# Europeiska unionens C 239/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.239.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 239 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången9 augusti 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.239.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 239

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången9 augusti 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 239/01 | Eurons växelkurs | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 239/01

Eurons växelkurs

1

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 239/02 | Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärder som tillämpas på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien | 2 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 239/03 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 5 |
| 2012/C 239/04 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 9 |
| 2012/C 239/05 | Offentliggörande av ansökan om registrering i enlighet med artikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel | 13 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2012/C 239/02

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärder som tillämpas på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien

2

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2012/C 239/03

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

5

2012/C 239/04

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

9

2012/C 239/05

Offentliggörande av ansökan om registrering i enlighet med artikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel

13

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 9.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 239/1

---

Eurons växelkurs (1)

8 augusti 2012

2012/C 239/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2336 |
| JPY | japansk yen | 96,68 |
| DKK | dansk krona | 7,4438 |
| GBP | pund sterling | 0,78880 |
| SEK | svensk krona | 8,2770 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2012 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,3040 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,173 |
| HUF | ungersk forint | 277,93 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6963 |
| PLN | polsk zloty | 4,0905 |
| RON | rumänsk leu | 4,5499 |
| TRY | turkisk lira | 2,2094 |
| AUD | australisk dollar | 1,1704 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,2309 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,5679 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5177 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5375 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 396,30 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,1532 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8473 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4970 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 685,79 |
| MYR | malaysisk ringgit | 3,8272 |
| PHP | filippinsk peso | 51,507 |
| RUB | rysk rubel | 39,2460 |
| THB | thailändsk baht | 38,883 |
| BRL | brasiliansk real | 2,5103 |
| MXN | mexikansk peso | 16,3722 |
| INR | indisk rupie | 68,3600 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2336

JPY

japansk yen

96,68

DKK

dansk krona

7,4438

GBP

pund sterling

0,78880

SEK

svensk krona

8,2770

CHF

schweizisk franc

1,2012

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,3040

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,173

HUF

ungersk forint

277,93

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6963

PLN

polsk zloty

4,0905

RON

rumänsk leu

4,5499

TRY

turkisk lira

2,2094

AUD

australisk dollar

1,1704

CAD

kanadensisk dollar

1,2309

HKD

Hongkongdollar

9,5679

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5177

SGD

singaporiansk dollar

1,5375

KRW

sydkoreansk won

1 396,30

ZAR

sydafrikansk rand

10,1532

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8473

HRK

kroatisk kuna

7,4970

IDR

indonesisk rupiah

11 685,79

MYR

malaysisk ringgit

3,8272

PHP

filippinsk peso

51,507

RUB

rysk rubel

39,2460

THB

thailändsk baht

38,883

BRL

brasiliansk real

2,5103

MXN

mexikansk peso

16,3722

INR

indisk rupie

68,3600

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 9.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 239/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 239/2

---

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärder som tillämpas på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien

2012/C 239/02

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har mottagit en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen).

1.   Begäran om översyn

Begäran om översyn ingavs av Viraj Profiles Vpl. Ltd (nedan kallad sökanden), en exporterande tillverkare från Indien (nedan kallat det berörda exportlandet).

Översynen gäller endast en undersökning av subventionering för sökandens del.

2.   Den undersökta produkten

Den undersökta produkten är stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, med ursprung i Indien. Produkterna klassificeras för närvarande enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89 (nedan kallade den undersökta produkten).

3.   Gällande åtgärd

Den åtgärd som för närvarande är i kraft är en slutgiltig utjämningstull som infördes genom rådets förordning (EU) nr 405/2011 (2).

4.   Grund för översynen

Begäran enligt artikel 19 bygger på prima facie-bevisning som sökanden lagt fram för att de omständigheter som låg till grund för införandet av den gällande åtgärden har förändrats när det gäller såväl sökanden som subventioneringen, och att dessa förändringar är av varaktig karaktär.

Sökanden anför att omständigheterna har förändrats sedan den senaste undersökningsperioden på ett varaktigt sätt, eftersom de indiska myndigheterna har ändrat värdetullarna på skrot av rostfritt stål och ferronickel, två viktiga råvaror för tillverkning av den undersökta produkten.

Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka den utjämningsbara subventioneringen. Sökanden har lagt fram tillräcklig bevisning för att subventionsbeloppet har sjunkit klart under den tullsats som för närvarande är tillämplig. Denna sänkning av subventionsnivån beror främst på en betydande minskning av de förmåner som är tillgängliga enligt systemet med exportorienterade företag (EOUS).

En fortsatt tillämpning av åtgärden på den nuvarande nivån, som bygger på den tidigare fastställda subventionsnivån, förefaller därför inte längre nödvändig för att motverka subventioneringen.

5.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera en partiell interimsöversyn och inleder därför en översyn enligt artikel 19 i grundförordningen.

Undersökningen kommer att inriktas på en bedömning av om de gällande åtgärderna ska fortsätta, upphävas eller ändras för sökandens del mot bakgrund av att sökandens subventionsnivå har förändrats till följd av att de indiska myndigheterna har ändrat värdetullarna på skrot av rostfritt stål och ferronickel och att de förmåner som är tillgängliga enligt systemet med exportorienterade företag har minskat.

5.1   Undersökning av den exporterande tillverkaren

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till sökanden i egenskap av exporterande tillverkare och till myndigheterna i det berörda exportlandet. Dessa uppgifter och styrkande handlingar ska, om inget annat anges, ha inkommit till kommissionen inom 37 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

5.2   Andra skriftliga inlagor

Alla berörda parter uppmanas att i enlighet med bestämmelserna i detta tillkännagivande lämna synpunkter och uppgifter samt att framlägga bevisning till stöd för dessa. Dessa uppgifter och styrkande handlingar ska, om inget annat anges, ha inkommit till kommissionen senast 37 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

5.3   Möjlighet att bli hörd av kommissionens utredande avdelningar

Alla berörda parter kan begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar. Begäran bör göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. När det gäller utfrågningar rörande översynens inledande skede måste ansökan lämnas senast 15 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Efter denna tidpunkt måste en begäran om att bli hörd lämnas in inom de tidsfrister som kommissionen fastställer i sin korrespondens med parterna.

5.4   Anvisningar för inlämnande av skriftliga inlagor och besvarade frågeformulär samt korrespondens

Alla skriftliga inlagor, inklusive sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, besvarade frågeformulär och korrespondens från de berörda parterna, som är konfidentiella ska vara märkta ”Limited” (3).

Berörda parter som lämnar konfidentiella uppgifter (märkta ”Limited”) ska i enlighet med artikel 29.2 i grundförordningen även lämna en icke-konfidentiell sammanfattning av dessa uppgifter, vilken ska märkas ”For inspection by interested parties”. Sammanfattningen ska vara tillräckligt detaljerad för att det ska vara möjligt att bilda sig en rimlig uppfattning om det väsentliga innehållet i de konfidentiella uppgifterna. Om en berörd part som lämnar konfidentiella uppgifter inte samtidigt lämnar en icke-konfidentiell sammanfattning av dessa i begärt format och av begärd kvalitet kan de konfidentiella uppgifterna komma att lämnas utan beaktande.

