# Az Európai Unió C 47/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 47 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. február 25. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 47

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. február 25.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Bizottság |
| 2006/C 047/1 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| 2006/C 047/2 | A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 047/3 | A 2004. február 25-i 364/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásról a tagállamok által szolgáltatott információ (
  1
  ) | 4 |
| 2006/C 047/4 | A 2004. február 25-i 363/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásról a tagállamok által szolgáltatott információ (
  1
  ) | 6 |
| 2006/C 047/5 | Tagállamok által szolgáltatott információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásról (
  1
  ) | 13 |
| 2006/C 047/6 | Állami támogatás – Belgium – Állami támogatás C 40/2005 (ex N 331/2005) – Ford Genk – Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  ) | 14 |
| 2006/C 047/7 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 21 |
| 2006/C 047/8 | Összefonódás előzetes bejelentése (COMP/M.4095 – Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo) – Egyszerűsített eljárásra kijelölt ügy (
  1
  ) | 23 |
| 2006/C 047/9 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4157 – Wendel Investissement/Groupe Materis) (
  1
  ) | 24 |
| 2006/C 047/0 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4104 – Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique) (
  1
  ) | 25 |
| 2006/C 047/1 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4131 – Bain Capital/Texas Instruments) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 26 |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2006/C 047/2 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslatról (COM (2005) 475 végleges) | 27 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Bizottság

2006/C 047/1

Euro-átváltási árfolyamok

1

2006/C 047/2

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

2

2006/C 047/3

A 2004. február 25-i 364/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásról a tagállamok által szolgáltatott információ (
  1
  )

1

4

2006/C 047/4

A 2004. február 25-i 363/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásról a tagállamok által szolgáltatott információ (
  1
  )

1

6

2006/C 047/5

Tagállamok által szolgáltatott információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásról (
  1
  )

1

13

2006/C 047/6

Állami támogatás – Belgium – Állami támogatás C 40/2005 (ex N 331/2005) – Ford Genk – Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  )

1

14

2006/C 047/7

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

21

2006/C 047/8

Összefonódás előzetes bejelentése (COMP/M.4095 – Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo) – Egyszerűsített eljárásra kijelölt ügy (
  1
  )

1

23

2006/C 047/9

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4157 – Wendel Investissement/Groupe Materis) (
  1
  )

1

24

2006/C 047/0

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4104 – Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique) (
  1
  )

1

25

2006/C 047/1

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4131 – Bain Capital/Texas Instruments) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

26

Európai Adatvédelmi Biztos

2006/C 047/2

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslatról (COM (2005) 475 végleges)

27

| | III   Közlemények |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| 2006/C 047/3 | GR-Elliniko: Menetrendszerű légijáratok üzemeltetése – A Görög Köztársaság által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében közzétett ajánlattételi felhívás menetrendszerű légijáratok közszolgálati kötelezettség keretében történő üzemeltetésére | 48 |
| 2006/C 047/4 | P-Lisszabon: Menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatások működtetése – Helyesbítések a Portugália által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében közzétett ajánlattételi felhíváshoz a Lisszabon-Bragança, Bragança-Vila Real-Lisszabon útvonalon menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatások működtetéséről (Kiegészítés az Európai Unió Hivatalos Lapjához, 2006. február 7-i S 25. szám, nyílt eljárás, 27011-2006) (Az Európai Unió Hivatalos Lapja, 2006. február 8-i C 32. szám)
   (
  1
  ) | 51 |

III   Közlemények

Bizottság

2006/C 047/3

GR-Elliniko: Menetrendszerű légijáratok üzemeltetése – A Görög Köztársaság által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében közzétett ajánlattételi felhívás menetrendszerű légijáratok közszolgálati kötelezettség keretében történő üzemeltetésére

48

2006/C 047/4

P-Lisszabon: Menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatások működtetése – Helyesbítések a Portugália által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében közzétett ajánlattételi felhíváshoz a Lisszabon-Bragança, Bragança-Vila Real-Lisszabon útvonalon menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatások működtetéséről (Kiegészítés az Európai Unió Hivatalos Lapjához, 2006. február 7-i S 25. szám, nyílt eljárás, 27011-2006) (Az Európai Unió Hivatalos Lapja, 2006. február 8-i C 32. szám)
   (
  1
  )

Európai Unió Hivatalos Lapjához

(Az Európai Unió Hivatalos Lapja, 2006. február 8-i C 32. szám)

1

51

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 047/5 | Közlemény | s3 |

2006/C 047/5

Közlemény

Közlemény

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Bizottság

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2006. február 24.

(2006/C 47/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1896 |
| JPY | Japán yen | 139,11 |
| DKK | Dán korona | 7,4604 |
| GBP | Angol font | 0,68030 |
| SEK | Svéd korona | 9,4200 |
| CHF | Svájci frank | 1,5602 |
| ISK | Izlandi korona | 78,82 |
| NOK | Norvég korona | 8,0465 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5747 |
| CZK | Cseh korona | 28,360 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 252,77 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6960 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,7850 |
| RON | Román lej | 3,5053 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,49 |
| SKK | Szlovák korona | 37,285 |
| TRY | Török líra | 1,5724 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6062 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3715 |
| HKD | hongkongi dollár | 9,2302 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7949 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9323 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 149,63 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,2830 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,5682 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3098 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 054,36 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,419 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,038 |
| RUB | Orosz rubel | 33,5320 |
| THB | Thaiföldi baht | 46,852 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1896

JPY

Japán yen

139,11

DKK

Dán korona

7,4604

GBP

Angol font

0,68030

SEK

Svéd korona

9,4200

CHF

Svájci frank

1,5602

ISK

Izlandi korona

78,82

NOK

Norvég korona

8,0465

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5747

CZK

Cseh korona

28,360

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

252,77

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6960

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,7850

RON

Román lej

3,5053

SIT

Szlovén tolar

239,49

SKK

Szlovák korona

37,285

TRY

Török líra

1,5724

AUD

Ausztrál dollár

1,6062

CAD

Kanadai dollár

1,3715

HKD

hongkongi dollár

9,2302

NZD

Új-zélandi dollár

1,7949

SGD

Szingapúri dollár

1,9323

KRW

Dél-Koreai won

1 149,63

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,2830

CNY

Kínai renminbi

9,5682

HRK

Horvát kuna

7,3098

IDR

Indonéz rúpia

11 054,36

MYR

Maláj ringgit

4,419

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,038

RUB

Orosz rubel

33,5320

THB

Thaiföldi baht

46,852

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/2

---

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(2006/C 47/02)

(EGT vonatkozású szöveg)

Támogatás száma: XS 30/2001

Tagállam: Olaszország

Régió: Marche régió

A támogatási program megnevezése: 2001. május 9-i 5. regionális törvény – „A regionális turisztikai kínálat támogatásáról és javításáról” szóló 1991. október 28-i 33. regionális törvény módosításai

Jogalap: Legge regionale 9 maggio 2001 n. 5

A program keretében tervezett éves kiadás: 250 000 EUR 2003-ra

250 000 EUR 2004-re

250 000 EUR 2005-re

250 000 EUR 2006-ra

Maximális támogatási intenzitás: 15 % bruttó támogatási egyenértéken a kisvállalkozások számára és 7,5 % bruttó támogatási egyenértéken a középvállalkozások számára; a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében mentességet élvező zónákban a támogatás mértéke 8 % nettó támogatási egyenérték + 10 % bruttó támogatási egyenérték a kisvállalkozások számára, 8 % nettó támogatási egyenérték + 6 % bruttó támogatási egyenérték a középvállalkozások számára

A végrehajtás időpontja: 2001-től

A támogatási program időtartama: A támogatási program időtartama meghaladja a 70/2001/EK rendelet hatályát, és 2006. december 31-ig tart; Marche regió kötelezi magát, hogy a programot az új közösségi irányvonalnak megfelelően módosítja

A támogatás célja: A támogatásba beletartozik a tőkeszámla és a kamatszámla támogatása a turizmusba történő beruházások megvalósításának céljából, figyelembe véve a 70/2001/EK rendelet 2. cikkében meghatározott formákat

Érintett gazdasági ágazat(ok): A turizmusban tevékenykedő KKV-k

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Regione Marche |
| --- |
| Servizio Turismo ed Attività ricettive |
| Via G. da Fabriano |
| I-60100 Ancona |
| Tel. 071 80 61 |

Regione Marche

Servizio Turismo ed Attività ricettive

Via G. da Fabriano

I-60100 Ancona

Tel. 071 80 61

Támogatás száma: XS 122/04

Tagállam: Olaszország

Régió: Marche

A támogatási program megnevezése címe: Egységes Tervezési Dokumentum 2. célkitűzés 2000-2006 – 1.1. rendelkezés: Az ipari és kisipari KKV-k termelési és környezetvédelmi beruházásainak támogatása az 1.1.1. alpont értelmében. Az ipari KKV-k termelési beruházásainak támogatása: b2 támogatás, az 598/94 törtvény 11. cikke értelmében: műszaki innovációs, környezetvédelmi, szervezet-megújítási, kereskedelmi és munkavédelmi célú beruházások támogatása

Jogalap: Docup Ob. 2 2000-2006

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás: Rendes támogatás:

2001-ben 788 835,00 EUR

2002-ben 831 006,00 EUR

2003-ban 989 370,60 EUR

összesen 2 609 211,60 EUR

Átmeneti támogatás:

2001-ben 268 149,60 EUR

2002-ben 431 879,10 EUR

2003-ban 402 292,20 EUR

összesen 1 102 320,90 EUR

Rendes támogatás:

2004-ben 3 028 405,00 EUR

2005-ben 3 221 452,00 EUR

2006-ban 1 600 855,00 EUR

Átmeneti támogatás:

2004-ben 411 207,00 EUR

2005-ben 32 622,00 EUR

Maximális támogatási intenzitás: A 70/2001 rendelettel összhangban a támogatások alábbi mértékét alkalmazzuk: a kisvállalkozások számára 15 % BTI, a középvállalkozások számára 7,5 % BTI; az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontja hatálya alá eső területeken a kisvállalkozások számára a támogatás részesedése 8 %-os NTI + 10 %-os BTI-nek felel meg, a középvállalkozások számára 8 %-os NTI + 6 %-os BTI kerül alkalmazásra

A végrehajtás időpontja: Az Európai Bizottság Szolgálatai által adott tájékoztatás alapján az utolsó kedvezményezett költségeit a pályázat kihirdetése időpontjától lehet támogatni.

Kizárólag a támogatási kérelem benyújtásának kelte után megvalósított beruházásoknak lehet támogatást megítélni.

A támogatási program időtartama: A támogatási program időtartama megegyezik a 2000-2006 2. Egységes Tervezési Dokumentum időtartamával.

A támogatás célja: A támogatás címzettjei a 2. célkitűzés és a „Phasing Out” (fokozatos leépítés)-ba sorolt, Marche Régió területén lévő ipari KKV-k.

Érintett gazdasági ágazat: C, D, E, F ágazat (az Istat '91 besorolása szerint) a közösségi szabályozásnak az állami támogatásokra vonatkozó kivételek és korlátozások figyelembe vételével (ide tartoznak az exporttámogatások és a gépjárműipar támogatása)

Kivételt képeznek az EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek termelésével, feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatos tevékenységek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Regione Marche |
| --- |
| Servizio Industria e Artigianato |
| Via Tiziano, n. 44 |
| I-60100 Ancona |
| Tel. 071 80 61 |

Regione Marche

Servizio Industria e Artigianato

Via Tiziano, n. 44

I-60100 Ancona

Tel. 071 80 61

Egyéb információ: Az XS 140/2003 támogatási program időtartamának meghosszabbításáról van szó

---

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/4

---

A 2004. február 25-i 364/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásról a tagállamok által szolgáltatott információ

(2006/C 47/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

| Támogatás száma | XS 149/04 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | Északkelet-Anglia |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Alnwick Garden Trust |
| Jogalap | Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11
  Section 2 Local Government Act 2000 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | GBP 1 908 313 |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban | Igen | |
| Végrehajtás időpontja | 2004. október 13-tól |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2005. április 30-ig |
| A támogatás célja | Kis- és középvállalkozások támogatása | Igen | |
| Érintett gazdasági ágazat | Valamennyi kis- és középvállalkozás részére nyújtott támogatásra jogosult ágazat | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Név:
  Government Office for the North East
  European Programmes Secretariat |
| Cím:





  Citygate |
| Gallowgate |
| Newcastle Upon Tyne |
| NE1 4WH |
| United Kingdom |

Támogatás száma

XS 149/04

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

Északkelet-Anglia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Alnwick Garden Trust

Jogalap

Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11

Section 2 Local Government Act 2000

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Teljes összeg

GBP 1 908 313

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Igen

Végrehajtás időpontja

2004. október 13-tól

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2005. április 30-ig

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozások támogatása

Igen

Érintett gazdasági ágazat

Valamennyi kis- és középvállalkozás részére nyújtott támogatásra jogosult ágazat

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Név:

Government Office for the North East

European Programmes Secretariat

Cím:

Citygate

Gallowgate

Newcastle Upon Tyne

NE1 4WH

United Kingdom

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 6. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XS 6/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Umbria |
| A támogatási program megnevezése | A kis-és középvállalkozások vezette hotelek, a hotelen kívüli, a nyílt területeken és a történeti épületekben kialakított turisztikai egységek fogadóképességének, illetve a vendégfogadáshoz kapcsolódó művészi értékű és hagyományos kézművesség támogatása |
| Jogalap | Determinazione Dirigenziale n. 9086 del 21 ottobre 2004. Bando per la presentazione di proposte per la promozione di progetti integrati da parte dei seguenti soggetti: Pool di piccole e medie imprese, pool di piccole e medie imprese ed enti pubblici per la realizzazione della filiera turismo — ambiente — cultura nella regione Umbria |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás | Legfeljebb 2 000 000 EUR évente, a rendszer pénzügyi támogatásának teljes, 7 000 000 EUR keretéből |
| Maximális támogatási intenzitás | — | Kisvállalkozások: a támogatható befektetések összes költségének bruttó támogatástartalma 15 %; |

Támogatás száma

XS 6/05

Tagállam

Olaszország

Régió

Umbria

A támogatási program megnevezése

A kis-és középvállalkozások vezette hotelek, a hotelen kívüli, a nyílt területeken és a történeti épületekben kialakított turisztikai egységek fogadóképességének, illetve a vendégfogadáshoz kapcsolódó művészi értékű és hagyományos kézművesség támogatása

Jogalap

Determinazione Dirigenziale n. 9086 del 21 ottobre 2004. Bando per la presentazione di proposte per la promozione di progetti integrati da parte dei seguenti soggetti: Pool di piccole e medie imprese, pool di piccole e medie imprese ed enti pubblici per la realizzazione della filiera turismo — ambiente — cultura nella regione Umbria

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás

Legfeljebb 2 000 000 EUR évente, a rendszer pénzügyi támogatásának teljes, 7 000 000 EUR keretéből

Maximális támogatási intenzitás

—

Kisvállalkozások: a támogatható befektetések összes költségének bruttó támogatástartalma 15 %;

| — | Középvállalkozások: a támogatható befektetések összes költségének bruttó támogatástartalma 7,5 %; |
| --- | --- |

—

Középvállalkozások: a támogatható befektetések összes költségének bruttó támogatástartalma 7,5 %;

| — | A Szerződés 873c. pontja szerinti övezetekben működő kisvállalkozások: a támogatható befektetések összes költségének bruttó támogatástartalma 10 %, plusz 8 % nettó támogatástartalom. |
| --- | --- |

—

A Szerződés 873c. pontja szerinti övezetekben működő kisvállalkozások: a támogatható befektetések összes költségének bruttó támogatástartalma 10 %, plusz 8 % nettó támogatástartalom.

| — | A Szerződés 873c. pontja szerinti övezetekben működő középvállalkozások: a támogatható befektetések összes költségének bruttó támogatástartalma 6 %, plusz 8 % nettó támogatástartalom |
| --- | --- |

—

A Szerződés 873c. pontja szerinti övezetekben működő középvállalkozások: a támogatható befektetések összes költségének bruttó támogatástartalma 6 %, plusz 8 % nettó támogatástartalom

Végrehajtás időpontja

A pályázati felhívás közzététele: a BUR rendes melléklete – általános sorozat –2004. november 4., 46. szám. A kérelmek benyújtásának határideje: 2005.2.16.

A támogatásokat kizárólag a érdekelt vállalatok megfelelő kérelmei benyújtására lehet kapni, a pályázati felhívás közzétételének napjától kezdődően. A támogatási kérelem benyújtását követően eszközölt beruházások támogathatók.

