritiske benchmarks

| d) | hvorvidt kravene i forvejen er helt eller delvis dækket af andre relevante reguleringsmæssige krav, navnlig hvad angår benchmarks baseret på regulerede data, navnlig, men ikke kun, kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU eller forordning (EU) nr. 600/2014

   (28)

  med henblik på at sikre, at der ikke forekommer overlapninger af krav eller andre unødvendige byrder for administratorer. |
| --- | --- |

d)

hvorvidt kravene i forvejen er helt eller delvis dækket af andre relevante reguleringsmæssige krav, navnlig hvad angår benchmarks baseret på regulerede data, navnlig, men ikke kun, kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU eller forordning (EU) nr. 600/2014

   (28)

  med henblik på at sikre, at der ikke forekommer overlapninger af krav eller andre unødvendige byrder for administratorer.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [...].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i stk. 1, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 6

Outsourcing

1.   Administratorer må ikke overlade (outsource) funktioner vedrørende leveringen af et benchmark til tredjemand på en sådan måde, at administratorens kontrol med leveringen af benchmarket eller den relevante kompetente myndigheds mulighed for at føre tilsyn med benchmarket forringes væsentligt.

▌

3.   Administratorer, der outsourcer funktioner eller relevante tjenester og aktiviteter i forbindelse med leveringen af et benchmark til en tjenesteudbyder, har fortsat det fulde ansvar for opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til denne forordning.

3a.
     
  Når outsourcing finder sted, skal administratoren sikre, at følgende betingelser opfyldes:

| a) | tjenesteudbyderen skal have den evne, den kapacitet og de tilladelser, der efter loven er foreskrevet for at kunne varetage de outsourcede funktioner, tjenesteydelser eller aktiviteter på en pålidelig og professionel måde |
| --- | --- |

a)

tjenesteudbyderen skal have den evne, den kapacitet og de tilladelser, der efter loven er foreskrevet for at kunne varetage de outsourcede funktioner, tjenesteydelser eller aktiviteter på en pålidelig og professionel måde

| b) | administratoren skal stille oplysninger om identiteten af og opgaverne for den tjenesteudbyder, der deltager i processen for fastsættelse af benchmarks, til rådighed for de relevante kompetente myndigheder |
| --- | --- |

b)

administratoren skal stille oplysninger om identiteten af og opgaverne for den tjenesteudbyder, der deltager i processen for fastsættelse af benchmarks, til rådighed for de relevante kompetente myndigheder

| c) | administratoren skal træffe passende foranstaltninger, hvis det fremgår, at tjenesteudbyderen muligvis ikke udfører funktionerne effektivt og i henhold til gældende lov og reguleringsmæssige krav |
| --- | --- |

c)

administratoren skal træffe passende foranstaltninger, hvis det fremgår, at tjenesteudbyderen muligvis ikke udfører funktionerne effektivt og i henhold til gældende lov og reguleringsmæssige krav

| d) | administratoren skal bevare den nødvendige ekspertise til effektivt at føre tilsyn med de outsourcede funktioner og styre de risici, der er forbundet med outsourcingen. |
| --- | --- |

d)

administratoren skal bevare den nødvendige ekspertise til effektivt at føre tilsyn med de outsourcede funktioner og styre de risici, der er forbundet med outsourcingen.

| e) | tjenesteudbyderen skal oplyse administratoren om enhver udvikling, som kan have væsentlig indflydelse på dennes muligheder for at udføre de outsourcede funktioner effektivt og i henhold til gældende lovgivning og fastsatte krav |
| --- | --- |

e)

tjenesteudbyderen skal oplyse administratoren om enhver udvikling, som kan have væsentlig indflydelse på dennes muligheder for at udføre de outsourcede funktioner effektivt og i henhold til gældende lovgivning og fastsatte krav

| f) | tjenesteudbyderen skal samarbejde med den relevante kompetente myndighed i forbindelse med de outsourcede aktiviteter, og administratoren og den relevante kompetente myndighed skal have effektiv adgang til data vedrørende de outsourcede aktiviteter og til tjenesteudbyderens forretningslokaler, ligesom den relevante kompetente myndighed skal kunne udøve denne ret til adgang |
| --- | --- |

f)

tjenesteudbyderen skal samarbejde med den relevante kompetente myndighed i forbindelse med de outsourcede aktiviteter, og administratoren og den relevante kompetente myndighed skal have effektiv adgang til data vedrørende de outsourcede aktiviteter og til tjenesteudbyderens forretningslokaler, ligesom den relevante kompetente myndighed skal kunne udøve denne ret til adgang

| g) | administratoren skal om nødvendigt kunne opsige ordningen. |
| --- | --- |

g)

administratoren skal om nødvendigt kunne opsige ordningen.

| h) | administratoren skal tage rimelige skridt, inklusive beredskabsplaner, til at undgå unødige operationelle risici i forbindelse med tjenesteudbyderens deltagelse i processen for fastsættelse af benchmarks. |
| --- | --- |

h)

administratoren skal tage rimelige skridt, inklusive beredskabsplaner, til at undgå unødige operationelle risici i forbindelse med tjenesteudbyderens deltagelse i processen for fastsættelse af benchmarks.

Kapitel 2

Inputdata og metodologi og indberetning af overtrædelser

Artikel 7

Inputdata ▌

1.   Leveringen af et benchmark er underlagt følgende krav med hensyn til inputdata ▌:

| a) | Inputdata skal være
  transaktionsdata eller, hvor det er mere relevant, ikke-transaktionsbaserede data, herunder bindende prisstillelser og verificerbare estimater, forudsat at de
  nøjagtigt og pålideligt r
  epræsenterer
  det marked eller den økonomi, som benchmarket har til formål at måle ▌. |
| --- | --- |

a)

Inputdata skal være
  transaktionsdata eller, hvor det er mere relevant, ikke-transaktionsbaserede data, herunder bindende prisstillelser og verificerbare estimater, forudsat at de
  nøjagtigt og pålideligt r
  epræsenterer
  det marked eller den økonomi, som benchmarket har til formål at måle ▌.

| aa) | De i litra a) omhandlede inputdata skal være verificerbare |
| --- | --- |

aa)

De i litra a) omhandlede inputdata skal være verificerbare

| b) | Administratoren skal indhente inputdata fra et pålideligt og repræsentativt panel eller udsnit af stillere med henblik på at sikre, at det fastlagte benchmark er pålideligt og repræsentativt for de faktiske forhold på det marked eller i den økonomi, som benchmarket har til formål at måle▌. |
| --- | --- |

b)

Administratoren skal indhente inputdata fra et pålideligt og repræsentativt panel eller udsnit af stillere med henblik på at sikre, at det fastlagte benchmark er pålideligt og repræsentativt for de faktiske forhold på det marked eller i den økonomi, som benchmarket har til formål at måle▌.

| ba) | Administratoren må udelukkende anvende inputdata fra stillere, der overholder adfærdskodeksen, der er omhandlet i artikel 9. |
| --- | --- |

ba)

Administratoren må udelukkende anvende inputdata fra stillere, der overholder adfærdskodeksen, der er omhandlet i artikel 9.

| bb) | Administratoren skal føre en liste over personer, der må bidrage med inputdata til administratoren, herunder procedurer for evaluering af identiteten af en stiller og eventuelle indberettere. |
| --- | --- |

bb)

Administratoren skal føre en liste over personer, der må bidrage med inputdata til administratoren, herunder procedurer for evaluering af identiteten af en stiller og eventuelle indberettere.

| bc) | Administratoren skal sikre, at stillere leverer alle relevante inputdata, samt |
| --- | --- |

bc)

Administratoren skal sikre, at stillere leverer alle relevante inputdata, samt

| c) | Hvis et benchmarks inputdata ikke er transaktionsdata, og en stiller er part i mere end 50 % af værdien af transaktioner på det marked, som benchmarket har til formål at måle, skal administratoren i muligt omfang verificere, at inputdataene repræsenterer et marked, som er underlagt konkurrerende udbuds- og efterspørgselskræfter. Hvis administratoren fastslår, at inputdataene ikke repræsenterer et marked, som er underlagt konkurrerende udbuds- og efterspørgselskræfter, ændrer denne enten inputdataene, stillerne eller metodologien for at sikre, at inputdataene repræsenterer et marked, som er underlagt konkurrerende udbuds- og efterspørgselskræfter, eller ophører med at levere det pågældende benchmark ▌. |
| --- | --- |

c)

Hvis et benchmarks inputdata ikke er transaktionsdata, og en stiller er part i mere end 50 % af værdien af transaktioner på det marked, som benchmarket har til formål at måle, skal administratoren i muligt omfang verificere, at inputdataene repræsenterer et marked, som er underlagt konkurrerende udbuds- og efterspørgselskræfter. Hvis administratoren fastslår, at inputdataene ikke repræsenterer et marked, som er underlagt konkurrerende udbuds- og efterspørgselskræfter, ændrer denne enten inputdataene, stillerne eller metodologien for at sikre, at inputdataene repræsenterer et marked, som er underlagt konkurrerende udbuds- og efterspørgselskræfter, eller ophører med at levere det pågældende benchmark ▌.

▌

2a.
     
  Administratoren skal sikre, at kontrollen af inputdata omfatter:

| a) | kriterier, der definerer, hvem der kan levere inputdata til administratoren, og en proces for udvælgelse af stillere |
| --- | --- |

a)

kriterier, der definerer, hvem der kan levere inputdata til administratoren, og en proces for udvælgelse af stillere

| b) | en procedure for evaluering af stillerens inputdata og en procedure, der har til formål at hindre stilleren i at levere inputdata, eller anvendelse af andre sanktioner for manglende overholdelse over for stilleren, hvis det er nødvendigt, samt |
| --- | --- |

b)

en procedure for evaluering af stillerens inputdata og en procedure, der har til formål at hindre stilleren i at levere inputdata, eller anvendelse af andre sanktioner for manglende overholdelse over for stilleren, hvis det er nødvendigt, samt

| c) | en procedure for validering af inputdata, herunder i forhold til andre indikatorer eller data, med henblik på at sikre deres integritet og nøjagtighed. Når et benchmark opfylder kriterierne i artikel 14a, gælder dette krav kun, hvis det er muligt at overholde det inden for rimelighedens grænser. |
| --- | --- |

c)

en procedure for validering af inputdata, herunder i forhold til andre indikatorer eller data, med henblik på at sikre deres integritet og nøjagtighed. Når et benchmark opfylder kriterierne i artikel 14a, gælder dette krav kun, hvis det er muligt at overholde det inden for rimelighedens grænser.

▌

3a.
     
  Når inputdata leveres af en frontoffice-funktion, dvs. en afdeling, division, gruppe eller ansatte hos en stiller eller et af dennes tilknyttede selskaber, som udfører aktiviteter i forbindelse med prisfastsættelse, handel, salg, markedsføring, annoncering, uopfordrede henvendelser, strukturering eller mægling, skal administratoren:

| a) | indhente data fra andre kilder, der kan underbygge disse inputdata |
| --- | --- |

a)

indhente data fra andre kilder, der kan underbygge disse inputdata

| b) | sikre, at stillere har passende interne kontrol- og verifikationsprocedurer, der gør det muligt at:










  i) | validere leverede inputdata, herunder procedurer for flere gennemgange foretaget af ledende personale med henblik på at kontrollere inputdataene og intern godkendelse fra ledelsen inden indberetning af inputdata |
| --- | --- | --- |

b)

sikre, at stillere har passende interne kontrol- og verifikationsprocedurer, der gør det muligt at:

i)

validere leverede inputdata, herunder procedurer for flere gennemgange foretaget af ledende personale med henblik på at kontrollere inputdataene og intern godkendelse fra ledelsen inden indberetning af inputdata

| ii) | sikre fysisk adskillelse mellem ansatte i frontoffice-funktionen og indberetningsvejene |
| --- | --- |

ii)

sikre fysisk adskillelse mellem ansatte i frontoffice-funktionen og indberetningsvejene

| iii) | tage fuldt ud højde for konfliktstyringsforanstaltninger, der har til formål at identificere, afsløre, styre, reducere og undgå eksisterende eller potentielle incitamenter til at manipulere eller på anden måde påvirke datainput, herunder gennem aflønningspolitik og interessekonflikter mellem aktiviteterne vedrørende bidrag af inputdata og den virksomhed, der i øvrigt drives af stilleren, dennes tilknyttede selskaber, klienter eller kunder. |
| --- | --- |

iii)

tage fuldt ud højde for konfliktstyringsforanstaltninger, der har til formål at identificere, afsløre, styre, reducere og undgå eksisterende eller potentielle incitamenter til at manipulere eller på anden måde påvirke datainput, herunder gennem aflønningspolitik og interessekonflikter mellem aktiviteterne vedrørende bidrag af inputdata og den virksomhed, der i øvrigt drives af stilleren, dennes tilknyttede selskaber, klienter eller kunder.

Bestemmelserne i litra a) og b) i første afsnit finder kun anvendelse på benchmarks, der opfylder kriterierne i artikel 14a, når det er muligt at overholde bestemmelserne inden for rimelighedens grænser.

3b.
     
  En ikkemateriel ændring af benchmarket i forhold til bestemmelserne i dette stykke betragtes ikke som et brud på en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument, der benytter det pågældende benchmark som reference. Er der tale om et kritisk benchmark, kan den relevante kompetente myndighed træffe afgørelse om, at ændringen er materiel.

3c.
     
  ESMA udarbejder udkast til de reguleringsmæssige tekniske standarder, der nærmere præciserer de interne kontrol- og verifikationsprocedurer, som administratoren i overensstemmelse med stk. 2a og 3a skal sikre, at stillere har, med henblik på at sikre inputdataenes integritet og nøjagtighed.

ESMA skal tage hensyn til proportionalitetsprincippet for så vidt angår ikkekritiske benchmarks og råvarebenchmarks, de forskellige benchmarktypers specifikke karakter, herunder navnlig benchmarks baseret på bidrag fra enheder, der opfylder kriterierne i artikel 14a, inputdatenes karakter, spørgsmålet om, hvorvidt kravene i forvejen er helt eller delvis dækket af andre relevante reguleringsmæssige krav, navnlig, men ikke kun, kravene i direktiv 2014/65/EU eller forordning (EU) nr. 600/2014, med henblik på at sikre, at der ikke forekommer overlapninger af krav eller andre unødvendige byrder for administratorer, samt den internationale konvergens med hensyn til tilsynspraksis i forhold til benchmarks.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [XXX].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 7a

Metodologi

1.
     
  Administratoren skal til fastlæggelse af benchmarket anvende en metodologi, der

| a) | er robust og pålidelig |
| --- | --- |

a)

er robust og pålidelig

| b) | har klare regler, der fastsætter hvordan og hvornår der ved fastlæggelse af benchmarket kan udøves et skøn |
| --- | --- |

b)

har klare regler, der fastsætter hvordan og hvornår der ved fastlæggelse af benchmarket kan udøves et skøn

| c) | er stringent og tidsmæssigt sammenhængende, og som kan valideres, herunder ved nærmere efterprøvning |
| --- | --- |

c)

er stringent og tidsmæssigt sammenhængende, og som kan valideres, herunder ved nærmere efterprøvning

| d) | er fleksibel og sikrer, at benchmarket kan beregnes under så mange forskellige sæt omstændigheder som muligt |
| --- | --- |

d)

er fleksibel og sikrer, at benchmarket kan beregnes under så mange forskellige sæt omstændigheder som muligt

| e) | kan spores og verificeres. |
| --- | --- |

e)

kan spores og verificeres.

2.
     
  Ved udviklingen af benchmarkmetodologien skal benchmarkadministratoren:

| a) | tage højde for faktorer, som f.eks. markedets størrelse og normale likviditetsforhold, markedspladsens gennemsigtighed og markedsdeltagernes positioner, markedskoncentrationen, markedsdynamikken og en stikprøves evne til at repræsentere de faktiske forhold på det marked eller i den økonomi, som benchmarket har til formål at måle |
| --- | --- |

a)

tage højde for faktorer, som f.eks. markedets størrelse og normale likviditetsforhold, markedspladsens gennemsigtighed og markedsdeltagernes positioner, markedskoncentrationen, markedsdynamikken og en stikprøves evne til at repræsentere de faktiske forhold på det marked eller i den økonomi, som benchmarket har til formål at måle

| b) | fastlægge, hvad der udgør et aktivt marked for det pågældende benchmark samt |
| --- | --- |

b)

fastlægge, hvad der udgør et aktivt marked for det pågældende benchmark samt

| c) | fastlægge den prioritet, der gives til forskellige typer inputdata. |
| --- | --- |

c)

fastlægge den prioritet, der gives til forskellige typer inputdata.

3.
     
  Administratoren skal have indført klare offentliggjorte ordninger, der identificerer omstændigheder, hvor kvantiteten eller kvaliteten af inputdata er lavere end de standarder, der er nødvendige for, at metodologien nøjagtigt og pålideligt kan fastlægge benchmarket, og som beskriver, om og hvordan benchmarket beregnes under sådanne omstændigheder.

4.
     
  En ikkemateriel ændring af benchmarket i forhold til bestemmelserne i dette stykke betragtes ikke som et brud på en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument, der benytter det pågældende benchmark som reference. Er der tale om et kritisk benchmark, kan den relevante kompetente myndighed træffe afgørelse om, at ændringen er materiel.

Artikel 7b

Gennemsigtighed i metodologien

1.
     
  Administratoren skal på en gennemsigtig måde udvikle, anvende og administrere benchmarkdata og -metodologi.

Administratoren skal på en måde, der sikrer en ligelig og let adgang, offentliggøre:

| i) | den metodologi, der er blevet anvendt til at fastlægge benchmarket eller benchmarkfamilien samt |
| --- | --- |

i)

den metodologi, der er blevet anvendt til at fastlægge benchmarket eller benchmarkfamilien samt

| ii) | proceduren for høring om og begrundelsen for forslag til væsentlige ændringer i metodologien, herunder en definition af, hvad en væsentlig ændring er, og hvornår vedkommende agter at underrette brugerne om ændringer. |
| --- | --- |

ii)

proceduren for høring om og begrundelsen for forslag til væsentlige ændringer i metodologien, herunder en definition af, hvad en væsentlig ændring er, og hvornår vedkommende agter at underrette brugerne om ændringer.

2.
     
  Når et benchmark opfylder kriterierne i artikel 14a, skal benchmarkets administrator, i et rimeligt omfang og uden at det berører den fornødne offentliggørelse af benchmarket, sammen med hver beregning beskrive og offentliggøre:

| a) | en kortfattet forklaring, som er tilstrækkelig til, at en benchmarkabonnent eller kompetent myndighed kan forstå, hvordan beregningen er foretaget, herunder som minimum størrelsen af og likviditetsforholdene på det fysiske marked, der vurderes (såsom antal og omfang af gennemførte transaktioner), mængdeintervallet og gennemsnitsmængden og prisintervallet og gennemsnitsprisen og vejledende procentsatser for hver type inputdata, der er taget i betragtning i forbindelse med en beregning; henvisninger til prisfastsættelsesmetoden medtages, f.eks. »transaktionsbaseret«, »spread-baseret« eller »interpoleret eller ekstrapoleret« samt |
| --- | --- |

a)

en kortfattet forklaring, som er tilstrækkelig til, at en benchmarkabonnent eller kompetent myndighed kan forstå, hvordan beregningen er foretaget, herunder som minimum størrelsen af og likviditetsforholdene på det fysiske marked, der vurderes (såsom antal og omfang af gennemførte transaktioner), mængdeintervallet og gennemsnitsmængden og prisintervallet og gennemsnitsprisen og vejledende procentsatser for hver type inputdata, der er taget i betragtning i forbindelse med en beregning; henvisninger til prisfastsættelsesmetoden medtages, f.eks. »transaktionsbaseret«, »spread-baseret« eller »interpoleret eller ekstrapoleret« samt

| b) | en kortfattet forklaring af omfanget af og grundlaget for en eventuel anvendelse vurderinger, herunder udelukkelse af data, der ellers var i overensstemmelse med kravene i den relevante metodologi for den pågældende beregning, prisfastsættelse baseret på spreads eller interpolering, ekstrapolering eller vægtning af bud eller tilbud højere end gennemførte transaktioner ved enhver beregning. |
| --- | --- |

b)

en kortfattet forklaring af omfanget af og grundlaget for en eventuel anvendelse vurderinger, herunder udelukkelse af data, der ellers var i overensstemmelse med kravene i den relevante metodologi for den pågældende beregning, prisfastsættelse baseret på spreads eller interpolering, ekstrapolering eller vægtning af bud eller tilbud højere end gennemførte transaktioner ved enhver beregning.

3.
     
  Når en sådan offentliggørelse ikke er forenelig med gældende lovgivning om intellektuel ejendomsret, skal metodologien stilles til rådighed for de relevante kompetente myndigheder.

4.
     
  Når der foretages en materiel ændring af metodologien for et kritisk benchmark, skal administratoren underrette den relevante kompetente myndighed om ændringen. Den kompetente myndighed skal have 30 dage til at godkende ændringen.

Artikel 7c

Reguleringsmæssige tekniske standarder for inputdata og metodologi

ESMA udarbejder reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på nærmere fastlæggelse af kontrollen af inputdata, de omstændigheder, hvorunder transaktionsdata ikke er tilstrækkelige, og hvordan dette kan påvises over for de relevante kompetente myndigheder, samt kravene til udvikling af metodologier, der sondrer mellem forskellige typer benchmarks og sektorer, som fastsat i denne forordning. ESMA skal tage hensyn til følgende:

| a) | udviklingen inden for benchmarks og på de finansielle markeder i lyset af international konvergens med hensyn til tilsynspraksis i forhold til benchmarks |
| --- | --- |

a)

udviklingen inden for benchmarks og på de finansielle markeder i lyset af international konvergens med hensyn til tilsynspraksis i forhold til benchmarks

| b) | specifikke karakteristika for forskellige benchmarks og typer benchmarks |
| --- | --- |

b)

specifikke karakteristika for forskellige benchmarks og typer benchmarks

| c) | princippet om proportionalitet for så vidt angår ikkekritiske benchmarks |
| --- | --- |

c)

princippet om proportionalitet for så vidt angår ikkekritiske benchmarks

| d) | benchmarkenes sårbarhed over for manipulation på baggrund af de anvendte metodologier og inputdata |
| --- | --- |

d)

benchmarkenes sårbarhed over for manipulation på baggrund af de anvendte metodologier og inputdata

| e) | at der er tilstrækkelige oplysninger til rådighed for brugerne til at de kan forstå, hvordan et benchmark leveres og vurdere dets relevans og egnethed som reference. |
| --- | --- |

e)

at der er tilstrækkelige oplysninger til rådighed for brugerne til at de kan forstå, hvordan et benchmark leveres og vurdere dets relevans og egnethed som reference.

| f) | hvorvidt kravene i forvejen er helt eller delvis dækket af andre relevante reguleringsmæssige krav, navnlig hvad angår benchmarks baseret på regulerede data, navnlig, men ikke kun, kravene i direktiv 2014/65/EU eller forordning (EU) nr. 600/2014, med henblik på at sikre, at der ikke forekommer overlapninger af krav eller andre unødvendige byrder for administratorer. |
| --- | --- |

f)

hvorvidt kravene i forvejen er helt eller delvis dækket af andre relevante reguleringsmæssige krav, navnlig hvad angår benchmarks baseret på regulerede data, navnlig, men ikke kun, kravene i direktiv 2014/65/EU eller forordning (EU) nr. 600/2014, med henblik på at sikre, at der ikke forekommer overlapninger af krav eller andre unødvendige byrder for administratorer.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [...].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i stk. 1, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 8

Indberetning af overtrædelser

1.   Administratoren
  skal have procedurer, som dennes ledere, ansatte og andre fysiske personer, hvis tjenester er stillet til rådighed for denne eller underlagt dens kontrol, kan bruge til internt at indberette overtrædelser af denne forordning og anden relevant gældende lovgivning
  .

2.   Administratoren
  skal have procedurer for indberetning af overtrædelser af denne forordning og anden relevant gældende lovgivning til de relevante myndigheder
  .

▌

Kapitel 3

Adfærdskodeks og krav til stillere

Artikel 9

Adfærdskodeks

1.   
  Når et benchmark er baseret på inputdata fra stillere, skal
  administratoren,
  om muligt i samarbejde med stillerne, udarbejd
  e en adfærdskodeks for hvert benchmark, som tydeligt angiver ▌stillernes ansvar ▌i forbindelse med
  bidrag af inputdata, og sikre, at indberettere bekræfter deres overholdelse af adfærdskodeksen i tilfælde af eventuelle ændringer til den
  .

2.   Adfærdskodeksen skal som minimum indeholde følgende elementer:

| a) | en klar beskrivelse af de inputdata, der skal leveres, og de krav, de er nødvendige for at sikre, at inputdata leveres i overensstemmelse med artikel 7 og 8 |
| --- | --- |

a)

en klar beskrivelse af de inputdata, der skal leveres, og de krav, de er nødvendige for at sikre, at inputdata leveres i overensstemmelse med artikel 7 og 8

| b) | retningslinjer, der skal sikre, at stillere leverer alle relevante inputdata, samt |
| --- | --- |

b)

retningslinjer, der skal sikre, at stillere leverer alle relevante inputdata, samt

| c) | de systemer og kontrolforanstaltninger, som stilleren skal oprette, herunder:










  i) | procedurer for indberetning af inputdata, herunder krav om, at stilleren skal angive, om inputdataene er transaktionsdata, og om inputdataene er i overensstemmelse med administratorens krav |
| --- | --- | --- |

c)

de systemer og kontrolforanstaltninger, som stilleren skal oprette, herunder:

i)

procedurer for indberetning af inputdata, herunder krav om, at stilleren skal angive, om inputdataene er transaktionsdata, og om inputdataene er i overensstemmelse med administratorens krav

| ii) | retningslinjer for anvendelsen af skøn i forbindelse med levering af inputdata |
| --- | --- |

ii)

retningslinjer for anvendelsen af skøn i forbindelse med levering af inputdata

| iii) | eventuelt krav om validering af inputdata, inden de leveres til administratoren |
| --- | --- |

iii)

eventuelt krav om validering af inputdata, inden de leveres til administratoren

| iv) | retningslinjer for opbevaring af optegnelser |
| --- | --- |

iv)

retningslinjer for opbevaring af optegnelser

| v) | krav vedrørende indberetning af mistænkelige inputdata |
| --- | --- |

v)

krav vedrørende indberetning af mistænkelige inputdata

| vi) | krav til konfliktstyring. |
| --- | --- |

vi)

krav til konfliktstyring.