Alla inlagor och framställningar från berörda parter ska inges i elektroniskt format (icke-konfidentiella inlagor per e-post och konfidentiella på cd-r/dvd) och ska innehålla eller vara märkta med den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Fullmakter, undertecknade intyganden och uppdateringar av sådana som åtföljer besvarade frågeformulär ska dock lämnas i pappersform, dvs. per post eller personligen, till adressen nedan. En berörd part som inte kan tillhandahålla inlagor och framställningar i elektroniskt format ska i enlighet med artikel 28.2 i grundförordningen omedelbart meddela kommissionen detta. Mer information rörande korrespondens med kommissionen finns på relevanta webbsidor på webbplatsen för generaldirektoratet för handel (GD Handel): http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Kommissionen kan kontaktas på följande adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22981767 |
| E-post: trade-ssb-subsidy@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22981767

E-post: trade-ssb-subsidy@ec.europa.eu

6.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom tidsfristerna eller i betydande mån hindrar undersökningen, kan positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 28 i grundförordningen.

Om det konstateras att en berörd part har tillhandahållit oriktiga eller vilseledande uppgifter, får dessa lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter användas.

Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och avgörandena därför i enlighet med artikel 28 i grundförordningen träffas på grundval av tillgängliga uppgifter, kan resultatet bli mindre fördelaktigt för den berörda parten än om denna hade samarbetat.

7.   Förhörsombud

De berörda parterna kan begära att förhörsombudet (Hearing officer) vid GD Handel ingriper. Förhörsombudet fungerar som kontakt mellan de berörda parterna och kommissionens utredande avdelningar. Förhörsombudet behandlar frågor om tillgång till handlingar i ett ärende, tvister rörande sekretess, ansökningar om förlängning av tidsfrister och ansökningar från tredje part om att bli hörd. Förhörsombudet kan anordna en utfrågning med en enskild berörd part och agera som medlare så att de berörda parterna får möjlighet att till fullo utöva sin rätt till försvar.

Begäran om att bli hörd av förhörsombudet ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. När det gäller utfrågningar rörande översynens inledande skede måste ansökan lämnas senast 15 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Efter denna tidpunkt måste en begäran om att bli hörd lämnas in inom de tidsfrister som kommissionen fastställer i sin korrespondens med parterna.

Förhörsombudet kan även anordna utfrågningar där parterna kan redovisa sina ståndpunkter och föra fram motargument i frågor rörande bland annat subventionering.

Närmare uppgifter och kontaktuppgifter finns på förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm

8.   Tidsplan för översynen

Översynen kommer i enlighet med artikel 22.1 i grundförordningen att slutföras senast 15 månader efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

9.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4).

---

(1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

(2)  EUT L 108, 28.4.2011, s. 3.

(3)  Med detta avses ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 29 i grundförordningen och artikel 12 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. Det är även skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

(4)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 9.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 239/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 239/5

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2012/C 239/03

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”ORKNEY SCOTTISH ISLAND CHEDDAR”

EG-nr: UK-PGI-0005-0908-03.11.2011

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning:

”Orkney Scottish Island Cheddar”.

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Förenade kungariket.

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.3: | Ost. |
| --- | --- |

Klass 1.3:

Ost.

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

”Orkney Scottish Island Cheddar” framställs med lokalt producerad mjölk från det avgränsade geografiska området. Osten har måttliga nivåer av skarpa, syrliga toner samtidigt som den är ganska rundad med mustiga och nötiga toner. Aromen är ren och karakteristisk för cheddar, med en fast och samtidigt smidig textur som är slät och tät. Osten ”Orkney Scottish Island Cheddar” lagras vanligen i 6 till 18 månader, vilket ger flera olika smakprofiler som omfattar medium, vällagrad och extralagrad.

Ostarna säljs vanligen i följande tre mognadsprofiler:

| — | Medium: 6–12 månader med en smidig textur och en något mustig smak. |
| --- | --- |

—

Medium: 6–12 månader med en smidig textur och en något mustig smak.

| — | Vällagrad: 12–15 månader med en fast och smidig textur samt en något skarp och mustig smak. |
| --- | --- |

—

Vällagrad: 12–15 månader med en fast och smidig textur samt en något skarp och mustig smak.

| — | Extralagrad: 15–18 månader med en något spröd textur samt skarpa, mustiga toner och kristaller av kalciumlaktat. |
| --- | --- |

—

Extralagrad: 15–18 månader med en något spröd textur samt skarpa, mustiga toner och kristaller av kalciumlaktat.

Osten produceras i form av ett block på 20 kg som efter mogningen skärs upp i olika former och storlekar efter behov. Ostarna är antingen vita eller av en färgad typ och har en ljus och jämn färg i hela osten. Den färgade osten skiljer sig från den vita genom att ett vegetabiliskt färgpigment har tillsatts efter pastöriseringen.

Osten har följande kemiska egenskaper:

| — | Vattenhalt: 33–36 procent. |
| --- | --- |

—

Vattenhalt: 33–36 procent.

| — | Fetthalt: 33–36 procent. |
| --- | --- |

—

Fetthalt: 33–36 procent.

| — | Fett i torrsubstansen: 50–52 procent. |
| --- | --- |

—

Fett i torrsubstansen: 50–52 procent.

| — | Salt: 1,6–2,1 procent. |
| --- | --- |

—

Salt: 1,6–2,1 procent.

| — | PH-värde: 5,1–5,4 vid tillverkning. |
| --- | --- |

—

PH-värde: 5,1–5,4 vid tillverkning.

Ostens mikrobiologiska gränsvärden är följande:

| — | Listeria monocytogenes: inga i 25 g. |
| --- | --- |

—

Listeria monocytogenes: inga i 25 g.

| — | Stafylokockenterotoxiner: inga i 25 g. |
| --- | --- |

—

Stafylokockenterotoxiner: inga i 25 g.

| — | Salmonella: inga i 25 g. |
| --- | --- |

—

Salmonella: inga i 25 g.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

Råvaran är färsk pastöriserad mjölk producerad på bondgårdarna i det geografiska området. Mjölkens egenskaper är att den är färsk och ren med all grädde bevarad så som den tas från kon och fri från alla former av tillsatser.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

Mjölkkorna utfodras med en diet bestående färskt gräs och ensilagebaserade produkter. De går på grönbete i sex månader och går inomhus under resten av året. Dieten kompletteras med hemodlat korn, rovor och drav från ett lokalt destilleri. Som fodertillskott ges även soja som inte är genetiskt modifierad (proteintillskott), sockerbetor (energitillskott) och mineraltillskott från området.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Alla steg i beredningen och produktionen av ”Orkney Scottish Island Cheddar” måste äga rum i det avgränsade geografiska området, inklusive följande steg:

| — | Utvinning av mjölk. |
| --- | --- |

—

Utvinning av mjölk.

| — | Pastörisering och homogenisering av mjölk. |
| --- | --- |

—

Pastörisering och homogenisering av mjölk.

| — | Beredning och rörning av ingredienserna. |
| --- | --- |

—

Beredning och rörning av ingredienserna.

| — | Saltning av ostmassan. |
| --- | --- |

—

Saltning av ostmassan.

| — | Mogning och gradering av ostarna. |
| --- | --- |

—

Mogning och gradering av ostarna.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Ej tillämpligt.