A támogatási program időtartama

A vállalkozások kérelmére 2006. december 31-ig hagyják jóvá a támogatásokat

A támogatás célja

A hotelek, a hotelen kívüli, a nyílt területeken és a történeti épületekben kialakított turisztikai egységek ágazatában működő vagy a jövőben létrehozandó kis-és középvállalkozások támogatása. A támogatási rendszer tárgyát képező beruházások a kőműves munkálatokra, külső és belső építési munkákra, a berendezésekre, a sport- és szabadidős felszerelésekre, a hardver-eszközökre, gépekre, külső dekorációra és a munka irányításának gyakorlati megtervezésére vonatkoznak

Érintett gazdasági ágazat

A turizmus és a művészi értékű és hagyományos kézművesség ágazatában működő vállalkozások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Neve:

Regione dell'Umbria

Direzione Cultura, Turismo, Istruzione, Formazione e Lavoro – Servizio Turismo

Címe:

| Via Mario Angeloni 61 |
| --- |
| I-06100 Perugia |
| Tl 0039/075/5045887 |
| Telefax 0039/0755045887 |
| E-Mail sezione.aiuti@umbria2000.it |

Via Mario Angeloni 61

I-06100 Perugia

Tl 0039/075/5045887

Telefax 0039/0755045887

E-Mail sezione.aiuti@umbria2000.it

---

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/6

---

A 2004. február 25-i 363/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásról a tagállamok által szolgáltatott információ

(2006/C 47/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

| Támogatás száma: | XT 11/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Az egész ország |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Általános képzési támogatás fiatal alkalmazottak számára |
| Jogalap | Art. 12 ust. 5 pkt 5 i ust. 6 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy (Dz.U. nr 99, poz. 1001)
  Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 31 sierpnia 2004 r. w sprawie refundowania ze środków Funduszu Pracy wynagrodzeń wypłacanych młodocianym pracownikom (Dz.U. nr 190 poz. 1951) |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege | Támogatási program | Teljes éves összeg: | |
| 2004 | EUR 80 645 161,29 |
| 2005 | EUR 41 474 654,38 |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | A támogatás teljes összege | |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)-(7) bekezdésével összhangban | Igen | |
| A végrehajtás időpontja | 2004.8.31. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2006. december 31-ig |
| A támogatás célja | Általános képzés | Igen |
| Szakképzés | Nem |
| Érintett gazdasági ágazat | Minden olyan gazdasági ágazat, ahol képzési támogatás nyújtható | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Neve:
  Wojewódzkie Komendy Ochotniczych Hufców Pracy i Powiatowe Urzędy Pracy (Provincial Voluntary Labour Offices and district job centres), dispersed throughout Poland |
| Címe:
  Mintegy 370 fiókiroda Lengyelországban |
| Nagy összegű egyedi támogatások | A rendelet 5. cikkével összhangban | Igen | |

Támogatás száma:

XT 11/05

Tagállam

Lengyelország

Régió

Az egész ország

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Általános képzési támogatás fiatal alkalmazottak számára

Jogalap

Art. 12 ust. 5 pkt 5 i ust. 6 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy (Dz.U. nr 99, poz. 1001)

Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 31 sierpnia 2004 r. w sprawie refundowania ze środków Funduszu Pracy wynagrodzeń wypłacanych młodocianym pracownikom (Dz.U. nr 190 poz. 1951)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege

Támogatási program

Teljes éves összeg:

2004

EUR 80 645 161,29

2005

EUR 41 474 654,38

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

A támogatás teljes összege

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)-(7) bekezdésével összhangban

Igen

A végrehajtás időpontja

2004.8.31.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006. december 31-ig

A támogatás célja

Általános képzés

Igen

Szakképzés

Nem

Érintett gazdasági ágazat

Minden olyan gazdasági ágazat, ahol képzési támogatás nyújtható

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Neve:

Wojewódzkie Komendy Ochotniczych Hufców Pracy i Powiatowe Urzędy Pracy (Provincial Voluntary Labour Offices and district job centres), dispersed throughout Poland

Címe:

Mintegy 370 fiókiroda Lengyelországban

Nagy összegű egyedi támogatások

A rendelet 5. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XT 15/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Liguria |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Liguria régió pályázati felhívása a vállalaton belüli képzési tervek ösztönzése, valamint az ágazati és területi képzési tervek és a szakmai továbbképzés fejlesztése érdekében a 2004. évre |
| Jogalap | Art. 9 legge 19 luglio 1993 n. 236;
  Art. 48, legge 23.12.2000 n. 388;
  Decreto del Ministero del Lavoro n. 243 del 22 settembre 2004 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási rendszer | Éves támogatás összege | 1 671 562,65 EUR |
| Garantált hitel | |
| Egyedi támogatás | Támogatás teljes összege | |
| Garantált hitel | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikke (2)-(6) bekezdésével összhangban | Igen | |
| A végrehajtás időpontja | 2005.2.21-től kezdődően |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | Elvben 2007.6.30-ig tervezett. A 2001/68 rendelet 2006.12. 31. utáni módosítása esetén a támogatási rendszert az új rendelkezésekhez igazítják |
| Támogatás célja | Általános képzés | Igen |
| Szakképzés | Igen |
| Érintett gazdasági ágazatok | Minden olyan ágazat, ahol a képzésre támogatás nyújtható | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Neve:
  Regione Liguria
  Settore Politiche attive del lavoro |
| Címe:





  Via Fieschi 15 |
| I-16121 Genova |
| tel. 010/54851 |
| fax 010/5485932 |

Támogatás száma

XT 15/05

Tagállam

Olaszország

Régió

Liguria

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Liguria régió pályázati felhívása a vállalaton belüli képzési tervek ösztönzése, valamint az ágazati és területi képzési tervek és a szakmai továbbképzés fejlesztése érdekében a 2004. évre

Jogalap

Art. 9 legge 19 luglio 1993 n. 236;

Art. 48, legge 23.12.2000 n. 388;

Decreto del Ministero del Lavoro n. 243 del 22 settembre 2004

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási rendszer

Éves támogatás összege

1 671 562,65 EUR

Garantált hitel

Egyedi támogatás

Támogatás teljes összege

Garantált hitel

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikke (2)-(6) bekezdésével összhangban

Igen

A végrehajtás időpontja

2005.2.21-től kezdődően

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

Elvben 2007.6.30-ig tervezett. A 2001/68 rendelet 2006.12. 31. utáni módosítása esetén a támogatási rendszert az új rendelkezésekhez igazítják

Támogatás célja

Általános képzés

Igen

Szakképzés

Igen

Érintett gazdasági ágazatok

Minden olyan ágazat, ahol a képzésre támogatás nyújtható

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Neve:

Regione Liguria

Settore Politiche attive del lavoro

Címe:

Via Fieschi 15

I-16121 Genova

tel. 010/54851

fax 010/5485932

Nagy összegű egyedi támogatások

A rendelet 5. cikkével összhangban

Amennyiben a megadott támogatás összege ugyanazon képzési projekt esetében meghaladja az 1 millió EUR, az intézkedés nem alkalmazható az egyedi támogatásokra vagy a Bizottság előzetes tájékoztatása szükséges

Igen

| Támogatás száma | XT 54/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | Északnyugat-Anglia |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | United Biscuits (UK) Limited. |
| Jogalap | Regional Development Act 1998 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: | Támogatási program | Éves teljes összeg | |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | 0,25 millió GBP |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban | Igen 50% | |
| Végrehajtás időpontja | 2005.12.31. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2006.12 31-ig |
| A támogatás célja | Általános képzés | Igen |
| Szakosított képzés | Nem |
| Érintett gazdasági ágazat | Valamennyi képzési támogatásra jogosult ágazat | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Név:
  Kapcsolattartó: Jayant Mehta
  North West Development Agency |
| Cím:





  Renaissance House |
| PO Box 37 |
| Centre Park |
| Warrington |
| Cheshire WA1 1XB |
| United Kingdom |

Támogatás száma

XT 54/05

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

Északnyugat-Anglia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

United Biscuits (UK) Limited.

Jogalap

Regional Development Act 1998

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

Támogatási program

Éves teljes összeg

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Teljes összeg

0,25 millió GBP

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

Igen 50%

Végrehajtás időpontja

2005.12.31.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006.12 31-ig

A támogatás célja

Általános képzés

Igen

Szakosított képzés

Nem

Érintett gazdasági ágazat

Valamennyi képzési támogatásra jogosult ágazat

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Név:

Kapcsolattartó: Jayant Mehta

North West Development Agency

Cím:

Renaissance House

PO Box 37

Centre Park

Warrington

Cheshire WA1 1XB

United Kingdom

Nagy összegű egyedi támogatások

A rendelet 5. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XT 55/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | Északnyugat-Anglia – Liverpool |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Buddleia projekt – Upper Parliament Street/Greenland Lane |
| Jogalap | S 5 Regional Development Agencies Act 1998 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: | Támogatási program | Éves teljes összeg | |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | 500 000 GBP |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban | Igen | Intenzitás: 5% |
| Végrehajtás időpontja | 2005.12.31-től |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2006.12 31-ig |
| A támogatás célja | Általános képzés | Igen |
| Szakosított képzés | |
| Érintett gazdasági ágazat | Valamennyi képzési támogatásra jogosult ágazat | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Név:
  Jayant Mehta, állami támogatásokkal foglalkozó koordinátor |
| Cím:





  North West Development Agency |
| Renaissance House |
| PO Box 37 |
| Centre Park |
| Warrington WA1 1XB |
| United Kingdom |

Támogatás száma

XT 55/05

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

Északnyugat-Anglia – Liverpool

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Buddleia projekt – Upper Parliament Street/Greenland Lane

Jogalap

S 5 Regional Development Agencies Act 1998

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

Támogatási program

Éves teljes összeg

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Teljes összeg

500 000 GBP

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

Igen

Intenzitás: 5%

Végrehajtás időpontja

2005.12.31-től

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006.12 31-ig

A támogatás célja

Általános képzés

Igen

Szakosított képzés

Érintett gazdasági ágazat

Valamennyi képzési támogatásra jogosult ágazat

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Név:

Jayant Mehta, állami támogatásokkal foglalkozó koordinátor

Cím:

North West Development Agency

Renaissance House

PO Box 37

Centre Park

Warrington WA1 1XB

United Kingdom

Nagy összegű egyedi támogatások

A rendelet 5. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XT 56/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | West Midlands |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalat neve | A feldolgozóiparban a munkaerőkereslet és a szakképzettségek párosítását célzó szolgálat |
| Jogalap | Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11 |
| A program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalatnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási rendszer | Teljes éves összeg | 3,6 millió GBP |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Támogatás teljes összege | |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)-(6) bekezdésével összhangban | Igen | |
| Végrehajtás időpontja | 2005.8.19 |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2006.12.31-ig |
| A támogatás célja | Általános képzés | Igen |
| Szakképzés | Igen |
| Érintett gazdasági ágazat | Meghatározott ágazatokra korlátozódik | Igen |
| – | A teljes feldolgozóipar |

Támogatás száma

XT 56/05

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

West Midlands

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalat neve

A feldolgozóiparban a munkaerőkereslet és a szakképzettségek párosítását célzó szolgálat

Jogalap

Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11

A program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalatnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási rendszer

Teljes éves összeg

3,6 millió GBP

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Támogatás teljes összege

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)-(6) bekezdésével összhangban

Igen

Végrehajtás időpontja

2005.8.19

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006.12.31-ig

A támogatás célja

Általános képzés

Igen

Szakképzés

Igen

Érintett gazdasági ágazat

Meghatározott ágazatokra korlátozódik

Igen

–

A teljes feldolgozóipar

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Név:

Learning and Skills Council (Tanulási és képesítési tanács)

Cím:

| Chaplin Court |
| --- |
| 80 Hurst Street |
| Birmingham |
| West Midland B5 4WG |
| United Kingdom |

Chaplin Court

80 Hurst Street

Birmingham

West Midland B5 4WG

United Kingdom

Nagy összegű egyedi támogatások

A rendelet 5. cikkével összhangban

Amennyiben a megadott támogatás összege ugyanazon képzési projekt esetében meghaladja az 1 millió EUR, az intézkedés nem alkalmazható a támogatásokra vagy a Bizottság előzetes tájékoztatása szükséges

Igen

| Támogatás száma | XT 57/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | West Midlands |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalat neve | Ex-Rover képzési és támogatási projekt |
| Jogalap | Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11 |
| A program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalatnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási rendszer | Teljes éves összeg | 3,6 millió GBP |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Támogatás teljes összege | |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)-(6) bekezdésével összhangban | Igen | |
| Végrehajtás időpontja | 2005.8.4 |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2006.12.31-ig |
| A támogatás célja | Általános képzés | Igen |
| Szakképzés | Igen |
| Érintett gazdasági ágazat | Meghatározott ágazatokra korlátozódik | Igen |
| — | A teljes feldolgozóipar |

Támogatás száma

XT 57/05

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

West Midlands

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalat neve

Ex-Rover képzési és támogatási projekt

Jogalap

Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11

A program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalatnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási rendszer

Teljes éves összeg

3,6 millió GBP

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Támogatás teljes összege

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)-(6) bekezdésével összhangban

Igen

Végrehajtás időpontja

2005.8.4

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006.12.31-ig

A támogatás célja

Általános képzés

Igen

Szakképzés

Igen

Érintett gazdasági ágazat

Meghatározott ágazatokra korlátozódik

Igen

—

A teljes feldolgozóipar

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Név:

Learning and Skills Council (Tanulási és képesítési tanács)

Cím:

| Chaplin Court |
| --- |
| 80 Hurst Street |
| Birmingham |
| West Midland B5 4WG |
| United Kingdom |

Chaplin Court

80 Hurst Street

Birmingham

West Midland B5 4WG

United Kingdom

Nagy összegű egyedi támogatások

A rendelet 5. cikkével összhangban

Amennyiben a megadott támogatás összege ugyanazon képzési projekt esetében meghaladja az 1 millió EUR, az intézkedés nem alkalmazható a ámogatásokra vagy a Bizottság előzetes tájékoztatása szükséges

Igen

| Támogatás száma | XT 58/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | Északnyugat |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | North West Foundation Placement Scheme |
| Jogalap | S 5 Regional Development Agency Act 1998 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege | Támogatási program | Éves teljes összeg | 190 000 GBP |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban | Igen | |
| Végrehajtás időpontja | 2005.9.19. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2006.3.31-ig |
| A támogatás célja | Általános képzés | Igen |
| Szakosított képzés | Nem |
| Érintett gazdasági ágazat | Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás | Igen |
| egyéb szolgáltatás | Szórakoztatóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Név:
  North West Development Agency |
| Cím:





  c/o Jayant Mehta, State Aid Coordinator |
| PO Box 37 |
| Renaissance House |
| Centre Park |
| Warrington WA1 1XB |
| United Kingdom |

Támogatás száma

XT 58/05

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

Északnyugat

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

North West Foundation Placement Scheme

Jogalap

S 5 Regional Development Agency Act 1998

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege

Támogatási program

Éves teljes összeg

190 000 GBP

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Teljes összeg

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

Igen

Végrehajtás időpontja

2005.9.19.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006.3.31-ig

A támogatás célja

Általános képzés

Igen

Szakosított képzés

Nem

Érintett gazdasági ágazat

Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás

Igen

egyéb szolgáltatás

Szórakoztatóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Név:

North West Development Agency

Cím:

c/o Jayant Mehta, State Aid Coordinator

PO Box 37

Renaissance House

Centre Park

Warrington WA1 1XB

United Kingdom

Nagy összegű egyedi támogatások

A rendelet 5. cikkével összhangban

Igen

---

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/13

---

Tagállamok által szolgáltatott információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásról

(2006/C 47/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

A támogatás száma: XT 27/01

Tagállam: Olaszország

Régió: Marche

A támogatási program megnevezése: Reg. (CE) n. 68/2001 – Approvazione regime di aiuti di Stato alla formazione professionale – Modalità di attuazione e di finanziamento delle azioni di formazione professionale rivolte a lavoratori occupati

Jogalap: Deliberazione della Giunta regionale nr. 1045 van 22.5.2001

Tervezett éves kiadás 2006. december 31-ig: 70 milliárd olasz líra

A támogatás maximális intenzitása:

| Nagyvállalatok | Specifikus képzés | Általános képzés |
| --- | --- | --- |
| Nem támogatható területek | 25 | 50 |
| Támogatható területek | 30 | 55 |

Nagyvállalatok

Specifikus képzés

Általános képzés

Nem támogatható területek

25

50

Támogatható területek

30

55

| Kis- és középvállalatok | Specifikus képzés | Általános képzés |
| --- | --- | --- |
| Nem támogatható területek | 35 | 70 |
| Támogatható területek | 40 | 75 |

Kis- és középvállalatok

Specifikus képzés

Általános képzés

Nem támogatható területek

35

70

Támogatható területek

40

75

A fenti támogatási intenzitások 10 százalékponttal növekszenek, amennyiben a támogatás tárgyát képező tevékenység hátrányos helyzetű munkavállalók képzésére irányul:

| — | bármely 25 év alatti munkavállaló, akinek előzőleg még egyetlen rendszeres jövedelmet biztosító munkahelye sem volt (feltéve, hogy annak a nyilvános felhívásnak lejártától számított nem több mint hat hónapon belül alkalmazzák őket, amelyre a támogatást igényelték); |
| --- | --- |

—

bármely 25 év alatti munkavállaló, akinek előzőleg még egyetlen rendszeres jövedelmet biztosító munkahelye sem volt (feltéve, hogy annak a nyilvános felhívásnak lejártától számított nem több mint hat hónapon belül alkalmazzák őket, amelyre a támogatást igényelték);

| — | bármely súlyos testi, lelki vagy szellemi fogyatékosságban szenvedő személy, aki azonban még képes belépni a munkaerőpiacra; |
| --- | --- |

—

bármely súlyos testi, lelki vagy szellemi fogyatékosságban szenvedő személy, aki azonban még képes belépni a munkaerőpiacra;

| — | bármely bevándorló munkavállaló, aki munkavállalási céllal a Közösség területére költözik vagy költözött vagy a Közösség területén telepszik le, és szüksége van szakmai és/vagy nyelvi képzésre; |
| --- | --- |

