# Europeiska unionens C 31/7 fe

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 31 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången7 februari 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 31

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången7 februari 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Förberedande rättsakter |
| | Regionkommittén |
| | 60:e plenarsession den 6–7 juli 2005 |
| 2006/C 031/1 | Yttrande från Regionkommittén om Läget när det gäller decentraliseringsprocessen i EU och det lokala och regionala självstyrets plats i det konstitutionella fördraget | 1 |
| 2006/C 031/2 | Yttrande från Regionkommittén om Rapport från kommissionen – Fjärde rapporten om unionsmedborgarskap och Meddelande från kommissionen – Byrån för mänskliga rättigheter – Offentligt samråd | 6 |
| 2006/C 031/3 | Yttrande från Regionkommittén om Rekommendation från Europeiska kommissionen när det gäller Turkiets framsteg på vägen mot anslutning | 11 |
| 2006/C 031/4 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Europeiska kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen | 15 |
| 2006/C 031/5 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Europeiska kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen | 19 |
| 2006/C 031/6 | Initiativyttrande från Regionkommittén om Utkast till gemenskapsriktlinjer för att finansiera flygplatser och för startbidrag till flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser | 23 |
| 2006/C 031/7 | Yttrande från Regionkommittén om Översynen av riktlinjerna för nationellt regionalstöd | 25 |
| 2006/C 031/8 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen om den socialpolitiska agendan | 32 |
| 2006/C 031/9 | Yttrande från Regionkommittén om Grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU | 36 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Förberedande rättsakter

Regionkommittén

60:e plenarsession den 6–7 juli 2005

2006/C 031/1

Yttrande från Regionkommittén om Läget när det gäller decentraliseringsprocessen i EU och det lokala och regionala självstyrets plats i det konstitutionella fördraget

1

2006/C 031/2

Yttrande från Regionkommittén om Rapport från kommissionen – Fjärde rapporten om unionsmedborgarskap och Meddelande från kommissionen – Byrån för mänskliga rättigheter – Offentligt samråd

6

2006/C 031/3

Yttrande från Regionkommittén om Rekommendation från Europeiska kommissionen när det gäller Turkiets framsteg på vägen mot anslutning

11

2006/C 031/4

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Europeiska kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen

15

2006/C 031/5

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Europeiska kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen

19

2006/C 031/6

Initiativyttrande från Regionkommittén om Utkast till gemenskapsriktlinjer för att finansiera flygplatser och för startbidrag till flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser

23

2006/C 031/7

Yttrande från Regionkommittén om Översynen av riktlinjerna för nationellt regionalstöd

25

2006/C 031/8

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen om den socialpolitiska agendan

32

2006/C 031/9

Yttrande från Regionkommittén om Grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU

36

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Förberedande rättsakter

Regionkommittén

60:e plenarsession den 6–7 juli 2005

| 7.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 31/1

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Läget när det gäller decentraliseringsprocessen i EU och det lokala och regionala självstyrets plats i det konstitutionella fördraget”

(2006/C 31/01)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

presidiets beslut av den 15 juni 2004 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget ge utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer i uppdrag att utarbeta ett yttrande i frågan,

artiklarna 7.2 och 263 samt följande i EG-fördraget, ändrat genom Amsterdamfördraget och Nicefördraget,

fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, särskilt ingressen till konstitutionen, ingressen till Europeiska Unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artiklarna I-3, I-5, I-11.3, I-46.3, II-82, III-280.1 samt protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitets-principerna och protokoll nr 29 om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning,

Regionkommitténs yttrande om ”Rekommendation från Europarådets kommunalkongress om Europeiska stadgan om regionalt självstyre” (CdR 39/2000 (1)),

Regionkommitténs bidrag till Europeiska konventet av den 4 juli 2002 (CdR 127/2002 fin),

deklaration från Regionkommitténs utskott för konstitutionella frågor och EU:s styresformer och Institutionella utskottet i Europarådets kommunalkongress som antogs i, Prag den 21 september 2004 (CdR 202/2004 fin),

Europeiska kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU (KOM(2001) 428 slutlig),

Europaparlamentets resolution av den 14 januari 2003 om de lokala och regionala myndigheternas roll i den europeiska integrationen (P5 TA(2003) 0009-2002/2141),

Europarådets stadga om lokalt självstyre av den 15 oktober 1985,

Europarådets kommunalkongress utkast till en europeisk stadga om regionalt självstyre av den 5 juni 1997,

Europarådets kommunalkongress resolution 154 av den 22 maj 2003 om anslutning till stadgan om lokalt självstyre,

Europarådets kommunalkongress resolution 186 av den 27 maj 2004 om anslutning till stadgan om regionalt självstyre,

Europeiska regionförsamlingens deklaration om regionalismen i Europa av den 4 december 1996,

det yttrande (CdR 222/2004 rév. 3) som antogs den 22 april 2005 av utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer (föredragande: José María Muñoa Ganuza, föredragande för yttre förbindelser åt Baskiens regionpresident (ES–ALDE),

och av följande skäl:

| 1. | Utvecklingen av olika former av vertikal befogenhetsfördelning i de olika medlemsstaterna bör uppfylla den europeiska integrationsprocessens krav. |
| --- | --- |

1.

Utvecklingen av olika former av vertikal befogenhetsfördelning i de olika medlemsstaterna bör uppfylla den europeiska integrationsprocessens krav.

| 2. | Regionaliseringen bör dessutom säkerställa en större demokratisk insyn och en effektivare ekonomisk, social och kulturell utveckling. |
| --- | --- |

2.

Regionaliseringen bör dessutom säkerställa en större demokratisk insyn och en effektivare ekonomisk, social och kulturell utveckling.

| 3. | Önskan om att bygga ett Europa ”förenat i mångfalden” och att göra det offentliga livet mer demokratiskt och öppet för insyn. |
| --- | --- |

3.

Önskan om att bygga ett Europa ”förenat i mångfalden” och att göra det offentliga livet mer demokratiskt och öppet för insyn.

| 4. | Att stärka den lokala och regionala demokratin inom den utvidgade unionen är en av de främsta politiska prioriteringarna under ReK:s tredje fyraåriga mandatperiod. |
| --- | --- |

4.

Att stärka den lokala och regionala demokratin inom den utvidgade unionen är en av de främsta politiska prioriteringarna under ReK:s tredje fyraåriga mandatperiod.

| 5. | Regionkommittén har i en rad yttranden och resolutioner påpekat att det är viktigt att EU respekterar principen om regionalt självstyre och de rättigheter som hör samman med lokalt självstyre i enlighet med den europeiska stadgan om lokalt självstyre som antogs av Europarådet 1985. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén har i en rad yttranden och resolutioner påpekat att det är viktigt att EU respekterar principen om regionalt självstyre och de rättigheter som hör samman med lokalt självstyre i enlighet med den europeiska stadgan om lokalt självstyre som antogs av Europarådet 1985.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 60:e plenarsession den 6–7 juli 2005 (sammanträdet den 7 juli 2005) enhälligt följande yttrande:

1.   Regionkommitténs synpunkter

DEL I

Typologi och exempel på maktförhållandena mellan staten och lokala och regionala myndigheter

| 1.1 | Regionkommittén konstaterar att det finns olika typer av lokala och regionala myndigheter som på grund av historiska och kulturella skäl och till följd av de konstitutionella principer som präglar de enskilda medlemsstaternas lokala och regionala struktur har olika befogenheter. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén konstaterar att det finns olika typer av lokala och regionala myndigheter som på grund av historiska och kulturella skäl och till följd av de konstitutionella principer som präglar de enskilda medlemsstaternas lokala och regionala struktur har olika befogenheter.

| 1.2 | Vår uppfattning är att de lokala och regionala myndigheterna främst står för demokrati, och att de bidrar till den kulturella mångfalden i Europa samt spelar en viktig roll i den socioekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

1.2

Vår uppfattning är att de lokala och regionala myndigheterna främst står för demokrati, och att de bidrar till den kulturella mångfalden i Europa samt spelar en viktig roll i den socioekonomiska utvecklingen.

| 1.3 | På lokal nivå finns lokala myndigheter, storstadsområden, huvudstäder, samordnande myndigheter osv., och på regional nivå finns ekonomiska regioner, administrativa regioner, regioner med lagstiftningsbefogenheter osv. som har olika bakgrund och uppgifter. Skillnaderna har ökat ytterligare i och med anslutningen av de tio nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.3

På lokal nivå finns lokala myndigheter, storstadsområden, huvudstäder, samordnande myndigheter osv., och på regional nivå finns ekonomiska regioner, administrativa regioner, regioner med lagstiftningsbefogenheter osv. som har olika bakgrund och uppgifter. Skillnaderna har ökat ytterligare i och med anslutningen av de tio nya medlemsstaterna.

| 1.4 | Maktförhållandena mellan centralstaten och de lokala och regionala myndigheterna är mycket komplicerade i dagens samhälle. Detta visar sig när det gäller såväl innehållet i dessa kontakter som deras dynamik. |
| --- | --- |

1.4

Maktförhållandena mellan centralstaten och de lokala och regionala myndigheterna är mycket komplicerade i dagens samhälle. Detta visar sig när det gäller såväl innehållet i dessa kontakter som deras dynamik.

| 1.5 | Enligt vår mening bör dessa kontakter bygga på lojalitet, samarbete, solidaritet och komplementaritet, och de bör ta hänsyn till aspekter av många olika slag: socioekonomiska, politiska, juridiska och kulturella. |
| --- | --- |

1.5

Enligt vår mening bör dessa kontakter bygga på lojalitet, samarbete, solidaritet och komplementaritet, och de bör ta hänsyn till aspekter av många olika slag: socioekonomiska, politiska, juridiska och kulturella.

Utvecklingen av decentraliseringen och överföringen av befogenheter, särskilt med avseende på de lokala och regionala myndigheternas ekonomiska oberoende

| 1.6 | Regionkommittén menar att decentraliseringen på såväl lokal som regional nivå bör bygga på två grundläggande kriterier eller följa två huvudlinjer: dynamik och flexibilitet. |
| --- | --- |

1.6

Regionkommittén menar att decentraliseringen på såväl lokal som regional nivå bör bygga på två grundläggande kriterier eller följa två huvudlinjer: dynamik och flexibilitet.

| 1.7 | Denna dynamik och flexibilitet visar sig i de ständiga konstitutionella, lagstiftande och administrativa förändringarna i praktiskt taget samtliga EU:s medlemsstater, framför allt i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.7

Denna dynamik och flexibilitet visar sig i de ständiga konstitutionella, lagstiftande och administrativa förändringarna i praktiskt taget samtliga EU:s medlemsstater, framför allt i de nya medlemsstaterna.

| 1.8 | Regionkommittén anser att den decentraliseringsprocess som ägt eller äger rum i de nya medlemsstaterna utgör en mycket viktig drivkraft för att stärka den lokala och regionala demokratin i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.8

Regionkommittén anser att den decentraliseringsprocess som ägt eller äger rum i de nya medlemsstaterna utgör en mycket viktig drivkraft för att stärka den lokala och regionala demokratin i Europeiska unionen.

| 1.9 | För närvarande görs vissa framsteg inom ramen för den lokala och regionala decentraliseringsprocessen, framför allt på konkurrensområdet, när det gäller att uppnå finansiellt oberoende och utforma institutionella garantier. |
| --- | --- |

1.9

För närvarande görs vissa framsteg inom ramen för den lokala och regionala decentraliseringsprocessen, framför allt på konkurrensområdet, när det gäller att uppnå finansiellt oberoende och utforma institutionella garantier.

| 1.10 | Regionkommittén betonar att det europeiska integrationsarbetet har bidragit på ett positivt sätt till den regionala och lokala decentraliseringsprocessen i unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

1.10

Regionkommittén betonar att det europeiska integrationsarbetet har bidragit på ett positivt sätt till den regionala och lokala decentraliseringsprocessen i unionens medlemsstater.

| 1.11 | Vi kan konstatera att de lokala och regionala myndigheterna klarar av att ta sitt ansvar och kan utveckla och uppfylla det. |
| --- | --- |

1.11

Vi kan konstatera att de lokala och regionala myndigheterna klarar av att ta sitt ansvar och kan utveckla och uppfylla det.

| 1.12 | Överföringen av befogenheter till de lokala och regionala myndigheterna måste ovillkorligen åtföljas av en överföring av nödvändiga ekonomiska resurser för att de skall kunna utvecklas fullt ut. Bristande resurser hindrar att dessa befogenheter utförs korrekt och effektivt och att de utvecklas på sikt. |
| --- | --- |

1.12

Överföringen av befogenheter till de lokala och regionala myndigheterna måste ovillkorligen åtföljas av en överföring av nödvändiga ekonomiska resurser för att de skall kunna utvecklas fullt ut. Bristande resurser hindrar att dessa befogenheter utförs korrekt och effektivt och att de utvecklas på sikt.

| 1.13 | Storstädernas och stadsregionernas inflytande i EU ökar påtagligt, liksom deras ekonomiska och sociala betydelse. Kontakterna mellan de olika lokala och regionala myndigheterna bör därför utökas inom ramen för de nya styrelseformer som EU förordar. |
| --- | --- |

1.13

Storstädernas och stadsregionernas inflytande i EU ökar påtagligt, liksom deras ekonomiska och sociala betydelse. Kontakterna mellan de olika lokala och regionala myndigheterna bör därför utökas inom ramen för de nya styrelseformer som EU förordar.

Det rättsliga skyddet av de lokala och regionala myndigheterna och deras företrädares ställning

| 1.14 | Regionkommittén noterar att medborgarna i allt större utsträckning identifierar sig med sin region eller kommun, eftersom de känner att de står närmare de lokala och regionala myndigheterna och att dessa i högre grad tar tillvara deras intressen. |
| --- | --- |

1.14

Regionkommittén noterar att medborgarna i allt större utsträckning identifierar sig med sin region eller kommun, eftersom de känner att de står närmare de lokala och regionala myndigheterna och att dessa i högre grad tar tillvara deras intressen.

| 1.15 | Därför anser vi att de lokala och regionala instansernas självstyre bör säkerställas på högsta lagstiftningsnivå och att deras status inte bör kunna ändras utan deras medverkan. |
| --- | --- |

1.15

Därför anser vi att de lokala och regionala instansernas självstyre bör säkerställas på högsta lagstiftningsnivå och att deras status inte bör kunna ändras utan deras medverkan.

| 1.16 | I de fall då de lokala och regionala myndigheternas självstyre utsätts för kontroller av de nationella myndigheterna som strider mot principen om att deras företrädare fritt skall utöva sina funktioner bör sådana kontroller fastställas på grundlagsnivå, och genomförandet bör regleras i lag. |
| --- | --- |

1.16

I de fall då de lokala och regionala myndigheternas självstyre utsätts för kontroller av de nationella myndigheterna som strider mot principen om att deras företrädare fritt skall utöva sina funktioner bör sådana kontroller fastställas på grundlagsnivå, och genomförandet bör regleras i lag.

| 1.17 | Regionkommittén vill understryka att det i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa fastställs att ReK:s ledamöter skall vara företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling. |
| --- | --- |

1.17

Regionkommittén vill understryka att det i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa fastställs att ReK:s ledamöter skall vara företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling.

| 1.18 | Vi anser att de politiska företrädarna för redan existerande lokala och regionala myndigheter i medlemsstaterna bör väljas direkt av medborgarna eller vara ansvariga inför en vald församling. |
| --- | --- |

1.18

Vi anser att de politiska företrädarna för redan existerande lokala och regionala myndigheter i medlemsstaterna bör väljas direkt av medborgarna eller vara ansvariga inför en vald församling.

Nya styrelseformer och ett stärkt unionsmedborgarskap

| 1.19 | Regionkommittén anser att lokalt och regionalt självstyre är en nödvändig faktor för utvecklingen av demokratin och goda styrelseformer inom EU liksom för medborgarnas deltagande i offentliga angelägenheter. |
| --- | --- |

1.19

Regionkommittén anser att lokalt och regionalt självstyre är en nödvändig faktor för utvecklingen av demokratin och goda styrelseformer inom EU liksom för medborgarnas deltagande i offentliga angelägenheter.

| 1.20 | Kommissionen bör fördjupa den fortlöpande dialogen med de lokala och regionala myndigheterna, eftersom dessa är de demokratiska organ som står närmast medborgarna, i syfte att förbättra möjligheterna till samverkan med medborgarna. Detta skulle förenkla tillämpningen av de grundläggande principerna för goda styrelseformer, exempelvis öppenhet, deltagande, enhetlighet och effektivitet i enlighet med vitboken om styrelseformer. |
| --- | --- |

1.20

Kommissionen bör fördjupa den fortlöpande dialogen med de lokala och regionala myndigheterna, eftersom dessa är de demokratiska organ som står närmast medborgarna, i syfte att förbättra möjligheterna till samverkan med medborgarna. Detta skulle förenkla tillämpningen av de grundläggande principerna för goda styrelseformer, exempelvis öppenhet, deltagande, enhetlighet och effektivitet i enlighet med vitboken om styrelseformer.

| 1.21 | Eftersom de lokala och regionala myndigheterna har ansvaret för att tillämpa EU-politiken på respektive områden, anser Regionkommittén att de bör delta aktivare och effektivare redan på ett tidigt stadium i utarbetandet och tillämpningen av gemenskapslagstiftningen och EU:s politik. |
| --- | --- |

1.21

Eftersom de lokala och regionala myndigheterna har ansvaret för att tillämpa EU-politiken på respektive områden, anser Regionkommittén att de bör delta aktivare och effektivare redan på ett tidigt stadium i utarbetandet och tillämpningen av gemenskapslagstiftningen och EU:s politik.

| 1.22 | Trots att de lokala och regionala myndigheterna spelar en väsentlig roll i förvaltningen av strukturpolitiken har de inte alltid den autonomi som krävs för att kunna utveckla denna roll. Ett ökat ansvar hos de lokala och regionala myndigheterna skulle leda till ett större engagemang och ett bättre resursutnyttjande. |
| --- | --- |

1.22

Trots att de lokala och regionala myndigheterna spelar en väsentlig roll i förvaltningen av strukturpolitiken har de inte alltid den autonomi som krävs för att kunna utveckla denna roll. Ett ökat ansvar hos de lokala och regionala myndigheterna skulle leda till ett större engagemang och ett bättre resursutnyttjande.

| 1.23 | Likaledes anser Regionkommittén att de lokala och regionala myndigheterna bör inbegripas i politikutformningen och beslutsfattandet i syfte att säkerställa en effektiv förvaltning av strukturpolitiken. |
| --- | --- |

1.23

Likaledes anser Regionkommittén att de lokala och regionala myndigheterna bör inbegripas i politikutformningen och beslutsfattandet i syfte att säkerställa en effektiv förvaltning av strukturpolitiken.

DEL II

Direkta och indirekta effekter av det konstitutionella erkännandet av principen om lokalt och regionalt självstyre

| 1.24 | Regionkommittén anser att fördraget om upprättande av en konstitution för Europa utgör ett första steg mot en tydlig definition av befogenhetsfördelningen mellan unionen och medlems-staterna. Det möjliggör en ökad insyn som kommer att gynna den lokala och regionala decentraliseringsprocessen. |
| --- | --- |

1.24

Regionkommittén anser att fördraget om upprättande av en konstitution för Europa utgör ett första steg mot en tydlig definition av befogenhetsfördelningen mellan unionen och medlems-staterna. Det möjliggör en ökad insyn som kommer att gynna den lokala och regionala decentraliseringsprocessen.

| 1.25 | I fördraget om upprättande av en konstitution för Europa erkänns uttryckligen det lokala och regionala självstyret på högsta lagstiftningsnivå, och det ges därmed konstitutionell status. Detta innebär ett viktigt steg framåt när det gäller att förverkliga den gemensamma önskan om att anpassa EU till de lokala och regionala myndigheternas legitima intressen och förväntningar. |
| --- | --- |

1.25

I fördraget om upprättande av en konstitution för Europa erkänns uttryckligen det lokala och regionala självstyret på högsta lagstiftningsnivå, och det ges därmed konstitutionell status. Detta innebär ett viktigt steg framåt när det gäller att förverkliga den gemensamma önskan om att anpassa EU till de lokala och regionala myndigheternas legitima intressen och förväntningar.

| 1.26 | Det rör sig dock om ett allmänt erkännande av lokalt och regionalt självstyre, och de lokala och regionala myndigheternas specifika roll i den europeiska politiken beskrivs inte konkret. Därför åligger det medlemsstaterna att i enlighet med principen om institutionellt oberoende definiera denna roll. |
| --- | --- |

1.26

Det rör sig dock om ett allmänt erkännande av lokalt och regionalt självstyre, och de lokala och regionala myndigheternas specifika roll i den europeiska politiken beskrivs inte konkret. Därför åligger det medlemsstaterna att i enlighet med principen om institutionellt oberoende definiera denna roll.

| 1.27 | För att få till stånd ett effektivt lokalt och regionalt självstyre bör medlemsstaterna utarbeta nödvändiga bestämmelser på konstitutionell, lagstiftande och administrativ nivå som gör det möjligt för dem att på såväl statlig nivå som EU-nivå utveckla och stärka det lokala och regionala självstyret. |
| --- | --- |

1.27

För att få till stånd ett effektivt lokalt och regionalt självstyre bör medlemsstaterna utarbeta nödvändiga bestämmelser på konstitutionell, lagstiftande och administrativ nivå som gör det möjligt för dem att på såväl statlig nivå som EU-nivå utveckla och stärka det lokala och regionala självstyret.

| 1.28 | Trots att det rör sig om ett allmänt erkännande anser vi att det konstitutionella fördraget gör det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att delta mer aktivt på gemenskapsnivå och att det ökar det lokala och regionala självstyrets rättsliga skydd. |
| --- | --- |

1.28

Trots att det rör sig om ett allmänt erkännande anser vi att det konstitutionella fördraget gör det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att delta mer aktivt på gemenskapsnivå och att det ökar det lokala och regionala självstyrets rättsliga skydd.

| 1.29 | Det konstitutionella fördraget möjliggör ett aktivare deltagande i gemenskapens beslutsprocess såväl innan besluten fattas som efteråt. När besluten väl fattats fastställer proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna de lokala och regionala myndigheternas deltagande i tillämpningen av EU:s bestämmelser och politik. Innan besluten fattas möjliggör det konstitutionella fördraget ett direkt deltagande av de regionala och lokala företrädarna i EU-institutionernas beslutsinstanser och i rådgivande organ såsom deras eget organ, Regionkommittén. |
| --- | --- |

1.29

Det konstitutionella fördraget möjliggör ett aktivare deltagande i gemenskapens beslutsprocess såväl innan besluten fattas som efteråt. När besluten väl fattats fastställer proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna de lokala och regionala myndigheternas deltagande i tillämpningen av EU:s bestämmelser och politik. Innan besluten fattas möjliggör det konstitutionella fördraget ett direkt deltagande av de regionala och lokala företrädarna i EU-institutionernas beslutsinstanser och i rådgivande organ såsom deras eget organ, Regionkommittén.

| 1.30 | Vi anser att både vissa regionala företrädares direkta deltagande i sammanträden inom rådet och andra organ, exempelvis Coreper, och lokala och regionala organs deltagande i alla faser i förberedelserna för rådet i anslutning till den nationella delegationen, kan bidra till en bättre, relevantare och effektivare EU-politik. Ett sådant större deltagande skapar ökad tilltro till de slutliga resultaten och till de institutioner som utformar politiken. |
| --- | --- |

1.30

Vi anser att både vissa regionala företrädares direkta deltagande i sammanträden inom rådet och andra organ, exempelvis Coreper, och lokala och regionala organs deltagande i alla faser i förberedelserna för rådet i anslutning till den nationella delegationen, kan bidra till en bättre, relevantare och effektivare EU-politik. Ett sådant större deltagande skapar ökad tilltro till de slutliga resultaten och till de institutioner som utformar politiken.

| 1.31 | Mot bakgrund av de funktioner som ReK tilldelas i det konstitutionella fördraget, skall kommittén utgöra ett mellanled med särställning mellan gemenskapsinstitutionerna och de lokala och regionala myndigheterna, och vi konstaterar med tillfredsställelse att ReK:s befogenheter har utökats, vilket kommer att bidra till att stärka det regionala och lokala självstyret. |
| --- | --- |

1.31

Mot bakgrund av de funktioner som ReK tilldelas i det konstitutionella fördraget, skall kommittén utgöra ett mellanled med särställning mellan gemenskapsinstitutionerna och de lokala och regionala myndigheterna, och vi konstaterar med tillfredsställelse att ReK:s befogenheter har utökats, vilket kommer att bidra till att stärka det regionala och lokala självstyret.

| 1.32 | Förutom att ReK ges direkt legitimitet att väcka talan inför EG-domstolen i fråga om rättsakter där konstitutionen kräver att kommittén skall rådfrågas för att de skall kunna antas, ger det konstitutionella fördraget vissa regioner möjlighet att väcka talan via de nationella parlamenten om dessa anser det lämpligt. |
| --- | --- |

1.32

Förutom att ReK ges direkt legitimitet att väcka talan inför EG-domstolen i fråga om rättsakter där konstitutionen kräver att kommittén skall rådfrågas för att de skall kunna antas, ger det konstitutionella fördraget vissa regioner möjlighet att väcka talan via de nationella parlamenten om dessa anser det lämpligt.

| 1.33 | Erkännandet och tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna på lokal och regional nivå i enlighet med det konstitutionella fördraget säkerställer ytterligare genomförandebefogenheterna. Detta gör det möjligt att föra beslutsfattandet inom EU närmare medborgarna och främjar ett mer direkt deltagande av medborgarna i den europeiska processen. |
| --- | --- |

1.33

Erkännandet och tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna på lokal och regional nivå i enlighet med det konstitutionella fördraget säkerställer ytterligare genomförandebefogenheterna. Detta gör det möjligt att föra beslutsfattandet inom EU närmare medborgarna och främjar ett mer direkt deltagande av medborgarna i den europeiska processen.

| 1.34 | Regionkommittén betraktar Europeiska stadgan om lokalt självstyre som ett viktigt instrument eftersom den fastställer de grundläggande kriterierna för lokalt självstyre, säkerställer de lokala och regionala myndigheternas befogenheter, tilldelar dem nödvändiga resurser och innehåller kriterier och riktmärken som är gemensamma men samtidigt flexibla och smidiga för att utöka decentraliseringen och det demokratiska deltagandet, samt gör det möjligt för de lokala myndigheterna att delta på internationell nivå. |
| --- | --- |

1.34

Regionkommittén betraktar Europeiska stadgan om lokalt självstyre som ett viktigt instrument eftersom den fastställer de grundläggande kriterierna för lokalt självstyre, säkerställer de lokala och regionala myndigheternas befogenheter, tilldelar dem nödvändiga resurser och innehåller kriterier och riktmärken som är gemensamma men samtidigt flexibla och smidiga för att utöka decentraliseringen och det demokratiska deltagandet, samt gör det möjligt för de lokala myndigheterna att delta på internationell nivå.

| 1.35 | Regionkommittén anser därför att det är lämpligt att man antar en internationell konvention som inbegriper utkastet till en europeisk stadga om regionalt självstyre och erkänner det regionala självstyret som en flexibel styrelseform som kan anpassas till olika situationer. Detta skulle göra det möjligt att ge en lämplig definition av vilka principer som ligger till grund för det regionala självstyret, exempelvis demokratisk legitimitet, institutionellt oberoende, tillräckliga ekonomiska resurser och rättsliga garantier, och det skulle främja regionernas närvaro på statlig, europeisk och internationell nivå. |
| --- | --- |

1.35

Regionkommittén anser därför att det är lämpligt att man antar en internationell konvention som inbegriper utkastet till en europeisk stadga om regionalt självstyre och erkänner det regionala självstyret som en flexibel styrelseform som kan anpassas till olika situationer. Detta skulle göra det möjligt att ge en lämplig definition av vilka principer som ligger till grund för det regionala självstyret, exempelvis demokratisk legitimitet, institutionellt oberoende, tillräckliga ekonomiska resurser och rättsliga garantier, och det skulle främja regionernas närvaro på statlig, europeisk och internationell nivå.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Regionkommittén rekommenderar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att stärka lokalt och regionalt självstyre med utgångspunkt i decentraliseringsprocessen och befogenhetsöverföringen i de medlemsstater där man håller på att genomföra sådana reformer. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén rekommenderar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att stärka lokalt och regionalt självstyre med utgångspunkt i decentraliseringsprocessen och befogenhetsöverföringen i de medlemsstater där man håller på att genomföra sådana reformer.

| 2.2 | Regionkommittén uppmanar de nya medlemsstaterna att dra nytta av de övriga medlemsstaternas erfarenheter, samtidigt som de utvecklar en egen decentraliseringsmodell som tar hänsyn till de särskilda förhållanden som råder i det egna landet. |
| --- | --- |

2.2

Regionkommittén uppmanar de nya medlemsstaterna att dra nytta av de övriga medlemsstaternas erfarenheter, samtidigt som de utvecklar en egen decentraliseringsmodell som tar hänsyn till de särskilda förhållanden som råder i det egna landet.

| 2.3 | Regionkommittén föreslår därför att man skall lansera en dynamisk strategi för att främja lokalt och regionalt självstyre och ta initiativ för att göra kommissionen och medlemsstaterna medvetna om fördelarna av att koppla samman sammanhållningspolitikens mål med behoven av demokratisk decentralisering. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén föreslår därför att man skall lansera en dynamisk strategi för att främja lokalt och regionalt självstyre och ta initiativ för att göra kommissionen och medlemsstaterna medvetna om fördelarna av att koppla samman sammanhållningspolitikens mål med behoven av demokratisk decentralisering.

| 2.4 | Regionkommittén anmodar medlemsstaterna att på ett kraftfullt sätt stärka den regionala decentraliseringsprocessen i syfte att se till att denna så småningom kan komma att omfatta socioekonomiska, administrativa, historiska, kulturella och politiska aspekter. |
| --- | --- |

2.4

Regionkommittén anmodar medlemsstaterna att på ett kraftfullt sätt stärka den regionala decentraliseringsprocessen i syfte att se till att denna så småningom kan komma att omfatta socioekonomiska, administrativa, historiska, kulturella och politiska aspekter.

| 2.5 | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att mot bakgrund av stadgan om regionalt självstyre utveckla och fördjupa planerna på en flexibel regionalisering som går att anpassa till de mycket olika förhållandena i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.5

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att mot bakgrund av stadgan om regionalt självstyre utveckla och fördjupa planerna på en flexibel regionalisering som går att anpassa till de mycket olika förhållandena i medlemsstaterna.

| 2.6 | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att ge de lokala och regionala myndigheterna rätt, och konkreta möjligheter, att förvalta en stor del av de offentliga uppdragen. Vidare bör de fastställa att de lokala och regionala myndigheterna skall förfoga över en församling som skall väljas genom allmänna direkta, fria och hemliga val och ett verkställande organ som är ansvarigt inför denna. |
| --- | --- |

2.6

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att ge de lokala och regionala myndigheterna rätt, och konkreta möjligheter, att förvalta en stor del av de offentliga uppdragen. Vidare bör de fastställa att de lokala och regionala myndigheterna skall förfoga över en församling som skall väljas genom allmänna direkta, fria och hemliga val och ett verkställande organ som är ansvarigt inför denna.

| 2.7 | Regionkommittén uppmanar de medlemsstater som inte redan har gjort det att i sina olika regelverk säkerställa lokalt och regionalt självstyre på högsta möjliga lagstiftningsnivå och att låta detta åtföljas av lämpliga rättsliga, institutionella och juridiska instrument för rättsligt skydd samt av nödvändiga ekonomiska resurser för att befogenheterna skall kunna utföras. |
| --- | --- |

2.7

Regionkommittén uppmanar de medlemsstater som inte redan har gjort det att i sina olika regelverk säkerställa lokalt och regionalt självstyre på högsta möjliga lagstiftningsnivå och att låta detta åtföljas av lämpliga rättsliga, institutionella och juridiska instrument för rättsligt skydd samt av nödvändiga ekonomiska resurser för att befogenheterna skall kunna utföras.

| 2.8 | Regionkommittén anser att de politiska företrädarna för befintliga lokala och regionala strukturer i medlemsstaterna bör väljas direkt av medborgarna eller vara ansvariga inför en vald församling. |
| --- | --- |

2.8

Regionkommittén anser att de politiska företrädarna för befintliga lokala och regionala strukturer i medlemsstaterna bör väljas direkt av medborgarna eller vara ansvariga inför en vald församling.

| 2.9 | Regionkommittén vill uppmana medlemsstaterna att utveckla nödvändiga rättsliga instrument och vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att den språkliga och kulturella mångfalden bevaras, respekteras och främjas inom deras territorium. |
| --- | --- |

2.9

Regionkommittén vill uppmana medlemsstaterna att utveckla nödvändiga rättsliga instrument och vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att den språkliga och kulturella mångfalden bevaras, respekteras och främjas inom deras territorium.

| 2.10 | Regionkommittén rekommenderar EU-institutionerna att stödja den lokala och regionala decentraliseringen som ett viktigt instrument för att främja den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

2.10

Regionkommittén rekommenderar EU-institutionerna att stödja den lokala och regionala decentraliseringen som ett viktigt instrument för att främja den kulturella mångfalden.

| 2.11 | Regionkommittén anmodar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att inom sitt territorium säkerställa tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i kontakterna mellan EU, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

2.11

Regionkommittén anmodar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att inom sitt territorium säkerställa tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i kontakterna mellan EU, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna.

| 2.12 | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att, via sina nationella parlament och i förekommande fall sina regionala parlament värna det lokala och regionala självstyret då kommissionen inom ramen för systemet för tidig varning presenterar sina lagstiftningsförslag för dem, i syfte att utarbeta ett motiverat yttrande om respekten av subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

2.12

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att, via sina nationella parlament och i förekommande fall sina regionala parlament värna det lokala och regionala självstyret då kommissionen inom ramen för systemet för tidig varning presenterar sina lagstiftningsförslag för dem, i syfte att utarbeta ett motiverat yttrande om respekten av subsidiaritetsprincipen.

| 2.13 | Regionkommittén vill uppmana kommissionen att institutionalisera nödvändiga instrument för ett reellt deltagande av företrädarna för de lokala och regionala myndigheterna såväl i utarbetandet av politiken i ett tidigt skede som vid den senare tillämpningen av gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

2.13

Regionkommittén vill uppmana kommissionen att institutionalisera nödvändiga instrument för ett reellt deltagande av företrädarna för de lokala och regionala myndigheterna såväl i utarbetandet av politiken i ett tidigt skede som vid den senare tillämpningen av gemenskapslagstiftningen.

| 2.14 | Regionkommittén rekommenderar kommissionen att inrätta nödvändiga förfaranden för att se till att regionerna kan delta vid utarbetandet, antagandet, förvaltningen och utvärderingen av de strukturåtgärder som riktar sig till regionerna. |
| --- | --- |

2.14

Regionkommittén rekommenderar kommissionen att inrätta nödvändiga förfaranden för att se till att regionerna kan delta vid utarbetandet, antagandet, förvaltningen och utvärderingen av de strukturåtgärder som riktar sig till regionerna.

| 2.15 | Regionkommittén rekommenderar att EU och medlemsstaterna tar hänsyn till de olika befintliga strukturerna: lokala myndigheter, samordnande myndigheter för kommuner och regioner, storstadsområden, huvudstäder osv. när man skall definiera och tillämpa lokalt självstyre. |
| --- | --- |

2.15

Regionkommittén rekommenderar att EU och medlemsstaterna tar hänsyn till de olika befintliga strukturerna: lokala myndigheter, samordnande myndigheter för kommuner och regioner, storstadsområden, huvudstäder osv. när man skall definiera och tillämpa lokalt självstyre.

| 2.16 | Regionkommittén vill uppmana de medlemsstater som har regioner med lagstiftande befogenheter att intensifiera den politiska decentraliseringen genom att inrätta nödvändiga instrument för att göra det möjligt för dessa regionala myndigheter att på ett effektivt sätt delta i gemenskapens beslutsförfarande. |
| --- | --- |

2.16

Regionkommittén vill uppmana de medlemsstater som har regioner med lagstiftande befogenheter att intensifiera den politiska decentraliseringen genom att inrätta nödvändiga instrument för att göra det möjligt för dessa regionala myndigheter att på ett effektivt sätt delta i gemenskapens beslutsförfarande.

| 2.17 | Regionkommittén rekommenderar samarbete mellan storstäderna och de högre politiska och administrativa strukturerna, särskilt när det gäller stadsregioner, eftersom deras befogenhetsområden i fråga om ekonomiska, sociala och politiska intressen överlappar och kompletterar varandra. |
| --- | --- |

2.17

Regionkommittén rekommenderar samarbete mellan storstäderna och de högre politiska och administrativa strukturerna, särskilt när det gäller stadsregioner, eftersom deras befogenhetsområden i fråga om ekonomiska, sociala och politiska intressen överlappar och kompletterar varandra.

| 2.18 | Regionkommittén uppmanar regionerna att föra en fortlöpande dialog med storstäderna i syfte att samarbeta gemensamma teman och på så vis dra större nytta av de möjligheter till medverkan som det konstitutionella fördraget ger. |
| --- | --- |

2.18

Regionkommittén uppmanar regionerna att föra en fortlöpande dialog med storstäderna i syfte att samarbeta gemensamma teman och på så vis dra större nytta av de möjligheter till medverkan som det konstitutionella fördraget ger.

| 2.19 | Regionkommittén uppmanar EU att inom ramen för de nya styrelseformerna låta de lokala och regionala myndigheterna delta med hänsyn till de funktioner de utövar. |
| --- | --- |

2.19

Regionkommittén uppmanar EU att inom ramen för de nya styrelseformerna låta de lokala och regionala myndigheterna delta med hänsyn till de funktioner de utövar.

| 2.20 | I syfte att så effektivt som möjligt kunna axla det nya ansvar som det konstitutionella fördraget medför, förbinder sig Regionkommittén att i sin praktiska organisation ta hänsyn till att förhållandena kan se olika ut på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

2.20

I syfte att så effektivt som möjligt kunna axla det nya ansvar som det konstitutionella fördraget medför, förbinder sig Regionkommittén att i sin praktiska organisation ta hänsyn till att förhållandena kan se olika ut på lokal och regional nivå.

| 2.21 | Regionkommittén uppmanar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat Europeiska stadgan om lokalt självstyre att göra det. |
| --- | --- |

2.21

Regionkommittén uppmanar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat Europeiska stadgan om lokalt självstyre att göra det.

| 2.22 | Regionkommittén råder EU att fatta nödvändiga beslut för att Europeiska stadgan om lokalt självstyre skall ingå i gemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

2.22

Regionkommittén råder EU att fatta nödvändiga beslut för att Europeiska stadgan om lokalt självstyre skall ingå i gemenskapens regelverk.

| 2.23 | Regionkommittén anmodar Europarådet och medlemsstaterna att anta och ratificera utkastet till stadga om regionalt självstyre som en internationell konvention. Detta kommer att ge den ett eget juridiskt värde och skydd i enlighet med internationell lag. |
| --- | --- |

2.23

Regionkommittén anmodar Europarådet och medlemsstaterna att anta och ratificera utkastet till stadga om regionalt självstyre som en internationell konvention. Detta kommer att ge den ett eget juridiskt värde och skydd i enlighet med internationell lag.

| 2.24 | Regionkommittén rekommenderar att man inom kommittén skall inrätta ett kontinuerligt system för att övervaka tillämpningen av Europeiska stadgan om lokalt självstyre och utvecklingen av utkastet till stadga om regionalt självstyre i syfte att se till att medlemsstaterna fullt ut kan genomföra ett lokalt och regionalt självstyre på sitt territorium. |
| --- | --- |

2.24

Regionkommittén rekommenderar att man inom kommittén skall inrätta ett kontinuerligt system för att övervaka tillämpningen av Europeiska stadgan om lokalt självstyre och utvecklingen av utkastet till stadga om regionalt självstyre i syfte att se till att medlemsstaterna fullt ut kan genomföra ett lokalt och regionalt självstyre på sitt territorium.

| 2.25 | Regionkommittén rekommenderar att EU-institutionerna inrättar ett intensivare samarbete med Europarådet, och framför allt med Europarådets kommunalkongress, i de frågor som rör lokala och regionala angelägenheter. |
| --- | --- |

2.25

Regionkommittén rekommenderar att EU-institutionerna inrättar ett intensivare samarbete med Europarådet, och framför allt med Europarådets kommunalkongress, i de frågor som rör lokala och regionala angelägenheter.

| 2.26 | Regionkommittén föreslår att man skall vidareutveckla ReK:s samarbete med Europarådets kommunalkongress och andra övernationella organisationer som arbetar med lokalt och regionalt självstyre. |
| --- | --- |

2.26

Regionkommittén föreslår att man skall vidareutveckla ReK:s samarbete med Europarådets kommunalkongress och andra övernationella organisationer som arbetar med lokalt och regionalt självstyre.