2a.
     
  Administratoren kan udvikle en enkelt adfærdskodeks for hver benchmarkfamilie, den leverer.

2b.
     
  Senest tyve arbejdsdage efter datoen for anvendelsen af afgørelsen om medtagelse af et kritisk benchmark på listen, jf. artikel 13, stk. 1, forelægger administratoren af det kritiske benchmark adfærdskodeksen for den relevante kompetente myndighed. Inden 30 dage kontrollerer den relevante kompetente myndighed, om indholdet af adfærdskodeksen er i overensstemmelse med denne forordning.

3.   
  ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder
  med henblik på nærmere
  præcisering af elementerne
  i adfærdskodeksen
  omhandlet i stk. 2
  for forskellige typer benchmarks og for at tage hensyn til udviklingen inden for benchmarks og på de finansielle markeder.

ESMA skal under udarbejdelsen af disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder tage
  hensyn til
  proportionalitetsprincippet i forbindelse med
  benchmarkenes og stillernes forskellige karakteristika, navnlig med hensyn til forskelle i inputdata og metodologier, risici for manipulation af inputdata og international konvergens med hensyn til tilsynspraksis i forhold til benchmarks.
  ESMA konsulterer ACER for så vidt angår anvendeligheden af adfærdskodekser, navnlig med hensyn til relevante benchmarks.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [XXX].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i stk. 1 omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

▌

Artikel 11

Krav til tilsynsbelagte stillere

1.   
  Kravene
  til governance og kontrol
  som fastsat i stk. 2a og 3
  gælder for en tilsynsbelagt stiller,
  der leverer inputdata til et kritisk benchmark
  .

2.   En tilsynsbelagt stiller skal
  have effektive systemer og kontrolforanstaltninger til at sikre integriteten og pålideligheden af alle inputdatabidrag til administratoren, herunder:

| a) | kontrolforanstaltninger med hensyn til, hvem der kan indberette inputdata til en administrator, herunder en proces for endelig godkendelse fra en fysisk person, som er overordnet indberetteren |
| --- | --- |

a)

kontrolforanstaltninger med hensyn til, hvem der kan indberette inputdata til en administrator, herunder en proces for endelig godkendelse fra en fysisk person, som er overordnet indberetteren

| b) | relevant uddannelse af indberettere, der som minimum omfatter denne forordning og forordning (EU) nr. 596/2014 |
| --- | --- |

b)

relevant uddannelse af indberettere, der som minimum omfatter denne forordning og forordning (EU) nr. 596/2014

| c) | konfliktstyringsforanstaltninger, herunder organisatorisk adskillelse af medarbejdere og overvejelse af, hvordan man eliminerer incitamenter, der opstår som følge af den valgte aflønningsform, til at manipulere et benchmark |
| --- | --- |

c)

konfliktstyringsforanstaltninger, herunder organisatorisk adskillelse af medarbejdere og overvejelse af, hvordan man eliminerer incitamenter, der opstår som følge af den valgte aflønningsform, til at manipulere et benchmark

| d) | opbevaring af optegnelser over kommunikation vedrørende leveringen af inputdata i et passende tidsrum |
| --- | --- |

d)

opbevaring af optegnelser over kommunikation vedrørende leveringen af inputdata i et passende tidsrum

| e) | opbevaring af optegnelser over de enkelte handleres og handelskontorers eksponering for instrumenter, der anvender et benchmark som reference, for at lette revisioner og undersøgelser og med henblik på at styre interessekonflikter |
| --- | --- |

e)

opbevaring af optegnelser over de enkelte handleres og handelskontorers eksponering for instrumenter, der anvender et benchmark som reference, for at lette revisioner og undersøgelser og med henblik på at styre interessekonflikter

| f) | opbevaring af optegnelser over resultater af interne og eksterne revisioner. |
| --- | --- |

f)

opbevaring af optegnelser over resultater af interne og eksterne revisioner.

2a.
     
  Hvis inputdata ikke er transaktionsdata eller bindende prisstillelser, skal tilsynsbelagte stillere ud over de systemer og kontrolforanstaltninger, der er omhandlet i stk. 2, fastlægge retningslinjer for vurderinger eller udøvelse af skøn og opbevare optegnelser vedrørende begrundelsen for sådanne vurderinger eller skøn, hvis det er rimeligt i betragtning af benchmarkets og inputdataenes karakter.

3.   En tilsynsbelagt stiller skal samarbejde fuldt ud med administratoren og den relevante kompetente myndighed om revisionen af og tilsynet med leveringen af et benchmark,
  bl.a. med de i artikel 5c, stk. 3, nævnte formål for øje,
  og stille de oplysninger og optegnelser, der opbevares i overensstemmelse
  stk. 2 og 2a.,
  til rådighed.

4.   
  ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder
  med henblik på nærmere
  præcisering
  af kravene til systemer og kontrolforanstaltninger som fastsat i
  stk. 2, 2a og 3
  , for forskellige typer benchmarks

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [XXX].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

AFSNIT III

▌KRAV
  VEDRØRENDE
  KRITISKE BENCHMARKS

Kapitel 1

Regulerede data

▌

Artikel 12a

Regulerede data

Når benchmarks fastlægges ved anvendelse af en formel til beregning af data, der er anført i artikel 3, stk. 1, nr. 11, nr. i) eller ii), finder artikel 7, stk. 1, litra b), ba) og c), artikel 7, stk. 2a og 3a, artikel 8, stk. 1-2, artikel 9, 11 og 13a, ikke anvendelse på levering af og bidrag til sådanne benchmarks. Artikel 5d, stk. 1, litra a), finder ikke anvendelse på levering af sådanne benchmarks med henvisning til inputdata, der i deres helhed leveres som fastsat i artikel 3, stk. 1, nr. 11. Disse krav finder heller ikke anvendelse i forbindelse med artikel 5c, stk. 3.

Kapitel 2

Kritiske benchmarks

Artikel 13

Kritiske benchmarks

1.   
  Et benchmark, som ikke er baseret på regulerede data, anses for at være et kritisk benchmark i følgende tilfælde:

| a) | benchmarket bruges som reference for finansielle instrumenter og finansielle kontrakter med en gennemsnitlig værdi på mindst 500 000 000 000 EUR målt over et passende tidsrum |
| --- | --- |

a)

benchmarket bruges som reference for finansielle instrumenter og finansielle kontrakter med en gennemsnitlig værdi på mindst 500 000 000 000 EUR målt over et passende tidsrum

| b) | benchmarket er anerkendt som kritisk i overensstemmelse med proceduren i 2a, 2c og 2e-2 g. |
| --- | --- |

b)

benchmarket er anerkendt som kritisk i overensstemmelse med proceduren i 2a, 2c og 2e-2 g.

ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at:

| — | specificere, hvordan finansielle instrumenters markedsværdi beregnes |
| --- | --- |

—

specificere, hvordan finansielle instrumenters markedsværdi beregnes

| — | specificere, hvordan derivaters notionelle bruttoværdi beregnes |
| --- | --- |

—

specificere, hvordan derivaters notionelle bruttoværdi beregnes

| — | specificere længden af det tidsrum, der skal anvendes ved en forsvarlig måling af benchmarkets værdi |
| --- | --- |

—

specificere længden af det tidsrum, der skal anvendes ved en forsvarlig måling af benchmarkets værdi

| — | tage tærskelværdien på 500 000 000 000 EUR op til revision mindst hvert [tredje] år efter denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

—

tage tærskelværdien på 500 000 000 000 EUR op til revision mindst hvert [tredje] år efter denne forordnings ikrafttræden.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [XXX].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

▌

2a.
     
  En medlemsstats kompetente myndighed kan beslutte, at et benchmark, der administreres inden for dens jurisdiktion, og hvis gennemsnitlige notionelle værdi er mindre end det i stk. 1, første afsnit, litra a), nævnte beløb, skal anses for kritisk, hvis den vurderer, at ophør af dette benchmark vil have væsentlige negative konsekvenser for markedernes integritet, den finansielle stabilitet, forbrugerne, realøkonomien eller finansieringen af husholdninger og virksomheder inden for dens jurisdiktion. Den meddeler i så fald ESMA sin beslutning inden for fem dage.

2b.
     
  Senest 10 efter modtagelsen af den i stk. 2a omhandlede meddelelse offentliggør ESMA denne på sit websted og ajourfører det i artikel 25a omhandlede register.

2c.
     
  Såfremt en kompetent national myndighed vurderer, at en beslutning truffet af en anden kompetent myndighed i EU i henhold til stk. 2a vil have væsentlige negative konsekvenser for det finansielle markeds stabilitet, realøkonomien eller tilsynsbelagte stillere til det relevante benchmark inden for dens jurisdiktion, anmoder den pågældende kompetente nationale myndighed om at genoverveje sin beslutning. Den kompetente myndighed, som traf beslutningen i henhold til stk. 2, meddeler den anmodende myndighed sit svar senest 30 dage efter modtagelsen af anmodningen.

2d.
     
  Såfremt de kompetente myndigheder ikke når til enighed, kan den anmodende kompetente myndighed forelægge sagen for ESMA. Senest 60 dage efter at have fået sagen forelagt iværksætter ESMA proceduren i artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

2e.
     
  Såfremt en medlemsstats kompetente myndighed eller ESMA vurderer, at et benchmark, der administreres i en anden medlemsstat, og hvis gennemsnitlige notionelle værdi er mindre end det i stk. 1 nævnte beløb, ikke desto mindre bør anses for kritisk, fordi ophør af dette benchmark vil have væsentlige negative konsekvenser for markedernes integritet, den finansielle stabilitet, forbrugerne, realøkonomien eller finansieringen af husholdninger og virksomheder inden for dens jurisdiktion, retter den en anmodning til den kompetente nationale myndighed for den relevante benchmarkadministrator om at kategorisere benchmarket som kritisk. Den kompetente myndighed for den relevante benchmarkadministrator meddeler den anmodende myndighed sit svar senest 30 dage efter modtagelsen af anmodningen.

2f.
     
  Såfremt der ved anvendelse af proceduren i stk. 2e ikke opnås enighed mellem de kompetente myndigheder, kan den anmodende kompetente myndighed forelægge sagen for ESMA. Den fremsender i så fald en dokumenteret vurdering af de virkninger, ophør af benchmarket vil få i dens jurisdiktion, omfattende mindst følgende elementer:

| a) | benchmarkets anvendelse af forskellige markedsdeltagere samt dets anvendelse på detailmarkeder |
| --- | --- |

a)

benchmarkets anvendelse af forskellige markedsdeltagere samt dets anvendelse på detailmarkeder

| b) | eksistensen af et brugbart, markedsbaseret alternativ til benchmarket |
| --- | --- |

b)

eksistensen af et brugbart, markedsbaseret alternativ til benchmarket

| c) | værdien af de finansielle kontrakter og finansielle instrumenter, der benytter benchmarket som reference i medlemsstaten, og dets relevans for medlemsstatens bruttonationalindkomst |
| --- | --- |

c)

værdien af de finansielle kontrakter og finansielle instrumenter, der benytter benchmarket som reference i medlemsstaten, og dets relevans for medlemsstatens bruttonationalindkomst

| d) | de medlemsstater, hvor anvendelsen af og i givet fald bidragene til benchmarket er koncentreret |
| --- | --- |

d)

de medlemsstater, hvor anvendelsen af og i givet fald bidragene til benchmarket er koncentreret

| e) | enhver anden indikator, der kan gøre det muligt at vurdere den virkning, som ophør eller manglende pålidelighed af benchmarket vil få på markedernes integritet, den finansielle stabilitet eller finansieringen af husholdninger eller virksomheder i medlemsstaten. |
| --- | --- |

e)

enhver anden indikator, der kan gøre det muligt at vurdere den virkning, som ophør eller manglende pålidelighed af benchmarket vil få på markedernes integritet, den finansielle stabilitet eller finansieringen af husholdninger eller virksomheder i medlemsstaten.

Når ESMA er den anmodende kompetente myndighed, gennemgår den sin amodning og afgiver en bindende udtalelse.

2 g.
     
  Seneste [10] uger efter at have modtaget den i stk. 2d omhandlede meddelelse og efter at have hørt Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) og andre relevante kompetente nationale myndigheder, afgiver ESMA en bindende udtalelse om benchmarkets kritiske karakter. ESMA fremsender sin udtalelse til Kommissionen, de kompetente nationale myndigheder og administratoren sammen med resultaterne af høringerne. ESMA bygger sin udtalelse på kriterierne i stk. 2f samt andre relevante kriterier.

2h.
     
  Når et benchmark er blevet defineret som »kritisk«, nedsættes kollegiet af kompetente myndigheder i henhold til artikel 34.

Kollegiet af kompetente myndigheder anmoder om de oplysninger, der er nødvendige for at udstede den tilladelse, der muliggør levering af dette benchmark under de yderligere betingelser, der pålægges med denne forordning på baggrund af at benchmarket anses for kritisk, jf. artikel 23.

| 2i. | Kollegiet af kompetente myndigheder genovervejer mindst en gang hvert andet år de benchmarks, der tidligere er blevet klassificeret som kritiske. |
| --- | --- |

2i.

| 2j. | Medlemsstaterne kan i undtagelsestilfælde pålægge en benchmarkadministrator supplerende krav vedrørende de spørgsmål, der er omhandlet i denne artikel. |
| --- | --- |

2j.

Artikel 13a

Obligatorisk administration af et kritisk benchmark

1.
     
  Hvis en administrator af et kritisk benchmark agter at ophøre med at udarbejde sit kritiske benchmark, skal vedkommende:

| a) | øjeblikkeligt underrette den kompetente myndighed, samt |
| --- | --- |

a)

øjeblikkeligt underrette den kompetente myndighed, samt

| b) | senest fire uger efter meddelelsen fremlægge en vurdering af, hvordan benchmarket kan overdrages til en ny administrator; or |
| --- | --- |

b)

senest fire uger efter meddelelsen fremlægge en vurdering af, hvordan benchmarket kan overdrages til en ny administrator; or

| c) | senest fire uger efter en sådan meddelelse fremlægge en vurdering af, hvordan ophøret af benchmarket kan finde sted, under hensyntagen til den i artikel 17, stk. 1, fastsatte procedure. |
| --- | --- |

c)

senest fire uger efter en sådan meddelelse fremlægge en vurdering af, hvordan ophøret af benchmarket kan finde sted, under hensyntagen til den i artikel 17, stk. 1, fastsatte procedure.

I denne periode må administratoren ikke ophøre med at udarbejde benchmarket.

2.
     
  Ved modtagelsen af benchmarkadministratorens vurdering, jf. stk. 1, skal den kompetente myndighed inden for fire uger:

| a) | informere ESMA, samt |
| --- | --- |

a)

informere ESMA, samt

| b) | udarbejde sin egen vurdering af, hvordan benchmarket kan overdrages til en ny administrator eller udarbejdelsen af det indstilles, under hensyntagen til administratorens procedure for ophør af benchmark, jf. artikel 17, stk. 1. |
| --- | --- |

b)

udarbejde sin egen vurdering af, hvordan benchmarket kan overdrages til en ny administrator eller udarbejdelsen af det indstilles, under hensyntagen til administratorens procedure for ophør af benchmark, jf. artikel 17, stk. 1.

I denne periode må administratoren ikke ophøre med at udarbejde benchmarket.

3.
     
  Efter afslutningen af vurderingen i henhold til stk. 2, skal den kompetente myndighed have beføjelse til at tvinge administratoren til at fortsætte offentliggørelsen af benchmarket, indtil:

| a) | leveringen af benchmarket er blevet overført til en ny administrator, eller |
| --- | --- |

a)

leveringen af benchmarket er blevet overført til en ny administrator, eller

| b) | benchmarket kan indstilles på en velordnet måde, eller |
| --- | --- |

b)

benchmarket kan indstilles på en velordnet måde, eller

| c) | benchmarket ikke længere er kritisk. |
| --- | --- |

c)

benchmarket ikke længere er kritisk.

Den kompetente myndighed kan pålægge administratoren at fortsætte med at offentliggøre benchmarket i en begrænset periode på højst 6 måneder, som kan den kompetente myndighed om nødvendigt kan forlænge med op til yderligere 6 måneder.

Artikel 13b

Begrænsning af kritiske benchmarkadministratorers markedsstyrke

1.
     
  Administratoren skal ved kontrollen af leveringen af det kritiske benchmark tage behørigt hensyn til principperne om markedsintegritet og benchmarkkontinuitet, herunder behovet for retssikkerhed for kontrakter, der benytter benchmarket som reference.

2.
     
  Administratoren skal ved leveringen af det kritiske benchmark til brug i en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument sikre, at licenserne for og informationen om benchmarket leveres til alle brugere på et retfærdigt, rimeligt og ikkediskriminerende grundlag som beskrevet i artikel 37 i forordning (EU) nr. 600/2014.

Artikel 14

Obligatoriske bidrag
  til et kritisk benchmark

1.   
  Administratoren af et eller flere kritiske benchmarks, der bygger på bidrag fra stillere, som for hovedpartens vedkommende er tilsynsbelagte enheder, skal hvert andet år forelægge sin
  kompetente myndighed
  en vurdering af hvert enkelt kritisk benchmarks anvendelighed til måling af det underliggende marked eller den underliggende økonomi.

2.   
  Såfremt en eller flere tilsynsbelagte stillere til
  et kritisk benchmark
  ønsker at ophøre med at levere inputdata til det pågældende bechmark, skal de straks meddele dette skriftligt til administratoren af det kritiske benchmark og den relevante kompetente myndighed
  .
  Administratoren skal senest 14 dage efter modtagelsen af en sådan meddelelse informere
  den kompetente myndighed
  og give en vurdering af ophørets konsekvenser for benchmarkets anvendelighed til måling af det underliggende marked eller den underliggende økonomi. Administratoren skal endvidere underrette de resterende tilsynsbelagte stillere til det kritiske benchmark om meddelelsen om at ophøre med at bidrage og søge at fastslå, om andre agter at ophøre med at bidrage.

Den kompetente myndighed informerer straks kollegiet af kompetente myndigheder og fremlægger inden for et rimeligt tidsrum sin egen vurdering af ophørets konsekvenser. Den kompetente myndighed har beføjelse til at kræve, at de stillere, som har meddelt at de agter at ophøre med at levere inputdata til et kritisk benchmark, fortsætter med at levere sådanne inputdata, indtil den kompetente myndighed har færdiggjort sin vurdering.

3.   
  Såfremt
  den kompetente myndighed
  vurderer, at et kritisk benchmarks repræsentative karakter er truet, har den beføjelse til at:

| a) | kræve, at tilsynsbelagte enheder i henhold til stk. 4, herunder enheder, som ikke allerede bidrager til det relevante kritiske benchmark, indgiver inputdata til administratoren i overensstemmelse med metodologien, adfærdskodeksen eller andre regler. Dette krav skal gælde i i en passende overgangsperiode, afhængigt af den gennemsnitlige varighed af de kontrakter, som anvender det relevante benchmark som reference, dog højst 12 måneder fra datoen for den oprindelige beslutning om at kræve bidrag |
| --- | --- |

a)

kræve, at tilsynsbelagte enheder i henhold til stk. 4, herunder enheder, som ikke allerede bidrager til det relevante kritiske benchmark, indgiver inputdata til administratoren i overensstemmelse med metodologien, adfærdskodeksen eller andre regler. Dette krav skal gælde i i en passende overgangsperiode, afhængigt af den gennemsnitlige varighed af de kontrakter, som anvender det relevante benchmark som reference, dog højst 12 måneder fra datoen for den oprindelige beslutning om at kræve bidrag

| b) | i forlængelse af en gennemgang, jf. stk. 6, af den i litra a) omhandlede overgangsperiode, har den relevante kompetente myndighed beføjelse til at forlænge perioden med obligatorisk bidrag med op til 12 måneder |
| --- | --- |

b)

i forlængelse af en gennemgang, jf. stk. 6, af den i litra a) omhandlede overgangsperiode, har den relevante kompetente myndighed beføjelse til at forlænge perioden med obligatorisk bidrag med op til 12 måneder

| c) | fastsætte den tidsfrist, inden for hvilken inputdata skal leveres, uden at forpligte de tilsynsbelagte enheder til at handle eller forpligte sig til at handle |
| --- | --- |

c)

fastsætte den tidsfrist, inden for hvilken inputdata skal leveres, uden at forpligte de tilsynsbelagte enheder til at handle eller forpligte sig til at handle

| d) | anmode administratoren om at ændre adfærdskodeksen, metodologien eller andre regler for det kritiske benchmark med henblik på at øge dets repræsentativitet og robusthed, efter at have drøftet spørgsmålet med administratoren |
| --- | --- |

d)

anmode administratoren om at ændre adfærdskodeksen, metodologien eller andre regler for det kritiske benchmark med henblik på at øge dets repræsentativitet og robusthed, efter at have drøftet spørgsmålet med administratoren

| e) | anmode administratoren om at fremlægge en skriftlig rapport om de foranstaltninger, som administratoren agter at træffe for at øge benchmarkets repræsentativitet og robusthed, og stille den til rådighed for benchmarkets brugere. |
| --- | --- |

e)

anmode administratoren om at fremlægge en skriftlig rapport om de foranstaltninger, som administratoren agter at træffe for at øge benchmarkets repræsentativitet og robusthed, og stille den til rådighed for benchmarkets brugere.

4.   
  De i stk. 3, litra a), omhandlede tilsynsbelagte enheder fastlægges af den
  kompetente myndighed for administratoren
  med bistand fra den kompetente myndighed for de tilsynsbelagte enheder på grundlag af størrelsen af den tilsynsbelagte enheds deltagelse på det marked, som benchmarket skal måle, samt stillerens ekspertise og evne til at levere inputdata af den fornødne kvalitet
  .
  Der skal tages fornødent hensyn til, om der findes passende alternative benchmarks, som de finansielle kontrakter og finansielle instrumenter, der anvender det kritiske benchmark som reference, kan overgå til.

5.   
  Når et benchmark vurderes at være kritisk i henhold til proceduren i artikel 13, stk. 2a-2d, kan administratorens kompetente myndighed kun kræve bidrag af inputdata, jf. nærværende artikels stk. 3, litra a), b) og c), fra tilsynsbelagte stillere, der er etableret i dens egen medlemsstat.

5a.
     
  Den kompetente myndighed for en tilsynsbelagt enhed, jf. stk. 3, bistår administratorens kompetente myndighed med at håndhæve foranstaltninger, jf. stk. 3.

5b.
     
  Ved udløbet af den i stk. 3, litra a), omhandlede overgangsperiode tager administratorens kompetente myndighed i samarbejde med kollegiet af kompetente myndigheder spørgsmålet om den fortsatte nødvendighed af foranstaltningerne i stk. 3, litra a), op til vurdering og forelægger sine konklusioner i en skriftlig rapport. Den kompetente myndighed for administratoren ophæver foranstaltningerne, såfremt:

| a) | den vurderer, at benchmarket kan fortsætte, når de stillere, der er pålagt at levere inputdata, er ophørt med at bidrage |
| --- | --- |

a)

den vurderer, at benchmarket kan fortsætte, når de stillere, der er pålagt at levere inputdata, er ophørt med at bidrage

| b) | den vurderer, at stillerne sandsynligvis fortsætter med at levere inputdata i mindst ét år, hvis foranstaltningen ophæves |
| --- | --- |

b)

den vurderer, at stillerne sandsynligvis fortsætter med at levere inputdata i mindst ét år, hvis foranstaltningen ophæves

| c) | den vurderer, efter samråd med stillere og brugere, at der findes et acceptabelt erstatningsbenchmark, og at brugere af det kritiske benchmark kan skifte til dette erstatningsbenchmark med acceptable omkostninger. Et sådant skifte anses ikke for at udgøre et brud på en eksisterende kontrakt. eller |
| --- | --- |

c)

den vurderer, efter samråd med stillere og brugere, at der findes et acceptabelt erstatningsbenchmark, og at brugere af det kritiske benchmark kan skifte til dette erstatningsbenchmark med acceptable omkostninger. Et sådant skifte anses ikke for at udgøre et brud på en eksisterende kontrakt. eller

| d) | den vurderer, at der ikke kan udpeges nogen egnede alternative bidragydere, og at et ophør af bidrag fra de relevante tilsynsbelagte enheder ville svække benchmarket tilstrækkeligt til at kræve afvikling af benchmarket. |
| --- | --- |

d)

den vurderer, at der ikke kan udpeges nogen egnede alternative bidragydere, og at et ophør af bidrag fra de relevante tilsynsbelagte enheder ville svække benchmarket tilstrækkeligt til at kræve afvikling af benchmarket.

I de i første afsnit, litra a) og b), nævnte tilfælde skal de tilsynsbelagte enheder, der agter at ophøre med at bidrage, gøre dette samtidig på en dato, der fastsættes af administratorens kompetente myndighed, og som ikke må ligge efter de i stk. 3, litra b), fastlagte perioder.

5c.
     
  I tilfælde af, at et kritisk benchmark skal afvikles, skal hver tilsynsbelagt stiller til det kritiske benchmark fortsætte med at bidrage med inputdata i en passende supplerende periode, som fastlægges af den kompetente myndighed, men som ikke må overskride de i stk. 3, litra b), fastlagte perioder. En ændring eller et skifte til et andet benchmark anses ikke for at udgøre et brud på en eksisterende kontrakt.

5d.
     
  Administratoren skal, så snart det er praktisk muligt, underrette den relevante kompetente myndighed i tilfælde af, at en stiller undlader at opfylde kravene i stk. 2.