—

bármely bevándorló munkavállaló, aki munkavállalási céllal a Közösség területére költözik vagy költözött vagy a Közösség területén telepszik le, és szüksége van szakmai és/vagy nyelvi képzésre;

| — | bármely személy, aki legalább három év megszakítás után szeretne újra munkát vállalni, különösen azok, akik a munka és a családi élet összeegyeztetésének nehézségei miatt hagyták abba a munkát (feltéve, hogy annak a nyilvános felhívásnak lejártától számított nem több mint hat hónapon belül alkalmazzák, amelyre a támogatást igényelték); |
| --- | --- |

—

bármely személy, aki legalább három év megszakítás után szeretne újra munkát vállalni, különösen azok, akik a munka és a családi élet összeegyeztetésének nehézségei miatt hagyták abba a munkát (feltéve, hogy annak a nyilvános felhívásnak lejártától számított nem több mint hat hónapon belül alkalmazzák, amelyre a támogatást igényelték);

| — | bármely 45 éven felüli, középfokú iskolai vagy azzal egyenértékű végzettég nélküli személy; |
| --- | --- |

—

bármely 45 éven felüli, középfokú iskolai vagy azzal egyenértékű végzettég nélküli személy;

| — | bármely hosszú távú munkanélküli, vagyis 12 egymást követő hónapon át munka nélküli személy (feltéve, hogy annak a nyilvános felhívásnak lejártától számított nem több mint 6 hónapon belül alkalmazzák, amelyre a támogatást igényelték); |
| --- | --- |

—

bármely hosszú távú munkanélküli, vagyis 12 egymást követő hónapon át munka nélküli személy (feltéve, hogy annak a nyilvános felhívásnak lejártától számított nem több mint 6 hónapon belül alkalmazzák, amelyre a támogatást igényelték);

Ha a támogatás a tengeri szállításra vonatkozik, intenzitása elérheti a 100 %-ot, függetlenül attól, hogy a képzési program specifikus vagy általános képzésre vonatkozik, feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek:

| | A képzési program résztvevője a személyzetnek nem aktív, hanem létszámon felüli tagja, és a képzés a közösségi lajstromba fölvett hajó fedélzetén történik |
| --- | --- |

A képzési program résztvevője a személyzetnek nem aktív, hanem létszámon felüli tagja, és a képzés a közösségi lajstromba fölvett hajó fedélzetén történik

A végrehajtás időpontja: 2001. június

Az intézkedés időtartama:

A támogatás célja: A támogatás specifikus és általános képzésre vonatkozik. Általános képzés alatt az értjük, amely nem kizárólag vagy elsősorban a támogatott vállalkozásnál dolgozó alkalmazott jelenlegi vagy leendő beosztásában alkalmazható tudást ad át, hanem amely más vállalkozásoknál vagy foglalkoztatási ágazatokban is könnyen alkalmazható és ily módon jelentősen javítja az alkalmazott elhelyezkedési lehetőségeit.

A képzés a következő esetekben „általános”:

vállalatközi képzés, vagyis amikor a képzést több – a KKV-k meghatározásáról szóló közösségi szabályozás értelmében – független vállalkozás együttesen szervezi vagy ha azon több vállalkozás alkalmazottai is részt vehetnek;

(vállalati) képzés olyan szakmákra, amelyek a tartományi képesítési és szakmajegyzékben megtalálhatók vagy oda fölvételüket kérelmezik

Érintett gazdasági ágazat(ok): Minden ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Regione Marche |
| --- |
| Servizio formazione professionale e problemi del lavoro |
| Via Tiziano 44 |
| Ancona |

Regione Marche

Servizio formazione professionale e problemi del lavoro

Via Tiziano 44

Ancona

---

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/14

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – BELGIUM

Állami támogatás C 40/2005 (ex N 331/2005) – Ford Genk

Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(2006/C 47/06)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság 2005. november 9-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Belgiumot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatáról a fent említett támogatással összefüggő képzési támogatással kapcsolatosan.

Az érdekelt felek benyújthatják az észrevételeiket azzal a képzési támogatással kapcsolatban, amellyel szemben a Bizottság eljárást kezdeményez, az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül, az alábbi címre:

| Európai Bizottság (European Commission) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| 200 rue de la Loi/Wetstraat |
| B-1049 Brüsszel |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Európai Bizottság (European Commission)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

200 rue de la Loi/Wetstraat

B-1049 Brüsszel

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezekről az észrevételekről tájékoztatják Belgiumot. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek írásban kérhetik – kérésük okát megnevezve –, hogy azonosságukat bizalmasan kezeljék.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

Eljárás

A genki Fordnak tervezett támogatásról 2005. június 22-én levélben értesítették a Bizottságot. A Bizottság 2005. július 27-i levelében további információt kért, erre a levélre Belgium a 2005. szeptember 15-én nyilvántartásba vett levélben válaszolt.

Leírás

A támogatás kedvezményezettje a belgiumi Genkben székelő, a Ford Motor Company részét képező Ford-Werke GmbH lenne. 2003 végén a vállalat mintegy 700 millió EUR összegű befektetési programot jelentett be, amelyet elsősorban az új, rugalmas gyártási rendszerre fordítanának. Ennek eredményeként a Mondeo modell gyártását kiegészítené a következő generációs Galaxy és egy harmadik gépkocsi.

A belga hatóságok 12,28 EUR összegű képzési támogatást nyújtanak a 2004 és 2006 közötti 3 éves időszak támogatható költségeire. A támogatást „ad hoc” támogatásként nyújtja a Vlaamse Gemeenschap. A képzési projekt összes támogatható költsége 33,84 millió EUR. A programban 25,34 millió EUR speciális képzés és 8,5 millió EUR általános képzési intézkedés szerepel.

Értékelés

Ezen a ponton a Bizottságnak súlyos kételyei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a tervezett támogatás két szempontból megfelel-e a rendelet feltételeinek. Először is, a következő fogalmakkal kapcsolatos költségek támogathatósága tekintetében: „A képzés elősegítése” (az olvasáshoz és a társas élethez szükséges infrastruktúra); a képzési osztály személyzeti költségei; „lépcsőzetes megvalósítás” (a kedvezményezett szervezeti rendszerének megvalósítása); a szerkezetátalakítás költségei; az új modellek elindításának költségei; az értesítést megelőző időszaknak megfelelő költségek. Másodszor, az általános, illetve speciális képzések javasolt csoportosítása tekintetében, a „szaktanácsadás költségei” és az „off-line személyzeti költségek” esetében.

Következtetés

A fent említett kétségeket figyelembe véve a Bizottság úgy határozott, hogy kezdeményezi az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la Belgique qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

PROCÉDURE

| 1. | Le projet d'aide en faveur de la société Ford, à Genk, a été notifié à la Commission par lettre du 22 juin 2005. La Commission a demandé des renseignements complémentaires par lettre du 27 juillet 2005, à laquelle la Belgique a répondu par lettre enregistrée le 15 septembre 2005. |
| --- | --- |

1.

Le projet d'aide en faveur de la société Ford, à Genk, a été notifié à la Commission par lettre du 22 juin 2005. La Commission a demandé des renseignements complémentaires par lettre du 27 juillet 2005, à laquelle la Belgique a répondu par lettre enregistrée le 15 septembre 2005.

DESCRIPTION DU PROJET

| 2. | Le bénéficiaire de l'aide serait la société Ford-Werke GmbH établie à Genk, en Belgique, qui fait partie de Ford Motor Company. L'usine a été ouverte en 1964 et, depuis lors, elle a produit plus de 12 millions de véhicules. Fin 2003, elle a subi, dans le cadre d'une restructuration générale de Ford Europe, une réduction importante de ses effectifs, qui a concerné environ 3 000 salariés sur un total de 9 000. Dans le même temps, la société a annoncé un programme d'investissement d'environ 700 millions d'EUR, essentiellement destinés à un nouveau système de production flexible. Ce programme prévoyait que la production traditionnelle du modèle Mondeo serait complété par la production de la nouvelle génération de Galaxy et d'un troisième véhicule. Actuellement, le travail dans l'usine s'effectue en deux équipes, avec des effectifs de 4 946 personnes. L'année dernière, 207 163 véhicules ont été produits sur le site. |
| --- | --- |

2.

Le bénéficiaire de l'aide serait la société Ford-Werke GmbH établie à Genk, en Belgique, qui fait partie de Ford Motor Company. L'usine a été ouverte en 1964 et, depuis lors, elle a produit plus de 12 millions de véhicules. Fin 2003, elle a subi, dans le cadre d'une restructuration générale de Ford Europe, une réduction importante de ses effectifs, qui a concerné environ 3 000 salariés sur un total de 9 000. Dans le même temps, la société a annoncé un programme d'investissement d'environ 700 millions d'EUR, essentiellement destinés à un nouveau système de production flexible. Ce programme prévoyait que la production traditionnelle du modèle Mondeo serait complété par la production de la nouvelle génération de Galaxy et d'un troisième véhicule. Actuellement, le travail dans l'usine s'effectue en deux équipes, avec des effectifs de 4 946 personnes. L'année dernière, 207 163 véhicules ont été produits sur le site.

| 3. | Les autorités belges se proposent d'accorder des aides à la formation d'un montant de 12,28 millions d'EUR, couvrant des aides admissibles sur une période de trois ans, de 2004 à 2006. L'aide doit être accordée sous forme d'aide “ad hoc” de la Vlaamse Gemeenschap. Les coûts admissibles totaux du projet de formation s'élèvent à 33,84 millions d'EUR. |
| --- | --- |

3.

Les autorités belges se proposent d'accorder des aides à la formation d'un montant de 12,28 millions d'EUR, couvrant des aides admissibles sur une période de trois ans, de 2004 à 2006. L'aide doit être accordée sous forme d'aide “ad hoc” de la Vlaamse Gemeenschap. Les coûts admissibles totaux du projet de formation s'élèvent à 33,84 millions d'EUR.

| 4. | D'après les renseignements fournis par la Belgique, le programme comprend une partie “formation spécifique”, dont le coût s'élève à 25,34 millions d'EUR. Cette formation spécifique couvrira les activités liées aux postes suivants:






  — | coûts de services de conseil: 0,88 million d'EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

D'après les renseignements fournis par la Belgique, le programme comprend une partie “formation spécifique”, dont le coût s'élève à 25,34 millions d'EUR. Cette formation spécifique couvrira les activités liées aux postes suivants:

—

coûts de services de conseil: 0,88 million d'EUR;

| — | formation dans l'entreprise: 5,44 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

formation dans l'entreprise: 5,44 millions d'EUR;

| — | organisation allégée: 1,65 million d'EUR; |
| --- | --- |

—

organisation allégée: 1,65 million d'EUR;

| — | frais de personnel hors ligne: 2,35 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

frais de personnel hors ligne: 2,35 millions d'EUR;

| — | “locaux de formation”: 1,48 million d'EUR; |
| --- | --- |

—

“locaux de formation”: 1,48 million d'EUR;

| — | “gestion en cascade”: 1,6 million d'EUR; |
| --- | --- |

—

“gestion en cascade”: 1,6 million d'EUR;

| — | restructuration: 4,47 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

restructuration: 4,47 millions d'EUR;

| — | coûts de lancement: 7,44 millions d'EUR. |
| --- | --- |

—

coûts de lancement: 7,44 millions d'EUR.

| 5. | Les coûts de la formation générale s'élèvent à 8,5 millions d'EUR et couvrent les activités liées aux postes suivants:






  — | coûts de services de conseil: 2,05 millions d'EUR; |
| --- | --- | --- |

5.

Les coûts de la formation générale s'élèvent à 8,5 millions d'EUR et couvrent les activités liées aux postes suivants:

—

coûts de services de conseil: 2,05 millions d'EUR;

| — | frais de personnel hors ligne: 5,5 millions d'EUR; |
| --- | --- |

—

frais de personnel hors ligne: 5,5 millions d'EUR;

| — | frais de personnel du service formation: 0,92 million d'EUR. |
| --- | --- |

—

frais de personnel du service formation: 0,92 million d'EUR.

APPRÉCIATION DE L'AIDE

| 6. | À ce stade, la Commission estime que les mesures en cause constituent des aides d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE; en effet, elles sont attribuées sous forme d'une subvention du gouvernement flamand et sont donc financées par des ressources d'État. Elles sont sélectives, puisqu'elles sont limitées à Ford Genk. Compte tenu du fait qu'elles constituent une part importante du financement de la formation, elles sont susceptibles de fausser la concurrence au sein de la Communauté, en conférant à Ford Genk un avantage sur d'autres concurrents qui ne bénéficient pas des mêmes aides. Enfin, le marché des véhicules à moteur se caractérise par des échanges intensifs entre les États membres. |
| --- | --- |

6.

À ce stade, la Commission estime que les mesures en cause constituent des aides d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE; en effet, elles sont attribuées sous forme d'une subvention du gouvernement flamand et sont donc financées par des ressources d'État. Elles sont sélectives, puisqu'elles sont limitées à Ford Genk. Compte tenu du fait qu'elles constituent une part importante du financement de la formation, elles sont susceptibles de fausser la concurrence au sein de la Communauté, en conférant à Ford Genk un avantage sur d'autres concurrents qui ne bénéficient pas des mêmes aides. Enfin, le marché des véhicules à moteur se caractérise par des échanges intensifs entre les États membres.

| 7. | La Belgique ne conteste absolument pas que les mesures en cause constituent des aides d'État et elle demande qu'elles soient approuvées en tant qu'aides à la formation. |
| --- | --- |

7.

La Belgique ne conteste absolument pas que les mesures en cause constituent des aides d'État et elle demande qu'elles soient approuvées en tant qu'aides à la formation.

| 8. | Les aides prévues ont été appréciées conformément au règlement (CE) no 68/2001 du 12 janvier 2001 concernant l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides à la formation (1) (ci-après dénommé “le règlement”). Conformément à l'article 5 de ce règlement, si le montant de l'aide accordée à une même entreprise pour un projet individuel de formation est supérieur à 1 million d'EUR, l'aide n'est pas automatiquement exemptée et doit être notifiée et appréciée en vertu des dispositions du règlement. La Commission note qu'en l'espèce, l'aide prévue s'élève à 12,28 millions d'EUR, qu'elle doit être accordée à une seule entreprise et que le projet de formation est un projet individuel. C'est pourquoi elle considère que l'obligation de notification s'applique à l'aide en cause. |
| --- | --- |

8.

Les aides prévues ont été appréciées conformément au règlement (CE) no 68/2001 du 12 janvier 2001 concernant l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides à la formation (1) (ci-après dénommé “le règlement”). Conformément à l'article 5 de ce règlement, si le montant de l'aide accordée à une même entreprise pour un projet individuel de formation est supérieur à 1 million d'EUR, l'aide n'est pas automatiquement exemptée et doit être notifiée et appréciée en vertu des dispositions du règlement. La Commission note qu'en l'espèce, l'aide prévue s'élève à 12,28 millions d'EUR, qu'elle doit être accordée à une seule entreprise et que le projet de formation est un projet individuel. C'est pourquoi elle considère que l'obligation de notification s'applique à l'aide en cause.

| 9. | Conformément à l'article 3, paragraphe 1, du règlement, les aides individuelles sont compatibles avec le marché commun au sens de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité, à condition qu'elles remplissent toutes les conditions du règlement. |
| --- | --- |

9.

Conformément à l'article 3, paragraphe 1, du règlement, les aides individuelles sont compatibles avec le marché commun au sens de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité, à condition qu'elles remplissent toutes les conditions du règlement.

| 10. | Au stade actuel de la procédure, la Commission doute sérieusement que les aides envisagées remplissent les conditions du règlement pour ce qui est 1) de la façon dont les autorités belges interprètent l'étendue des coûts admissibles et 2) de la catégorisation proposée en tant que formation générale ou spécifique. |
| --- | --- |

10.

Au stade actuel de la procédure, la Commission doute sérieusement que les aides envisagées remplissent les conditions du règlement pour ce qui est 1) de la façon dont les autorités belges interprètent l'étendue des coûts admissibles et 2) de la catégorisation proposée en tant que formation générale ou spécifique.

I.   Coûts admissibles

| 11. | La Commission note que l'article 4, paragraphe 7, du règlement prévoit que les coûts admissibles d'un projet d'aide à la formation sont les suivants:






  (a) | coûts de personnel des formateurs; |
| --- | --- | --- |

11.

La Commission note que l'article 4, paragraphe 7, du règlement prévoit que les coûts admissibles d'un projet d'aide à la formation sont les suivants:

(a)

coûts de personnel des formateurs;

| (b) | frais de déplacement des formateurs et des participants à la formation; |
| --- | --- |

(b)

frais de déplacement des formateurs et des participants à la formation;

| (c) | autres dépenses courantes (telles que les dépenses au titre des matériaux et des fournitures); |
| --- | --- |

(c)

autres dépenses courantes (telles que les dépenses au titre des matériaux et des fournitures);

| (d) | amortissement des instruments et des équipements au prorata de leur utilisation exclusive pour le projet de formation en cause; |
| --- | --- |

(d)

amortissement des instruments et des équipements au prorata de leur utilisation exclusive pour le projet de formation en cause;

| (e) | coûts des services de conseils concernant l'action de formation; |
| --- | --- |

(e)

coûts des services de conseils concernant l'action de formation;

| (f) | coûts de personnel des participants jusqu'à concurrence du total des autres coûts éligibles figurant aux points a) à e). |
| --- | --- |

(f)

coûts de personnel des participants jusqu'à concurrence du total des autres coûts éligibles figurant aux points a) à e).

| 12. | La Belgique a fourni un aperçu des coûts de formation qui permet à la Commission d'identifier les coûts admissibles proposés. Les coûts admissibles du programme de formation notifié s'élèvent au total à 33,84 millions d'EUR, dont 25,34 millions correspondent à des actions de formation spécifique et 8,5 millions à des actions de formation générale. D'après les renseignements fournis par la Belgique, les coûts de personnel des participants au projet ne sont pas supérieurs au total des autres coûts admissibles. |
| --- | --- |

12.