Bryssel den 7 juli 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EGT C 144, 16.5.2001, s. 5.

1

---

| 7.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 31/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 31/6

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Rapport från kommissionen – Fjärde rapporten om unionsmedborgarskap” och ”Meddelande från kommissionen – Byrån för mänskliga rättigheter – Offentligt samråd”

(2006/C 31/02)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DENNA RESOLUTION

med beaktande av

kommissionens fjärde rapport om unionsmedborgarskap för perioden maj 2001 – april 2004 (KOM(2004) 695 slutlig),

meddelande från kommissionen om byrån för mänskliga rättigheter (KOM(2004) 693 slutlig),

förslag till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för mänskliga rättigheter (KOM(2005) 280 slutlig) (ej officiell titel),

kommissionens beslut av den 26 oktober 2004 att i enlighet med artikel 265.1 i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén om kommissionens fjärde rapport om unionsmedborgarskap och om kommissionens meddelande om byrån för mänskliga rättigheter,

kommissionens beslut av den 30 juni 2005 att i enlighet med artikel 265.1 i EG-fördraget rådfråga kommittén om förslag till rådets förordning om inrättande av en byrå för mänskliga rättigheter,

presidiets beslut av den 15 juni 2004 att ge utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer i uppdrag att utarbeta ett yttrande om kommissionens fjärde rapport om unionsmedborgarskap och om kommissionens meddelande om byrån för mänskliga rättigheter,

fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 6 och 7, samt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt andra delen,

Fördrag om upprättande av en konstitution för Europa av den 29 oktober 2004, särskilt artikel I-2, I-9 et I-10, samt avdelning VI ”Unionens demokratiska liv” i del I, hela del II med rubriken ”Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna” och artikel III-129 i del III.

ReK:s yttrande om ”Utarbetandet av en stadga om grundläggande rättigheter i EU” (CdR 327/1999 fin (1)), resolution om ”Stadga om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen” (CdR 140/2000 fin (2)) och resolution om ”Godkännande av Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter” (CdR 381/2000 fin (3)),

ReK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier” (KOM(2001) 257 slutlig – 2001/0111 COD) (CdR 287/2001 fin (4)),

ReK:s yttranden om ”Rapport från kommissionen – ’Kommissionens tredje rapport om unionsmedborgarskap’” (KOM(2001) 506 slutlig) och om ”Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om tillämpning av direktiv 94/80/EG om rösträtt och valbarhet vid kommunala val” (KOM(2002) 260 slutlig) (CdR 121/2002 fin (5)),

ReK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om 'En informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen'” (KOM(2002) 350 slutlig) (CdR 124/2002 fin (6)),

ReK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier”,

utkastet till betänkande från Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om ”Främjande och skydd av grundläggande rättigheter: Rollen för nationella och EU-institutioner, inklusive byrån för mänskliga rättigheter” (föredragande: Kinga Gál – LIBE/6/25781),

rapporten CFR-CDF.rapUE.2003.fr från nätverket av experter på grundläggande rättigheter om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2003,

det utkast till yttrande (CdR 280/2004 rév. 2) som antogs den 22 april 2005 av utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer (föredragande: Claude du Granrut, ledamot av regionfullmäktige i Picardie och vice borgmästare i Senlis, FR–PPE).

Och av följande skäl:

| 1) | Genom andra delen av EG-fördraget inrättades ett unionsmedborgarskap. Unionsmedborgare skall bland annat ha rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, rätt att rösta och vara valbara i kommunala val i den medlemsstat där de är bosatta, rätt till skydd av de andra medlemsstaternas diplomatiska eller konsulära myndigheter i ett tredje land där EU-medborgarens egen medlemsstat inte är representerad samt rätt att göra framställningar till Europaparlamentet och vända sig till ombudsmannen. Dessa rättigheter ingår också i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. |
| --- | --- |

1)

Genom andra delen av EG-fördraget inrättades ett unionsmedborgarskap. Unionsmedborgare skall bland annat ha rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, rätt att rösta och vara valbara i kommunala val i den medlemsstat där de är bosatta, rätt till skydd av de andra medlemsstaternas diplomatiska eller konsulära myndigheter i ett tredje land där EU-medborgarens egen medlemsstat inte är representerad samt rätt att göra framställningar till Europaparlamentet och vända sig till ombudsmannen. Dessa rättigheter ingår också i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa.

| 2) | Medborgarskapet och de grundläggande rättigheterna utövas i första hand på lokal nivå. I många medlemsstater har de lokala myndigheterna betydande befogenheter i fråga om folkbokföring, utfärdande av officiella handlingar, utbildning, polisväsende och socialbidrag, som utgör grundförutsättningar för att i praktiken kunna utöva sitt medborgarskap och hävda sina grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

2)

Medborgarskapet och de grundläggande rättigheterna utövas i första hand på lokal nivå. I många medlemsstater har de lokala myndigheterna betydande befogenheter i fråga om folkbokföring, utfärdande av officiella handlingar, utbildning, polisväsende och socialbidrag, som utgör grundförutsättningar för att i praktiken kunna utöva sitt medborgarskap och hävda sina grundläggande rättigheter.

| 3) | Eftersom Regionkommittén är företrädare för lokala och regionala myndigheter och värnar om närdemokrati i gemenskapens beslutsprocess är den i högsta grad berörd av vilka rättigheter och skyldigheter som är knutna till detta unionsmedborgarskap. |
| --- | --- |

3)

Eftersom Regionkommittén är företrädare för lokala och regionala myndigheter och värnar om närdemokrati i gemenskapens beslutsprocess är den i högsta grad berörd av vilka rättigheter och skyldigheter som är knutna till detta unionsmedborgarskap.

| 4) | Unionsmedborgarskapet ersätter inte det nationella medborgarskapet. På samma sätt som inre marknaden och den solidaritetspolitik som präglar strukturfonderna är positiva för medlemsstaternas ekonomier och deras medborgares välfärd, gynnar EU-medborgarskapet medborgarna som fria, ansvarstagande och trygga individer, och som ekonomiska och politiska aktörer. |
| --- | --- |

4)

Unionsmedborgarskapet ersätter inte det nationella medborgarskapet. På samma sätt som inre marknaden och den solidaritetspolitik som präglar strukturfonderna är positiva för medlemsstaternas ekonomier och deras medborgares välfärd, gynnar EU-medborgarskapet medborgarna som fria, ansvarstagande och trygga individer, och som ekonomiska och politiska aktörer.

| 5) | Ett effektivt skydd för och främjande av de grundläggande rättigheterna utgör basen för all demokrati och är en väsentlig grundförutsättning för genomförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

5)

Ett effektivt skydd för och främjande av de grundläggande rättigheterna utgör basen för all demokrati och är en väsentlig grundförutsättning för genomförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

| 6) | I och med att stadgan om grundläggande rättigheter infogas i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, stärks EU:s rättsliga skyldighet att se till att de grundläggande rättigheterna lyfts fram i all politik som faller inom unionens ansvarsområde. |
| --- | --- |

6)

I och med att stadgan om grundläggande rättigheter infogas i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, stärks EU:s rättsliga skyldighet att se till att de grundläggande rättigheterna lyfts fram i all politik som faller inom unionens ansvarsområde.

| 7) | EU:s medborgare måste ges en ovillkorlig garanti för att de kan utöva sina rättigheter i unionens hela territorium. |
| --- | --- |

7)

EU:s medborgare måste ges en ovillkorlig garanti för att de kan utöva sina rättigheter i unionens hela territorium.

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 60:e plenarsession den 6–7 juli 2005 (sammanträdet den 6 juli).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

Kommitténs bedömning

1.1   Kommentarer om kommissionens fjärde rapport om unionsmedborgarskap

| 1.1.1 | Regionkommittén tackar kommissionen för denna begärda remiss som utgör ett viktigt precedensfall som uppväger avsaknaden av rättslig grund i såväl de gällande fördragen (artikel 22 i de konsoliderade fördragen) som i Fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (artikel III-129). |
| --- | --- |

1.1.1

Regionkommittén tackar kommissionen för denna begärda remiss som utgör ett viktigt precedensfall som uppväger avsaknaden av rättslig grund i såväl de gällande fördragen (artikel 22 i de konsoliderade fördragen) som i Fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (artikel III-129).

| 1.1.2 | ReK gläder sig över att stadgan om grundläggande rättigheter – som sätter individen i centrum av det europeiska projektet och som innehåller ett särskilt kapitel om medborgarskap – har förts in i konstitutionsfördraget. Det ger stadgan en bindande rättslig kraft och alla medborgare i EU:s medlemsstater möjlighet att betrakta sitt europeiska medborgarskap som bärare av nya rättigheter och ett uttryck för tillhörighet till denna nya gemenskap som EU är. |
| --- | --- |

1.1.2

ReK gläder sig över att stadgan om grundläggande rättigheter – som sätter individen i centrum av det europeiska projektet och som innehåller ett särskilt kapitel om medborgarskap – har förts in i konstitutionsfördraget. Det ger stadgan en bindande rättslig kraft och alla medborgare i EU:s medlemsstater möjlighet att betrakta sitt europeiska medborgarskap som bärare av nya rättigheter och ett uttryck för tillhörighet till denna nya gemenskap som EU är.

| 1.1.3 | Kommittén konstaterar dock att de europeiska medborgarna har dåliga kunskaper om de rättigheter som har fastställts i stadgan, och som kompletterar de rättigheter som fastställs i konstitutionsfördraget, trots att de berör deras vardag. |
| --- | --- |

1.1.3

Kommittén konstaterar dock att de europeiska medborgarna har dåliga kunskaper om de rättigheter som har fastställts i stadgan, och som kompletterar de rättigheter som fastställs i konstitutionsfördraget, trots att de berör deras vardag.

| 1.1.4 | ReK ser positivt på kommissionens samtliga kommentarer i den fjärde rapporten om unionsmedborgarskap och noterar att EU-medborgarskapet och de grundläggande rättigheter som är knutna till detta har stärkts. |
| --- | --- |

1.1.4

ReK ser positivt på kommissionens samtliga kommentarer i den fjärde rapporten om unionsmedborgarskap och noterar att EU-medborgarskapet och de grundläggande rättigheter som är knutna till detta har stärkts.

| 1.1.5 | ReK noterar att artikel I–10 i konstitutionsfördraget återger och sammanfattar artiklarna 17 till 22 i EG-fördraget, klargör tillämpningen av rätten att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet och i kommunala val och utvidgar rätten att kommunicera på sitt eget modersmål, vilken hittills endast har gällt i kontakt med EU:s institutioner, även till unionens rådgivande organ. |
| --- | --- |

1.1.5

ReK noterar att artikel I–10 i konstitutionsfördraget återger och sammanfattar artiklarna 17 till 22 i EG-fördraget, klargör tillämpningen av rätten att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet och i kommunala val och utvidgar rätten att kommunicera på sitt eget modersmål, vilken hittills endast har gällt i kontakt med EU:s institutioner, även till unionens rådgivande organ.

| 1.1.6 | Kommittén gläder sig över den begynnande dialogen mellan medborgarna och företrädare för lokala och regionala myndigheter. Diskussionen gäller bland annat medborgarnas behov av information om sina rättigheter och om hur de lokala och regionala myndigheternas främjande av dessa rättigheter skulle kunna gynna medborgarna. |
| --- | --- |

1.1.6

Kommittén gläder sig över den begynnande dialogen mellan medborgarna och företrädare för lokala och regionala myndigheter. Diskussionen gäller bland annat medborgarnas behov av information om sina rättigheter och om hur de lokala och regionala myndigheternas främjande av dessa rättigheter skulle kunna gynna medborgarna.

| 1.1.7 | ReK beklagar att kommissionen i sin fjärde rapport, som uppmärksammar de utbildningsinsatser som krävs för att unga skall kunna utöva sitt EU-medborgarskap, inte nämner lokala och regionala myndigheternas roll trots att de i vissa medlemsstater har behörighet på detta område. |
| --- | --- |

1.1.7

ReK beklagar att kommissionen i sin fjärde rapport, som uppmärksammar de utbildningsinsatser som krävs för att unga skall kunna utöva sitt EU-medborgarskap, inte nämner lokala och regionala myndigheternas roll trots att de i vissa medlemsstater har behörighet på detta område.

| 1.1.8 | ReK konstaterar med tillfredsställelse att rätten till fri rörlighet och bosättning har stärkts genom direktivet om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. Det utgör ett betydande framsteg som klargör regelverket, som skall ha införlivats i nationell lagstiftning senast den 20 april 2006. |
| --- | --- |

1.1.8

ReK konstaterar med tillfredsställelse att rätten till fri rörlighet och bosättning har stärkts genom direktivet om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. Det utgör ett betydande framsteg som klargör regelverket, som skall ha införlivats i nationell lagstiftning senast den 20 april 2006.

| 1.1.9 | Kommittén beklagar dock att kommissionen inte nämner att de lokala myndigheterna i den mottagande medlemsstaten har ansvaret för att ta emot och bistå EU-medborgare vid deras inflyttning och under deras fortsatta vistelse i landet och i samband med ändringar av deras levnadsförhållanden eller familjesituation. Det är dessa myndigheter som har till uppgift att vid behov kontrollera deras mantalsskrivningsort, yrkeskvalifikationer och personliga resurser, bostad och rätt till socialbidrag under de första fem åren de vistas i landet. |
| --- | --- |

1.1.9

Kommittén beklagar dock att kommissionen inte nämner att de lokala myndigheterna i den mottagande medlemsstaten har ansvaret för att ta emot och bistå EU-medborgare vid deras inflyttning och under deras fortsatta vistelse i landet och i samband med ändringar av deras levnadsförhållanden eller familjesituation. Det är dessa myndigheter som har till uppgift att vid behov kontrollera deras mantalsskrivningsort, yrkeskvalifikationer och personliga resurser, bostad och rätt till socialbidrag under de första fem åren de vistas i landet.

| 1.1.10 | ReK noterar att direktivet också stärker familjemedlemmarnas rättigheter genom att de beviljas egen uppehållsrätt om unionsmedborgaren avlider eller lämnar landet. Vi noterar också med tillfredsställelse att ogifta par som i ursprungsmedlemsstaten har samma ställning som gifta par har tagits med i definitionen av ”familjemedlemmar”, i enlighet med ReK:s yttrande om förslaget till direktiv av den 21 november 2002 (CdR 121/2002 fin). |
| --- | --- |

1.1.10

ReK noterar att direktivet också stärker familjemedlemmarnas rättigheter genom att de beviljas egen uppehållsrätt om unionsmedborgaren avlider eller lämnar landet. Vi noterar också med tillfredsställelse att ogifta par som i ursprungsmedlemsstaten har samma ställning som gifta par har tagits med i definitionen av ”familjemedlemmar”, i enlighet med ReK:s yttrande om förslaget till direktiv av den 21 november 2002 (CdR 121/2002 fin).

| 1.1.11 | Denna åtgärd är visserligen motiverad men det finns en risk att de lokala myndigheterna måste gå in med sociala stödinsatser för de kvarvarande familjemedlemmarna, vilket EU-lagstiftaren inte har förutsett. Vi föreslår därför att man utnyttjar den tvåårsperiod innan direktivet skall ha införlivats till att försöka lösa dessa problem. |
| --- | --- |

1.1.11

Denna åtgärd är visserligen motiverad men det finns en risk att de lokala myndigheterna måste gå in med sociala stödinsatser för de kvarvarande familjemedlemmarna, vilket EU-lagstiftaren inte har förutsett. Vi föreslår därför att man utnyttjar den tvåårsperiod innan direktivet skall ha införlivats till att försöka lösa dessa problem.

| 1.1.12 | ReK välkomnar en förenkling av reglerna för hemtransport av kvarlevor av avlidna EU-medborgare från en medlemsstat till en annan. Kommunerna ansvarar ofta för begravning eller kremering av avlidna och ReK bör därför vara starkt engagerad i utarbetandet av kommissionens text. |
| --- | --- |

1.1.12

ReK välkomnar en förenkling av reglerna för hemtransport av kvarlevor av avlidna EU-medborgare från en medlemsstat till en annan. Kommunerna ansvarar ofta för begravning eller kremering av avlidna och ReK bör därför vara starkt engagerad i utarbetandet av kommissionens text.

| 1.1.13 | Del III i konstitutionsfördraget innehåller bestämmelser om den inre marknadens funktion och om etableringsfrihet för arbetstagare som är unionsmedborgare. Följaktligen skall man upphäva inskränkningar som har sin grund i nationell lagstiftning och harmonisera ekonomiska och sociala rättigheter. |
| --- | --- |

1.1.13

Del III i konstitutionsfördraget innehåller bestämmelser om den inre marknadens funktion och om etableringsfrihet för arbetstagare som är unionsmedborgare. Följaktligen skall man upphäva inskränkningar som har sin grund i nationell lagstiftning och harmonisera ekonomiska och sociala rättigheter.

| 1.1.14 | Kommittén konstaterar att även om unionsmedborgare sedan en tid har rätt att rösta och kandidera i valen till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta, behövs det mer omfattande informations- och utbildningsinsatser än i valen 2004, då deras deltagande i kommunalvalen inte var helt oproblematiskt. |
| --- | --- |

1.1.14

Kommittén konstaterar att även om unionsmedborgare sedan en tid har rätt att rösta och kandidera i valen till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta, behövs det mer omfattande informations- och utbildningsinsatser än i valen 2004, då deras deltagande i kommunalvalen inte var helt oproblematiskt.

| 1.1.15 | Regionkommittén är i princip positiv till EU-medborgares rösträtt i nationella val, men anser inte att det är kommitténs uppgift att föreslå formerna för valdeltagandet. Vi stöder också EU-medborgares deltagande i regionala val och är villiga att undersöka formerna för detta, vilket förutsätter att man fastställer minsta obligatoriska vistelsetid samt för varje medlemsstat definierar den eller de relevanta regionala nivåerna. |
| --- | --- |

1.1.15

Regionkommittén är i princip positiv till EU-medborgares rösträtt i nationella val, men anser inte att det är kommitténs uppgift att föreslå formerna för valdeltagandet. Vi stöder också EU-medborgares deltagande i regionala val och är villiga att undersöka formerna för detta, vilket förutsätter att man fastställer minsta obligatoriska vistelsetid samt för varje medlemsstat definierar den eller de relevanta regionala nivåerna.

| 1.1.16 | Kommittén är angelägen om utvecklingen av politiska partier på europeisk nivå och beklagar att den inte rådfrågades om förslaget till förordning om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå i enlighet med artikel 191.2 i EG-fördraget (7). |
| --- | --- |

1.1.16

Kommittén är angelägen om utvecklingen av politiska partier på europeisk nivå och beklagar att den inte rådfrågades om förslaget till förordning om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå i enlighet med artikel 191.2 i EG-fördraget (7).

| 1.1.17 | ReK gläder sig över att framställningarna till Europaparlamentet och till Europeiska ombudsmannen har blivit fler men är bekymrad över att så många framställningar avvisas utan möjlighet att följas upp i en annan instans. |
| --- | --- |

1.1.17

ReK gläder sig över att framställningarna till Europaparlamentet och till Europeiska ombudsmannen har blivit fler men är bekymrad över att så många framställningar avvisas utan möjlighet att följas upp i en annan instans.

1.2   Kommentarer om byrån för mänskliga rättigheter

| 1.2.1 | Regionkommittén vill framföra sina synpunkter om byråns verksamhetsområde, uppgifter, geografiska ansvarsområde och organisation. Dess mål är inte bara att slå vakt om utan också att främja de mänskliga rättigheterna för samtliga medborgare i medlemsstaterna och, i framtiden, i EU. |
| --- | --- |

1.2.1

Regionkommittén vill framföra sina synpunkter om byråns verksamhetsområde, uppgifter, geografiska ansvarsområde och organisation. Dess mål är inte bara att slå vakt om utan också att främja de mänskliga rättigheterna för samtliga medborgare i medlemsstaterna och, i framtiden, i EU.

| 1.2.2 | Byrån måste tilldelas den utrustning och personal som krävs för att kunna utföra sina uppgifter på ett oberoende sätt. |
| --- | --- |

1.2.2

Byrån måste tilldelas den utrustning och personal som krävs för att kunna utföra sina uppgifter på ett oberoende sätt.

| 1.2.3 | Byråns verksamhetsområde bör, för att slå vakt om och främja de rättigheter som är knutna till EU-medborgarskapet följa tillämpningen av EG-rätten och stadgan om grundläggande rättigheter, som förts in i konstitutionsfördraget, samt genomförandebestämmelserna i detta. |
| --- | --- |

1.2.3

Byråns verksamhetsområde bör, för att slå vakt om och främja de rättigheter som är knutna till EU-medborgarskapet följa tillämpningen av EG-rätten och stadgan om grundläggande rättigheter, som förts in i konstitutionsfördraget, samt genomförandebestämmelserna i detta.

| 1.2.4 | ReK vill att byrån skall omfatta alla former av diskriminering – och särskilt diskriminering av nationella minoriteter – som nämns i stadgan, och framhåller att särskild vaksamhet bör råda i fråga om situationer där brott mot de grundläggande rättigheterna ständigt förekommer. |
| --- | --- |

1.2.4

ReK vill att byrån skall omfatta alla former av diskriminering – och särskilt diskriminering av nationella minoriteter – som nämns i stadgan, och framhåller att särskild vaksamhet bör råda i fråga om situationer där brott mot de grundläggande rättigheterna ständigt förekommer.

| 1.2.5 | Byråns huvuduppgift bör även i fortsättningen vara att samla in och analysera uppgifter med hjälp av en oberoende och tillförlitlig metod samt ett expertnätverk. |
| --- | --- |

1.2.5

Byråns huvuduppgift bör även i fortsättningen vara att samla in och analysera uppgifter med hjälp av en oberoende och tillförlitlig metod samt ett expertnätverk.

| 1.2.6 | ReK anser i enlighet med kommissionens förslag att byrån skall ha behörighet att framföra negativa och positiva synpunkter till EU-institutionerna om deras lagstiftningsansvar och rättsliga ansvar. |
| --- | --- |

1.2.6

ReK anser i enlighet med kommissionens förslag att byrån skall ha behörighet att framföra negativa och positiva synpunkter till EU-institutionerna om deras lagstiftningsansvar och rättsliga ansvar.

| 1.2.7 | Byrån måste fungera som ett nätverk av nätverk med övergripande befogenheter. Den måste kunna utveckla en kultur med respekt för grundläggande rättigheter, såväl inom EU som i medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter. Redan nu måste de organ som inrättats för särskilda aspekter rörande grundläggande rättigheter, t.ex. det europeiska jämställdhetsinstitutet, knytas till byrån. |
| --- | --- |

1.2.7

Byrån måste fungera som ett nätverk av nätverk med övergripande befogenheter. Den måste kunna utveckla en kultur med respekt för grundläggande rättigheter, såväl inom EU som i medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter. Redan nu måste de organ som inrättats för särskilda aspekter rörande grundläggande rättigheter, t.ex. det europeiska jämställdhetsinstitutet, knytas till byrån.

| 1.2.8 | Byråns analyser bör begränsas till medlemsstaternas samt kandidatländernas och associeringsländernas territorium. Om analyserna också skulle omfatta tredje land, som i första hand berör GUSP, skulle byråns insatser försvagas och inte tillföra något i förhållande till de befintliga internationella organen, framför allt i FN:s regi. |
| --- | --- |

1.2.8

Byråns analyser bör begränsas till medlemsstaternas samt kandidatländernas och associeringsländernas territorium. Om analyserna också skulle omfatta tredje land, som i första hand berör GUSP, skulle byråns insatser försvagas och inte tillföra något i förhållande till de befintliga internationella organen, framför allt i FN:s regi.

| 1.2.9 | Vi erinrar om att byrån bör utforma ett arbetsprogram med tydliga prioriteringar som kan garantera dess effektivitet. |
| --- | --- |

1.2.9

Vi erinrar om att byrån bör utforma ett arbetsprogram med tydliga prioriteringar som kan garantera dess effektivitet.

| 1.2.10 | ReK stöder förslaget att byrån skall samarbeta med Europarådet och nationella institut med ansvar för frågor rörande grundläggande rättigheter, samt med nätverket av oberoende experter, med att den inte själv får utföra landspecifika analyser. |
| --- | --- |

1.2.10

ReK stöder förslaget att byrån skall samarbeta med Europarådet och nationella institut med ansvar för frågor rörande grundläggande rättigheter, samt med nätverket av oberoende experter, med att den inte själv får utföra landspecifika analyser.

| 1.2.11 | ReK skulle inte motsätta sig att byrån gör en undersökning om tillämpningen av EU-fördragets artikel 7, som ingår i artikel I-59 i konstitutionsfördraget, det vill säga om en medlemsstat upprepade gånger allvarligt åsidosätter EU:s grundläggande värden. Undersökningen måste dock uttryckligen begäras av rådet, Europaparlamentet eller kommissionen och får inte inledas av byrån på eget initiativ. |
| --- | --- |

1.2.11

ReK skulle inte motsätta sig att byrån gör en undersökning om tillämpningen av EU-fördragets artikel 7, som ingår i artikel I-59 i konstitutionsfördraget, det vill säga om en medlemsstat upprepade gånger allvarligt åsidosätter EU:s grundläggande värden. Undersökningen måste dock uttryckligen begäras av rådet, Europaparlamentet eller kommissionen och får inte inledas av byrån på eget initiativ.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

Kommitténs bedömning

2.1   Unionsmedborgarskapet

| 2.1.1 | Regionkommittén rekommenderar att stadgan om grundläggande rättigheter ingår i informationskampanjen om konstitutionsfördraget och att de lokala och regionala myndigheterna involveras i denna kampanj eftersom de kan nå ut till samtliga medborgare och ansvarar för försvaret av deras rättigheter i vardagen. |
| --- | --- |

2.1.1

Regionkommittén rekommenderar att stadgan om grundläggande rättigheter ingår i informationskampanjen om konstitutionsfördraget och att de lokala och regionala myndigheterna involveras i denna kampanj eftersom de kan nå ut till samtliga medborgare och ansvarar för försvaret av deras rättigheter i vardagen.

| 2.1.2 | ReK föreslår att de lokala och regionala myndigheterna involveras i utformningen av förfaranden som garanterar fri rörlighet för unionsmedborgare för att underlätta deras integration i den medlemsstat där de är bosatta. |
| --- | --- |

2.1.2

ReK föreslår att de lokala och regionala myndigheterna involveras i utformningen av förfaranden som garanterar fri rörlighet för unionsmedborgare för att underlätta deras integration i den medlemsstat där de är bosatta.

| 2.1.3 | Man bör främja EU-medborgarnas ekonomiska och sociala rättigheter genom att sträva efter en harmonisering av dessa rättigheter i hela EU och tillsammans med lokala och regionala myndigheter bekämpa alla former av diskriminering. |
| --- | --- |

2.1.3

Man bör främja EU-medborgarnas ekonomiska och sociala rättigheter genom att sträva efter en harmonisering av dessa rättigheter i hela EU och tillsammans med lokala och regionala myndigheter bekämpa alla former av diskriminering.

| 2.1.4 | EU bör med hjälp av Regionkommittén försöka förhindra problem i samband med att familjemedlemmarna beviljas egen uppehållsrätt om unionsmedborgaren som är bosatt i en annan medlemsstat lämnar landet, avlider eller om äktenskapet upplöses, eftersom det handlar om familjemedlemmarnas sociala trygghet och rätt till arbete. |
| --- | --- |

2.1.4

EU bör med hjälp av Regionkommittén försöka förhindra problem i samband med att familjemedlemmarna beviljas egen uppehållsrätt om unionsmedborgaren som är bosatt i en annan medlemsstat lämnar landet, avlider eller om äktenskapet upplöses, eftersom det handlar om familjemedlemmarnas sociala trygghet och rätt till arbete.

| 2.1.5 | ReK begär att också kommunala företrädare skall medverka till utarbetandet av EU:s rättsakt om förenkling av reglerna för hemtransport av kvarlevor av avlidna EU-medborgare från en medlemsstat till en annan. |
| --- | --- |

2.1.5

ReK begär att också kommunala företrädare skall medverka till utarbetandet av EU:s rättsakt om förenkling av reglerna för hemtransport av kvarlevor av avlidna EU-medborgare från en medlemsstat till en annan.

| 2.1.6 | Kommittén föreslår att EU utarbetar en rekommendation för att främja undervisning om EU-medborgarskap i skolorna. Kommissionen bör ansvara för detta arbete och Regionkommittén delta som företrädare för myndigheter med behörighet på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

2.1.6

Kommittén föreslår att EU utarbetar en rekommendation för att främja undervisning om EU-medborgarskap i skolorna. Kommissionen bör ansvara för detta arbete och Regionkommittén delta som företrädare för myndigheter med behörighet på utbildningsområdet.

| 2.1.7 | Kommittén rekommenderar att initiativ som ”Europeiska året för medborgarskap genom utbildning” skall tilldelas en budget som ger möjlighet till åtgärder såväl på EU-nivå som på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

2.1.7

Kommittén rekommenderar att initiativ som ”Europeiska året för medborgarskap genom utbildning” skall tilldelas en budget som ger möjlighet till åtgärder såväl på EU-nivå som på lokal och regional nivå.

| 2.1.8 | ReK rekommenderar att de europeiska medborgarnas politiska rättigheter utökas, vilket kräver att man inleder en diskussion om unionsmedborgarnas rätt att rösta och kandidera i regionalval i den medlemsstat som de är bosatta i. |
| --- | --- |

2.1.8

ReK rekommenderar att de europeiska medborgarnas politiska rättigheter utökas, vilket kräver att man inleder en diskussion om unionsmedborgarnas rätt att rösta och kandidera i regionalval i den medlemsstat som de är bosatta i.

| 2.1.9 | ReK rekommenderar att medborgare i EES-länderna inte automatiskt får rätt att rösta och vara valbara i lokala val i den EU-medlemsstat där de är bosatta. |
| --- | --- |

2.1.9

ReK rekommenderar att medborgare i EES-länderna inte automatiskt får rätt att rösta och vara valbara i lokala val i den EU-medlemsstat där de är bosatta.

| 2.2.0 | Kommittén föreslår att man formaliserar förfaranden för att Europaparlamentet eller ombudsmannen skall kunna hänskjuta en framställan eller ett klagomål som felaktigt har förelagts dem till en annan myndighet (t.ex. den nationella ombudsmannen, om en sådan finns, eller direkt till de lokala och regionala myndigheterna). |
| --- | --- |

2.2.0

Kommittén föreslår att man formaliserar förfaranden för att Europaparlamentet eller ombudsmannen skall kunna hänskjuta en framställan eller ett klagomål som felaktigt har förelagts dem till en annan myndighet (t.ex. den nationella ombudsmannen, om en sådan finns, eller direkt till de lokala och regionala myndigheterna).

2.2   Byrån för mänskliga rättigheter

| 2.2.1 | Regionkommittén rekommenderar att den framtida byrån för mänskliga rättigheter får den utrustning och den personal som krävs för att fungera effektivt och oberoende. |
| --- | --- |

2.2.1

Regionkommittén rekommenderar att den framtida byrån för mänskliga rättigheter får den utrustning och den personal som krävs för att fungera effektivt och oberoende.

| 2.2.2 | ReK anser att byråns verksamhetsområde bör begränsas till tillämpningen av stadgan om grundläggande rättigheter i enlighet med artikel II-112 i konstitutionsfördraget. |
| --- | --- |

2.2.2

ReK anser att byråns verksamhetsområde bör begränsas till tillämpningen av stadgan om grundläggande rättigheter i enlighet med artikel II-112 i konstitutionsfördraget.

| 2.2.3. | Vi föreslår att byrån skall fungera som ett nätverk av nätverk. Den måste kunna utveckla en aktiv kultur med respekt för grundläggande rättigheter, såväl inom EU som i medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter. Därför måste alla organ som inrättats för någon särskild aspekt av de grundläggande rättigheterna knytas till byrån. Dessutom måste den vara uppbyggd så att den kan hantera olika områden när det gäller grundläggande rättigheter, och den bör utforma ett ettårigt eller flerårigt program som garanterar dess effektivitet. |
| --- | --- |

2.2.3.

Vi föreslår att byrån skall fungera som ett nätverk av nätverk. Den måste kunna utveckla en aktiv kultur med respekt för grundläggande rättigheter, såväl inom EU som i medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter. Därför måste alla organ som inrättats för någon särskild aspekt av de grundläggande rättigheterna knytas till byrån. Dessutom måste den vara uppbyggd så att den kan hantera olika områden när det gäller grundläggande rättigheter, och den bör utforma ett ettårigt eller flerårigt program som garanterar dess effektivitet.

| 2.2.4. | Förutom att samla in och analysera tillförlitliga uppgifter på ett oberoende sätt och framföra rekommendationer till EU-institutionerna och EG-domstolen bör byrån bidra till att genomföra en utbildnings- och informationspolitik om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

2.2.4.

Förutom att samla in och analysera tillförlitliga uppgifter på ett oberoende sätt och framföra rekommendationer till EU-institutionerna och EG-domstolen bör byrån bidra till att genomföra en utbildnings- och informationspolitik om mänskliga rättigheter.

| 2.2.5. | Kommittén rekommenderar att byråns verksamhetsområde begränsas till EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

2.2.5.

Kommittén rekommenderar att byråns verksamhetsområde begränsas till EU:s medlemsstater.

| 2.2.6. | Vi uppmanar den framtida europeiska byrån att knyta kontakter dels med Europarådet och de nationella institutioner och icke-statliga organisationer som berörs av tillämpningen av de grundläggande rättigheterna samt med nätverket av oberoende experter, dels med de lokala och regionala myndigheterna, som med sina speciella förutsättningar kan bidra på ett värdefullt sätt till byråns arbete. Byrån bör dessutom årligen lägga fram en lägesrapport om de grundläggande rättigheterna i EU. |
| --- | --- |

2.2.6.

Vi uppmanar den framtida europeiska byrån att knyta kontakter dels med Europarådet och de nationella institutioner och icke-statliga organisationer som berörs av tillämpningen av de grundläggande rättigheterna samt med nätverket av oberoende experter, dels med de lokala och regionala myndigheterna, som med sina speciella förutsättningar kan bidra på ett värdefullt sätt till byråns arbete. Byrån bör dessutom årligen lägga fram en lägesrapport om de grundläggande rättigheterna i EU.

| 2.2.7 | Kommittén föreslår att byrån endast skall ingripa i fall som rör artikel 7 i EU-fördraget (artikel I-59 i konstitutionsfördraget) på uttrycklig begäran av rådet, Europaparlamentet eller kommissionen. |
| --- | --- |

2.2.7

Kommittén föreslår att byrån endast skall ingripa i fall som rör artikel 7 i EU-fördraget (artikel I-59 i konstitutionsfördraget) på uttrycklig begäran av rådet, Europaparlamentet eller kommissionen.

| 2.2.8 | Slutligen begär Regionkommittén att en företrädare för lokala och regionala myndigheter skall ingå i den europeiska byråns styrelse. |
| --- | --- |

2.2.8

Slutligen begär Regionkommittén att en företrädare för lokala och regionala myndigheter skall ingå i den europeiska byråns styrelse.

Bryssel den 6 juli 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EGT C 156, 6.6.2000, s. 1.

1

(2)  EGT C 22, 24.1.2001, s. 1.

2

(3)  EGT C 144, 16.5.2001, s. 42.

3

(4)  EGT C 192, 12.8.2002, s. 17.

4

(5)  EGT C 73, 26.3.2003, s. 64.

5

(6)  EGT C 73, 26.3.2003, s. 46.

6

(7)  I artikel 191 i EG-fördraget, ändrat genom Nicefördraget, anges följande: ”Politiska partier på europeisk nivå är viktiga som en integrationsfaktor inom unionen. De bidrar till att skapa ett europeiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas politiska vilja”. Denna artikel återges i artikel I-46 i konstitutionsfördraget.

7

---

| 7.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 31/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 31/11

---

Yttrande från Regionkommittén om Rekommendation från Europeiska kommissionen när det gäller Turkiets framsteg på vägen mot anslutning

(2006/C 31/03)

REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet – Rekommendation från Europeiska kommissionen när det gäller Turkiets framsteg på vägen mot anslutning (KOM(2004) 656 slutlig),

kommissionens beslut av den 29 november 2004 att rådfråga Regionkommittén i enlighet med artikel 256 första stycket i EG-fördraget,

presidiets beslut av den 28 september 2004 att ge utskottet för yttre förbindelser i uppdrag att utarbeta ett yttrande om Europeiska kommissionens rekommendation när det gäller Turkiets framsteg på vägen mot anslutning,

ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet den 17 december 2004, enligt vilket anslutningsförhandlingarna med Turkiet skall inledas den 3 oktober 2005; ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Thessaloniki den 19–20 juni 2003; slutsatserna från Europeiska rådet i Köpenhamn den 12–13 december 2002 och slutsatserna från Europeiska rådet i Helsingfors den 10–11 december 1999,

Europaparlamentets yttrande om kommissionens återkommande rapport och kommissionens rekommendation när det gäller Turkiets framsteg på vägen mot anslutning (KOM(2004) 656 slutlig) A6-0063/2004 slutlig,

sin resolution av den 18 november 2004 om inledande av förhandlingar om Turkiets anslutning till EU (CdR 476/2004),

de slutsatser som antogs vid seminariet för turkiska lokala myndigheter och RELEX-utskottet i Ankara den 11 oktober 2004 – den så kallade Ankaraförklaringen (CdR 477/2004),

den europeiska stadgan om lokalt självstyre som ratificerades av Turkiet 1992,

det utkast till yttrande (CdR 495/2004 rév. 1) som antogs den 26 april 2005 av utskottet för yttre förbindelser (föredragande: Helene Lund, kommunfullmäktigeledamot i Farum, DK–PSE),

Regionkommitténs önskan att lägga fram synpunkter på Turkiets framsteg på vägen mot anslutning utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv,

och av följande skäl:

| 1. | Genom rådets beslut att inleda förhandlingar med Turkiet den 3 oktober 2005 har Turkiet fått ett europeiskt framtidsperspektiv. Det krävs dock att landet gör ytterligare betydande framsteg. Man måste vara öppen när det gäller resultaten av och målsättningarna med förhandlingarna. |
| --- | --- |

1.