Artikel 14a

Råvarebenchmarks baseret på bidrag fra ikketilsynsbelagte enheder

Når et råvarebenchmark er baseret på bidrag fra stillere, som for hovedpartens vedkommende ikke er tilsynsbelagte enheder, hvis hovederhverv er ydelse af investeringsservice i henhold til direktiv 2014/65/EU eller bankserviceydelser i henhold til direktiv 2013/36/EU, finder artikel 5a og 5b, artikel 5c, stk. 1-2, artikel 5d, stk. 2, artikel 7, stk. 1, litra ba) og bc), samt artikel 9 ikke anvendelse.

AFSNIT IV

GENNEMSIGTIGHED OG FORBRUGERBESKYTTELSE

Artikel 15

Benchmarkerklæring

1.   En administrator offentliggør,
  inden for to uger fra optagelsen i det i artikel 25a omhandlede register,
  en benchmarkerklæring for hvert benchmark
  eller, hvor det er relevant, for hver familie af benchmarks, der leveres og offentliggøres med henblik på at opnå godkendelse eller registrering, blive valideret i henhold til artikel 21b eller opnå anerkendelse i henhold til artikel 21a. Administratorens skal ajourføre benchmarkerklæringen for hvert benchmark eller hver benchmarkfamilie mindst hvert andet år. Erklæringen skal:

| a) | klart og utvetydigt
  definere
  de faktiske forhold på det marked eller i den økonomi, som benchmarket måler, og de omstændigheder, hvorunder det kan blive et upålideligt mål |
| --- | --- |

a)

klart og utvetydigt
  definere
  de faktiske forhold på det marked eller i den økonomi, som benchmarket måler, og de omstændigheder, hvorunder det kan blive et upålideligt mål

▌

| c) | ▌klart og utvetydigt
  angive
  de elementer af ▌benchmarket, hvor der kan udøves skøn
  og
  kriterierne for ▌ udøvelsen af dette skøn ▌ |
| --- | --- |

c)

▌klart og utvetydigt
  angive
  de elementer af ▌benchmarket, hvor der kan udøves skøn
  og
  kriterierne for ▌ udøvelsen af dette skøn ▌

| d) | gøre opmærksom på
  muligheden for, at faktorer, herunder eksterne faktorer uden for administratorens kontrol, kan nødvendiggøre, at benchmarket ændres eller ikke længere leveres samt |
| --- | --- |

d)

gøre opmærksom på
  muligheden for, at faktorer, herunder eksterne faktorer uden for administratorens kontrol, kan nødvendiggøre, at benchmarket ændres eller ikke længere leveres samt

| e) | oplyse
  , at alle finansielle kontrakter eller andre finansielle instrumenter, der benytter benchmarket som reference, skal kunne tåle ændringer eller ophør af benchmarket eller på anden måde tage højde for denne mulighed. |
| --- | --- |

e)

oplyse
  , at alle finansielle kontrakter eller andre finansielle instrumenter, der benytter benchmarket som reference, skal kunne tåle ændringer eller ophør af benchmarket eller på anden måde tage højde for denne mulighed.

2.   
  Benchmarkerklæringen skal mindst indeholde:

| a) | definitionerne af alle centrale termer i forbindelse med benchmarket |
| --- | --- |

a)

definitionerne af alle centrale termer i forbindelse med benchmarket

| b) | begrundelsen for valget af benchmarkmetodologien og procedurer for gennemgang og godkendelse af metodologien |
| --- | --- |

b)

begrundelsen for valget af benchmarkmetodologien og procedurer for gennemgang og godkendelse af metodologien

| c) | de kriterier og procedurer, der er anvendt til at fastlægge benchmarket, herunder en beskrivelse af inputdata, den prioritet, der gives til forskellige typer inputdata, nødvendige minimumsdata til fastlæggelse af et benchmark, anvendelse af ekstrapoleringsmodeller eller -metoder og en eventuel procedure for rebalancering mellem bestanddelene i indekset for et benchmark |
| --- | --- |

c)

de kriterier og procedurer, der er anvendt til at fastlægge benchmarket, herunder en beskrivelse af inputdata, den prioritet, der gives til forskellige typer inputdata, nødvendige minimumsdata til fastlæggelse af et benchmark, anvendelse af ekstrapoleringsmodeller eller -metoder og en eventuel procedure for rebalancering mellem bestanddelene i indekset for et benchmark

| d) | de kontrolforanstaltninger og regler, der gælder for eventuelle vurderinger eller skøn foretaget af administratoren eller stillere, med henblik på at sikre konsekvent anvendelse af sådanne skøn eller vurderinger |
| --- | --- |

d)

de kontrolforanstaltninger og regler, der gælder for eventuelle vurderinger eller skøn foretaget af administratoren eller stillere, med henblik på at sikre konsekvent anvendelse af sådanne skøn eller vurderinger

| e) | de procedurer, der gælder for fastlæggelsen af benchmarks i perioder, i perioder med stress, hvor kilderne til transaktionsdata er utilstrækkelige, unøjagtige eller upålidelige, og benchmarkets potentielle begrænsninger i sådanne perioder, |
| --- | --- |

e)

de procedurer, der gælder for fastlæggelsen af benchmarks i perioder, i perioder med stress, hvor kilderne til transaktionsdata er utilstrækkelige, unøjagtige eller upålidelige, og benchmarkets potentielle begrænsninger i sådanne perioder,

| f) | procedurerne for håndtering af fejl i inputdata eller fastlæggelsen af benchmarket, herunder når benchmarket skal fastlægges igen samt |
| --- | --- |

f)

procedurerne for håndtering af fejl i inputdata eller fastlæggelsen af benchmarket, herunder når benchmarket skal fastlægges igen samt

| g) | identifikation af potentielle begrænsninger for benchmarket, herunder dets aktivitet på illikvide eller opsplittede markeder samt den mulige koncentration af inputs. |
| --- | --- |

g)

identifikation af potentielle begrænsninger for benchmarket, herunder dets aktivitet på illikvide eller opsplittede markeder samt den mulige koncentration af inputs.

▌

Artikel 17

Ophør af et benchmark

1.   En administrator
  skal, sammen med den i artikel 15 omhandlede benchmarkerklæring, offentliggøre
  en procedure for de foranstaltninger, som administratoren skal træffe, hvis et benchmark ændres eller ikke længere leveres,
  eller hvis anerkendelsen af et benchmark i henhold til artikel 21a eller valideringen i henhold til artikel 21b trækkes tilbage
  .
  Denne procedure skal endvidere integreres i den i artikel 9, stk. 1, omhandlede adfærdskodeks. Proceduren kan i relevant omfang udarbejdes for benchmarkfamilier og skal ajourføres og offentliggøres, hver gang der sker væsentlige ændringer.

2.   Tilsynsbelagte enheder, der
  anvender
  et benchmark,
  skal udarbejde og vedligeholde
  robuste skriftlige planer, der beskriver de foranstaltninger, de træffer, hvis et benchmark undergår materielle ændringer eller ikke længere leveres.
  Såfremt det er muligt og hensigtsmæssigt, skal sådanne planer udpege et eller flere alternative benchmarks, der kan bruges som reference, og angive, hvorfor sådanne benchmarks ville være egnede alternativer.
  De tilsynsbelagte enheder skal fremlægge disse planer for den relevante kompetente myndighed på dennes anmodning
  og så vidt muligt sørge for, at de afspejles i deres kontraktforhold med klienter
  .

Artikel 17a

Hensigtsmæssigheden af et benchmark

Administratoren skal sikre nøjagtigheden af benchmarket i forhold til beskrivelsen af det marked eller den økonomi, som benchmarket har til formål at måle, i overensstemmelse med de krav til benchmarkerklæringen, der er fastsat i artikel 15.

ESMA offentliggør seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden retningslinjer i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1095/2010, der definerer hensigtsmæssighed i forhold til acceptable niveauer af basisrisici.

Kommissionen offentliggør senest i december 2015 en rapport, der analyserer den nuværende praksis med hensyn til håndtering af basisrisici i finansielle kontrakter og brugen af benchmarks såsom interbankrentebenchmarks og valutabenchmarks og vurderer, om bestemmelserne om forretningsadfærd i direktiv 2008/48/EF og direktiv 2014/17/EU er tilstrækkelige til at imødegå basisrisici forbundet med benchmarks, der anvendes i finansielle kontrakter.

▌

AFSNIT V

ANVENDELSE AF BENCHMARKS LEVERET AF GODKENDTE
  ELLER REGISTREREDE
  ADMINISTRATORER ELLER ADMINISTRATORER FRA TREDJELANDE

Artikel 17

Brug af
  et benchmark

1.
     En tilsynsbelagt enhed kan bruge et benchmark
  eller en kombination af benchmarks
  i Unionen som reference for et finansielt instrument eller en finansiel kontrakt, hvis
  de
  leveres af en administrator, som er godkendt
  eller registreret
  i overensstemmelse med
  henholdsvis
  artikel 23
  eller 23a
  , eller en administrator, som er etableret i et tredjeland, ▌i overensstemmelse med artikel
  20,
  21
  eller 21b
  .

2.
     
  Når genstanden for et prospekt, der skal offentliggøres i henhold til direktiv 2003/71/EF eller direktiv 2009/65/EF, er værdipapirer eller andre investeringer, der benytter et benchmark som reference, skal udstederen, udbyderen eller den person, der anmoder om optagelse til handel på et reguleret marked, sikre, at prospektet også indeholder præcise og tydelige oplysninger om, hvorvidt benchmarket er blevet registreret eller leveres af en administrator, der er registreret i det offentlige register, som er omhandlet artikel 25a i denne forordning.

3.
     
  ESMA sørger for, at punkt 49-62 i ESMA’s »Retningslinjer om børshandlede fonde (ETF'er) og andre forhold relateret til investeringsinstitutter (UCITS)« samt »Retningslinjer om børshandlede fonde (ETF'er) og andre forhold relateret til investeringsinstitutter (UCITS)«

   (29)

  trækkes tilbage eller bringes i overensstemmelse med stk. 1.

Artikel 20

Ækvivalens

1.   Benchmarks, som leveres af en administrator, der er etableret i et tredjeland, kan bruges af tilsynsbelagte enheder i Unionen, hvis følgende betingelser opfyldes,
  og artikel 21a eller artikel 21b ikke finder anvendelse
  :

| a) | Kommissionen har truffet en afgørelse om ækvivalens i henhold til stk. 2
  eller 2a |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har truffet en afgørelse om ækvivalens i henhold til stk. 2
  eller 2a

| b) | Administratoren er godkendt eller registreret i og er underlagt tilsyn i tredjelandet. |
| --- | --- |

b)

Administratoren er godkendt eller registreret i og er underlagt tilsyn i tredjelandet.

| c) | Administratoren har meddelt ESMA, at vedkommende accepterer, at vedkommendes eksisterende eller fremtidige benchmarks bruges af tilsynsbelagte enheder i Unionen ▌ |
| --- | --- |

c)

Administratoren har meddelt ESMA, at vedkommende accepterer, at vedkommendes eksisterende eller fremtidige benchmarks bruges af tilsynsbelagte enheder i Unionen ▌

| d) | Administratoren er behørigt registreret i henhold til artikel
  25a |
| --- | --- |

d)

Administratoren er behørigt registreret i henhold til artikel
  25a

| e) | De samarbejdsaftaler, der omhandles i stk. 3 i denne artikel, fungerer. |
| --- | --- |

e)

De samarbejdsaftaler, der omhandles i stk. 3 i denne artikel, fungerer.

2.   Kommissionen kan vedtage en afgørelse om, at et tredjelands retlige rammer og tilsynsmæssige praksis sikrer, at:

| a) | administratorer, der er godkendt eller registreret i det pågældende tredjeland, overholder bindende krav, som er ækvivalente med kravene i denne forordning, navnlig under hensyntagen til, om et tredjelands retlige rammer og tilsynspraksis sikrer overensstemmelse med IOSCO-principperne om finansielle benchmarks af 17. juli 2013
  samt IOSCO-principperne for olieprisrapporteringsagenturer af 5. oktober 2012 |
| --- | --- |

a)

administratorer, der er godkendt eller registreret i det pågældende tredjeland, overholder bindende krav, som er ækvivalente med kravene i denne forordning, navnlig under hensyntagen til, om et tredjelands retlige rammer og tilsynspraksis sikrer overensstemmelse med IOSCO-principperne om finansielle benchmarks af 17. juli 2013
  samt IOSCO-principperne for olieprisrapporteringsagenturer af 5. oktober 2012

| b) | de bindende krav er underlagt effektivt løbende tilsyn og håndhævelse i det pågældende tredjeland. |
| --- | --- |

b)

de bindende krav er underlagt effektivt løbende tilsyn og håndhævelse i det pågældende tredjeland.

| ba) | — | der foregår effektiv udveksling af oplysninger med andre landes skattemyndigheder |
| --- | --- | --- |

ba)

—

der foregår effektiv udveksling af oplysninger med andre landes skattemyndigheder

| — | der er gennemsigtighed i de lovgivningsmæssige, retlige og administrative bestemmelser |
| --- | --- |

—

der er gennemsigtighed i de lovgivningsmæssige, retlige og administrative bestemmelser

| — | der kræves en væsentlig lokal tilstedeværelse, eller |
| --- | --- |

—

der kræves en væsentlig lokal tilstedeværelse, eller

| — | tredjelandet ikke fungerer som offshore-finanscentrum |
| --- | --- |

—

tredjelandet ikke fungerer som offshore-finanscentrum

| — | tredjelandet ikke tilbyder ordninger med skattefrihed eller symbolsk beskatning, og at der ikke gives skattefordele til virksomheder, der ikke har nogen reel økonomisk aktivitet eller væsentlig økonomisk tilstedeværelse i det tredjeland, der tilbyder disse fordele |
| --- | --- |

—

tredjelandet ikke tilbyder ordninger med skattefrihed eller symbolsk beskatning, og at der ikke gives skattefordele til virksomheder, der ikke har nogen reel økonomisk aktivitet eller væsentlig økonomisk tilstedeværelse i det tredjeland, der tilbyder disse fordele

| — | tredjelandet ikke er opført på FATF’s liste over ikkesamarbejdsvillige lande og territorier |
| --- | --- |

—

tredjelandet ikke er opført på FATF’s liste over ikkesamarbejdsvillige lande og territorier

| — | tredjelandet fuldt ud overholder standarderne i artikel 26 i OECD's modelbeskatningsoverenskomst vedrørende indkomst og formue og sikrer en effektiv informationsudveksling om skatteforhold, herunder eventuelle multilaterale skatteaftaler. |
| --- | --- |

—

tredjelandet fuldt ud overholder standarderne i artikel 26 i OECD's modelbeskatningsoverenskomst vedrørende indkomst og formue og sikrer en effektiv informationsudveksling om skatteforhold, herunder eventuelle multilaterale skatteaftaler.

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 38, stk. 2.

2a.
     
  Alternativt kan Kommissionen vedtage en afgørelse om, at specifikke regler eller krav i et tredjeland med hensyn til individuelle og specifikke administratorer eller individuelle og specifikke benchmarks eller benchmarkfamilier er ækvivalente med denne forordnings bestemmelser, og at disse individuelle og specifikke administratorer eller individuelle og specifikke benchmarks eller benchmarkfamilier derfor kan anvendes af tilsynsbelagte enheder i Unionen.

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 38, stk. 2.

3.   ESMA etablerer samarbejdsaftaler med de kompetente myndigheder i de tredjelande, hvis retlige rammer og tilsynsmæssige praksis anses for at være ækvivalente, jf. stk. 2
  eller 2a
  . Aftalerne skal som minimum præcisere:

| a) | mekanismerne for udveksling af oplysninger mellem ESMA og de kompetente myndigheder i de berørte tredjelande, herunder adgang til alle de
  relevante
  oplysninger vedrørende den administrator, der er godkendt i det pågældende tredjeland, som kræves af ESMA |
| --- | --- |

a)

mekanismerne for udveksling af oplysninger mellem ESMA og de kompetente myndigheder i de berørte tredjelande, herunder adgang til alle de
  relevante
  oplysninger vedrørende den administrator, der er godkendt i det pågældende tredjeland, som kræves af ESMA

| b) | mekanismerne for omgående underretning af ESMA, hvis et tredjelands kompetente myndighed vurderer, at den administrator, der er godkendt i det pågældende tredjeland, og som den fører tilsyn med, overtræder betingelserne for dets godkendelse eller anden national lovgivning |
| --- | --- |

b)

mekanismerne for omgående underretning af ESMA, hvis et tredjelands kompetente myndighed vurderer, at den administrator, der er godkendt i det pågældende tredjeland, og som den fører tilsyn med, overtræder betingelserne for dets godkendelse eller anden national lovgivning

| c) | procedurerne for koordination af tilsynsaktiviteterne ▌. |
| --- | --- |

c)

procedurerne for koordination af tilsynsaktiviteterne ▌.

4.   ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder til fastlæggelse af minimumsindholdet af de i stk. 3 omhandlede samarbejdsaftaler, således at det sikres, at de kompetente myndigheder og ESMA kan udøve alle deres tilsynsbeføjelser i henhold til denne forordning.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [XXX].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 21

Tilbagetrækning af tredjelandsadministratorers
  registrering

▐

2.   ESMA trækker registreringen af en administrator, jf.
  artikel 20,
  stk. 1,
  litra d)
  , tilbage,
  såfremt ESMA har velunderbyggede grunde baseret på dokumenteret bevismateriale til at vurdere, at administratoren:

| a) | ▌handler på en måde, der er klart til skade for benchmarkbrugernes interesser eller markedernes korrekte funktion
  eller |
| --- | --- |

a)

▌handler på en måde, der er klart til skade for benchmarkbrugernes interesser eller markedernes korrekte funktion
  eller

| b) | ▌har begået en grov overtrædelse af den nationale lovgivning eller andre relevante bestemmelser i tredjelandet, på grundlag af hvilke Kommissionen har vedtaget en afgørelse i henhold til artikel 20, stk. 2
  eller 2a. |
| --- | --- |

b)

▌har begået en grov overtrædelse af den nationale lovgivning eller andre relevante bestemmelser i tredjelandet, på grundlag af hvilke Kommissionen har vedtaget en afgørelse i henhold til artikel 20, stk. 2
  eller 2a.

3.   ESMA kan træffe beslutning efter stk. 2, når alle følgende betingelser er opfyldt:

| a) | ESMA har henvist sagen til den kompetente myndighed i det pågældende tredjeland, og denne kompetente myndighed har ikke truffet de nødvendige foranstaltninger til at beskytte investorer og markedernes ordentlige funktion i Unionen eller har ikke været i stand til at påvise, at den pågældende administrator opfylder de krav i tredjelandet, som den er underlagt. |
| --- | --- |

a)

ESMA har henvist sagen til den kompetente myndighed i det pågældende tredjeland, og denne kompetente myndighed har ikke truffet de nødvendige foranstaltninger til at beskytte investorer og markedernes ordentlige funktion i Unionen eller har ikke været i stand til at påvise, at den pågældende administrator opfylder de krav i tredjelandet, som den er underlagt.

| b) | ESMA har senest 30 dage inden tilbagetrækningen underrettet den kompetente myndighed i tredjelandet om, at myndigheden agter at trække registreringen af administratoren tilbage. |
| --- | --- |

b)

ESMA har senest 30 dage inden tilbagetrækningen underrettet den kompetente myndighed i tredjelandet om, at myndigheden agter at trække registreringen af administratoren tilbage.

4.   ESMA underretter straks de øvrige kompetente myndigheder om enhver foranstaltning, der vedtages i henhold til stk. 2, og offentliggør sin beslutning på sit websted.

Artikel 21a

Anerkendelse af en administrator i et tredjeland

1.
     
  Indtil der træffes en afgørelse om ækvivalens i henhold til artikel 20, stk. 2, kan benchmarks leveret af en administrator, som er etableret i et tredjeland, anvendes af tilsynsbelagte enheder i Unionen, forudsat at administratoren på forhånd er blevet anerkendt af ESMA i henhold til denne artikel.

2.
     
  En administrator, der er etableret i et tredjeland og ønsker at opnå forhåndsanerkendelse som omhandlet i stk. 1, skal opfylde alle kravene i denne forordning bortset fra artikel 11, 13a og 14. Såfremt en administrator kan godtgøre, at et benchmark, som vedkommende leverer, bygger på regulerede data eller er et råvarebenchmark, der ikke bygger på bidrag fra stillere, som for hovedpartens vedkommende ikke er tilsynsbelagte enheder, hvis koncerns primære forretningsaktivitet er levering af investeringstjenester, jf. direktiv 2014/65/EU, eller bankvirksomhed, jf. direktiv 2013/36/EU, finder undtagelserne for sådanne benchmarks i henholdsvis artikel 12a og artikel 14a anvendelse på administratoren.

3.
     
  En administrator, der er etableret i et tredjeland og ønsker at opnå forhåndsanerkendelse som omhandlet i stk. 1, skal også kunne opnå dette ved at opfylde alle kravene i IOSCO-principperne for finansielle benchmarks eller, såfremt administratoren opfylder kriterierne i artikel 14a, stk. 1, IOSCO-principperne for olieprisrapporteringsagenturer. Opfyldelsen af kravene skal mindst hvert andet år og ved enhver materiel ændring revurderes og attesteres af en uafhængig ekstern revisor, og revisionsrapporterne skal sendes til ESMA samt efter anmodning stilles til rådighed for brugere.

4.
     
  En administrator, der er etableret i et tredjeland og ønsker at opnå forhåndsanerkendelse som omhandlet i stk. 1, skal have en repræsentant, der er etableret i Unionen. Repræsentanten skal være en fysisk person, der er hjemmehørende i Unionen, eller en juridisk person, der har sit vedtægtsmæssige hjemsted i Unionen. Repræsentanten skal være udtrykkeligt udpeget af den administrator, der er etableret i et tredjeland, til at handle på sidstnævntes vegne i al kommunikation med myndighederne, herunder ESMA, de relevante kompetente myndigheder og alle andre relevante personer i Unionen, vedrørende administratorens forpligtelser i henhold til denne forordning.

5.
     
  En administrator, der er etableret i et tredjeland og ønsker at opnå forhåndsanerkendelse som omhandlet i stk. 1, skal indgive en ansøgning om anerkendelse til ESMA. Den ansøgende administrator skal fremlægge alle de oplysninger, jf. artikel 23 eller artikel 23a, der er nødvendige for at kunne godtgøre over for ESMA, at vedkommende på tidspunktet for anerkendelsen har truffet alle nødvendige foranstaltninger for at opfylde kravene i stk. 2 eller 2a, og skal fremlægge listen over sine eksisterende eller fremtidige benchmarks, som må bruges i Unionen, og, såfremt vedkommende er underlagt tilsyn af en tredjelandsmyndighed, angive den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet i tredjelandet.

Seneste [90] dage efter at have modtaget den i første afsnit omhandlede ansøgning og efter at have hørt relevante kompetente myndigheder, vurderer ESMA, om betingelserne i stk. 2 eller 2a, 3 og 4 er opfyldt. ESMA kan delegere denne opgave til en relevant kompetent national myndighed.

Såfremt det vurderes, at betingelserne ikke er opfyldt, giver ESMA afslag på ansøgningen om anerkendelse ledsaget af en begrundelse for afslaget.

Uden at det berører tredje afsnit, kan der kun opnås anerkendelse, når følgende supplerende betingelser er opfyldt:

| i) | såfremt den administrator, der er etableret i et tredjeland, er underlagt tilsyn af en tredjelandsmyndighed, skal der være indgået en passende samarbejdsaftale mellem den relevante kompetente myndighed eller ESMA og administratorens myndighed i tredjelandet med henblik på i det mindste at sikre en effektiv udveksling af oplysninger |
| --- | --- |

i)

såfremt den administrator, der er etableret i et tredjeland, er underlagt tilsyn af en tredjelandsmyndighed, skal der være indgået en passende samarbejdsaftale mellem den relevante kompetente myndighed eller ESMA og administratorens myndighed i tredjelandet med henblik på i det mindste at sikre en effektiv udveksling af oplysninger

| ii) | ingen love eller administrative bestemmelser i det tredjeland, hvor administratoren er etableret, udgør en hindring for den kompetente myndigheds eller ESMA’s effektive udøvelse af sine tilsynsfunktioner i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

ii)

ingen love eller administrative bestemmelser i det tredjeland, hvor administratoren er etableret, udgør en hindring for den kompetente myndigheds eller ESMA’s effektive udøvelse af sine tilsynsfunktioner i henhold til denne forordning.

6.
     
  Såfremt en administrator etableret i et tredjeland ønsker at opnå forhåndsanerkendelse via opfyldelse af denne forordnings krav, jf. stk. 2 i denne artikel, og mener, at et benchmark leveret af vedkommende kan være berettiget til undtagelserne i artikel 12a og 14a, skal vedkommende uden unødig forsinkelse underrette ESMA herom. Administratoren skal fremlægge dokumentation for sit anbringende.

7.
     
  Såfremt en administrator, der er etableret i et tredjeland, vurderer, at ophør af et benchmark leveret af vedkommende vil have væsentlige negative konsekvenser for markedernes integritet, den finansielle stabilitet, forbrugerne, realøkonomien eller finansieringen af husholdninger og virksomheder i en eller flere medlemsstater, kan vedkommende anmode ESMA om en undtagelse fra et eller flere af de relevante krav i denne forordning i en bestemt, begrænset periode, dog højst 12 måneder. Administratoren skal fremlægge dokumentation til støtte for sin anmodning.

ESMA tager stilling til anmodningen inden for 30 dage og meddeler administratoren i tredjelandet, om vedkommende kan undtages fra et eller flere af de krav, der er anført i anmodningen, og hvor længe undtagelsen i givet fald gælder.

ESMA kan ved undtagelsesperiodens udløb forlænge denne med op til yderligere 12 måneder, såfremt dette er velbegrundet.

8.
     
  ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere anerkendelsesprocessen yderligere, formen og indholdet af den i stk. 4 omhandlede anmodning, præsentationen af de krævede oplysninger, jf. stk. 5, og en eventuel delegation af de i disse stykker omhandlede opgaver og forpligtelser til nationale kompetente myndigheder.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [...].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 21b

Validering

1.
     