La Belgique a fourni un aperçu des coûts de formation qui permet à la Commission d'identifier les coûts admissibles proposés. Les coûts admissibles du programme de formation notifié s'élèvent au total à 33,84 millions d'EUR, dont 25,34 millions correspondent à des actions de formation spécifique et 8,5 millions à des actions de formation générale. D'après les renseignements fournis par la Belgique, les coûts de personnel des participants au projet ne sont pas supérieurs au total des autres coûts admissibles.

| 13. | À ce stade de la procédure, la Commission doute sérieusement de la compatibilité avec l'article 4, paragraphe 7, du règlement d'un certain nombre de dépenses envisagées par la Belgique. Les doutes de la Commission concernent notamment les éléments de coûts suivants: |
| --- | --- |

13.

À ce stade de la procédure, la Commission doute sérieusement de la compatibilité avec l'article 4, paragraphe 7, du règlement d'un certain nombre de dépenses envisagées par la Belgique. Les doutes de la Commission concernent notamment les éléments de coûts suivants:

i)   “Locaux de formation”

| 14. | La Belgique décrit les “locaux de formation” comme de grandes salles vitrées comportant des zones réservées à la lecture et aux contacts sociaux. La Belgique propose d'amortir ces zones en tant que coûts admissibles. Or, en l'état actuel des choses, il semble douteux que des bâtiments ou d'autres types d'infrastructures puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point d), du règlement, qui ne mentionne que des “instruments” et des “équipements”. En outre, la Belgique n'a pas fourni suffisamment d'informations sur la mesure dans laquelle ces infrastructures seront utilisées à des fins autres que la formation. |
| --- | --- |

14.

La Belgique décrit les “locaux de formation” comme de grandes salles vitrées comportant des zones réservées à la lecture et aux contacts sociaux. La Belgique propose d'amortir ces zones en tant que coûts admissibles. Or, en l'état actuel des choses, il semble douteux que des bâtiments ou d'autres types d'infrastructures puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point d), du règlement, qui ne mentionne que des “instruments” et des “équipements”. En outre, la Belgique n'a pas fourni suffisamment d'informations sur la mesure dans laquelle ces infrastructures seront utilisées à des fins autres que la formation.

ii)   Coûts de personnel du service Formation

| 15. | La Belgique propose d'inclure sous ce poste l'ensemble des coûts de personnel du service de formation de Ford Genk. Or, la Commission doute que ces coûts puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point e), du règlement (“coûts des services de conseil concernant l'action de formation”). |
| --- | --- |

15.

La Belgique propose d'inclure sous ce poste l'ensemble des coûts de personnel du service de formation de Ford Genk. Or, la Commission doute que ces coûts puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point e), du règlement (“coûts des services de conseil concernant l'action de formation”).

| 16. | En outre, toute société de la taille du bénéficiaire étant normalement dotée d'un service de formation chargé d'assurer et de coordonner les besoins en formation de son personnel, il ne semble pas, à première vue, que la mesure d'aide envisagée puisse être de nature à inciter le bénéficiaire à renforcer son offre de formation. |
| --- | --- |

16.

En outre, toute société de la taille du bénéficiaire étant normalement dotée d'un service de formation chargé d'assurer et de coordonner les besoins en formation de son personnel, il ne semble pas, à première vue, que la mesure d'aide envisagée puisse être de nature à inciter le bénéficiaire à renforcer son offre de formation.

iii)   Gestion “en cascade”

| 17. | D'après la notification, le directeur de l'usine réunit son personnel trois fois par an, afin de l'informer sur la mise en œuvre du système d'“organisation allégée” de Ford. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute fortement que cette action aille au-delà d'une simple pratique de gestion ou réponde à un quelconque objectif de formation. Il est donc douteux qu'elle soit admissible au titre de l'article 4, paragraphe 7, du règlement. |
| --- | --- |

17.

D'après la notification, le directeur de l'usine réunit son personnel trois fois par an, afin de l'informer sur la mise en œuvre du système d'“organisation allégée” de Ford. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute fortement que cette action aille au-delà d'une simple pratique de gestion ou réponde à un quelconque objectif de formation. Il est donc douteux qu'elle soit admissible au titre de l'article 4, paragraphe 7, du règlement.

| 18. | En outre, on peut également douter que la société ait besoin d'une aide d'État pour entreprendre de telles actions de gestion “en cascade”. Le caractère nécessaire de l'aide constitue une condition préalable à sa compatibilité, conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité. Dans le contexte de la présente affaire, une aide à la formation peut se justifier si elle est nécessaire pour inciter le bénéficiaire à offrir une formation appropriée à ses employés. La gestion “en cascade” semblant être partie intégrante des pratiques de gestion courantes de Ford Genk, la Commission considère qu'à ce stade de la procédure, la nécessité de l'aide n'a pas été démontrée de façon suffisante. |
| --- | --- |

18.

En outre, on peut également douter que la société ait besoin d'une aide d'État pour entreprendre de telles actions de gestion “en cascade”. Le caractère nécessaire de l'aide constitue une condition préalable à sa compatibilité, conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité. Dans le contexte de la présente affaire, une aide à la formation peut se justifier si elle est nécessaire pour inciter le bénéficiaire à offrir une formation appropriée à ses employés. La gestion “en cascade” semblant être partie intégrante des pratiques de gestion courantes de Ford Genk, la Commission considère qu'à ce stade de la procédure, la nécessité de l'aide n'a pas été démontrée de façon suffisante.

iv)   Coûts de restructuration et coûts de lancement

| 19. | Ford Europe a tenté, ces dernières années, d'adapter sa capacité de production à une demande en stagnation. Dans ce contexte, Ford Genk a licencié 2 770 salariés entre décembre 2003 et avril 2004. D'après les autorités belges, la société a demandé à un certain nombre de “salariés clés” de rester pendant encore quelques semaines ou quelques mois dans l'entreprise et de former leurs successeurs, afin de garantir la continuité de la production et le maintien des normes de qualité de la société. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute que ces coûts soient admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement, dans la mesure où ils semblent résulter exclusivement de la récente restructuration de l'installation de production. |
| --- | --- |

19.

Ford Europe a tenté, ces dernières années, d'adapter sa capacité de production à une demande en stagnation. Dans ce contexte, Ford Genk a licencié 2 770 salariés entre décembre 2003 et avril 2004. D'après les autorités belges, la société a demandé à un certain nombre de “salariés clés” de rester pendant encore quelques semaines ou quelques mois dans l'entreprise et de former leurs successeurs, afin de garantir la continuité de la production et le maintien des normes de qualité de la société. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute que ces coûts soient admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement, dans la mesure où ils semblent résulter exclusivement de la récente restructuration de l'installation de production.

| 20. | En outre, il semble que la transmission du savoir-faire à travers les générations successives de salariés soit également partie intégrante du cœur de métier de la société, c'est-à-dire des actions nécessaires à la survie de l'entreprise, et qu'elle soit la conséquence de l'objet même de l'activité commerciale. C'est pourquoi la Commission estime, au stade actuel de la procédure, que les aides qui doivent être accordées au titre des coûts de formation liées à la “restructuration” ne semblent pas de nature à réellement inciter la société à renforcer ses actions de formation. |
| --- | --- |

20.

En outre, il semble que la transmission du savoir-faire à travers les générations successives de salariés soit également partie intégrante du cœur de métier de la société, c'est-à-dire des actions nécessaires à la survie de l'entreprise, et qu'elle soit la conséquence de l'objet même de l'activité commerciale. C'est pourquoi la Commission estime, au stade actuel de la procédure, que les aides qui doivent être accordées au titre des coûts de formation liées à la “restructuration” ne semblent pas de nature à réellement inciter la société à renforcer ses actions de formation.

| 21. | Cet argument vaut également pour les aides en faveur du poste “coûts de lancement”. Ces dépenses sont nécessaires pour pouvoir produire de nouveaux modèles dans l'usine, ce qui constitue une caractéristique normale et courante du secteur automobile, nécessaire au maintien de la compétitivité. Il semble donc que les forces du marché devraient suffire, à elles seules, à inciter la société à supporter ce type de coûts. C'est pourquoi la Commission estime qu'à cet égard également, la Belgique n'a pas suffisamment démontré la nécessité de l'aide d'État. |
| --- | --- |

21.

Cet argument vaut également pour les aides en faveur du poste “coûts de lancement”. Ces dépenses sont nécessaires pour pouvoir produire de nouveaux modèles dans l'usine, ce qui constitue une caractéristique normale et courante du secteur automobile, nécessaire au maintien de la compétitivité. Il semble donc que les forces du marché devraient suffire, à elles seules, à inciter la société à supporter ce type de coûts. C'est pourquoi la Commission estime qu'à cet égard également, la Belgique n'a pas suffisamment démontré la nécessité de l'aide d'État.

v)   Dépenses relatives à 2004

| 22. | La Commission note qu'une partie des coûts admissibles, à savoir 12 243 705 EUR, correspond à des dépenses qui ont déjà été effectuées en 2004. Dans la mesure où cette aide est destinée à alléger des dépenses passées, il est douteux qu'elle ait pu avoir une quelconque incidence sur les actions de formation de la société au cours de cette période. |
| --- | --- |

22.

La Commission note qu'une partie des coûts admissibles, à savoir 12 243 705 EUR, correspond à des dépenses qui ont déjà été effectuées en 2004. Dans la mesure où cette aide est destinée à alléger des dépenses passées, il est douteux qu'elle ait pu avoir une quelconque incidence sur les actions de formation de la société au cours de cette période.

II)   Nature de la formation

| 23. | La Commission note que l'article 4 du règlement opère une distinction entre les projets de formation spécifique et les projets de formation générale. |
| --- | --- |

23.

La Commission note que l'article 4 du règlement opère une distinction entre les projets de formation spécifique et les projets de formation générale.

| 24. | L'article 2, point d), définit la formation spécifique comme “une formation comprenant un enseignement directement et principalement applicable aux postes actuels ou prochains des salariés dans l'entreprise bénéficiaire et procurant des qualifications qui ne sont pas transférables à d'autres entreprises ou d'autres domaines de travail ou ne le sont que dans une mesure limitée”. |
| --- | --- |

24.

L'article 2, point d), définit la formation spécifique comme “une formation comprenant un enseignement directement et principalement applicable aux postes actuels ou prochains des salariés dans l'entreprise bénéficiaire et procurant des qualifications qui ne sont pas transférables à d'autres entreprises ou d'autres domaines de travail ou ne le sont que dans une mesure limitée”.

| 25. | L'article 2, point e), définit la formation générale comme “une formation comprenant un enseignement qui n'est pas uniquement ou principalement applicable aux postes de travail actuels ou prochains du salarié dans l'entreprise bénéficiaire, et qui procure des qualifications largement transférables à d'autres entreprises ou à d'autres domaines de travail et améliore par conséquent substantiellement la possibilité du salarié d'être employé”. |
| --- | --- |

25.

L'article 2, point e), définit la formation générale comme “une formation comprenant un enseignement qui n'est pas uniquement ou principalement applicable aux postes de travail actuels ou prochains du salarié dans l'entreprise bénéficiaire, et qui procure des qualifications largement transférables à d'autres entreprises ou à d'autres domaines de travail et améliore par conséquent substantiellement la possibilité du salarié d'être employé”.

| 26. | Conformément à l'article 4, paragraphes 2 et 3, les aides à la formation sont compatibles avec le marché commun si elles sont conformes aux intensités d'aide mentionnées dans cet article pour les coûts admissibles. Conformément au règlement, les intensités d'aide maximum pour les grandes entreprises situées dans des régions pouvant bénéficier d'aides régionales conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité sont de 30 % pour la formation spécifique et de 55 % pour la formation générale. |
| --- | --- |

26.

Conformément à l'article 4, paragraphes 2 et 3, les aides à la formation sont compatibles avec le marché commun si elles sont conformes aux intensités d'aide mentionnées dans cet article pour les coûts admissibles. Conformément au règlement, les intensités d'aide maximum pour les grandes entreprises situées dans des régions pouvant bénéficier d'aides régionales conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité sont de 30 % pour la formation spécifique et de 55 % pour la formation générale.

| 27. | À ce stade de la procédure, la Commission exprime des doutes quant à la façon dont les autorités belges interprètent la définition de la formation générale par rapport à la formation spécifique. Il ne peut être exclu qu'elles aient appliqué au projet une définition trop large de la notion de formation générale. |
| --- | --- |

27.

À ce stade de la procédure, la Commission exprime des doutes quant à la façon dont les autorités belges interprètent la définition de la formation générale par rapport à la formation spécifique. Il ne peut être exclu qu'elles aient appliqué au projet une définition trop large de la notion de formation générale.

| 28. | Les doutes de la Commission concernent notamment les postes “coûts des services de conseil” et “coûts de personnel hors ligne” (2). Au stade actuel de la procédure, la Commission ne dispose pas d'informations suffisantes sur le contenu précis de ces actions pour pouvoir déterminer quelle est la proportion appropriée de formation “générale” et de formation “spécifique”. |
| --- | --- |

28.

Les doutes de la Commission concernent notamment les postes “coûts des services de conseil” et “coûts de personnel hors ligne” (2). Au stade actuel de la procédure, la Commission ne dispose pas d'informations suffisantes sur le contenu précis de ces actions pour pouvoir déterminer quelle est la proportion appropriée de formation “générale” et de formation “spécifique”.

| 29. | D'après les autorités belges, le service Formation de Ford Genk estime qu'environ 70 % de cette formation est de nature générale. Néanmoins, conformément à l'article 4, paragraphe 5, du règlement, dans les cas où le projet comprend des éléments à la fois de formation spécifique et de formation générale qui ne peuvent être séparés aux fins du calcul de l'intensité de l'aide et dans les cas où le caractère spécifique ou général du projet d'aide à la formation ne peut être établi, ce sont les intensités définies pour la formation spécifique qui sont applicables. |
| --- | --- |

29.

D'après les autorités belges, le service Formation de Ford Genk estime qu'environ 70 % de cette formation est de nature générale. Néanmoins, conformément à l'article 4, paragraphe 5, du règlement, dans les cas où le projet comprend des éléments à la fois de formation spécifique et de formation générale qui ne peuvent être séparés aux fins du calcul de l'intensité de l'aide et dans les cas où le caractère spécifique ou général du projet d'aide à la formation ne peut être établi, ce sont les intensités définies pour la formation spécifique qui sont applicables.

| 30. | En outre, la Commission n'a reçu aucune indication supplémentaire permettant de penser que ces cours puissent être considérés comme de la formation générale, c'est-à-dire qu'ils sont organisés conjointement par plusieurs entreprises indépendantes ou que des salariés de différentes entreprises peuvent bénéficier de la formation. La Commission n'a pas non plus reçu d'informations indiquant que les cours sont reconnus, agréés ou validés par les pouvoirs publics. C'est pourquoi, au stade actuel de la procédure, la Commission doute que la formation relève de la définition de la formation spécifique figurant dans le règlement. |
| --- | --- |

30.

En outre, la Commission n'a reçu aucune indication supplémentaire permettant de penser que ces cours puissent être considérés comme de la formation générale, c'est-à-dire qu'ils sont organisés conjointement par plusieurs entreprises indépendantes ou que des salariés de différentes entreprises peuvent bénéficier de la formation. La Commission n'a pas non plus reçu d'informations indiquant que les cours sont reconnus, agréés ou validés par les pouvoirs publics. C'est pourquoi, au stade actuel de la procédure, la Commission doute que la formation relève de la définition de la formation spécifique figurant dans le règlement.

DÉCISION

| 31. | Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a décidé d'engager la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE et elle enjoint à la Belgique de lui fournir, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente, tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de l'aide. Elle invite la Belgique à transmettre immédiatement copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide. |
| --- | --- |

31.

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a décidé d'engager la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE et elle enjoint à la Belgique de lui fournir, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente, tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de l'aide. Elle invite la Belgique à transmettre immédiatement copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide.

| 32. | La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui stipule que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

32.

La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui stipule que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| 33. | Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE, en lui envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.» |
| --- | --- |

33.

Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE, en lui envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.»

„Hierbij stelt de Commissie België ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten met betrekking tot de bovengenoemde steunmaatregel verstrekte inlichtingen, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

PROCEDURE

| 1. | De voorgenomen steunmaatregel voor Ford in Genk is bij schrijven van 22 juni 2005 bij de Commissie aangemeld. De Commissie heeft om aanvullende inlichtingen verzocht bij schrijven van 27 juli 2005, waarop de Belgische autoriteiten hebben geantwoord bij een schrijven dat op 15 september 2005 werd geregistreerd. |
| --- | --- |

1.

De voorgenomen steunmaatregel voor Ford in Genk is bij schrijven van 22 juni 2005 bij de Commissie aangemeld. De Commissie heeft om aanvullende inlichtingen verzocht bij schrijven van 27 juli 2005, waarop de Belgische autoriteiten hebben geantwoord bij een schrijven dat op 15 september 2005 werd geregistreerd.