Genom rådets beslut att inleda förhandlingar med Turkiet den 3 oktober 2005 har Turkiet fått ett europeiskt framtidsperspektiv. Det krävs dock att landet gör ytterligare betydande framsteg. Man måste vara öppen när det gäller resultaten av och målsättningarna med förhandlingarna.

| 2. | Turkiet genomgår för närvarande genomgripande förändringar, också i fråga om synsätt och tankemönster. Turkiet kan bli en viktig förebild för länderna i Mellanöstern som ett land med en till övervägande del muslimsk befolkning vilket håller fast vid de grundläggande principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

2.

Turkiet genomgår för närvarande genomgripande förändringar, också i fråga om synsätt och tankemönster. Turkiet kan bli en viktig förebild för länderna i Mellanöstern som ett land med en till övervägande del muslimsk befolkning vilket håller fast vid de grundläggande principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen.

| 3. | Myndigheterna har avskaffat dödsstraff, inlett nolltolerans mot tortyr, upphävt många restriktioner i fråga om yttrandefrihet, mötesfrihet och religionsfrihet och garanterat alla turkiska medborgare, inklusive medborgare av kurdiskt ursprung, vissa kulturella rättigheter. Dessutom har det vidtagits åtgärder för att bekämpa korruption som är ett allvarligt problem också i den offentliga förvaltningen. Insatserna måste dock stärkas. Vidare är fysiskt och psykiskt våld mot kvinnor fullständigt oacceptabelt.. |
| --- | --- |

3.

Myndigheterna har avskaffat dödsstraff, inlett nolltolerans mot tortyr, upphävt många restriktioner i fråga om yttrandefrihet, mötesfrihet och religionsfrihet och garanterat alla turkiska medborgare, inklusive medborgare av kurdiskt ursprung, vissa kulturella rättigheter. Dessutom har det vidtagits åtgärder för att bekämpa korruption som är ett allvarligt problem också i den offentliga förvaltningen. Insatserna måste dock stärkas. Vidare är fysiskt och psykiskt våld mot kvinnor fullständigt oacceptabelt..

| 4. | Turkiet är en centraliserad stat där få uppgifter delegerats till lokala och regionala folkvalda myndigheter. Staten har dessutom betydande befogenheter att utöva tillsyn över lokala myndigheter enligt principer och förfaranden som föreskrivs i lagstiftningen. På många områden har av staten tillsatta ämbetsmän, däribland guvernörerna, mera makt än lokalt och regionalt folkvalda representanter. Den administrativa tillsynen över lokala myndigheter utövas av inrikesministern och guvernörerna i de 81 provinserna. |
| --- | --- |

4.

Turkiet är en centraliserad stat där få uppgifter delegerats till lokala och regionala folkvalda myndigheter. Staten har dessutom betydande befogenheter att utöva tillsyn över lokala myndigheter enligt principer och förfaranden som föreskrivs i lagstiftningen. På många områden har av staten tillsatta ämbetsmän, däribland guvernörerna, mera makt än lokalt och regionalt folkvalda representanter. Den administrativa tillsynen över lokala myndigheter utövas av inrikesministern och guvernörerna i de 81 provinserna.

| 5. | Kommissionen har föreslagit en strategi som bygger på tre hörnstenar. Den första hörnstenen avser samarbete för att stärka och stödja reformprocessen i Turkiet, särskilt när det gäller uppfyllandet av de politiska Köpenhamnskriterierna. Den andra hörnstenen utgörs av de särskilda villkor som föreslås för genomförandet av anslutningsförhandlingar med Turkiet. Den tredje hörnstenen avser en kraftigt förstärkt politisk och kulturell dialog som för samman folken i EU:s medlemsstater och i Turkiet. Hjälp och stöd till uppbyggnad av det turkiska civila samhället är en viktig faktor för Turkiets eventuella anslutning. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har föreslagit en strategi som bygger på tre hörnstenar. Den första hörnstenen avser samarbete för att stärka och stödja reformprocessen i Turkiet, särskilt när det gäller uppfyllandet av de politiska Köpenhamnskriterierna. Den andra hörnstenen utgörs av de särskilda villkor som föreslås för genomförandet av anslutningsförhandlingar med Turkiet. Den tredje hörnstenen avser en kraftigt förstärkt politisk och kulturell dialog som för samman folken i EU:s medlemsstater och i Turkiet. Hjälp och stöd till uppbyggnad av det turkiska civila samhället är en viktig faktor för Turkiets eventuella anslutning.

| 6. | Regionkommittén kommer att fokusera på de insatsområden som ligger under de regionala och lokala myndigheternas befogenheter och dess aktiva deltagande kommer att koncentreras till de praktiska frågor som kan lösas i ett konkret samarbete mellan lokala och regionala parter i EU och Turkiet. I detta sammanhang kan erfarenheter från vänortsarbete och kapacitetsuppbyggnadsprojekt på lokal och regional nivå med fördel utnyttjas. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén kommer att fokusera på de insatsområden som ligger under de regionala och lokala myndigheternas befogenheter och dess aktiva deltagande kommer att koncentreras till de praktiska frågor som kan lösas i ett konkret samarbete mellan lokala och regionala parter i EU och Turkiet. I detta sammanhang kan erfarenheter från vänortsarbete och kapacitetsuppbyggnadsprojekt på lokal och regional nivå med fördel utnyttjas.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 60:e plenarsession den 6–7 juli 2005 (sammanträdet den 6 juli):

1.   Regionkommitténs synpunkter

| 1.1 | Regionkommittén betonar att samma kriterier som gäller för andra kandidatländer även skall gälla för Turkiet och välkomnar de reformer som de turkiska myndigheterna genomfört under de senaste åren. Reformerna har hjälpt Turkiet att i tillräcklig utsträckning uppfylla Köpenhamnskriterierna och därmed underlättat beslutet om att inleda förhandlingar om anslutning till EU. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén betonar att samma kriterier som gäller för andra kandidatländer även skall gälla för Turkiet och välkomnar de reformer som de turkiska myndigheterna genomfört under de senaste åren. Reformerna har hjälpt Turkiet att i tillräcklig utsträckning uppfylla Köpenhamnskriterierna och därmed underlättat beslutet om att inleda förhandlingar om anslutning till EU.

| 1.2 | ReK konstaterar att Turkiet under de senaste åren och i synnerhet sedan valen 2002 har genomfört fler reformer än under de föregående årtiondena. Parlamentet har antagit ett antal reformpaket, däribland ett om den offentliga förvaltningen och ett stort antal lagar, förordningar och regeringsbeslut varigenom reformerna skall genomföras. Kommittén noterar dock att presidenten har lagt in sitt veto mot några av lagarna, och de har därför ännu inte trätt i kraft. |
| --- | --- |

1.2

ReK konstaterar att Turkiet under de senaste åren och i synnerhet sedan valen 2002 har genomfört fler reformer än under de föregående årtiondena. Parlamentet har antagit ett antal reformpaket, däribland ett om den offentliga förvaltningen och ett stort antal lagar, förordningar och regeringsbeslut varigenom reformerna skall genomföras. Kommittén noterar dock att presidenten har lagt in sitt veto mot några av lagarna, och de har därför ännu inte trätt i kraft.

| 1.3 | Kommittén konstaterar att Turkiet har gjort påtagliga framsteg i den politiska reformprocessen, särskilt genom långtgående ändringar av konstitutionen och lagstiftningen, som har ändrat det politiska systemet och rättssystemet. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén konstaterar att Turkiet har gjort påtagliga framsteg i den politiska reformprocessen, särskilt genom långtgående ändringar av konstitutionen och lagstiftningen, som har ändrat det politiska systemet och rättssystemet.

| 1.4 | Turkiet måste dock se till att den planerade lagstiftningen träder i kraft. |
| --- | --- |

1.4

Turkiet måste dock se till att den planerade lagstiftningen träder i kraft.

| 1.5 | Regionkommittén understryker att man måste ta hänsyn till att den planerade lagstiftningen träder i kraft och inte minst genomförs ordentligt och att brott mot de mänskliga rättigheterna motarbetas effektivt. Republiken Cypern måste få ett folkrättsligt erkännande innan förhandlingarna inleds. |
| --- | --- |

1.5

Regionkommittén understryker att man måste ta hänsyn till att den planerade lagstiftningen träder i kraft och inte minst genomförs ordentligt och att brott mot de mänskliga rättigheterna motarbetas effektivt. Republiken Cypern måste få ett folkrättsligt erkännande innan förhandlingarna inleds.

| 1.6 | Regionkommittén vill rikta uppmärksamheten på att Turkiet är ett land med stora regionala skillnader, vilket är ytterligare en utmaning som måste övervinnas om man vill uppnå en positiv utveckling i hela landet. |
| --- | --- |

1.6

Regionkommittén vill rikta uppmärksamheten på att Turkiet är ett land med stora regionala skillnader, vilket är ytterligare en utmaning som måste övervinnas om man vill uppnå en positiv utveckling i hela landet.

| 1.7 | ReK anser att reformpaketet rörande den offentliga förvaltningen bör antas så snart som möjligt efter samråd med de lokala och regionala myndigheternas sammanslutningar och det civila samhället. |
| --- | --- |

1.7

ReK anser att reformpaketet rörande den offentliga förvaltningen bör antas så snart som möjligt efter samråd med de lokala och regionala myndigheternas sammanslutningar och det civila samhället.

| 1.8 | Regionkommittén vill bidra konstruktivt till arbetet med att genomföra de tre hörnstenarna i kommissionens strategi, framför allt den tredje hörnstenen om en väsentlig förstärkning av den politiska och kulturella dialogen mellan folken i EU:s medlemsstater och i Turkiet. Det civila samhället och lokala och regionala myndigheter bör spela en viktig roll i denna dialog som kommissionen bör främja med konkreta åtgärder för att göra dialogen effektiv. |
| --- | --- |

1.8

Regionkommittén vill bidra konstruktivt till arbetet med att genomföra de tre hörnstenarna i kommissionens strategi, framför allt den tredje hörnstenen om en väsentlig förstärkning av den politiska och kulturella dialogen mellan folken i EU:s medlemsstater och i Turkiet. Det civila samhället och lokala och regionala myndigheter bör spela en viktig roll i denna dialog som kommissionen bör främja med konkreta åtgärder för att göra dialogen effektiv.

| 1.9 | Vi välkomnar det civila samhällets ökade deltagande i samhällslivet och understryker nödvändigheten att understödja ytterligare utveckling av det civila samhället, däribland föreningsrätten. |
| --- | --- |

1.9

Vi välkomnar det civila samhällets ökade deltagande i samhällslivet och understryker nödvändigheten att understödja ytterligare utveckling av det civila samhället, däribland föreningsrätten.

| 1.10 | Förstärkt samarbete och utbyte av information och välfungerande metoder på lokal och regional nivå främjar demokratin och utvecklingen på det sociala och ekonomiska området. |
| --- | --- |

1.10

Förstärkt samarbete och utbyte av information och välfungerande metoder på lokal och regional nivå främjar demokratin och utvecklingen på det sociala och ekonomiska området.

| 1.11 | Regionkommittén vill peka på följande områden, där lokala och regionala myndigheter med fördel kan medverka till Turkiets förberedelser för anslutningen:






  a) | Kompetenshöjning inom och organisation av den offentliga förvaltningen, särskilt på regional och lokal nivå. |
| --- | --- | --- |

1.11

Regionkommittén vill peka på följande områden, där lokala och regionala myndigheter med fördel kan medverka till Turkiets förberedelser för anslutningen:

a)

Kompetenshöjning inom och organisation av den offentliga förvaltningen, särskilt på regional och lokal nivå.

| b) | Administrativ förvaltning av offentliga tjänster. |
| --- | --- |

b)

Administrativ förvaltning av offentliga tjänster.

| c) | Regional utveckling och fysisk planering. |
| --- | --- |

c)

Regional utveckling och fysisk planering.

| d) | Stadsplanering. |
| --- | --- |

d)

Stadsplanering.

| e) | Jordbruk, fiske och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

e)

Jordbruk, fiske och landsbygdsutveckling.

| f) | Miljö, resursförvaltning och räddningstjänst. |
| --- | --- |

f)

Miljö, resursförvaltning och räddningstjänst.

| g) | Den subregionala dimensionen inom transport och energi. |
| --- | --- |

g)

Den subregionala dimensionen inom transport och energi.

| h) | Politik för att främja små och medelstora företag. |
| --- | --- |

h)

Politik för att främja små och medelstora företag.

| i) | Politik för att främja sysselsättningen. |
| --- | --- |

i)

Politik för att främja sysselsättningen.

| j) | Politik för att främja jämställdhet och bekämpa etnisk diskriminering. |
| --- | --- |

j)

Politik för att främja jämställdhet och bekämpa etnisk diskriminering.

| k) | Initiativ på områdena kultur och idrott. |
| --- | --- |

k)

Initiativ på områdena kultur och idrott.

| l) | Politik för att bevara och främja kulturarvet. |
| --- | --- |

l)

Politik för att bevara och främja kulturarvet.

| m) | Politik för att främja social sammanhållning. |
| --- | --- |

m)

Politik för att främja social sammanhållning.

| n) | Utbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

n)

Utbildning och yrkesutbildning.

| o) | Hälso- och sjukvård samt sociala tjänster. |
| --- | --- |

o)

Hälso- och sjukvård samt sociala tjänster.

| p) | Hantering av migrationsströmmar, flyktingmottagande och integrationspolitik. |
| --- | --- |

p)

Hantering av migrationsströmmar, flyktingmottagande och integrationspolitik.

| q) | Bostäder. |
| --- | --- |

q)

Bostäder.

| r) | Säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

r)

Säkerhetsåtgärder.

| s) | Offentliga anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

s)

Offentliga anbudsförfaranden.

| t) | Lokal demokrati och involvering av medborgarna. |
| --- | --- |

t)

Lokal demokrati och involvering av medborgarna.

| 1.12 | Kommittén noterar att det är viktigt att stärka den lokala och regionala utvecklingen för att främja ekonomisk och social framgång på alla områden i Turkiet. Mot bakgrund av detta bör decentraliseringen av statliga funktioner till regionala och lokala myndigheter uppmuntras och skyndas på. |
| --- | --- |

1.12

Kommittén noterar att det är viktigt att stärka den lokala och regionala utvecklingen för att främja ekonomisk och social framgång på alla områden i Turkiet. Mot bakgrund av detta bör decentraliseringen av statliga funktioner till regionala och lokala myndigheter uppmuntras och skyndas på.

| 1.13 | Det är nödvändigt att den regionala och lokala nivån involveras i anslutningsprocessen på ett tidigt stadium och att miljöområdet, som är ett av EU-lagstiftningens stora områden och av vikt för den regionala och lokala nivån, ges hög prioritet. ReK noterar att vissa framsteg har gjorts på miljöområdet och att den administrativa kapaciteten har stärkts, men den bör stärkas ytterligare. Samordningen mellan de berörda förvaltningarna bör också förbättras. |
| --- | --- |

1.13

Det är nödvändigt att den regionala och lokala nivån involveras i anslutningsprocessen på ett tidigt stadium och att miljöområdet, som är ett av EU-lagstiftningens stora områden och av vikt för den regionala och lokala nivån, ges hög prioritet. ReK noterar att vissa framsteg har gjorts på miljöområdet och att den administrativa kapaciteten har stärkts, men den bör stärkas ytterligare. Samordningen mellan de berörda förvaltningarna bör också förbättras.

| 1.14 | Kommittén anser att lokala och regionala myndigheter kommer att spela en central roll för Turkiets möjligheter till anslutning eftersom de genomför en stor del av EU:s lagstiftning. Genom ett nära samarbete på projektnivå kan EU-medlemsstaternas lokala och regionala myndigheter bidra till att genomföra reformer och EU:s lagstiftning på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

1.14

Kommittén anser att lokala och regionala myndigheter kommer att spela en central roll för Turkiets möjligheter till anslutning eftersom de genomför en stor del av EU:s lagstiftning. Genom ett nära samarbete på projektnivå kan EU-medlemsstaternas lokala och regionala myndigheter bidra till att genomföra reformer och EU:s lagstiftning på lokal och regional nivå.

| 1.15 | Vi erkänner att särskilda problem uppstår i samband med Turkiets medlemskap när det gäller den framtida tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken, sammanhållningspolitiken och arbetstagares fria rörlighet. |
| --- | --- |

1.15

Vi erkänner att särskilda problem uppstår i samband med Turkiets medlemskap när det gäller den framtida tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken, sammanhållningspolitiken och arbetstagares fria rörlighet.

| 1.16 | Vi instämmer i kommissionens uppfattning att det behövs en konsekvensbedömning, en plan för genomförandet samt budgetramar och ekonomiska ramar. |
| --- | --- |

1.16

Vi instämmer i kommissionens uppfattning att det behövs en konsekvensbedömning, en plan för genomförandet samt budgetramar och ekonomiska ramar.

| 1.17 | Vi önskar en tätare dialog med de turkiska lokala myndigheterna i likhet med vad som skett med de tidigare ansökarländerna. |
| --- | --- |

1.17

Vi önskar en tätare dialog med de turkiska lokala myndigheterna i likhet med vad som skett med de tidigare ansökarländerna.

| 1.18 | Vi framhäver vikten av nolltolerans när det gäller tortyr och misshandel, alla minoriteters fri- och rättigheter, respekten för alla religioner (särskilt frågan om likabehandling av alla religioner), nolltolerans när det gäller diskriminering och våld mot kvinnor samt respekten för ILO:s normer rörande barnarbete. |
| --- | --- |

1.18

Vi framhäver vikten av nolltolerans när det gäller tortyr och misshandel, alla minoriteters fri- och rättigheter, respekten för alla religioner (särskilt frågan om likabehandling av alla religioner), nolltolerans när det gäller diskriminering och våld mot kvinnor samt respekten för ILO:s normer rörande barnarbete.

| 1.19 | Det är också nödvändigt att stärka den administrativa kapaciteten hos lokala och regionala myndigheter för att säkra att EU:s lagstiftning genomförs och hanteras effektivt. |
| --- | --- |

1.19

Det är också nödvändigt att stärka den administrativa kapaciteten hos lokala och regionala myndigheter för att säkra att EU:s lagstiftning genomförs och hanteras effektivt.

| 1.20 | Regionkommittén anser att den turkiska regeringen har en ofrånkomplig skyldighet att fullt ut och utan förbehåll erkänna Europeiska unionens samtliga medlemsstater samt att visa oinstkränkt och villkorslös respekt för alla europeiska medborgares mänskliga rättigheter och individuella friheter utan undantag. |
| --- | --- |

1.20

Regionkommittén anser att den turkiska regeringen har en ofrånkomplig skyldighet att fullt ut och utan förbehåll erkänna Europeiska unionens samtliga medlemsstater samt att visa oinstkränkt och villkorslös respekt för alla europeiska medborgares mänskliga rättigheter och individuella friheter utan undantag.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att involvera lokala och regionala myndigheter i arbetet med att genomföra de tre hörnstenarna i kommissionens strategi, framför allt den tredje hörnstenen som innebär en väsentlig förstärkning av den politiska och kulturella dialogen mellan folken i EU:s medlemsstater och i Turkiet. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén uppmanar kommissionen att involvera lokala och regionala myndigheter i arbetet med att genomföra de tre hörnstenarna i kommissionens strategi, framför allt den tredje hörnstenen som innebär en väsentlig förstärkning av den politiska och kulturella dialogen mellan folken i EU:s medlemsstater och i Turkiet.

| 2.2 | Kommittén uppmanar kommissionen att inleda en informationskampanj i nära samarbete med lokala och regionala myndigheter i syfte att informera EU-medborgarna om relationerna med Turkiet och för att främja utbytesprogram som bidrar till en ökad ömsesidig förståelse mellan EU-medborgarna och det turkiska samhället. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén uppmanar kommissionen att inleda en informationskampanj i nära samarbete med lokala och regionala myndigheter i syfte att informera EU-medborgarna om relationerna med Turkiet och för att främja utbytesprogram som bidrar till en ökad ömsesidig förståelse mellan EU-medborgarna och det turkiska samhället.

| 2.3 | Vi uppmuntrar kommissionen att bygga på de erfarenheter som EU-medlemsländernas lokala och regionala myndigheter besitter i fråga om uppbyggnaden av lokal demokrati samt utveckling av lokala och regionala förvaltningar. |
| --- | --- |

2.3

Vi uppmuntrar kommissionen att bygga på de erfarenheter som EU-medlemsländernas lokala och regionala myndigheter besitter i fråga om uppbyggnaden av lokal demokrati samt utveckling av lokala och regionala förvaltningar.

| 2.4 | Kommissionen bör i sitt nästa meddelande i slutet av 2005 om Turkiets framsteg också uppmärksamma de lokala och regionala myndigheternas roll i Turkiet, däribland ett krav om att inrätta en självständig subnationell nivå som skall involveras aktivt i utformningen av strategier för att fastställa prioriteringar för den lokala och regionala utvecklingen och i det senare genomförandet av EU:s strukturfondsprogram och andra regionala utvecklingsinitiativ. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen bör i sitt nästa meddelande i slutet av 2005 om Turkiets framsteg också uppmärksamma de lokala och regionala myndigheternas roll i Turkiet, däribland ett krav om att inrätta en självständig subnationell nivå som skall involveras aktivt i utformningen av strategier för att fastställa prioriteringar för den lokala och regionala utvecklingen och i det senare genomförandet av EU:s strukturfondsprogram och andra regionala utvecklingsinitiativ.

| 2.5 | Kommittén rekommenderar att gemensamma rådgivande kommittéer upprättas med representanter från Regionkommittén och de turkiska lokala och regionala myndigheterna i likhet med vad som skett med de tidigare kandidatländerna. |
| --- | --- |

2.5

Kommittén rekommenderar att gemensamma rådgivande kommittéer upprättas med representanter från Regionkommittén och de turkiska lokala och regionala myndigheterna i likhet med vad som skett med de tidigare kandidatländerna.

| 2.6 | Regionkommittén uppmanar den turkiska regeringen att påskynda reformerna med decentralisering av den offentliga förvaltningen – den spelar ju en central roll för den ekonomiska och sociala utvecklingen på regional och lokal nivå – så att de kan genomföras fullt ut så snart som möjligt och på ett oåterkalleligt och hållbart sätt. |
| --- | --- |

2.6

Regionkommittén uppmanar den turkiska regeringen att påskynda reformerna med decentralisering av den offentliga förvaltningen – den spelar ju en central roll för den ekonomiska och sociala utvecklingen på regional och lokal nivå – så att de kan genomföras fullt ut så snart som möjligt och på ett oåterkalleligt och hållbart sätt.

| 2.7 | De lokala och regionala myndigheterna bör tilldelas nödvändiga ekonomiska resurser och personalresurser så att reformerna kan genomföras. Framför allt bör man ta hänsyn till utvecklingen på det ekonomiska och det sociala området i de minst gynnade regionerna i Turkiet. |
| --- | --- |

2.7

De lokala och regionala myndigheterna bör tilldelas nödvändiga ekonomiska resurser och personalresurser så att reformerna kan genomföras. Framför allt bör man ta hänsyn till utvecklingen på det ekonomiska och det sociala området i de minst gynnade regionerna i Turkiet.

| 2.8 | Turkiska regioner skulle kunna få del av struktur- och sammanhållningsfonderna till gagn för utvecklingen på det sociala och det ekonomiska området i särskilt den sydöstra delen av landet. |
| --- | --- |

2.8

Turkiska regioner skulle kunna få del av struktur- och sammanhållningsfonderna till gagn för utvecklingen på det sociala och det ekonomiska området i särskilt den sydöstra delen av landet.

| 2.9 | Regionkommittén uppmanar därför till konkreta initiativ som stöder lokala och regionala myndigheters administrativa kapacitet vid användningen av strukturstödet. Den turkiska regeringen uppmanas också att avsätta nödvändiga medel till samfinansiering. |
| --- | --- |

2.9

Regionkommittén uppmanar därför till konkreta initiativ som stöder lokala och regionala myndigheters administrativa kapacitet vid användningen av strukturstödet. Den turkiska regeringen uppmanas också att avsätta nödvändiga medel till samfinansiering.

| 2.10 | Lokala och regionala folkvalda representanter bör få fler befogenheter och uppgifter och de offentliga medlen till lokala och regionala myndigheter bör öka i motsvarande grad. |
| --- | --- |

2.10

Lokala och regionala folkvalda representanter bör få fler befogenheter och uppgifter och de offentliga medlen till lokala och regionala myndigheter bör öka i motsvarande grad.

| 2.11 | Regionkommittén anser att man i Turkiet bör utarbeta lagstiftning för en politik för regional utveckling. |
| --- | --- |

2.11

Regionkommittén anser att man i Turkiet bör utarbeta lagstiftning för en politik för regional utveckling.

| 2.12 | Regionkommittén uppmanar den turkiska regeringen att vidta åtgärder för att Turkiet – också på lokal och regional nivå – skall kunna genomföra EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

2.12

Regionkommittén uppmanar den turkiska regeringen att vidta åtgärder för att Turkiet – också på lokal och regional nivå – skall kunna genomföra EU-lagstiftningen.

| 2.13 | Regionkommittén uppmanar Turkiet att vidta nödvändiga åtgärder för att skingra den oro som kommissionen ger uttryck för i sin rekommendation, framför allt när det handlar om respekten för de mänskliga rättigheterna och möjligheten att fullt ut åtnjuta de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna för alla, inbegripet minoriteterna. |
| --- | --- |

2.13

Regionkommittén uppmanar Turkiet att vidta nödvändiga åtgärder för att skingra den oro som kommissionen ger uttryck för i sin rekommendation, framför allt när det handlar om respekten för de mänskliga rättigheterna och möjligheten att fullt ut åtnjuta de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna för alla, inbegripet minoriteterna.

| 2.14 | Regionkommittén uppmanar den turkiska regeringen att utveckla och utvidga principen om lokalt och regionalt självstyre i överensstämmelse med den europeiska stadgan om lokalt självstyre och att säkerställa medborgarnas fulla och direkta deltagande. |
| --- | --- |

2.14

Regionkommittén uppmanar den turkiska regeringen att utveckla och utvidga principen om lokalt och regionalt självstyre i överensstämmelse med den europeiska stadgan om lokalt självstyre och att säkerställa medborgarnas fulla och direkta deltagande.

| 2.15 | Regionkommittén väntar sig att Turkiets regering kommer att hålla sitt löfte om att den är beredd att ratificera protokollet om anpassning av Ankaraavtalet innan de egentliga anslutningsförhandlingarna inleds. |
| --- | --- |

2.15

Regionkommittén väntar sig att Turkiets regering kommer att hålla sitt löfte om att den är beredd att ratificera protokollet om anpassning av Ankaraavtalet innan de egentliga anslutningsförhandlingarna inleds.

| 2.16 | Regionkommittén uppmanar Turkiet att fullt ut respektera internationell lag och principen om god grannsämja. |
| --- | --- |

2.16

Regionkommittén uppmanar Turkiet att fullt ut respektera internationell lag och principen om god grannsämja.

| 2.17 | Regionkommittén avser att framföra sina synpunkter avseende Turkiets anslutning ur ett lokalt och regionalt perspektiv vid ett senare tillfälle som kommittén finner lämpligt och anmodar enträget gemenskapen att remittera framtida återkommande rapporter till kommittén. |
| --- | --- |

2.17

Regionkommittén avser att framföra sina synpunkter avseende Turkiets anslutning ur ett lokalt och regionalt perspektiv vid ett senare tillfälle som kommittén finner lämpligt och anmodar enträget gemenskapen att remittera framtida återkommande rapporter till kommittén.

Bryssel den 6 juli 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

| 7.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 31/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 31/15

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Europeiska kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen”

(2006/C 31/04)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Europeiska kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen (KOM(2004) 657 slutlig – SEK(2004) 1199, 1200),

kommissionens beslut av den 29 november 2004 att i enlighet med artikel 265 första stycket i

EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i denna fråga,

presidiets beslut av den 28 september 2004 att ge utskottet för yttre förbindelser i uppdrag att utarbeta ett yttrande om Europeiska kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen,

slutsatserna från Europeiska rådets ordförandeskap av den 16–17 december 2004 (nr 16238/04),

Europaparlamentets resolution om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutningen (KOM(2004) 0657 – C6-0151/2004 – 2004/2184 (INI)),

ReK:s politiska prioriteringar för 2002–2006, där utvidgningen ses som en unik händelse som borgar för fred och stabilitet och som leder till att integrationsprocessen stärks i hela Europa,

Regionkommitténs resolution av den 13 februari 2003 om ”Europeiska kommissionens arbetsprogram och Regionkommitténs prioriteringar för 2003” (CdR 6/2003 fin) (1),

ReK:s yttrande om dokumentet ”På väg mot en utvidgad union – Strategidokument och rapport från Europeiska kommissionen om de enskilda kandidatländernas framsteg på vägen mot anslutning” och ”Rapport från kommissionen till rådet – Informationen om EU:s utvidgning” (CdR 325/2002 fin) (2),

ReK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen om handlingsplanerna för den offentliga förvaltningens och rättsväsendets förmåga och om uppföljning av de förhandlande ländernas åtaganden i samband med anslutningsförhandlingarna” (CdR 244/2002 fin),

Gemensam förklaring undertecknad av rumänska kommunförbundet och Regionkommittén i Bukarest i samband med Regionkommitténs elfte utvidgningskonferens (3 oktober 2001) (3) och ReK:s seminarium i Essex om utvidgningen (5 november 2004) (4), tal av Olli Rehn, kommissionsledamot med ansvar för utvidgningen, om ”Romania and the EU: common future, common challenges” (Bukarest den 28 februari 2005) (5),

det utkast till yttrande (CdR 496/2004 rév. 1) som RELEX-utskottet antog den 26 april 2005 (föredragande Lars Abel, amtsrådsledamot i Köpenhamns amt (DK–PPE)),

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 60:e plenarsession den 6–7 juli 2005 (sammanträdet den 6 juli 2005) följande yttrande:

1.   Regionkommitténs synpunkter

1.1   Allmänna kommentarer om utvidgningsprocessen

Kommitténs bedömning

| 1.1.1 | Regionkommittén välkomnar den utvidgning av EU med tio nya medlemsstater som fullbordades den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

1.1.1

Regionkommittén välkomnar den utvidgning av EU med tio nya medlemsstater som fullbordades den 1 maj 2004.

| 1.1.2 | Kommittén betonar att Rumänien och Bulgarien ingår i den aktuella utvidgningsprocessen, även om deras anslutning av olika skäl kommer att äga rum vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

1.1.2

Kommittén betonar att Rumänien och Bulgarien ingår i den aktuella utvidgningsprocessen, även om deras anslutning av olika skäl kommer att äga rum vid en senare tidpunkt.

| 1.1.3 | Kommittén välkomnar de slutsatser och rekommendationer som kommissionen framförde den 6 oktober 2004 till rådet och Europaparlamentet i sin återkommande rapport och i strategidokumentet om Bulgarien, Rumänien och Kroatien. |
| --- | --- |

1.1.3

Kommittén välkomnar de slutsatser och rekommendationer som kommissionen framförde den 6 oktober 2004 till rådet och Europaparlamentet i sin återkommande rapport och i strategidokumentet om Bulgarien, Rumänien och Kroatien.

| 1.1.4 | ReK:s stöder bedömningen att Rumänien och Bulgarien är i stånd att uppfylla de krav som följer med ett EU-medlemskap och de politiska Köpenhamnskriterierna samt att de har en funktionsduglig marknadsekonomi. |
| --- | --- |

1.1.4

ReK:s stöder bedömningen att Rumänien och Bulgarien är i stånd att uppfylla de krav som följer med ett EU-medlemskap och de politiska Köpenhamnskriterierna samt att de har en funktionsduglig marknadsekonomi.

| 1.1.5 | Kommittén stöder UE:s utrikesministrar som den 25 april 2005 undertecknade ett anslutningsfördrag med Rumänien och Bulgarien i april 2005 så att dessa båda stater skall kunna bli medlemmar av EU den 1 januari 2007 förutsatt att de då har uppfyllt alla anslutningsvillkor. |
| --- | --- |

1.1.5

Kommittén stöder UE:s utrikesministrar som den 25 april 2005 undertecknade ett anslutningsfördrag med Rumänien och Bulgarien i april 2005 så att dessa båda stater skall kunna bli medlemmar av EU den 1 januari 2007 förutsatt att de då har uppfyllt alla anslutningsvillkor.

| 1.1.6 | ReK påminner om att en beprövad grundprincip i utvidgningen hittills har varit att se till varje enskilt kandidatlands anslutningsberedskap. |
| --- | --- |

1.1.6

ReK påminner om att en beprövad grundprincip i utvidgningen hittills har varit att se till varje enskilt kandidatlands anslutningsberedskap.

| 1.1.7 | ReK betonar nödvändigheten av att med noggrann övervakning följa det planerade genomförandet av de förpliktelser som Rumänien och Bulgarien efter avslutade förhandlingar har åtagit sig att uppfylla. |
| --- | --- |

1.1.7

ReK betonar nödvändigheten av att med noggrann övervakning följa det planerade genomförandet av de förpliktelser som Rumänien och Bulgarien efter avslutade förhandlingar har åtagit sig att uppfylla.

| 1.1.8 | Kommittén anser att det finns skäl att genom skyddsklausuler fastställa åtgärder för att ta itu med svåra problem som kan dyka upp före anslutningen eller under de tre första åren efter anslutningen. |
| --- | --- |

1.1.8

Kommittén anser att det finns skäl att genom skyddsklausuler fastställa åtgärder för att ta itu med svåra problem som kan dyka upp före anslutningen eller under de tre första åren efter anslutningen.

| 1.1.9 | ReK ställer sig bakom den särskilda skyddsklausul som överenskommits med Bulgarien och Rumänien, och som innebär att anslutningen kan senareläggas ett år om kommissionen rekommenderar detta och medlemsstaterna fattar ett enhälligt beslut i ärendet. Kommittén noterar också att detta beslut i händelse av problem när det gäller rättsliga och inrikes frågor eller konkurrensfrågor i Rumänien även kan fattas med kvalificerad majoritet. |
| --- | --- |

1.1.9

ReK ställer sig bakom den särskilda skyddsklausul som överenskommits med Bulgarien och Rumänien, och som innebär att anslutningen kan senareläggas ett år om kommissionen rekommenderar detta och medlemsstaterna fattar ett enhälligt beslut i ärendet. Kommittén noterar också att detta beslut i händelse av problem när det gäller rättsliga och inrikes frågor eller konkurrensfrågor i Rumänien även kan fattas med kvalificerad majoritet.

| 1.1.10 | ReK framhåller att kommittén kan understödja rumänska och bulgariska lokala och regionala myndigheternas inträde i EU genom att intensivt involvera de företrädare som har fungerat som observatörer efter undertecknandet av anslutningsfördraget. |
| --- | --- |

1.1.10

ReK framhåller att kommittén kan understödja rumänska och bulgariska lokala och regionala myndigheternas inträde i EU genom att intensivt involvera de företrädare som har fungerat som observatörer efter undertecknandet av anslutningsfördraget.

| 1.1.11 | Kommittén förklarar sig beredd att genom en aktiv informationspolitik arbeta för ett brett stöd för Bulgariens och Rumäniens anslutning i samband med ratificeringsförfarandet. |
| --- | --- |

1.1.11

Kommittén förklarar sig beredd att genom en aktiv informationspolitik arbeta för ett brett stöd för Bulgariens och Rumäniens anslutning i samband med ratificeringsförfarandet.

| 1.1.12 | Vi välkomnar Rumäniens och Bulgariens deltagande i utarbetandet av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, och stöder i högsta grad genomförandet av en kampanj på regional och lokal nivå för att förklara och lyfta fram innehållet i konstitutionen i linje med gemenskapens regelverk. Detta kan förbättra medborgarnas inställning till och kunskaper om EU:s värderingar och funktionssätt. |
| --- | --- |

1.1.12

Vi välkomnar Rumäniens och Bulgariens deltagande i utarbetandet av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, och stöder i högsta grad genomförandet av en kampanj på regional och lokal nivå för att förklara och lyfta fram innehållet i konstitutionen i linje med gemenskapens regelverk. Detta kan förbättra medborgarnas inställning till och kunskaper om EU:s värderingar och funktionssätt.

| 1.1.13 | Regionkommittén välkomnar Europeiska rådets ordförandeskaps slutsatser från den 16–17 december 2004 att anslutningsförhandlingar bör inledas med Kroatien och noterar beslutet att skjuta upp anslutningsförhandlingarna till dess att man kunnat konstatera att landet fullt ut samarbetar med internationella krigsförbrytartribunalen för Jugoslavien (ICTY). |
| --- | --- |

1.1.13

Regionkommittén välkomnar Europeiska rådets ordförandeskaps slutsatser från den 16–17 december 2004 att anslutningsförhandlingar bör inledas med Kroatien och noterar beslutet att skjuta upp anslutningsförhandlingarna till dess att man kunnat konstatera att landet fullt ut samarbetar med internationella krigsförbrytartribunalen för Jugoslavien (ICTY).

| 1.1.14 | Regionkommittén stöder Europeiska rådets ordförandeskaps slutsatser från den 16–17 december 2004 att anslutningsförhandlingar bör inledas med Turkiet den 3 oktober 2005. |
| --- | --- |

1.1.14

Regionkommittén stöder Europeiska rådets ordförandeskaps slutsatser från den 16–17 december 2004 att anslutningsförhandlingar bör inledas med Turkiet den 3 oktober 2005.

| 1.1.15 | Kommittén ser en möjlighet för ledamöterna att genom partnerskap med de regionala eller lokala myndigheterna i kandidatländerna stödja dessa i förberedelserna inför anslutningen till EU. |
| --- | --- |

1.1.15

Kommittén ser en möjlighet för ledamöterna att genom partnerskap med de regionala eller lokala myndigheterna i kandidatländerna stödja dessa i förberedelserna inför anslutningen till EU.