  En administrator, der er etableret i Unionen og er godkendt i henhold til artikel 23 eller registreret i henhold til artikel 23a, kan ansøge sin kompetente myndighed om tilladelse til at validere et benchmark eller en benchmarkfamilie, der er leveret i et tredjeland til brug inden for Unionen, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

| a) | den validerende administrator har kontrolleret og er i stand til at dokumentere over for sin kompetente myndighed, at leveringen af det benchmark eller den benchmarkfamilie, der skal valideres, opfylder betingelser, som:










  i) | er mindst lige så strenge som kravene i denne forordning |
| --- | --- | --- |

a)

den validerende administrator har kontrolleret og er i stand til at dokumentere over for sin kompetente myndighed, at leveringen af det benchmark eller den benchmarkfamilie, der skal valideres, opfylder betingelser, som:

i)

er mindst lige så strenge som kravene i denne forordning

| ii) | sikrer fuld overholdelse af IOSCO-principperne for finansielle benchmarks og mindst hvert andet år og ved enhver materiel ændring af benchmarket revurderes og attesteres af en uafhængig ekstern revisor, eller |
| --- | --- |

ii)

sikrer fuld overholdelse af IOSCO-principperne for finansielle benchmarks og mindst hvert andet år og ved enhver materiel ændring af benchmarket revurderes og attesteres af en uafhængig ekstern revisor, eller

| iii) | sikrer fuld overholdelse af IOSCO-principperne for olieprisrapporteringsagenturer og mindst hvert andet år og ved enhver materiel ændring af benchmarket revurderes og attesteres af en uafhængig ekstern revisor, når det benchmark, som skal valideres, opfylder kriterierne i artikel 14a, stk. 1 |
| --- | --- |

iii)

sikrer fuld overholdelse af IOSCO-principperne for olieprisrapporteringsagenturer og mindst hvert andet år og ved enhver materiel ændring af benchmarket revurderes og attesteres af en uafhængig ekstern revisor, når det benchmark, som skal valideres, opfylder kriterierne i artikel 14a, stk. 1

| b) | den validerende administrator har den fornødne ekspertise til effektivt at overvåge aktiviteterne vedrørende leveringen af benchmarks i et tredjeland og håndtere de hermed forbundne risici. |
| --- | --- |

b)

den validerende administrator har den fornødne ekspertise til effektivt at overvåge aktiviteterne vedrørende leveringen af benchmarks i et tredjeland og håndtere de hermed forbundne risici.

2.
     
  Den ansøgende administrator skal give sin kompetente myndighed alle nødvendige oplysninger med henblik på at godtgøre, at alle de i stk. 1 omhandlede betingelser er opfyldt på ansøgningstidspunktet, herunder de i stk. 1, litra a), nr. ii) og iii) krævede revisionsrapporter.

3.
     
  Seneste 90 dage efter modtagelsen behandler den relevante kompetente myndighed ansøgningen om validering og træffer afgørelse om, hvorvidt den skal godkendes eller ej. Den relevante kompetente myndighed underretter ESMA om alle benchmarks eller benchmarkfamilier, for hvilke valideringen er godkendt, og om den validerende administrator.

4.
     
  Et benchmark eller en benchmarkfamilie, som er valideret, betragtes som et benchmark eller en benchmarkfamilie, der er leveret af den validerede administrator.

5.
     
  Den administrator, der har valideret et benchmark eller en benchmarkfamilie leveret i et tredjeland, forbliver ansvarlig for at sikre, at det/den validerede benchmark/benchmarkfamilie opfylder betingelserne i stk. 1.

6.
     
  Såfremt den validerende administrators kompetente myndighed har velunderbyggede grunde til at mene, at betingelserne i stk. 1 ikke længere er opfyldt, har den beføjelse til at trække sin godkendelse af valideringen tilbage og skal i så fald underrette ESMA herom. I tilfælde af valideringens ophør finder artikel 17 anvendelse.

AFSNIT VI

GODKENDELSE AF OG TILSYN MED ADMINISTRATORER

Kapitel 1

Godkendelse

▐

Artikel 23

Godkendelsesprocedure for et kritisk benchmark

1.   
  En fysisk eller juridisk person, der er etableret i Unionen og ønsker at fungere som administrator for mindst ét kritisk benchmark, skal indgive
  ansøgning om godkendelse til den kompetente myndighed,
  der er udpeget i henhold til artikel 29 for
  den medlemsstat, hvor
  den pågældende person er etableret
  .

2.   Ansøgningen om godkendelse i overensstemmelse med stk. 1 indgives ▌senest 30
  dage
  efter, at en tilsynsbelagt enhed har indgået aftale om at anvende et indeks leveret af den pågældende administrator som reference for et finansielt instrument eller en finansiel kontrakt ▌.

2a.
     
  Når et benchmark er blevet defineret som kritisk, hvad enten det er på nationalt eller europæisk plan, er den relevante kompetente myndighed ansvarlig for udstedelsen af en godkendelse til levering af dette benchmark i overensstemmelse med dets nye retlige status efter at have kontrolleret, at alle krav er opfyldt.

3.   Den ansøgende administrator leverer alle de oplysninger, der er nødvendige, for at godtgøre over for den kompetente myndighed, at
  vedkommende
  på godkendelsestidspunktet har truffet alle de nødvendige foranstaltninger til at opfylde kravene i denne forordning.
  Administratoren skal endvidere levere de oplysninger, som er nødvendige for beregning af den i artikel 13, stk. 1, omhandlede værdi eller et eventuelt estimat heraf for hvert benchmark.

4.   Senest
  20 dage
  efter modtagelsen af ansøgningen vurderer den relevante kompetente myndighed, hvorvidt ansøgningen er fuldstændig, og underretter ansøgeren herom. Hvis ansøgningen er ufuldstændig, indgiver ansøgeren de yderligere oplysninger, som den relevante kompetente myndighed kræver.

5.   ▌Den relevante kompetente myndighed
  behandler
  ansøgningen
  om godkendelse
  og træffer afgørelse om, hvorvidt
  den skal imødekommes eller ej, senest 60 dage efter modtagelsen af en fuldstændig ansøgning
  .

Senest fem
  dage
  efter afgørelsen om godkendelse eller nægtelse af godkendelse underretter den kompetente myndighed den pågældende
  ansøgende
  administrator. Hvis den kompetente myndighed nægter at godkende den ansøgende administrator, giver den en begrundelse for sin afgørelse.

5a.
     
  Såfremt den relevante kompetente myndighed beslutter at afslå at udstede en godkendelse til levering af et kritisk benchmark, som allerede blev leveret uden denne status, kan den relevante kompetente myndighed udstede en midlertidig tilladelse for en periode på højst seks måneder, inden for hvilken benchmarket fortsat kan leveres på grundlag af den foregående model, og indtil det eventuelt opfylder de relevante betingelser for godkendelse som kritisk benchmark.

Den relevante kompetente myndighed kan forlænge tilladelsen i en yderligere periode på maksimalt seks måneder.

5b.
     
  Såfremt administratoren og/eller stillerne efter udløbet af denne peiode ikke opfylder betingelserne for fortsat at levere et benchmark, der er defineret som kritisk, skal leveringen af benchmarket ophøre i overensstemmelse med artikel 17.

6.   Den kompetente myndighed underretter ESMA om enhver afgørelse om at godkende en ansøgende administrator ▌
  inden for 10
  dage ▌.

7.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 med henblik på nærmere fastlæggelse af de oplysninger, der skal angives i ansøgninger om godkendelse eller registrering, under hensyntagen til proportionalitetsprincippet og de omkostninger, som ansøgerne og de kompetente myndigheder pålægges.

Artikel 23a

Registreringsproces for et ikkekritisk benchmark

1.
     
  En fysisk eller juridisk person, der er etableret i Unionen og ønsker at fungere udelukkende som administrator af ikkekritiske benchmarks, skal indgive ansøgning om registrering til den kompetente myndighed, der er udpeget i henhold til artikel 29 for den medlemsstat, hvor den pågældende person er etableret.

2.
     
  En registreret administrator skal til enhver tid overholde de betingelser, der er fastlagt i denne forordning, og skal underrette den kompetente myndighed om enhver væsentlig ændring i den forbindelse.

3.
     
  Den i stk. 1 nævnte ansøgning skal indgives senest 30 dage efter, at en tilsynsbelagt enhed har indgået en aftale om at anvende et indeks leveret af den pågældende person som reference for et finansielt instrument eller en finansiel kontrakt eller til måling af en investeringsfonds økonomiske resultater.

4.
     
  Den ansøgende administrator skal fremlægge:

| a) | dokumentation, som over for den kompetente myndighed godtgør, at vedkommende opfylder kravene i artikel 5, stk. 3a, artikel 5c, artikel 6 (hvis relevant), artikel 7b og artikel 15 samt |
| --- | --- |

a)

dokumentation, som over for den kompetente myndighed godtgør, at vedkommende opfylder kravene i artikel 5, stk. 3a, artikel 5c, artikel 6 (hvis relevant), artikel 7b og artikel 15 samt

| b) | den samlede referenceværdi, hvor en sådan foreligger, eller et estimat heraf for hvert benchmark. |
| --- | --- |

b)

den samlede referenceværdi, hvor en sådan foreligger, eller et estimat heraf for hvert benchmark.

5.
     
  Senest 15 dage efter modtagelsen af ansøgningen vurderer den relevante kompetente myndighed, hvorvidt ansøgningen er fuldstændig, og underretter ansøgeren herom. Hvis ansøgningen er ufuldstændig, indgiver ansøgeren de yderligere oplysninger, som den relevante kompetente myndighed kræver.

6.
     
  Den relevante kompetente myndighed registrerer ansøgeren senest 15 dage efter modtagelsen af en fuldstændig ansøgning.

7.
     
  Såfremt den relevante kompetente myndighed vurderer, at et benchmark bør kategoriseres som kritisk i henhold til artikel 13, stk. 1, underretter den ESMA og administratoren herom senest 30 dage efter modtagelsen af den fuldstændige ansøgning.

8.
     
  Såfremt den relevante kompetente myndighed vurderer, at et benchmark bør kategoriseres som kritisk i henhold til artikel 13, stk. 2a, eller artikel 13, stk. 2c, underretter den ESMA og administratoren herom senest 30 dage efter modtagelsen af den fuldstændige ansøgning og forelægger sin vurdering i henhold til artikel 13, stk. 2a, eller artikel 13, stk. 2c, for ESMA.

9.
     
  Såfremt en registreret administrators benchmark kategoriseres som kritisk, skal administratoren indgive ansøgning om godkendelse i henhold til artikel 23 senest 90 dage efter modtagelsen af den i artikel 13, stk. 2b, omhandlede meddelelse eller den i artikel 13, stk. 2 g, omhandlede udtalelse.

Artikel 24

Tilbagetrækning eller suspension af godkendelse
  eller registrering

1.   Den kompetente myndighed trækker godkendelsen
  eller registreringen
  af en administrator tilbage eller suspenderer den, hvis administratoren:

| a) | udtrykkeligt giver afkald på godkendelsen eller ikke har leveret benchmarks i de 12 forudgående måneder |
| --- | --- |

a)

udtrykkeligt giver afkald på godkendelsen eller ikke har leveret benchmarks i de 12 forudgående måneder

| b) | har opnået godkendelsen
  eller registreringen ved brug af urigtige erklæringer eller på anden uretmæssig vis |
| --- | --- |

b)

har opnået godkendelsen
  eller registreringen ved brug af urigtige erklæringer eller på anden uretmæssig vis

| c) | ikke længere opfylder de betingelser, der skulle opfyldes for at opnå godkendelse
  eller registrering
  or |
| --- | --- |

c)

ikke længere opfylder de betingelser, der skulle opfyldes for at opnå godkendelse
  eller registrering
  or

| d) | har gjort sig skyldig i alvorlige eller gentagne overtrædelser af denne forordnings bestemmelser. |
| --- | --- |

d)

har gjort sig skyldig i alvorlige eller gentagne overtrædelser af denne forordnings bestemmelser.

2.   Den kompetente myndighed underretter ESMA om denne afgørelse inden for syv dage.

2a.
     
  Såfremt ophør af et benchmark på baggrund af en afgørelse om at suspendere godkendelsen eller registreringen af en administrator ville resultere i en force majeure-hændelse, lægge hindringer i vejen for eller på anden måde krænke betingelserne i en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument, der benytter det pågældende benchmark som reference, kan den relevante kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor administratoren er etableret, tillade fortsat levering af benchmarket, indtil afgørelsen om suspension trækkes tilbage. I dette tidsrum må tilsynsbelagte enheder kun anvende et sådant benchmark til finansielle instrumenter og kontrakter, der i forvejen benytter det pågældende benchmark som reference. Ingen nye finansielle kontrakter eller instrumenter må anvende benchmarket som reference.

2b.
     
  Når der er truffet afgørelse om tilbagetrækning af en administrators godkendelse eller registrering, finder artikel 17, stk. 2, anvendelse.

Kapitel 2

Meddelelse om benchmarks

Artikel 25a

Administratorregister og første brug af et benchmark

1.
     
  ESMA opretter og fører et offentligt register med følgende oplysninger:

| a) | identiteten af de administratorer, der er godkendt eller registreret i henhold til artikel 23 og 23a, og af den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet |
| --- | --- |

a)

identiteten af de administratorer, der er godkendt eller registreret i henhold til artikel 23 og 23a, og af den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet

| b) | identiteten af de administratorer, der har meddelt ESMA deres accept i henhold til artikel 20, stk. 1, litra c), og den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet i tredjelandet |
| --- | --- |

b)

identiteten af de administratorer, der har meddelt ESMA deres accept i henhold til artikel 20, stk. 1, litra c), og den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet i tredjelandet

| c) | identiteten af de administratorer, der har opnået anerkendelse i henhold til artikel 21a, og den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet i tredjelandet. |
| --- | --- |

c)

identiteten af de administratorer, der har opnået anerkendelse i henhold til artikel 21a, og den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet i tredjelandet.

| d) | benchmarks, der er valideret i overensstemmelse med procedure i artikel 21b, og identiteten af de validerende administratorer. |
| --- | --- |

d)

benchmarks, der er valideret i overensstemmelse med procedure i artikel 21b, og identiteten af de validerende administratorer.

2.
     
  Før et indeks bliver brugt af en tilsynsbelagt enhed som benchmark i Unionen, skal enheden kontrollere, at leverandøren af det pågældende indeks er opført på ESMA's websted som godkendt, registreret eller anerkendt administrator i overensstemmelse med denne forordning.

Kapitel 3

Samarbejde på tilsynsområdet

Artikel 26

Delegation af opgaver mellem kompetente myndigheder

1.   I overensstemmelse med artikel 28 i forordning (EU) nr. 1095/2010 kan en kompetent myndighed i henhold til denne forordning delegere sine opgaver til den kompetente myndighed i en anden medlemsstat
  med dennes forudgående skriftlige samtykke
  . De kompetente myndigheder underretter ESMA om forslag til delegering 60 dage inden ikrafttrædelsen af denne delegering.

2.   En kompetent myndighed kan i henhold til denne forordning delegere ▌sine opgaver til ESMA, forudsat at ESMA er indforstået hermed ▌.

3.   ESMA underretter medlemsstaterne om forslag til delegering inden for syv dage. ESMA offentliggør nærmere oplysninger om aftalt delegering senest syv dage efter meddelelsen.

Artikel 26a

Nationale kompetente myndigheders overtrædelse af EU-retten

1.
     
  I tilfælde, hvor en national kompetent myndighed ikke har anvendt denne forordning eller har anvendt den på en måde, der forekommer at være en overtrædelse af EU-lovgivningen, kan ESMA udøve sine beføjelser i henhold til artikel 17 i forordning (EU) nr. 1095/2010 under anvendelse af de procedurer, der er fastsat i den nævnte artikel, og kan i henhold til artikel 17, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1095/2010 vedtage individuelle afgørelser henvendt til benchmarkadministratorer, som er under tilsyn af af den pågældende nationale kompetente myndighed, og til stillere til et benchmark, der er under tilsyn af den samme nationale kompetente myndighed, såfremt disse stillere er tilsynsbelagte enheder.

2.
     
  Hvis det relevante benchmark er et kritisk benchmark, skal ESMA sikre samarbejde med kollegiet af kompetente myndigheder i overensstemmelse med proceduren i artikel 34.

Artikel 27

Videregivelse af oplysninger fra en anden medlemsstat

1.   Den kompetente myndighed må kun videregive oplysninger, der er modtaget fra en anden kompetent myndighed, hvis:

| a) | den har fået skriftlig tilladelse fra den pågældende kompetente myndighed, og oplysningerne kun videregives til de formål, til hvilke denne kompetente myndighed har givet sin tilladelse |
| --- | --- |

a)

den har fået skriftlig tilladelse fra den pågældende kompetente myndighed, og oplysningerne kun videregives til de formål, til hvilke denne kompetente myndighed har givet sin tilladelse

| b) | sådan en videregivelse er nødvendig i forbindelse med en retsforfølgning. |
| --- | --- |

b)

sådan en videregivelse er nødvendig i forbindelse med en retsforfølgning.

Artikel 28

Samarbejde
  om
  undersøgelser

1.   Den relevante kompetente myndighed kan anmode om assistance fra en anden kompetent myndighed med henblik på kontrol på stedet eller undersøgelser.
  Den kompetente myndighed, der modtager anmodningen, skal samarbejde i det omfang, det er muligt og passende.

2.   Den kompetente myndighed, der fremsætter en anmodning, jf. stk. 1, underretter ESMA herom. De kompetente myndigheder kan i tilfælde af et kontrolbesøg eller en undersøgelse med grænseoverskridende konsekvenser anmode ESMA om at koordinere kontrollen på stedet eller undersøgelsen.

3.   Når en kompetent myndighed modtager en anmodning fra en anden kompetent myndighed om at gennemføre kontrol på stedet eller undersøgelse, kan den:

| a) | selv gennemføre kontrollen på stedet eller undersøgelsen |
| --- | --- |

a)

selv gennemføre kontrollen på stedet eller undersøgelsen

| b) | give den kompetente myndighed, der har fremsat anmodningen, tilladelse til at deltage i en kontrol på stedet eller undersøgelse |
| --- | --- |

b)

give den kompetente myndighed, der har fremsat anmodningen, tilladelse til at deltage i en kontrol på stedet eller undersøgelse

| c) | udpege revisorer eller andre sagkyndige til at
  bistå med eller
  gennemføre kontrolbesøget på stedet eller undersøgelsen eller |
| --- | --- |

c)

udpege revisorer eller andre sagkyndige til at
  bistå med eller
  gennemføre kontrolbesøget på stedet eller undersøgelsen eller

Kapitel 4

Kompetente myndigheders rolle

Artikel 29

Kompetente myndigheder

1.   For administratorer og tilsynsbelagte stillere udpeger hver medlemsstat den relevante kompetente myndighed, der skal være ansvarlig for at gennemføre de i denne forordning fastsatte opgaver, og giver Kommissionen og ESMA meddelelse herom.

2.   Hvis en medlemsstat udpeger flere kompetente myndigheder, skal den tydeligt fastsætte de forskellige myndigheders rolle og udpege en bestemt myndighed til at være ansvarlig for at koordinere samarbejdet og udvekslingen af oplysninger med Kommissionen, ESMA og andre medlemsstaters kompetente myndigheder.

3.   ESMA offentliggør på sit websted en liste over de kompetente myndigheder, der er udpeget i overensstemmelse med stk.1
  i denne artikel og i henhold til artikel 25a, stk. 1, litra a)
  .

Artikel 30

De kompetente myndigheders beføjelser

1.   Med henblik på at udføre deres opgaver i henhold til denne forordning tillægges de kompetente myndigheder i overensstemmelse med national lovgivning som minimum tilsyns- og undersøgelsesbeføjelser til:

| a) | at få adgang til ethvert
  relevant
  dokument og andre data i enhver form og modtage eller tage en genpart deraf |
| --- | --- |

a)

at få adgang til ethvert
  relevant
  dokument og andre data i enhver form og modtage eller tage en genpart deraf

| b) | at anmode om eller kræve oplysninger fra enhver person, ▌der ▌er involveret i
  leveringen af eller bidragene til et benchmark, herunder enhver tjenesteudbyder i henhold til artikel 6, stk. 3b,
  og deres principaler, og om nødvendigt indkalde og høre en sådan person for at indhente oplysninger |
| --- | --- |

b)

at anmode om eller kræve oplysninger fra enhver person, ▌der ▌er involveret i
  leveringen af eller bidragene til et benchmark, herunder enhver tjenesteudbyder i henhold til artikel 6, stk. 3b,
  og deres principaler, og om nødvendigt indkalde og høre en sådan person for at indhente oplysninger

| c) | i forbindelse med
  råvarebenchmarks
  ▌at anmode om oplysninger fra
  stillere
  om relaterede spotmarkeder
  om nødvendigt
  i henhold til standardiserede formater
  og
  rapporter om transaktioner samt have direkte adgang til børshandlernes systemer |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med
  råvarebenchmarks
  ▌at anmode om oplysninger fra
  stillere
  om relaterede spotmarkeder
  om nødvendigt
  i henhold til standardiserede formater
  og
  rapporter om transaktioner samt have direkte adgang til børshandlernes systemer

| d) | at gennemføre kontrolbesøg eller undersøgelser på andre steder end i fysiske personers private boliger |
| --- | --- |

d)

at gennemføre kontrolbesøg eller undersøgelser på andre steder end i fysiske personers private boliger

| e) | at få adgang til fysiske og juridiske personers lokaler med henblik på at beslaglægge dokumenter og andre data i enhver form, hvis der er en begrundet mistanke om, at dokumenter eller andre data vedrørende genstanden for kontrolbesøget eller undersøgelsen kan være relevante for at bevise en overtrædelse af denne forordning. Hvis forhåndstilladelse fra en domstol i den pågældende medlemsstat er påkrævet i henhold til den nationale lovgivning, anvendes denne beføjelse efter indhentning af den pågældende forhåndstilladelse fra domstolen |
| --- | --- |

e)

at få adgang til fysiske og juridiske personers lokaler med henblik på at beslaglægge dokumenter og andre data i enhver form, hvis der er en begrundet mistanke om, at dokumenter eller andre data vedrørende genstanden for kontrolbesøget eller undersøgelsen kan være relevante for at bevise en overtrædelse af denne forordning. Hvis forhåndstilladelse fra en domstol i den pågældende medlemsstat er påkrævet i henhold til den nationale lovgivning, anvendes denne beføjelse efter indhentning af den pågældende forhåndstilladelse fra domstolen

| f) | at kræve udlevering af eksisterende optagelser af telefonsamtaler, elektronisk kommunikation eller anden datatrafik, der opbevares af tilsynsbelagte enheder |
| --- | --- |

f)

at kræve udlevering af eksisterende optagelser af telefonsamtaler, elektronisk kommunikation eller anden datatrafik, der opbevares af tilsynsbelagte enheder

| g) | at begære indefrysning og/eller beslaglæggelse af aktiver |
| --- | --- |

g)

at begære indefrysning og/eller beslaglæggelse af aktiver

▌

| i) | midlertidigt at kræve, at en praksis, der i henhold til den kompetente myndigheds vurdering er i strid med denne forordning, bringes til ophør |
| --- | --- |

i)

midlertidigt at kræve, at en praksis, der i henhold til den kompetente myndigheds vurdering er i strid med denne forordning, bringes til ophør

| j) | at pålægge et midlertidigt forbud mod erhvervsudøvelse |
| --- | --- |

j)

at pålægge et midlertidigt forbud mod erhvervsudøvelse

| k) | at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at offentligheden informeres korrekt om leveringen af et benchmark, herunder ved at kræve, at en person, der har offentliggjort eller udbredt benchmarket, offentliggør en berigtigelse vedrørende tidligere bidrag til benchmarket eller benchmarktallene. |
| --- | --- |

k)

at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at offentligheden informeres korrekt om leveringen af et benchmark, herunder ved at kræve, at en person, der har offentliggjort eller udbredt benchmarket, offentliggør en berigtigelse vedrørende tidligere bidrag til benchmarket eller benchmarktallene.

| ka) | at gennemgå og kræve ændringer af overensstemmelseserklæringen. |
| --- | --- |

ka)

at gennemgå og kræve ændringer af overensstemmelseserklæringen.

2.   De kompetente myndigheder udøver de funktioner og beføjelser, der er nævnt i stk. 1,
  og de beføjelser til at pålægge sanktioner, der er nævnt i artikel 31, i overensstemmelse med deres nationale lovgivning
  på en af følgende måder:

| a) | direkte |
| --- | --- |

a)

direkte

| b) | i samarbejde med andre myndigheder eller med markedsdeltagere |
| --- | --- |

b)

i samarbejde med andre myndigheder eller med markedsdeltagere

| c) | under den kompetente myndigheds ansvar ved uddelegering til sådanne myndigheder eller markedsdeltagere |
| --- | --- |

c)

under den kompetente myndigheds ansvar ved uddelegering til sådanne myndigheder eller markedsdeltagere

| d) | ved anmodning til de kompetente retlige myndigheder. |
| --- | --- |

d)

ved anmodning til de kompetente retlige myndigheder.

I forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser skal de kompetente myndigheder have indført tilstrækkelig og effektiv beskyttelse af de grundlæggende rettigheder.

3.   Medlemsstaterne sørger for, at der træffes passende foranstaltninger, således at de kompetente myndigheder har alle de tilsyns- og undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for, at de kan varetage deres opgaver.

4.   En person anses ikke for at have overtrådt en tavshedspligt, som gælder i henhold til kontrakt eller love eller administrative bestemmelser, når vedkommende videregiver oplysninger i henhold til stk. 2.