BESCHRIJVING VAN HET PROJECT

| 2. | De steun zou worden verleend aan Ford-Werke GmbH in Genk, België, dat deel uitmaakt van de Ford Motor Company. De fabriek werd in 1964 in bedrijf gesteld en sedertdien werden ruim twaalf miljoen wagens geproduceerd. Eind 2003 vond — in het kader van een algemene herstructurering van Ford Europe — een aanzienlijke personeelsafvloeiing plaats, waarbij 3 000 personeelsleden op een totaal van 9 000 werknemers waren betrokken. Tegelijkertijd maakte de onderneming een investeringsprogramma bekend van ongeveer 700 miljoen EUR, dat hoofdzakelijk bestemd was voor een nieuw flexibel fabricagesysteem. Daarbij zou de traditionele productie van het model Mondeo worden aangevuld met de nieuwe versie van het model Galaxy en een derde wagen. Momenteel telt de fabriek 4 946 werknemers die in twee ploegen werken. Vorig jaar werden 207 163 wagens geproduceerd. |
| --- | --- |

2.

De steun zou worden verleend aan Ford-Werke GmbH in Genk, België, dat deel uitmaakt van de Ford Motor Company. De fabriek werd in 1964 in bedrijf gesteld en sedertdien werden ruim twaalf miljoen wagens geproduceerd. Eind 2003 vond — in het kader van een algemene herstructurering van Ford Europe — een aanzienlijke personeelsafvloeiing plaats, waarbij 3 000 personeelsleden op een totaal van 9 000 werknemers waren betrokken. Tegelijkertijd maakte de onderneming een investeringsprogramma bekend van ongeveer 700 miljoen EUR, dat hoofdzakelijk bestemd was voor een nieuw flexibel fabricagesysteem. Daarbij zou de traditionele productie van het model Mondeo worden aangevuld met de nieuwe versie van het model Galaxy en een derde wagen. Momenteel telt de fabriek 4 946 werknemers die in twee ploegen werken. Vorig jaar werden 207 163 wagens geproduceerd.

| 3. | De Belgische autoriteiten nemen zich voor opleidingssteun te verlenen ten bedrage van 12,28 miljoen EUR voor subsidiabele kosten die betrekking hebben op een periode van drie jaar, van 2004 tot 2006. De steun wordt toegekend in de vorm van een ad-hocsubsidie van de Vlaamse Gemeenschap. De totale subsidiabele kosten van het opleidingsproject bedragen 33,84 miljoen EUR. |
| --- | --- |

3.

De Belgische autoriteiten nemen zich voor opleidingssteun te verlenen ten bedrage van 12,28 miljoen EUR voor subsidiabele kosten die betrekking hebben op een periode van drie jaar, van 2004 tot 2006. De steun wordt toegekend in de vorm van een ad-hocsubsidie van de Vlaamse Gemeenschap. De totale subsidiabele kosten van het opleidingsproject bedragen 33,84 miljoen EUR.

| 4. | Volgens de door België verstrekte informatie omvat het voor steun in aanmerking komende programma de onderstaande specifieke opleidingsactiviteiten ten belope van 25,34 miljoen EUR:






  — | consultancykosten: 0,88 miljoen EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

Volgens de door België verstrekte informatie omvat het voor steun in aanmerking komende programma de onderstaande specifieke opleidingsactiviteiten ten belope van 25,34 miljoen EUR:

—

consultancykosten: 0,88 miljoen EUR;

| — | on-the-job training: 5,44 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

on-the-job training: 5,44 miljoen EUR;

| — | slanke organisatie: 1,65 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

slanke organisatie: 1,65 miljoen EUR;

| — | off-line personeelskosten: 2,35 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

off-line personeelskosten: 2,35 miljoen EUR;

| — | „training enablers” (opleidingsruimten): 1,48 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

„training enablers” (opleidingsruimten): 1,48 miljoen EUR;

| — | „cascading” (cascadeproces): 1,6 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

„cascading” (cascadeproces): 1,6 miljoen EUR;

| — | herstructurering: 4,47 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

herstructurering: 4,47 miljoen EUR;

| — | opstartkosten: 7,44 miljoen EUR. |
| --- | --- |

—

opstartkosten: 7,44 miljoen EUR.

| 5. | De uitgaven voor algemene opleidingsactiviteiten bedragen 8,5 miljoen EUR en omvatten de volgende kosten:






  — | consultancykosten: 2,05 miljoen EUR; |
| --- | --- | --- |

5.

De uitgaven voor algemene opleidingsactiviteiten bedragen 8,5 miljoen EUR en omvatten de volgende kosten:

—

consultancykosten: 2,05 miljoen EUR;

| — | off-line personeelskosten: 5,5 miljoen EUR; |
| --- | --- |

—

off-line personeelskosten: 5,5 miljoen EUR;

| — | personeelskosten van de dienst opleiding: 0,92 miljoen EUR. |
| --- | --- |

—

personeelskosten van de dienst opleiding: 0,92 miljoen EUR.

BEOORDELING VAN DE STEUNMAATREGEL

| 6. | In dit stadium van de procedure is de Commissie van oordeel dat de desbetreffende maatregelen staatssteun vormen in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag: de steun wordt verleend in de vorm van een subsidie van de Vlaamse regering en wordt derhalve met staatsmiddelen bekostigd. De steunmaatregelen zijn selectief omdat zij alleen op Ford Genk van toepassing zijn. Aangezien de maatregelen een belangrijk aandeel in de financiering van de opleiding vertegenwoordigen, valt te verwachten dat zij de mededinging binnen de Gemeenschap verstoren, doordat Ford Genk een voordeel ontvangt ten opzichte van andere ondernemingen waaraan geen steun wordt verleend. Ten slotte wordt de markt voor motorvoertuigen gekenmerkt door een intensief handelsverkeer tussen de lidstaten. |
| --- | --- |

6.

In dit stadium van de procedure is de Commissie van oordeel dat de desbetreffende maatregelen staatssteun vormen in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag: de steun wordt verleend in de vorm van een subsidie van de Vlaamse regering en wordt derhalve met staatsmiddelen bekostigd. De steunmaatregelen zijn selectief omdat zij alleen op Ford Genk van toepassing zijn. Aangezien de maatregelen een belangrijk aandeel in de financiering van de opleiding vertegenwoordigen, valt te verwachten dat zij de mededinging binnen de Gemeenschap verstoren, doordat Ford Genk een voordeel ontvangt ten opzichte van andere ondernemingen waaraan geen steun wordt verleend. Ten slotte wordt de markt voor motorvoertuigen gekenmerkt door een intensief handelsverkeer tussen de lidstaten.

| 7. | België vecht geenszins aan dat de betwiste maatregelen staatssteun zijn en verzoekt dat deze maatregelen als opleidingssteun worden goedgekeurd. |
| --- | --- |

7.

België vecht geenszins aan dat de betwiste maatregelen staatssteun zijn en verzoekt dat deze maatregelen als opleidingssteun worden goedgekeurd.

| 8. | Het steunvoornemen moet worden getoetst aan Verordening (EG) nr. 68/2001 van de Commissie van 12 januari 2001 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op opleidingssteun (3) (hierna „de verordening” te noemen). Volgens artikel 5 van de verordening is opleidingssteun niet automatisch vrijgesteld wanneer het bedrag dat voor één enkel opleidingsproject aan één onderneming wordt verleend meer dan 1 miljoen EUR bedraagt. Bijgevolg moet deze steun worden aangemeld en getoetst aan de verordening. De Commissie merkt op dat de voorgenomen steun in deze zaak 12,28 miljoen EUR bedraagt; dat de steun aan één enkele onderneming wordt uitgekeerd; en dat het opleidingsproject één enkel project is. Daarom is de Commissie van oordeel dat voor dit steunvoornemen de aanmeldingsverplichting geldt. |
| --- | --- |

8.

Het steunvoornemen moet worden getoetst aan Verordening (EG) nr. 68/2001 van de Commissie van 12 januari 2001 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op opleidingssteun (3) (hierna „de verordening” te noemen). Volgens artikel 5 van de verordening is opleidingssteun niet automatisch vrijgesteld wanneer het bedrag dat voor één enkel opleidingsproject aan één onderneming wordt verleend meer dan 1 miljoen EUR bedraagt. Bijgevolg moet deze steun worden aangemeld en getoetst aan de verordening. De Commissie merkt op dat de voorgenomen steun in deze zaak 12,28 miljoen EUR bedraagt; dat de steun aan één enkele onderneming wordt uitgekeerd; en dat het opleidingsproject één enkel project is. Daarom is de Commissie van oordeel dat voor dit steunvoornemen de aanmeldingsverplichting geldt.

| 9. | Volgens artikel 3, lid 1, van de verordening, zijn individuele steunmaatregelen die aan alle voorwaarden van deze verordening voldoen, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt in de zin van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag. |
| --- | --- |

9.

Volgens artikel 3, lid 1, van de verordening, zijn individuele steunmaatregelen die aan alle voorwaarden van deze verordening voldoen, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt in de zin van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag.

| 10. | In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of het steunvoornemen op volgende punten aan de voorwaarden van de verordening voldoet: 1) de opvatting van de Belgische autoriteiten omtrent de kosten die als subsidiabel kunnen worden beschouwd en 2) de voorgestelde indeling bij algemene of specifieke opleiding. |
| --- | --- |

10.

In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of het steunvoornemen op volgende punten aan de voorwaarden van de verordening voldoet: 1) de opvatting van de Belgische autoriteiten omtrent de kosten die als subsidiabel kunnen worden beschouwd en 2) de voorgestelde indeling bij algemene of specifieke opleiding.

I.   Subsidiabele kosten

| 11. | De Commissie merkt op dat in artikel 4, lid 7, van de verordening is bepaald welke kosten in aanmerking komen voor opleidingssteun:






  (a) | de personeelskosten van de opleiders; |
| --- | --- | --- |

11.

De Commissie merkt op dat in artikel 4, lid 7, van de verordening is bepaald welke kosten in aanmerking komen voor opleidingssteun:

(a)

de personeelskosten van de opleiders;

| (b) | de verplaatsingskosten van de opleiders en degenen die de opleiding volgen; |
| --- | --- |

(b)

de verplaatsingskosten van de opleiders en degenen die de opleiding volgen;

| (c) | andere lopende uitgaven voor materiaal en benodigdheden; |
| --- | --- |

(c)

andere lopende uitgaven voor materiaal en benodigdheden;

| (d) | de afschrijving van werktuigen en uitrusting, in de mate waarin deze uitsluitend voor het opleidingsproject worden gebruikt; |
| --- | --- |

(d)

de afschrijving van werktuigen en uitrusting, in de mate waarin deze uitsluitend voor het opleidingsproject worden gebruikt;

| (e) | de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject; |
| --- | --- |

(e)

de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject;

| (f) | de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen, ten belope van ten hoogste het totaal van de overige, in de punten a) tot en met e) bedoelde, in aanmerking komende kosten. |
| --- | --- |

(f)

de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen, ten belope van ten hoogste het totaal van de overige, in de punten a) tot en met e) bedoelde, in aanmerking komende kosten.

| 12. | België heeft een overzicht van de opleidingskosten ingediend waardoor de Commissie kon nagaan wat onder de voorgestelde subsidiabele kosten wordt verstaan. De totale subsidiabele kosten van het aangemelde opleidingsprogramma bedragen 33,84 miljoen EUR, waarvan 25,34 miljoen EUR bestemd is voor specifieke opleiding en 8,5 miljoen voor algemene opleiding. Volgens de door België verstrekte informatie liggen de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen niet hoger dan het totaal van de overige subsidiabele kosten. |
| --- | --- |

12.

België heeft een overzicht van de opleidingskosten ingediend waardoor de Commissie kon nagaan wat onder de voorgestelde subsidiabele kosten wordt verstaan. De totale subsidiabele kosten van het aangemelde opleidingsprogramma bedragen 33,84 miljoen EUR, waarvan 25,34 miljoen EUR bestemd is voor specifieke opleiding en 8,5 miljoen voor algemene opleiding. Volgens de door België verstrekte informatie liggen de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen niet hoger dan het totaal van de overige subsidiabele kosten.

| 13. | In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of een aantal van de door België voorgestelde uitgaven voldoen aan artikel 4, lid 7, van de verordening. In het bijzonder heeft de Commissie twijfel over de volgende kostenposten: |
| --- | --- |

13.

In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of een aantal van de door België voorgestelde uitgaven voldoen aan artikel 4, lid 7, van de verordening. In het bijzonder heeft de Commissie twijfel over de volgende kostenposten:

i)   „Training enablers” (opleidingsruimten)

| 14. | België beschrijft „Training enablers” als grote glazen lokalen met ruimten voor lectuur en sociale contacten. België stelt voor dat de afschrijving van de kosten voor deze ruimten als subsidiabel wordt beschouwd. In deze fase lijkt het evenwel twijfelachtig of gebouwen of andere soorten infrastructuur binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder d), van de verordening vallen, waarin alleen „werktuigen” en „uitrusting” worden vermeld. Voorts heeft België onvoldoende gegevens verstrekt met betrekking tot de mate waarin deze infrastructuur voor andere doeleinden dan opleiding zal worden gebruikt. |
| --- | --- |

14.

België beschrijft „Training enablers” als grote glazen lokalen met ruimten voor lectuur en sociale contacten. België stelt voor dat de afschrijving van de kosten voor deze ruimten als subsidiabel wordt beschouwd. In deze fase lijkt het evenwel twijfelachtig of gebouwen of andere soorten infrastructuur binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder d), van de verordening vallen, waarin alleen „werktuigen” en „uitrusting” worden vermeld. Voorts heeft België onvoldoende gegevens verstrekt met betrekking tot de mate waarin deze infrastructuur voor andere doeleinden dan opleiding zal worden gebruikt.

ii)   Personeelskosten van de dienst opleiding

| 15. | België stelt voor in deze kostenpost alle personeelskosten van de dienst opleiding van Ford Genk op te nemen. Volgens de Commissie is het twijfelachtig of dergelijke kosten binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder e), van de verordening vallen („de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject”). |
| --- | --- |

15.

België stelt voor in deze kostenpost alle personeelskosten van de dienst opleiding van Ford Genk op te nemen. Volgens de Commissie is het twijfelachtig of dergelijke kosten binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder e), van de verordening vallen („de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject”).

| 16. | Aangezien een onderneming met de omvang van de begunstigde onderneming normaal gezien over een dienst opleiding beschikt die verantwoordelijk is voor het aanbieden en coördineren van de opleiding van het personeel, lijkt het op het eerste gezicht niet waarschijnlijk dat de begunstigde onderneming door het steunvoornemen extra stimulansen krijgt om haar eigen opleidingsaanbod te vergroten. |
| --- | --- |

16.

Aangezien een onderneming met de omvang van de begunstigde onderneming normaal gezien over een dienst opleiding beschikt die verantwoordelijk is voor het aanbieden en coördineren van de opleiding van het personeel, lijkt het op het eerste gezicht niet waarschijnlijk dat de begunstigde onderneming door het steunvoornemen extra stimulansen krijgt om haar eigen opleidingsaanbod te vergroten.

iii)   „Cascading” (cascadeproces)

| 17. | Volgens de aanmelding vindt er driemaal per jaar een bijeenkomst plaats waarop de directeur van de fabriek het personeel een korte uiteenzetting geeft over de tenuitvoerlegging van het „lean organisation”-systeem („FPS” — slanke organisatie) van Ford. In deze fase van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of deze activiteit meer is dan een zuivere beheershandeling of aan een of andere opleidingsdoelstelling beantwoordt. Bijgevolg is het twijfelachtig of deze activiteit subsidiabel is in het kader van artikel 4, lid 7, van de verordening. |
| --- | --- |

17.

Volgens de aanmelding vindt er driemaal per jaar een bijeenkomst plaats waarop de directeur van de fabriek het personeel een korte uiteenzetting geeft over de tenuitvoerlegging van het „lean organisation”-systeem („FPS” — slanke organisatie) van Ford. In deze fase van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of deze activiteit meer is dan een zuivere beheershandeling of aan een of andere opleidingsdoelstelling beantwoordt. Bijgevolg is het twijfelachtig of deze activiteit subsidiabel is in het kader van artikel 4, lid 7, van de verordening.

| 18. | Voorts rijst de vraag of de onderneming nood heeft aan staatssteun om een dergelijk cascadeproces ten uitvoer te leggen. Overeenkomstig artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag is de noodzaak van de steun een voorwaarde om met de gemeenschappelijke markt verenigbaar te zijn. In deze zaak kan opleidingssteun worden gerechtvaardigd wanneer deze noodzakelijk is om de begunstigde onderneming de juiste stimulansen te geven om haar personeel een passende opleiding aan te bieden. Aangezien het cascadeproces deel lijkt uit te maken van de gebruikelijke beheershandelingen van Ford Genk, is de Commissie in deze fase van oordeel dat de noodzaak van de steun voor deze kostenpost onvoldoende is gestaafd. |
| --- | --- |

18.