3.7   Särskilda regler för märkning:

Ej tillämpligt.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Orkneyöarna, norr om Skottland.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Orkney-ost görs med lokal mjölk från Orkneyöarna, enligt ett traditionellt recept och en traditionell process. Produktionen av ”Orkney Scottish Island Cheddar” är resultatet av en kombination av ostmästares hantverkskunskap och användningen av den lokala mjölken från Orkneyöarna.

Det geografiska området är vanligen beläget på låg, kuperad jordbruksmark med djup och fruktbar matjord som är resultatet av att marken har brukats under de senaste 5 000 åren. Området är väl känt för sin status som världsarv för neolitiska monument och för att stora delar av området är klassificerade som områden som är känsliga ur miljösynpunkt eller platser av särskilt intresse för vetenskapen. Tack vare närheten till Golfströmmen har området ett tempererat klimat samt en jordmån rik på jod och svavel. Det i kombination med det ständiga dagsljuset på denna nordliga breddgrad under midsommartiden ger rika och frodiga beten för mjölkkorna, som till största delen hör till raserna Holstein-Friesian och Ayrshire. Den här kombinationen av förhållanden ligger till grund för att man inom just detta avgränsade fysiska geografiska område kan utvinna en unik mjölk av hög kvalitet för ostproduktionen.

Ostmästarna kontrollerar processen genom att övervaka syrabildningen och vid korrekta nivåer utföra löpläggning, tappa vassle och bearbeta den torra ostmassan på bordet. Saltningen av ostmassan kräver stor skicklighet och ostmassan måste ha rätt konsistens och surhetsgrad.

Saltet tillsätts för hand med en teknik som påminner om den bredsådd som torpare tillämpade på Orkneyöarnas fält under tidigare generationer. Det är nödvändigt att detta görs på rätt sätt eftersom en korrekt mängd salt måste appliceras och spridas jämnt över ostmassan. Dessutom krävs stor skicklighet hos ostmästaren som övervakar produktionen, för att se till att osten behåller rätt konsistens och surhetsgrad under hela processen. Det är tack vare många års erfarenhet som ostmästarna producerar en ost som har rätt textur och smak. Det krävs färdighet och erfarenhet för att garantera en enhetlig produktion av ost av hög kvalitet.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

”Orkney Scottish Island Cheddar” skiljer sig från andra traditionella cheddarostar på grund av den unika torrörningstekniken. Den här produktionsmetoden, som utvecklades 1984 och används fortfarande, togs fram med utgångspunkt i olika idéer; dels ville man producera cheddarost på effektivt sätt och med korta processtider, dels ville man att osten skulle skilja sig från traditionella cheddarostar. Metoden ger en fast och tät ost, och genom användningen av homogeniserad mjölk får osten en enhetlig form och textur under hela året med en rundad och fyllig smak.

Torrörning är en anpassning av det traditionella cheddarreceptet och utförs när löpläggningen har gjorts, på bearbetningsbordet. Den innebär att man inte låter ostmassan stelna efter det att vasslen har tappats av. Ostmassan rörs kontinuerligt om och vid rätt tidpunkt tillsätts salt varefter den får mogna. Riktmärket för saltning är att den ska utföras ungefär 3 timmar och 20 minuter efter löpläggningen och ha en syratitrering på 0,28. Detta ger osten en sluten textur och när saltning utförs med skicklighet för hand görs den på en ostmassa med mindre partiklar, vilket ger en mer enhetlig fördelning än vid traditionell cheddartillverkning. Ostmassan får sedan ”cheddariseras” i blocket och bilda torn, varefter den sveps in i duk och mognas i formar av trä.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Ostproduktionen på Orkneyöarna går hundratals år tillbaka och har sin grund i torparkulturen där torparfruarna brukade sälja sitt överskott av handgjorda ostar för att komplettera en knapp inkomst. Vissa ostar lagrades även i en havretunna för att komplettera kosten under de långa vintermånaderna.

Det ursprungliga mejeriet inrättades i Kirkwall 1946 som en följd av att mjölkförsörjningen hade ökat under andra världskriget för att livnära den militära personal på 60 000 personer som var stationerad på öarna. En hårdost i traditionella klädda cylindrar, block och rundlar gjordes till dess att man tack vare en ökad mjölkproduktion kunde övergå till en modernare produktionsmetod och ett nytt cheddarrecept med ett nytt mejeri 1958. Detta cheddarrecept modifierades sedan med en ”torrörningsteknik” som utarbetades 1984 efter en period av försök med denna innovativa variant av det traditionella cheddarreceptet.

”Orkney Scottish Island Cheddar” har haft framgångar genom att vinna priser vid stora tävlingar som Nantwich International Show (Gold Mild White 2009), Royal Highland Show (Gold and Best Scottish Exhibit 2009), The Bath and West Show (1st Mild White 2007), British Cheese Awards (Gold Mild White 2006) och Great Yorkshire Cheese And Dairy Show (1st mild White 2010).

Osten har även förekommit på menyn vid det ansedda hotellet Langham Hotel i London och i ett citat från 2009 säger den kände kocken Nick Nairn att ”Kvaliteten på Orkney Cheddar har sin grund i öarnas unika klimat och torrörningsmetoden. Den lämpar sig till skillnad från vissa cheddarostar särskilt bra för matlagning, tack vare dess produktionsmetod som leder till att mindre olja avges när den smälter. Att använda Orkney cheddar i matlagningen bidrar till att skapa en krämigare och smakrikare rätt”.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/orkney-scottish-island-cheddar-pgi-120320.pdf

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 9.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 239/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 239/9

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2012/C 239/04

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”SALMERINO DEL TRENTINO”

EG-nr: IT-PGI-0005-0964-17.02.2012

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning:

”Salmerino del Trentino”.

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Italien.

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.7. | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav. |
| --- | --- |

Klass 1.7.

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav.