Artikel 31

Administrative foranstaltninger og sanktioner

1.   Uden at det berører kompetente myndigheders tilsynsbeføjelser i overensstemmelse med artikel 34, giver medlemsstaterne i overensstemmelse med national lovgivning de kompetente myndigheder beføjelse til at træffe passende administrative foranstaltninger og anvende administrative foranstaltninger og sanktioner, i det mindste i forbindelse med:

| a) | overtrædelser af artikel 5,
  5a, 5b, 5c, 5d
  , 6, 7,
  7a, 7b
  , 8, 9, ▌11, 14, 15, 17, ▌19, ▌23
  og 23a
  i denne forordning samt |
| --- | --- |

a)

overtrædelser af artikel 5,
  5a, 5b, 5c, 5d
  , 6, 7,
  7a, 7b
  , 8, 9, ▌11, 14, 15, 17, ▌19, ▌23
  og 23a
  i denne forordning samt

| b) | manglende samarbejde eller indvilligelse i en undersøgelse, kontrol eller anmodning, jf. artikel 30. |
| --- | --- |

b)

manglende samarbejde eller indvilligelse i en undersøgelse, kontrol eller anmodning, jf. artikel 30.

2.   I tilfælde af de i stk. 1 omhandlede overtrædelser giver medlemsstaterne kompetente myndigheder beføjelse til at anvende mindst følgende administrative foranstaltninger og sanktioner i overensstemmelse med national lovgivning:

| a) | et påbud, som pålægges den
  administrator eller tilsynsbelagte enhed
  , der er ansvarlig for overtrædelsen, om at bringe den udviste handlemåde til ophør og afholde sig fra at gentage en sådan handlemåde |
| --- | --- |

a)

et påbud, som pålægges den
  administrator eller tilsynsbelagte enhed
  , der er ansvarlig for overtrædelsen, om at bringe den udviste handlemåde til ophør og afholde sig fra at gentage en sådan handlemåde

| b) | udlevering af et beløb svarende til den fortjeneste, der er opnået, eller det tab, der er undgået, som følge af overtrædelsen, såfremt dette kan beregnes |
| --- | --- |

b)

udlevering af et beløb svarende til den fortjeneste, der er opnået, eller det tab, der er undgået, som følge af overtrædelsen, såfremt dette kan beregnes

| c) | en offentlig advarsel, hvori nævnes den
  ansvarlige administrator eller tilsynsbelagte enhed
  og overtrædelsens art |
| --- | --- |

c)

en offentlig advarsel, hvori nævnes den
  ansvarlige administrator eller tilsynsbelagte enhed
  og overtrædelsens art

| d) | tilbagetrækning eller suspension af godkendelsen af en
  administrator |
| --- | --- |

d)

tilbagetrækning eller suspension af godkendelsen af en
  administrator

| e) | et midlertidigt forbud, der udstedes til en fysisk person, som anses for at være ansvarlig for en sådan overtrædelse, mod varetagelse af ledelsesfunktioner hos administratorer eller stillere |
| --- | --- |

e)

et midlertidigt forbud, der udstedes til en fysisk person, som anses for at være ansvarlig for en sådan overtrædelse, mod varetagelse af ledelsesfunktioner hos administratorer eller stillere

| f) | pålæggelse af administrative bøder på mindst det tredobbelte af den fortjeneste, der er opnået, eller af det tab, der er undgået som følge af overtrædelsen, såfremt disse beløb kan beregnes, eller






  1) | for så vidt angår en fysisk person, administrative bøder på mindst:






  i) | 500 000 EUR eller i medlemsstater, hvor euroen ikke er den officielle valuta, den tilsvarende værdi i national valuta på datoen for denne forordnings ikrafttræden for overtrædelser af artikel 5,
  5a, 5b, 5c, 5d
  , 6, 7,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11,
  artikel 12a, stk. 2, artikel
  14, 15, ▌17, 18, 19 ▌og 23, eller |
| --- | --- | --- | --- |

f)

pålæggelse af administrative bøder på mindst det tredobbelte af den fortjeneste, der er opnået, eller af det tab, der er undgået som følge af overtrædelsen, såfremt disse beløb kan beregnes, eller

1)

for så vidt angår en fysisk person, administrative bøder på mindst:

i)

500 000 EUR eller i medlemsstater, hvor euroen ikke er den officielle valuta, den tilsvarende værdi i national valuta på datoen for denne forordnings ikrafttræden for overtrædelser af artikel 5,
  5a, 5b, 5c, 5d
  , 6, 7,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11,
  artikel 12a, stk. 2, artikel
  14, 15, ▌17, 18, 19 ▌og 23, eller

| ii) | 100 000 EUR eller i medlemsstater, hvor euroen ikke er den officielle valuta, den tilsvarende værdi i national valuta på datoen for denne forordnings ikrafttræden for overtrædelser af artikel 7, stk. 1, litra b), eller
  artikel 7, stk. 4
  , |
| --- | --- |

ii)

100 000 EUR eller i medlemsstater, hvor euroen ikke er den officielle valuta, den tilsvarende værdi i national valuta på datoen for denne forordnings ikrafttræden for overtrædelser af artikel 7, stk. 1, litra b), eller
  artikel 7, stk. 4
  ,

| 2) | for så vidt angår en juridisk person, administrative bøder på mindst:






  i) | det højeste beløb af 1 000 000 EUR eller 10 % af vedkommendes samlede årsomsætning i henhold til det seneste tilgængelige regnskab godkendt af ledelsesorganet for overtrædelser af artikel 5, ▌
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6, 7,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌, 11, 14, 15,▌17, 18, 19 ▌ og 23; hvis den juridiske person er et moderselskab eller et datterselskab af et moderselskab, som skal udarbejde et konsolideret regnskab i henhold til direktiv 2013/34/EU, er den relevante samlede årsomsætning den samlede årsomsætning eller den tilsvarende type indkomst i henhold til direktiv 86/635/EØF for banker og direktiv 91/674/EØF for forsikringsselskaber, som fremgår af det seneste tilgængelige konsoliderede regnskab godkendt af ledelsesorganet for det øverste moderselskab, eller, hvis personen er en sammenslutning, 10 % af medlemmernes aggregerede omsætning, or |
| --- | --- | --- |

2)

for så vidt angår en juridisk person, administrative bøder på mindst:

i)

det højeste beløb af 1 000 000 EUR eller 10 % af vedkommendes samlede årsomsætning i henhold til det seneste tilgængelige regnskab godkendt af ledelsesorganet for overtrædelser af artikel 5, ▌
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6, 7,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌, 11, 14, 15,▌17, 18, 19 ▌ og 23; hvis den juridiske person er et moderselskab eller et datterselskab af et moderselskab, som skal udarbejde et konsolideret regnskab i henhold til direktiv 2013/34/EU, er den relevante samlede årsomsætning den samlede årsomsætning eller den tilsvarende type indkomst i henhold til direktiv 86/635/EØF for banker og direktiv 91/674/EØF for forsikringsselskaber, som fremgår af det seneste tilgængelige konsoliderede regnskab godkendt af ledelsesorganet for det øverste moderselskab, eller, hvis personen er en sammenslutning, 10 % af medlemmernes aggregerede omsætning, or

| ii) | det højeste beløb af 250 000 EUR eller 2 % af vedkommendes samlede årsomsætning i henhold til det seneste tilgængelige regnskab godkendt af ledelsesorganet for overtrædelser af artikel 7, stk. 1, litra b) og c); hvis den juridiske person er et moderselskab eller et datterselskab af et moderselskab, som skal udarbejde et konsolideret regnskab i henhold til direktiv 2013/34/EU, er den relevante samlede årsomsætning den samlede årsomsætning eller den tilsvarende type indkomst i henhold til direktiv 86/635/EØF for banker og direktiv 91/674/EØF for forsikringsselskaber, som fremgår af det seneste tilgængelige konsoliderede regnskab godkendt af ledelsesorganet for det øverste moderselskab, eller, hvis personen er en sammenslutning, 10 % af medlemmernes aggregerede omsætning. |
| --- | --- |

ii)

det højeste beløb af 250 000 EUR eller 2 % af vedkommendes samlede årsomsætning i henhold til det seneste tilgængelige regnskab godkendt af ledelsesorganet for overtrædelser af artikel 7, stk. 1, litra b) og c); hvis den juridiske person er et moderselskab eller et datterselskab af et moderselskab, som skal udarbejde et konsolideret regnskab i henhold til direktiv 2013/34/EU, er den relevante samlede årsomsætning den samlede årsomsætning eller den tilsvarende type indkomst i henhold til direktiv 86/635/EØF for banker og direktiv 91/674/EØF for forsikringsselskaber, som fremgår af det seneste tilgængelige konsoliderede regnskab godkendt af ledelsesorganet for det øverste moderselskab, eller, hvis personen er en sammenslutning, 10 % af medlemmernes aggregerede omsætning.

3.   Medlemsstaterne giver senest den [12 måneder efter denne forordnings ikrafttræden] Kommissionen og ESMA meddelelse om reglerne omhandlet i stk. 1 og 2.

Medlemsstaterne kan beslutte ikke at fastsætte regler for administrative sanktioner for overtrædelser, der er underlagt strafferetlige sanktioner i henhold til deres nationale ret. I givet fald meddeler medlemsstaterne Kommissionen og ESMA de relevante strafferetlige bestemmelser sammen med den i første afsnit omhandlede meddelelse.

De giver omgående Kommissionen og ESMA meddelelse om eventuelle senere ændringer af disse.

4.   Medlemsstaterne kan i henhold til deres nationale lovgivning give de kompetente myndigheder andre sanktionsbeføjelser ud over de under stk. 1 nævnte og kan fastsætte højere sanktioner end anført i nævnte stykke.

Artikel 32

Udøvelse af tilsyns- og sanktioneringsbeføjelser
  og samarbejdsforpligtelse

1.   Når typen, niveauet og
  proportionaliteten
  af administrative sanktioner fastlægges, sikrer medlemsstaterne, at de kompetente myndigheder tager højde for alle relevante forhold, herunder bl.a.:

| a) | overtrædelsens grovhed og varighed |
| --- | --- |

a)

overtrædelsens grovhed og varighed

| aa) | betydningen af benchmarket for den finansielle stabilitet og realøkonomien |
| --- | --- |

aa)

betydningen af benchmarket for den finansielle stabilitet og realøkonomien

| b) | den ansvarlige persons grad af ansvar |
| --- | --- |

b)

den ansvarlige persons grad af ansvar

| c) | ▌den ansvarlige juridiske persons samlede omsætning eller den ansvarlige fysiske persons årsindkomst |
| --- | --- |

c)

▌den ansvarlige juridiske persons samlede omsætning eller den ansvarlige fysiske persons årsindkomst

| d) | den ansvarlige persons fortjeneste eller undgåede tab, såfremt disse beløb kan beregnes |
| --- | --- |

d)

den ansvarlige persons fortjeneste eller undgåede tab, såfremt disse beløb kan beregnes

| e) | den ansvarlige persons vilje til at samarbejde med den kompetente myndighed, uden at det dog tilsidesætter kravet om tilbagebetaling af den pågældende persons fortjeneste eller undgåede tab |
| --- | --- |

e)

den ansvarlige persons vilje til at samarbejde med den kompetente myndighed, uden at det dog tilsidesætter kravet om tilbagebetaling af den pågældende persons fortjeneste eller undgåede tab

| f) | den berørte persons tidligere overtrædelser |
| --- | --- |

f)

den berørte persons tidligere overtrædelser

| g) | foranstaltninger, som den ansvarlige person har truffet efter overtrædelsen for at forhindre en gentagelse af overtrædelsen. |
| --- | --- |

g)

foranstaltninger, som den ansvarlige person har truffet efter overtrædelsen for at forhindre en gentagelse af overtrædelsen.

2.   Når de kompetente myndigheder udøver deres sanktioneringsbeføjelser under de omstændigheder, der er defineret i artikel 31, samarbejder de tæt med henblik på at sikre, at tilsyns- og undersøgelsesbeføjelserne og de administrative sanktioner frembringer de resultater, der forventes i denne forordning. De skal også koordinere deres indsats for at undgå dobbeltarbejde og overlapninger, når de udøver deres beføjelser til at føre tilsyn, gennemføre undersøgelser og pålægge administrative sanktioner og bøder i grænseoverskridende sager.

2a.
     
  Hvis medlemsstaterne i henhold til stk. 31 har valgt at fastsætte strafferetlige sanktioner for overtrædelse af de bestemmelser, som er omhandlet i denne artikel, sørger de for, at der er truffet passende foranstaltninger, således at de kompetente myndigheder har alle de nødvendige beføjelser til at holde kontakt med de retslige myndigheder inden for deres jurisdiktion med henblik på at modtage konkrete oplysninger om strafferetlige efterforskninger af eller påbegyndte retssager om mulige overtrædelser af denne forordning og forsyner andre kompetente myndigheder og ESMA med tilsvarende oplysninger, således at de opfylder deres forpligtelse til at samarbejde med hinanden og med ESMA om anvendelsen af denne forordning.

2b.
     
  De kompetente myndigheder yder bistand til andre medlemsstaters kompetente myndigheder. De udveksler især oplysninger og samarbejder om undersøgelser eller tilsyn. De kompetente myndigheder kan også samarbejde med andre medlemsstaters kompetente myndigheder med henblik på at lette inddrivelsen af bøder.

Artikel 33

Offentliggørelse af afgørelser

1.   En afgørelse, som pålægger en administrativ sanktion eller foranstaltning for overtrædelse af denne forordning, offentliggøres af de kompetente myndigheder på deres officielle websted umiddelbart efter, at den sanktionerede person er underrettet om afgørelsen. Offentliggørelsen skal mindst omfatte oplysninger om overtrædelsens type og art samt de ansvarlige personers identitet. Denne forpligtelse gælder ikke for afgørelser, der pålægger foranstaltninger af undersøgelsesmæssig art.

2.   Hvis den kompetente myndighed efter en konkret vurdering af forholdsmæssigheden af offentliggørelsen af sådanne data vurderer, at offentliggørelse af identiteten af juridiske personer eller fysiske personers personoplysninger er uforholdsmæssig, eller hvis offentliggørelse bringer de finansielle markeders stabilitet eller en igangværende undersøgelse i fare, skal de kompetente myndigheder:

| a) | udskyde offentliggørelsen af afgørelsen om at pålægge en sanktion eller foranstaltning indtil det øjeblik, hvor årsagerne til manglende offentliggørelse ikke længere gør sig gældende |
| --- | --- |

a)

udskyde offentliggørelsen af afgørelsen om at pålægge en sanktion eller foranstaltning indtil det øjeblik, hvor årsagerne til manglende offentliggørelse ikke længere gør sig gældende

| b) | offentliggøre afgørelsen om at pålægge en sanktion eller foranstaltning anonymt på en måde, der er i overensstemmelse med den nationale lovgivning, hvis en sådan anonym offentliggørelse sikrer effektiv beskyttelse af de pågældende personoplysninger. Ved en afgørelse om anonym offentliggørelse af en sanktion eller foranstaltning kan offentliggørelsen af de relevante oplysninger udskydes i en rimelig periode, inden for hvilken årsagerne til den anonyme offentliggørelse forventes at blive bragt til ophør |
| --- | --- |

b)

offentliggøre afgørelsen om at pålægge en sanktion eller foranstaltning anonymt på en måde, der er i overensstemmelse med den nationale lovgivning, hvis en sådan anonym offentliggørelse sikrer effektiv beskyttelse af de pågældende personoplysninger. Ved en afgørelse om anonym offentliggørelse af en sanktion eller foranstaltning kan offentliggørelsen af de relevante oplysninger udskydes i en rimelig periode, inden for hvilken årsagerne til den anonyme offentliggørelse forventes at blive bragt til ophør

| c) | helt undlade at offentliggøre afgørelsen om at oplægge en sanktion eller foranstaltning, hvis mulighederne i litra a) og b) ovenfor vurderes utilstrækkelige til at sikre:







  i) | at de finansielle markeders stabilitet ikke bringes i fare |
| --- | --- | --- |

c)

helt undlade at offentliggøre afgørelsen om at oplægge en sanktion eller foranstaltning, hvis mulighederne i litra a) og b) ovenfor vurderes utilstrækkelige til at sikre:

i)

at de finansielle markeders stabilitet ikke bringes i fare

| ii) | forholdsmæssigheden af offentliggørelsen af sådanne afgørelser vedrørende foranstaltninger, der vurderes at være af mindre betydning. |
| --- | --- |

ii)

forholdsmæssigheden af offentliggørelsen af sådanne afgørelser vedrørende foranstaltninger, der vurderes at være af mindre betydning.

3.   Hvis afgørelsen om at pålægge en sanktion eller foranstaltning indbringes for de relevante domstole eller andre myndigheder, offentliggør de kompetente myndigheder også straks sådanne oplysninger på deres officielle websted sammen med efterfølgende oplysninger om resultatet af denne klage. Endvidere offentliggøres også enhver afgørelse, der annullerer en tidligere afgørelse om pålæggelse af en sanktion eller foranstaltning.

4.   Kompetente myndigheder sikrer, at enhver offentliggørelse i medfør af denne artikel forbliver på deres officielle websted mindst fem år efter offentliggørelsen. Personoplysninger i offentliggørelsen forbliver kun på den kompetente myndigheds websted i den periode, der er nødvendig, jf. de gældende databeskyttelsesregler.

4a.
     
  Medlemsstaterne giver årligt ESMA sammenfattede oplysninger vedrørende alle sanktioner og foranstaltninger, der er pålagt i henhold til artikel 31. Denne forpligtelse gælder ikke for administrative foranstaltninger af undersøgelsesmæssig karakter. ESMA offentliggør disse oplysninger i en årlig rapport.

Hvis medlemsstater har valgt at fastsætte strafferetlige sanktioner i henhold til artikel 31 for overtrædelser af de i nævnte artikel omhandlede bestemmelser, forsyner medlemsstaterne årligt ESMA med anonymiserede og sammenfattede oplysninger vedrørende alle strafferetlige efterforskninger, der er iværksat, og strafferetlige sanktioner, der er pålagt. ESMA offentliggør data om pålagte strafferetlige sanktioner i en årlig rapport.

Artikel 34

Kollegium
  af kompetente myndigheder

1.   Senest 30
  dage
  efter
  optagelsen af
  et benchmark
  på listen over kritiske benchmarks i henhold til artikel 25a, med undtagelse af kritiske benchmarks, der er af national karakter, jf. artikel 3, stk. 1, nr. 21,
  nedsætter den
  relevante
  kompetente myndighed et kollegium af kompetente myndigheder

2.   Kollegiet skal omfatte den kompetente myndighed for administratoren, ESMA og de kompetente myndigheder for
  de vigtigste
  stillere.

3.   Kompetente myndigheder i andre medlemsstater har ret til at blive medlem af kollegiet, når det, i tilfælde af at
  benchmarket
  ikke længere blev leveret, ville have alvorlige konsekvenser for den finansielle stabilitet, ordenen på markederne, forbrugerne eller realøkonomien i de pågældende medlemsstater.

Når en kompetent myndighed har til hensigt at blive medlem af et kollegium i henhold til stk. 1, indgiver den en anmodning til den kompetente myndighed for administratoren, som indeholder dokumentation for, at kravene i denne bestemmelse er opfyldt. Den relevante kompetente myndighed for administratoren vurderer anmodningen og underretter senest 30 arbejdsdage efter modtagelse af anmodningen den anmodende myndighed om, hvorvidt den anser disse krav for at være opfyldt. Hvis den anser kravene for ikke at være opfyldt, kan den anmodende myndighed henvise sagen til ESMA i overensstemmelse med stk. 10.

4.   ESMA bidrager til at fremme og overvåge de i denne artikel omhandlede tilsynskollegiers effektive og konsekvente virkemåde i overensstemmelse med artikel 21 i forordning (EU) nr. 1095/2010. Med henblik herpå deltager ESMA, hvis det er hensigtsmæssigt, og anses for at være en kompetent myndighed.

5.   
  ESMA
  leder møderne i kollegiet, koordinerer kollegiets aktiviteter og sikrer effektiv udveksling af oplysninger mellem kollegiets medlemmer.

6.   Den kompetente myndighed for administratoren fastlægger skriftlige retningslinjer for arbejdet i kollegiet vedrørende følgende:

| a) | oplysninger, der skal udveksles mellem de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

a)

oplysninger, der skal udveksles mellem de kompetente myndigheder

| b) | beslutningsprocessen mellem de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

b)

beslutningsprocessen mellem de kompetente myndigheder

| c) | de tilfælde, hvor de kompetente myndigheder skal høre hinanden |
| --- | --- |

c)

de tilfælde, hvor de kompetente myndigheder skal høre hinanden

| d) | bistanden i henhold til artikel 14, stk.
  5a
  , i forbindelse med håndhævelsen af foranstaltningerne som nævnt i artikel 14, stk.
  3
  . |
| --- | --- |

d)

bistanden i henhold til artikel 14, stk.
  5a
  , i forbindelse med håndhævelsen af foranstaltningerne som nævnt i artikel 14, stk.
  3
  .

Når administratoren leverer mere end ét benchmark, kan
  ESMA
  nedsætte et enkelt kollegium for alle de benchmarks, som den pågældende administrator leverer.

7.   Hvis der ikke kan opnås enighed om de retningslinjer, som er nævnt i stk. 6, kan et medlem af kollegiet, med undtagelse af ESMA, henvise sagen til ESMA. Den kompetente myndighed for administratoren skal tage behørigt hensyn til rådgivning fra ESMA om de skriftlige retningslinjer for koordinering før godkendelse af den endelige tekst. De skriftlige retningslinjer anføres i et enkelt dokument, der indeholder en fuldt begrundet redegørelse for eventuelle væsentlige afvigelser fra rådgivning fra ESMA vedrørende de skriftlige retningslinjer. Den kompetente myndighed for administratoren fremsender de skriftlige retningslinjer til medlemmerne af kollegiet og til ESMA.

8.   Inden den kompetente myndighed for administratoren træffer foranstaltninger som nævnt i artikel ▌24 og
  i relevant omfang artikel 14 og 23
  , skal vedkommende høre medlemmerne af kollegiet. Medlemmerne af kollegiet skal yde enhver rimelig indsats inden for deres beføjelser for at nå til enighed
  inden for den tidsramme, der er fastsat i de i stk. 6 omhandlede skriftlige retningslinjer
  .
  Der oprettes en mæglingsordning med henblik på at finde et fælles standpunkt blandt de kompetente myndigheder i tilfælde af uenighed.

9.   Hvis medlemmerne af kollegiet ikke når til enighed ▌,
  kan
  andre kompetente myndigheder end EMSA henvise til ESMA i enhver af følgende situationer:

| a) | når en kompetent myndighed ikke har videregivet væsentlige oplysninger |
| --- | --- |

a)

når en kompetent myndighed ikke har videregivet væsentlige oplysninger

| b) | når den kompetente myndighed for administratoren efter en anmodning, jf. stk. 3, har underrettet den anmodende myndighed om, at kravene i stk. 3 ikke er opfyldt, eller når den ikke har imødekommet en sådan anmodning inden for en rimelig frist |
| --- | --- |

b)

når den kompetente myndighed for administratoren efter en anmodning, jf. stk. 3, har underrettet den anmodende myndighed om, at kravene i stk. 3 ikke er opfyldt, eller når den ikke har imødekommet en sådan anmodning inden for en rimelig frist

| c) | når de kompetente myndigheder ikke har truffet de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 6 |
| --- | --- |

c)

når de kompetente myndigheder ikke har truffet de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 6

| d) | ▌når der er uenighed om de foranstaltninger, som træffes i overensstemmelse med artikel ▌23
  og
  24 ▌. |
| --- | --- |

d)

▌når der er uenighed om de foranstaltninger, som træffes i overensstemmelse med artikel ▌23
  og
  24 ▌.

Hvis spørgsmålet ikke er afgjort 20 dage efter henvisningen til ESMA, træffer den kompetente myndighed for administratoren den endelige afgørelse og giver de i første afsnit nævnte myndigheder og ESMA en detaljeret skriftlig redegørelse for sin afgørelse.

Hvis ESMA mener, at den kompetente myndighed for administratoren har truffet foranstaltninger, der er nævnt i stk. 8, og som måske ikke er i overensstemmelse med EU-retten, handler den i overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

9a.
     
  Enhver kompetent myndighed, der er medlem af et kollegium, som ikke kan nå til enighed om nogen af de foranstaltninger, der skal træffes i henhold til artikel 13a eller 14, kan henvise til ESMA. Under forbehold af artikel 258 i TEUF kan ESMA handle i overensstemmelse med artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

9b.
     
  Enhver foranstaltning, der træffes i henhold til artikel 13a eller 14, skal mindst være gældende, indtil kollegiet er nået til enighed, jf. stk. 8 og 9a.

Artikel 35

Samarbejde med ESMA

1.   De kompetente myndigheder samarbejder med ESMA ved anvendelsen af denne forordning i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1095/2010.

2.   De kompetente myndigheder giver hurtigst muligt ESMA alle de oplysninger, der er nødvendige for, at den kan varetage sine opgaver i overensstemmelse med artikel 35 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

2a.
     
  Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) og andre relevante tilsynsførende skal som led i deres arbejde med gennemførelse og overvågning af forordning (EU) nr. 1227/2011 samarbejde med ESMA omkring gennemførelsen af denne forordning, høres under udarbejdelsen af alle reguleringsmæssige tekniske standarder og straks videregive alle de oplysninger, der er nødvendige for opfyldelsen af dets forpligtelser.

3.   ESMA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder med henblik på at fastlægge procedurerne og formatet for udvekslingen af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2.

ESMA forelægger udkastet til de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest [XXXX].

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 36

Tavshedspligt

1.   Fortrolige oplysninger, som modtages, udveksles eller offentliggøres i henhold til denne forordning, er omfattet af betingelserne for tavshedspligt som fastsat i stk. 2.

2.   Tavshedspligten gælder for alle personer, der arbejder eller har arbejdet for den kompetente myndighed eller for en myndighed, en markedsdeltager eller en fysisk eller juridisk person, som den kompetente myndighed har overdraget sine beføjelser til, herunder revisorer og sagkyndige, der har indgået en kontrakt med den kompetente myndighed.

3.   Oplysninger, der er omfattet af tavshedspligt, må ikke videregives til nogen anden person eller myndighed, medmindre der er lovhjemmel dertil.