Voorts rijst de vraag of de onderneming nood heeft aan staatssteun om een dergelijk cascadeproces ten uitvoer te leggen. Overeenkomstig artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag is de noodzaak van de steun een voorwaarde om met de gemeenschappelijke markt verenigbaar te zijn. In deze zaak kan opleidingssteun worden gerechtvaardigd wanneer deze noodzakelijk is om de begunstigde onderneming de juiste stimulansen te geven om haar personeel een passende opleiding aan te bieden. Aangezien het cascadeproces deel lijkt uit te maken van de gebruikelijke beheershandelingen van Ford Genk, is de Commissie in deze fase van oordeel dat de noodzaak van de steun voor deze kostenpost onvoldoende is gestaafd.

iv)   Herstructurerings- en opstartkosten

| 19. | In de voorbije jaren heeft Ford Europe geprobeerd haar productiecapaciteit aan te passen aan een stagnerende vraag. Zo zijn bij Ford Genk in de periode van december 2003 tot april 2004 2 770 werknemers afgevloeid. Volgens de Belgische autoriteiten werd een aantal „belangrijke personeelsleden” verzocht om nog enkele extra weken of maanden in dienst te blijven en hun opvolgers op te leiden om de continuïteit van de productie en de kwaliteitszorg van de fabriek te garanderen. In deze fase betwijfelt de Commissie of deze kosten subsidiabel zijn overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening, aangezien deze uitsluitend lijken voort te vloeien uit de recente herstructurering van de fabriek. |
| --- | --- |

19.

In de voorbije jaren heeft Ford Europe geprobeerd haar productiecapaciteit aan te passen aan een stagnerende vraag. Zo zijn bij Ford Genk in de periode van december 2003 tot april 2004 2 770 werknemers afgevloeid. Volgens de Belgische autoriteiten werd een aantal „belangrijke personeelsleden” verzocht om nog enkele extra weken of maanden in dienst te blijven en hun opvolgers op te leiden om de continuïteit van de productie en de kwaliteitszorg van de fabriek te garanderen. In deze fase betwijfelt de Commissie of deze kosten subsidiabel zijn overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening, aangezien deze uitsluitend lijken voort te vloeien uit de recente herstructurering van de fabriek.

| 20. | Voorts lijkt de kennisoverdracht naar jongere personeelsleden ook deel uit te maken van de kernactiviteiten van de onderneming omdat deze noodzakelijk is voor het overleven van de onderneming en voortvloeit uit de kerndoelstelling van de onderneming. Bijgevolg is de Commissie in deze fase van mening dat de steun voor opleiding in het kader van de herstructurering geen echte stimulansen lijkt te bieden voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming. |
| --- | --- |

20.

Voorts lijkt de kennisoverdracht naar jongere personeelsleden ook deel uit te maken van de kernactiviteiten van de onderneming omdat deze noodzakelijk is voor het overleven van de onderneming en voortvloeit uit de kerndoelstelling van de onderneming. Bijgevolg is de Commissie in deze fase van mening dat de steun voor opleiding in het kader van de herstructurering geen echte stimulansen lijkt te bieden voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming.

| 21. | Hetzelfde geldt voor steun voor een startopleiding. Deze opleidingskosten zijn nodig voor de productie van nieuwe modellen in de fabriek, hetgeen een normaal en vaak voorkomend verschijnsel is in de auto-industrie en noodzakelijk is om concurrerend te blijven. Het lijkt dus dat de marktwerking alleen reeds voldoende zou zijn om de onderneming ertoe aan te zetten deze kosten te maken. Bijgevolg is de Commissie ook in dit opzicht van mening dat België de noodzaak van staatssteun onvoldoende heeft aangetoond. |
| --- | --- |

21.

Hetzelfde geldt voor steun voor een startopleiding. Deze opleidingskosten zijn nodig voor de productie van nieuwe modellen in de fabriek, hetgeen een normaal en vaak voorkomend verschijnsel is in de auto-industrie en noodzakelijk is om concurrerend te blijven. Het lijkt dus dat de marktwerking alleen reeds voldoende zou zijn om de onderneming ertoe aan te zetten deze kosten te maken. Bijgevolg is de Commissie ook in dit opzicht van mening dat België de noodzaak van staatssteun onvoldoende heeft aangetoond.

v)   Uitgaven met betrekking tot 2004

| 22. | De Commissie stelt vast dat een gedeelte van de subsidiabele kosten, namelijk 12 243 705 EUR, uitgaven betreft die reeds in 2004 werden gemaakt. In de mate dat steun wordt benut ter dekking van vroegere uitgaven, is het twijfelachtig of deze steun een stimulans kan zijn voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming in deze periode. |
| --- | --- |

22.

De Commissie stelt vast dat een gedeelte van de subsidiabele kosten, namelijk 12 243 705 EUR, uitgaven betreft die reeds in 2004 werden gemaakt. In de mate dat steun wordt benut ter dekking van vroegere uitgaven, is het twijfelachtig of deze steun een stimulans kan zijn voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming in deze periode.

II.   Soort opleiding

| 23. | De Commissie wijst erop dat in artikel 4 van de verordening een onderscheid gemaakt wordt tussen specifieke en algemene opleiding. |
| --- | --- |

23.

De Commissie wijst erop dat in artikel 4 van de verordening een onderscheid gemaakt wordt tussen specifieke en algemene opleiding.

| 24. | In artikel 2, onder d), wordt „specifieke opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat direct en hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, en door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die niet of slechts in beperkte mate naar andere ondernemingen of andere werkgebieden overdraagbaar zijn.” |
| --- | --- |

24.

In artikel 2, onder d), wordt „specifieke opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat direct en hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, en door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die niet of slechts in beperkte mate naar andere ondernemingen of andere werkgebieden overdraagbaar zijn.”

| 25. | In artikel 2, onder e) wordt „algemene opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat niet uitsluitend of hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, maar door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die in ruime mate naar andere ondernemingen of werkgebieden overdraagbaar zijn, zodat de inzetbaarheid van de werknemer wordt verbeterd.” |
| --- | --- |

25.

In artikel 2, onder e) wordt „algemene opleiding” omschreven als „een opleiding die bestaat in onderricht dat niet uitsluitend of hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, maar door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die in ruime mate naar andere ondernemingen of werkgebieden overdraagbaar zijn, zodat de inzetbaarheid van de werknemer wordt verbeterd.”

| 26. | Opleidingssteun is volgens artikel 4, leden 2 en 3, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt wanneer de daarin genoemde steunintensiteiten in verhouding tot de subsidiabele kosten worden nageleefd. Volgens de verordening bedragen de maximaal toegestane steunintensiteiten voor grote ondernemingen in gebieden die uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag voor steun in aanmerking komen, 30 % voor specifieke opleiding en 55 % voor algemene opleiding. |
| --- | --- |

26.

Opleidingssteun is volgens artikel 4, leden 2 en 3, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt wanneer de daarin genoemde steunintensiteiten in verhouding tot de subsidiabele kosten worden nageleefd. Volgens de verordening bedragen de maximaal toegestane steunintensiteiten voor grote ondernemingen in gebieden die uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag voor steun in aanmerking komen, 30 % voor specifieke opleiding en 55 % voor algemene opleiding.

| 27. | In dit stadium van de procedure heeft de Commissie enige twijfel bij de manier waarop de Belgische autoriteiten de definitie van algemene versus specifieke opleiding interpreteren. Niet uit te sluiten valt dat in dit project een al te ruime definitie van „algemene opleiding” werd gehanteerd. |
| --- | --- |

27.

In dit stadium van de procedure heeft de Commissie enige twijfel bij de manier waarop de Belgische autoriteiten de definitie van algemene versus specifieke opleiding interpreteren. Niet uit te sluiten valt dat in dit project een al te ruime definitie van „algemene opleiding” werd gehanteerd.

| 28. | De Commissie heeft in het bijzonder twijfel omtrent de opleidingsonderdelen „consultancykosten” en „off-line personeelskosten” (4). In deze fase beschikt de Commissie over onvoldoende gegevens met betrekking tot de precieze inhoud van deze activiteiten om het overeenkomstige deel „algemene” en „specifieke” opleiding te kunnen vaststellen. |
| --- | --- |

28.

De Commissie heeft in het bijzonder twijfel omtrent de opleidingsonderdelen „consultancykosten” en „off-line personeelskosten” (4). In deze fase beschikt de Commissie over onvoldoende gegevens met betrekking tot de precieze inhoud van deze activiteiten om het overeenkomstige deel „algemene” en „specifieke” opleiding te kunnen vaststellen.

| 29. | Volgens de Belgische autoriteiten raamt de dienst opleiding van Ford Genk dat ongeveer 70 % van deze opleiding als algemene opleiding kan worden beschouwd. Overeenkomstig artikel 4, lid 5, van de verordening zijn de steunintensiteiten die voor specifieke opleiding gelden, van toepassing, ingeval het steunproject zowel componenten van specifieke opleiding als componenten van algemene opleiding omvat die voor de berekening van de steunintensiteit niet van elkaar kunnen worden gescheiden en ingeval het specifieke dan wel algemene karakter van het opleidingsproject niet kan worden aangetoond. |
| --- | --- |

29.

Volgens de Belgische autoriteiten raamt de dienst opleiding van Ford Genk dat ongeveer 70 % van deze opleiding als algemene opleiding kan worden beschouwd. Overeenkomstig artikel 4, lid 5, van de verordening zijn de steunintensiteiten die voor specifieke opleiding gelden, van toepassing, ingeval het steunproject zowel componenten van specifieke opleiding als componenten van algemene opleiding omvat die voor de berekening van de steunintensiteit niet van elkaar kunnen worden gescheiden en ingeval het specifieke dan wel algemene karakter van het opleidingsproject niet kan worden aangetoond.

| 30. | Bovendien heeft de Commissie geen verdere aanwijzingen ontvangen dat deze cursussen als algemene opleiding kunnen worden aangemerkt — dat deze cursussen dus door verschillende onafhankelijke ondernemingen gezamenlijk worden georganiseerd of ten goede kunnen komen aan werknemers van verschillende ondernemingen. Evenmin heeft de Commissie informatie ontvangen dat de cursussen worden erkend, gecertificeerd of gehomologeerd door een overheidsorgaan. Derhalve betwijfelt de Commissie — in dit stadium — dat de opleiding onder de definitie valt van algemene opleiding in de zin van de verordening. |
| --- | --- |

30.

Bovendien heeft de Commissie geen verdere aanwijzingen ontvangen dat deze cursussen als algemene opleiding kunnen worden aangemerkt — dat deze cursussen dus door verschillende onafhankelijke ondernemingen gezamenlijk worden georganiseerd of ten goede kunnen komen aan werknemers van verschillende ondernemingen. Evenmin heeft de Commissie informatie ontvangen dat de cursussen worden erkend, gecertificeerd of gehomologeerd door een overheidsorgaan. Derhalve betwijfelt de Commissie — in dit stadium — dat de opleiding onder de definitie valt van algemene opleiding in de zin van de verordening.

BESLUIT

| 31. | Gelet op de bovenstaande overwegingen heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden en maant zij België aan, haar binnen één maand na de datum van ontvangst van dit schrijven, alle documenten, inlichtingen en gegevens te verstrekken die nodig zijn om de verenigbaarheid van de steunmaatregel te beoordelen. Zij verzoekt België onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen. |
| --- | --- |

31.

Gelet op de bovenstaande overwegingen heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden en maant zij België aan, haar binnen één maand na de datum van ontvangst van dit schrijven, alle documenten, inlichtingen en gegevens te verstrekken die nodig zijn om de verenigbaarheid van de steunmaatregel te beoordelen. Zij verzoekt België onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen.

| 32. | De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag. Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd. |
| --- | --- |

32.

De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag. Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.

| 33. | Voorts deelt de Commissie België mee, dat zij de belanghebbenden van deze zaak in kennis zal stellen door dit schrijven en een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken. Tevens zal zij de belanghebbenden in de EVA-staten die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden. Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking.” |
| --- | --- |

33.

Voorts deelt de Commissie België mee, dat zij de belanghebbenden van deze zaak in kennis zal stellen door dit schrijven en een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken. Tevens zal zij de belanghebbenden in de EVA-staten die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden. Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking.”

---

(1)  JO L 10 du 13.1.2001, p. 20.

1

(2)  Cette considération s'appliquerait également au poste “coûts de personnel du service formation”, si ces coûts étaient éventuellement considérés comme admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement (voir section I ci-dessus).

2

(3)  PB L 10 van 13.1.2001, blz. 20.

3

(4)  Indien de „personeelskosten van de dienst opleiding” in aanmerking waren genomen als subsidiabele kosten overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening (zie afdeling I), dan zou voor deze kosten ook een soortgelijke opmerking kunnen worden gemaakt.

4

---

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/21

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2006/C 47/07)

(EGT vonatkozású szöveg)

A határozathozatal időpontja:

Tagállam: Egyesült Királyság (Anglia)

Támogatás száma: N 144/2003

Cím: Halászati hajók (leszerelési) rendszere 2003

Célkitűzés: A halászati hajók kivonása a hajóflottából, hogy a tőkehalra irányuló halászat csökkenjen

Jogalap: Statutory Instrument

Támogatás intenzitása vagy összege: A pályázatok egyéni, versenyképes ajánlatok alapján kerülnek elbírálásra azoknak a kiválasztásával, amelyek az ajánlat alapján a legtöbb előnnyel járnak. A 10 éves vagy annál régebbi hajók esetében a juttatás a 2792/1999 rendelet által meghatározott határokon belül lesz egy 20 %-os kiegészítő selejtezési prémiummal. A tíz évnél újabb hajók esetében a felső határt 1.5 %-kal növelik, minden 10 év alatti évre

Időtartam: 2003/2004

Egyéb információk: Éves jelentés

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozathozatal időpontja:

Tagállam: Egyesült Királyság (Skócia)

Támogatás száma: N 155/2003

Cím: Tengeri halászati (átmeneti támogatás) (Skócia) rendszer 2003

Célkitűzés: Gazdasági kártérítés azoknak a hajóknak, amelyekre hatással volt az északi tengeri tőkehalállomány halászatának csökkenése

Jogalap: Scottish Statutory Instrument

Költségvetés: 10 millió GBP (körülbelül 15 millió EUR)

A támogatás intenzitása vagy összege: 142 GBP hajókapacitás-egységenként azoknak a hajóknak, melyeket a teljes időszakra minősítettek

Időtartam:

Egyéb információk: Éves jelentés

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja:

Tagállam: Írország

Támogatás száma: N 340/2001

Megnevezése: Adókedvezmények a fehérhúsú halak halászatára szakosodott halászflottába történő beruházáshoz

Célkitűzés: A fehérhúsú halak halászatára szakosodott halászflottába történő tőkebefektetés ösztönzése

Jogalap: Finance Act 2001

Költségvetés: A támogatás tényleges költségei és haszna a projekt típusától és volumenétől, az adózási szinttől, amelyre a kedvezményt adják, valamint a támogatástól eltérő egyéb finanszírozás mértékétől függ

A támogatás formája és intenzitása: A 2002. december 20-i 2369/2002/EK tanácsi rendelettel módosított 2792/1999/EK tanácsi rendelet alapján meghatározott támogatási mérték

Időtartam: 2001, 2002, 2003, 2004. szeptember 3-mal bezárólag

Egyéb információk: Éves jelentés

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja:

Tagállam: Hollandia

Támogatás száma: N 356/2003

Megnevezése: A halászati termékek kirakodási ágazata érdekeinek védelme

Célkitűzés: A halászati termékek kirakodási ágazata érdekeinek védelmét célzó tanácsadási tevékenységek finanszírozása

Jogalap:

| — | Instellingsverordening Productschap Vis |
| --- | --- |

—

Instellingsverordening Productschap Vis

| — | Verordening instelling van een fonds voor de aanvoersector |
| --- | --- |

—

Verordening instelling van een fonds voor de aanvoersector

Költségvetés: 50 és 100 000 EUR között évente

Időtartam: 2003. és az azt követő évek

A támogatás formája és intenzitása: A halászati és akvakultúraágazatnak nyújtott állami támogatások vizsgálatára vonatkozó iránymutatásban meghatározott összeghatárokig (HL C 19., 2001.1.20., 7. o.)

Egyéb információ: Éves jelentés

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozathozatal időpontja:

Tagállam: Spanyolország

Támogatás száma: N 574/2002

Cím: Megállapodás Marokkóval – A halászflotta átalakítása (Valencia)

Célkitűzés: A hajók és a halászok működése átalakításának elősegítése, amely 1999-ig a marokkói halászati megállapodástól függött

Jogalap: Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen determinados requisitos y condiciones que afectan a la reconversión de los buques y pescadores por la finalización del Acuerdo de pesca con Marruecos

Költségvetés: 1 500 000 EUR

Intenzitás: A 2792/99/EK és 2561/2001/EK tanácsi rendeletek által megállapított kritériumok és mértékek

Időtartam: 2002-2003

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozathozatal időpontja:

Tagállam: Olaszország

Támogatás száma: N 702/2002

Cím: Hivatásos felek által foganatosított intézkedések. Halászati ágazat

Célkitűzés: A hivatásos felek által hozott intézkedések, valamint az innovatív intézkedések területén a strukturális intézkedések foganatosítása a régióban alkalmazandó közösségi támogatási keretterv szerint.

Jogalap: Circolare applicativa della normativa CE in materia di OO.PP. e Associazioni di OO.PP. (Ministero delle Politiche Agricole e Forestali)

Költségvetés: 5 286 000 EUR

Intenzitás: A Tanács 2792/99/EK rendelete által előírt ráta szerint.