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

Den skyddade geografiska beteckningen ”Salmerino del Trentino” är tilldelad laxfiskar som är uppfödda i det produktionsområde som anges i punkt 4 och som tillhör arten fjällröding, Salvelinus alpinus L. Fjällrödingen ska ha följande egenskaper när den släpps ut på marknaden: Grågrön eller brun färg, med vita, gula eller rosa fläckar utan ring på rygg och sidor. Rygg- och stjärtfenor är grå, medan de andra fenorna är orangea med vita främre kanter. Konditionsfaktorn får inte överstiga 1,10 för fisk som väger upp till 400 gram eller 1,20 för fisk över 400 gram. Köttet ska ha en total fetthalt på högst 6 procent. Det är vitt eller laxfärgat och dess struktur är fast, mjällt, magert och torrt med en delikat smak av fisk och en lätt sötvattendoftande lukt utan någon som helst bismak av gyttja. Främmande smaker hos produkten måste vara begränsade, med en geosminhalt som understiger 0,9 μg/kg.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

Foderransonen måste motsvara de krav som traditionellt etablerats genom stadigvarande praxis. Detta är skälet till att de fodermedel som används måste vara fria från GMO:er och vederbörligen certifierade i enlighet med gällande bestämmelser.

För att bidra till att förhöja den typiska kvaliteten hos köttet från fisken med den skyddade geografiska beteckningen ”Salmerino del Trentino” är följande råvaror tillåtna:

| 1. | Spannmål, sädeskorn, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat. |
| --- | --- |

1.

Spannmål, sädeskorn, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat.

| 2. | Oljeväxtfrön, produkter och biprodukter av dessa, bland annat proteinkoncentrat och oljor. |
| --- | --- |

2.

Oljeväxtfrön, produkter och biprodukter av dessa, bland annat proteinkoncentrat och oljor.

| 3. | Frön från baljväxter, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat. |
| --- | --- |

3.

Frön från baljväxter, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat.

| 4. | Mjöl av rotfrukter, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat. |
| --- | --- |

4.

Mjöl av rotfrukter, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat.

| 5. | Produkter och biprodukter av fisk och/eller skaldjur, inklusive oljor. |
| --- | --- |

5.

Produkter och biprodukter av fisk och/eller skaldjur, inklusive oljor.

| 6. | Mjöl av havsalger och derivat. |
| --- | --- |

6.

Mjöl av havsalger och derivat.

| 7. | Produkter baserade på blod från icke-idisslare. |
| --- | --- |

7.

Produkter baserade på blod från icke-idisslare.

Foderransonen måste vara sammansatt på ett sådant sätt att den täcker fiskarnas behov under alla faser i uppfödningscykeln. Alla tillsatsmedel som enligt gällande lagstiftning är avsedda för foder är tillåtna. Laxfärgen måste huvudsakligen uppnås med hjälp av karotenoidpigmentet astaxantin och/eller naturliga karotenoider.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

De olika faserna i uppfödningscykeln omfattar yngelstadiet, ungfiskstadiet och den vuxna fjällrödingen. Alla dessa faser och slakten måste äga rum inom det avgränsade geografiska område som anges i punkt 4 nedan.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Den beredda produkten måste säljas förpackad i polystyrenbägare och/eller polystyrenlådor under plastfilm eller i vakuumpåsar och/eller påsar med modifierad atmosfär. Vid saluföringen ska fjällrödingen säljas som en färsk produkt, dvs. hel, urtagen, i filéer och/eller i skivor.

De exemplar som släpps ut på marknaden som hel och/eller urtagen produkt har en vikt på minst 170 gram.

För produkter som säljs i filéer och/eller i skivor är minimivikten 80 gram.

3.7   Särskilda regler för märkning:

Varje förpackning/emballage ska med bokstäver som är tydliga, outplånliga och klart skilda från alla andra uppgifter vara märkt med beteckningen ”Skyddad geografisk beteckning” eller akronymen ”SGB”.

Denna beteckning ska vara översatt till det språk som talas i det land där produkten saluförs.

Det är förbjudet att lägga till uppgifter som inte är uttryckligen tillåtna.

Varje förpackning/emballage ska, väl synligt på etiketten eller på förpackningen, vara märkt med nedanstående logotyp. Logotypen får även återges i gråskala.

Image

Den enskilda etiketten eller förpackningen ska även vara märkt med EU-symbolen för produkter med skyddad geografisk beteckning. Producentens och/eller produktionspartiets referensnummer eller referenskod ska anges på etiketten eller på en särskild etikett.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Produktionsområdet för fisk med den skyddade geografiska beteckningen ”Salmerino del Trentino” omfattar hela den autonoma provinsen Trento samt kommunen Bagolino i provinsen Brescia. Det avgränsade geografiska området omfattar följaktligen Trentinos viktigaste vattendrag samt sidodalar och bifloder.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Området har bildats genom påverkan av flera glaciala och fluviala erosionscykler. Morfologiskt är det huvudsakligen bergigt, kännetecknat av dalar som går mer eller mindre djupt ned i det geologiska substratet och som står i förbindelse med alla avrinningsområden i det avgränsade geografiska området. Klimatet i produktionsområdet för fisken med den skyddade geografiska beteckningen ”Salmerino del Trentino” kännetecknas av alpina regioner med riklig nederbörd som ofta övergår i snö under vintermånaderna och svala temperaturer även under sommaren. Allt vatten som används för fjällrödingens produktion härrör från den firn och de permanenta glaciärer som finns i området.

Vattenkällorna i Trentino har en kemisk sammansättning vars halter av spårämnen (magnesium, natrium och kalium) är lägre än genomsnittet i Europa och utgör en miljö som är mycket lämplig för fjällrödingens utveckling.

De vattendrag som försörjer Trentinos anläggningar för odling av laxfiskar kännetecknas av en utmärkt biologisk kvalitet, med IBE-värden (Indice Biotico Esteso – utvidgat biotiskt index) som överstiger 8, vilket motsvarar kvalitetsklassen I eller II.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

De främsta egenskaperna hos produkten med den skyddade geografiska beteckningen ”Salmerino del Trentino” är dess mycket låga konditionsfaktor, dess fetthalt och köttets smakegenskaper. Den har ett kött som är fast, mjällt, magert och torrt med en delikat smak av fisk och en lätt sötvattendoftande lukt utan bismak av gyttja.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Egenskaperna hos produkten med den skyddade geografiska beteckningen ”Salmerino del Trentino” härrör direkt från det avgränsade geografiska områdets geomorfologiska och klimatmässiga förhållanden, framför allt det vatten som används. Vattnet kommer från de permanenta glaciärer eller den firn som finns i området och det är mycket rikligt, med en hög syresättningsgrad, en hög kemisk, fysikalisk och biologisk kvalitet samt en låg medeltemperatur som från november till mars vanligen understiger 10°C.