4.   Alle oplysninger, der udveksles mellem de kompetente myndigheder i henhold til denne forordning, og som vedrører forretninger eller driftsmæssige betingelser og andre økonomiske eller personlige anliggender, betragtes som fortrolige og underlægges krav om tavshedspligt, undtagen når den kompetente myndighed på det tidspunkt, hvor oplysningerne blev meddelt, har erklæret, at disse oplysninger kan videregives, eller videregivelse er nødvendig i forbindelse med en eventuel retsforfølgning.

AFSNIT VII

DELEGEREDE RETSAKTER OG GENNEMFØRELSESRETSAKTER

Artikel - 37

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 2, ▌og artikel 23, stk. 7, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den [denne forordnings ikrafttræden].

3.   Den i artikel 3, stk. 2, ▌ og artikel 23, stk. 7, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegeringen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er gældende.

4.   Så snart Kommissionen har vedtaget en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 2, ▌og artikel 23, stk. 7, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 38

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Værdipapirudvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011, jf. dennes artikel 8.

AFSNIT VIII

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 39

Overgangsbestemmelser

1.   En administrator, som leverer et benchmark den [denne forordnings ikrafttræden], skal ansøge om godkendelse
  eller registrering
  i henhold til artikel 23
  eller 23a
  senest [
  12
  måneder efter anvendelsesdatoen].

1a.
     
  De kompetente nationale myndigheder træffer afgørelse om, hvilke af de registrerede benchmarks, der skal anses for kritiske. Sådanne benchmarks skal godkendes i henhold til bestemmelserne i artikel 23.

2.   
  En juridisk eller fysisk person,
  der har indgivet en ansøgning om godkendelse
  eller registrering
  i overensstemmelse med stk. 1, kan fortsætte med at udarbejde et eksisterende benchmark,
  der kan anvendes af tilsynsbelagte enheder,
  medmindre og indtil en sådan godkendelse nægtes

3.   Hvis et eksisterende benchmark ikke opfylder kravene i denne forordning, men ændring af benchmarket, så det overholder forordningens krav, ville medføre en force majeure-hændelse, lægge hindringer i vejen for eller på anden måde krænke betingelserne i en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument, der benytter det pågældende benchmark som reference,
  kan den relevante kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor den fysiske eller juridiske person, der leverer benchmarket, er etableret, tillade den fortsatte brug af benchmarket i eksisterende finansielle kontrakter og finansielle instrumenter, indtil den kompetente myndighed anser det for muligt, at benchmarket kan ophøre med at blive anvendt eller erstattes af et andet benchmark, uden at det bliver til ulempe for nogen af kontraktens parter
  .

3a.
     
  Nye finansielle instrumenter eller finansielle kontrakter må ikke benytte et eksisterende benchmark, der ikke opfylder kravene i denne forordning, som reference efter [denne forordnings ikrafttrædelse].

3b.
     
  Som en undtagelse fra stk. 3a, må nye finansielle instrumenter benytte et eksisterende benchmark, der ikke opfylder kravene i denne forordning, som reference i en periode på et år efter [denne forordnings anvendelsedato], forudsat at det finansielle instrument er nødvendigt for at afdække risikoen for et eksisterende finansielt instrument, der benytter benchmarket som reference.

4.   
  Medmindre Kommissionen har vedtaget en afgørelse om ækvivalens som omhandlet i artikel 20, stk. 2 eller 2a, må tilsynsbelagte enheder i Unionen udelukkende anvende et benchmark, som leveres af en administrator, der er etableret i et tredjeland, hvis dette
  anvendes som reference
  i eksisterende
  finansielle instrumenter og finansielle kontrakter ▌på tidspunktet for ikrafttrædelsen af denne forordning ▌,
  eller hvis det anvendes i nye
  finansielle instrumenter og finansielle kontrakter
  i tre år
  efter anvendelsesdatoen for denne forordning.

Artikel 39a

Tidsfrist for opdatering af prospekter og dokumenter med central information

Artikel 19, stk. 2, berører ikke de eksisterende prospekter, der er godkendt i henhold til direktiv 2003/71/EF forud for ikrafttrædelsen af denne forordning. De underliggende dokumenter for prospekter, der er godkendt forud for ikrafttrædelsen af denne forordning i henhold til direktiv 2009/65/EF, opdateres ved først givne lejlighed og under alle omstændigheder senest ...* [[tolv] måneder efter ikrafttrædelsen af denne forordning].

Artikel 40

Gennemgang

1.
     Senest den 1.
  januar
  2018 gennemgår Kommissionen denne forordning og
  forelægger en rapport herom for
  Europa-Parlamentet og Rådet, særlig om:

| a) | funktionen og effektiviteten af det kritiske benchmark og den obligatoriske deltagelse i henhold til artikel 13 og 14 og definitionen af et kritisk benchmark i artikel 3
  samt |
| --- | --- |

a)

funktionen og effektiviteten af det kritiske benchmark og den obligatoriske deltagelse i henhold til artikel 13 og 14 og definitionen af et kritisk benchmark i artikel 3
  samt

| b) | effektiviteten af tilsynsordningen i afsnit VI og kollegierne i henhold til artikel 34 og egnetheden af tilsyn med visse benchmarks foretaget af et EU-organ |
| --- | --- |

b)

effektiviteten af tilsynsordningen i afsnit VI og kollegierne i henhold til artikel 34 og egnetheden af tilsyn med visse benchmarks foretaget af et EU-organ

▌

1a.
     
  Kommissionen skal analysere udviklingen i de internationale principper for benchmarks, navnlig vedrørende PRA-vurderede råvarebenchmarks, samt udviklingen af retlige rammer og tilsynspraksis i tredjelande for så vidt angår levering af benchmarks og forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest ...*[fire år efter ikrafttrædelsen af denne forordning] og derefter hvert fjerde år. Disse rapporter skal i relevant omfang ledsages af et lovgivningsforslag.

Artikel 41

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra
  6
  måneder efter ...[ikrafttræden
  af de delegerede retsakter, Kommissionen vedtager i henhold til denne forordning]
  .

Artikel 13, stk. 1,
  samt artikel 14
  og ▌34 anvendes dog fra den ...[seks måneder efter ikrafttræden].

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

▌

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 61, stk. 2, andet afsnit (A8-0131/2015).

1

(*)  Ændringer: Den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv; udgået tekst markeres med symbolet ▌.

*

(2)  EUT C 177 af 11.6.2014, s. 42.

2

(3)  EUT C 113 af 15.4.2014, s. 1.

3

(4)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

4

(5)  EUT L 345 af 31.12.2003, s. 64.

5

(6)  EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32.

6

(7)  EUT L 326 af 8.12.2011, s. 1.

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/17/EU af 4. februar 2014 om forbrugerkreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 34).

8

(9)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).

9

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).

(10)  Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 af 16. april 2014 om markedsmisbrug (forordningen om markedsmisbrug) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF og Kommissionens direktiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 1).

10

(11)  EUT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

11

(12)  EUT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

12

(13)  .
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 af 25. oktober 2011 om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (EUT L 326 af 8.12.2011, s. 1).

13

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 af 25. oktober 2011 om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (EUT L 326 af 8.12.2011, s. 1).

(14)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

15

(16)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 55).

16

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 55).

(17)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (EUT L 9 af 14.8.2009, s. 112).

17

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (EUT L 9 af 14.8.2009, s. 112).

(18)  Kommissionens forordning (EU) nr. 1031/2010 af 12. november 2010 om det tidsmæssige og administrative forløb af auktioner over kvoter for drivhusgasemissioner og andre aspekter i forbindelse med sådanne auktioner i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (EUT L 302 af 18.11.2010, s. 1).

18

(19)  
  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1348/2014 af 17. december 2014 om dataindberetning til gennemførelse af artikel 8, stk. 2, og artikel 8, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (EUT L 363 af 18.12.2014, s. 121).

19

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1348/2014 af 17. december 2014 om dataindberetning til gennemførelse af artikel 8, stk. 2, og artikel 8, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (EUT L 363 af 18.12.2014, s. 121).

(20)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32).

20

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32).

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF af 25. november 2009 om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) (EUT L 335 af 17.12.2009, s. 1).

21

(22)  EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32.

22

(23)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1).

23

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1).

(24)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1).

24

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1).

(25)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/48/EF af 23. april 2008 om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 66).

25

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/48/EF af 23. april 2008 om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 66).

(26)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/17/ЕU af 4. februar 2014 om forbrugerkreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 34).

26

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/17/ЕU af 4. februar 2014 om forbrugerkreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 34).

(27)  
  Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår registreringsforpligtelser for investeringsselskaber, indberetning af transaktioner, markedsgennemsigtighed, optagelse af finansielle instrumenter til handel samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (EUT L 241 af 2.9.2006, s. 1).

27

Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår registreringsforpligtelser for investeringsselskaber, indberetning af transaktioner, markedsgennemsigtighed, optagelse af finansielle instrumenter til handel samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (EUT L 241 af 2.9.2006, s. 1).

(28)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84).

28

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84).

(29)  1.8.2014, ESMA/2014/937.

29

---

Onsdag den 20. maj 2015

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/168 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/168

---

P8_TA(2015)0199

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 27. april 2015 om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (C(2015)02802 — 2015/2673(DEA))

(2016/C 353/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2015)02802), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2015)02802),

| — | der henviser til Kommissionens skrivelse af 3. februar 2015, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens skrivelse af 3. februar 2015, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning,

| — | der henviser til skrivelse af 6. maj 2015 fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 6. maj 2015 fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (1), særlig artikel 58, stk. 7, og artikel 83, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (1), særlig artikel 58, stk. 7, og artikel 83, stk. 5,

| — | der henviser til henstilling til afgørelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling til afgørelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 19. maj 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 19. maj 2015,

| A. | der henviser til, at der i henhold til artikel 19, stk. 1, i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 skal foretages en revision af den flerårige finansielle ramme, hvis der efter den 1. januar 2014 vedtages programmer under delt forvaltning vedrørende bl.a. Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne med henblik på overførsel til efterfølgende år — ud over de tilsvarende udgiftslofter — af bevillinger, der ikke blev udnyttet i 2014; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i henhold til artikel 19, stk. 1, i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 skal foretages en revision af den flerårige finansielle ramme, hvis der efter den 1. januar 2014 vedtages programmer under delt forvaltning vedrørende bl.a. Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne med henblik på overførsel til efterfølgende år — ud over de tilsvarende udgiftslofter — af bevillinger, der ikke blev udnyttet i 2014;

| B. | der henviser til, at programmerne for udvikling af landdistrikterne i Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Irland, Grækenland, Spanien, Kroatien, Italien, Cypern, Luxembourg, Ungarn, Malta, Rumænien og Sverige og visse regionale programmer i Belgien, Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige ikke var klar til vedtagelse inden udgangen af 2014; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at programmerne for udvikling af landdistrikterne i Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Irland, Grækenland, Spanien, Kroatien, Italien, Cypern, Luxembourg, Ungarn, Malta, Rumænien og Sverige og visse regionale programmer i Belgien, Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige ikke var klar til vedtagelse inden udgangen af 2014;

| C. | der henviser til, at forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 er blevet revideret i overensstemmelse hermed ved Rådets forordning (EU, Euratom) 2015/623, hvorved de tilsvarende uudnyttede bevillinger fra 2014 for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne overføres til udgiftslofterne for 2015 og 2016; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 er blevet revideret i overensstemmelse hermed ved Rådets forordning (EU, Euratom) 2015/623, hvorved de tilsvarende uudnyttede bevillinger fra 2014 for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne overføres til udgiftslofterne for 2015 og 2016;

| D. | der henviser til, at bilag I til forordning (EU) nr. 1305/2013, som fastsætter fordelingen af Unionens støtte til udvikling af landdistrikterne for perioden 2014-2020, derfor bør ændres i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at bilag I til forordning (EU) nr. 1305/2013, som fastsætter fordelingen af Unionens støtte til udvikling af landdistrikterne for perioden 2014-2020, derfor bør ændres i overensstemmelse hermed;

| E. | der henviser til, at den delegerede forordning er afgørende for en problemfri og rettidig vedtagelse af programmer for udvikling af landdistrikterne, og at det er hensigtsmæssigt, at den træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den delegerede forordning er afgørende for en problemfri og rettidig vedtagelse af programmer for udvikling af landdistrikterne, og at det er hensigtsmæssigt, at den træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende;

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/169

---

P8_TA(2015)0200

Aftale om handel, udvikling og samarbejde med Sydafrika (Protokol for at tage hensyn til Kroatiens tiltrædelse af EU) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstater vegne af tillægsprotokollen til aftalen om handel, udvikling og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Sydafrikanske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (07657/2015 — C8-0103/2015 — 2014/0236(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 353/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07657/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07657/2015),

| — | der henviser til udkast til tillægsprotokol til aftalen om handel, udvikling og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Sydafrikanske Republik på den anden side for at tage hensyn til Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (13175/2014); |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til tillægsprotokol til aftalen om handel, udvikling og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Sydafrikanske Republik på den anden side for at tage hensyn til Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (13175/2014);

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 217 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0103/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 217 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0103/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udviklingsudvalget (A8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udviklingsudvalget (A8-0146/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Sydafrikanske Republiks regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Sydafrikanske Republiks regering og parlament.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/170 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/170

---

P8_TA(2015)0201

Forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge og finansiering af terrorisme ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (05933/4/2015 — C8-0109/2015 — 2013/0025(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2016/C 353/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05933/4/2015 — C8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05933/4/2015 — C8-0109/2015),

| — | der henviser til udtalelse af 17. maj 2013 (1) fra Den Europæiske Centralbank, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. maj 2013 (1) fra Den Europæiske Centralbank,

| — | der henviser til udtalelse af 23. maj 2013 (2) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 23. maj 2013 (2) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0045),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 76, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 76,

| — | der henviser til de fælles drøftelser i Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, jf. forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser i Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, jf. forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0153/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0153/2015),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 166 af 12.6.2013, s. 2.

(2)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 31.

(3)  Vedtagne tekster af 11.3.2014, P7_TA(2014)0191.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/171

---

P8_TA(2015)0202

Oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1781/2006 (05932/2/2015 — C8-0108/2015 — 2013/0024(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2016/C 353/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05932/2/2015 — C8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05932/2/2015 — C8-0108/2015),

| — | der henviser til udtalelse af 17. maj 2013 (1) fra Den Europæiske Centralbank, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. maj 2013 (1) fra Den Europæiske Centralbank,

| — | der henviser til udtalelse af 23. maj 2013 (2) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 23. maj 2013 (2) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0044), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0044),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 76, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 76,

| — | der henviser til de fælles drøftelser i Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, jf. forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser i Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, jf. forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0154/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0154/2015),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 166 af 12.6.2013, s. 2.

(2)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 31.

(3)  Vedtagne tekster af 11.3.2014, P7_TA(2014)0190.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/172

---

P8_TA(2015)0203

Insolvensbehandling ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om insolvensbehandling (omarbejdning) (16636/5/2014 — C8-0090/2015 — 2012/0360(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2016/C 353/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (16636/5/2014 — C8-0090/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (16636/5/2014 — C8-0090/2015),

| — | der henviser til udtalelse af 22. maj 2013 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 22. maj 2013 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0744), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0744),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 76, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 76,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A8-0155/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A8-0155/2015),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 55.

(2)  Vedtagne tekster af 5.2.2014, P7_TA(2014)0093.

---

| 27.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/173

---

P8_TA(2015)0204

EU-system for selvcertificering af importører af visse mineraler og metaller med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 20. maj 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et EU-system for selvcertificering af due diligence-praksis i forsyningskæden for ansvarlige importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder (COM(2014)0111 — C7-0092/2014 — 2014/0059(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 353/28)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Naturlige mineralressourcer i konfliktramte områder eller højrisikoområder kan — selv om de indebærer et stort potentiale for udvikling — udløse konflikter, hvis indtægterne herfra antænder eller bidrager til fortsættelsen af voldelige konflikter og undergraver
  de nationale bestræbelser
  på udvikling, god regeringsførelse og opretholdelse af retsstaten. I disse områder er det
  afgørende for opretholdelsen af fred og sikkerhed
  at bryde forbindelsen mellem konflikt og ulovlig udvinding af mineraler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Naturlige mineralressourcer i konfliktramte områder eller højrisikoområder kan — selv om de indebærer et stort potentiale for udvikling — udløse konflikter, hvis indtægterne herfra antænder eller bidrager til fortsættelsen af voldelige konflikter og undergraver
  de nationale bestræbelser
  på udvikling, god regeringsførelse og opretholdelse af retsstaten. I disse områder er det
  afgørende for opretholdelsen af fred og sikkerhed
  at bryde forbindelsen mellem konflikt og ulovlig udvinding af mineraler.

| (1) | Naturlige mineralressourcer i konfliktramte områder eller højrisikoområder kan — selv om de indebærer et stort potentiale for udvikling — udløse konflikter, hvis indtægterne herfra antænder eller bidrager til fortsættelsen af voldelige konflikter og undergraver
  bestræbelserne
  på udvikling, god regeringsførelse og opretholdelse af retsstaten. I disse områder er det at bryde forbindelsen mellem konflikt og ulovlig udvinding af mineraler
  et afgørende element i at kunne garantere fred, udvikling og sikkerhed
  . |
| --- | --- |

(1)

Naturlige mineralressourcer i konfliktramte områder eller højrisikoområder kan — selv om de indebærer et stort potentiale for udvikling — udløse konflikter, hvis indtægterne herfra antænder eller bidrager til fortsættelsen af voldelige konflikter og undergraver
  bestræbelserne
  på udvikling, god regeringsførelse og opretholdelse af retsstaten. I disse områder er det at bryde forbindelsen mellem konflikt og ulovlig udvinding af mineraler
  et afgørende element i at kunne garantere fred, udvikling og sikkerhed
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Krænkelser af menneskerettighederne er hyppigt forekommende i udvindingsindustrien og kan omfatte børnearbejde, seksuelle overgreb, forsvindinger, tvangsforflytning og ødelæggelse af rituelt eller kulturelt vigtige steder; |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Krænkelser af menneskerettighederne er hyppigt forekommende i udvindingsindustrien og kan omfatte børnearbejde, seksuelle overgreb, forsvindinger, tvangsforflytning og ødelæggelse af rituelt eller kulturelt vigtige steder;

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Problemet vedrører ressourcerige områder, hvor regeringer og internationale organisationer i samarbejde med erhvervsoperatører og civilsamfundsorganisationer forsøger at
  begrænse
  finansieringen af væbnede grupper og sikkerhedsstyrker. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Problemet vedrører ressourcerige områder, hvor regeringer og internationale organisationer i samarbejde med erhvervsoperatører og civilsamfundsorganisationer forsøger at
  begrænse
  finansieringen af væbnede grupper og sikkerhedsstyrker.

| (2) | Problemet vedrører ressourcerige områder, hvor regeringer og internationale organisationer i samarbejde med erhvervsoperatører og civilsamfundsorganisationer
  , herunder kvindeorganisationer, der fører an i at skærpe opmærksomheden om de udbytningsforhold, som disse grupper etablerer, og om at voldtægt og vold anvendes til at kontrollere lokalbefolkningen,
  forsøger at
  forebygge
  finansieringen af væbnede grupper og sikkerhedsstyrker. |
| --- | --- |

(2)

Problemet vedrører ressourcerige områder, hvor regeringer og internationale organisationer i samarbejde med erhvervsoperatører og civilsamfundsorganisationer
  , herunder kvindeorganisationer, der fører an i at skærpe opmærksomheden om de udbytningsforhold, som disse grupper etablerer, og om at voldtægt og vold anvendes til at kontrollere lokalbefolkningen,
  forsøger at
  forebygge
  finansieringen af væbnede grupper og sikkerhedsstyrker.

Ændringen af ordet »regions« (»regioner«) til »areas« (»områder«) vedrører ikke den danske tekst.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Denne forordning er et af midlerne til at sætte en stopper for finansieringen af væbnede grupper gennem kontrol med mineraler fra konfliktområder. Det forhindrer ikke, at Unionens udenrigspolitiske og udviklingspolitiske tiltag bør fokusere på bekæmpelse af den lokale korruption, på problemet med manglende grænsekontrol og på at skole lokalbefolkningen og deres repræsentanter i at skærpe opmærksomheden om krænkelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Denne forordning er et af midlerne til at sætte en stopper for finansieringen af væbnede grupper gennem kontrol med mineraler fra konfliktområder. Det forhindrer ikke, at Unionens udenrigspolitiske og udviklingspolitiske tiltag bør fokusere på bekæmpelse af den lokale korruption, på problemet med manglende grænsekontrol og på at skole lokalbefolkningen og deres repræsentanter i at skærpe opmærksomheden om krænkelser.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Den 7. oktober 2010 vedtog
  Europa-Parlamentet
  en beslutning, hvori
  Unionen
  opfordres
  til at indføre lovgivning, som svarer til den amerikanske lov om »konfliktmineraler«, dvs. paragraf 1502 i Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act, og Kommissionen redegjorde i sine meddelelser fra 2011 og 2012 for sin intention om at undersøge, hvordan man kunne forbedre gennemsigtigheden i forsyningskæden, herunder aspekter af due diligence-praksis. I den sidstnævnte meddelelse og i overensstemmelse med de tilsagn, der blev givet på mødet i OECD's ministerråd i maj 2011, er Kommissionen desuden fortaler for mere støtte til og bredere anvendelse af OECD's retningslinjer for multinationale selskaber og OECD's due diligence-retningslinjer — også uden for OECD's medlemslande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Den 7. oktober 2010 vedtog
  Europa-Parlamentet
  en beslutning, hvori
  Unionen
  opfordres
  til at indføre lovgivning, som svarer til den amerikanske lov om »konfliktmineraler«, dvs. paragraf 1502 i Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act, og Kommissionen redegjorde i sine meddelelser fra 2011 og 2012 for sin intention om at undersøge, hvordan man kunne forbedre gennemsigtigheden i forsyningskæden, herunder aspekter af due diligence-praksis. I den sidstnævnte meddelelse og i overensstemmelse med de tilsagn, der blev givet på mødet i OECD's ministerråd i maj 2011, er Kommissionen desuden fortaler for mere støtte til og bredere anvendelse af OECD's retningslinjer for multinationale selskaber og OECD's due diligence-retningslinjer — også uden for OECD's medlemslande.

| (7) | Europa-Parlamentet
  opfordrede i sine beslutninger af 7. oktober 2010, af 8. marts 2011, af 5. juli 2011 og af 26. februar 2014
  Unionen til at indføre lovgivning, som svarer til den amerikanske lov om »konfliktmineraler«, dvs. paragraf 1502 i Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act, og Kommissionen redegjorde i sine meddelelser fra 2011 og 2012 for sin intention om at undersøge, hvordan man kunne forbedre gennemsigtigheden i forsyningskæden, herunder aspekter af due diligence-praksis. I den sidstnævnte meddelelse og i overensstemmelse med de tilsagn, der blev givet på mødet i OECD's ministerråd i maj 2011, er Kommissionen desuden fortaler for mere støtte til og bredere anvendelse af OECD's retningslinjer for multinationale selskaber og OECD's due diligence-retningslinjer — også uden for OECD's medlemslande. |
| --- | --- |

(7)

Europa-Parlamentet
  opfordrede i sine beslutninger af 7. oktober 2010, af 8. marts 2011, af 5. juli 2011 og af 26. februar 2014
  Unionen til at indføre lovgivning, som svarer til den amerikanske lov om »konfliktmineraler«, dvs. paragraf 1502 i Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act, og Kommissionen redegjorde i sine meddelelser fra 2011 og 2012 for sin intention om at undersøge, hvordan man kunne forbedre gennemsigtigheden i forsyningskæden, herunder aspekter af due diligence-praksis. I den sidstnævnte meddelelse og i overensstemmelse med de tilsagn, der blev givet på mødet i OECD's ministerråd i maj 2011, er Kommissionen desuden fortaler for mere støtte til og bredere anvendelse af OECD's retningslinjer for multinationale selskaber og OECD's due diligence-retningslinjer — også uden for OECD's medlemslande.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | EU-borgere og aktører i civilsamfundet har gjort opmærksom på, at virksomheder, som opererer på Unionens område, ikke holdes ansvarlige for deres mulige forbindelser til ulovlig udvinding af og handel med mineraler fra konfliktområder. Konsekvensen er, at disse mineraler, som potentielt er til stede i forbrugerprodukter, forbinder forbrugere til konflikter uden for Unionen. Derfor har borgere især gennem andragender anmodet om, at der stilles forslag om lovgivning til Europa-Parlamentet og Rådet om at holde virksomheder ansvarlige i henhold til de retningslinjer, der er udarbejdet af FN og OECD. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

EU-borgere og aktører i civilsamfundet har gjort opmærksom på, at virksomheder, som opererer på Unionens område, ikke holdes ansvarlige for deres mulige forbindelser til ulovlig udvinding af og handel med mineraler fra konfliktområder. Konsekvensen er, at disse mineraler, som potentielt er til stede i forbrugerprodukter, forbinder forbrugere til konflikter uden for Unionen. Derfor har borgere især gennem andragender anmodet om, at der stilles forslag om lovgivning til Europa-Parlamentet og Rådet om at holde virksomheder ansvarlige i henhold til de retningslinjer, der er udarbejdet af FN og OECD.

| (8) | EU-borgere og aktører i civilsamfundet har gjort opmærksom på, at virksomheder, som opererer på Unionens område, ikke holdes ansvarlige for deres mulige forbindelser til ulovlig udvinding af og handel med mineraler fra konfliktområder. Konsekvensen er, at disse mineraler, som potentielt er til stede i forbrugerprodukter, forbinder forbrugere til konflikter uden for Unionen.
  Forbrugerne er som sådan indirekte knyttet til konflikter, der har en alvorlig indvirkning på menneskerettighederne, navnlig kvinders rettigheder, idet væbnede grupper ofte anvender massevoldtægt som en bevidst strategi til at skræmme og kontrollere lokalbefolkningerne for at beskytte deres interesser.
  Derfor har borgere især gennem andragender anmodet om, at der stilles forslag om lovgivning til Europa-Parlamentet og Rådet om at holde virksomheder ansvarlige i henhold til de retningslinjer, der er udarbejdet af FN og OECD. |
| --- | --- |

(8)

EU-borgere og aktører i civilsamfundet har gjort opmærksom på, at virksomheder, som opererer på Unionens område, ikke holdes ansvarlige for deres mulige forbindelser til ulovlig udvinding af og handel med mineraler fra konfliktområder. Konsekvensen er, at disse mineraler, som potentielt er til stede i forbrugerprodukter, forbinder forbrugere til konflikter uden for Unionen.
  Forbrugerne er som sådan indirekte knyttet til konflikter, der har en alvorlig indvirkning på menneskerettighederne, navnlig kvinders rettigheder, idet væbnede grupper ofte anvender massevoldtægt som en bevidst strategi til at skræmme og kontrollere lokalbefolkningerne for at beskytte deres interesser.
  Derfor har borgere især gennem andragender anmodet om, at der stilles forslag om lovgivning til Europa-Parlamentet og Rådet om at holde virksomheder ansvarlige i henhold til de retningslinjer, der er udarbejdet af FN og OECD.