Időtartam: 2000-2006

Egyéb információk: Éves jelentés

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozathozatal időpontja:

Tagállam: Portugália

Támogatás száma: NN 92/2002

Cím: Ideiglenes szardínia-halászati tilalom – halászati ágazat

Célkitűzés: A halászok és a halászhajó-tulajdonosok kárpótlása a szardínia (Sardina pilchardus) halászatának ideiglenes tilalmáért, ami az északi régió egy előre nem látható biológiai jelensége (rendkívüli ivadékbőség), valamint az újratermelhető biomassza visszanyerése érdekében bevezetett tilalom miatt következett be

Jogalap: Portaria no. 123-B/2002, de 8 de Fevereiro, que estabelece o Regulamento de apoio à cessação temporária da actividade das embarcações de pesca dirigida à sardinha

Költségvetés: 1 200 000 EUR

Időtartam: Két hónap a 2002. év során

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/23

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(COMP/M.4095 – Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo)

Egyszerűsített eljárásra kijelölt ügy

(2006/C 47/08)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2006. február 17-én a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikkének megfelelően bejelentés érkezett a Bizottsághoz egy tervezett összefonódásról, amely során a Deutsche Telekom AG („DTAG”, Németország), a Corpus Immobiliengruppe GmbH & Co. KG („Corpus”, Németország) és a Morgan Stanley csoporthoz tartozó Morgan Stanley Bank AG („MSBAG”, Németország) vállalkozások a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös ellenőrzést szereznek a meglévő Sireo Real Estate Asset Management GmbH („Sireo”, Németország) közös vállalat új, kibővített formája felett. |
| --- | --- |

1.

2006. február 17-én a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikkének megfelelően bejelentés érkezett a Bizottsághoz egy tervezett összefonódásról, amely során a Deutsche Telekom AG („DTAG”, Németország), a Corpus Immobiliengruppe GmbH & Co. KG („Corpus”, Németország) és a Morgan Stanley csoporthoz tartozó Morgan Stanley Bank AG („MSBAG”, Németország) vállalkozások a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös ellenőrzést szereznek a meglévő Sireo Real Estate Asset Management GmbH („Sireo”, Németország) közös vállalat új, kibővített formája felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások gazdasági tevékenységei a következők:






  — | a DTAG esetében: telekommunikáció; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások gazdasági tevékenységei a következők:

—

a DTAG esetében: telekommunikáció;

| — | a Corpus esetében: vagyonkezelés, ingatlanügyletek, valamint projektfejlesztés; |
| --- | --- |

—

a Corpus esetében: vagyonkezelés, ingatlanügyletek, valamint projektfejlesztés;

| — | az MSBAG esetében: pénzügyi szolgáltatások; |
| --- | --- |

—

az MSBAG esetében: pénzügyi szolgáltatások;

| — | a Sireo esetében: ingatlanalapok és ingatlanalapoknak nyújtott tanácsadási szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

a Sireo esetében: ingatlanalapok és ingatlanalapoknak nyújtott tanácsadási szolgáltatások.

| 3. | A Bizottság az előzetes vizsgálat alapján úgy ítéli meg, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. A végső döntés jogát azonban fenntartja a kérdésben. Meg kell jegyezni, hogy a 139/2004/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó meghatározott összefonódások kezelésének egyszerűsített eljárásáról szóló bizottsági közlemény (2) alapján az ügy kezelése történhet a közleményben ismertetett eljárás szerint. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság az előzetes vizsgálat alapján úgy ítéli meg, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. A végső döntés jogát azonban fenntartja a kérdésben. Meg kell jegyezni, hogy a 139/2004/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó meghatározott összefonódások kezelésének egyszerűsített eljárásáról szóló bizottsági közlemény (2) alapján az ügy kezelése történhet a közleményben ismertetett eljárás szerint.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy a tervezett összefonódással kapcsolatos esetleges észrevételeiket juttassák el a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek e közzététel megjelenését követő 10 napon belül meg kell érkezniük a Bizottsághoz. Az észrevételeket a COMP/M.4095 – Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo hivatkozási szám feltüntetése mellett faxon (fax szám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postán lehet eljuttatni a Bizottsághoz az alábbi címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Hivatal) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy a tervezett összefonódással kapcsolatos esetleges észrevételeiket juttassák el a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek e közzététel megjelenését követő 10 napon belül meg kell érkezniük a Bizottsághoz. Az észrevételeket a COMP/M.4095 – Deutsche Telekom/Corpus/Morgan Stanley/Sireo hivatkozási szám feltüntetése mellett faxon (fax szám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postán lehet eljuttatni a Bizottsághoz az alábbi címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Hivatal)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/24

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4157 – Wendel Investissement/Groupe Materis)

(2006/C 47/09)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2006. február 17-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Wendel Investment SA („Wendel”, Franciaország) vállalat tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Materis Holding Luxemburg SA és annak leányvállalatai felett („Materis”, Luxemburg), részesedés vásárlása útján. |
| --- | --- |

1.

2006. február 17-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Wendel Investment SA („Wendel”, Franciaország) vállalat tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Materis Holding Luxemburg SA és annak leányvállalatai felett („Materis”, Luxemburg), részesedés vásárlása útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | Wendel esetében: holding társaság, amely elsősorban termékek és folyamatok ellenőrzését és minősítését látja el Bureau Veritas leányvállalata révén; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

Wendel esetében: holding társaság, amely elsősorban termékek és folyamatok ellenőrzését és minősítését látja el Bureau Veritas leányvállalata révén;

| — | Materis esetében: termékek az építőipar számára. |
| --- | --- |

—

Materis esetében: termékek az építőipar számára.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax szám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4157 – Wendel Investissement/Groupe Materis a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax szám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4157 – Wendel Investissement/Groupe Materis a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/25

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4104 – Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique)

(2006/C 47/10)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2006. február 20-án a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a norvég Aker ASA csoport („Aker ASA”) irányítása alá tartozó Aker Yards ASA („Aker Yards”), valamint az Aker Yards ASA teljes tulajdonába tartozó Aker Yards France Holding AS vállalatok tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a francia Chantiers de l'Atlantique vállalat eszközeinek és tevékenységeinek jelentős része felett, újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján. A Chantiers de l'Atlantique az Alstom Holdings teljes tulajdonában lévő leányvállalata, ez utóbbi pedig az Alstom SA (Franciaország) része. |
| --- | --- |

1.

2006. február 20-án a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a norvég Aker ASA csoport („Aker ASA”) irányítása alá tartozó Aker Yards ASA („Aker Yards”), valamint az Aker Yards ASA teljes tulajdonába tartozó Aker Yards France Holding AS vállalatok tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a francia Chantiers de l'Atlantique vállalat eszközeinek és tevékenységeinek jelentős része felett, újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján. A Chantiers de l'Atlantique az Alstom Holdings teljes tulajdonában lévő leányvállalata, ez utóbbi pedig az Alstom SA (Franciaország) része.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | Aker Yards esetében: nemzetközi hajóépítő csoport, amely szofisztikált hajókra szakosodott, beleértve a luxus- és komphajókat; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

Aker Yards esetében: nemzetközi hajóépítő csoport, amely szofisztikált hajókra szakosodott, beleértve a luxus- és komphajókat;

| — | Aker ASA esetében: világszinten kiterjedt tevékenységekkel rendelkező ipari csoport, amely jelen van a hajóépítésben az Aker Yards és az Aker American Shipping vállalatain keresztül; |
| --- | --- |

—

Aker ASA esetében: világszinten kiterjedt tevékenységekkel rendelkező ipari csoport, amely jelen van a hajóépítésben az Aker Yards és az Aker American Shipping vállalatain keresztül;

| — | Chantiers de l'Atlantique esetében: francia hajógyár, amely magas hozzáadott értékű hajókat épít, beleértve a luxushajókat, az LNG terminálokat és a tengerjáró hajókat. AMR leányvállalatán keresztül pedig jelen van lakókocsik és ipari gépek védőfelületeinek gyártásában. |
| --- | --- |

—

Chantiers de l'Atlantique esetében: francia hajógyár, amely magas hozzáadott értékű hajókat épít, beleértve a luxushajókat, az LNG terminálokat és a tengerjáró hajókat. AMR leányvállalatán keresztül pedig jelen van lakókocsik és ipari gépek védőfelületeinek gyártásában.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax szám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4104 – Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax szám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4104 – Aker Yards/Chantiers de l'Atlantique a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/26

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4131 – Bain Capital/Texas Instruments)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2006/C 47/11)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2006. február 20-án a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bain Capital Investors, LLC („Bain”, Egyesült Államok) vállalat tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Texas Instruments Inc. (Egyesült Államok) szenzorok és vezérlőberendezések üzletága felett, részesedés és eszközvásárlás útján. |
| --- | --- |

1.

2006. február 20-án a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bain Capital Investors, LLC („Bain”, Egyesült Államok) vállalat tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Texas Instruments Inc. (Egyesült Államok) szenzorok és vezérlőberendezések üzletága felett, részesedés és eszközvásárlás útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | Bain esetében: magán tőkebefektetés; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

Bain esetében: magán tőkebefektetés;

| — | a Texas Instruments szenzorok és vezérlőberendezések üzletága esetében: szenzorok és vezérlőberendezések. |
| --- | --- |

—

a Texas Instruments szenzorok és vezérlőberendezések üzletága esetében: szenzorok és vezérlőberendezések.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax szám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4131 – Bain Capital/Texas Instruments a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax szám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4131 – Bain Capital/Texas Instruments a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

Európai Adatvédelmi Biztos

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/27

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslatról (COM (2005) 475 végleges)

(2006/C 47/12)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 28. cikkének (2) bekezdése értelmében benyújtott vélemény iránti kérelemre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK

Egyeztetés az európai adatvédelmi biztossal

| 1. | A Bizottság 2005. október 4-i levelében elküldte az európai adatvédelmi biztosnak a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslatot. Az európai adatvédelmi biztos ezt a levelet – a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően – a közösségi intézmények és szervek részére történő tanácsadás iránti kérelemnek tekinti. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezt a véleményt meg kell említeni a kerethatározat preambulumában. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2005. október 4-i levelében elküldte az európai adatvédelmi biztosnak a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslatot. Az európai adatvédelmi biztos ezt a levelet – a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően – a közösségi intézmények és szervek részére történő tanácsadás iránti kérelemnek tekinti. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezt a véleményt meg kell említeni a kerethatározat preambulumában.

A jelen javaslat jelentősége

| 2. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza a jelenlegi javaslat jelentőségét a természetes személyeknek a személyes adataik védelmére vonatkozó alapvető jogai és szabadságai tekintetében. Ezen javaslat elfogadása jelentős előrelépést jelentene a személyes adatok védelmének területén, amely különösen a személyes adatok védelmére szolgáló ellentmondásmentes és hatékony, európai uniós szintű mechanizmust igényel. |
| --- | --- |

2.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza a jelenlegi javaslat jelentőségét a természetes személyeknek a személyes adataik védelmére vonatkozó alapvető jogai és szabadságai tekintetében. Ezen javaslat elfogadása jelentős előrelépést jelentene a személyes adatok védelmének területén, amely különösen a személyes adatok védelmére szolgáló ellentmondásmentes és hatékony, európai uniós szintű mechanizmust igényel.

| 3. | Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a tagállamok közötti rendőrségi és igazságügyi együttműködés – mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos kialakításának egyik eleme – egyre növekvő jelentőséggel bír. A hágai program bevezette a hozzáférhetőség elvét a bűnüldözési információk határokon átnyúló cseréjének javítása érdekében. A hágai program értelmében a puszta tény, hogy az információ határokon lép át, nem lehet többé kérdés (1). A hozzáférhetőség elvének bevezetése a bűnüldözési információk cseréjének megkönnyítésére irányuló általánosabb tendenciát tükrözi (lásd például a hét tagállam által aláírt prümi egyezményt (2), valamint az információk és bűnüldözési operatív információk bűnüldöző szervek közötti cseréjének egyszerűsítéséről szóló kerethatározatra vonatkozó svéd javaslatot (3)). A hírközlési adatok megőrzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv közelmúltbeli európai parlamenti jóváhagyása (4) ugyanezen tendencia részét képezi. Ezek a fejlemények szükségessé teszik olyan jogi eszköz elfogadását, amely az Európai Unió valamennyi tagállamában – egységes előírások alapján – biztosítja a személyes adatok hatékony védelmét. |
| --- | --- |

3.

Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a tagállamok közötti rendőrségi és igazságügyi együttműködés – mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos kialakításának egyik eleme – egyre növekvő jelentőséggel bír. A hágai program bevezette a hozzáférhetőség elvét a bűnüldözési információk határokon átnyúló cseréjének javítása érdekében. A hágai program értelmében a puszta tény, hogy az információ határokon lép át, nem lehet többé kérdés (1). A hozzáférhetőség elvének bevezetése a bűnüldözési információk cseréjének megkönnyítésére irányuló általánosabb tendenciát tükrözi (lásd például a hét tagállam által aláírt prümi egyezményt (2), valamint az információk és bűnüldözési operatív információk bűnüldöző szervek közötti cseréjének egyszerűsítéséről szóló kerethatározatra vonatkozó svéd javaslatot (3)). A hírközlési adatok megőrzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv közelmúltbeli európai parlamenti jóváhagyása (4) ugyanezen tendencia részét képezi. Ezek a fejlemények szükségessé teszik olyan jogi eszköz elfogadását, amely az Európai Unió valamennyi tagállamában – egységes előírások alapján – biztosítja a személyes adatok hatékony védelmét.

| 4. | Az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy az adatvédelem jelenlegi általános kerete ezen a területen nem elégséges. Először is, a 95/46/EK irányelv nem vonatkozik a személyes adatoknak a közösségi jog hatályán kívül eső – mint például az Európai Unióról szóló szerződés VI. címében meghatározott – tevékenységek során történő feldolgozására (az irányelv 3. cikkének (2) bekezdése). Habár a legtöbb tagállamban a végrehajtási jogszabályok hatálya magánál az irányelvnél szélesebb és az nem zárja ki a bűnüldözési célú adatfeldolgozást, jelentős különbségek állnak fenn a tagállamok nemzeti jogai között. Másodsorban, az Európa Tanács 108. számú egyezménye (5) – amely valamennyi tagállam számára kötelező érvényű – a védelem tekintetében nem rendelkezik annyira részletesen, mint amit a 95/46/EK irányelv elfogadásakor elismertek. Harmadszor, e két jogi eszköz egyike sem veszi figyelembe a rendőri és igazságügyi hatóságok általi adatcsere sajátos jellemzőit (6). |
| --- | --- |

4.

Az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy az adatvédelem jelenlegi általános kerete ezen a területen nem elégséges. Először is, a 95/46/EK irányelv nem vonatkozik a személyes adatoknak a közösségi jog hatályán kívül eső – mint például az Európai Unióról szóló szerződés VI. címében meghatározott – tevékenységek során történő feldolgozására (az irányelv 3. cikkének (2) bekezdése). Habár a legtöbb tagállamban a végrehajtási jogszabályok hatálya magánál az irányelvnél szélesebb és az nem zárja ki a bűnüldözési célú adatfeldolgozást, jelentős különbségek állnak fenn a tagállamok nemzeti jogai között. Másodsorban, az Európa Tanács 108. számú egyezménye (5) – amely valamennyi tagállam számára kötelező érvényű – a védelem tekintetében nem rendelkezik annyira részletesen, mint amit a 95/46/EK irányelv elfogadásakor elismertek. Harmadszor, e két jogi eszköz egyike sem veszi figyelembe a rendőri és igazságügyi hatóságok általi adatcsere sajátos jellemzőit (6).

Hozzájárulás magának az együttműködésnek a sikeréhez

| 5. | A személyes adatok hatékony védelme nem kizárólag az érintettek számára fontos, de hozzájárul magának a rendőrségi és igazságügyi együttműködésnek a sikeréhez is. E két közérdek több szempontból is összefonódik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Szem előtt kell tartani, hogy az adott személyes adatok gyakran érzékeny jellegűek, és azokat a rendőri és igazságügyi hatóságok az egyes személyekkel kapcsolatos nyomozásaik eredményeként szerezték. Az ezen adatok más tagállamok hatóságaival való cseréjére vonatkozó készség nő, ha a hatóságot biztosítják az adott másik tagállamban meglévő védelem szintjéről. Az európai adatvédelmi biztos az adatvédelem fontos elemeként említi az adatok bizalmas és biztonságos kezelését, valamint az azokhoz való hozzáférés és későbbi felhasználásuk korlátozását. |
| --- | --- |

6.

Szem előtt kell tartani, hogy az adott személyes adatok gyakran érzékeny jellegűek, és azokat a rendőri és igazságügyi hatóságok az egyes személyekkel kapcsolatos nyomozásaik eredményeként szerezték. Az ezen adatok más tagállamok hatóságaival való cseréjére vonatkozó készség nő, ha a hatóságot biztosítják az adott másik tagállamban meglévő védelem szintjéről. Az európai adatvédelmi biztos az adatvédelem fontos elemeként említi az adatok bizalmas és biztonságos kezelését, valamint az azokhoz való hozzáférés és későbbi felhasználásuk korlátozását.

| 7. | A magas szintű adatvédelem biztosítja továbbá a személyes adatok pontosságát és megbízhatóságát. A rendőri és/vagy igazságügyi hatóságok közötti adatcsere során ezen adatok pontossága és megbízhatósága még fontosabbá válik, különösen azért, mert – a bűnüldöző hatóságok közötti egymást követő adatcserén és -továbbközvetítésen túl – az adatokat végül a forrásuktól távol, és a gyűjtés és felhasználás eredeti körülményeitől elszakadva dolgozzák fel. Az átvevő hatóságok általában nem rendelkeznek semmilyen ismerettel a további körülményekről, és teljes mértékben magukra az adatokra kell támaszkodniuk. |
| --- | --- |

7.