1.2   Kommentarer till den återkommande rapporten om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning

a.   Lokaldemokrati och decentralisering

| 1.2.1 | Regionkommittén erkänner den positiva utvecklingen i Rumänien under 2004 när det gäller den lokala myndighetsnivån. Dessa framsteg bygger på en förbättrad rättslig grundval, särskilt den översyn av konstitutionen som innebar ett införande av decentraliseringstanken och en modernisering av strategin för reformen av förvaltningen, ramlagstiftningen om decentralisering och lagen om prefekter (6). |
| --- | --- |

1.2.1

Regionkommittén erkänner den positiva utvecklingen i Rumänien under 2004 när det gäller den lokala myndighetsnivån. Dessa framsteg bygger på en förbättrad rättslig grundval, särskilt den översyn av konstitutionen som innebar ett införande av decentraliseringstanken och en modernisering av strategin för reformen av förvaltningen, ramlagstiftningen om decentralisering och lagen om prefekter (6).

| 1.2.2 | Vi välkomnar att alla politiska partier har bekräftat sin samsyn när det gäller genomförandet av en reform av den offentliga förvaltningen. I synnerhet välkomnar vi de lokala och regionala myndigheternas synpunkter och åtaganden samt konstruktiva medverkan under Rumäniens väg till EU-anslutning. Vi stöder också den rumänska regering som tillträdde i december 2004 i dess strävan att fortsätta den administrativa och fiskala decentraliseringsprocessen och förstärkningen av det lokala självstyret, i enlighet med bestämmelserna i Europeiska stadgan om lokalt självstyre, som Rumänien godkände 1997. |
| --- | --- |

1.2.2

Vi välkomnar att alla politiska partier har bekräftat sin samsyn när det gäller genomförandet av en reform av den offentliga förvaltningen. I synnerhet välkomnar vi de lokala och regionala myndigheternas synpunkter och åtaganden samt konstruktiva medverkan under Rumäniens väg till EU-anslutning. Vi stöder också den rumänska regering som tillträdde i december 2004 i dess strävan att fortsätta den administrativa och fiskala decentraliseringsprocessen och förstärkningen av det lokala självstyret, i enlighet med bestämmelserna i Europeiska stadgan om lokalt självstyre, som Rumänien godkände 1997.

| 1.2.3 | Kommittén noterar de åtgärder för effektiva styrelseformer som ingår i den nya regeringsförklaringen (7), samtidigt som fullständig politisk och ekonomisk öppenhet införs på lokal nivå och de lokala myndigheterna tillåts delta i den nationella beslutsprocessen i frågor rörande subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

1.2.3

Kommittén noterar de åtgärder för effektiva styrelseformer som ingår i den nya regeringsförklaringen (7), samtidigt som fullständig politisk och ekonomisk öppenhet införs på lokal nivå och de lokala myndigheterna tillåts delta i den nationella beslutsprocessen i frågor rörande subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 1.2.4 | Kommittén delar Europeiska kommissionens oro över obalansen mellan ekonomiska och mänskliga resurser i samband med att nya ansvarsområden överförs till lokal nivå, eftersom detta kan utgöra ett hinder för en effektiv offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

1.2.4

Kommittén delar Europeiska kommissionens oro över obalansen mellan ekonomiska och mänskliga resurser i samband med att nya ansvarsområden överförs till lokal nivå, eftersom detta kan utgöra ett hinder för en effektiv offentlig förvaltning.

| 1.2.5 | Vi vill betona att det måste skapas en kvalificerad, högmotiverad och oberoende tjänstemannakader på lokal nivå och distriktsnivå genom att man avsätter tillräckliga medel till utbildningsprogram, kompetensöverföring med hjälp av utbyte av bästa praxis mellan lokala och regionala förvaltningar i EU-länderna och genom att man sätter in effektiva stimulansåtgärder. |
| --- | --- |

1.2.5

Vi vill betona att det måste skapas en kvalificerad, högmotiverad och oberoende tjänstemannakader på lokal nivå och distriktsnivå genom att man avsätter tillräckliga medel till utbildningsprogram, kompetensöverföring med hjälp av utbyte av bästa praxis mellan lokala och regionala förvaltningar i EU-länderna och genom att man sätter in effektiva stimulansåtgärder.

| 1.2.6 | Vi inser att det tar lång tid att få fram tillräcklig personal för en modern offentlig administration, men det utgör en strategisk åtgärd i syfte att klara de nya utmaningar som den europeiska integrationen och förvaltningen av strukturfonderna innebär. |
| --- | --- |

1.2.6

Vi inser att det tar lång tid att få fram tillräcklig personal för en modern offentlig administration, men det utgör en strategisk åtgärd i syfte att klara de nya utmaningar som den europeiska integrationen och förvaltningen av strukturfonderna innebär.

| 1.2.7 | Kommittén hyser farhågor när det gäller den omfattande ”politiska migration” inför det senaste lokalvalet som konstaterats av flera oberoende observatörer (8), men tror att denna skulle kunna begränsas genom en direkt och öppen allokering av offentliga medel på grundval av objektiva kriterier mellan olika myndighetsnivåer och genom en varaktig praxis med lokal demokrati som ”the only game in town”. |
| --- | --- |

1.2.7

Kommittén hyser farhågor när det gäller den omfattande ”politiska migration” inför det senaste lokalvalet som konstaterats av flera oberoende observatörer (8), men tror att denna skulle kunna begränsas genom en direkt och öppen allokering av offentliga medel på grundval av objektiva kriterier mellan olika myndighetsnivåer och genom en varaktig praxis med lokal demokrati som ”the only game in town”.

| 1.2.8 | Kommittén understryker att korruptionen fortfarande kan utgöra ett problem på nationell och lokal nivå, vilket skulle kunna innebära ett hot mot lokaldemokratin och förvaltningen av allmänna och europeiska fonder. Vi vill därför att denna fråga kontrolleras ingående av EU-institutionerna. |
| --- | --- |

1.2.8

Kommittén understryker att korruptionen fortfarande kan utgöra ett problem på nationell och lokal nivå, vilket skulle kunna innebära ett hot mot lokaldemokratin och förvaltningen av allmänna och europeiska fonder. Vi vill därför att denna fråga kontrolleras ingående av EU-institutionerna.

| 1.2.9 | Vi stöder fullt ut genomförandet av den uppdaterade antikorruptionsstrategi som den rumänska regeringen nyligen antog. Strategin bör kompletteras med ett lämpligt lönesystem för domare. Vi ställer oss bakom de särskilda åtgärderna för att minska möjligheterna till korruption under de månader som gått efter det att den nya regeringen tillträdde. Detta visar att Rumänien anser att frågan har hög prioritet. |
| --- | --- |

1.2.9

Vi stöder fullt ut genomförandet av den uppdaterade antikorruptionsstrategi som den rumänska regeringen nyligen antog. Strategin bör kompletteras med ett lämpligt lönesystem för domare. Vi ställer oss bakom de särskilda åtgärderna för att minska möjligheterna till korruption under de månader som gått efter det att den nya regeringen tillträdde. Detta visar att Rumänien anser att frågan har hög prioritet.

| 1.2.10 | Vi uppmanar med kraft de utländska företag och offentliga myndigheter som bedriver verksamhet i Rumänien och som kontaktas av korrupta tjänstemän att agera korruptionskontrollanter: De bör vägra att betala mutor och de bör informera behöriga myndigheter. Härigenom kan de bidra till att bekämpa korruptionen. |
| --- | --- |

1.2.10

Vi uppmanar med kraft de utländska företag och offentliga myndigheter som bedriver verksamhet i Rumänien och som kontaktas av korrupta tjänstemän att agera korruptionskontrollanter: De bör vägra att betala mutor och de bör informera behöriga myndigheter. Härigenom kan de bidra till att bekämpa korruptionen.

| 1.2.11 | Vi stöder ett aktivt deltagande från de lokala myndigheternas sida i lagstiftningsprocessen genom ett tidigt och effektivt samråd vid utarbetandet av lagar som berör de lokala och regionala myndigheternas intressen och ansvarsområden. |
| --- | --- |

1.2.11

Vi stöder ett aktivt deltagande från de lokala myndigheternas sida i lagstiftningsprocessen genom ett tidigt och effektivt samråd vid utarbetandet av lagar som berör de lokala och regionala myndigheternas intressen och ansvarsområden.

| 1.2.12 | Vi stöder de rumänska lokala myndigheternas strävan att öka medborgares och ungdomars medverkan i lokalsamhällenas sociala och politiska liv och att genomföra offentliga kampanjer för att främja en modern offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

1.2.12

Vi stöder de rumänska lokala myndigheternas strävan att öka medborgares och ungdomars medverkan i lokalsamhällenas sociala och politiska liv och att genomföra offentliga kampanjer för att främja en modern offentlig förvaltning.

b.   Den ekonomiska utvecklingen

| 1.2.13 | Regionkommittén medger att Rumänien uppfyller det ekonomiska kravet att landet skall vara en marknadsekonomi som efter att energiskt ha genomfört strukturella reformer kommer att kunna hantera konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom EU. |
| --- | --- |

1.2.13

Regionkommittén medger att Rumänien uppfyller det ekonomiska kravet att landet skall vara en marknadsekonomi som efter att energiskt ha genomfört strukturella reformer kommer att kunna hantera konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom EU.

| 1.2.14 | Kommittén noterar vilka framsteg Rumänien måste göra på konkurrensområdet, särskilt genom att effektivisera det rättsliga och institutionella ramverket. Vi ställer oss sig också positiva till regeringens senaste åtgärder på detta område (9) och till de pågående insatserna för att göra den offentliga förvaltningens kapacitet fullt tillräcklig. Regionkommittén ställer sig dock positiv till strukturreformerna, dvs. den reviderade nationella omstruktureringsstrategin och de enskilda näringslivsplanerna, enligt vilka inget statligt stöd skall beviljas eller utbetalas till stålindustrin mellan den 1 januari 2005 och slutet på omstruktureringsperioden (10), men betonar att man även bör beakta de sociala konsekvenserna, som kan få direkta följder för regionerna. |
| --- | --- |

1.2.14

Kommittén noterar vilka framsteg Rumänien måste göra på konkurrensområdet, särskilt genom att effektivisera det rättsliga och institutionella ramverket. Vi ställer oss sig också positiva till regeringens senaste åtgärder på detta område (9) och till de pågående insatserna för att göra den offentliga förvaltningens kapacitet fullt tillräcklig. Regionkommittén ställer sig dock positiv till strukturreformerna, dvs. den reviderade nationella omstruktureringsstrategin och de enskilda näringslivsplanerna, enligt vilka inget statligt stöd skall beviljas eller utbetalas till stålindustrin mellan den 1 januari 2005 och slutet på omstruktureringsperioden (10), men betonar att man även bör beakta de sociala konsekvenserna, som kan få direkta följder för regionerna.

| 1.2.15 | Regionkommittén är medveten om vikten av att rättssystemet och den offentliga förvaltningen fungerar bättre så att affärsklimatet blir bättre. |
| --- | --- |

1.2.15

Regionkommittén är medveten om vikten av att rättssystemet och den offentliga förvaltningen fungerar bättre så att affärsklimatet blir bättre.

c.   Genomförandet av gemenskapens regelverk

| 1.2.16 | Regionkommittén ställer sig positiv till de framsteg som gjorts i samband med förberedelserna för genomförandet av strukturpolitiken och antagandet av en lagstiftning som skapar mekanismer och instrument för att strukturfonderna skall kunna utnyttjas på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

1.2.16

Regionkommittén ställer sig positiv till de framsteg som gjorts i samband med förberedelserna för genomförandet av strukturpolitiken och antagandet av en lagstiftning som skapar mekanismer och instrument för att strukturfonderna skall kunna utnyttjas på vederbörligt sätt.

| 1.2.17 | Kommittén noterar att det krävs ytterligare ansträngningar för att stärka de lokala och regionala styresnivåerna så att gemenskapens regelverk kan genomföras korrekt på de områden där de förvärvat befogenheter, framför allt när det gäller offentlig upphandling, transport, infrastruktur, vägar, miljö, socialpolitik, skydd av barn och minoriteter, hälso- och sjukvård, utbildning, kultur och samarbete över gränserna. |
| --- | --- |

1.2.17

Kommittén noterar att det krävs ytterligare ansträngningar för att stärka de lokala och regionala styresnivåerna så att gemenskapens regelverk kan genomföras korrekt på de områden där de förvärvat befogenheter, framför allt när det gäller offentlig upphandling, transport, infrastruktur, vägar, miljö, socialpolitik, skydd av barn och minoriteter, hälso- och sjukvård, utbildning, kultur och samarbete över gränserna.

| 1.2.18 | Vi instämmer i att den offentliga förvaltningens kapacitet på regional och lokal nivå måste förstärkas på miljöområdet och samordningen med andra behöriga myndigheter förbättras, för att EU:s lagstiftning skall kunna genomföras på sådana centrala områden som vatten- och avfallshantering, luftkvalitet, buller, naturskydd, industriföroreningar, kemikalier m.m. |
| --- | --- |

1.2.18

Vi instämmer i att den offentliga förvaltningens kapacitet på regional och lokal nivå måste förstärkas på miljöområdet och samordningen med andra behöriga myndigheter förbättras, för att EU:s lagstiftning skall kunna genomföras på sådana centrala områden som vatten- och avfallshantering, luftkvalitet, buller, naturskydd, industriföroreningar, kemikalier m.m.

| 1.2.19 | Vi erkänner de förhållandevis stora framsteg som gjorts inom politiken och i genomförandet av Romstrategin, som antogs 2001, och efterlyser större samordning mellan lokal och central nivå och effektiva åtgärder på nationell nivå bland annat på utbildningsområdet. Samtidigt bör hänsyn tas till den kulturella och sociala bakgrunden. |
| --- | --- |

1.2.19

Vi erkänner de förhållandevis stora framsteg som gjorts inom politiken och i genomförandet av Romstrategin, som antogs 2001, och efterlyser större samordning mellan lokal och central nivå och effektiva åtgärder på nationell nivå bland annat på utbildningsområdet. Samtidigt bör hänsyn tas till den kulturella och sociala bakgrunden.

| 1.2.20 | Regionkommittén vill påpeka att det krävs fler verkliga förbättringar på lokal, nationell och regional nivå för att mekanismer för identifiering, förvaltning, övervakning och utvärdering av projekt, och framför allt förmåga till medfinansiering, skall kunna utvecklas så att EU-medlen senast 2007 kan utnyttjas på den nivå som krävs. |
| --- | --- |

1.2.20

Regionkommittén vill påpeka att det krävs fler verkliga förbättringar på lokal, nationell och regional nivå för att mekanismer för identifiering, förvaltning, övervakning och utvärdering av projekt, och framför allt förmåga till medfinansiering, skall kunna utvecklas så att EU-medlen senast 2007 kan utnyttjas på den nivå som krävs.

| 1.2.21 | Vi betonar att de lokala myndigheterna så gott de kan bör utnyttja EU:s föranslutningsstöd för att förbereda sig för strukturfonderna. |
| --- | --- |

1.2.21

Vi betonar att de lokala myndigheterna så gott de kan bör utnyttja EU:s föranslutningsstöd för att förbereda sig för strukturfonderna.

| 1.2.22 | Regionkommittén ställer sig positiv till den befintliga nationella utvecklingsplanen för 2004–2006 som en första grundval för den plan som krävs för strukturfonderna, men efterlyser en djupare analys inför utarbetandet av den nationella utvecklingsplanen för 2007–2013 i linje med Rumäniens uppfattning av sammanhållningspolitiken och EU:s planer på detta område. |
| --- | --- |

1.2.22

Regionkommittén ställer sig positiv till den befintliga nationella utvecklingsplanen för 2004–2006 som en första grundval för den plan som krävs för strukturfonderna, men efterlyser en djupare analys inför utarbetandet av den nationella utvecklingsplanen för 2007–2013 i linje med Rumäniens uppfattning av sammanhållningspolitiken och EU:s planer på detta område.

| 1.2.23 | Kommittén anser att samråd och partnerskap bör ägnas särskild uppmärksamhet. Framför allt bör man närmare och mer aktivt engagera de lokala, nationella och regionala myndigheterna samt arbetsmarknadens parter och de icke-statliga organisationerna i utformningen av den nationella utvecklingsplanen för 2007–2013 och av de operativa programmen samt vid genomförandet av dessa. |
| --- | --- |

1.2.23

Kommittén anser att samråd och partnerskap bör ägnas särskild uppmärksamhet. Framför allt bör man närmare och mer aktivt engagera de lokala, nationella och regionala myndigheterna samt arbetsmarknadens parter och de icke-statliga organisationerna i utformningen av den nationella utvecklingsplanen för 2007–2013 och av de operativa programmen samt vid genomförandet av dessa.

| 1.2.24 | Vi efterlyser därför bättre delaktighet och större samstämmighet mellan distrikten inom de befintliga regionala strukturerna och att lokalt valda politiker deltar i arbetet, så att EU-program kan genomföras, den framtida nationella utvecklingsplanen för 2007–2013 utformas och strukturfonderna kontrolleras och användas. |
| --- | --- |

1.2.24

Vi efterlyser därför bättre delaktighet och större samstämmighet mellan distrikten inom de befintliga regionala strukturerna och att lokalt valda politiker deltar i arbetet, så att EU-program kan genomföras, den framtida nationella utvecklingsplanen för 2007–2013 utformas och strukturfonderna kontrolleras och användas.

| 1.2.25 | Regionkommittén efterlyser en hållbar struktur för regionalpolitiken i Rumänien, där lokala myndigheter inte bara bjuds in att delta utan även engagerar sig för regionala och lokala intressen. |
| --- | --- |

1.2.25

Regionkommittén efterlyser en hållbar struktur för regionalpolitiken i Rumänien, där lokala myndigheter inte bara bjuds in att delta utan även engagerar sig för regionala och lokala intressen.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Kommittén ställer sig positiv till att anslutningsförhandlingarna slutförts och till undertecknandet av anslutningsfördraget mellan Rumänien och Europeiska unionen den 25 april 2005, och rekommenderar alla EU:s medlemsstater att snarast möjligt ratificera detta fördrag så att Rumänien kan välkomnas som fullvärdig medlem den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén ställer sig positiv till att anslutningsförhandlingarna slutförts och till undertecknandet av anslutningsfördraget mellan Rumänien och Europeiska unionen den 25 april 2005, och rekommenderar alla EU:s medlemsstater att snarast möjligt ratificera detta fördrag så att Rumänien kan välkomnas som fullvärdig medlem den 1 januari 2007.

| 2.2 | Kommittén anser att man under perioden före anslutningen bör föra en diskussion om ansvaret för regionalpolitiken i Rumänien och om ansträngningarna för att stärka de lokala och regionala myndigheternas ställning, så att Rumänien senast 2007 kan uppvisa fungerande lokala förvaltningsstrukturer som svarar mot de krav och utmaningar som ett EU-medlemskap ställer. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén anser att man under perioden före anslutningen bör föra en diskussion om ansvaret för regionalpolitiken i Rumänien och om ansträngningarna för att stärka de lokala och regionala myndigheternas ställning, så att Rumänien senast 2007 kan uppvisa fungerande lokala förvaltningsstrukturer som svarar mot de krav och utmaningar som ett EU-medlemskap ställer.

| 2.3 | Vi instämmer därför i att man i Rumänien bör inleda en konstruktiv och målorienterad debatt om decentraliserings- och regionaliseringsprocessen, där såväl lokala och centrala myndigheter som de organ som påverkas av EU deltar, så att man kan förbättra de nuvarande regionala och lokala strukturerna och beslutsprocessen och så att man därigenom effektivt kan utveckla regionalpolitiken och genomföra strukturfonderna efter 2007. |
| --- | --- |

2.3

Vi instämmer därför i att man i Rumänien bör inleda en konstruktiv och målorienterad debatt om decentraliserings- och regionaliseringsprocessen, där såväl lokala och centrala myndigheter som de organ som påverkas av EU deltar, så att man kan förbättra de nuvarande regionala och lokala strukturerna och beslutsprocessen och så att man därigenom effektivt kan utveckla regionalpolitiken och genomföra strukturfonderna efter 2007.

| 2.4 | Regionkommittén ser fram emot att få välkomna 15 nya medlemmar från regionala och lokala myndigheter i Rumänien som observatörer. Det är dock beklagligt att det inte har varit möjligt att i god tid inrätta en gemensam rådgivande kommitté med Rumänien. |
| --- | --- |

2.4

Regionkommittén ser fram emot att få välkomna 15 nya medlemmar från regionala och lokala myndigheter i Rumänien som observatörer. Det är dock beklagligt att det inte har varit möjligt att i god tid inrätta en gemensam rådgivande kommitté med Rumänien.

| 2.5 | Kommittén betonar att regionalt transeuropeiskt samarbete mellan medlemsstaterna och anslutningsländerna måste främjas för att utnyttjandet av strukturfonderna och hela den europeiska integrationen skall kunna utvecklas ordentligt. |
| --- | --- |

2.5

Kommittén betonar att regionalt transeuropeiskt samarbete mellan medlemsstaterna och anslutningsländerna måste främjas för att utnyttjandet av strukturfonderna och hela den europeiska integrationen skall kunna utvecklas ordentligt.

| 2.6 | Regionkommittén rekommenderar att man snarast möjligt arrangerar ett evenemang i Rumänien. De tematiska prioriteringarna skulle kunna vara de rumänska lokala och regionala myndigheternas deltagande i ReK:s arbete, decentraliseringsprocessen och reformen av den offentliga förvaltningen. Evenemanget skulle utgöra ett svar på en inbjudan från rumänska sammanslutningar av lokala myndigheter och utgöra ett konkret steg för att ReK fortlöpande skall kunna stödja de rumänska lokala och regionala myndigheterna under den fortsatta nationella decentraliseringsprocessen och dessa myndighetsnivåers delaktighet under Rumäniens fortsatta införlivande av EU:s regelverk. |
| --- | --- |

2.6

Regionkommittén rekommenderar att man snarast möjligt arrangerar ett evenemang i Rumänien. De tematiska prioriteringarna skulle kunna vara de rumänska lokala och regionala myndigheternas deltagande i ReK:s arbete, decentraliseringsprocessen och reformen av den offentliga förvaltningen. Evenemanget skulle utgöra ett svar på en inbjudan från rumänska sammanslutningar av lokala myndigheter och utgöra ett konkret steg för att ReK fortlöpande skall kunna stödja de rumänska lokala och regionala myndigheterna under den fortsatta nationella decentraliseringsprocessen och dessa myndighetsnivåers delaktighet under Rumäniens fortsatta införlivande av EU:s regelverk.

Bryssel den 6 juli 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 128, 29.5.2003, s. 53.

1

(2)  EUT C 128, 29.5.2003, s. 56.

2

(3)  CdR 5/2002.

3

(4)  Seminarium i Essex den 5 november 2004, Lars Abel, ”EU:s utvidgning till Rumänien: utvecklingen av decentraliseringen”.

4

(5)  Tal hållet vid akademin för ekonomiska studier, Bukarest, 28 februari 2005.

5

(6)  Rumäniens konstitution av 1991, reviderad 2003; ramlag nr. 339/2004 om decentralisering; lag nr. 340/2004 om prefektinstitutionen.

6

(7)  Rumäniens regering, Regeringsförklaring 2005–2008, december 2004.

7

Regeringsförklaring 2005–2008

(8)  Förutom Europeiska kommissionens rapport från 2004, se även den senaste rapporten från Europarådets kommunalkongress om lokal- och regionalvalen i Rumänien, som hölls den 6 juni 2004, där man gör bedömningen att lokalvalda politiker från det tidigare styrande socialdemokratiska partiet ökade från 27 % 2000 till omkring 80 % 2004; CG/Bur (11) 25 Strasbourg, 16 juli 2004.

8

(9)  En sammanfattning av omstruktureringsstrategin offentliggjordes i Rumäniens officiella tidning nr 127 den 9 februari 2005.

9

(10)  På order nr 527/2004 av ordföranden för konkurrensrådet (Rumäniens officiella tidning nr 64, 19.1.2005), nr 528/2004 (Rumäniens officiella tidning nr 82, 25.1.2005) och de riktlinjer som antagits för ett mer proaktivt tillvägagångssätt vid handhavandet av konkurrensreglerna nr 36, 22.2.2005.

10

---

| 7.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 31/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 31/19

---

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Europeiska kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen

(2006/C 31/05)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Europeiska kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen (KOM(2004) 657 slutlig – SEK(2004) 1199, 1200),

kommissionens beslut av den 29 november 2004 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i denna fråga,

presidiets beslut av den 28 september 2004 att ge utskottet för yttre förbindelser i uppdrag att utarbeta ett yttrande om Europeiska kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen,

slutsatserna från Europeiska rådets ordförandeskap av den 16–17 december 2004 (nr 16238/04),

Europaparlamentets beslut om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutningen (KOM(2004) 0657-I6-150/2004 – 2004/2183(INI)),

ReK:s politiska prioriteringar för 2002–2006 där utvidgningen anses vara en unik händelse som borgar för fred och stabilitet och som leder till att integrationsprocessen stärks i hela Europa,

resolutionen av den 13 februari 2003 om ”Europeiska kommissionens arbetsprogram och Regionkommitténs prioriteringar för 2003” (CdR 6/2003 fin) (1),

ReK:s yttrande om dokumentet ”På väg mot en utvidgad union – Strategidokument och rapport från Europeiska kommissionen om de enskilda kandidatländernas framsteg på vägen mot anslutning” och ”Rapport från kommissionen till rådet – Informationen om EU:s utvidgning” (CdR 325/2002 fin) (2),

ReK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen om handlingsplanerna för den offentliga förvaltningens och rättsväsendets förmåga och om uppföljning av de förhandlande ländernas åtaganden i samband med anslutningsförhandlingarna” (CdR 244/2002 fin),

yttrandet från gemensamma rådgivande kommittén EU – Bulgarien: ”Stärka den lokala och regionala administrativa kapaciteten i Bulgarien” av den 2 april 2004 (CdR 33/2004 fin),

det samarbetsavtal med det nationella kommunförbundet i Bulgarien som undertecknades den 12 december 2001,

det samarbetsavtal mellan det nationella kommunförbundet i Bulgarien och den bulgariska regeringen som undertecknades den 11 december 2001,

det utkast till yttrande (CdR 497/2004 rév. 1), som antogs av utskottet för yttre förbindelser den 26 april 2005. (Föredragande: Tilman Tögel (DE–PSE), ledamot av Sachsen-Anhalts delstatsparlament.)

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 60:e plenarsession den 6–7 juli 2005 (sammanträdet den 6 juli 2005) följande yttrande:

1.   Regionkommitténs synpunkter

1.1   Allmänna kommentarer om utvidgningsprocessen

| 1.1.1 | Regionkommittén välkomnar den utvidgning av EU med tio nya medlemsstater som fullbordades den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

1.1.1

Regionkommittén välkomnar den utvidgning av EU med tio nya medlemsstater som fullbordades den 1 maj 2004.

| 1.1.2 | Kommittén betonar att Bulgarien och Rumänien ingår i den aktuella utvidgningsprocessen, även om deras anslutning av olika skäl kommer att äga rum vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

1.1.2

Kommittén betonar att Bulgarien och Rumänien ingår i den aktuella utvidgningsprocessen, även om deras anslutning av olika skäl kommer att äga rum vid en senare tidpunkt.

| 1.1.3 | Kommittén välkomnar de slutsatser och rekommendationer som kommissionen framförde den 6 oktober 2004 till rådet och Europaparlamentet i sin återkommande rapport och i strategidokumentet om Bulgarien, Rumänien och Kroatien. |
| --- | --- |

1.1.3

Kommittén välkomnar de slutsatser och rekommendationer som kommissionen framförde den 6 oktober 2004 till rådet och Europaparlamentet i sin återkommande rapport och i strategidokumentet om Bulgarien, Rumänien och Kroatien.

| 1.1.4 | ReK stöder bedömningen att Bulgarien och Rumänien är i stånd att uppfylla de krav som följer med ett EU-medlemskap och de politiska Köpenhamnskriterierna samt att de har en funktionsduglig marknadsekonomi. |
| --- | --- |

1.1.4

ReK stöder bedömningen att Bulgarien och Rumänien är i stånd att uppfylla de krav som följer med ett EU-medlemskap och de politiska Köpenhamnskriterierna samt att de har en funktionsduglig marknadsekonomi.

| 1.1.5 | Kommittén stöder stats- och regeringschefernas undertecknande av anslutningsfördraget med Bulgarien och Rumänien den 25 april 2005 så att dessa båda stater skall kunna bli medlemmar av EU den 1 januari 2007, under förutsättning att de då har uppfyllt alla villkor för anslutning. |
| --- | --- |

1.1.5

Kommittén stöder stats- och regeringschefernas undertecknande av anslutningsfördraget med Bulgarien och Rumänien den 25 april 2005 så att dessa båda stater skall kunna bli medlemmar av EU den 1 januari 2007, under förutsättning att de då har uppfyllt alla villkor för anslutning.

| 1.1.6 | ReK påminner om att en beprövad grundprincip i utvidgningen hittills har varit att se till varje enskilt kandidatlands anslutningsberedskap. |
| --- | --- |

1.1.6

ReK påminner om att en beprövad grundprincip i utvidgningen hittills har varit att se till varje enskilt kandidatlands anslutningsberedskap.

| 1.1.7 | ReK betonar nödvändigheten av att med noggrann övervakning följa det planerade genomförandet av de förpliktelser som Bulgarien och Rumänien efter avslutade förhandlingar har åtagit sig att uppfylla. |
| --- | --- |

1.1.7

ReK betonar nödvändigheten av att med noggrann övervakning följa det planerade genomförandet av de förpliktelser som Bulgarien och Rumänien efter avslutade förhandlingar har åtagit sig att uppfylla.

| 1.1.8 | Kommittén uppmärksammar att Bulgariens och Rumäniens anslutning kan komma att fördröjas med ett år om de nödvändiga reformerna inom främst områdena för rättsliga och inrikes frågor, offentlig förvaltning och konkurrenslagstiftning inte genomförs. |
| --- | --- |

1.1.8

Kommittén uppmärksammar att Bulgariens och Rumäniens anslutning kan komma att fördröjas med ett år om de nödvändiga reformerna inom främst områdena för rättsliga och inrikes frågor, offentlig förvaltning och konkurrenslagstiftning inte genomförs.

| 1.1.9 | ReK framhåller att kommittén genom att intensivt involvera de företrädare för Bulgariens och Rumäniens lokala och regionala myndigheter som har fungerat som observatörer efter undertecknandet av anslutningsfördraget kan understödja deras inträde i EU. |
| --- | --- |

1.1.9

ReK framhåller att kommittén genom att intensivt involvera de företrädare för Bulgariens och Rumäniens lokala och regionala myndigheter som har fungerat som observatörer efter undertecknandet av anslutningsfördraget kan understödja deras inträde i EU.

| 1.1.10 | Kommittén förklarar sig beredd att genom en aktiv informationspolitik arbeta för ett brett stöd i ratificeringsförfarandet i samband med Bulgariens och Rumäniens anslutning. |
| --- | --- |

1.1.10

Kommittén förklarar sig beredd att genom en aktiv informationspolitik arbeta för ett brett stöd i ratificeringsförfarandet i samband med Bulgariens och Rumäniens anslutning.

| 1.1.11 | Kommittén anser att denna informationspolitik också bör omfatta utkastet till konstitutionellt fördrag eftersom detta måste ratificeras av Rumänien och Bulgarien då det kommer att ingå i gemenskapslagstiftningen vid anslutningen. ReK anser att en informationskampanj på lokal och regional nivå bör inledas i båda länderna i syfte att förklara och förmedla konstitutionens innehåll så att medborgarna får bättre kunskap om Europeiska unionens värderingar och om unionens sätt att fungera. |
| --- | --- |

1.1.11

Kommittén anser att denna informationspolitik också bör omfatta utkastet till konstitutionellt fördrag eftersom detta måste ratificeras av Rumänien och Bulgarien då det kommer att ingå i gemenskapslagstiftningen vid anslutningen. ReK anser att en informationskampanj på lokal och regional nivå bör inledas i båda länderna i syfte att förklara och förmedla konstitutionens innehåll så att medborgarna får bättre kunskap om Europeiska unionens värderingar och om unionens sätt att fungera.

| 1.1.12 | Regionkommittén välkomnar slutsatserna från Europeiska rådets möte den 16–17 december 2004 enligt vilka man skall inleda anslutningsförhandlingar med Kroatien. Kommittén noterar att inledandet av anslutningsförhandlingarna har skjutits upp till dess att man har konstaterat att Kroatien har ingått ett fullständigt samarbete med den internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY). |
| --- | --- |

1.1.12

Regionkommittén välkomnar slutsatserna från Europeiska rådets möte den 16–17 december 2004 enligt vilka man skall inleda anslutningsförhandlingar med Kroatien. Kommittén noterar att inledandet av anslutningsförhandlingarna har skjutits upp till dess att man har konstaterat att Kroatien har ingått ett fullständigt samarbete med den internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY).

| 1.1.13 | Regionkommittén stöder slutsatserna från Europeiska rådets möte den 16–17 december 2004 enligt vilka man skall inleda anslutningsförhandlingar med Turkiet den 3 oktober 2005. Kommittén framhåller att resultatet av dessa förhandlingar inte får vara givet på förhand. |
| --- | --- |

1.1.13

Regionkommittén stöder slutsatserna från Europeiska rådets möte den 16–17 december 2004 enligt vilka man skall inleda anslutningsförhandlingar med Turkiet den 3 oktober 2005. Kommittén framhåller att resultatet av dessa förhandlingar inte får vara givet på förhand.

| 1.1.14 | Kommittén ser en möjlighet för ledamöterna att genom partnerskap med de regionala eller lokala myndigheterna i kandidatländerna stödja dessa i förberedelserna inför anslutningen till EU. |
| --- | --- |

1.1.14

Kommittén ser en möjlighet för ledamöterna att genom partnerskap med de regionala eller lokala myndigheterna i kandidatländerna stödja dessa i förberedelserna inför anslutningen till EU.

| 1.2 | Kommentarer om den återkommande rapporten om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning (SEK(2004) 1199) |
| --- | --- |

1.2

Kommentarer om den återkommande rapporten om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning (SEK(2004) 1199)

| 1.2.1 | Regionkommittén ser positivt på Bulgariens ekonomiska framsteg när det gäller den samhällsekonomiska stabiliteten, strukturreformerna och den ekonomiska tillväxten, dock utan att underskatta de kvarstående problemen med den alltjämt för höga arbetslösheten. |
| --- | --- |

1.2.1

Regionkommittén ser positivt på Bulgariens ekonomiska framsteg när det gäller den samhällsekonomiska stabiliteten, strukturreformerna och den ekonomiska tillväxten, dock utan att underskatta de kvarstående problemen med den alltjämt för höga arbetslösheten.

| 1.2.2 | Kommittén utgår ifrån att Bulgarien under den återstående tiden kommer att fortsätta arbetet med förberedelserna, bl.a. med förbättringar inom de områden som kommissionen lagt särskild vikt vid, nämligen rättsliga och inrikes frågor samt offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

1.2.2

Kommittén utgår ifrån att Bulgarien under den återstående tiden kommer att fortsätta arbetet med förberedelserna, bl.a. med förbättringar inom de områden som kommissionen lagt särskild vikt vid, nämligen rättsliga och inrikes frågor samt offentlig förvaltning.

| 1.2.3 | Regionkommittén framhåller att EU beviljar betydande ekonomiskt bistånd i form av föranslutningsstöd, som också kan användas för att stärka kapaciteten på lokal nivå, för att med dessa medel bland annat främja och påskynda genomförandet av den europeiska sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

1.2.3

Regionkommittén framhåller att EU beviljar betydande ekonomiskt bistånd i form av föranslutningsstöd, som också kan användas för att stärka kapaciteten på lokal nivå, för att med dessa medel bland annat främja och påskynda genomförandet av den europeiska sammanhållningspolitiken.

| 1.2.4 | Kommittén konstaterar att betingelserna för regionalisering nu har förbättrats avsevärt. |
| --- | --- |

1.2.4

Kommittén konstaterar att betingelserna för regionalisering nu har förbättrats avsevärt.

| 1.2.5 | ReK välkomnar antagandet av lagen om regional utveckling som utgör grundvalen för den regionalpolitiska planeringen, samt den förbättrade territoriella strukturen genom den statistiska indelningen av landet i NUTS 1-regioner. |
| --- | --- |

1.2.5

ReK välkomnar antagandet av lagen om regional utveckling som utgör grundvalen för den regionalpolitiska planeringen, samt den förbättrade territoriella strukturen genom den statistiska indelningen av landet i NUTS 1-regioner.

| 1.2.6 | Kommittén välkomnar regeringens och parlamentets aktuella satsningar på att reformera den offentliga förvaltningen och erkänner deras bidrag till en effektivare regionalpolitik. |
| --- | --- |

1.2.6

Kommittén välkomnar regeringens och parlamentets aktuella satsningar på att reformera den offentliga förvaltningen och erkänner deras bidrag till en effektivare regionalpolitik.

| 1.2.7 | ReK stöder starkt den pågående reformeringen av den offentliga förvaltningen och de därmed förknippade reformerna inom kommunalförvaltningen, i synnerhet den förstärkning av det egna ansvaret, kapaciteten och den institutionella och därigenom också den finansiella självständigheten hos kommunerna som inletts genom ändringen av lagen om kommunal egendom. |
| --- | --- |

1.2.7

ReK stöder starkt den pågående reformeringen av den offentliga förvaltningen och de därmed förknippade reformerna inom kommunalförvaltningen, i synnerhet den förstärkning av det egna ansvaret, kapaciteten och den institutionella och därigenom också den finansiella självständigheten hos kommunerna som inletts genom ändringen av lagen om kommunal egendom.

| 1.2.8 | Regionkommittén inser att utbyggnaden av dessa myndigheters kapacitet är en långsiktig process som regelbundet måste ges understöd i form av information, hearingar och skräddarsydda utbildningsprogram. |
| --- | --- |

1.2.8

Regionkommittén inser att utbyggnaden av dessa myndigheters kapacitet är en långsiktig process som regelbundet måste ges understöd i form av information, hearingar och skräddarsydda utbildningsprogram.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Kommittén välkomnar avslutandet av anslutningsförhandlingarna och undertecknandet av anslutningsfördraget mellan Bulgarien och Europeiska unionen, och rekommenderar alla unionsmedlemmar att snarast möjligt ratificera detta fördrag så att Bulgarien kan välkomnas som fullvärdig medlem den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén välkomnar avslutandet av anslutningsförhandlingarna och undertecknandet av anslutningsfördraget mellan Bulgarien och Europeiska unionen, och rekommenderar alla unionsmedlemmar att snarast möjligt ratificera detta fördrag så att Bulgarien kan välkomnas som fullvärdig medlem den 1 januari 2007.

| 2.2 | ReK uppmanar Bulgarien att vidta ytterligare effektiva ansträngningar för att stödja denna reform också genom motsvarande adekvata ändringar i lagen om statlig egendom i syfte att beakta subsidiaritetsprincipen i större utsträckning. |
| --- | --- |

2.2

ReK uppmanar Bulgarien att vidta ytterligare effektiva ansträngningar för att stödja denna reform också genom motsvarande adekvata ändringar i lagen om statlig egendom i syfte att beakta subsidiaritetsprincipen i större utsträckning.