Vattnet i floderna och forsarna är kallt och näringsfattigt, vilket ger en långsam tillväxt hos fjällrödingen. Detta innebär visserligen att produktionen blir lidande ur kvantitativ synpunkt, men det leder samtidigt till att fiskköttets kvalitativa egenskaper blir bättre. Köttet får en fastare konsistens, kraftigare smak och lägre fetthalt. De gynnsamma egenskaperna hos Trentinos vattendrag innebär att utvecklingen av oönskade mikroalger och deras metaboliter i floder och forsar bromsas. Detta gäller t.ex. geosmin, som kan ge fiskarna en gyttjeliknande smak eftersom det tas upp via gälarna. Tack vare den rikliga tillgången till vatten och terrängens sluttande karaktär har de flesta odlingarna av laxfisk i regionen Trentino formen av bassänger i olika nivåer, vilket ger en naturlig tillförsel av nytt syre till vattnet. Härigenom kan man se till att bästa möjliga villkor för fjällrödingens tillväxt och utveckling bevaras.

Tillsammans med klimatförhållandena gör dessa egenskaper det möjligt att få fram en fjällröding med andra egenskaper än den laxfisk som odlas på slättlandet och i andra angränsande regioner.

Uppfödningen av fjällröding med den skyddade geografiska beteckningen ”Salmerino del Trentino” är ett mycket gammalt bruk med en lång tradition som blivit allt starkare med åren. Bruket att föda upp fisk i bassänger går tillbaka till 1800-talet och inleddes med en fiskodlingsanläggning som uppfördes i Torbole 1879. Syftet med den anläggningen var att sprida bruket av fiskodling och återinplantera de allmänna vattendragen med laxfiskyngel. De första privata fiskodlingarna uppstod 1891 i Predazzo, 1902 i Giustino och 1926 i Tione, följda av flera andra efter andra världskriget. Traditionen befästes i och med att föreningen för Trentinos laxfiskodlare – ”Associazione dei Troticoltori Trentini” – bildades 1975. Föreningen har haft en viktig roll i arbetet med att nylansera laxfiskodlingen i produktionsområdet. Den skyddade geografiska beteckningen ”Salmerino del Trentino” har med eftertryck slagit igenom i det allmänna och kommersiella språkbruket, vilket fakturor, etiketter och reklammaterial vittnar om.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

Denna förvaltning har inlett det nationella förfarandet för invändningar genom att offentliggöra ansökan om erkännande av den skyddade geografiska beteckningen ”Salmerino del Trentino” i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (Italiens officiella tidning) nr 303 av den 30 december 2011.

Den konsoliderade versionen av produktspecifikationen kan konsulteras på följande webbplats:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

direkt via webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (http://www.politicheagricole.it) genom att klicka på ”Qualità e sicurezza” (Kvalitet och säkerhet) (uppe till höger på skärmen) och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” (Produktspecifikationer som omfattas av EU:s granskning).

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 9.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 239/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 239/13

---

Offentliggörande av ansökan om registrering i enlighet med artikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel

2012/C 239/05

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM REGISTRERING AV EN GARANTERAD TRADITIONELL SPECIALITET

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 509/2006

”MOULES DE BOUCHOT”

EG-nr: FR-TSG-0007-0048-28.12.2006

1.   Den ansökande gruppens namn och adress:

| Namn: | Groupement des mytiliculteurs sur bouchots (GMB) |
| --- | --- |
| Adress: | 122 rue de Javel |
| 75015 Paris |
| FRANCE |

Namn:

Groupement des mytiliculteurs sur bouchots (GMB)

Adress:

122 rue de Javel

75015 Paris

FRANCE

Tfn

+33 112974844

Fax

—

E-post:

gmb@cnc-france.com

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrike

3.   Produktspecifikation:

3.1   Benämning(ar) som ska registreras:

”Moules de bouchot”

Registrering av benämningen ”moules de bouchot” önskas endast på franska.

Vid saluföringen får en kompletterande angivelse läggas till, som ska översättas till de övriga officiella EU-språken, om att produkten ”framställts enligt fransk tradition”.

3.2   Ange om benämningen:

|  | Har en särart i sig |
| --- | --- |
| ☒ | Uttrycker särarten hos jordbruksprodukten eller livsmedlet |



Har en särart i sig

☒

Uttrycker särarten hos jordbruksprodukten eller livsmedlet

Musslorna odlas på vertikala pålar som placeras i raka rader på havsbottnen hela vägen eller en del av vägen ut till lågvattengränsen.

3.3   Om registrering med förbehåll önskas enligt artikel 13.2 i förordning (EG) nr 509/2006:

| ☒ | Registrering av benämningen med förbehåll |
| --- | --- |
|  | Registrering av benämningen utan förbehåll |

☒

Registrering av benämningen med förbehåll



Registrering av benämningen utan förbehåll

3.4   Produkttyp:

| Klass 1.7. | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| --- | --- |

Klass 1.7.

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

3.5   Beskrivning av den jordbruksprodukt eller det livsmedel som benämningen under punkt 3.1 avser:

Denna produktspecifikation gäller endast produkter med beteckningen ”moules de bouchot”, dvs. musslor som uteslutande odlats på pålar i tidvattenzonen sedan larverna fångats i sin naturliga miljö. Inga fiskeriprodukter eller andra odlingssätt omfattas av produktspecifikationen.

Musslor som betecknas som den garanterade traditionella specialiteten ”Moules de bouchot” är färska, hela och levande.

Två arter odlas för produktion av ”moules de bouchot”: Mytilus edulis och Mytilus galloprovincialis (eller hybrider mellan dessa två arter).

Dessa arter har valts ut för sin förmåga att

| — | leva i tidvattenzonen under de odlingsförhållanden som beskrivs i denna produktspecifikation, |
| --- | --- |

—

leva i tidvattenzonen under de odlingsförhållanden som beskrivs i denna produktspecifikation,

| — | anpassa sig till de odlingsmetoder och den odlingstid som gör att produkternas särart och enhetlighet kan garanteras. |
| --- | --- |

—

anpassa sig till de odlingsmetoder och den odlingstid som gör att produkternas särart och enhetlighet kan garanteras.

De anatomiska och organoleptiska egenskaperna hos ”moules de bouchot” hänger alltså samman med både egenskaperna hos dessa arter och den speciella odlingsmetoden.

3.5.1   Anatomiska egenskaper

Skalet består av två släta och regelbundet formade halvor med en färg som varierar från mörkbrunt till skifferblått och med koncentriska strimmor som visar tillväxten. Musslorna har en tjocklek på minst 12 mm.

Musslorna har två specifika organ: foten som möjliggör förflyttning och körteln som producerar byssus, trådar med vilka djuret fäster sig vid ett föremål.

Odlingen på pålar i tidvattenzonen, där vattnet ofta drar sig tillbaka, ger

| — | starka adduktorer som gör att skalet hålls stängt under hela den period då musslorna inte täcks av vatten, |
| --- | --- |

—

starka adduktorer som gör att skalet hålls stängt under hela den period då musslorna inte täcks av vatten,

| — | ett tåligare och starkare skal vid skörden, eftersom ett skal som ofta utsätts för luft och solljus hårdnar. |
| --- | --- |

—

ett tåligare och starkare skal vid skörden, eftersom ett skal som ofta utsätts för luft och solljus hårdnar.