Ændring 71 + 91 + 112

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Forordningen afspejler behovet for at gennemføre due diligence-praksis i hele forsyningskæden fra tilvejebringelsesstedet til det endelige produkt ved at stille krav om, at alle virksomheder, som først bringer de omfattede ressourcer, herunder produkter, der indeholder disse ressourcer, i omsætning på Unionens marked, skal udarbejde og offentligt aflægge rapport om deres due diligence-praksis i forsyningskæden. I overensstemmelse med den relevante due diligence-praksis bør de individuelle due diligence-forpligtelser i denne forordning afspejle den progressive og fleksible natur af due diligence-processerne og behovet for forpligtelser, der er skræddersyet korrekt til virksomhedernes individuelle omstændigheder. Forpligtelserne bør være skræddersyet til virksomhedernes størrelse, gearing og placering i forsyningskæden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Forordningen afspejler behovet for at gennemføre due diligence-praksis i hele forsyningskæden fra tilvejebringelsesstedet til det endelige produkt ved at stille krav om, at alle virksomheder, som først bringer de omfattede ressourcer, herunder produkter, der indeholder disse ressourcer, i omsætning på Unionens marked, skal udarbejde og offentligt aflægge rapport om deres due diligence-praksis i forsyningskæden. I overensstemmelse med den relevante due diligence-praksis bør de individuelle due diligence-forpligtelser i denne forordning afspejle den progressive og fleksible natur af due diligence-processerne og behovet for forpligtelser, der er skræddersyet korrekt til virksomhedernes individuelle omstændigheder. Forpligtelserne bør være skræddersyet til virksomhedernes størrelse, gearing og placering i forsyningskæden.

Ændring 57

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/95/EU

   (1bis)

  pålægger selskaber med mere end 500 ansatte at fremlægge oplysninger om selskabets politik på en række områder, herunder menneskerettigheder, antikorruption og due diligence-praksis i forsyningskæden. Direktivet pålægger Kommissionen at udarbejde retningslinjer til at fremme offentliggørelse af disse oplysninger. Kommissionen bør overveje at indføje resultatindikatorer vedrørende ansvarlig tilvejebringelse af mineraler og metaller i disse retningslinjer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/95/EU

   (1bis)

  pålægger selskaber med mere end 500 ansatte at fremlægge oplysninger om selskabets politik på en række områder, herunder menneskerettigheder, antikorruption og due diligence-praksis i forsyningskæden. Direktivet pålægger Kommissionen at udarbejde retningslinjer til at fremme offentliggørelse af disse oplysninger. Kommissionen bør overveje at indføje resultatindikatorer vedrørende ansvarlig tilvejebringelse af mineraler og metaller i disse retningslinjer.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 11 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11b) | Mange eksisterende due diligence-systemer i forsyningskæden vil kunne bidrage til at opnå denne forordnings mål. Der findes allerede brancheordninger, der har til formål at bryde forbindelsen mellem konflikter og tilvejebringelse af tin, tantal, wolfram og guld. Disse ordninger gør brug af uafhængigt tredjepartsaudit til at certificere smelterier og forædlingsvirksomheder, som har indført systemer til nøje at sikre ansvarlig tilvejebringelse af mineraler. Disse branchesystemer vil kunne anerkendes i EU-systemet. Kriterierne og procedurerne for anerkendelse af sådanne ordninger som svarende til kravene i denne forordning må imidlertid afklares for at gøre det muligt at efterleve høje standarder og undgå dobbeltaudit. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11b)

Mange eksisterende due diligence-systemer i forsyningskæden vil kunne bidrage til at opnå denne forordnings mål. Der findes allerede brancheordninger, der har til formål at bryde forbindelsen mellem konflikter og tilvejebringelse af tin, tantal, wolfram og guld. Disse ordninger gør brug af uafhængigt tredjepartsaudit til at certificere smelterier og forædlingsvirksomheder, som har indført systemer til nøje at sikre ansvarlig tilvejebringelse af mineraler. Disse branchesystemer vil kunne anerkendes i EU-systemet. Kriterierne og procedurerne for anerkendelse af sådanne ordninger som svarende til kravene i denne forordning må imidlertid afklares for at gøre det muligt at efterleve høje standarder og undgå dobbeltaudit.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | EU-virksomheder har ved den offentlige høring givet udtryk for deres interesse i ansvarlig tilvejebringelse af mineraler og redegjort for aktuelle erhvervsordninger, som er udformet for at opfylde deres mål om virksomhedernes sociale ansvar, imødekommelse af kundernes krav og sikkerheden af deres leverancer. EU-virksomheder har imidlertid også berettet om de utallige vanskeligheder, der er forbundet med due diligence-praksis i forsyningskæden på grund af vidtrækkende og komplekse globale forsyningskæder med deltagelse af mange operatører, som ofte har manglende kendskab til disse forhold eller er uden etiske skrupler. Omkostningerne ved ansvarlig tilvejebringelse og deres eventuelle indvirkning på konkurrenceevnen, især for SMV'er, bør overvåges af Kommissionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

EU-virksomheder har ved den offentlige høring givet udtryk for deres interesse i ansvarlig tilvejebringelse af mineraler og redegjort for aktuelle erhvervsordninger, som er udformet for at opfylde deres mål om virksomhedernes sociale ansvar, imødekommelse af kundernes krav og sikkerheden af deres leverancer. EU-virksomheder har imidlertid også berettet om de utallige vanskeligheder, der er forbundet med due diligence-praksis i forsyningskæden på grund af vidtrækkende og komplekse globale forsyningskæder med deltagelse af mange operatører, som ofte har manglende kendskab til disse forhold eller er uden etiske skrupler. Omkostningerne ved ansvarlig tilvejebringelse og deres eventuelle indvirkning på konkurrenceevnen, især for SMV'er, bør overvåges af Kommissionen.

| (12) | EU-virksomheder har ved den offentlige høring givet udtryk for deres interesse i ansvarlig tilvejebringelse af mineraler og redegjort for aktuelle erhvervsordninger, som er udformet for at opfylde deres mål om virksomhedernes sociale ansvar, imødekommelse af kundernes krav og sikkerheden af deres leverancer. EU-virksomheder har imidlertid også berettet om de utallige vanskeligheder
  og praktiske udfordringer
  , der er forbundet med due diligence-praksis i forsyningskæden på grund af vidtrækkende og komplekse globale forsyningskæder med deltagelse af mange operatører, som ofte har manglende kendskab til disse forhold eller er uden etiske skrupler. Omkostningerne ved ansvarlig tilvejebringelse
  , tredjepartsaudit, de administrative konsekvenser heraf
  og deres eventuelle indvirkning på konkurrenceevnen, især for SMV'er, bør
  nøje
  overvåges
  og rapporteres
  af Kommissionen.
  Kommissionen bør yde små og mellemstore virksomheder teknisk og finansiel bistand og fremme udveksling af oplysninger med henblik på at gennemføre denne forordning. EU-baserede SMV'er, som importerer mineraler og metaller og indfører due diligence-ordninger, bør modtage finansiel støtte via Kommissionens COSME-program. |
| --- | --- |

(12)

EU-virksomheder har ved den offentlige høring givet udtryk for deres interesse i ansvarlig tilvejebringelse af mineraler og redegjort for aktuelle erhvervsordninger, som er udformet for at opfylde deres mål om virksomhedernes sociale ansvar, imødekommelse af kundernes krav og sikkerheden af deres leverancer. EU-virksomheder har imidlertid også berettet om de utallige vanskeligheder
  og praktiske udfordringer
  , der er forbundet med due diligence-praksis i forsyningskæden på grund af vidtrækkende og komplekse globale forsyningskæder med deltagelse af mange operatører, som ofte har manglende kendskab til disse forhold eller er uden etiske skrupler. Omkostningerne ved ansvarlig tilvejebringelse
  , tredjepartsaudit, de administrative konsekvenser heraf
  og deres eventuelle indvirkning på konkurrenceevnen, især for SMV'er, bør
  nøje
  overvåges
  og rapporteres
  af Kommissionen.
  Kommissionen bør yde små og mellemstore virksomheder teknisk og finansiel bistand og fremme udveksling af oplysninger med henblik på at gennemføre denne forordning. EU-baserede SMV'er, som importerer mineraler og metaller og indfører due diligence-ordninger, bør modtage finansiel støtte via Kommissionens COSME-program.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | EU-baserede selskaber, som opererer længere fremme i forsyningskæden og frivilligt indfører et system for ansvarlig tilvejebringelse af mineraler og metaller, bør certificeres af medlemsstaternes kompetente myndigheder i form af mærkning. Kommissionen bør i opstillingen af kriterierne for certificering basere sig på OECD's due diligence-retningslinjer og kan i denne henseende konsultere OECD's sekretariat. Betingelserne for tildeling af et »EU-ansvarscertifikat« bør være ligeså strenge som dem, der gælder i OECD's certificeringssystem. Selskaber tildelt et »EU-ansvarscertifikat« tilskyndes til at angive dette på deres hjemmeside og i deres informationsmateriale til de europæiske forbrugere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

EU-baserede selskaber, som opererer længere fremme i forsyningskæden og frivilligt indfører et system for ansvarlig tilvejebringelse af mineraler og metaller, bør certificeres af medlemsstaternes kompetente myndigheder i form af mærkning. Kommissionen bør i opstillingen af kriterierne for certificering basere sig på OECD's due diligence-retningslinjer og kan i denne henseende konsultere OECD's sekretariat. Betingelserne for tildeling af et »EU-ansvarscertifikat« bør være ligeså strenge som dem, der gælder i OECD's certificeringssystem. Selskaber tildelt et »EU-ansvarscertifikat« tilskyndes til at angive dette på deres hjemmeside og i deres informationsmateriale til de europæiske forbrugere.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Smelterier og forædlingsvirksomheder udgør et vigtigt led i de globale forsyningskæder for mineraler, eftersom det typisk er det sidste led, hvor der kan sikres en effektiv due diligence-praksis ved at indsamle, offentliggøre og kontrollere oplysninger om mineralernes oprindelse og leverandørkæden. Efter dette forarbejdningsled anses det ofte for umuligt at spore mineralernes oprindelse. En EU-liste over ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder kan derfor skabe gennemsigtighed og sikkerhed for due diligence-praksis i forsyningskæden til gavn for virksomheder længere fremme i kæden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Smelterier og forædlingsvirksomheder udgør et vigtigt led i de globale forsyningskæder for mineraler, eftersom det typisk er det sidste led, hvor der kan sikres en effektiv due diligence-praksis ved at indsamle, offentliggøre og kontrollere oplysninger om mineralernes oprindelse og leverandørkæden. Efter dette forarbejdningsled anses det ofte for umuligt at spore mineralernes oprindelse. En EU-liste over ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder kan derfor skabe gennemsigtighed og sikkerhed for due diligence-praksis i forsyningskæden til gavn for virksomheder længere fremme i kæden.

| (13) | Smelterier og forædlingsvirksomheder udgør et vigtigt led i de globale forsyningskæder for mineraler, eftersom det typisk er det sidste led, hvor der kan sikres en effektiv due diligence-praksis ved at indsamle, offentliggøre og kontrollere oplysninger om mineralernes oprindelse og leverandørkæden. Efter dette forarbejdningsled anses det ofte for umuligt at spore mineralernes oprindelse.
  Dette gælder tilsvarende for genbrugte metaller, der har gennemgået endnu flere trin i forarbejdningsprocessen.
  En EU-liste over ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder kan derfor skabe gennemsigtighed og sikkerhed for due diligence-praksis i forsyningskæden til gavn for virksomheder længere fremme i kæden.
  I overensstemmelse med OECD's due diligence-retningslinjer bør tidlige forarbejdningsled såsom smelterier og forædlingsvirksomheder gennemgå en uafhængig tredjepartsaudit af deres due diligence-praksis i forsyningskæden, inklusive med henblik på at blive optaget på listen over ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder. |
| --- | --- |

(13)

Smelterier og forædlingsvirksomheder udgør et vigtigt led i de globale forsyningskæder for mineraler, eftersom det typisk er det sidste led, hvor der kan sikres en effektiv due diligence-praksis ved at indsamle, offentliggøre og kontrollere oplysninger om mineralernes oprindelse og leverandørkæden. Efter dette forarbejdningsled anses det ofte for umuligt at spore mineralernes oprindelse.
  Dette gælder tilsvarende for genbrugte metaller, der har gennemgået endnu flere trin i forarbejdningsprocessen.
  En EU-liste over ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder kan derfor skabe gennemsigtighed og sikkerhed for due diligence-praksis i forsyningskæden til gavn for virksomheder længere fremme i kæden.
  I overensstemmelse med OECD's due diligence-retningslinjer bør tidlige forarbejdningsled såsom smelterier og forædlingsvirksomheder gennemgå en uafhængig tredjepartsaudit af deres due diligence-praksis i forsyningskæden, inklusive med henblik på at blive optaget på listen over ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Smelterier og forædlingsvirksomheder, der forarbejder og importerer mineraler og koncentrater heraf, bør være forpligtet til at anvende EU-systemet for due diligence-praksis i forsyningskæden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Smelterier og forædlingsvirksomheder, der forarbejder og importerer mineraler og koncentrater heraf, bør være forpligtet til at anvende EU-systemet for due diligence-praksis i forsyningskæden.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 13 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13b) | Samtlige mineraler og metaller, der er omfattet af denne forordning, bør anvendes i overensstemmelse med de heri fastsatte krav. Det er essentielt, at importørerne overholder bestemmelserne i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13b)

Samtlige mineraler og metaller, der er omfattet af denne forordning, bør anvendes i overensstemmelse med de heri fastsatte krav. Det er essentielt, at importørerne overholder bestemmelserne i denne forordning.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15a) | Med henblik på at garantere, at denne forordning gennemføres effektivt, bør der fastsættes en toårig overgangsperiode, der sætter Kommissionen i stand til at nedsætte et tredjepartsauditsystem og de ansvarlige importører i stand til at blive fortrolige med deres forpligtelser i henhold til denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15a)

Med henblik på at garantere, at denne forordning gennemføres effektivt, bør der fastsættes en toårig overgangsperiode, der sætter Kommissionen i stand til at nedsætte et tredjepartsauditsystem og de ansvarlige importører i stand til at blive fortrolige med deres forpligtelser i henhold til denne forordning.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 15 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15b) | Kommissionen bør regelmæssigt gennemgå sin finansielle bistand og sine politiske forpligtelser over for konfliktramte områder og højrisikoområder, hvor der udvindes tin, tantal, wolfram og guld, navnlig i De Store Søers Område, for at sikre en politisk sammenhæng og tilskynde til og styrke respekten for god regeringsførelse og opretholdelse af retsstaten og frem for alt etisk minedrift. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15b)

Kommissionen bør regelmæssigt gennemgå sin finansielle bistand og sine politiske forpligtelser over for konfliktramte områder og højrisikoområder, hvor der udvindes tin, tantal, wolfram og guld, navnlig i De Store Søers Område, for at sikre en politisk sammenhæng og tilskynde til og styrke respekten for god regeringsførelse og opretholdelse af retsstaten og frem for alt etisk minedrift.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Kommissionen bør jævnligt forelægge rapporter for
  Rådet og
  Europa-Parlamentet om virkningerne af ordningen.
  Senest tre
  år efter
  ikrafttrædelsen
  og derefter hvert
  sjette
  år bør Kommissionen undersøge, hvordan forordningen fungerer, og hvor effektivt den virker,
  bl.a.
  med hensyn til fremme af ansvarlig tilvejebringelse af mineraler, der er omfattet af forordningen, fra konfliktramte områder og højrisikoområder. Rapporterne kan, hvis det er nødvendigt, ledsages af hensigtsmæssige lovgivningsmæssige forslag, som kan omfatte obligatoriske foranstaltninger — |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Kommissionen bør jævnligt forelægge rapporter for
  Rådet og
  Europa-Parlamentet om virkningerne af ordningen.
  Senest tre
  år efter
  ikrafttrædelsen
  og derefter hvert
  sjette
  år bør Kommissionen undersøge, hvordan forordningen fungerer, og hvor effektivt den virker,
  bl.a.
  med hensyn til fremme af ansvarlig tilvejebringelse af mineraler, der er omfattet af forordningen, fra konfliktramte områder og højrisikoområder. Rapporterne kan, hvis det er nødvendigt, ledsages af hensigtsmæssige lovgivningsmæssige forslag, som kan omfatte obligatoriske foranstaltninger —

| (16) | Kommissionen bør jævnligt forelægge rapporter for Europa-Parlamentet
  og Rådet
  om virkningerne af ordningen.
  To
  år efter
  datoen for anvendelse af denne forordning
  og derefter hvert
  tredje
  år bør Kommissionen undersøge, hvordan forordningen fungerer, og hvor effektivt den virker,
  samt ordningens seneste effekt ude i de berørte områder
  med hensyn til fremme af ansvarlig tilvejebringelse af mineraler, der er omfattet af forordningen, fra konfliktramte områder og højrisikoområder
  og rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet
  . Rapporterne kan, hvis det er nødvendigt, ledsages af hensigtsmæssige lovgivningsmæssige forslag, som kan omfatte
  yderligere
  obligatoriske foranstaltninger — |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen bør jævnligt forelægge rapporter for Europa-Parlamentet
  og Rådet
  om virkningerne af ordningen.
  To
  år efter
  datoen for anvendelse af denne forordning
  og derefter hvert
  tredje
  år bør Kommissionen undersøge, hvordan forordningen fungerer, og hvor effektivt den virker,
  samt ordningens seneste effekt ude i de berørte områder
  med hensyn til fremme af ansvarlig tilvejebringelse af mineraler, der er omfattet af forordningen, fra konfliktramte områder og højrisikoområder
  og rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet
  . Rapporterne kan, hvis det er nødvendigt, ledsages af hensigtsmæssige lovgivningsmæssige forslag, som kan omfatte
  yderligere
  obligatoriske foranstaltninger —

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik gav i deres fælles meddelelse af 5. marts 2014 tilsagn om at gennemføre de ledsageforanstaltninger, der skal føre til en integreret EU-tilgang til ansvarlig tilvejebringelse sideløbende med denne forordning, med det formål ikke blot at opnå et højt niveau af deltagelse af selskaber i EU-systemet, jf. som fastsat i denne forordning, men også at sikre en global, sammenhængende og omfattende tilgang til fremme af ansvarlig tilvejebringelse fra konfliktramte områder og højrisikoområder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik gav i deres fælles meddelelse af 5. marts 2014 tilsagn om at gennemføre de ledsageforanstaltninger, der skal føre til en integreret EU-tilgang til ansvarlig tilvejebringelse sideløbende med denne forordning, med det formål ikke blot at opnå et højt niveau af deltagelse af selskaber i EU-systemet, jf. som fastsat i denne forordning, men også at sikre en global, sammenhængende og omfattende tilgang til fremme af ansvarlig tilvejebringelse fra konfliktramte områder og højrisikoområder.

Ændring 60

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Denne forordning opretter et EU-system for
  selvcertificering
  af due diligence-praksis i forsyningskæden for at indskrænke væbnede gruppers og sikkerhedsstyrkers (12) muligheder for at handle med tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld. Den er udformet for at sikre gennemsigtighed og sikkerhed i forsyningspraksisser hos importører, smelterier og forædlingsvirksomheder, som tilvejebringer deres råstoffer i konfliktramte områder og højrisikoområder. | 1.   Denne forordning opretter et EU-system for
  certificering
  af due diligence-praksis i forsyningskæden for at indskrænke væbnede gruppers og sikkerhedsstyrkers (12) muligheder for at handle med tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld. Den er udformet for at sikre gennemsigtighed og sikkerhed i forsyningspraksisser hos importører, smelterier og forædlingsvirksomheder, som tilvejebringer deres råstoffer i konfliktramte områder og højrisikoområder. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Denne forordning opretter et EU-system for
  selvcertificering
  af due diligence-praksis i forsyningskæden for at indskrænke væbnede gruppers og sikkerhedsstyrkers (12) muligheder for at handle med tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld. Den er udformet for at sikre gennemsigtighed og sikkerhed i forsyningspraksisser hos importører, smelterier og forædlingsvirksomheder, som tilvejebringer deres råstoffer i konfliktramte områder og højrisikoområder.

1.   Denne forordning opretter et EU-system for
  certificering
  af due diligence-praksis i forsyningskæden for at indskrænke væbnede gruppers og sikkerhedsstyrkers (12) muligheder for at handle med tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld. Den er udformet for at sikre gennemsigtighed og sikkerhed i forsyningspraksisser hos importører, smelterier og forædlingsvirksomheder, som tilvejebringer deres råstoffer i konfliktramte områder og højrisikoområder.

Ændring 154

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Denne forordning fastlægger krav til due diligence-praksis i forsyningskæden for EU-importører,
  der vælger at certificere sig selv som ansvarlige importører af mineraler eller metaller, som indeholder eller består af tin, tantal, wolfram og guld, jf. bilag I
  . | 2.   Denne forordning fastlægger krav til due diligence-praksis i forsyningskæden for
  alle
  EU-importører,
  som tilvejebringer mineraler og metaller, der hører under denne forordnings anvendelse, i overensstemmelse med OECD's due diligence-retningslinjer
  .
  Den er udformet til at sikre gennemsigtighed og sporbarhed, for så vidt angår importørernes forsyningspraksis, når de forsyner sig i konfliktramte områder eller højrisikoområder, med henblik på at minimere eller forhindre voldelige konflikter og krænkelse af menneskerettighederne ved at begrænse mulighederne for, at væbnede grupper og sikkerhedsstyrker, som disse er defineret i bilag II til OECD's due diligence-retningslinjer, kan handle med disse mineraler og metaller. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Denne forordning fastlægger krav til due diligence-praksis i forsyningskæden for EU-importører,
  der vælger at certificere sig selv som ansvarlige importører af mineraler eller metaller, som indeholder eller består af tin, tantal, wolfram og guld, jf. bilag I
  .

2.   Denne forordning fastlægger krav til due diligence-praksis i forsyningskæden for
  alle
  EU-importører,
  som tilvejebringer mineraler og metaller, der hører under denne forordnings anvendelse, i overensstemmelse med OECD's due diligence-retningslinjer
  .
  Den er udformet til at sikre gennemsigtighed og sporbarhed, for så vidt angår importørernes forsyningspraksis, når de forsyner sig i konfliktramte områder eller højrisikoområder, med henblik på at minimere eller forhindre voldelige konflikter og krænkelse af menneskerettighederne ved at begrænse mulighederne for, at væbnede grupper og sikkerhedsstyrker, som disse er defineret i bilag II til OECD's due diligence-retningslinjer, kan handle med disse mineraler og metaller.

Ændring 23

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Metaller, der med føje formodes at være genbrugte, er ikke omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Metaller, der med føje formodes at være genbrugte, er ikke omfattet af denne forordnings anvendelsesområde.

Ændring 76 + 97 + 117 + 135

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Med henblik på at undgå utilsigtede forvridninger på markedet skelnes der i denne forordning mellem den rolle, som foretagender i begyndelsen af forsyningskæden spiller, og den rolle, som virksomheder længere fremme i kæden spiller. Due diligence-praksis skal skræddersys til det pågældende foretagendes aktiviteter dets størrelse og dets placering i forsyningskæden. |

Kommissionens forslag

Ændring

2b.
     
  Med henblik på at undgå utilsigtede forvridninger på markedet skelnes der i denne forordning mellem den rolle, som foretagender i begyndelsen af forsyningskæden spiller, og den rolle, som virksomheder længere fremme i kæden spiller. Due diligence-praksis skal skræddersys til det pågældende foretagendes aktiviteter dets størrelse og dets placering i forsyningskæden.

Ændring 77 + 98 + 118 + 136

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Kommissionen kan i samarbejde med brancheordningerne og i overensstemmelse med OECD's retningslinjer yde yderligere vejledning om de forpligtelser, som virksomhederne skal opfylde, afhængig af deres placering i forsyningskæden, og sikre, at systemet omfatter en fleksibel procedure, der tager hensyn til SMV'ernes position. |

Kommissionens forslag

Ændring

2c.
     
  Kommissionen kan i samarbejde med brancheordningerne og i overensstemmelse med OECD's retningslinjer yde yderligere vejledning om de forpligtelser, som virksomhederne skal opfylde, afhængig af deres placering i forsyningskæden, og sikre, at systemet omfatter en fleksibel procedure, der tager hensyn til SMV'ernes position.

Ændring 155

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2 d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2d.
     
  Virksomhederne længere fremme i kæden skal inden for rammerne af denne forordning og i overensstemmelse med OECD's retningslinjer træffe alle rimelige foranstaltninger for at fastlægge og imødegå de risici i deres forsyningskæde af mineraler og metaller, der er omhandlet i denne forordning. De er inden for disse rammer underlagt en forpligtelse om oplysning om deres due diligence-praksis for at sikre ansvarlig tilvejebringelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

2d.
     
  Virksomhederne længere fremme i kæden skal inden for rammerne af denne forordning og i overensstemmelse med OECD's retningslinjer træffe alle rimelige foranstaltninger for at fastlægge og imødegå de risici i deres forsyningskæde af mineraler og metaller, der er omhandlet i denne forordning. De er inden for disse rammer underlagt en forpligtelse om oplysning om deres due diligence-praksis for at sikre ansvarlig tilvejebringelse.