| 2.3 | Regionkommittén rekommenderar att man vidtar ytterligare decentraliseringsåtgärder och framhåller samtidigt att överföringen av befogenheter från centrala till lokala förvaltningsorgan inte skall tolkas som en överföring av enbart rättigheter och skyldigheter utan också innebära överföring av strukturer, personal och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén rekommenderar att man vidtar ytterligare decentraliseringsåtgärder och framhåller samtidigt att överföringen av befogenheter från centrala till lokala förvaltningsorgan inte skall tolkas som en överföring av enbart rättigheter och skyldigheter utan också innebära överföring av strukturer, personal och ekonomiska resurser.

| 2.4 | Kommittén rekommenderar samtidigt att man under övergångsperioden fortsätter diskussionerna om de regionalpolitiska behörighetsfrågorna i Bulgarien samt strävandena att stärka de lokala och regionala myndigheternas ställning så att Bulgarien vid anslutningen har effektiva lokala förvaltningsstrukturer, anpassade till inre marknadens krav. |
| --- | --- |

2.4

Kommittén rekommenderar samtidigt att man under övergångsperioden fortsätter diskussionerna om de regionalpolitiska behörighetsfrågorna i Bulgarien samt strävandena att stärka de lokala och regionala myndigheternas ställning så att Bulgarien vid anslutningen har effektiva lokala förvaltningsstrukturer, anpassade till inre marknadens krav.

| 2.5 | Kommittén anser att en förstärkning av de lokala och regionala myndigheternas roll och befogenheter, bland annat också vid tilldelning och förvaltning av egendom, skapar förutsättningar för positivt samarbete mellan centrala och lokala organ, och därmed bättre villkor för de lokala och regionala myndigheterna att genomföra gemenskapsåtgärder och utnyttja strukturfonderna. |
| --- | --- |

2.5

Kommittén anser att en förstärkning av de lokala och regionala myndigheternas roll och befogenheter, bland annat också vid tilldelning och förvaltning av egendom, skapar förutsättningar för positivt samarbete mellan centrala och lokala organ, och därmed bättre villkor för de lokala och regionala myndigheterna att genomföra gemenskapsåtgärder och utnyttja strukturfonderna.

| 2.6 | Kommittén betonar åter att utvidgningen av de lokala och regionala myndigheternas befogenheter med hänsyn till subsidiaritets- och solidaritetsprinciperna måste lyckas, såväl mellan de centrala, lokala och regionala myndigheterna och i kommunerna som horisontellt, mellan myndigheter på samma nivå. |
| --- | --- |

2.6

Kommittén betonar åter att utvidgningen av de lokala och regionala myndigheternas befogenheter med hänsyn till subsidiaritets- och solidaritetsprinciperna måste lyckas, såväl mellan de centrala, lokala och regionala myndigheterna och i kommunerna som horisontellt, mellan myndigheter på samma nivå.

| 2.7 | Kommittén menar att det är framför allt på lokal nivå som de nödvändiga institutionella ramar måste inrättas som krävs för användningen av de strukturpolitiska instrumenten. Det handlar framför allt om att inrätta förvaltningsorgan eller att genomföra nödvändiga institutionella eller organisatoriska förändringar så att de lokala myndigheterna blir bättre förberedda för att använda strukturfonderna. |
| --- | --- |

2.7

Kommittén menar att det är framför allt på lokal nivå som de nödvändiga institutionella ramar måste inrättas som krävs för användningen av de strukturpolitiska instrumenten. Det handlar framför allt om att inrätta förvaltningsorgan eller att genomföra nödvändiga institutionella eller organisatoriska förändringar så att de lokala myndigheterna blir bättre förberedda för att använda strukturfonderna.

| 2.8 | För att kunna bygga upp ett effektivt regionalt och kommunalt självstyre krävs det ytterligare rättsliga och organisatoriska åtgärder som främjar kvalificerad användning av de resurser som finns på lokal nivå, med tillräckliga resurser avsatta för finansieringen av utbildningsprogram, kompetensöverföring genom utbyte av goda metoder med EU-ländernas lokala och regionala myndigheter och genom att vidta effektiva stimulansåtgärder. Kommunernas finansiella och ekonomiska självständighet är en viktig förutsättning för deras självstyre. Därför rekommenderar kommittén att man säkerställer skydd och bättre förvaltning av tillgångar, strukturer och nättjänster. |
| --- | --- |

2.8

För att kunna bygga upp ett effektivt regionalt och kommunalt självstyre krävs det ytterligare rättsliga och organisatoriska åtgärder som främjar kvalificerad användning av de resurser som finns på lokal nivå, med tillräckliga resurser avsatta för finansieringen av utbildningsprogram, kompetensöverföring genom utbyte av goda metoder med EU-ländernas lokala och regionala myndigheter och genom att vidta effektiva stimulansåtgärder. Kommunernas finansiella och ekonomiska självständighet är en viktig förutsättning för deras självstyre. Därför rekommenderar kommittén att man säkerställer skydd och bättre förvaltning av tillgångar, strukturer och nättjänster.

| 2.9 | Regionkommittén påpekar att de lokala och regionala myndigheterna samt kommunerna i sitt lagstiftningsarbete måste se till att de EU-normer som redan införts i bulgarisk lagstiftning på denna nivå också efterlevs. Detta gäller hela gemenskapslagstiftningen, bl.a. offentlig upphandling och områdena miljö, konkurrens och sociala frågor. |
| --- | --- |

2.9

Regionkommittén påpekar att de lokala och regionala myndigheterna samt kommunerna i sitt lagstiftningsarbete måste se till att de EU-normer som redan införts i bulgarisk lagstiftning på denna nivå också efterlevs. Detta gäller hela gemenskapslagstiftningen, bl.a. offentlig upphandling och områdena miljö, konkurrens och sociala frågor.

| 2.10 | ReK betonar att integrationen av den romska befolkningen fortfarande är ett problem och att det är kommunerna som bär det största ansvaret för en långsiktig lösning och uppmanar de lokala och regionala myndigheterna, med hänsyn tagen till principen om lika möjligheter, att i större utsträckning erbjuda personer som tillhör denna befolkningsgrupp arbete i de lokala förvaltningsstrukturerna. Inom ramen för dessa strukturer måste man emellertid undvika att en indirekt diskriminering uppstår, dvs. att romer skyddar romska intressen. |
| --- | --- |

2.10

ReK betonar att integrationen av den romska befolkningen fortfarande är ett problem och att det är kommunerna som bär det största ansvaret för en långsiktig lösning och uppmanar de lokala och regionala myndigheterna, med hänsyn tagen till principen om lika möjligheter, att i större utsträckning erbjuda personer som tillhör denna befolkningsgrupp arbete i de lokala förvaltningsstrukturerna. Inom ramen för dessa strukturer måste man emellertid undvika att en indirekt diskriminering uppstår, dvs. att romer skyddar romska intressen.

| 2.11 | Regionkommittén påpekar att man måste använda instrument som främjar självstyre för att påskynda integrationen av romerna, dvs. man bör satsa på en effektiv överföring av ansvar till berörda kommuner t.ex. inom områdena säkerhet och sociala angelägenheter. |
| --- | --- |

2.11

Regionkommittén påpekar att man måste använda instrument som främjar självstyre för att påskynda integrationen av romerna, dvs. man bör satsa på en effektiv överföring av ansvar till berörda kommuner t.ex. inom områdena säkerhet och sociala angelägenheter.

| 2.12 | Kommittén håller fast vid att långsiktiga kommunala program för att undanröja problemet med avskilda bostadsområden (getton) måste utarbetas och genomföras genom att avsätta mark för att bygga nya lämpliga bostäder till medlemmar av denna befolkningsgrupp, i enlighet med villkoren för offentlig-privata partnerskap och med den romska befolkningen involverad. Ett starkare engagemang från EU:s sida i denna fråga rekommenderas. |
| --- | --- |

2.12

Kommittén håller fast vid att långsiktiga kommunala program för att undanröja problemet med avskilda bostadsområden (getton) måste utarbetas och genomföras genom att avsätta mark för att bygga nya lämpliga bostäder till medlemmar av denna befolkningsgrupp, i enlighet med villkoren för offentlig-privata partnerskap och med den romska befolkningen involverad. Ett starkare engagemang från EU:s sida i denna fråga rekommenderas.

| 2.13 | ReK anser att integrationen av förståndshandikappade medborgare är ytterst bristfällig och uppmanar kommunala organ att ta itu med detta problem och att söka lämpliga lösningar inom ramen för sina ansvarsområden. |
| --- | --- |

2.13

ReK anser att integrationen av förståndshandikappade medborgare är ytterst bristfällig och uppmanar kommunala organ att ta itu med detta problem och att söka lämpliga lösningar inom ramen för sina ansvarsområden.

| 2.14 | Mot bakgrund av den ambitiösa tidsplanen för utarbetandet av den nationella utvecklingsplanen konstaterar kommittén att Bulgarien har fastställt att de lokala och regionala myndigheterna har särskilt ansvar för fastställandet av adekvata lokala och regionala utvecklingsplaner. Detta kommer att dels bidra till en riktigare nationell utvecklingsplan, dels skapa förutsättningar för att kommuner och regioner på lika villkor och på ett rättvist sätt skall kunna delta i genomförandet av strukturfonderna. |
| --- | --- |

2.14

Mot bakgrund av den ambitiösa tidsplanen för utarbetandet av den nationella utvecklingsplanen konstaterar kommittén att Bulgarien har fastställt att de lokala och regionala myndigheterna har särskilt ansvar för fastställandet av adekvata lokala och regionala utvecklingsplaner. Detta kommer att dels bidra till en riktigare nationell utvecklingsplan, dels skapa förutsättningar för att kommuner och regioner på lika villkor och på ett rättvist sätt skall kunna delta i genomförandet av strukturfonderna.

| 2.15 | Kommittén anser också att man i samband med detta bör ägna särskild uppmärksamhet åt den så kallade partnerskapsprincipen, det vill säga starkare integrering av de regionala, sociala och icke-statliga partner som deltar i denna process. |
| --- | --- |

2.15

Kommittén anser också att man i samband med detta bör ägna särskild uppmärksamhet åt den så kallade partnerskapsprincipen, det vill säga starkare integrering av de regionala, sociala och icke-statliga partner som deltar i denna process.

| 2.16 | Regionkommittén rekommenderar att man ställer medel från föranslutningsfonden till förfogande för att utveckla förvaltningsstrukturen och förvaltningens kapacitet. ReK rekommenderar att man, när dessa medel ställs till förfogande, beaktar de lokala och regionala myndigheternas betydelse för att genomföra strukturfondsprogrammen och andra initiativ som berör regional utveckling. |
| --- | --- |

2.16

Regionkommittén rekommenderar att man ställer medel från föranslutningsfonden till förfogande för att utveckla förvaltningsstrukturen och förvaltningens kapacitet. ReK rekommenderar att man, när dessa medel ställs till förfogande, beaktar de lokala och regionala myndigheternas betydelse för att genomföra strukturfondsprogrammen och andra initiativ som berör regional utveckling.

| 2.17 | Kommittén betonar att den befintliga partnersamverkan mellan Bulgarien och medlemsstaterna med ett effektivt utbyte av erfarenheter är en grundval för en framgångsrik användning av strukturfonderna på regional nivå. |
| --- | --- |

2.17

Kommittén betonar att den befintliga partnersamverkan mellan Bulgarien och medlemsstaterna med ett effektivt utbyte av erfarenheter är en grundval för en framgångsrik användning av strukturfonderna på regional nivå.

| 2.18 | Kommittén fastställer vidare att de rådande direkta partnerskapen mellan enskilda regioner i medlemsstaterna och bulgariska regioner är en typ av informations- och erfarenhetsutbyte som bör främjas, vilket även gäller direkt samarbete eller praktisk hjälp åt de lokala och regionala myndigheterna i Bulgarien. Instrument för detta bör tas fram i syfte att genomföra de framförda rekommendationerna. |
| --- | --- |

2.18

Kommittén fastställer vidare att de rådande direkta partnerskapen mellan enskilda regioner i medlemsstaterna och bulgariska regioner är en typ av informations- och erfarenhetsutbyte som bör främjas, vilket även gäller direkt samarbete eller praktisk hjälp åt de lokala och regionala myndigheterna i Bulgarien. Instrument för detta bör tas fram i syfte att genomföra de framförda rekommendationerna.

| 2.19 | ReK konstaterar att fortsatt framgång i bekämpningen av korruption är av oerhört stor betydelse när det gäller att skapa ett starkare förtroende för de lokala och regionala myndigheterna från såväl befolkningens som från EU-partnernas, investerarnas och företagens sida. |
| --- | --- |

2.19

ReK konstaterar att fortsatt framgång i bekämpningen av korruption är av oerhört stor betydelse när det gäller att skapa ett starkare förtroende för de lokala och regionala myndigheterna från såväl befolkningens som från EU-partnernas, investerarnas och företagens sida.

| 2.20 | Regionkommittén rekommenderar vad gäller det ökande antalet fall av rättsliga utredningar mot lokal- och regionalpolitiker att man vidtar intensiva åtgärder för att angripa orsakerna till korruption. Detta kräver att man förbättrar den finansiella förvaltningen och kontrollen, varvid man måste ta hänsyn till att en åtskillnad mellan dessa områden är en av de största möjligheterna, men inte den enda möjligheten. |
| --- | --- |

2.20

Regionkommittén rekommenderar vad gäller det ökande antalet fall av rättsliga utredningar mot lokal- och regionalpolitiker att man vidtar intensiva åtgärder för att angripa orsakerna till korruption. Detta kräver att man förbättrar den finansiella förvaltningen och kontrollen, varvid man måste ta hänsyn till att en åtskillnad mellan dessa områden är en av de största möjligheterna, men inte den enda möjligheten.

Bryssel den 6 juli 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 128, 29.5.2003, s. 53.

1

(2)  EUT C 128, 29.5.2003, s. 56.

2

---

| 7.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 31/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 31/23

---

Initiativyttrande från Regionkommittén om Utkast till gemenskapsriktlinjer för att finansiera flygplatser och för startbidrag till flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser

(2006/C 31/06)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

presidiets beslut av den 22 februari 2005 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget ge COTER-utskottet i uppdrag att utarbeta ett yttrande på eget initiativ i ärendet,

kommissionens riktlinjer för finansieringen av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser,

kommitténs förberedande yttrande av den 2 juli 2003”Kapaciteten vid de regionala flygplatserna” (CdR 393/2002 fin) (1),

yttrandet om kommissionens rapport ”Bättre lagstiftning 2002” och kommissionens meddelande ”Uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning” (CdR 62/2003 fin) (2),

initiativyttrandet om ”Lågprisflygen och den lokala och regionala utvecklingen” (CdR 63/2004 fin) (3),

det utkast till yttrande (CdR 76/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för territoriell sammanhållningspolitik den 29 april 2005 (föredragande: Gordon Keymer, ordförande i Tandridge District Council (UK–PPE)),

och av följande skäl:

| 1) | De regionala flygplatserna är viktiga för den regionala utvecklingen och den territoriella sammanhållningen eftersom kommunikationerna mellan regioner underlättas, människor kan resa lättare, den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen stärks, turismen växer och perifera regioner och regioner som är mindre utvecklade får ett uppsving. |
| --- | --- |

1)

De regionala flygplatserna är viktiga för den regionala utvecklingen och den territoriella sammanhållningen eftersom kommunikationerna mellan regioner underlättas, människor kan resa lättare, den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen stärks, turismen växer och perifera regioner och regioner som är mindre utvecklade får ett uppsving.

| 2) | Kommissionens försök att lösa problemet med osäkerhet och förvirring i frågan om statligt stöd på flygområdet är välkommet. |
| --- | --- |

2)

Kommissionens försök att lösa problemet med osäkerhet och förvirring i frågan om statligt stöd på flygområdet är välkommet.

| 3) | Riktlinjerna kommer att få stor betydelse för berörda myndigheters möjligheter att ge stöd till de regionala flygplatserna och på så sätt främja den territoriella sammanhållningen inom EU. Med tanke på detta och eftersom ”riktlinjerna” verkar tolkas som formella bestämmelser bör rådet och Europaparlamentet rådfrågas. |
| --- | --- |

3)

Riktlinjerna kommer att få stor betydelse för berörda myndigheters möjligheter att ge stöd till de regionala flygplatserna och på så sätt främja den territoriella sammanhållningen inom EU. Med tanke på detta och eftersom ”riktlinjerna” verkar tolkas som formella bestämmelser bör rådet och Europaparlamentet rådfrågas.

| 4) | Fallet med Ryanair och Charleroi är under rättslig prövning. Det finns en oro för att riktlinjerna kan komma att strida mot resultatet av denna prövning, vilket skulle kunna skapa ytterligare förvirring. Det är inte klart om kommissionen arbetar för att begränsa den statliga hjälpen eller om dess mål är att öka insynen i bidragsförfarandet. Det verkar inte lämpligt att använda artikel 19.2 i förordning 659/1999 för tillämpningen av dessa riktlinjer och kommissionen måste rättfärdiga och redovisa prejudikat för att den tillämpas. |
| --- | --- |

4)

Fallet med Ryanair och Charleroi är under rättslig prövning. Det finns en oro för att riktlinjerna kan komma att strida mot resultatet av denna prövning, vilket skulle kunna skapa ytterligare förvirring. Det är inte klart om kommissionen arbetar för att begränsa den statliga hjälpen eller om dess mål är att öka insynen i bidragsförfarandet. Det verkar inte lämpligt att använda artikel 19.2 i förordning 659/1999 för tillämpningen av dessa riktlinjer och kommissionen måste rättfärdiga och redovisa prejudikat för att den tillämpas.

| 5) | I riktlinjerna finns det bara en hänvisning till den marknadsekonomiska principen för investerare. Denna princip skall tillämpas för att man skall kunna se vilka beslut myndigheter fattar jämfört med de beslut en ”rationell” privat investerare skulle ha fattat. Det innebär att endast den del av det offentliga stödet som överskrider det som en privat aktör skulle ha investerat skall räknas som statligt stöd och även i detta fall kan skyldigheten att tillhandahålla allmänna tjänster rättfärdiga ytterligare investeringar (exempelvis genom att bygga en bro mellan fastlandet och en ö även om det innebär att verksamheten går med förlust). |
| --- | --- |

5)

I riktlinjerna finns det bara en hänvisning till den marknadsekonomiska principen för investerare. Denna princip skall tillämpas för att man skall kunna se vilka beslut myndigheter fattar jämfört med de beslut en ”rationell” privat investerare skulle ha fattat. Det innebär att endast den del av det offentliga stödet som överskrider det som en privat aktör skulle ha investerat skall räknas som statligt stöd och även i detta fall kan skyldigheten att tillhandahålla allmänna tjänster rättfärdiga ytterligare investeringar (exempelvis genom att bygga en bro mellan fastlandet och en ö även om det innebär att verksamheten går med förlust).

| 6) | Tidsgränsen för startbidrag till nya linjer skall vara 3 år eller, om det är fråga om små eller avsides belägna flygplatser, 5 år. Det motiveras inte i riktlinjerna och tidsperioden är kortare än de flesta affärsplaner och ekonomiska regionala utvecklingsplaner. Ingen skulle dock förespråka subventioner under obegränsad tid. En rimlig kompromiss kan vara att en automatisk översyn införs. Att maximera det statliga stödet till 50 % verkar godtyckligt. I vissa fall kan det krävas en större garanterad procentsats. |
| --- | --- |

6)

Tidsgränsen för startbidrag till nya linjer skall vara 3 år eller, om det är fråga om små eller avsides belägna flygplatser, 5 år. Det motiveras inte i riktlinjerna och tidsperioden är kortare än de flesta affärsplaner och ekonomiska regionala utvecklingsplaner. Ingen skulle dock förespråka subventioner under obegränsad tid. En rimlig kompromiss kan vara att en automatisk översyn införs. Att maximera det statliga stödet till 50 % verkar godtyckligt. I vissa fall kan det krävas en större garanterad procentsats.

| 7) | Enligt utkastet till riktlinjer skulle det vara möjligt för det första flygbolag som trafikerar en ny sträcka att slippa potentiell konkurrens på denna sträcka under 5 år, även om andra flygbolag skulle kunna erbjuda bättre service, fler avgångar eller lägre pris. |
| --- | --- |

7)

Enligt utkastet till riktlinjer skulle det vara möjligt för det första flygbolag som trafikerar en ny sträcka att slippa potentiell konkurrens på denna sträcka under 5 år, även om andra flygbolag skulle kunna erbjuda bättre service, fler avgångar eller lägre pris.

| 8) | Förbudet mot statligt stöd åt nya flyglinjer där det finns en liknande linje på en annan flygplats inom samma ekonomiska eller befolkningsmässiga upptagningsområde verkar utformad för att skydda befintliga operatörer och flygplatser (framför allt nationella flygbolag och storflygplatser) från konkurrens av lågprisbolag som trafikerar mindre flygplatser inom regionen. |
| --- | --- |

8)

Förbudet mot statligt stöd åt nya flyglinjer där det finns en liknande linje på en annan flygplats inom samma ekonomiska eller befolkningsmässiga upptagningsområde verkar utformad för att skydda befintliga operatörer och flygplatser (framför allt nationella flygbolag och storflygplatser) från konkurrens av lågprisbolag som trafikerar mindre flygplatser inom regionen.

| 9) | Små flygplatser har begränsade administrativa resurser. Att fullt ut tillämpa EU:s anmälningsförfarande på dessa flygplatser kommer att leda till en byråkrati som är så betungande att det inte alls står i proportion till effekterna på den inre marknaden. Det borde vara möjligt att tillämpa principen om stöd av mindre betydelse (de minimis) enligt vilken statligt stöd under ett visst värde eller flyglinjer med ett visst begränsat antal avgångar inte måste anmälas. Det finns vissa regionala program (exempelvis i Skottland) där man har ett gemensamt anmälningsförfarande för samtliga flygplatser som omfattas av programmet. |
| --- | --- |

9)

Små flygplatser har begränsade administrativa resurser. Att fullt ut tillämpa EU:s anmälningsförfarande på dessa flygplatser kommer att leda till en byråkrati som är så betungande att det inte alls står i proportion till effekterna på den inre marknaden. Det borde vara möjligt att tillämpa principen om stöd av mindre betydelse (de minimis) enligt vilken statligt stöd under ett visst värde eller flyglinjer med ett visst begränsat antal avgångar inte måste anmälas. Det finns vissa regionala program (exempelvis i Skottland) där man har ett gemensamt anmälningsförfarande för samtliga flygplatser som omfattas av programmet.

| 10) | Sammanfattningsvis bör riktlinjerna vara så flexibla som möjligt. Om regionala flygplatser och flygbolag utan att tyngas av invecklad byråkrati skall kunna bidra till att skapa en konkurrenskraftig och sammanhållen union skall statlig hjälp utgå efter objektiva bedömningar i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

10)

Sammanfattningsvis bör riktlinjerna vara så flexibla som möjligt. Om regionala flygplatser och flygbolag utan att tyngas av invecklad byråkrati skall kunna bidra till att skapa en konkurrenskraftig och sammanhållen union skall statlig hjälp utgå efter objektiva bedömningar i varje enskilt fall.

| 11) | Riktlinjerna bryter inte mot subsidiaritetsprincipen även om det finns en viss oro för att de lokala och regionala myndigheternas frihet att stödja regionala flygplatser minskar i vissa avseenden. |
| --- | --- |

11)

Riktlinjerna bryter inte mot subsidiaritetsprincipen även om det finns en viss oro för att de lokala och regionala myndigheternas frihet att stödja regionala flygplatser minskar i vissa avseenden.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 60:e plenarsession den 6–7 juli 2005 (sammanträdet den 7 juli):

Regionkommitténs rekommendationer

Kommitténs bedömning

| 1. | Regionkommittén uppmanar kommissionen att beakta rådets och Europaparlamentets åsikter och att genomföra en konsekvensanalys innan man fattar beslut. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att beakta rådets och Europaparlamentets åsikter och att genomföra en konsekvensanalys innan man fattar beslut.

| 2. | Kommissionen bör skjuta upp arbetet med riktlinjerna tills fallet med Ryanair och Charleroi avgjorts i domstol för att undvika att de nya riktlinjerna strider mot det rättsliga utslaget. Riktlinjerna bör ses över två år efter det att de trätt i kraft. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen bör skjuta upp arbetet med riktlinjerna tills fallet med Ryanair och Charleroi avgjorts i domstol för att undvika att de nya riktlinjerna strider mot det rättsliga utslaget. Riktlinjerna bör ses över två år efter det att de trätt i kraft.

| 3. | Regionkommittén förespråkar att endast den del av det offentliga stödet (utifrån principen ”single till”) som överskrider en motsvarande privat investering bör betraktas som otillåtet stöd (marknadsekonomiska principen för investerare). Offentliga flygplatser bör också kunna gå med förlust de första åren på samma sätt som privata flygplatser. |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén förespråkar att endast den del av det offentliga stödet (utifrån principen ”single till”) som överskrider en motsvarande privat investering bör betraktas som otillåtet stöd (marknadsekonomiska principen för investerare). Offentliga flygplatser bör också kunna gå med förlust de första åren på samma sätt som privata flygplatser.

| 4. | Kommittén föreslår en automatisk översyn med möjlighet till förlängning (återigen tidsbegränsad) av det statliga stödet till nya flyglinjer när tidsgränsen på tre eller fem år har gått och med möjlighet till ytterligare förlängning utifrån en bedömning i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

4.

Kommittén föreslår en automatisk översyn med möjlighet till förlängning (återigen tidsbegränsad) av det statliga stödet till nya flyglinjer när tidsgränsen på tre eller fem år har gått och med möjlighet till ytterligare förlängning utifrån en bedömning i varje enskilt fall.

| 5. | Kommittén motsätter sig tanken på att det bolag som har verksamhet på en ny flyglinje i praktiken kan få monopol och därmed kan räkna med utesluten konkurrens i upp till fem år. |
| --- | --- |

5.

Kommittén motsätter sig tanken på att det bolag som har verksamhet på en ny flyglinje i praktiken kan få monopol och därmed kan räkna med utesluten konkurrens i upp till fem år.

| 6. | Kommittén ställer sig negativ till förbudet mot statlig hjälp till nya flyglinjer när det finns en liknande flyglinje på någon annan flygplats (exempelvis en storflygplats) inom samma ”ekonomiska upptagningsområde” och föreslår att man definierar vad som menas med ett ”ekonomiskt upptagningsområde”. |
| --- | --- |

6.

Kommittén ställer sig negativ till förbudet mot statlig hjälp till nya flyglinjer när det finns en liknande flyglinje på någon annan flygplats (exempelvis en storflygplats) inom samma ”ekonomiska upptagningsområde” och föreslår att man definierar vad som menas med ett ”ekonomiskt upptagningsområde”.

| 7. | Flygplatserna i kategorierna C och D bör undantas från anmälningsskyldigheten. Om endast flygplatser i kategori D undantas bör denna omfatta flygplatser med upp till 2 miljoner passagerare per år. I punkt 92 c i riktlinjerna måste en uttrycklig hänvisning göras till de särskilda behoven av territoriell sammanhållning vid de flygplatser i kategorierna C och D som är belägna i öregioner. |
| --- | --- |

7.

Flygplatserna i kategorierna C och D bör undantas från anmälningsskyldigheten. Om endast flygplatser i kategori D undantas bör denna omfatta flygplatser med upp till 2 miljoner passagerare per år. I punkt 92 c i riktlinjerna måste en uttrycklig hänvisning göras till de särskilda behoven av territoriell sammanhållning vid de flygplatser i kategorierna C och D som är belägna i öregioner.

| 8. | Principerna om mindre betydelse och om ”medgivande i tysthet” bör tillämpas generellt i riktlinjerna liksom praxis med ett enda anmälningsförfarande i de regionala program som omfattar flera flygplatser. |
| --- | --- |

8.

Principerna om mindre betydelse och om ”medgivande i tysthet” bör tillämpas generellt i riktlinjerna liksom praxis med ett enda anmälningsförfarande i de regionala program som omfattar flera flygplatser.

Bryssel den 7 juli 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 256, 24.10.2003, s. 47.

1

(2)  EUT C 73, 23.3.2004, s. 38.

2

(3)  EUT C 318, 22.12.2004, s. 7.

3

---

| 7.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 31/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 31/25

---

Yttrande från Regionkommittén om Översynen av riktlinjerna för nationellt regionalstöd

(2006/C 31/07)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

Europaparlamentets beslut av den 21 april 2005 att i enlighet med artikel 265 i EG-fördraget höra kommittén om ”Översynen av riktlinjerna för nationellt regionalstöd”,

ordförandens beslut av den 19 maj 2005 att ge utskottet för territoriell sammanhållningspolitik i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

det icke-officiella samrådsdokumentet från Europeiska kommissionens GD Konkurrens om översynen av riktlinjerna för regionalstöd,

Europeiska kommissionens meddelande om tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (KOM(2004) 107 slutlig),

förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004) 492 slutlig – 2004/0163 AVC) och de andra förslagen till förordningar om Sammanhållningsfonden (KOM(2004) 494 slutlig – 2004/0166 AVC), Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) (KOM(2004) 495 slutlig – 2004/0167 COD),

kommitténs yttrande om ”Tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning” (CdR 120/2004 fin) (1),

kommitténs yttrande om ”Bygga en gemensam framtid – Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013” (CdR 162/2004 fin),

slutsatserna från Europeiska rådets toppmöten i Barcelona och Göteborg, där medlemsstaterna nådde en kompromiss om att minska nivån på det statliga stödet i Europeiska unionen och att rikta stödet mot områden av gemensamt intresse, bland annat ekonomisk och social sammanhållning,

kommitténs utkast till yttrande (CdR 77/2005 rév. 1) som antogs den 29 april 2005 av utskottet för territoriell sammanhållningspolitik (föredragande Vicente Alvarez Areces, regionpresident i Asturien (ES–PSE)),

och av följande skäl:

| 1) | I artikel 158 i EG-fördraget definieras sammanhållningsmålet: ”För att främja en harmonisk utveckling inom hela gemenskapen skall denna utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska och sociala sammanhållning.” I och med artikel III-220 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa utökas målet med en territoriell dimension. |
| --- | --- |

1)

I artikel 158 i EG-fördraget definieras sammanhållningsmålet: ”För att främja en harmonisk utveckling inom hela gemenskapen skall denna utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska och sociala sammanhållning.” I och med artikel III-220 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa utökas målet med en territoriell dimension.

| 2) | Även om statligt stöd enligt bestämmelserna i EG-fördraget vanligen anses snedvrida konkurrensen (2), kan regionalstöd motiveras när det begränsas till vissa bestämda regioner och särskilt syftar till att skapa utveckling i dessa regioner (3). |
| --- | --- |

2)

Även om statligt stöd enligt bestämmelserna i EG-fördraget vanligen anses snedvrida konkurrensen (2), kan regionalstöd motiveras när det begränsas till vissa bestämda regioner och särskilt syftar till att skapa utveckling i dessa regioner (3).

| 3) | Ett regelverk för nationellt regionalstöd kan vara av avgörande betydelse för omfördelningen av inkomster och välstånd inom EU som en del av det europeiska ekonomiska och sociala projektet, och kan därigenom bidra till att lägga en starkare grund för en stabil ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

3)

Ett regelverk för nationellt regionalstöd kan vara av avgörande betydelse för omfördelningen av inkomster och välstånd inom EU som en del av det europeiska ekonomiska och sociala projektet, och kan därigenom bidra till att lägga en starkare grund för en stabil ekonomisk tillväxt.

| 4) | Regionalstöd är en av de faktorer som påverkar investeringslokaliseringar, och utlokalisering växer sig allt starkare på den europeiska inre marknaden och även globalt. Stöd från de offentliga myndigheterna via statligt stöd måste betraktas från två håll, dvs. både i en europeisk kontext och mot bakgrund av globaliseringen. |
| --- | --- |

4)

Regionalstöd är en av de faktorer som påverkar investeringslokaliseringar, och utlokalisering växer sig allt starkare på den europeiska inre marknaden och även globalt. Stöd från de offentliga myndigheterna via statligt stöd måste betraktas från två håll, dvs. både i en europeisk kontext och mot bakgrund av globaliseringen.

| 5) | Regionalstöd kan utgöra ett användbart styrmedel för att uppnå Lissabonstrategins mål, bidra till balanserad utveckling av industripolitiken i EU som helhet och uppnå hållbar tillväxt med skapande av högkvalificerade arbetstillfällen. |
| --- | --- |

5)

Regionalstöd kan utgöra ett användbart styrmedel för att uppnå Lissabonstrategins mål, bidra till balanserad utveckling av industripolitiken i EU som helhet och uppnå hållbar tillväxt med skapande av högkvalificerade arbetstillfällen.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 60:e plenarsession den 6–7 juli 2005 (sammanträdet den 7 juli):

I.   Regionkommitténs synpunkter

1.   Allmänna kommentarer

| 1.1 | När det gäller överensstämmelsen med de mål för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som anges i artikel 158 i EG-fördraget anser Regionkommittén att nationellt regionalstöd är ett styrmedel som kan användas av de offentliga myndigheterna vid utformningen av deras ekonomiska politik och företagspolitik. Det bör ske en samordning av de befogenheter som dessa myndigheter har tillerkänts på det här området i syfte att undvika ökad obalans mellan länder och regioner. |
| --- | --- |

1.1

När det gäller överensstämmelsen med de mål för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som anges i artikel 158 i EG-fördraget anser Regionkommittén att nationellt regionalstöd är ett styrmedel som kan användas av de offentliga myndigheterna vid utformningen av deras ekonomiska politik och företagspolitik. Det bör ske en samordning av de befogenheter som dessa myndigheter har tillerkänts på det här området i syfte att undvika ökad obalans mellan länder och regioner.

| 1.2 | Kommittén anser att målinriktat statligt stöd bör ha tre tydliga mål, nämligen






  a. | att neutralisera marknadsmisslyckanden, utan att samtidigt snedvrida konkurrensen, |
| --- | --- | --- |

1.2

Kommittén anser att målinriktat statligt stöd bör ha tre tydliga mål, nämligen

a.

att neutralisera marknadsmisslyckanden, utan att samtidigt snedvrida konkurrensen,

| b. | att bidra till minskad obalans mellan olika områden, |
| --- | --- |

b.

att bidra till minskad obalans mellan olika områden,

| c. | att öka företagens och områdenas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

c.

att öka företagens och områdenas konkurrenskraft.

Regionalstöd har enligt de undersökningar som Europeiska kommissionen har tillgång till visat sig vara effektivt för att uppnå de två förstnämnda målen, men det tredje målet kan komma att kräva ett mer selektivt stöd, t.ex. övergripande stöd (FoU, miljö, utbildning, sysselsättning, små och medelstora företag, osv.). Alla dessa stödformer bör emellertid samordnas när det gäller syfte och genomförande, och bör inriktas mot att uppnå sammanhållningsmålen i EU som helhet.

| 1.3 | Kommittén anser att allt stöd som ges till ett visst område bör ingå i en strategisk regional utvecklingsplan, där de projekt som klart främjar regional utveckling ges högre prioritet. Detta stöd kan tillsammans med andra ekonomiska och näringslivsrelaterade faktorer få effekter när det gäller företagslokaliseringar och ökad regional konkurrenskraft. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén anser att allt stöd som ges till ett visst område bör ingå i en strategisk regional utvecklingsplan, där de projekt som klart främjar regional utveckling ges högre prioritet. Detta stöd kan tillsammans med andra ekonomiska och näringslivsrelaterade faktorer få effekter när det gäller företagslokaliseringar och ökad regional konkurrenskraft.

| 1.4 | Vi anser att sammanhållningspolitiken har nått positiva resultat under senare år och att riktlinjerna för nationellt regionalstöd tillsammans med riktlinjerna för multisektoriellt stöd till större investeringsprojekt har bidragit till att uppnå målen för EU:s regionalpolitik. Europeiska kommissionens roll vid kontrollen av det stöd som delas ut av statliga myndigheter är därför mycket viktig för regioner som släpar efter i utvecklingen. |
| --- | --- |

1.4

Vi anser att sammanhållningspolitiken har nått positiva resultat under senare år och att riktlinjerna för nationellt regionalstöd tillsammans med riktlinjerna för multisektoriellt stöd till större investeringsprojekt har bidragit till att uppnå målen för EU:s regionalpolitik. Europeiska kommissionens roll vid kontrollen av det stöd som delas ut av statliga myndigheter är därför mycket viktig för regioner som släpar efter i utvecklingen.

| 1.5 | Vi menar också att man för att uppnå en balanserad utveckling i EU:s olika regioner bör beakta att dessa kan delas upp i två grupper beroende på vilket av de två viktigaste problemen de står inför:






  — | Regioner som har särskilda svårigheter att skapa ekonomisk utveckling och uppnå konvergensmålen på europeisk nivå. |
| --- | --- | --- |

1.5

Vi menar också att man för att uppnå en balanserad utveckling i EU:s olika regioner bör beakta att dessa kan delas upp i två grupper beroende på vilket av de två viktigaste problemen de står inför:

—

Regioner som har särskilda svårigheter att skapa ekonomisk utveckling och uppnå konvergensmålen på europeisk nivå.

| — | Regioner som har större inkomster och högre välstånd än de ovannämnda regionerna och som måste öka sin konkurrenskraft både i förhållande till mer konkurrenskraftiga regioner i Europa och på global nivå. |
| --- | --- |

—

Regioner som har större inkomster och högre välstånd än de ovannämnda regionerna och som måste öka sin konkurrenskraft både i förhållande till mer konkurrenskraftiga regioner i Europa och på global nivå.

a)   Bedömning av det statliga stödet under senare år

| 1.6 | Kommittén noterar att olika undersökningar har visat att stödvolymen under senare år har tenderat att minska i mindre utvecklade regioner, medan mer konkurrenskraftiga regioner ökar sitt stöd till det egna näringslivet genom utvecklingen av olika system för statligt stöd på grundval av olika undantag som anges i EG-fördraget. Detta får oönskade effekter, t.ex. en påtaglig försvagning av regionalstödets effektivitet och en ökning av de totala offentliga utgifterna för statligt stöd på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén noterar att olika undersökningar har visat att stödvolymen under senare år har tenderat att minska i mindre utvecklade regioner, medan mer konkurrenskraftiga regioner ökar sitt stöd till det egna näringslivet genom utvecklingen av olika system för statligt stöd på grundval av olika undantag som anges i EG-fördraget. Detta får oönskade effekter, t.ex. en påtaglig försvagning av regionalstödets effektivitet och en ökning av de totala offentliga utgifterna för statligt stöd på gemenskapsnivå.

b)   Regler

| 1.7 | Regionkommittén stöder följande allmänna principer som kommissionen antagit i fråga om reformeringen av riktlinjerna för nationellt regionalstöd:






  — | Inriktning på de fattigaste regionerna (i EU-25), |
| --- | --- | --- |

1.7

Regionkommittén stöder följande allmänna principer som kommissionen antagit i fråga om reformeringen av riktlinjerna för nationellt regionalstöd:

—

Inriktning på de fattigaste regionerna (i EU-25),

| — | Regionernas konkurrenskraft, i enlighet med Lissabonprocessen som fått nytt liv, |
| --- | --- |

—

Regionernas konkurrenskraft, i enlighet med Lissabonprocessen som fått nytt liv,

| — | Kontinuitet och en mjuk övergång från det befintliga till det nya regelverket. |
| --- | --- |

—

Kontinuitet och en mjuk övergång från det befintliga till det nya regelverket.