Musslor som odlas på pålar kännetecknas av hög kötthalt och framför allt homogenitet hos musselpartierna när det gäller detta kriterium. Kötthalten mäts med Lawrence och Scotts index, som är minst 100 för musslor odlade på pålar.

”Moules de bouchot” innehåller dessutom inga främmande föremål (krabbor, sandkorn) och har rent skal (utan alger, gyttja eller sand), eftersom det band eller den nätstrumpa som fästs på pålen slutar minst 30 cm över havsbottnen.

3.5.2   Organoleptiska egenskaper

Det tillagade köttets färg är gräddfärgat till mer eller mindre intensivt orangegult beroende på musslornas föda (halten karoten och vitamin A i fytoplanktonet) och det fysiologiska stadiet (reproduktionsfasen). Köttet hos ”moules de bouchot” är fylligt, silkesartat och inte mjöligt, eftersom odlingsmetoden gör musslan tåligare för vätskeförlust (vid förpackning, transport, lagring och försäljning av produkten).

Tack vare odlingsmetoden undviks oangenäma smaker och dofter av t.ex. gyttja, eftersom musslan inte kommer i kontakt med havsbottnen.

I punkt 3.6 om produktionsmetoden beskrivs förfarandena för mätning av vissa av dessa kriterier i de musselpartier som är färdiga för försäljning.

3.6   Beskrivning av produktionsmetoden för den jordbruksprodukt eller det livsmedel som benämningen under punkt 3.1 avser:

Produktionen av ”moules de bouchot” innefattar följande steg:

3.6.1   Utplacering av pålarna

Musslorna odlas på fält eller delar av fält som ligger inom odlingsområdet i tidvattenzonen. Det rör sig om kustområden som påverkas av vågornas rörelser och ligger mellan tidvattnets högsta och lägsta höjd. Fältets bredd bestäms av kustens svaga lutning vid högvatten.

Pålarna är utplacerade i rader efter varandra, från tidvattnets högsta nivå ut mot öppet hav. Raderna närmast land fungerar som en upplagsplats där musslorna placeras när de nått konsumtionsstorlek.

På varje odlingsfält står parallella rader av vertikala pålar som är vinkelrätt placerade i förhållande till kustlinjen. Avståndet mellan pålar och pålrader ska vara följande:

| — | 350 pålar per trippelrad på 100 m |
| --- | --- |

—

350 pålar per trippelrad på 100 m

| — | 250 pålar per dubbelrad på 100 m |
| --- | --- |

—

250 pålar per dubbelrad på 100 m

| — | 200 pålar per enkelrad på 100 m |
| --- | --- |

—

200 pålar per enkelrad på 100 m

3.6.2   Fångst och transport av larverna

Musslorna genomgår följande utvecklingsstadier:

—   Larv: När den ringa storleken gör att de fortfarande kan förflytta sig. De larver som fångas på uppsamlingsbanden (av hampa eller kokosfibrer) kan fortfarande lossna – de kan antingen krypa med hjälp av foten eller flyta i vattenpelaren.

—   Yngel: när de fäst sig på ett uppsamlingsband och före utplanteringen på pålarna.

—   Juvenil mussla: när överflödiga yngel tas upp och förs in i nätstrumpor som fästs i spiral runt pålarna (s.k. ”boudinage”).

—   Ung mussla: när ynglet eller den juvenila musslan slutgiltigt utplanterats på pålarna.

3.6.2.1   Uppsamling av mussellarver på band

Detta första steg i den egentliga odlingen av ”moules de bouchot” består i att få mussellarverna att fästa sig på särskilda band av biologiskt nedbrytbara naturfibrer, s.k. uppsamlingsband.

Fångsten sker i särskilda strandområden som godkänts av den berörda statens behöriga myndigheter och som förtecknas i ett havsregister med ett särskilt registreringsnummer som möjliggör exakt lokalisering av dem. Fångsten sker i områden som är naturligt rika på mussellarver som förts dit av havsströmmarna.

Fångsten kan också ske direkt på pålarna.

3.6.2.2   Transport av mussellarverna på band

Många odlingsplatser saknar fångstområden i närheten. Banden måste då transporteras från fångstområdena till de olika odlingsområdena.

När larverna fäst sig utvecklas ynglet på band som placeras på särskilda ytor i odlingsområdet eller direkt på pålen.

3.6.3   Musselodling på pålar samt skörd

3.6.3.1   Utplantering

Vid utplanteringen lindas banden med musselyngel runt pålarna och fästs.

Utplanteringen kan också ske genom att nätstrumpor med juvenila musslor lindas runt pålarna.

Juvenila musslor utvecklas ur yngel som odlats på platsen och tagits från det överflöd som finns på andra pålar där utplantering skett samma produktionsår.

Om det i undantagsfall är för få larver på banden är det möjligt att, med tillstånd av de behöriga myndigheterna i den berörda staten, ta upp juvenila musslor som förs in i nätstrumpor. De tas från naturliga bestånd som omfattas av sanitär övervakning av produktionsområden enligt gällande lagstiftning i den berörda staten.

Produkter som kommer från kläckerier eller yngelanläggningar är under alla omständigheter uteslutna.

Musslorna odlas på pålar på fält eller delar av fält i tidvattenzonen. Odlingen av ”moules de bouchot” sker på vertikala pålar som är högst sex meter långa och delvis nedslagna i bottnen. När ynglen fäst sig på pålarna flyttas de inte. Utplanteringen sker på högst 3,50 meter av pålen.

Det band eller den nätstrumpa som fästs på pålen slutar minst 30 cm över havsbottnen.

3.6.3.2   Odling

Mellan utplanteringen på pålarna och de åtgärder som föregår saluföringen ska det gå minst 6 och högst 24 månader.

Vid odling på pålar är det väsentligt att ett optimalt antal individer placeras på pålarna. Musslorna i det yttersta lagret kommer att växa snabbare än de som sitter närmast pålen. Musslorna kan under sin utveckling flyttas till nya pålar. Det yttersta lagret musslor lossas då och musslorna läggs i en nätstrumpa som lindas runt en ny påle. Detta brukar kallas ”boudinage”.

Djuren kan på så sätt flyttas till nya pålar flera gånger under sin utveckling.

Nätstrumporna fästs då i allmänhet på pålar högre upp i tidvattenzonen.

3.6.3.3   Skörd

Skörden äger rum efter den odlingstid som anges i punkt 3.6.3.2. Den sker genom att musselklasarna lossas från pålarna på manuell eller mekanisk väg.

Det är förbjudet att samla ihop musslor som fallit till bottnen.

3.6.4   Rening och lagring

Reningen och lagringen inleds efter skörden och avslutas med förpackningen.