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | »genbrugte metaller«: genvundne slutbruger- eller forbrugsafsluttede produkter eller skrot af forarbejdede metaller opstået som led i produktfremstilling; »genbrugte metaller« omfatter overskydende, forældede, defekte og skrottede metaller, der er passende at genbruge i produktionen af tin, tantal, wolfram og/eller guld; delvist forarbejdede mineraler, uforarbejdede mineraler eller biprodukter fra andre malmtyper er ikke genbrugte metaller. |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

»genbrugte metaller«: genvundne slutbruger- eller forbrugsafsluttede produkter eller skrot af forarbejdede metaller opstået som led i produktfremstilling; »genbrugte metaller« omfatter overskydende, forældede, defekte og skrottede metaller, der er passende at genbruge i produktionen af tin, tantal, wolfram og/eller guld; delvist forarbejdede mineraler, uforarbejdede mineraler eller biprodukter fra andre malmtyper er ikke genbrugte metaller.

Ændring 24

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | »konfliktramte områder og højrisikoområder«: områder, som befinder sig i en væbnet konflikt eller en ustabil situation efter en konflikt, samt områder, som har en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed, f.eks. fejlslagne stater, og oplever omfattende og systematiske krænkelser
  af folkeretten, herunder krænkelser
  af
  menneskerettighederne |

Kommissionens forslag

Ændring

e)

»konfliktramte områder og højrisikoområder«: områder, som befinder sig i en væbnet konflikt eller en ustabil situation efter en konflikt, samt områder, som har en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed, f.eks. fejlslagne stater, og oplever omfattende og systematiske krænkelser
  af folkeretten, herunder krænkelser
  af
  menneskerettighederne

| e) | »konfliktramte områder og højrisikoområder«: områder, som befinder sig i en væbnet konflikt
  , med hyppigt forekommende voldshandlinger, sammenbrud af den civile infrastruktur,
  eller en ustabil situation efter en konflikt, samt områder, som har en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed, f.eks. fejlslagne stater,
  som kendetegnes ved
  omfattende og systematiske krænkelser af
  de i international ret fastsatte menneskerettigheder |
| --- | --- |

e)

»konfliktramte områder og højrisikoområder«: områder, som befinder sig i en væbnet konflikt
  , med hyppigt forekommende voldshandlinger, sammenbrud af den civile infrastruktur,
  eller en ustabil situation efter en konflikt, samt områder, som har en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed, f.eks. fejlslagne stater,
  som kendetegnes ved
  omfattende og systematiske krænkelser af
  de i international ret fastsatte menneskerettigheder

Ændring 25

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | »importør«: enhver fysisk eller juridisk person,
  som angiver,
  at mineraler
  eller
  metaller, der er omfattet af denne forordning, overgår til fri omsætning
  som omhandlet i artikel 79 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92

   (13) |

Kommissionens forslag

Ændring

g)

»importør«: enhver fysisk eller juridisk person,
  som angiver,
  at mineraler
  eller
  metaller, der er omfattet af denne forordning, overgår til fri omsætning
  som omhandlet i artikel 79 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92

   (13)

| g) | »importør«: enhver fysisk eller juridisk person,
  som er etableret i Unionen og udfærdiger en erklæring om,
  at mineraler
  og
  metaller, der er omfattet af denne forordning, overgår til fri omsætning
  , enten i eget navn, eller i navnet på den person, på vegne af hvem erklæringen udfærdiges; en repræsentant, der udfærdiger erklæringen på vegne af en anden person og i dennes navn, eller en repræsentant der handler i eget navn og på vegne af en anden person, anses begge for at være importør i denne forordnings forstand |
| --- | --- |

g)

»importør«: enhver fysisk eller juridisk person,
  som er etableret i Unionen og udfærdiger en erklæring om,
  at mineraler
  og
  metaller, der er omfattet af denne forordning, overgår til fri omsætning
  , enten i eget navn, eller i navnet på den person, på vegne af hvem erklæringen udfærdiges; en repræsentant, der udfærdiger erklæringen på vegne af en anden person og i dennes navn, eller en repræsentant der handler i eget navn og på vegne af en anden person, anses begge for at være importør i denne forordnings forstand

Ændring 100

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | »ansvarlig importør«: enhver importør, som vælger at certificere sig selv i henhold til bestemmelserne i denne forordning |

Kommissionens forslag

Ændring

h)

»ansvarlig importør«: enhver importør, som vælger at certificere sig selv i henhold til bestemmelserne i denne forordning

udgår

Ændring 138

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | »selvcertificering«: den handling, hvorved man erklærer sin forpligtelse til at overholde de krav til ledelsessystem, risikostyring, tredjepartsauditter og fremlæggelse af oplysninger, som er fastsat i denne forordning |

Kommissionens forslag

Ændring

i)

»selvcertificering«: den handling, hvorved man erklærer sin forpligtelse til at overholde de krav til ledelsessystem, risikostyring, tredjepartsauditter og fremlæggelse af oplysninger, som er fastsat i denne forordning

udgår

(Denne ændring gælder for hele teksten.)

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra q a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | qa) | »brancheordning«: en kombination af frivillige forsyningskæde-due-diligence-procedurer, -redskaber og -mekanismer, der er udviklet og bestyret af relevante branchesammenslutninger, herunder tredjepartsoverensstemmelsesvurderinger |

Kommissionens forslag

Ændring

qa)

»brancheordning«: en kombination af frivillige forsyningskæde-due-diligence-procedurer, -redskaber og -mekanismer, der er udviklet og bestyret af relevante branchesammenslutninger, herunder tredjepartsoverensstemmelsesvurderinger

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra q b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | qb) | »væbnede grupper og sikkerhedsstyrker«: de grupper, der henvises til i bilag II i OECD's due diligence-retningslinjer |

Kommissionens forslag

Ændring

qb)

»væbnede grupper og sikkerhedsstyrker«: de grupper, der henvises til i bilag II i OECD's due diligence-retningslinjer

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 4 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | vedtage og klart meddele offentligheden og sine leverandører sin politik for forsyningskæden for mineraler og metaller med potentiel oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

vedtage og klart meddele offentligheden og sine leverandører sin politik for forsyningskæden for mineraler og metaller med potentiel oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder

| a) | vedtage og klart
  og systematisk
  meddele offentligheden og sine leverandører sin politik for forsyningskæden for omfattede ressourcer med potentiel oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder |
| --- | --- |

a)

vedtage og klart
  og systematisk
  meddele offentligheden og sine leverandører sin politik for forsyningskæden for omfattede ressourcer med potentiel oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder

Ændring 85 + 126 + 145

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Hvis en virksomhed med rimelighed kan konkludere, at ressourcer kun hidrører fra genbrugs- eller skrotmateriale, skal den under behørig hensyntagen til forretningsfortrolighed og konkurrencehensyn: |
| | a) | offentliggøre sin konklusion og |

Kommissionens forslag

Ændring

Hvis en virksomhed med rimelighed kan konkludere, at ressourcer kun hidrører fra genbrugs- eller skrotmateriale, skal den under behørig hensyntagen til forretningsfortrolighed og konkurrencehensyn:

a)

offentliggøre sin konklusion og

| b) | give en tilpas detaljeret beskrivelse af de due diligence-foranstaltninger, som den traf i forbindelse med denne konklusion. |
| --- | --- |

b)

give en tilpas detaljeret beskrivelse af de due diligence-foranstaltninger, som den traf i forbindelse med denne konklusion.

Ændring 67

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Certificerede, ansvarlige importører af udsmeltede og forædlede metaller fritages fra forpligtelsen til at foranstalte uafhængige tredjepartsauditter, jf. denne forordnings artikel 3, stk. 1a, forudsat at de fremlægger fyldig dokumentation for, at alle smelterier og forædlingsvirksomheder i deres forsyningskæde efterlever denne forordnings bestemmelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

Certificerede, ansvarlige importører af udsmeltede og forædlede metaller fritages fra forpligtelsen til at foranstalte uafhængige tredjepartsauditter, jf. denne forordnings artikel 3, stk. 1a, forudsat at de fremlægger fyldig dokumentation for, at alle smelterier og forædlingsvirksomheder i deres forsyningskæde efterlever denne forordnings bestemmelser.

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 7a |
| | Liste over ansvarlige importører |
| | 1.
     
  Kommissionen vedtager og offentliggør på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne fremlægger i deres rapporter i henhold til artikel 15, en afgørelse med en liste med navne og adresser på ansvarlige importører af mineraler og metaller, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. |
| | 2.
     
  Kommissionen vedtager listen i overensstemmelse med modellen i bilag Ia og i overensstemmelse med den udvalgsprocedure, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2. |
| | 3.
     
  Kommissionen ajourfører og offentliggør, herunder på internettet, rettidigt oplysningerne på listen. Kommissionen sletter de navne på importører fra listen, som i tilfælde af utilstrækkelige genoprettende tiltag fra de ansvarlige importørers side ikke længere anerkendes som ansvarlige importører af medlemsstaterne, jf. artikel 14, stk. 3. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 7a

Liste over ansvarlige importører

1.
     
  Kommissionen vedtager og offentliggør på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne fremlægger i deres rapporter i henhold til artikel 15, en afgørelse med en liste med navne og adresser på ansvarlige importører af mineraler og metaller, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde.

2.
     
  Kommissionen vedtager listen i overensstemmelse med modellen i bilag Ia og i overensstemmelse med den udvalgsprocedure, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2.

3.
     
  Kommissionen ajourfører og offentliggør, herunder på internettet, rettidigt oplysningerne på listen. Kommissionen sletter de navne på importører fra listen, som i tilfælde af utilstrækkelige genoprettende tiltag fra de ansvarlige importørers side ikke længere anerkendes som ansvarlige importører af medlemsstaterne, jf. artikel 14, stk. 3.

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 7 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 7b |
| | Due diligence-forpligtelser påhvilende smelterier og forædlingsvirksomheder |
| | 1.
     
  EU-baserede smelterier og forædlingsvirksomheder, som forarbejder og importerer mineraler og koncentrater deraf, er forpligtet til at indføre EU-ordningen om due diligence-praksis i forsyningskæden eller en due diligence-ordning anerkendt som ækvivalent af Kommissionen. |
| | 2.
     
  Medlemsstaternes kompetente myndigheder skal sikre, at smelterier og forædlingsvirksomheder på behørig vis anvender Unionens due diligence-system. Ved manglende overholdelse af disse forpligtelser sender myndighederne smelteriet eller forædlingsvirksomheden en meddelelse desangående med anmodning om at træffe de fornødne udbedrende foranstaltninger for at opfylde kravene i EU-ordningen om due diligence-praksis. I tilfælde af vedvarende manglende overholdelse pålægger medlemsstaternes kompetente myndigheder sanktioner for overtrædelse af denne forordning. Sanktionerne bortfalder, når smelteriet eller forædlingsvirksomheden overholder bestemmelserne i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 7b

Due diligence-forpligtelser påhvilende smelterier og forædlingsvirksomheder

1.
     
  EU-baserede smelterier og forædlingsvirksomheder, som forarbejder og importerer mineraler og koncentrater deraf, er forpligtet til at indføre EU-ordningen om due diligence-praksis i forsyningskæden eller en due diligence-ordning anerkendt som ækvivalent af Kommissionen.

2.
     
  Medlemsstaternes kompetente myndigheder skal sikre, at smelterier og forædlingsvirksomheder på behørig vis anvender Unionens due diligence-system. Ved manglende overholdelse af disse forpligtelser sender myndighederne smelteriet eller forædlingsvirksomheden en meddelelse desangående med anmodning om at træffe de fornødne udbedrende foranstaltninger for at opfylde kravene i EU-ordningen om due diligence-praksis. I tilfælde af vedvarende manglende overholdelse pålægger medlemsstaternes kompetente myndigheder sanktioner for overtrædelse af denne forordning. Sanktionerne bortfalder, når smelteriet eller forædlingsvirksomheden overholder bestemmelserne i denne forordning.

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   På grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne fremlægger i deres rapporter i henhold til artikel 15, vedtager og offentliggør Kommissionen en afgørelse med en liste med navne og adresser på ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder
  , som forarbejder mineraler, der er omfattet af denne forordning
  . | 1.   På grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne fremlægger i deres rapporter i henhold til artikel 15, vedtager og offentliggør Kommissionen en afgørelse med en liste med navne og adresser på ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   På grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne fremlægger i deres rapporter i henhold til artikel 15, vedtager og offentliggør Kommissionen en afgørelse med en liste med navne og adresser på ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder
  , som forarbejder mineraler, der er omfattet af denne forordning
  .

1.   På grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne fremlægger i deres rapporter i henhold til artikel 15, vedtager og offentliggør Kommissionen en afgørelse med en liste med navne og adresser på ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder.

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen udpeger på den i stk. 1 omhandlede liste de ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder, som tilvejebringer mineraler — i det mindste delvist — fra konfliktramte områder og højrisikoområder. | 2.   Kommissionen udpeger på den i stk. 1 omhandlede liste de ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder, som tilvejebringer mineraler — i det mindste delvist — fra konfliktramte områder og højrisikoområder.
  Denne liste skal udarbejdes under hensyntagen til eksisterende, tilsvarende due diligence-ordninger inden for branchen, i offentligt regi eller andre steder, der dækker de mineraler og metaller, der er omfattet af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Kommissionen udpeger på den i stk. 1 omhandlede liste de ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder, som tilvejebringer mineraler — i det mindste delvist — fra konfliktramte områder og højrisikoområder.

2.   Kommissionen udpeger på den i stk. 1 omhandlede liste de ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder, som tilvejebringer mineraler — i det mindste delvist — fra konfliktramte områder og højrisikoområder.
  Denne liste skal udarbejdes under hensyntagen til eksisterende, tilsvarende due diligence-ordninger inden for branchen, i offentligt regi eller andre steder, der dækker de mineraler og metaller, der er omfattet af denne forordning.

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen vedtager listen
  i overensstemmelse med
  modellen i bilag II og den
  forskriftsprocedure
  , der er omhandlet i artikel 13, stk. 2. OECD's sekretariat høres. | 3.   Kommissionen vedtager listen
  ved anvendelse af
  modellen i bilag II og
  i overensstemmelse med
  den
  rådgivningsprocedure
  , der er omhandlet i artikel 13, stk. 2. OECD's sekretariat høres. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Kommissionen vedtager listen
  i overensstemmelse med
  modellen i bilag II og den
  forskriftsprocedure
  , der er omhandlet i artikel 13, stk. 2. OECD's sekretariat høres.

3.   Kommissionen vedtager listen
  ved anvendelse af
  modellen i bilag II og
  i overensstemmelse med
  den
  rådgivningsprocedure
  , der er omhandlet i artikel 13, stk. 2. OECD's sekretariat høres.

Ændring 47

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ajourfører oplysningerne på listen med jævne mellemrum. Kommissionen fjerner navne på smelterier og forædlingsvirksomheder fra listen, som ikke længere anerkendes af medlemsstaterne som ansvarlige importører i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, eller navne på smelterier og forædlingsvirksomheder i forsyningskæden for importører, der ikke længere anerkendes som ansvarlige. | 4.   Kommissionen ajourfører
  og offentliggør, herunder på internettet,
  oplysningerne på listen med jævne mellemrum. Kommissionen fjerner navne på smelterier og forædlingsvirksomheder fra listen, som ikke længere anerkendes af medlemsstaterne som ansvarlige importører i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, eller navne på smelterier og forædlingsvirksomheder i forsyningskæden for importører, der ikke længere anerkendes som ansvarlige. |

Kommissionens forslag

Ændring

4.   Kommissionen ajourfører oplysningerne på listen med jævne mellemrum. Kommissionen fjerner navne på smelterier og forædlingsvirksomheder fra listen, som ikke længere anerkendes af medlemsstaterne som ansvarlige importører i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, eller navne på smelterier og forædlingsvirksomheder i forsyningskæden for importører, der ikke længere anerkendes som ansvarlige.

4.   Kommissionen ajourfører
  og offentliggør, herunder på internettet,
  oplysningerne på listen med jævne mellemrum. Kommissionen fjerner navne på smelterier og forædlingsvirksomheder fra listen, som ikke længere anerkendes af medlemsstaterne som ansvarlige importører i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, eller navne på smelterier og forædlingsvirksomheder i forsyningskæden for importører, der ikke længere anerkendes som ansvarlige.

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen træffer afgørelse om offentliggørelse, bl.a. på internettet, af en liste over kompetente myndigheder
  i overensstemmelse med
  modellen i bilag III og den
  forskriftsprocedure
  , der er omhandlet i artikel 13, stk. 2. Kommissionen ajourfører listen regelmæssigt. | 2.   Kommissionen træffer afgørelse om offentliggørelse, bl.a. på internettet, af en liste over kompetente myndigheder
  ved anvendelse af
  modellen i bilag III og
  i overensstemmelse med
  den
  rådgivningsprocedure
  , der er omhandlet i artikel 13, stk. 2. Kommissionen ajourfører listen regelmæssigt. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Kommissionen træffer afgørelse om offentliggørelse, bl.a. på internettet, af en liste over kompetente myndigheder
  i overensstemmelse med
  modellen i bilag III og den
  forskriftsprocedure
  , der er omhandlet i artikel 13, stk. 2. Kommissionen ajourfører listen regelmæssigt.

2.   Kommissionen træffer afgørelse om offentliggørelse, bl.a. på internettet, af en liste over kompetente myndigheder
  ved anvendelse af
  modellen i bilag III og
  i overensstemmelse med
  den
  rådgivningsprocedure
  , der er omhandlet i artikel 13, stk. 2. Kommissionen ajourfører listen regelmæssigt.

Ændring 151

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder gennemfører passende efterfølgende tilsyn for at sikre, om
  selvcertificerede
  ansvarlige importører af mineraler og metaller, som er omfattet af denne forordning, overholder kravene i artikel 4, 5, 6 og 7. | 1.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder gennemfører passende efterfølgende tilsyn for at sikre, om ansvarlige importører af mineraler og metaller, som er omfattet af denne forordning, overholder kravene i artikel 4, 5, 6 og 7. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder gennemfører passende efterfølgende tilsyn for at sikre, om
  selvcertificerede
  ansvarlige importører af mineraler og metaller, som er omfattet af denne forordning, overholder kravene i artikel 4, 5, 6 og 7.

1.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder gennemfører passende efterfølgende tilsyn for at sikre, om ansvarlige importører af mineraler og metaller, som er omfattet af denne forordning, overholder kravene i artikel 4, 5, 6 og 7.

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Det i stk. 1 omhandlede tilsyn gennemføres på grundlag af en risikoanalyse. Desuden
  kan
  der foretages tilsyn, når en kompetent myndighed er i besiddelse af relevante oplysninger, herunder på grundlag af begrundet mistanke fra tredjemands side vedrørende en ansvarlig importørs overholdelse af denne forordning. | 2.   Det i stk. 1 omhandlede tilsyn gennemføres på grundlag af en risikoanalyse. Desuden
  skal
  der foretages tilsyn, når en kompetent myndighed er i besiddelse af relevante oplysninger, herunder på grundlag af begrundet mistanke fra tredjemands side vedrørende en ansvarlig importørs overholdelse af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Det i stk. 1 omhandlede tilsyn gennemføres på grundlag af en risikoanalyse. Desuden
  kan
  der foretages tilsyn, når en kompetent myndighed er i besiddelse af relevante oplysninger, herunder på grundlag af begrundet mistanke fra tredjemands side vedrørende en ansvarlig importørs overholdelse af denne forordning.

2.   Det i stk. 1 omhandlede tilsyn gennemføres på grundlag af en risikoanalyse. Desuden
  skal
  der foretages tilsyn, når en kompetent myndighed er i besiddelse af relevante oplysninger, herunder på grundlag af begrundet mistanke fra tredjemands side vedrørende en ansvarlig importørs overholdelse af denne forordning.

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a |
| | Kommissionen udarbejder med henblik på at skabe klarhed og sikkerhed for og sammenhæng mellem erhvervsdrivende, navnlig SMV'er, og i samråd med EU-Udenrigstjenesten og OECD ikke-bindende retningslinjer i form af en håndbog til selskaber, hvori der redegøres for den bedste fremgangsmåde til at efterleve kriterierne for de områder, der er omfattet af dette direktiv. Denne håndbog skal være baseret på definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder, jf. artikel 2, litra e), i denne forordning, og under hensyntagen til OECD's due diligence-retningslinjer på dette område. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 12a

Kommissionen udarbejder med henblik på at skabe klarhed og sikkerhed for og sammenhæng mellem erhvervsdrivende, navnlig SMV'er, og i samråd med EU-Udenrigstjenesten og OECD ikke-bindende retningslinjer i form af en håndbog til selskaber, hvori der redegøres for den bedste fremgangsmåde til at efterleve kriterierne for de områder, der er omfattet af dette direktiv. Denne håndbog skal være baseret på definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder, jf. artikel 2, litra e), i denne forordning, og under hensyntagen til OECD's due diligence-retningslinjer på dette område.

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når udvalgets udtalelse indhentes efter en skriftlig procedure, afsluttes proceduren uden noget resultat, hvis formanden for udvalget træffer beslutning herom, eller et simpelt flertal af udvalgsmedlemmerne anmoder herom inden for fristen for afgivelse af udtalelsen. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændring

Når udvalgets udtalelse indhentes efter en skriftlig procedure, afsluttes proceduren uden noget resultat, hvis formanden for udvalget træffer beslutning herom, eller et simpelt flertal af udvalgsmedlemmerne anmoder herom inden for fristen for afgivelse af udtalelsen.

udgår

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 15a




  Ledsageforanstaltninger




  1.
     
  Kommissionen forelægger, hvis hensigtsmæssigt, et lovgivningsmæssigt forslag inden for overgangsperioden, der opstiller ledsageforanstaltninger med henblik på at styrke denne forordnings effektivitet på linje med den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Ansvarlig tilvejebringelse af mineraler med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder: Hen imod en integreret EU-strategi« (JOIN(2014)0008).




  Ledsageforanstaltninger med henblik på at sikre en integreret EU-tilgang til forpligtelsen til ansvarlig tilvejebringelse skal fastsætte:










  a) | støtte til ansvarlige tilvejebringelsesvirksomheder i form af incitamenter, teknisk bistand og vejledning til virksomheder under hensyntagen til små og mellemstore virksomheders situation og deres position i forsyningskæden med henblik på at lette overholdelsen af kravene i denne forordning |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 15a

Ledsageforanstaltninger

1.
     
  Kommissionen forelægger, hvis hensigtsmæssigt, et lovgivningsmæssigt forslag inden for overgangsperioden, der opstiller ledsageforanstaltninger med henblik på at styrke denne forordnings effektivitet på linje med den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Ansvarlig tilvejebringelse af mineraler med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder: Hen imod en integreret EU-strategi« (JOIN(2014)0008).

Ledsageforanstaltninger med henblik på at sikre en integreret EU-tilgang til forpligtelsen til ansvarlig tilvejebringelse skal fastsætte:

a)

støtte til ansvarlige tilvejebringelsesvirksomheder i form af incitamenter, teknisk bistand og vejledning til virksomheder under hensyntagen til små og mellemstore virksomheders situation og deres position i forsyningskæden med henblik på at lette overholdelsen af kravene i denne forordning

| b) | igangværende politikdialoger med tredjelande og andre interessehavere, herunder muligheden for harmonisering med nationale og regionale certificeringssystemer og samarbejde med offentlig-private initiativer |
| --- | --- |

b)

igangværende politikdialoger med tredjelande og andre interessehavere, herunder muligheden for harmonisering med nationale og regionale certificeringssystemer og samarbejde med offentlig-private initiativer

| c) | fortsat, målrettet udviklingssamarbejde med tredjelande, især støtte til markedsføring af ikke-konfliktmineraler og til at sætte lokale virksomheder bedre i stand til at overholde denne forordning |
| --- | --- |

c)

fortsat, målrettet udviklingssamarbejde med tredjelande, især støtte til markedsføring af ikke-konfliktmineraler og til at sætte lokale virksomheder bedre i stand til at overholde denne forordning

| d) | tæt samarbejde med medlemsstaterne om iværksættelsen af komplementære initiativer på området forbruger-, investor- og kundeinformation og yderligere incitamenter for ansvarlig forretningsskik og resultatopnåelsesklausuler i offentlige kontrakter, der undertegnes af de nationale myndigheder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU

   (1a) |
| --- | --- |

d)

tæt samarbejde med medlemsstaterne om iværksættelsen af komplementære initiativer på området forbruger-, investor- og kundeinformation og yderligere incitamenter for ansvarlig forretningsskik og resultatopnåelsesklausuler i offentlige kontrakter, der undertegnes af de nationale myndigheder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU

   (1a)

2.
     
  Kommissionen forelægger en årlig rapport om resultaterne af de ledsageforanstaltninger, der er gennemført i henhold til stk. 1, og deres indvirkning og virkning.

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Denne forordning finder anvendelse fra den ...

   (*) |

Kommissionens forslag

Ændring

Denne forordning finder anvendelse fra den ...

   (*)

Ændring 59

Forslag til forordning

Bilag II — Kolonne C a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kolonne Ca: Mineraltype |

Kommissionens forslag

Ændring

Kolonne Ca: Mineraltype

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 61, stk. 2, andet afsnit (A8-0141/2015).

(1bis)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/95/EU af 22. oktober 2014 om ændring af Rådets direktiv 2013/34/EU for så vidt angår offentliggørelse af ikkefinansielle oplysninger og oplysninger om mangfoldighed for visse store virksomheder og koncerner (EUT L 330 af 15.11.2014, s. 1).

(12)  »Væbnede grupper og sikkerhedsstyrker« som defineret i bilag II til OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Second Edition, OECD Publishing (OECD (2013)), http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

(12)  »Væbnede grupper og sikkerhedsstyrker« som defineret i bilag II til OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Second Edition, OECD Publishing (OECD (2013)), http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

(13)  
  Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

(*)  
  To år efter denne forordnings ikrafttræden.

---