Kommittén vill även stödja följande princip:

| — | Komplementaritet i förhållande till de framtida strukturfondsprogrammen. |
| --- | --- |

—

Komplementaritet i förhållande till de framtida strukturfondsprogrammen.

| 1.8 | Regionkommittén anser att riktlinjerna för regionalstöd utgör ett regelverk för samordning av andra regler om övergripande och sektorsinriktat stöd och att de kan tjäna som utgångspunkt när man skall försöka lösa de problem som ofta uppstår vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd. En översyn av övriga statliga stödinstrument bör göras med utgångspunkt i antagandet att sammanhållningsmålet skall uppnås samtidigt som det statliga stödet på gemenskapsnivå sänks rent generellt, i enlighet med Europeiska rådets slutsatser i Stockholm och Barcelona. |
| --- | --- |

1.8

Regionkommittén anser att riktlinjerna för regionalstöd utgör ett regelverk för samordning av andra regler om övergripande och sektorsinriktat stöd och att de kan tjäna som utgångspunkt när man skall försöka lösa de problem som ofta uppstår vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd. En översyn av övriga statliga stödinstrument bör göras med utgångspunkt i antagandet att sammanhållningsmålet skall uppnås samtidigt som det statliga stödet på gemenskapsnivå sänks rent generellt, i enlighet med Europeiska rådets slutsatser i Stockholm och Barcelona.

| 1.9 | Vi anser att kommissionens förslag att inarbeta de nya riktlinjerna för regionalstöd i en förordning om undantag från informationsskyldigheten skulle kunna leda till tydligare och enklare regler om statligt stöd. Vi rekommenderar dock att de nya reglerna skall innebära tydliga kriterier, krav och begränsningar när det gäller investeringar som kan fonderas. |
| --- | --- |

1.9

Vi anser att kommissionens förslag att inarbeta de nya riktlinjerna för regionalstöd i en förordning om undantag från informationsskyldigheten skulle kunna leda till tydligare och enklare regler om statligt stöd. Vi rekommenderar dock att de nya reglerna skall innebära tydliga kriterier, krav och begränsningar när det gäller investeringar som kan fonderas.

| 1.10 | Kommittén menar att förslaget att inarbeta EU:s riktlinjer om multisektoriellt stöd till större investeringsprojekt i riktlinjerna om regionalstöd skulle kunna bidra till att förenkla de gällande reglerna. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén menar att förslaget att inarbeta EU:s riktlinjer om multisektoriellt stöd till större investeringsprojekt i riktlinjerna om regionalstöd skulle kunna bidra till att förenkla de gällande reglerna.

c)   Nya tröskelvärden som anges i kommissionens förslag

| 1.11 | Regionkommittén riktar uppmärksamheten på kommissionens förslag till högsta stödnivåer, vilket bygger på medlemsstaternas åtaganden vid Europeiska rådets möten i Stockholm och Barcelona. Vi menar emellertid att det förslag till generell minskning av de högsta stödnivåerna som kommissionen lägger fram i sina samrådsdokument eventuellt – och särskilt i vissa regioner – inte är förenligt med de ambitiösa målen inom Lissabonstrategin och med de nödvändiga satsningarna på ökad sammanhållning till följd av utvidgningen. Målet att minska den totala stödnivån skulle kunna uppnås på ett sätt som i högre grad överensstämmer med det europeiska politiska projektet genom en omorientering av stöd i riktning mot mer selektiva övergripande kriterier eller kriterier för sammanhållning, vilka fastställts vid olika möten i Europeiska rådet. |
| --- | --- |

1.11

Regionkommittén riktar uppmärksamheten på kommissionens förslag till högsta stödnivåer, vilket bygger på medlemsstaternas åtaganden vid Europeiska rådets möten i Stockholm och Barcelona. Vi menar emellertid att det förslag till generell minskning av de högsta stödnivåerna som kommissionen lägger fram i sina samrådsdokument eventuellt – och särskilt i vissa regioner – inte är förenligt med de ambitiösa målen inom Lissabonstrategin och med de nödvändiga satsningarna på ökad sammanhållning till följd av utvidgningen. Målet att minska den totala stödnivån skulle kunna uppnås på ett sätt som i högre grad överensstämmer med det europeiska politiska projektet genom en omorientering av stöd i riktning mot mer selektiva övergripande kriterier eller kriterier för sammanhållning, vilka fastställts vid olika möten i Europeiska rådet.

| 1.12 | Vi anser att minskningen av de högsta stödnivåerna bör ske gradvis och beakta olika kriterier när det gäller effekter på den regionala ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

1.12

Vi anser att minskningen av de högsta stödnivåerna bör ske gradvis och beakta olika kriterier när det gäller effekter på den regionala ekonomiska utvecklingen.

| 1.13 | Kommissionen borde utforma övergångsåtgärder för nationellt regionalstöd, vilka är i linje med regionernas nya ekonomiska situation och de nya målen för EU:s sammanhållningspolitik. Därigenom skulle de regioner som går över från en status till en annan få en gradvis minskning av stödet, vilket skulle göra att förlusten av rätten till statligt stöd som ett styrmedel i den regionala utvecklingspolitiken inte skulle drabba dem lika hårt. |
| --- | --- |

1.13

Kommissionen borde utforma övergångsåtgärder för nationellt regionalstöd, vilka är i linje med regionernas nya ekonomiska situation och de nya målen för EU:s sammanhållningspolitik. Därigenom skulle de regioner som går över från en status till en annan få en gradvis minskning av stödet, vilket skulle göra att förlusten av rätten till statligt stöd som ett styrmedel i den regionala utvecklingspolitiken inte skulle drabba dem lika hårt.

| 1.14 | Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning kan endast uppnås om olika situationer behandlas på olika sätt. I detta sammanhang skulle regionalstödet kunna bidra till att ge kompensation för de ogynnsamma förhållanden som råder i vissa områden i Europa. |
| --- | --- |

1.14

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning kan endast uppnås om olika situationer behandlas på olika sätt. I detta sammanhang skulle regionalstödet kunna bidra till att ge kompensation för de ogynnsamma förhållanden som råder i vissa områden i Europa.

Indikatorer:

| 1.15 | Regionkommittén framhåller att kommissionen bibehåller den klassifikation av regioner som anges i artikel 87.3 a i EG-fördraget, på basis av bruttonationalprodukten som ett sätt att harmonisera kriterier och stödområdeskartor med de kriterier som gäller för stöd inom ramen för strukturfonderna. |
| --- | --- |

1.15

Regionkommittén framhåller att kommissionen bibehåller den klassifikation av regioner som anges i artikel 87.3 a i EG-fördraget, på basis av bruttonationalprodukten som ett sätt att harmonisera kriterier och stödområdeskartor med de kriterier som gäller för stöd inom ramen för strukturfonderna.

| 1.16 | Vi anser att regioner som inte erhåller stöd bör klassificeras i enlighet med sin konkurrenskraft. För att avgöra regionernas konkurrenskraft skulle andra indikatorer än BNP kunna användas. I detta hänseende föreslås även att den regionala sysselsättningsgraden inkluderas, vilket förmodligen skulle ligga mer i linje med artikel 87 i EG-fördraget, i bokstavlig bemärkelse, och målen för gemenskapens sammanhållningspolitik. Det bör också framhållas att sysselsättningsgraden är den faktor som anges som mål i Lissabonöverenskommelsen. Kommissionen bör överväga att tillämpa andra indikatorer, exempelvis arbetslösheten, befolkningens åldrande och FoU-kapaciteten. |
| --- | --- |

1.16

Vi anser att regioner som inte erhåller stöd bör klassificeras i enlighet med sin konkurrenskraft. För att avgöra regionernas konkurrenskraft skulle andra indikatorer än BNP kunna användas. I detta hänseende föreslås även att den regionala sysselsättningsgraden inkluderas, vilket förmodligen skulle ligga mer i linje med artikel 87 i EG-fördraget, i bokstavlig bemärkelse, och målen för gemenskapens sammanhållningspolitik. Det bör också framhållas att sysselsättningsgraden är den faktor som anges som mål i Lissabonöverenskommelsen. Kommissionen bör överväga att tillämpa andra indikatorer, exempelvis arbetslösheten, befolkningens åldrande och FoU-kapaciteten.

Netto- respektive bruttobidrag:

| 1.17 | Regionkommittén anser att kommissionens förslag att basera det högsta tillåtna stödbeloppet på bruttobidrag (till skillnad från tidigare perioder då de olika skattesystemen beaktades via metoden med nettobidragsekvivalenter), i stället för att minska den totala stödvolymen, vilket kommissionen påstår, kommer att öka skillnaderna mellan det stöd som kan ges till olika företag, eftersom hänsyn inte tas till sammanhållningskriterierna utan till skattesystemen i olika länder. Det bör noteras att skattetrycket varierar avsevärt mellan EU:s 25 medlemsstater.Kommissionen bör överväga att tillämpa andra indikatorer, exempelvis arbetslösheten, befolkningens åldrande och FoU-kapaciteten. |
| --- | --- |

1.17

Regionkommittén anser att kommissionens förslag att basera det högsta tillåtna stödbeloppet på bruttobidrag (till skillnad från tidigare perioder då de olika skattesystemen beaktades via metoden med nettobidragsekvivalenter), i stället för att minska den totala stödvolymen, vilket kommissionen påstår, kommer att öka skillnaderna mellan det stöd som kan ges till olika företag, eftersom hänsyn inte tas till sammanhållningskriterierna utan till skattesystemen i olika länder. Det bör noteras att skattetrycket varierar avsevärt mellan EU:s 25 medlemsstater.Kommissionen bör överväga att tillämpa andra indikatorer, exempelvis arbetslösheten, befolkningens åldrande och FoU-kapaciteten.

| 1.18 | Vi anser att förenkling inte är ett tillräckligt skäl att avskaffa beräkningen av nettobidragsekvivalenter. Denna kalkyl erhålls genom att tillämpa en formel som ofta har använts under den innevarande programperioden och som inte på något avgörande sätt försvårar stödtilldelningsförfarandet. Dessutom bör metoden med nettobidragsekvivalenter användas för att beräkna det statliga stödets verkliga effekt på den regionala utvecklingen. |
| --- | --- |

1.18

Vi anser att förenkling inte är ett tillräckligt skäl att avskaffa beräkningen av nettobidragsekvivalenter. Denna kalkyl erhålls genom att tillämpa en formel som ofta har använts under den innevarande programperioden och som inte på något avgörande sätt försvårar stödtilldelningsförfarandet. Dessutom bör metoden med nettobidragsekvivalenter användas för att beräkna det statliga stödets verkliga effekt på den regionala utvecklingen.

2.   Områden som skulle kunna omfattas av undantaget i EG-fördragets artikel 87.3 a

| 2.1 | Regionkommittén noterar att kommissionen föreslår en minskning av de maximala stödnivåerna och en differentiering på basis av tre BNP per capita-kategorier, med en extra tilldelning till små och medelstora företag. Vi föreslår att denna bestämmelse ses över så att den totala minskningen av det statliga stödet kan uppnås genom att stöd ges i enlighet med mer selektiva (övergripande och sammanhållningsrelaterade) kriterier, snarare än genom sänkta maximitak. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén noterar att kommissionen föreslår en minskning av de maximala stödnivåerna och en differentiering på basis av tre BNP per capita-kategorier, med en extra tilldelning till små och medelstora företag. Vi föreslår att denna bestämmelse ses över så att den totala minskningen av det statliga stödet kan uppnås genom att stöd ges i enlighet med mer selektiva (övergripande och sammanhållningsrelaterade) kriterier, snarare än genom sänkta maximitak.

| 2.2 | Kommittén föreslår att man gör en särskild undersökning av dessa förhållanden. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén föreslår att man gör en särskild undersökning av dessa förhållanden.

| 2.3 | Regionkommittén lovordar kommissionen för att man gett de yttersta randområdena en särställning, i linje med bestämmelserna i det konstitutionella fördraget, och att stöd till dem kan beviljas enligt artikel 87.3 a. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén lovordar kommissionen för att man gett de yttersta randområdena en särställning, i linje med bestämmelserna i det konstitutionella fördraget, och att stöd till dem kan beviljas enligt artikel 87.3 a.

| 2.4 | Regionkommittén konstaterar dock att kommissionen inte tagit särskild hänsyn till situationen i regioner vars strukturella förutsättningar försvårar deras utveckling, t. ex. öregioner, bergsregioner, regioner med låg befolkningstäthet, landsbygdsområden, gränsregioner eller regioner som påverkats negativt av strukturomvandlingen. |
| --- | --- |

2.4

Regionkommittén konstaterar dock att kommissionen inte tagit särskild hänsyn till situationen i regioner vars strukturella förutsättningar försvårar deras utveckling, t. ex. öregioner, bergsregioner, regioner med låg befolkningstäthet, landsbygdsområden, gränsregioner eller regioner som påverkats negativt av strukturomvandlingen.

| 2.5 | De regioner som drabbas av den statistiska effekten bör omfattas av artikel 87.3 a under programperiodens löptid (4). Konvergensmålet i kommissionens nya sammanhållningspolitik rör mindre utvecklade stater och regioner, inbegripet regioner som drabbas av den statistiska effekten. |
| --- | --- |

2.5

De regioner som drabbas av den statistiska effekten bör omfattas av artikel 87.3 a under programperiodens löptid (4). Konvergensmålet i kommissionens nya sammanhållningspolitik rör mindre utvecklade stater och regioner, inbegripet regioner som drabbas av den statistiska effekten.

| 2.6 | Vi menar att tröskelvärdet på 75 % av BNP per capita bör avskaffas när det gäller statligt stöd för regioner som drabbas av den statistiska effekten, i enlighet med artikel 5 i förslaget till förordning om allmänna bestämmelser om strukturfonderna. På så sätt skulle det råda fullständig överensstämmelse mellan konvergensmålet, som tas upp i kommissionens lagstiftningsförslag, och de olika regionalstöden. Den enda skillnaden mellan de regioner som påverkas av den statistiska effekten och andra regioner som omfattas av konvergensmålet skulle vara att de förstnämnda får mindre stöd, till följd av att de strukturfondsmedel de omfattas av minskar. |
| --- | --- |

2.6

Vi menar att tröskelvärdet på 75 % av BNP per capita bör avskaffas när det gäller statligt stöd för regioner som drabbas av den statistiska effekten, i enlighet med artikel 5 i förslaget till förordning om allmänna bestämmelser om strukturfonderna. På så sätt skulle det råda fullständig överensstämmelse mellan konvergensmålet, som tas upp i kommissionens lagstiftningsförslag, och de olika regionalstöden. Den enda skillnaden mellan de regioner som påverkas av den statistiska effekten och andra regioner som omfattas av konvergensmålet skulle vara att de förstnämnda får mindre stöd, till följd av att de strukturfondsmedel de omfattas av minskar.

| 2.7 | Motsatsen skulle innebära att dessa regioner missgynnades. När regioner omfattas av artikel 87.3 a ger detta nämligen en effekt som inte enbart begränsas till det procentuella taket i enlighet med nu gällande lagstiftning om statsstöd, något som behandlas nedan i punkt 2.12. Problem skulle även uppstå vid utformningen av strukturfondsåtgärder under konvergensmålet, i och med att regioner med stödsystem som skyddas av andra bestämmelser än artikel 87 i fördraget skulle komma att omfattas. |
| --- | --- |

2.7

Motsatsen skulle innebära att dessa regioner missgynnades. När regioner omfattas av artikel 87.3 a ger detta nämligen en effekt som inte enbart begränsas till det procentuella taket i enlighet med nu gällande lagstiftning om statsstöd, något som behandlas nedan i punkt 2.12. Problem skulle även uppstå vid utformningen av strukturfondsåtgärder under konvergensmålet, i och med att regioner med stödsystem som skyddas av andra bestämmelser än artikel 87 i fördraget skulle komma att omfattas.

a)   Extra tilldelning till vissa regioner

| 2.8 | Regionkommittén anser att extra tilldelning även skulle kunna komma i fråga när det gäller andra regioner som har naturbetingade, geografiska eller demografiska nackdelar:






  — | Landsbygdsområden. |
| --- | --- | --- |

2.8

Regionkommittén anser att extra tilldelning även skulle kunna komma i fråga när det gäller andra regioner som har naturbetingade, geografiska eller demografiska nackdelar:

—

Landsbygdsområden.

| — | Områden som påverkas av strukturomvandlingar. |
| --- | --- |

—

Områden som påverkas av strukturomvandlingar.

| — | Regioner med allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar, t.ex.






  — | de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, |
| --- | --- | --- |

—

Regioner med allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar, t.ex.

—

de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet,

| — | öregioner, |
| --- | --- |

—

öregioner,

| — | gränsregioner, |
| --- | --- |

—

gränsregioner,

| — | bergsregioner. |
| --- | --- |

—

bergsregioner.

b)   Driftsstöd

| 2.9 | Kommittén påpekar att det i de gällande riktlinjerna för regionalstöd sägs följande: ”I undantagsfall kan dessa stöd visa sig otillräckliga för att ge upphov till en regional utvecklingsprocess, eftersom de strukturella handikappen i det berörda området är alltför stora. Endast i sådana fall kan regionalstöden kompletteras med driftsstöd” (5). |
| --- | --- |

2.9

Kommittén påpekar att det i de gällande riktlinjerna för regionalstöd sägs följande: ”I undantagsfall kan dessa stöd visa sig otillräckliga för att ge upphov till en regional utvecklingsprocess, eftersom de strukturella handikappen i det berörda området är alltför stora. Endast i sådana fall kan regionalstöden kompletteras med driftsstöd” (5).

| 2.10 | Vi vill erinra om att de omständigheter som måste bedömas för att fastställa huruvida de strukturella handikappen är ”alltför stora” anges i det konstitutionella fördragets artikel III-220. |
| --- | --- |

2.10

Vi vill erinra om att de omständigheter som måste bedömas för att fastställa huruvida de strukturella handikappen är ”alltför stora” anges i det konstitutionella fördragets artikel III-220.

| 2.11 | Vi noterar att i förslaget till nya riktlinjer för regionalstöd undantas de yttersta randområdena och regioner med låg befolkningstäthet från det generella förbudet mot driftsstöd. Man nämner dock inte några andra tydliga strukturella handikapp, t.ex. de som öregioner, gränsregioner och bergsregioner lider av. När det gäller regioner med permanenta nackdelar vore det rimligt att inte kräva att driftsstödet skall vara gradvis minskande och tillfälligt. |
| --- | --- |

2.11

Vi noterar att i förslaget till nya riktlinjer för regionalstöd undantas de yttersta randområdena och regioner med låg befolkningstäthet från det generella förbudet mot driftsstöd. Man nämner dock inte några andra tydliga strukturella handikapp, t.ex. de som öregioner, gränsregioner och bergsregioner lider av. När det gäller regioner med permanenta nackdelar vore det rimligt att inte kräva att driftsstödet skall vara gradvis minskande och tillfälligt.

c)   Andra konsekvenser för regioner som inte längre faller under artikel 87.3 a

| 2.12 | Regionkommittén betonar att när regioner inte längre faller under artikel 87.3 a så kommer inte bara stödandelen att minska. Även den procentuella tilldelningen av extra stöd kommer att försvinna i olika sektorsövergripande och sektorsspecifika sammanhang, och undantag från vissa förbud eller begränsningar kommer att försvinna, t.ex. driftsstöd, stöd till företag i svårigheter, individuellt stöd, osv. |
| --- | --- |

2.12

Regionkommittén betonar att när regioner inte längre faller under artikel 87.3 a så kommer inte bara stödandelen att minska. Även den procentuella tilldelningen av extra stöd kommer att försvinna i olika sektorsövergripande och sektorsspecifika sammanhang, och undantag från vissa förbud eller begränsningar kommer att försvinna, t.ex. driftsstöd, stöd till företag i svårigheter, individuellt stöd, osv.

| 2.13 | Vi uppmanar kommissionen att undersöka om regioner med naturbetingade, strukturella eller demografiska nackdelar som inte längre faller under artikel 87.3 a skulle kunna dra fördel av den förmånligare behandling som beviljas sådana regioner. |
| --- | --- |

2.13

Vi uppmanar kommissionen att undersöka om regioner med naturbetingade, strukturella eller demografiska nackdelar som inte längre faller under artikel 87.3 a skulle kunna dra fördel av den förmånligare behandling som beviljas sådana regioner.

3.   Områden som skulle kunna omfattas av undantaget i EG-fördragets artikel 87.3 c

| 3.1 | Regionkommittén välkomnar att kommissionen är villig att justera procentandelen invånare i regioner som faller under artikel 87.3 c genom att inbegripa alla de regioner som inte längre omfattas av artikel 87.3 a. Vi anser dock att regioner som drabbas av den statistiska effekten av utvidgningen i allt väsentligt bör omfattas av artikel 87.3 a och därför inte bör ingå i detta avsnitt. |
| --- | --- |

3.1

Regionkommittén välkomnar att kommissionen är villig att justera procentandelen invånare i regioner som faller under artikel 87.3 c genom att inbegripa alla de regioner som inte längre omfattas av artikel 87.3 a. Vi anser dock att regioner som drabbas av den statistiska effekten av utvidgningen i allt väsentligt bör omfattas av artikel 87.3 a och därför inte bör ingå i detta avsnitt.

| 3.2 | Vi vill upprepa ReK:s begäran i yttrandet om den tredje sammanhållningsrapporten där det framhålls att regioner som berörs av naturliga effekter (regioner som på grund av ekonomisk tillväxt inte längre omfattas av artikel 87.3 a) bör ”övergå från att omfattas av artikel 87.3 a till att omfattas av artikel 87.3 c under stödperioden”. Vid denna övergång bör stödets omfattning och gradvisa förändring vara anpassat till det stöd som planeras för de regioner som berörs av den statistiska effekten. |
| --- | --- |

3.2

Vi vill upprepa ReK:s begäran i yttrandet om den tredje sammanhållningsrapporten där det framhålls att regioner som berörs av naturliga effekter (regioner som på grund av ekonomisk tillväxt inte längre omfattas av artikel 87.3 a) bör ”övergå från att omfattas av artikel 87.3 a till att omfattas av artikel 87.3 c under stödperioden”. Vid denna övergång bör stödets omfattning och gradvisa förändring vara anpassat till det stöd som planeras för de regioner som berörs av den statistiska effekten.

| 3.3 | Kommittén anser att bland de regioner som omfattas av undantaget i artikel 87.3 c (regioner som tidigare föll under artikel 87.3 a) bör följande specialfall beaktas:






  — | Regioner som av ekonomiska skäl inte längre faller under artikel 87.3 a när den övergångsperiod som nämns i punkt 3.2 är avslutad. |
| --- | --- | --- |

3.3

Kommittén anser att bland de regioner som omfattas av undantaget i artikel 87.3 c (regioner som tidigare föll under artikel 87.3 a) bör följande specialfall beaktas:

—

Regioner som av ekonomiska skäl inte längre faller under artikel 87.3 a när den övergångsperiod som nämns i punkt 3.2 är avslutad.

| — | Regioner som – förutom att de inte längre omfattas av artikel 87.3 a – är






  — | områden med låg befolkningstäthet, |
| --- | --- | --- |

—

Regioner som – förutom att de inte längre omfattas av artikel 87.3 a – är

—

områden med låg befolkningstäthet,

| — | öar, gränsområden eller bergsområden, |
| --- | --- |

—

öar, gränsområden eller bergsområden,

| — | landsbygdsområden och områden som berörs av industriell omvandling. |
| --- | --- |

—

landsbygdsområden och områden som berörs av industriell omvandling.

| 3.4 | Vi anser att dessa regioner bör kunna dra fördel av den extra tilldelningen över den högsta nivån för generellt stöd. |
| --- | --- |

3.4

Vi anser att dessa regioner bör kunna dra fördel av den extra tilldelningen över den högsta nivån för generellt stöd.

| 3.5 | Vi vill också att territorier som drabbas av allvarlig ekonomisk kris tillfälligt skall ha rätt till stöd enligt artikel 87.3 c. Detta skulle gälla i situationer som präglas av omfattande omstrukturering (t.ex. ett stort företag som lägger ned verksamheten, med förlust av ett stort antal arbetstillfällen). |
| --- | --- |

3.5

Vi vill också att territorier som drabbas av allvarlig ekonomisk kris tillfälligt skall ha rätt till stöd enligt artikel 87.3 c. Detta skulle gälla i situationer som präglas av omfattande omstrukturering (t.ex. ett stort företag som lägger ned verksamheten, med förlust av ett stort antal arbetstillfällen).

| 3.6 | Vi vill dessutom att regioner som drabbats av något av de ovan angivna handikappen, med en BNP per capita som inte överstiger 100 % eller med en onormalt låg sysselsättningsgrad, tillfälligt skall ha rätt till stöd enligt artikel 87.3 c. Kommissionen bör regelbundet se över de ekonomiska indikatorerna för att bedöma om regioner som erhåller stöd enligt riktlinjerna för regionalstöd verkligen är stödberättigade, med beaktande av den ekonomiska tillväxten och arbetslöshetsgraden. |
| --- | --- |

3.6

Vi vill dessutom att regioner som drabbats av något av de ovan angivna handikappen, med en BNP per capita som inte överstiger 100 % eller med en onormalt låg sysselsättningsgrad, tillfälligt skall ha rätt till stöd enligt artikel 87.3 c. Kommissionen bör regelbundet se över de ekonomiska indikatorerna för att bedöma om regioner som erhåller stöd enligt riktlinjerna för regionalstöd verkligen är stödberättigade, med beaktande av den ekonomiska tillväxten och arbetslöshetsgraden.

| 3.7 | Kommittén begär att regioner med låg befolkningstäthet, t.ex. öar, som inte omfattas av artikel 87.3 a skall falla under artikel 87.3 c och få transportstöd som inte är tillfälligt eller minskande. |
| --- | --- |

3.7

Kommittén begär att regioner med låg befolkningstäthet, t.ex. öar, som inte omfattas av artikel 87.3 a skall falla under artikel 87.3 c och få transportstöd som inte är tillfälligt eller minskande.

| 3.8 | Kommittén anser att de olika problemen i varje region bör utvärderas mot bakgrund av olika kriterier i syfte att mäta regionens konkurrenskraft och ekonomiska utvecklingspotential, och att det bör finnas en viss flexibilitet vid utdelning av statligt stöd i enlighet med dessa kriterier. |
| --- | --- |

3.8

Kommittén anser att de olika problemen i varje region bör utvärderas mot bakgrund av olika kriterier i syfte att mäta regionens konkurrenskraft och ekonomiska utvecklingspotential, och att det bör finnas en viss flexibilitet vid utdelning av statligt stöd i enlighet med dessa kriterier.

4.   Områden som omfattas av målet regional konkurrenskraft och sysselsättning

| 4.1 | Regionkommittén välkomnar kommissionens beslut att välja en tematisk metod i stället för en som bygger på utvalda geografiska områden, för att se till att konkurrenspolitiken och regionalpolitiken överensstämmer med de mål som sattes upp i Lissabon och Göteborg. |
| --- | --- |

4.1

Regionkommittén välkomnar kommissionens beslut att välja en tematisk metod i stället för en som bygger på utvalda geografiska områden, för att se till att konkurrenspolitiken och regionalpolitiken överensstämmer med de mål som sattes upp i Lissabon och Göteborg.

| 4.2 | När det gäller den bestämmelse som innebär att regioner för vilka artiklarna 87.3 a och 87.3 c inte längre skall gälla kan ha rätt till övergripande stöd i linje med de mål som Europeiska rådet satt upp vid sina möten på senare tid, vill vi påminna om att den ekonomiska situationen och de geografiska skillnaderna kanske måste beaktas om man vill kunna uppnå de regionalpolitiska målen. |
| --- | --- |

4.2

När det gäller den bestämmelse som innebär att regioner för vilka artiklarna 87.3 a och 87.3 c inte längre skall gälla kan ha rätt till övergripande stöd i linje med de mål som Europeiska rådet satt upp vid sina möten på senare tid, vill vi påminna om att den ekonomiska situationen och de geografiska skillnaderna kanske måste beaktas om man vill kunna uppnå de regionalpolitiska målen.

| 4.3 | ReK föreslår därför att regionerna klassificeras i enlighet med sin konkurrenskraftsnivå, så att det övergripande stödet kan anpassas efter de olika nivåerna. |
| --- | --- |

4.3

ReK föreslår därför att regionerna klassificeras i enlighet med sin konkurrenskraftsnivå, så att det övergripande stödet kan anpassas efter de olika nivåerna.

| 4.4 | Vi anser att kriterierna för geografisk klassificering av regioner som inte erhåller stöd bör ingå i de nya riktlinjerna för regionalstöd, i syfte att uppnå verklig överensstämmelse mellan konkurrenspolitiken och regionalpolitiken, och att de övergripande ramarna bör lämna utrymme för en mer gynnsam behandling av regioner med lägre konkurrenskraftsnivå, baserad på den klassificering som anges i riktlinjerna för regionalstöd. Denna mer gynnsamma behandling skulle kunna omfatta extra tilldelning utöver de högsta stödnivåer som anges i de övergripande ramarna. |
| --- | --- |

4.4

Vi anser att kriterierna för geografisk klassificering av regioner som inte erhåller stöd bör ingå i de nya riktlinjerna för regionalstöd, i syfte att uppnå verklig överensstämmelse mellan konkurrenspolitiken och regionalpolitiken, och att de övergripande ramarna bör lämna utrymme för en mer gynnsam behandling av regioner med lägre konkurrenskraftsnivå, baserad på den klassificering som anges i riktlinjerna för regionalstöd. Denna mer gynnsamma behandling skulle kunna omfatta extra tilldelning utöver de högsta stödnivåer som anges i de övergripande ramarna.

| 4.5 | Vi vill uppmärksamma kommissionen på att den enda procentuella ökningen som beaktades i dess senaste förslag till högsta nivåer för regionalstöd rörde små och medelstora företag i icke stödberättigade regioner. Detta skall jämföras med den avsevärda minskning som planeras för vissa stödberättigade områden (särskilt de som påverkas av statistiska och naturliga effekter). |
| --- | --- |

4.5

Vi vill uppmärksamma kommissionen på att den enda procentuella ökningen som beaktades i dess senaste förslag till högsta nivåer för regionalstöd rörde små och medelstora företag i icke stödberättigade regioner. Detta skall jämföras med den avsevärda minskning som planeras för vissa stödberättigade områden (särskilt de som påverkas av statistiska och naturliga effekter).

| 4.6 | Kommittén anser att de sammanhållningspolitiska mål som anges i fördraget måste behandlas olika beroende på vilken situation och vilka problem som faktiskt föreligger. Vi uppmanar kommissionen att fastställa hur de olika regionerna skall behandlas beroende på utvecklingsnivå och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

4.6

Kommittén anser att de sammanhållningspolitiska mål som anges i fördraget måste behandlas olika beroende på vilken situation och vilka problem som faktiskt föreligger. Vi uppmanar kommissionen att fastställa hur de olika regionerna skall behandlas beroende på utvecklingsnivå och konkurrenskraft.

| 4.7 | Vi vill framhålla det fall då regioner som inte erhåller stöd gränsar till en annan, stödberättigad region. Vi vill att man i sådana fall, vid sidan av att fastställa högsta tillåtna skillnader i stödandelar mellan regioner som gränsar till varandra, skall beakta andra parametrar vid jämförelser av regionernas ekonomiska kapacitet och konkurrenskraft. Detta skulle förhindra situationer som är oförsvarliga mot bakgrund av den europeiska sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

4.7

Vi vill framhålla det fall då regioner som inte erhåller stöd gränsar till en annan, stödberättigad region. Vi vill att man i sådana fall, vid sidan av att fastställa högsta tillåtna skillnader i stödandelar mellan regioner som gränsar till varandra, skall beakta andra parametrar vid jämförelser av regionernas ekonomiska kapacitet och konkurrenskraft. Detta skulle förhindra situationer som är oförsvarliga mot bakgrund av den europeiska sammanhållningspolitiken.

| 4.8 | Vi vill att det införs ett tak för totalt statligt stöd som är avhängigt av den regionala konkurrenskraftsnivån. Detta tak skulle kunna beräknas i förhållande till BNP per capita eller till folkmängden. |
| --- | --- |

4.8

Vi vill att det införs ett tak för totalt statligt stöd som är avhängigt av den regionala konkurrenskraftsnivån. Detta tak skulle kunna beräknas i förhållande till BNP per capita eller till folkmängden.

5.   Regionalstöd och övergripande ramar

| 5.1 | Regionkommittén anser att det övergripande stödet (FoU, miljö, sysselsättning, utbildning, små och medelstora företag osv.) bör sättas in, särskilt i regioner med lägre ekonomisk utvecklingsnivå och svagare konkurrenskraft, i syfte att uppfylla de strategiska mål som sattes upp vid toppmötena i Lissabon och Göteborg. Särskild tonvikt bör därför läggas på att samordna de olika reglerna för regionalstöd och övergripande stöd. |
| --- | --- |

5.1

Regionkommittén anser att det övergripande stödet (FoU, miljö, sysselsättning, utbildning, små och medelstora företag osv.) bör sättas in, särskilt i regioner med lägre ekonomisk utvecklingsnivå och svagare konkurrenskraft, i syfte att uppfylla de strategiska mål som sattes upp vid toppmötena i Lissabon och Göteborg. Särskild tonvikt bör därför läggas på att samordna de olika reglerna för regionalstöd och övergripande stöd.

| 5.2 | Vi anser att både stödberättigade regioner och sådana som inte erhåller stöd bör kunna erhålla extra tilldelning över de högsta stödnivåer som anges i de olika regelverken för övergripande stöd. Denna extra tilldelning skall vara både nivåanpassad och ligga i linje med de olika regionala förhållandena, och den skall särskilt fokusera på och medge större flexibilitet för centrumen för teknisk innovation. |
| --- | --- |

5.2

Vi anser att både stödberättigade regioner och sådana som inte erhåller stöd bör kunna erhålla extra tilldelning över de högsta stödnivåer som anges i de olika regelverken för övergripande stöd. Denna extra tilldelning skall vara både nivåanpassad och ligga i linje med de olika regionala förhållandena, och den skall särskilt fokusera på och medge större flexibilitet för centrumen för teknisk innovation.

| 5.3 | Vi menar att försumbart stöd, lågnivåstöd och stöd med begränsad effekt på handeln inom EU inte på egen hand kan motverka låga utvecklingsnivåer i en viss region. Tvärtom kan denna typ av stöd användas i högre grad i länder eller regioner med större ekonomisk kapacitet och därför med högre välfärdsindikatorer. |
| --- | --- |

5.3

Vi menar att försumbart stöd, lågnivåstöd och stöd med begränsad effekt på handeln inom EU inte på egen hand kan motverka låga utvecklingsnivåer i en viss region. Tvärtom kan denna typ av stöd användas i högre grad i länder eller regioner med större ekonomisk kapacitet och därför med högre välfärdsindikatorer.

| 5.4 | Kommittén föreslår därför att Europeiska kommissionen analyserar och beaktar effekterna av denna typ av stöd på regional utveckling. |
| --- | --- |

5.4

Kommittén föreslår därför att Europeiska kommissionen analyserar och beaktar effekterna av denna typ av stöd på regional utveckling.

6.   Sektorsstöd och regional utveckling

| 6.1 | Regionkommittén framhåller att stöd som ges inom vissa sektorer påverkar den ekonomiska utvecklingen i regionerna särskilt starkt. Detta gäller exempelvis stöd inom transportsektorn. Vi vill rikta uppmärksamheten mot lågprisflyg och sjöfart, som kan bidra till att stärka utvecklingen i regioner med stora ekonomiska problem, som ofta beror på geografiska hinder. |
| --- | --- |

6.1

Regionkommittén framhåller att stöd som ges inom vissa sektorer påverkar den ekonomiska utvecklingen i regionerna särskilt starkt. Detta gäller exempelvis stöd inom transportsektorn. Vi vill rikta uppmärksamheten mot lågprisflyg och sjöfart, som kan bidra till att stärka utvecklingen i regioner med stora ekonomiska problem, som ofta beror på geografiska hinder.

| 6.2 | Kommittén föreslår att särskilda satsningar görs på detta område i syfte att effektivt samordna allt stöd som påverkar den regionala utvecklingen, så att en gynnsam behandling av sektorsstöd i mindre utvecklade, mindre konkurrenskraftiga regioner kan garanteras. |
| --- | --- |

6.2

Kommittén föreslår att särskilda satsningar görs på detta område i syfte att effektivt samordna allt stöd som påverkar den regionala utvecklingen, så att en gynnsam behandling av sektorsstöd i mindre utvecklade, mindre konkurrenskraftiga regioner kan garanteras.

| 6.3 | Kommittén välkomnar Europeiska kommissionens ansträngningar att utforma ett regelverk för statsstöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. För regioner som släpar efter i utvecklingen och för regioner med allvarliga och permanenta naturbetingade eller geografiska nackdelar borde det även finnas ett mer gynnsamt regelverk när det gäller utveckling av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse samt en klar och fullständig ram för de tjänster som skall anses ha ekonomisk betydelse till skillnad från dem som anses mindre viktiga. |
| --- | --- |

6.3

Kommittén välkomnar Europeiska kommissionens ansträngningar att utforma ett regelverk för statsstöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. För regioner som släpar efter i utvecklingen och för regioner med allvarliga och permanenta naturbetingade eller geografiska nackdelar borde det även finnas ett mer gynnsamt regelverk när det gäller utveckling av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse samt en klar och fullständig ram för de tjänster som skall anses ha ekonomisk betydelse till skillnad från dem som anses mindre viktiga.

| 6.4 | Undantaget från skyldigheten att informera om ersättning för tillhandahållande av offentliga tjänster bör utvidgas till att omfatta tjänster i allmänhetens intresse som motsvarar de offentliga myndigheternas viktigaste funktioner, bl.a. när det gäller subventionerat boende, offentliga sjukhus, utbildning och tjänster i allmänhetens intresse. Kommissionen bör höja gränsen för informationsskyldigheten. Informationen bör lämnas i efterhand. Då skulle inte detta formella förfarande få negativa följder för tillhandahållandet av de nödvändiga tjänsterna, som i annat fall skulle kunna blockeras. |
| --- | --- |

6.4

Undantaget från skyldigheten att informera om ersättning för tillhandahållande av offentliga tjänster bör utvidgas till att omfatta tjänster i allmänhetens intresse som motsvarar de offentliga myndigheternas viktigaste funktioner, bl.a. när det gäller subventionerat boende, offentliga sjukhus, utbildning och tjänster i allmänhetens intresse. Kommissionen bör höja gränsen för informationsskyldigheten. Informationen bör lämnas i efterhand. Då skulle inte detta formella förfarande få negativa följder för tillhandahållandet av de nödvändiga tjänsterna, som i annat fall skulle kunna blockeras.