3.6.4.1   Rening

Musslorna renas om det är nödvändigt för att göra dem lämpliga för konsumtion, i enlighet med gällande föreskrifter i den stat där produkten produceras och säljs.

Reningen sker efter skörden på något av följande sätt:

| — | Musslorna läggs i sump i slutna ljusinsläppande behållare på fält eller delar av fält i den tidvattenzon där musslorna odlas. |
| --- | --- |

—

Musslorna läggs i sump i slutna ljusinsläppande behållare på fält eller delar av fält i den tidvattenzon där musslorna odlas.

| — | Musslorna läggs i slutna ljusinsläppande behållare och sänks ned i flytande havsvattenfyllda bassänger vid reningscentralerna och leveranscentralerna. |
| --- | --- |

—

Musslorna läggs i slutna ljusinsläppande behållare och sänks ned i flytande havsvattenfyllda bassänger vid reningscentralerna och leveranscentralerna.

Om musslorna läggs både i sump och i bassänger får de ligga där i totalt högst 15 dagar.

3.6.4.2   Lagring

Lagringen kan ske antingen hos odlaren, om denne också är leverantör, eller i en godkänd leveranscentral (eller förpackningscentral). Under lagringen förvaras produkterna före förpackningen i undervattensbassänger eller flytande bassänger, om nödvändigt efter rening.

Musslorna får lagras i högst 15 dagar efter det att de tagits upp ur vattnet i odlingsområdet och till dess att de förpackas. De får lagras i flytande bassänger i högst 8 dagar.

3.6.5   Förpackning (eller leverans)

Efter eventuell rening i sump eller bassäng lossas musslorna från banden, tvättas och sorteras i leveranscentraler.

Avståndet mellan spjälorna i de galler som används för sortering av musslorna ska vara minst 12 mm.

För att kunna betecknas som den garanterade traditionella specialiteten ”moules de bouchot” ska de förpackade partierna innehålla musslor med en tjocklek på minst 12 mm, med en andel på högst 5 % musslor som har en tjocklek under 12 mm.

Kötthalten beräknas enligt Lawrence och Scotts index, med följande mätprotokoll:

I.C. = köttets torrvikt * 1 000/(total vikt – skalvikt)

Följande förenklade index kan användas:

I.S. = köttets vikt efter tillagning/total vikt före tillagning

Musslor som betecknas som garanterad traditionell specialitet ska ha ett värde (kötthalt) på ≥ 100 enligt Lawrence och Scotts index.

Kötthalten hos förpackningsfärdiga musslor kan i undantagsfall (när de naturliga näringsförhållandena är ogynnsamma) ändras för en viss skörd, efter beslut av de behöriga myndigheterna i den berörda staten till följd av en styrkt begäran. Dessa värden får dock inte i något fall understiga det lägsta värdet 100 med mer än 10 %.

Musslorna ska också vara

| — | rena utvändigt, |
| --- | --- |

—

rena utvändigt,

| — | levande. |
| --- | --- |

—

levande.

”Moules de bouchot” förpackas och säljs i behållare som rymmer högst 15 kg. Musslorna kan vara förpackade i påsar som rymmer 2–15 kg eller på brickor som rymmer 0,5–7 kg.

3.6.6   Försäljning till konsumenterna

Varje förpackning med musslor med beteckningen ”Moules de bouchot” ska vara märkt med följande uppgifter:

| — | Benämningen på den garanterade traditionella specialiteten, ”Moules de bouchot”,






  — | med bokstäver som är de största som förekommer på märkningen, |
| --- | --- | --- |

—

Benämningen på den garanterade traditionella specialiteten, ”Moules de bouchot”,

—

med bokstäver som är de största som förekommer på märkningen,

| — | med ett och samma typsnitt och bokstäver med samma höjd och bredd, |
| --- | --- |

—

med ett och samma typsnitt och bokstäver med samma höjd och bredd,

| — | med bokstäver i samma färg, |
| --- | --- |

—

med bokstäver i samma färg,

| — | i en enda grupp. |
| --- | --- |

—

i en enda grupp.

| — | Benämningen ”spécialité traditionnelle garantie” och motsvarande logotyp (GTS) omedelbart före eller efter benämningen på den garanterade traditionella specialiteten, utan andra angivelser däremellan. |
| --- | --- |

—

Benämningen ”spécialité traditionnelle garantie” och motsvarande logotyp (GTS) omedelbart före eller efter benämningen på den garanterade traditionella specialiteten, utan andra angivelser däremellan.

| — | Alla andra angivelser, t.ex. uppgifter som krävs enligt allmänna föreskrifter, ska vara tydligt skilda från benämningen på den garanterade traditionella specialiteten. |
| --- | --- |

—

Alla andra angivelser, t.ex. uppgifter som krävs enligt allmänna föreskrifter, ska vara tydligt skilda från benämningen på den garanterade traditionella specialiteten.

3.7   Ange särdrag hos jordbruksprodukten eller livsmedlet:

De särskilda egenskaperna hos ”moules de bouchot” har sin grund i följande faktorer som härrör från odlingsförhållandena, odlingsmetoderna och odlingstiden och gör att produkternas särskilda karaktär och enhetlighet kan garanteras:

Hårt skal

Odling i ett område där vattnet ofta drar sig tillbaka, vilket innebär att skalet regelbundet exponeras för luft och solljus, gör att skalet hårdnar. ”Moules de bouchot” har därför mycket hårt skal.

En stark adduktor och en textur som är fyllig, silkesartad och inte mjölig

Odling i ett område där vattnet ofta drar sig tillbaka ger också starka adduktorer som gör att skalet hålls stängt under hela den period då musslorna inte täcks av vatten. Köttets textur förblir fyllig, silkesartad och inte mjölig eftersom musslan håller sig hårt sluten under förpackning, transport, lagring och saluföring.

Det tillagade köttets gräddfärgade till orangegula färg

De odlade musslorna är tillräckligt utspridda i en miljö där födan i form av fytoplankton är riklig, vilket ger deras kött en intensiv färg som går från gräddfärgat till mer eller mindre intensivt orangegult. Högst 10 % av musslorna får ha annan färg.

Renhet och frånvaro från gyttjedoft och främmande föremål

”Moules de bouchot” har rent skal och innehåller inga främmande föremål (krabbor, sandkorn) och har varken doft eller smak av gyttja, eftersom det band eller den nätstrumpa som fästs på pålen slutar 30 cm över havsbottnen. Musslorna kommer därför aldrig i kontakt med bottnen.

Den jämna kötthalten, med ett index på minst 100

Det jämna och stora avståndet mellan pålarna i tidvattenzonen och den omsorg som ägnas åt att fördela musslorna jämnt över pålarnas längd gör att musslorna är jämnt spridda i hela tidvattenzonens vattenmassa.

Musslorna kan därmed ta upp näringsämnen som förekommer på olika djup i vattnet, vilket ger en jämn kötthalt med ett värde på minst 100 enligt Lawrence och Scotts index.

3.8   Traditionella drag hos jordbruksprodukten eller livsmedlet:

De traditionella dragen hos ”moules de bouchot” har sin grund i följande faktorer:

| — | Odlingen sker fortfarande på vertikala träpålar som placeras i rader. |
| --- | --- |

—

Odlingen sker fortfarande på vertikala träpålar som placeras i rader.

| — | Musslorna livnär sig uteslutande på näringsämnen som förekommer i havsmiljön. |
| --- | --- |

—

Musslorna livnär sig uteslutande på näringsämnen som förekommer i havsmiljön.

Odlingen kräver noggrann övervakning av produkten och flyttning av juvenila musslor för att säkra en jämn tillväxt hos alla djur i odlingen.

3.8.1   Odling på träpålar

Traditionen att odla musslor på pålar går tillbaka till 1235. Det sägs att irländaren Patrick Walton förliste i Aiguillonbukten 1235 och som enda överlevande slog sig ned i Esnande. Han livnärde sig på att fånga fåglar med hjälp av ett särskilt nät, ”allouret”, som spändes över vattenytan och hölls uppe av långa störar som slogs ned i gyttjan Han upptäckte snart att musslor fäste sig på dessa störar och att deras tillväxt och kvalitet var bättre än hos vilda musslor. Han beslutade sig därför för att försöka odla dessa musslor (Marteil, 1979).

I det syftet slog han ned rader med pålar där musslorna skulle kunna fästa sig och utvecklas. Han kallade pålarna ”bouchots”, ett ord av keltiskt ursprung bildat av ”bout”, som betyder ”stängsel”, och ”chot”, som betyder ”av trä” (Marteil, 1979).

Än i dag odlas musslor enligt samma principer. Utrustningen har utvecklats något till följd av tekniska innovationer.

Genom århundradena har det fåtal författare som intresserat sig för musselodling i sina skrifter framhållit att de metoder som togs fram av irländaren Walton utvecklats mycket lite sedan dess. Coste (1855) skriver t.ex. att de metoder som Walton införde lämpade sig så väl för den nya industrins ständiga behov att de fortfarande, nästan åtta århundraden senare, är vedertagna bland de befolkningar vars kulturarv de utgör.

Från 1930 ersattes störarna med pålar (kraftigare trädstammar med större diameter än traditionella störar, som inte håller så länge).

De ändringar som gjorts efter 1950 har sin grund i de första föreskrifterna för musselodling. Staten äger nu marken och upplåter och övervakar den. Pålar i V-form har förbjudits eftersom de bidrar till en avsevärd uppslamning av havsbottnen. Pålarna ska därför sedan dess placeras i parallella rader, vinkelrätt mot kustlinjen. Pålarnas placering har reglerats och föreskrifterna varierar mellan regionerna eftersom det råder olika förhållanden i fråga om miljö, havsbottnens beskaffenhet, strömmar, tillgång till näringsämnen och en rad andra faktorer.

Produktionsmetoden utvecklas för att förbättra avkastningen, men pålar som placeras i rader är fortfarande grunden i de anläggningar som byggs upp.

3.8.2   Pålarnas placering i rader

Cost förtydligade 1855 att pålarna kan fördelas i upp till fyra rader på olika nivåer.

Metoden att ställa pålarna i rader på olika nivåer i tidvattenzonen tillämpas fortfarande. Tidvattenzonens nivåskillnad utnyttjas och pålarna placeras i rader efter varandra, från tidvattnets högsta nivå ut mot öppet hav. Raderna närmast land fungerar som en upplagsplats där musslorna placeras när de nått konsumtionsstorlek.

3.8.3   Utnyttjande av enbart den naturliga miljön

Musslorna odlas uteslutande i sin naturliga miljö. Befruktningen sker naturligt i havet utan mänskligt ingripande, födan består uteslutande av naturligt, levande fytoplankton, och ingen kemisk behandling görs i havsmiljön under tillväxten.

3.9   Minimikrav och förfarande för kontroll av särarten:

| Punkter som ska kontrolleras | Tröskelvärden | Kontrollmetod | Lägsta kontrollfrekvens |
| --- | --- | --- | --- |
| Pålarnas lokalisering | 100 % av pålarna i tidvattenzonen | Visuell kontroll och/eller dokumentkontroll | 20 % av odlarna varje år |
| Avstånd mellan pålarna | Högst:






  — | 350 pålar/100 m (trippelrader) |

Punkter som ska kontrolleras

Tröskelvärden

Kontrollmetod

Lägsta kontrollfrekvens

Pålarnas lokalisering

100 % av pålarna i tidvattenzonen

Visuell kontroll och/eller dokumentkontroll

20 % av odlarna varje år

Avstånd mellan pålarna

Högst:

—

350 pålar/100 m (trippelrader)

| — | 250 pålar/100 m (dubbelrader) |
| --- | --- |

—

250 pålar/100 m (dubbelrader)

| — | 200 pålar/100 m (enkelrader) |
| --- | --- |

—

200 pålar/100 m (enkelrader)

Dokumentkontroll

20 % av odlarna varje år

Ingen kontakt med havsbottnen eller gyttjan

100 % av pålarna

Visuell kontroll och/eller dokumentkontroll

20 % av odlarna varje år

Odlingscykeln på pålarna

100 % av produktionen

Visuell kontroll och/eller dokumentkontroll

20 % av odlarna varje år

Längden på odlingscykeln på pålarna

Mer än 6 och högst 24 månader

Dokumentkontroll

2 gånger om året

Det tillagade köttets färg

Från gräddfärgat till orangegult

Annan färg hos högst 10 % av musslorna

Mätning

2 gånger om året

Analytisk undersökning

Ett värde på minst 100 enligt Lawrence och Scotts index och en skaltjocklek på minst 12 mm,

tjocklek under 12 mm hos högst 5 % av musslorna.

Mätning och/eller dokumentkontroll

2 gånger om året

Egenkontroll varannan månad

4.   Myndigheter eller organ som kontrollerar att produktspecifikationen följs:

4.1   Namn och adress:

| Namn: | CERTIS |
| --- | --- |
| Adress: | Immeuble Le Millepertuis |
| Les Landes d'Apigné |
| 35650 Le Rheu |
| FRANCE |

Namn:

CERTIS

Adress:

Immeuble Le Millepertuis

Les Landes d'Apigné

35650 Le Rheu

FRANCE

Tfn

+33 299608282

E-post:

certis@certis.com.fr

|  Offentligt | ☒ Privat |
| --- | --- |

 Offentligt

☒ Privat

4.2   Myndighetens eller organets specifika uppgifter:

Ackrediterat certifieringsorgan enligt standarden EN 45011, med uppgift att kontrollera att produktspecifikationen följs i Frankrike. Det angivna kontrollorganet ansvarar för kontrollen av produktspecifikationen i dess helhet.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---