7   Olika typer av stöd

| 7.1 | Regionkommittén erinrar om att regionalstöd ges som direktstöd till investeringar eller investeringsrelaterat sysselsättningsstöd. Andra stödformer har emellertid också visat sig vara särskilt värdefulla för att stärka företagandet och främja produktiva investeringar i syfte att förbättra det ekonomiska klimatet. Detta gäller t.ex. förvärv av aktier i företag, regionala riskkapitalfonder, företagskuvöser, garantier, industrimark till överkomligt pris (särskilt i regioner där industrimark är mycket dyr). |
| --- | --- |

7.1

Regionkommittén erinrar om att regionalstöd ges som direktstöd till investeringar eller investeringsrelaterat sysselsättningsstöd. Andra stödformer har emellertid också visat sig vara särskilt värdefulla för att stärka företagandet och främja produktiva investeringar i syfte att förbättra det ekonomiska klimatet. Detta gäller t.ex. förvärv av aktier i företag, regionala riskkapitalfonder, företagskuvöser, garantier, industrimark till överkomligt pris (särskilt i regioner där industrimark är mycket dyr).

| 7.2 | Vi uppmanar kommissionen att överväga nya former för att underlätta regionalstöd, så att de offentliga medlen kan användas på bästa sätt och påverkan på konkurrensen begränsas. |
| --- | --- |

7.2

Vi uppmanar kommissionen att överväga nya former för att underlätta regionalstöd, så att de offentliga medlen kan användas på bästa sätt och påverkan på konkurrensen begränsas.

8.   Stöd och utlokalisering

| 8.1 | Regionkommittén noterar med tillfredsställelse att man i förslaget till gemenskapens nya strukturfondsförordningar inför ett krav på att investeringar skall bibehållas under sju år och att gemenskapsstödet förverkas om det stödmottagande företaget omlokaliserar verksamheten till annan ort innan denna period löper ut. Undantag kan dock beviljas alltefter de olika sektorernas tekniska särdrag. |
| --- | --- |

8.1

Regionkommittén noterar med tillfredsställelse att man i förslaget till gemenskapens nya strukturfondsförordningar inför ett krav på att investeringar skall bibehållas under sju år och att gemenskapsstödet förverkas om det stödmottagande företaget omlokaliserar verksamheten till annan ort innan denna period löper ut. Undantag kan dock beviljas alltefter de olika sektorernas tekniska särdrag.

9.   Definition av nyinvestering

| 9.1 | Regionkommittén anser att det är lika viktigt att konsolidera företag som redan är etablerade i ett visst område som att attrahera nya företag. Företag som redan är etablerade i ett visst område och som investerar i utvidgnings- och konsolideringssyfte bör därför aldrig behandlas ogynnsamt i jämförelse med liknande investeringsprojekt som syftar till att starta nya företag i samma område. Om stöd endast ges till nyföretagande, kan företag dessutom stimuleras att omlokalisera sin verksamhet. |
| --- | --- |

9.1

Regionkommittén anser att det är lika viktigt att konsolidera företag som redan är etablerade i ett visst område som att attrahera nya företag. Företag som redan är etablerade i ett visst område och som investerar i utvidgnings- och konsolideringssyfte bör därför aldrig behandlas ogynnsamt i jämförelse med liknande investeringsprojekt som syftar till att starta nya företag i samma område. Om stöd endast ges till nyföretagande, kan företag dessutom stimuleras att omlokalisera sin verksamhet.

| 9.2 | Vi menar att kostnader för inköp av mark och utbyggnadskostnader i hög grad varierar mellan olika regioner, beroende på rent fysisk-geografiska förutsättningar – i stället för att förbjuda stöd till kostnader relaterade till markinköp skulle det vara bättre att begränsa stödet till en viss andel av de totala planerade investeringarna i regioner där inköp av mark, utbyggnad osv. är en viktig kostnadsfaktor. |
| --- | --- |

9.2

Vi menar att kostnader för inköp av mark och utbyggnadskostnader i hög grad varierar mellan olika regioner, beroende på rent fysisk-geografiska förutsättningar – i stället för att förbjuda stöd till kostnader relaterade till markinköp skulle det vara bättre att begränsa stödet till en viss andel av de totala planerade investeringarna i regioner där inköp av mark, utbyggnad osv. är en viktig kostnadsfaktor.

| 9.3 | Kommittén föreslår också att det införs system eller procentandelar för immateriella investeringar i syfte att begränsa det maximala stödbeloppet i relation till de totala investeringarna. |
| --- | --- |

9.3

Kommittén föreslår också att det införs system eller procentandelar för immateriella investeringar i syfte att begränsa det maximala stödbeloppet i relation till de totala investeringarna.

II.   Regionkommitténs rekommendationer

| 1. | Regionkommittén menar att regionalstödet bör reformeras i syfte att minska det samlade stödbeloppet, i enlighet med vad som fastställts vid rådsmötena i Stockholm och Barcelona, samt ges en ny inriktning i enlighet med sammanhållningsmålen, med hänsyn tagen till de skilda regionala förutsättningarna och de prioriteringar som EU satt upp. Det samlade regionalstödet kan minskas på ett mer rättvist sätt än genom en allmän minskning av tröskelvärdena. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén menar att regionalstödet bör reformeras i syfte att minska det samlade stödbeloppet, i enlighet med vad som fastställts vid rådsmötena i Stockholm och Barcelona, samt ges en ny inriktning i enlighet med sammanhållningsmålen, med hänsyn tagen till de skilda regionala förutsättningarna och de prioriteringar som EU satt upp. Det samlade regionalstödet kan minskas på ett mer rättvist sätt än genom en allmän minskning av tröskelvärdena.

| 2. | Begreppet nettobidragsekvivalent, som används vid beräkningen av regionalstödet, bör behållas. |
| --- | --- |

2.

Begreppet nettobidragsekvivalent, som används vid beräkningen av regionalstödet, bör behållas.

| 3. | Övergångsperioder bör övervägas för regioner som upphör att omfattas av artikel 87.3 a och i stället omfattas av 87.3 c. I dessa fall föreslår vi att stödet fasas ut, så att dessa regioner inte behöver betala kostnaderna för utvidgningen (regioner som påverkas av statistiska och naturliga effekter). Även de regioner som omfattas av artikel 87.3 c och de som upphör att omfattas av denna artikel bör få en bättre behandling, samtidigt som befolkningsgränsen för rätt till regionalstöd respekteras. |
| --- | --- |

3.

Övergångsperioder bör övervägas för regioner som upphör att omfattas av artikel 87.3 a och i stället omfattas av 87.3 c. I dessa fall föreslår vi att stödet fasas ut, så att dessa regioner inte behöver betala kostnaderna för utvidgningen (regioner som påverkas av statistiska och naturliga effekter). Även de regioner som omfattas av artikel 87.3 c och de som upphör att omfattas av denna artikel bör få en bättre behandling, samtidigt som befolkningsgränsen för rätt till regionalstöd respekteras.

| 4. | Objektiva kriterier och välgrundade juridiska argument bör utformas för att klassificera regioner och nivåanpassa regionalstödet till sammanhållningsmålen. |
| --- | --- |

4.

Objektiva kriterier och välgrundade juridiska argument bör utformas för att klassificera regioner och nivåanpassa regionalstödet till sammanhållningsmålen.

| 5. | Klassificeringskriterier bör införas så att de specifika förutsättningarna i varje region kan beaktas, oberoende av geografiskt läge. Denna klassificering bör anpassas så att hänsyn kan tas till de framsteg som undan för undan görs i de olika regionerna. |
| --- | --- |

5.

Klassificeringskriterier bör införas så att de specifika förutsättningarna i varje region kan beaktas, oberoende av geografiskt läge. Denna klassificering bör anpassas så att hänsyn kan tas till de framsteg som undan för undan görs i de olika regionerna.

| 6. | Man bör överväga att dela ut procentuella extraanslag till regioner med naturbetingade, strukturella eller demografiska nackdelar, oavsett om de faller under artikel 87.3 a eller artikel 87.3 c i EG-fördraget. |
| --- | --- |

6.

Man bör överväga att dela ut procentuella extraanslag till regioner med naturbetingade, strukturella eller demografiska nackdelar, oavsett om de faller under artikel 87.3 a eller artikel 87.3 c i EG-fördraget.

| 7. | Man bör också överväga att införa extraanslag i regelverken för övergripande stöd till regionerna i enlighet med deras utvecklingsnivå och konkurrenskraft (både stödberättigade regioner och sådana som inte erhåller stöd). |
| --- | --- |

7.

Man bör också överväga att införa extraanslag i regelverken för övergripande stöd till regionerna i enlighet med deras utvecklingsnivå och konkurrenskraft (både stödberättigade regioner och sådana som inte erhåller stöd).

| 8. | Riktlinjerna för regionalstöd bör samordnas med det övergripande stödet och med de mål som prioriteras i Lissabonagendan. |
| --- | --- |

8.

Riktlinjerna för regionalstöd bör samordnas med det övergripande stödet och med de mål som prioriteras i Lissabonagendan.

| 9. | Sammanhållningskriterier bör ingå i riktlinjerna för regionalstöd när det gäller stöd till sektorer som spelar en avgörande roll för regional utveckling. |
| --- | --- |

9.

Sammanhållningskriterier bör ingå i riktlinjerna för regionalstöd när det gäller stöd till sektorer som spelar en avgörande roll för regional utveckling.

| 10. | Kommissionen bör studera och analysera de olika situationerna i EU:s regioner, så att förslagen anpassas efter rättvisekriterier. |
| --- | --- |

10.

Kommissionen bör studera och analysera de olika situationerna i EU:s regioner, så att förslagen anpassas efter rättvisekriterier.

| 11. | De stöd som ett område är berättigat till bör ingå i strategiska planer för regional utveckling. |
| --- | --- |

11.

De stöd som ett område är berättigat till bör ingå i strategiska planer för regional utveckling.

| 12. | Andra kriterier bör användas för att utvärdera den ekonomiska situationen i en region, t.ex. med avseende på sysselsättningen och särskilt i regioner som inte får stöd. |
| --- | --- |

12.

Andra kriterier bör användas för att utvärdera den ekonomiska situationen i en region, t.ex. med avseende på sysselsättningen och särskilt i regioner som inte får stöd.

| 13. | Man bör undersöka möjligheten att använda andra former av företagsstöd som kräver mindre förvaltning och mindre offentliga medel. |
| --- | --- |

13.

Man bör undersöka möjligheten att använda andra former av företagsstöd som kräver mindre förvaltning och mindre offentliga medel.

| 14. | Tröskelvärdena för informationsskyldighet rörande tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör höjas, och informationen bör lämnas i efterhand. Man bör också skilja mellan dessa tjänster och de rättigheter som erkänns i nationella författningar och inte är ekonomiska tjänster. |
| --- | --- |

14.

Tröskelvärdena för informationsskyldighet rörande tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör höjas, och informationen bör lämnas i efterhand. Man bör också skilja mellan dessa tjänster och de rättigheter som erkänns i nationella författningar och inte är ekonomiska tjänster.

| 15. | Särskild uppmärksamhet bör riktas mot nya former av företagsstöd (riskkapital, garantier, aktieförvärv, skattebefrielse, osv.). |
| --- | --- |

15.

Särskild uppmärksamhet bör riktas mot nya former av företagsstöd (riskkapital, garantier, aktieförvärv, skattebefrielse, osv.).

Bryssel den 7 juli 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 318, 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  Artikel 87 i EG-fördraget.

2

(3)  Riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål (98/C 74/06), EGT C 74, 10.3.98.

3

(4)  Se kommitténs påpekande i yttrandet om tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (CdR 120/2004 fin).

4

(5)  Riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål (98/C 74/06), punkt 5 i Inledning.

5

---

| 7.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 31/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 31/32

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Meddelande från kommissionen om den socialpolitiska agendan”

(2006/C 31/08)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

meddelande från kommissionen om den socialpolitiska agendan (KOM(2005) 33 slutlig),

kommissionens beslut att rådfråga kommittén i detta ärende i enlighet med EG-fördragets artikel 265 första stycket,

ordförandens beslut av den 20 januari 2005 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet,

förslaget till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa, särskilt artiklarna III-117 och III-209–III-219,

vitboken om styrelseformer i EU (KOM(2001) 428 slutlig),

rapporten från högnivågruppen om socialpolitikens framtid i ett utvidgat EU (GD Sysselsättning och socialpolitik, maj 2004),

rapporten ”Jobs, Jobs, Jobs, Creating more employment in Europe”, utarbetad av arbetsgruppen för sysselsättning (ordförande: Wim Kok), november 2003,

publikationen ”The Economic Cost of Non-Lisbon. A survey of the literature on the economic impact of Lisbon-type reforms”, European Economy, Occasional Papers nr 16, mars 2005,

ReK:s yttrande av den 23 februari 2005 om ”Förslag till förordning om Europeiska socialfonden” och ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – PROGRESS” (CdR 240/2004 fin),

ReK:s yttrande av den 23 februari 2005 om ”Meddelande från kommissionen: Globaliseringens sociala dimension – EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla” (CdR 328/2004 fin),

ReK:s yttrande av den 29 september 2004 om ”Meddelande från kommissionen: Att öka äldre arbetstagares sysselsättning och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden” (CdR 151/2004 fin) (1),

ReK:s yttrande av den 22 april 2004 om ”Gemensam rapport om social integration med en sammanfattning av resultaten av granskningen av de nationella handlingsplanerna för social integration (2003–2005)” (CdR 21/2004 fin) (2),

”Resolution från Regionkommittén om vitalisering av Lissabonstrategin” av den 24 februari 2005 (CdR 518/2004 fin),

det utkast till yttrande (CdR 80/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik den 3 maj 2005 (föredragande: Linetta Serri, kommunfullmäktigeledamot i Armungia (IT–PSE).

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 60:e plenarsession den 6–7 juli 2005 (sammanträdet den 6 juli):

1.   Regionkommitténs kommentarer

| 1.1 | Kommittén uppskattar insatserna för att genomföra en ny socialpolitisk agenda för perioden 2005–2010, stöder helt och fullt agendans mål och är positiv till de strategier och olika medel som utarbetats för att uppfylla målen, som kan sammanfattas i mottot ”Ett socialt Europa i världsekonomin: arbetstillfällen och nya möjligheter för alla”. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén uppskattar insatserna för att genomföra en ny socialpolitisk agenda för perioden 2005–2010, stöder helt och fullt agendans mål och är positiv till de strategier och olika medel som utarbetats för att uppfylla målen, som kan sammanfattas i mottot ”Ett socialt Europa i världsekonomin: arbetstillfällen och nya möjligheter för alla”.

| 1.2 | Kommittén uppskattar att man trots en långsam takt i EU:s tillväxt och otillfredsställande resultat när det gäller Lissabonstrategin ändå för fram denna strategis mål på det socialpolitiska området – att främja den ekonomiska tillväxtens sociala dimension – och att man åter satsar på den europeiska sociala modellen, som enligt Europeiska rådets möte i Barcelona 2002 ”grundas på goda ekonomiska resultat, en hög nivå på det sociala skyddet och en hög utbildningsnivå samt social dialog”. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén uppskattar att man trots en långsam takt i EU:s tillväxt och otillfredsställande resultat när det gäller Lissabonstrategin ändå för fram denna strategis mål på det socialpolitiska området – att främja den ekonomiska tillväxtens sociala dimension – och att man åter satsar på den europeiska sociala modellen, som enligt Europeiska rådets möte i Barcelona 2002 ”grundas på goda ekonomiska resultat, en hög nivå på det sociala skyddet och en hög utbildningsnivå samt social dialog”.

| 1.3 | Kommittén stöder de principer som ligger till grund för den socialpolitiska agendan: samstämmighet, främjande av arbetskvalitet, modernisering av systemen för social trygghet och hänsyn till vad det skulle kosta att inte vidta socialpolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén stöder de principer som ligger till grund för den socialpolitiska agendan: samstämmighet, främjande av arbetskvalitet, modernisering av systemen för social trygghet och hänsyn till vad det skulle kosta att inte vidta socialpolitiska åtgärder.

| 1.4 | Kommittén vill dock påpeka att de fastställda målen ibland är allmänna och behöver preciseras både när det gäller de instrument som skall användas och tidsfristerna. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén vill dock påpeka att de fastställda målen ibland är allmänna och behöver preciseras både när det gäller de instrument som skall användas och tidsfristerna.

| 1.5 | ReK håller med om att man måste ta hänsyn till vad det skulle kosta att inte vidta socialpolitiska åtgärder, eftersom socialpolitiken kan bidra till de sociala och ekonomiska målen. Denna politik tjänar inte enbart till att minska den sociala marginaliseringen, utan kan även bidra till förbättrade ekonomiska resultat, t.ex. genom att ekonomin blir lättare att anpassa till förändringar i den internationella miljön. Om en socialpolitik saknas eller inte är tillräcklig får detta negativa följder för den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

1.5

ReK håller med om att man måste ta hänsyn till vad det skulle kosta att inte vidta socialpolitiska åtgärder, eftersom socialpolitiken kan bidra till de sociala och ekonomiska målen. Denna politik tjänar inte enbart till att minska den sociala marginaliseringen, utan kan även bidra till förbättrade ekonomiska resultat, t.ex. genom att ekonomin blir lättare att anpassa till förändringar i den internationella miljön. Om en socialpolitik saknas eller inte är tillräcklig får detta negativa följder för den ekonomiska tillväxten.

| 1.6 | Trots den sammantaget positiva bedömningen ovan beklagar ReK att de lokala och regionala myndigheternas roll och ansvar inte nämns uttryckligen i den socialpolitiska agendan, särskilt med tanke på att det är dessa myndigheter som utarbetar och genomför socialpolitiken i de flesta europeiska länder. |
| --- | --- |

1.6

Trots den sammantaget positiva bedömningen ovan beklagar ReK att de lokala och regionala myndigheternas roll och ansvar inte nämns uttryckligen i den socialpolitiska agendan, särskilt med tanke på att det är dessa myndigheter som utarbetar och genomför socialpolitiken i de flesta europeiska länder.

| 1.7 | De lokala och regionala myndigheternas medverkan och åtgärder, i enlighet med subsidiaritetsprincipen och utkastet till europeisk konstitution och anvisningarna i vitboken om EU:s styresformer från 2001 (meddelandet Dialog med sammanslutningar av regionala och lokala förvaltningar om utformningen av Europeiska unionens politik på olika områden), är enligt ReK:s åsikt en av grundförutsättningarna för att den socialpolitiska agendans mål skall kunna genomföras på ett lyckat sätt. |
| --- | --- |

1.7

De lokala och regionala myndigheternas medverkan och åtgärder, i enlighet med subsidiaritetsprincipen och utkastet till europeisk konstitution och anvisningarna i vitboken om EU:s styresformer från 2001 (meddelandet Dialog med sammanslutningar av regionala och lokala förvaltningar om utformningen av Europeiska unionens politik på olika områden), är enligt ReK:s åsikt en av grundförutsättningarna för att den socialpolitiska agendans mål skall kunna genomföras på ett lyckat sätt.

| 1.8 | ReK hoppas att man genom de myndigheter som befinner sig nära medborgarna skall kunna minska klyftan och obalansen mellan olika medlemsstater och sprida den europeiska sociala modellen i dess bästa form, och att man därvid skall använda sig av bästa praxis snarare än att anpassa sig till situationen i de medlemsländer som har längst kvar på det socialpolitiska området.
  Kommissionens strategier, mål, medel och förslag |
| --- | --- |

1.8

ReK hoppas att man genom de myndigheter som befinner sig nära medborgarna skall kunna minska klyftan och obalansen mellan olika medlemsstater och sprida den europeiska sociala modellen i dess bästa form, och att man därvid skall använda sig av bästa praxis snarare än att anpassa sig till situationen i de medlemsländer som har längst kvar på det socialpolitiska området.

Kommissionens strategier, mål, medel och förslag

2.   Regionkommitténs rekommendationer

Att skapa tillit

| 2.1 | Kommittén är medveten om att EU genomgår ett skede som innebär stor oro för medborgarna. (Tillväxten går långsamt, köpkraften minskar, befolkningen blir äldre, EU har inte någon framträdande roll på den internationella scenen, och i kombination med problem rörande systemen för social trygghet och ihållande fattigdom och ekonomisk och social marginalisering i vissa befolkningsgrupper skapar detta rädsla och försvarsmekanismer som ger näring åt gamla och nya former av lokal egoism.) Därför håller ReK med om att stärkt tillit måste vara en hörnsten i den europeiska sociala strategin. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén är medveten om att EU genomgår ett skede som innebär stor oro för medborgarna. (Tillväxten går långsamt, köpkraften minskar, befolkningen blir äldre, EU har inte någon framträdande roll på den internationella scenen, och i kombination med problem rörande systemen för social trygghet och ihållande fattigdom och ekonomisk och social marginalisering i vissa befolkningsgrupper skapar detta rädsla och försvarsmekanismer som ger näring åt gamla och nya former av lokal egoism.) Därför håller ReK med om att stärkt tillit måste vara en hörnsten i den europeiska sociala strategin.

| 2.2 | Det är viktigt att vidta bestämda åtgärder för att sprida korrekt information som motverkar rädslan hos medborgarna i gamla och nya medlemsländer. |
| --- | --- |

2.2

Det är viktigt att vidta bestämda åtgärder för att sprida korrekt information som motverkar rädslan hos medborgarna i gamla och nya medlemsländer.

| 2.3 | Samtidigt är det nödvändigt att parallellt med informationsinsatserna uppfylla viktiga mål och vidta omedelbart kännbara förbättringar av levnads- och arbetsförhållandena. Dessa mål bör anpassas till de olika förhållandena och prioriteringarna i medlemsländerna och uppfyllas med aktiv medverkan av de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

2.3

Samtidigt är det nödvändigt att parallellt med informationsinsatserna uppfylla viktiga mål och vidta omedelbart kännbara förbättringar av levnads- och arbetsförhållandena. Dessa mål bör anpassas till de olika förhållandena och prioriteringarna i medlemsländerna och uppfyllas med aktiv medverkan av de lokala och regionala myndigheterna.

3.   Medel

| 3.1 | Kommittén anser att de medel som står till buds (lagstiftning, dialogen mellan arbetsmarknadens parter, finansiella instrument) bör användas resolut för att motverka den utbredda misstron. |
| --- | --- |

3.1

Kommittén anser att de medel som står till buds (lagstiftning, dialogen mellan arbetsmarknadens parter, finansiella instrument) bör användas resolut för att motverka den utbredda misstron.

| 3.1.1 | ReK ser det som ett framsteg att man i förslaget till konstitutionellt fördrag infogat en allmän social klausul (artikel III-117) enligt vilken den sociala dimensionen i framtiden skall beaktas inom alla gemenskapens politikområden. |
| --- | --- |

3.1.1

ReK ser det som ett framsteg att man i förslaget till konstitutionellt fördrag infogat en allmän social klausul (artikel III-117) enligt vilken den sociala dimensionen i framtiden skall beaktas inom alla gemenskapens politikområden.

| 3.2 | Kommittén är positiv till att den socialpolitiska agendan, Lissabonstrategin och strategin för hållbar utveckling kompletterar varandra och kan samverka med annan gemenskapspolitik. Denna samstämmighet kan leda till effektiva framsteg inom socialpolitiken och sysselsättningspolitiken, om den metod för konsekvensanalys som kommissionen tagit fram används med hänsyn tagen till subsidiaritetsprincipen, i enlighet med det konstitutionella fördraget. |
| --- | --- |

3.2

Kommittén är positiv till att den socialpolitiska agendan, Lissabonstrategin och strategin för hållbar utveckling kompletterar varandra och kan samverka med annan gemenskapspolitik. Denna samstämmighet kan leda till effektiva framsteg inom socialpolitiken och sysselsättningspolitiken, om den metod för konsekvensanalys som kommissionen tagit fram används med hänsyn tagen till subsidiaritetsprincipen, i enlighet med det konstitutionella fördraget.

| 3.3 | ReK uppmanar kommissionen att tillämpa den öppna samordningsmetoden, genom att integrera den nuvarande, uteslutande mellanstatliga samarbetsmodellen och medverkan av de lokala och regionala myndigheterna, som kommer att bli huvudaktörer i förvaltningen av agendans finansiella instrument, framför allt under konvergensmålet och målet ”regional konkurrenskraft och sysselsättning”. |
| --- | --- |

3.3

ReK uppmanar kommissionen att tillämpa den öppna samordningsmetoden, genom att integrera den nuvarande, uteslutande mellanstatliga samarbetsmodellen och medverkan av de lokala och regionala myndigheterna, som kommer att bli huvudaktörer i förvaltningen av agendans finansiella instrument, framför allt under konvergensmålet och målet ”regional konkurrenskraft och sysselsättning”.

| 3.4 | Det är nödvändigt att beslutsamt sträva efter att göra gemenskapens framsteg allmänna och medlemsstaterna måste gradvis införliva europeiska principer och minimistandarder i syfte att avhjälpa klyftan och obalansen mellan de olika medlemsländerna. |
| --- | --- |

3.4

Det är nödvändigt att beslutsamt sträva efter att göra gemenskapens framsteg allmänna och medlemsstaterna måste gradvis införliva europeiska principer och minimistandarder i syfte att avhjälpa klyftan och obalansen mellan de olika medlemsländerna.

| 3.5 | ReK anser att kommissionen ett år efter de nya medlemsstaternas anslutning bör utvärdera begränsningen av tillträdet till arbetsmarknaden i de gamla medlemsstaterna för arbetstagare från de nya medlemsstaterna. Det vore särskilt intressant att se en bedömning av de strukturella konsekvenserna av denna begränsning på arbetsmarknadsrelationerna. |
| --- | --- |

3.5

ReK anser att kommissionen ett år efter de nya medlemsstaternas anslutning bör utvärdera begränsningen av tillträdet till arbetsmarknaden i de gamla medlemsstaterna för arbetstagare från de nya medlemsstaterna. Det vore särskilt intressant att se en bedömning av de strukturella konsekvenserna av denna begränsning på arbetsmarknadsrelationerna.

| 3.6 | ReK anser att begränsningen av tillträdet till arbetsmarknaden i de gamla medlemsstaterna för arbetstagare från de nya medlemsstaterna samt den diskussion som pågår om kommissionens förslag till direktiv om tjänster på inre marknaden visar på behovet av en översyn av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

3.6

ReK anser att begränsningen av tillträdet till arbetsmarknaden i de gamla medlemsstaterna för arbetstagare från de nya medlemsstaterna samt den diskussion som pågår om kommissionens förslag till direktiv om tjänster på inre marknaden visar på behovet av en översyn av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster.

4.   Tre förutsättningar för att lyckas skapa tillit

| 4.1 | Kommittén inser att det krävs en generationsövergripande strategi som kan ge ungdomar större och bättre möjligheter. Om man vill stärka förtroendet och göra en ny satsning på Lissabonstrategins mål kan man inte bortse från ungdomarnas viktiga roll. I detta sammanhang vill kommittén påminna om sitt yttrande (EDUC-037, 2004) om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av programmet ”Aktiv ungdom” för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén inser att det krävs en generationsövergripande strategi som kan ge ungdomar större och bättre möjligheter. Om man vill stärka förtroendet och göra en ny satsning på Lissabonstrategins mål kan man inte bortse från ungdomarnas viktiga roll. I detta sammanhang vill kommittén påminna om sitt yttrande (EDUC-037, 2004) om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av programmet ”Aktiv ungdom” för perioden 2007–2013.

| 4.2 | Kommittén är positiv till en intensiv diskussion om grönboken om den generationsövergripande dimensionen 2005. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén är positiv till en intensiv diskussion om grönboken om den generationsövergripande dimensionen 2005.

| 4.3 | Samtidigt som man intensivt diskuterar befolkningens åldrande och reformen av pensionssystemen bör man ingående analysera och beakta de processer som innebär att ungdomars villkor försämrats när det gäller säker inkomst och möjligheter med avseende på anställningsvillkor och yrkesval. Utan att förglömma de varaktiga problem som rör äldre medborgare, bör man på ett samstämmigt sätt även uppmärksamma villkoren för andra samhällsgrupper som löper risk att marginaliseras. |
| --- | --- |

4.3

Samtidigt som man intensivt diskuterar befolkningens åldrande och reformen av pensionssystemen bör man ingående analysera och beakta de processer som innebär att ungdomars villkor försämrats när det gäller säker inkomst och möjligheter med avseende på anställningsvillkor och yrkesval. Utan att förglömma de varaktiga problem som rör äldre medborgare, bör man på ett samstämmigt sätt även uppmärksamma villkoren för andra samhällsgrupper som löper risk att marginaliseras.

| 4.4 | ReK välkomnar idén om ett partnerskap över generationsgränserna som kan tjäna till att integrera och värdera äldres erfarenheter och garantera att äldre kan förbli yrkesverksamma samtidigt som ungdomar får integreringsmöjligheter. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att inleda försöksverksamhet, spridning av bästa praxis och särskilda initiativ för möten mellan generationerna. |
| --- | --- |

4.4

ReK välkomnar idén om ett partnerskap över generationsgränserna som kan tjäna till att integrera och värdera äldres erfarenheter och garantera att äldre kan förbli yrkesverksamma samtidigt som ungdomar får integreringsmöjligheter. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att inleda försöksverksamhet, spridning av bästa praxis och särskilda initiativ för möten mellan generationerna.

| 4.5 | Kommittén instämmer i kommissionens meddelande när det gäller vikten av partnerskap på alla nivåer, vilket är det främsta medlet för att återuppbygga det sociala kapital som minskat genom en långsam ekonomisk tillväxt och förseningar när det gäller att uppnå Lissabonmålen, främst målet att alla EU-medborgare skall ha ett värdigt arbete. |
| --- | --- |

4.5

Kommittén instämmer i kommissionens meddelande när det gäller vikten av partnerskap på alla nivåer, vilket är det främsta medlet för att återuppbygga det sociala kapital som minskat genom en långsam ekonomisk tillväxt och förseningar när det gäller att uppnå Lissabonmålen, främst målet att alla EU-medborgare skall ha ett värdigt arbete.

| 4.6 | Kommittén påpekar hur viktigt det är att vidta särskilda åtgärder där det av historiska och socioekonomiska orsaker finns mindre tradition och erfarenheter av partnerskap. |
| --- | --- |

4.6

Kommittén påpekar hur viktigt det är att vidta särskilda åtgärder där det av historiska och socioekonomiska orsaker finns mindre tradition och erfarenheter av partnerskap.

| 4.7 | ReK instämmer helt i att EU:s yttre dimension är mycket viktig. Europa kan och bör spela en aktiv roll på den internationella scenen, framför allt för att bidra till att alla får ett ”värdigt” arbete och för att garantera rättvisa bestämmelser inom den internationella handeln, men även för att inom världsekonomin skydda och stödja den europeiska sociala modellen och dess principer om mänsklig värdighet, social rättvisa och solidaritet. |
| --- | --- |

4.7

ReK instämmer helt i att EU:s yttre dimension är mycket viktig. Europa kan och bör spela en aktiv roll på den internationella scenen, framför allt för att bidra till att alla får ett ”värdigt” arbete och för att garantera rättvisa bestämmelser inom den internationella handeln, men även för att inom världsekonomin skydda och stödja den europeiska sociala modellen och dess principer om mänsklig värdighet, social rättvisa och solidaritet.

| 4.8 | ReK anser att det krävs minst två andra förutsättningar för att öka medborgarnas tilltro: i) ett medborgarskap som ger en hög medvetenhet om de möjligheter som EU erbjuder; ii) ett medborgarskap som inbegriper de instrument som krävs för att dessa möjligheter skall kunna utnyttjas, exempelvis språkkunskaper. ReK vill uppmana kommittén att fokusera på dessa förutsättningar såväl som på övriga. |
| --- | --- |

4.8

ReK anser att det krävs minst två andra förutsättningar för att öka medborgarnas tilltro: i) ett medborgarskap som ger en hög medvetenhet om de möjligheter som EU erbjuder; ii) ett medborgarskap som inbegriper de instrument som krävs för att dessa möjligheter skall kunna utnyttjas, exempelvis språkkunskaper. ReK vill uppmana kommittén att fokusera på dessa förutsättningar såväl som på övriga.

5.   De två prioriteringarna: mot full sysselsättning

| 5.1 | Kommittén instämmer helt och hållet i strategin för att låta omfattande sysselsättning med hög kvalitet kvarstå som ett av den sociala agendans viktigaste mål. Sysselsättningen, med de fyra prioriteringar som föreslås i ”Kok-rapporten”, är fortfarande det viktigaste medlet för att motverka social utslagning och främja en hållbar och varaktig tillväxt. |
| --- | --- |

5.1

Kommittén instämmer helt och hållet i strategin för att låta omfattande sysselsättning med hög kvalitet kvarstå som ett av den sociala agendans viktigaste mål. Sysselsättningen, med de fyra prioriteringar som föreslås i ”Kok-rapporten”, är fortfarande det viktigaste medlet för att motverka social utslagning och främja en hållbar och varaktig tillväxt.

| 5.2 | Kommittén är positiv till en grönbok om arbetsrättens utveckling. När nya arbetsformer blir mer allmänt utbredda är det absolut nödvändigt att anpassa arbetsrättens lagstiftningsinstrumentet. |
| --- | --- |

5.2

Kommittén är positiv till en grönbok om arbetsrättens utveckling. När nya arbetsformer blir mer allmänt utbredda är det absolut nödvändigt att anpassa arbetsrättens lagstiftningsinstrumentet.

| 5.3 | Det krävs åtgärder på sysselsättningsområdet, för att den flexibilitet som är oundgänglig för modernisering av arbetsmarknaden och för konkurrenskraften inte skall innebära att arbetstagarna får försämrade förhållanden i fråga om säkerhet och löper större risk för social marginalisering. |
| --- | --- |

5.3

Det krävs åtgärder på sysselsättningsområdet, för att den flexibilitet som är oundgänglig för modernisering av arbetsmarknaden och för konkurrenskraften inte skall innebära att arbetstagarna får försämrade förhållanden i fråga om säkerhet och löper större risk för social marginalisering.

| 5.4 | I detta sammanhang är dialogen mellan arbetsmarknadens parter ett viktigt medel som bör fortgå och förstärkas på alla sätt, så att man kan främja och hantera förändringar och se till att de blir socialt rättvisa. |
| --- | --- |

5.4

I detta sammanhang är dialogen mellan arbetsmarknadens parter ett viktigt medel som bör fortgå och förstärkas på alla sätt, så att man kan främja och hantera förändringar och se till att de blir socialt rättvisa.

| 5.5 | ReK uppskattar kommissionens intention att föreslå en ny arbetsmiljöstrategi för att garantera arbetstagarna förebyggande åtgärder, hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

5.5

ReK uppskattar kommissionens intention att föreslå en ny arbetsmiljöstrategi för att garantera arbetstagarna förebyggande åtgärder, hälsa och säkerhet.

| 5.6 | Tanken på en gemensam arbetsmarknad i EU är intressant. Det är viktigt att detta inte bara innebär att arbetstagarna kan röra sig fritt mellan medlemsstaterna, utan snarare att bestämmelser som reglerar arbetsmarknadens funktion utvidgas, det vill säga de bestämmelser som lyckas förena största möjliga garantier med största möjliga effektivitet och produktivitet. |
| --- | --- |

5.6

Tanken på en gemensam arbetsmarknad i EU är intressant. Det är viktigt att detta inte bara innebär att arbetstagarna kan röra sig fritt mellan medlemsstaterna, utan snarare att bestämmelser som reglerar arbetsmarknadens funktion utvidgas, det vill säga de bestämmelser som lyckas förena största möjliga garantier med största möjliga effektivitet och produktivitet.

| 5.7 | I detta sammanhang kan idén om kollektivavtal över medlemsländernas gränser bli användbar. |
| --- | --- |

5.7

I detta sammanhang kan idén om kollektivavtal över medlemsländernas gränser bli användbar.

| 5.8 | Kommittén ser även positivt på att företagens sociala ansvar främjas. |
| --- | --- |

5.8

Kommittén ser även positivt på att företagens sociala ansvar främjas.

| 5.9 | Kommittén ser även positivt på en bättre och effektivare samordning av sociala trygghetssystem. |
| --- | --- |

5.9

Kommittén ser även positivt på en bättre och effektivare samordning av sociala trygghetssystem.

6.   Mot ett samhälle präglat av större sammanhållning

| 6.1 | ReK inser att modernisering av systemen för social trygghet inbegripet deras ekonomiska hållbarhet är en avgörande faktor i översynen efter halva tiden av Lissabonstrategin. Denna ”modernisering” bör ske med ständigt sikte på ett mer solidariskt samhälle och lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

6.1

ReK inser att modernisering av systemen för social trygghet inbegripet deras ekonomiska hållbarhet är en avgörande faktor i översynen efter halva tiden av Lissabonstrategin. Denna ”modernisering” bör ske med ständigt sikte på ett mer solidariskt samhälle och lika möjligheter för alla.

| 6.2 | Mot bakgrund av ovanstående anser ReK att de lokala och regionala myndigheterna bör få spela en viktig roll i denna moderniseringsprocess, och att den öppna samordningsmetoden bör utvidgas till att omfatta alla nivåer under den nationella nivån. |
| --- | --- |

6.2

Mot bakgrund av ovanstående anser ReK att de lokala och regionala myndigheterna bör få spela en viktig roll i denna moderniseringsprocess, och att den öppna samordningsmetoden bör utvidgas till att omfatta alla nivåer under den nationella nivån.

| 6.3 | Kommittén instämmer i förslagen om rationalisering av den öppna samordningsmetoden, genom en gemensam förteckning över mål som kan tillämpas på områdena integration, pensioner och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

6.3

Kommittén instämmer i förslagen om rationalisering av den öppna samordningsmetoden, genom en gemensam förteckning över mål som kan tillämpas på områdena integration, pensioner och hälso- och sjukvård.

| 6.4 | ReK stöder helt och fullt målet att bekämpa fattigdom och främja social integration. |
| --- | --- |

6.4

ReK stöder helt och fullt målet att bekämpa fattigdom och främja social integration.

| 6.5 | Kommittén anser att det är viktigt med ett gemenskapsinitiativ rörande system för minimiinkomst och integrering, och uppmanar kommissionen att utarbeta särskilda åtgärder för att jämföra olika nationella och regionala erfarenheter och främja spridning av välfungerande metoder och jämförande analys av bestämmelser på detta område. |
| --- | --- |

6.5

Kommittén anser att det är viktigt med ett gemenskapsinitiativ rörande system för minimiinkomst och integrering, och uppmanar kommissionen att utarbeta särskilda åtgärder för att jämföra olika nationella och regionala erfarenheter och främja spridning av välfungerande metoder och jämförande analys av bestämmelser på detta område.

| 6.6 | Kommittén är positiv till ett europeiskt år för bekämpning av fattigdom och social utslagning (2010). Det är dock oroväckande att initiativ av detta slag (liksom andra ”europeiska år” som i enlighet med kommissionens meddelande skall utropas fram till 2010) tenderar att begränsa sig till officiella evenemang, när de i stället borde åtföljas av en förstärkning av de särskilda åtgärder som skall främjas. |
| --- | --- |

6.6

Kommittén är positiv till ett europeiskt år för bekämpning av fattigdom och social utslagning (2010). Det är dock oroväckande att initiativ av detta slag (liksom andra ”europeiska år” som i enlighet med kommissionens meddelande skall utropas fram till 2010) tenderar att begränsa sig till officiella evenemang, när de i stället borde åtföljas av en förstärkning av de särskilda åtgärder som skall främjas.

| 6.7 | Kommittén stöder helt och fullt kampen mot diskriminering och främjandet av minoriteters rättigheter även genom lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

6.7

Kommittén stöder helt och fullt kampen mot diskriminering och främjandet av minoriteters rättigheter även genom lagstiftningsinitiativ.

| 6.8 | Kommittén stöder förslaget om att inrätta ett europeiskt institut för genusfrågor. Men man bör också vidareutveckla andra befintliga instrument för att bättre kunna utvärdera erfarenheter och tillämpa bästa praxis i de olika EU-länderna. |
| --- | --- |

6.8

Kommittén stöder förslaget om att inrätta ett europeiskt institut för genusfrågor. Men man bör också vidareutveckla andra befintliga instrument för att bättre kunna utvärdera erfarenheter och tillämpa bästa praxis i de olika EU-länderna.

| 6.9 | Det är nödvändigt att strukturera kampen mot diskriminering på ett bättre sätt, genom att utarbeta särskilda åtgärder för olika situationer. Målet om lika möjligheter för båda könen är förbundet med historiska särdrag och särskilda problem som inte kan begränsas till den mer allmänna frågan om minoriteters rättigheter, som för övrigt behandlas på olika sätt i olika delar av EU. |
| --- | --- |

6.9

Det är nödvändigt att strukturera kampen mot diskriminering på ett bättre sätt, genom att utarbeta särskilda åtgärder för olika situationer. Målet om lika möjligheter för båda könen är förbundet med historiska särdrag och särskilda problem som inte kan begränsas till den mer allmänna frågan om minoriteters rättigheter, som för övrigt behandlas på olika sätt i olika delar av EU.

| 6.10 | Kommittén är positiv till utarbetandet av ett särskilt meddelande om sociala tjänster i allmänhetens intresse, och hoppas framför allt att detta initiativ skall bidra till att skingra de nuvarande rättsliga oklarheterna. ReK påminner om att lokala och regionala myndigheter har en framstående roll inom sociala tjänster i allmänhetens intresse och att de bör få tillräckligt stöd för man skall kunna garantera tillgänglighet och universalitet. Den frihet för personer i EU som är önskvärd kräver att alla medlemsstater gör stora och samordnade framsteg på detta område. I detta sammanhang uppskattar kommittén kommissionens intention att på vissa villkor medge undantag från anmälningsplikten för vissa sektorer inom de sociala tjänsterna, sjukhus och subventionerat boende. |
| --- | --- |

6.10

Kommittén är positiv till utarbetandet av ett särskilt meddelande om sociala tjänster i allmänhetens intresse, och hoppas framför allt att detta initiativ skall bidra till att skingra de nuvarande rättsliga oklarheterna. ReK påminner om att lokala och regionala myndigheter har en framstående roll inom sociala tjänster i allmänhetens intresse och att de bör få tillräckligt stöd för man skall kunna garantera tillgänglighet och universalitet. Den frihet för personer i EU som är önskvärd kräver att alla medlemsstater gör stora och samordnade framsteg på detta område. I detta sammanhang uppskattar kommittén kommissionens intention att på vissa villkor medge undantag från anmälningsplikten för vissa sektorer inom de sociala tjänsterna, sjukhus och subventionerat boende.

7.   Slutsatser

Regionkommittén uppmanar kommissionen att verkligen beakta den effektiva och ansvarsfyllda roll lokala och regionala myndigheter spelar på olika områden som berörs av den socialpolitiska agendan, i enlighet med subsidiaritetsprincipen i det konstitutionella fördraget. Vidare framhåller kommittén att detta är det främsta sättet att bygga ett medborgarnas Europa, en modell för sammanhållning och solidaritet i en process som skall göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi.

Bryssel den 6 juli 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 43, 18.2.2005, s. 7.

1

(2)  EUT C 121, 30.4.2004, s. 32.

2

---

| 7.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 31/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 31/36

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU”

(2006/C 31/09)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

kommissionens grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU (KOM(2004) 811 slutlig),

kommissionens beslut att i enlighet med EG-fördragets artikel 265 första stycket rådfråga kommittén i detta ärende,

ordförandens beslut av den 22 februari att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet,

slutsatserna från Europeiska råden i Tammerfors 1999, Nice och Lissabon 2000 och Sevilla 2002,

Regionkommitténs yttrande om ändrat förslag till rådets direktiv om rätt till familjeåterförening (CdR 243/2002 fin (1)),

Regionkommitténs yttrande av den 16 maj 2002 om meddelande från kommissionen om en gemensam politik om olaglig invandring (KOM(2001) 672 slutlig) och om en öppen samordningsmetod för gemenskapens invandringspolitik (KOM(2001) 387 slutlig) av den 16 maj 2002 (CdR 93/2002 fin (2)),

Regionkommitténs yttranden om en invandringspolitik för gemenskapen (CdR 90/2001 fin (3)) och om förslag till rådets direktiv om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (CdR 214/2001 fin (4)),

Regionkommitténs yttrande om förslag till rådets direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning (CdR 213/2001 fin (5)),

Regionkommitténs yttranden om förslag till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare (CdR 386/2001 fin) och om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, yrkesutbildning eller volontärarbete (KOM(2002) 548 slutlig) (CdR 2/2003 fin (6)),

meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Att integrera invandringsfrågor i Europeiska Unionens förbindelser med tredje länder (KOM(2002) 703 slutlig),

Regionkommitténs yttrande om rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén beställd av Europeiska rådet i Stockholm: Öka andelen arbetstagare och främja ett aktivt åldrande (KOM(2002) 9 slutlig) (CdR 94/2002 fin (7)),

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om invandring, integration och det organiserade civila samhällets roll (CES 365/2002 fin (8)),

artikel 13 i EG-fördraget och de två direktiven från rådet: 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling och 2000/43/EG om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung,

Europarådets rapport från juli 2000 ”Diversity and cohesion: new challenges for the integration of immigrants and minorities” (”Mångfald och sammanhållning: nya utmaningar för integrationen av invandrare och minoriteter”),

kommissionens arbetsdokument om utvärdering av en djupgående konsekvensanalys rörande meddelandet om invandring, integration och sysselsättning (KOM(2003) 336 slutlig), SEK(2003) 694,

Regionkommitténs yttrande om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om invandring, integration och sysselsättning (CdR 223/2003 fin (9)),

meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa: Resultat av Tammerforsprogrammet och framtida inriktning (KOM(2004) 401 slutlig),

FN:s konvention om skydd för migrerande arbetstagare och deras familjer,

det utkast till yttrande (CdR 82/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik den 3 maj 2005 (föredragande: Alvaro Ancisi, kommunfullmäktigeledamot i Ravenna (IT–PPE),

och av följande skäl:

| 1) | En omfattande ekonomisk invandring löser inte i sig de demografiska problemen med en åldrande befolkning till följd av sjunkande födelsetal och fyller egentligen inte heller arbetsmarknadens behov. I stället för en omfattande arbetsinvandring bör den inhemska arbetskraftspotentialen utnyttjas, och man bör möjliggöra invandring för högkvalificerade arbetstagare inom vissa klart angivna branscher. Mer omfattande migrationsströmmar kan komma att bli alltmer nödvändiga för att tillfredsställa den europeiska arbetsmarknadens behov och slå vakt om de europeiska företagens ekonomiska konkurrenskraft. |
| --- | --- |

1)

En omfattande ekonomisk invandring löser inte i sig de demografiska problemen med en åldrande befolkning till följd av sjunkande födelsetal och fyller egentligen inte heller arbetsmarknadens behov. I stället för en omfattande arbetsinvandring bör den inhemska arbetskraftspotentialen utnyttjas, och man bör möjliggöra invandring för högkvalificerade arbetstagare inom vissa klart angivna branscher. Mer omfattande migrationsströmmar kan komma att bli alltmer nödvändiga för att tillfredsställa den europeiska arbetsmarknadens behov och slå vakt om de europeiska företagens ekonomiska konkurrenskraft.

| 2) | En av nyckelpunkterna i Haagprogrammet, den nya EU-agendan för fortsatt utveckling av immigrations- och asylpolitiken, som antogs 2004, är den legala invandringen och kampen mot svartarbete. Även om det fortfarande är de enskilda medlemsländerna som har befogenheterna i fråga om invandringsnivåerna uppmanas kommissionen att senast före slutet av 2005 upprätta en åtgärdsplan för legal invandring. |
| --- | --- |

2)

En av nyckelpunkterna i Haagprogrammet, den nya EU-agendan för fortsatt utveckling av immigrations- och asylpolitiken, som antogs 2004, är den legala invandringen och kampen mot svartarbete. Även om det fortfarande är de enskilda medlemsländerna som har befogenheterna i fråga om invandringsnivåerna uppmanas kommissionen att senast före slutet av 2005 upprätta en åtgärdsplan för legal invandring.

| 3) | Syftet med grönboken är att lansera ett samråd före lagstiftningen som involverar EU-institutionerna, medlemsstaterna och det civila samhället. Samrådet skall gälla de lämpligaste formerna för gemenskapsbestämmelser för ekonomiska invandrares inresa och mervärdet av antagandet av en gemenskapsstrategi. |
| --- | --- |

3)

Syftet med grönboken är att lansera ett samråd före lagstiftningen som involverar EU-institutionerna, medlemsstaterna och det civila samhället. Samrådet skall gälla de lämpligaste formerna för gemenskapsbestämmelser för ekonomiska invandrares inresa och mervärdet av antagandet av en gemenskapsstrategi.

| 4) | Genom det nya konstitutionella fördraget utsträcks EU:s befogenheter ytterligare (artikel III-267). Där fastställs att unionen skall besluta om en gemensam invandringspolitik i syfte att säkerställa en effektiv förvaltning av migrationsströmmarna, en rättvis behandling av medborgare från tredje land som är lagligen bosatta i medlemsstaterna samt förstärkt bekämpning av olaglig invandring och människohandel, och att det i europeiska lagar eller ramlagar skall föreskrivas villkor för inresa och bosättning samt normer för medlemsstaternas utfärdande av visering och uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

4)

Genom det nya konstitutionella fördraget utsträcks EU:s befogenheter ytterligare (artikel III-267). Där fastställs att unionen skall besluta om en gemensam invandringspolitik i syfte att säkerställa en effektiv förvaltning av migrationsströmmarna, en rättvis behandling av medborgare från tredje land som är lagligen bosatta i medlemsstaterna samt förstärkt bekämpning av olaglig invandring och människohandel, och att det i europeiska lagar eller ramlagar skall föreskrivas villkor för inresa och bosättning samt normer för medlemsstaternas utfärdande av visering och uppehållstillstånd.

| 5) | Enligt det nya konstitutionella fördraget får också ”åtgärder för att stimulera och stödja medlemsstaternas verksamhet för att främja integrationen av medborgare i tredje land som är lagligen bosatta på deras territorium (...) föreskrivas i europeiska lagar eller ramlagar”. Detta får dock inte innebära en harmonisering av medlemsstaternas bestämmelser. ReK betonar att frågan om tillgång till arbetsmarknaden för medborgare från tredje land faller inom ramen för medlemsstaternas befogenheter. |
| --- | --- |

5)

Enligt det nya konstitutionella fördraget får också ”åtgärder för att stimulera och stödja medlemsstaternas verksamhet för att främja integrationen av medborgare i tredje land som är lagligen bosatta på deras territorium (...) föreskrivas i europeiska lagar eller ramlagar”. Detta får dock inte innebära en harmonisering av medlemsstaternas bestämmelser. ReK betonar att frågan om tillgång till arbetsmarknaden för medborgare från tredje land faller inom ramen för medlemsstaternas befogenheter.

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 60:e plenarsession den 6–7 juli 2005 (sammanträdet den 7 juli).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

avseende några av de viktigaste frågor som diskuteras i grönboken:

Den grad av harmonisering som en framtida gemenskapslagstiftning bör eftersträva

| 1.1 | Regionkommittén noterar att syftet med att utforma en migrationspolitik inte bara är att sätta in ekonomiska åtgärder på kort och medellång sikt inriktade på Europas minskande befolkningstal, utan även att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för samtliga medborgare, något som är en prioriterad fråga för Regionkommittén. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén noterar att syftet med att utforma en migrationspolitik inte bara är att sätta in ekonomiska åtgärder på kort och medellång sikt inriktade på Europas minskande befolkningstal, utan även att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för samtliga medborgare, något som är en prioriterad fråga för Regionkommittén.

| 1.2 | Kommittén vill framhålla att det finns en tydlig koppling mellan invandrarnas svårigheter att utnyttja lagliga migrationskanaler för ekonomisk invandring, den bristande samordningen mellan medlemsstaternas politik på detta område och det höga antalet illegala invandrare. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén vill framhålla att det finns en tydlig koppling mellan invandrarnas svårigheter att utnyttja lagliga migrationskanaler för ekonomisk invandring, den bristande samordningen mellan medlemsstaternas politik på detta område och det höga antalet illegala invandrare.

| 1.3 | Kommittén framhåller att samverkan mellan politiken för ekonomi, arbetsmarknad och sociala frågor är utmärkande för den europeiska sociala modellen, som bygger på kvalitet i arbetet, moderniserade ekonomiska strukturer och en stark social sammanhållning. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén framhåller att samverkan mellan politiken för ekonomi, arbetsmarknad och sociala frågor är utmärkande för den europeiska sociala modellen, som bygger på kvalitet i arbetet, moderniserade ekonomiska strukturer och en stark social sammanhållning.

| 1.4 | Kommittén påpekar emellertid att medan somliga europeiska regioner noterar en befolkningsminskning och brist på arbetskraft ökar befolkningen i andra regioner, vilket innebär problem när det gäller tillgång till lokala tjänster och bostäder. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén påpekar emellertid att medan somliga europeiska regioner noterar en befolkningsminskning och brist på arbetskraft ökar befolkningen i andra regioner, vilket innebär problem när det gäller tillgång till lokala tjänster och bostäder.

| 1.5 | Regionkommittén anser att det inom en framtida gemenskapslagstiftning bör upprättas en övergripande rättslig ram som omfattar alla invandrare i EU, som skulle kunna inledas med en sektorsinriktad strategi som inriktar sig på särskilda grupper av invandrad arbetskraft (säsongsarbetare, arbetstagare med särskilda kvalifikationer, arbetstagare som flyttar inom ett företag, tjänsteleverantörer etc.).
  Vi stöder därför det minimialternativ som Europeiska kommissionen förslog i sin grönbok om en gemensam rättslig ram med miniminormer för mottagande av tredjelandsmedborgare som vill bedriva verksamhet som anställda eller egenföretagare.
  Regionkommittén beklagar att direktivet om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare, som ReK välkomnade i sitt yttrande av den 13 mars 2002 (386/2001) (10), ännu inte har godkänts av rådet. |
| --- | --- |

1.5

Regionkommittén anser att det inom en framtida gemenskapslagstiftning bör upprättas en övergripande rättslig ram som omfattar alla invandrare i EU, som skulle kunna inledas med en sektorsinriktad strategi som inriktar sig på särskilda grupper av invandrad arbetskraft (säsongsarbetare, arbetstagare med särskilda kvalifikationer, arbetstagare som flyttar inom ett företag, tjänsteleverantörer etc.).

Vi stöder därför det minimialternativ som Europeiska kommissionen förslog i sin grönbok om en gemensam rättslig ram med miniminormer för mottagande av tredjelandsmedborgare som vill bedriva verksamhet som anställda eller egenföretagare.

Regionkommittén beklagar att direktivet om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare, som ReK välkomnade i sitt yttrande av den 13 mars 2002 (386/2001) (10), ännu inte har godkänts av rådet.

| 1.6 | Kommittén anser också att flera medlemsstater skall kunna enas om att anta gemensamma påskyndade förfaranden när det råder brist på särskilda kvalifikationer. De medlemsstater som inleder sådana förfaranden skall ha skyldighet att i förväg informera och samordna dessa med övriga medlemsstater i EU. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén anser också att flera medlemsstater skall kunna enas om att anta gemensamma påskyndade förfaranden när det råder brist på särskilda kvalifikationer. De medlemsstater som inleder sådana förfaranden skall ha skyldighet att i förväg informera och samordna dessa med övriga medlemsstater i EU.

Förfaranden för inresa för invandrad arbetskraft, uppehållstillstånd och arbetstillstånd

| 1.7 | Kommittén framhåller vikten av en viserings- och tillståndspolitik för arbets- och uppehållstillstånd som underlättar inresa för invandrad arbetskraft. Vi förslår därför att medlemsstaterna inför ett enda kombinerat nationellt ansökningsförfarande, som omfattar både uppehålls- och arbetstillstånd i en enda administrativ akt, för att förenkla och harmonisera de olika bestämmelser som för närvarande gäller i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén framhåller vikten av en viserings- och tillståndspolitik för arbets- och uppehållstillstånd som underlättar inresa för invandrad arbetskraft. Vi förslår därför att medlemsstaterna inför ett enda kombinerat nationellt ansökningsförfarande, som omfattar både uppehålls- och arbetstillstånd i en enda administrativ akt, för att förenkla och harmonisera de olika bestämmelser som för närvarande gäller i medlemsstaterna.

| 1.8 | Regionkommittén framhåller sin ståndpunkt vad gäller principen om att främja rörligheten för varaktigt bosatta invandrare som redan ingår i gemenskapens arbetsmarknad (CdR 337/2004 rév. 1). |
| --- | --- |

1.8

Regionkommittén framhåller sin ståndpunkt vad gäller principen om att främja rörligheten för varaktigt bosatta invandrare som redan ingår i gemenskapens arbetsmarknad (CdR 337/2004 rév. 1).

| 1.9 | Rådets direktiv 2003/109/EG kommer redan från och med 2006 att erkänna rätten till rörlighet för varaktigt bosatta invandrare. EU:s medlemsstater tillämpar fri rörlighet för arbetstagare sedan 2004 och kommittén anser mot denna bakgrund att det är viktigt att också överväga möjligheten att anta gemensamma miniminormer som underlättar rörligheten inom EU för arbetstagare som inte är varaktigt bosatta i en medlemsstat. Detta kan exempelvis ske genom att bevilja uppehållstillstånd för att söka arbete, vilket skulle göra det möjligt för den arbetssökande att få kännedom om lediga platser. Man borde dessutom införa en grundutbildning i ursprungsländerna i tredjeland, som kan vara av avgörande betydelse inom vissa sektorer, samt anta gemensamma minimiregler för certifiering av yrkeskvalifikationer som förvärvats före eller efter inresan till det berörda EU-landet. |
| --- | --- |

1.9

Rådets direktiv 2003/109/EG kommer redan från och med 2006 att erkänna rätten till rörlighet för varaktigt bosatta invandrare. EU:s medlemsstater tillämpar fri rörlighet för arbetstagare sedan 2004 och kommittén anser mot denna bakgrund att det är viktigt att också överväga möjligheten att anta gemensamma miniminormer som underlättar rörligheten inom EU för arbetstagare som inte är varaktigt bosatta i en medlemsstat. Detta kan exempelvis ske genom att bevilja uppehållstillstånd för att söka arbete, vilket skulle göra det möjligt för den arbetssökande att få kännedom om lediga platser. Man borde dessutom införa en grundutbildning i ursprungsländerna i tredjeland, som kan vara av avgörande betydelse inom vissa sektorer, samt anta gemensamma minimiregler för certifiering av yrkeskvalifikationer som förvärvats före eller efter inresan till det berörda EU-landet.

| 1.10 | ReK anser att en enskild arbetstagares inresa i princip skall vara avhängig av att det föreligger ett specifikt arbete.
  Men inom särskilda sektorer på arbetsmarknaden, vilka har svårt att nå ut till ursprungsländerna med information om lediga arbeten, skulle gemenskapslagstiftningen för legal mottagning av invandrare kunna medge ett tillfälligt tillstånd för vistelse som ger möjlighet att söka arbete under begränsad tid och som administreras av de enskilda medlemsstaterna.
  I den framtida lagstiftningen bör möjligheten att byta arbetsplats och sektor undersökas genom att man fastställer en längsta arbetslöshetsperiod för invandrade arbetstagare som gäller fram till dess att tillståndet för att söka arbete löper ut, då de måste återvända till sitt ursprungsland. Ett så strängt krav skulle emellertid innebära att många invandrare skulle fortsätta att ta sin tillflykt till människosmugglare. Därför borde det finnas en viss flexibilitet som å ena sidan ger de invandrade arbetstagarna hopp och leder dem bort från maffian, å andra sidan ger medlemsstaterna möjlighet att öppna dörren för tredjelandsmedborgare för att tillgodose förutsebara behov av arbetskraft. I den framtida lagstiftningen om längsta tillåtna arbetslöshetsperiod för invandrade arbetstagare efter vilken de måste återvända till sitt ursprungsland måste man ta hänsyn till i vilken utsträckning arbetstagaren är integrerad, dvs. om det finns medföljande familjemedlemmar, barn i skolan, hur lång tid personen i fråga vistats i landet och hur många år personen har arbetat före den arbetslösa perioden osv. |
| --- | --- |

1.10

ReK anser att en enskild arbetstagares inresa i princip skall vara avhängig av att det föreligger ett specifikt arbete.

Men inom särskilda sektorer på arbetsmarknaden, vilka har svårt att nå ut till ursprungsländerna med information om lediga arbeten, skulle gemenskapslagstiftningen för legal mottagning av invandrare kunna medge ett tillfälligt tillstånd för vistelse som ger möjlighet att söka arbete under begränsad tid och som administreras av de enskilda medlemsstaterna.

I den framtida lagstiftningen bör möjligheten att byta arbetsplats och sektor undersökas genom att man fastställer en längsta arbetslöshetsperiod för invandrade arbetstagare som gäller fram till dess att tillståndet för att söka arbete löper ut, då de måste återvända till sitt ursprungsland. Ett så strängt krav skulle emellertid innebära att många invandrare skulle fortsätta att ta sin tillflykt till människosmugglare. Därför borde det finnas en viss flexibilitet som å ena sidan ger de invandrade arbetstagarna hopp och leder dem bort från maffian, å andra sidan ger medlemsstaterna möjlighet att öppna dörren för tredjelandsmedborgare för att tillgodose förutsebara behov av arbetskraft. I den framtida lagstiftningen om längsta tillåtna arbetslöshetsperiod för invandrade arbetstagare efter vilken de måste återvända till sitt ursprungsland måste man ta hänsyn till i vilken utsträckning arbetstagaren är integrerad, dvs. om det finns medföljande familjemedlemmar, barn i skolan, hur lång tid personen i fråga vistats i landet och hur många år personen har arbetat före den arbetslösa perioden osv.

| 1.11 | Kommittén påpekar att inreseformer som är mer flexibla än ”individuell bedömning”, t.ex. gröna kortet, som skall täcka varierande och långvariga arbetskraftsbehov, inte kan hanteras av en gemenskapslagstiftning med mindre än att man inför ett informationssystem som gör det möjligt att på EU-nivå få kännedom om och offentliggöra arbetserbjudanden, och först efter att man fastställt gemensamma minimiregler för urval av de arbetstagare som skall beviljas inresa. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén påpekar att inreseformer som är mer flexibla än ”individuell bedömning”, t.ex. gröna kortet, som skall täcka varierande och långvariga arbetskraftsbehov, inte kan hanteras av en gemenskapslagstiftning med mindre än att man inför ett informationssystem som gör det möjligt att på EU-nivå få kännedom om och offentliggöra arbetserbjudanden, och först efter att man fastställt gemensamma minimiregler för urval av de arbetstagare som skall beviljas inresa.

| 1.12 | Regionkommittén anser att frågan om en eventuell kombination av arbetstillstånd och uppehållstillstånd inte skall regleras på EU-nivå utan överlåtas på medlemsstaterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

1.12

Regionkommittén anser att frågan om en eventuell kombination av arbetstillstånd och uppehållstillstånd inte skall regleras på EU-nivå utan överlåtas på medlemsstaterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

Rättigheter, beledsagande åtgärder och samarbete med tredjeland

| 1.13 | ReK understryker att de utländska medborgare som är invandrade arbetstagare måste garanteras grundläggande medborgerliga och sociala rättigheter på gemenskapsnivå genom lämplig lagstiftning. |
| --- | --- |

1.13

ReK understryker att de utländska medborgare som är invandrade arbetstagare måste garanteras grundläggande medborgerliga och sociala rättigheter på gemenskapsnivå genom lämplig lagstiftning.

| 1.14 | Kommittén vidhåller sina tidigare argument rörande behovet av att begränsa kunskapsflykten från tredjeländer och att hjälpa dessa länder att begränsa invandringen till hållbara nivåer som gagnar såväl mottagarlandet som ursprungslandet (CdR 223/2003). Strategier som syftar till att minska fattigdomen, förbättra levnads- och arbetsförhållandena, skapa arbetstillfällen och utveckla utbildningsprogram i migranternas ursprungsländer bidrar på sikt till att normalisera migrationsströmmarna. |
| --- | --- |

1.14

Kommittén vidhåller sina tidigare argument rörande behovet av att begränsa kunskapsflykten från tredjeländer och att hjälpa dessa länder att begränsa invandringen till hållbara nivåer som gagnar såväl mottagarlandet som ursprungslandet (CdR 223/2003). Strategier som syftar till att minska fattigdomen, förbättra levnads- och arbetsförhållandena, skapa arbetstillfällen och utveckla utbildningsprogram i migranternas ursprungsländer bidrar på sikt till att normalisera migrationsströmmarna.

| 1.15 | Vad gäller samarbetsinsatser anser kommittén att man måste stödja åtgärder för att främja yrkesutbildning, yrkeskvalifikationer och rekrytering i ursprungsländerna, och att det vore värdefullt att tillsammans med grannländer eller intilliggande länder eller länder med betydande migrationsströmmar planera särskilda bilaterala eller multilaterala överenskommelser för att upprätta inresepreferenser. |
| --- | --- |

1.15

Vad gäller samarbetsinsatser anser kommittén att man måste stödja åtgärder för att främja yrkesutbildning, yrkeskvalifikationer och rekrytering i ursprungsländerna, och att det vore värdefullt att tillsammans med grannländer eller intilliggande länder eller länder med betydande migrationsströmmar planera särskilda bilaterala eller multilaterala överenskommelser för att upprätta inresepreferenser.

De lokala och regionala myndigheternas viktiga roll

| 1.16 | ReK vill framhålla den mycket viktiga regionala och lokala dimensionen av den ekonomiska invandringen med tanke på den inverkan som denna har på den lokala arbetsmarknaden och på de tjänster som lokala och regionala myndigheter tillhandahåller (sociala tjänster, utbildning, bostäder, etc.). När EU-medel till integration av invandrare skall delas ut bör man därför ha lokala och regionala myndigheter i åtanke. |
| --- | --- |

1.16

ReK vill framhålla den mycket viktiga regionala och lokala dimensionen av den ekonomiska invandringen med tanke på den inverkan som denna har på den lokala arbetsmarknaden och på de tjänster som lokala och regionala myndigheter tillhandahåller (sociala tjänster, utbildning, bostäder, etc.). När EU-medel till integration av invandrare skall delas ut bör man därför ha lokala och regionala myndigheter i åtanke.

| 1.17 | Kommittén framhåller den centrala roll som de lokala myndigheterna har vad gäller att säkerställa social trygghet och sammanhållning, som är grundläggande element i politiken för ekonomisk invandring. |
| --- | --- |

1.17

Kommittén framhåller den centrala roll som de lokala myndigheterna har vad gäller att säkerställa social trygghet och sammanhållning, som är grundläggande element i politiken för ekonomisk invandring.

| 1.18 | Regionkommittén vill därför påpeka att när den invandrade arbetskraftens profil och omfattning skall fastställas måste man beakta inte bara de nationella behoven utan också lokala och regionala myndigheters förslag. |
| --- | --- |

1.18

Regionkommittén vill därför påpeka att när den invandrade arbetskraftens profil och omfattning skall fastställas måste man beakta inte bara de nationella behoven utan också lokala och regionala myndigheters förslag.

| 1.19 | Enligt ReK kan de lokala och regionala myndigheterna spela en viktig roll för invandrarnas sociala integration och kulturella och språkliga utbildning eller när de skall skaffa sig en yrkesutbildning och dokumentera denna. Detta gäller också för deltagande i olika former av samarbete med tredje land där syftet är att utbilda arbetstagare som vill emigrera. |
| --- | --- |

1.19

Enligt ReK kan de lokala och regionala myndigheterna spela en viktig roll för invandrarnas sociala integration och kulturella och språkliga utbildning eller när de skall skaffa sig en yrkesutbildning och dokumentera denna. Detta gäller också för deltagande i olika former av samarbete med tredje land där syftet är att utbilda arbetstagare som vill emigrera.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Samtidigt som kommittén beaktar bestämmelserna i det framtida konstitutionella fördraget vill vi understryka den starka länken mellan invandringspolitiken och arbets-marknadspolitiken (art. 137 g) i avdelning VIII i EG-fördraget, och vi är därför av den meningen att det skall vara obligatoriskt att rådfråga kommittén i lagstiftningsfrågor som är en följd av grönboken. |
| --- | --- |

2.1

Samtidigt som kommittén beaktar bestämmelserna i det framtida konstitutionella fördraget vill vi understryka den starka länken mellan invandringspolitiken och arbets-marknadspolitiken (art. 137 g) i avdelning VIII i EG-fördraget, och vi är därför av den meningen att det skall vara obligatoriskt att rådfråga kommittén i lagstiftningsfrågor som är en följd av grönboken.

| 2.2 | Kommittén uppmanar alla medlemsstater att ratificera FN:s konvention om skydd för migrerande arbetstagare och deras familjer. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén uppmanar alla medlemsstater att ratificera FN:s konvention om skydd för migrerande arbetstagare och deras familjer.

| 2.3 | ReK menar att frågor som rör invandring och arbetsmarknad kan hanteras bättre på EU-nivå, men menar dock att man när villkoren för inresa och vistelse skall fastställas noga måste se till att de å ena sidan inte strider mot medlemsstaternas rätt att bestämma inresevolymerna och å andra sidan att denna rätt inte inverkar negativt på övriga länder. Med alltför restriktiva villkor skulle de medlemsstater som så önskar inte kunna ta emot ett bestämt antal invandrare, vilket skulle kunna få allvarliga konsekvenser för deras egen och deras regioners ekonomiska konkurrenskraft. Med avseende på en framtida lagstiftning rörande inresekriterier förordar kommittén därför en ingående analys av huruvida den är förenlig med de olika nationella, regionala och lokala förhållandena. |
| --- | --- |

2.3

ReK menar att frågor som rör invandring och arbetsmarknad kan hanteras bättre på EU-nivå, men menar dock att man när villkoren för inresa och vistelse skall fastställas noga måste se till att de å ena sidan inte strider mot medlemsstaternas rätt att bestämma inresevolymerna och å andra sidan att denna rätt inte inverkar negativt på övriga länder. Med alltför restriktiva villkor skulle de medlemsstater som så önskar inte kunna ta emot ett bestämt antal invandrare, vilket skulle kunna få allvarliga konsekvenser för deras egen och deras regioners ekonomiska konkurrenskraft. Med avseende på en framtida lagstiftning rörande inresekriterier förordar kommittén därför en ingående analys av huruvida den är förenlig med de olika nationella, regionala och lokala förhållandena.

| 2.4 | Eftersom de gemensamma reglerna kan medföra ett medvärde om man beaktar de transnationella aspekterna och de effekter som politiken i en medlemsstat kan ha på en annan medlemsstat, föreslår ReK att detta mervärde skall påvisas på förhand med avseende på den framtida EU-lagstiftningen och att man utvärderar aspekter som inte har några transnationella konsekvenser och som därför mer effektivt kan regleras på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

2.4

Eftersom de gemensamma reglerna kan medföra ett medvärde om man beaktar de transnationella aspekterna och de effekter som politiken i en medlemsstat kan ha på en annan medlemsstat, föreslår ReK att detta mervärde skall påvisas på förhand med avseende på den framtida EU-lagstiftningen och att man utvärderar aspekter som inte har några transnationella konsekvenser och som därför mer effektivt kan regleras på medlemsstatsnivå.

| 2.5 | Eftersom det i grönboken (samråd före lagstiftningen) inte anges vilket slags lagstiftningsinstrument som skall antas, anser kommittén att det bör vara ett direktiv som å ena sidan innehåller riktlinjer för den nationella politiken och respekterar varje medlemsstats rätt att besluta om specifika aspekter på området och som tar hänsyn till de särskilda regionala och lokala förhållandena. Å andra sidan bör det innehålla riktlinjer om villkor för inresa och vistelse för att undvika att en medlemsstats politik i denna fråga skall kunna inverka negativt på övriga medlemsstaters politik. Direktivet måste säkerställa att medlemsstaterna får tillräcklig flexibilitet för att bland annat ta hänsyn till särskilda regionala och lokala förhållanden. |
| --- | --- |

2.5

Eftersom det i grönboken (samråd före lagstiftningen) inte anges vilket slags lagstiftningsinstrument som skall antas, anser kommittén att det bör vara ett direktiv som å ena sidan innehåller riktlinjer för den nationella politiken och respekterar varje medlemsstats rätt att besluta om specifika aspekter på området och som tar hänsyn till de särskilda regionala och lokala förhållandena. Å andra sidan bör det innehålla riktlinjer om villkor för inresa och vistelse för att undvika att en medlemsstats politik i denna fråga skall kunna inverka negativt på övriga medlemsstaters politik. Direktivet måste säkerställa att medlemsstaterna får tillräcklig flexibilitet för att bland annat ta hänsyn till särskilda regionala och lokala förhållanden.

| 2.6 | Kommittén anser också att ett lagstiftningsinstrument för att fastställa de sociala och medborgerliga rättigheterna borde undersökas. |
| --- | --- |

2.6

Kommittén anser också att ett lagstiftningsinstrument för att fastställa de sociala och medborgerliga rättigheterna borde undersökas.

| 2.7 | Regionkommittén rekommenderar att samrådet före lagstiftningen skall vara omfattande och involvera de regionala och lokala myndigheterna, eftersom kommissionen själv anser dem vara viktiga aktörer inom invandringspolitiken. |
| --- | --- |

2.7

Regionkommittén rekommenderar att samrådet före lagstiftningen skall vara omfattande och involvera de regionala och lokala myndigheterna, eftersom kommissionen själv anser dem vara viktiga aktörer inom invandringspolitiken.

| 2.8 | Med tanke på att man i vaga ordalag hänvisar till kravet på att beakta de regionala och lokala aspekterna (s. 8 i grönboken) uppmanas kommissionen att i den framtida lagstiftningen i högre grad erkänna de regionala och lokala myndigheternas roll när det gäller att kartlägga vilka sektorer på arbetsmarknaden som är i behov av invandrad arbetskraft.
  ReK framhåller åter behovet av ett program för utbyte av goda metoder på invandringsområdet och föreslår att Europeiska unionen stöder att det inrättas regionala kontaktpunkter för företag som är intresserade av invandrad arbetskraft för att kunna bemöta den krympande tillgången på arbetskraft och främja den ekonomiska utvecklingen.
  Regionkommittén ser det som värdefullt att göra en specifik bedömning av den regionala och lokala dimensionen inom politiken för ekonomisk invandring och de ekonomiska och sociala effekterna av de åtgärder som föreslås på lokal och regional nivå, liksom att man även tilldelar nödvändiga ekonomiska medel till dessa åtgärder.
  Regionkommittén skulle kunna skapa förutsättningar för en konsekvensbedömning (studier, undersökningar, hearingar, konferenser, enkäter) för att få till stånd bättre bestämmelser och samordning när det gäller invandrings- och integrationspolitiken. |
| --- | --- |

2.8

Med tanke på att man i vaga ordalag hänvisar till kravet på att beakta de regionala och lokala aspekterna (s. 8 i grönboken) uppmanas kommissionen att i den framtida lagstiftningen i högre grad erkänna de regionala och lokala myndigheternas roll när det gäller att kartlägga vilka sektorer på arbetsmarknaden som är i behov av invandrad arbetskraft.

ReK framhåller åter behovet av ett program för utbyte av goda metoder på invandringsområdet och föreslår att Europeiska unionen stöder att det inrättas regionala kontaktpunkter för företag som är intresserade av invandrad arbetskraft för att kunna bemöta den krympande tillgången på arbetskraft och främja den ekonomiska utvecklingen.

Regionkommittén ser det som värdefullt att göra en specifik bedömning av den regionala och lokala dimensionen inom politiken för ekonomisk invandring och de ekonomiska och sociala effekterna av de åtgärder som föreslås på lokal och regional nivå, liksom att man även tilldelar nödvändiga ekonomiska medel till dessa åtgärder.

Regionkommittén skulle kunna skapa förutsättningar för en konsekvensbedömning (studier, undersökningar, hearingar, konferenser, enkäter) för att få till stånd bättre bestämmelser och samordning när det gäller invandrings- och integrationspolitiken.

| 2.9 | Med tanke på att kommissionen är angelägen om att de framtida åtgärderna skall minska medlemsstaternas och tredjeländers administrativa bördor men inte direkt nämner frågan om kostnaderna, trots att det är uppenbart att många politiska insatser verkligen medför sådana, anser ReK att det behövs en utvärdering av vilka administrativa och finansiella begränsningar som dessa åtgärder kan komma att medföra för de regionala och lokala myndigheterna. Eftersom program av det här slaget är kostsamma måste effekterna av dem utvärderas. Programmen måste finansieras av medlemsstaterna och EU, utan att det påverkar de lokala myndigheternas rätt att besluta om programmets innehåll och genomförande. |
| --- | --- |

2.9

Med tanke på att kommissionen är angelägen om att de framtida åtgärderna skall minska medlemsstaternas och tredjeländers administrativa bördor men inte direkt nämner frågan om kostnaderna, trots att det är uppenbart att många politiska insatser verkligen medför sådana, anser ReK att det behövs en utvärdering av vilka administrativa och finansiella begränsningar som dessa åtgärder kan komma att medföra för de regionala och lokala myndigheterna. Eftersom program av det här slaget är kostsamma måste effekterna av dem utvärderas. Programmen måste finansieras av medlemsstaterna och EU, utan att det påverkar de lokala myndigheternas rätt att besluta om programmets innehåll och genomförande.

Bryssel den 7 juli 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 73, 26.3.2003, s. 16.

1

(2)  EGT C 278, 14.11.2002, s. 44.

2

(3)  EGT C 19, 22.1.2002, s. 20.

3

(4)  EGT C 107, 3.5.2002, s. 85.

4

(5)  EGT C 19, 22.1.2002, s. 18.

5

(6)  EUT C 244, 10.10.2003, s. 5.

6

(7)  EGT C 287, 22.11.2002, s.1.

7

(8)  EGT C 125, 27.5.2002, s. 112.

8

(9)  EUT C 109, 30.4.2004, s. 46.

9

(10)  EGT C 192, 12.8.2002. s. 20.

10

---