A magas szintű adatvédelem biztosítja továbbá a személyes adatok pontosságát és megbízhatóságát. A rendőri és/vagy igazságügyi hatóságok közötti adatcsere során ezen adatok pontossága és megbízhatósága még fontosabbá válik, különösen azért, mert – a bűnüldöző hatóságok közötti egymást követő adatcserén és -továbbközvetítésen túl – az adatokat végül a forrásuktól távol, és a gyűjtés és felhasználás eredeti körülményeitől elszakadva dolgozzák fel. Az átvevő hatóságok általában nem rendelkeznek semmilyen ismerettel a további körülményekről, és teljes mértékben magukra az adatokra kell támaszkodniuk.

| 8. | A személyes adatokra vonatkozó nemzeti szabályok harmonizálása a rendőrség és az igazságügy területén – beleértve az ezen adatok védelmére vonatkozó megfelelő biztosítékokat is – ösztönzőleg hathat a kölcsönös bizalomra és magának az adatcserének a hatékonyságára is. |
| --- | --- |

8.

A személyes adatokra vonatkozó nemzeti szabályok harmonizálása a rendőrség és az igazságügy területén – beleértve az ezen adatok védelmére vonatkozó megfelelő biztosítékokat is – ösztönzőleg hathat a kölcsönös bizalomra és magának az adatcserének a hatékonyságára is.

Az adatvédelem elveinek, valamint a kiegészítő szabályoknak a tiszteletben tartása

| 9. | Számos alkalommal hangsúlyozták jelen javaslat szükségességét és jelentőségét. A 2005. áprilisában Krakkóban tartott tavaszi konferencia során az európai adatvédelmi hatóságok nyilatkozatot és állásfoglalást fogadtak el, amelyben felszólítottak az adatvédelemre vonatkozó, a harmadik pillérhez tartozó tevékenységek esetében alkalmazandó új jogi keret elfogadására. Ennek az új jogi keretnek nem csak az adatvédelemnek a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveit kell tiszteletben tartania az Európai Unión belüli egységes adatvédelem biztosításának a jelentősége miatt, hanem további szabályokat kell megállapítania a bűnüldözés sajátos jellegének figyelembevételével (7). Az európai adatvédelmi biztos üdvözli azt a tényt, hogy a jelen javaslat figyelembe veszi a következő kiindulópontokat: tiszteletben tartja az adatvédelemnek a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveit és további szabályokat állapít meg. |
| --- | --- |

9.

Számos alkalommal hangsúlyozták jelen javaslat szükségességét és jelentőségét. A 2005. áprilisában Krakkóban tartott tavaszi konferencia során az európai adatvédelmi hatóságok nyilatkozatot és állásfoglalást fogadtak el, amelyben felszólítottak az adatvédelemre vonatkozó, a harmadik pillérhez tartozó tevékenységek esetében alkalmazandó új jogi keret elfogadására. Ennek az új jogi keretnek nem csak az adatvédelemnek a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveit kell tiszteletben tartania az Európai Unión belüli egységes adatvédelem biztosításának a jelentősége miatt, hanem további szabályokat kell megállapítania a bűnüldözés sajátos jellegének figyelembevételével (7). Az európai adatvédelmi biztos üdvözli azt a tényt, hogy a jelen javaslat figyelembe veszi a következő kiindulópontokat: tiszteletben tartja az adatvédelemnek a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveit és további szabályokat állapít meg.

| 10. | Ezen vélemény azt elemzi, hogy az eredmény milyen mértékben fogadható el az adatvédelem szempontjából, kellő tekintettel a bűnüldözés területén megvalósuló adatvédelem sajátos jellegére. A szóban forgó adatok egyrészről gyakran rendkívül érzékenyek (lásd ezen vélemény 6. pontját), másrészről pedig erős a nyomás az ezen adatokhoz való hozzáférés irányában a hatékony bűnüldözés érdekében, amely magában foglalhatja személyek életének és testi épségének a védelmét is. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint az adatvédelmi szabályoknak meg kell felelniük a bűnüldözés jogos igényeinek, ugyanakkor védeniük kell az érintettet az indokolatlan feldolgozással és hozzáféréssel szemben. Az arányosság elvének betartása érdekében az európai jogalkotó megfontolása eredményének tükröznie kell a két – esetlegesen – ellentétes közérdek tiszteletben tartását. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos ismételten megemlíti, hogy e két érdek gyakran összefonódik. |
| --- | --- |

10.

Ezen vélemény azt elemzi, hogy az eredmény milyen mértékben fogadható el az adatvédelem szempontjából, kellő tekintettel a bűnüldözés területén megvalósuló adatvédelem sajátos jellegére. A szóban forgó adatok egyrészről gyakran rendkívül érzékenyek (lásd ezen vélemény 6. pontját), másrészről pedig erős a nyomás az ezen adatokhoz való hozzáférés irányában a hatékony bűnüldözés érdekében, amely magában foglalhatja személyek életének és testi épségének a védelmét is. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint az adatvédelmi szabályoknak meg kell felelniük a bűnüldözés jogos igényeinek, ugyanakkor védeniük kell az érintettet az indokolatlan feldolgozással és hozzáféréssel szemben. Az arányosság elvének betartása érdekében az európai jogalkotó megfontolása eredményének tükröznie kell a két – esetlegesen – ellentétes közérdek tiszteletben tartását. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos ismételten megemlíti, hogy e két érdek gyakran összefonódik.

Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címével való kapcsolat

| 11. | Végezetül meg kell említeni, hogy jelen javaslat részét képezi az Európai Unióról szóló szerződés VI. címének, az úgynevezett harmadik pillérnek. Az európai jogalkotó beavatkozása egyértelmű korlátokhoz kötött: az uniós jogalkotói hatáskörök korlátozása a 30. és 31. cikkben említett kérdésekre, korlátozások az Európai Parlament teljes körű részvétele nélkül zajló jogalkotási eljárás tekintetében, és korlátozások a bírósági felülvizsgálat tekintetében, mivel az Európai Bíróságnak az EUSz. 35. cikkében meghatározott hatáskörei nem teljes körűek. Ezen korlátozások a javaslat szövegének még alaposabb elemzését teszik szükségessé. |
| --- | --- |

11.

Végezetül meg kell említeni, hogy jelen javaslat részét képezi az Európai Unióról szóló szerződés VI. címének, az úgynevezett harmadik pillérnek. Az európai jogalkotó beavatkozása egyértelmű korlátokhoz kötött: az uniós jogalkotói hatáskörök korlátozása a 30. és 31. cikkben említett kérdésekre, korlátozások az Európai Parlament teljes körű részvétele nélkül zajló jogalkotási eljárás tekintetében, és korlátozások a bírósági felülvizsgálat tekintetében, mivel az Európai Bíróságnak az EUSz. 35. cikkében meghatározott hatáskörei nem teljes körűek. Ezen korlátozások a javaslat szövegének még alaposabb elemzését teszik szükségessé.

II.   A KÉRDÉSKÖR: A HOZZÁFÉRHETŐSÉG ELVE SZERINTI INFORMÁCIÓCSERE, ADATMEGŐRZÉS, VALAMINT A SIS II ÉS A VÍZUMINFORMÁCIÓS RENDSZER (VIS) SAJÁTOS KERETE

II.1.   A hozzáférhetőség elve

| 12. | A javaslat szorosan kapcsolódik a hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslathoz (COM(2005) 490 végleges). Az utóbbi javaslat célja a hozzáférhetőség elvének végrehajtása, és ezáltal annak biztosítása, hogy a valamely tagállam hatáskörrel rendelkező bűnüldöző hatóságai számára rendelkezésre álló információkat más tagállamok azonos hatóságainak is a rendelkezésére bocsássák. Ez a belső határok megszüntetéséhez vezetne az ilyen információk cseréje terén, mivel az információcsere az Unió egész területén egységes feltételek mellett zajlana. |
| --- | --- |

12.

A javaslat szorosan kapcsolódik a hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslathoz (COM(2005) 490 végleges). Az utóbbi javaslat célja a hozzáférhetőség elvének végrehajtása, és ezáltal annak biztosítása, hogy a valamely tagállam hatáskörrel rendelkező bűnüldöző hatóságai számára rendelkezésre álló információkat más tagállamok azonos hatóságainak is a rendelkezésére bocsássák. Ez a belső határok megszüntetéséhez vezetne az ilyen információk cseréje terén, mivel az információcsere az Unió egész területén egységes feltételek mellett zajlana.

| 13. | A két javaslat közötti szoros kapcsolat abból ered, hogy a bűnüldözési információk nagymértékben tartalmaznak személyes adatokat. A bűnüldözési információk cseréjére vonatkozó jogszabályok nem fogadhatók el a személyes adatok megfelelő védelmének biztosítása nélkül. Amennyiben az európai uniós szintű beavatkozás a belső határok megszüntetéséhez vezet az ilyen információk cseréje terén, a személyes adatok védelme sem képezheti kizárólag a nemzeti jog tárgyát. Az európai intézmények feladatává válik a személyes adatok védelmének a biztosítása a belső határok nélküli Unió egész területén. Az EUSz. 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja egyértelműen meghatározza ezt a feladatot, és az az Uniónak az alapvető jogok tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségéből (EUSz. 6. cikke) következik. Továbbá:






  — | A jelen javaslat 1. cikkének (2) bekezdése egyértelműen meghatározza, hogy a tagállamok a továbbiakban nem korlátozhatják vagy tilthatják a határokon átnyúló információáramlást a személyes adatok védelmével kapcsolatos indokok miatt. |
| --- | --- | --- |

13.

A két javaslat közötti szoros kapcsolat abból ered, hogy a bűnüldözési információk nagymértékben tartalmaznak személyes adatokat. A bűnüldözési információk cseréjére vonatkozó jogszabályok nem fogadhatók el a személyes adatok megfelelő védelmének biztosítása nélkül. Amennyiben az európai uniós szintű beavatkozás a belső határok megszüntetéséhez vezet az ilyen információk cseréje terén, a személyes adatok védelme sem képezheti kizárólag a nemzeti jog tárgyát. Az európai intézmények feladatává válik a személyes adatok védelmének a biztosítása a belső határok nélküli Unió egész területén. Az EUSz. 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja egyértelműen meghatározza ezt a feladatot, és az az Uniónak az alapvető jogok tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségéből (EUSz. 6. cikke) következik. Továbbá:

—

A jelen javaslat 1. cikkének (2) bekezdése egyértelműen meghatározza, hogy a tagállamok a továbbiakban nem korlátozhatják vagy tilthatják a határokon átnyúló információáramlást a személyes adatok védelmével kapcsolatos indokok miatt.

| — | A hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslat számos hivatkozást tartalmaz a jelen javaslatra. |
| --- | --- |

—

A hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslat számos hivatkozást tartalmaz a jelen javaslatra.

| 14. | Az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy a hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló tanácsi kerethatározatot kizárólag azzal a feltétellel kellene elfogadni, hogy sor kerül a személyes adatok védelméről szóló kerethatározat elfogadására is. Az adatvédelemről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó jelen javaslatnak azonban meg vannak a maga előnyei, és arra a hozzáférésre vonatkozó jogi eszköz hiányában is szükség van. Ezt ezen vélemény I. szakasza is hangsúlyozza. |
| --- | --- |

14.

Az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy a hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló tanácsi kerethatározatot kizárólag azzal a feltétellel kellene elfogadni, hogy sor kerül a személyes adatok védelméről szóló kerethatározat elfogadására is. Az adatvédelemről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó jelen javaslatnak azonban meg vannak a maga előnyei, és arra a hozzáférésre vonatkozó jogi eszköz hiányában is szükség van. Ezt ezen vélemény I. szakasza is hangsúlyozza.

| 15. | Erre való tekintettel az európai adatvédelmi biztos a két javaslatot két külön véleményben elemzi. Ennek gyakorlati oka is van. Nincs biztosíték arra, hogy a Tanács és az Európai Parlament a két javaslattal együttesen és azonos gyorsasággal foglalkozik. |
| --- | --- |

15.

Erre való tekintettel az európai adatvédelmi biztos a két javaslatot két külön véleményben elemzi. Ennek gyakorlati oka is van. Nincs biztosíték arra, hogy a Tanács és az Európai Parlament a két javaslattal együttesen és azonos gyorsasággal foglalkozik.

II.2.   Adatmegőrzés

| 16. | Az európai adatvédelmi biztos 2005. szeptember 26-án előterjesztette a hírközlési adatok megőrzéséről szóló irányelvre vonatkozó javaslattal kapcsolatos véleményét (8). Az európai adatvédelmi biztos ebben a véleményben rámutatott a javaslat néhány fontos hiányosságára, és javasolta az irányelv kiegészítését a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a forgalmi és helymeghatározó adatokhoz való hozzáférésére, valamint az adatok további felhasználására vonatkozó konkrét rendelkezésekkel, és az adatvédelemre vonatkozó további biztosítékokkal. Az irányelvnek az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott szövege korlátozott – de semmi esetre sem kielégítő – rendelkezést tartalmaz az adatvédelem és az adatbiztonság vonatkozásában, valamint egy még kevésbé kielégítő rendelkezést a hozzáférés vonatkozásában, a nemzeti jog hatáskörébe utalva a megőrzött adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó intézkedések meghozatalát, az európai uniós jog vagy a nemzetközi közjog megfelelő rendelkezéseire figyelemmel. |
| --- | --- |

16.

Az európai adatvédelmi biztos 2005. szeptember 26-án előterjesztette a hírközlési adatok megőrzéséről szóló irányelvre vonatkozó javaslattal kapcsolatos véleményét (8). Az európai adatvédelmi biztos ebben a véleményben rámutatott a javaslat néhány fontos hiányosságára, és javasolta az irányelv kiegészítését a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a forgalmi és helymeghatározó adatokhoz való hozzáférésére, valamint az adatok további felhasználására vonatkozó konkrét rendelkezésekkel, és az adatvédelemre vonatkozó további biztosítékokkal. Az irányelvnek az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott szövege korlátozott – de semmi esetre sem kielégítő – rendelkezést tartalmaz az adatvédelem és az adatbiztonság vonatkozásában, valamint egy még kevésbé kielégítő rendelkezést a hozzáférés vonatkozásában, a nemzeti jog hatáskörébe utalva a megőrzött adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó intézkedések meghozatalát, az európai uniós jog vagy a nemzetközi közjog megfelelő rendelkezéseire figyelemmel.

| 17. | A hírközlési adatok megőrzéséről szóló irányelv jóváhagyása még sürgetőbbé teszi az adatvédelem jogi keretének kialakítását a harmadik pillérben. Az irányelv elfogadásával a közösségi jogalkotó bűnüldözési célokból adatmegőrzésre kötelezi a távközlési szolgáltatókat és internet-szolgáltatókat, az érintettek védelmére vonatkozó szükséges és megfelelő biztosítékok nélkül. A védelem továbbra is hiányos, mivel az irányelv nem foglalkozik (kellő mértékben) az adatokhoz való hozzáféréssel, sem az adatoknak a hatáskörrel rendelkező bűnüldöző hatóságok általi hozzáférést követő további felhasználásával. |
| --- | --- |

17.

A hírközlési adatok megőrzéséről szóló irányelv jóváhagyása még sürgetőbbé teszi az adatvédelem jogi keretének kialakítását a harmadik pillérben. Az irányelv elfogadásával a közösségi jogalkotó bűnüldözési célokból adatmegőrzésre kötelezi a távközlési szolgáltatókat és internet-szolgáltatókat, az érintettek védelmére vonatkozó szükséges és megfelelő biztosítékok nélkül. A védelem továbbra is hiányos, mivel az irányelv nem foglalkozik (kellő mértékben) az adatokhoz való hozzáféréssel, sem az adatoknak a hatáskörrel rendelkező bűnüldöző hatóságok általi hozzáférést követő további felhasználásával.

| 18. | Jelen javaslat pótolja ezen hiányosság jelentős részét, mivel az adatoknak a bűnüldöző hatóságok általi hozzáférést követő további felhasználására is vonatkozik. Az európai adatvédelmi biztos azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jelen javaslat sem foglalkozik az ezen adatokhoz való hozzáféréssel. A SIS II- és a VIS-rendszerben előirányzottakkal (lásd ezen vélemény II.3 szakaszát) szemben ezt a kérdést a nemzeti jogalkotó szabad mérlegelésére hagyja. |
| --- | --- |

18.

Jelen javaslat pótolja ezen hiányosság jelentős részét, mivel az adatoknak a bűnüldöző hatóságok általi hozzáférést követő további felhasználására is vonatkozik. Az európai adatvédelmi biztos azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jelen javaslat sem foglalkozik az ezen adatokhoz való hozzáféréssel. A SIS II- és a VIS-rendszerben előirányzottakkal (lásd ezen vélemény II.3 szakaszát) szemben ezt a kérdést a nemzeti jogalkotó szabad mérlegelésére hagyja.

II.3.   Adatfeldolgozás a SIS II és a VIS keretében

| 19. | Az Európai Unió jelenleg számos nagy információs rendszert (Eurodac, SIS II, VIS) használ vagy fejleszt, és az ezen rendszerek közötti szinergiára törekszik. Egyre erősödik továbbá az a tendencia, hogy bűnüldözési célokból szélesebb körű hozzáférést biztosítsanak ezekhez a rendszerekhez. Ezeknek a messzire mutató fejleményeknek – a hágai programmal összhangban – figyelembe kell venniük „a bűnüldözési célok és az egyének alapvető jogainak védelme közti helyes egyensúly megtalálásának szükségességét”. |
| --- | --- |

19.

Az Európai Unió jelenleg számos nagy információs rendszert (Eurodac, SIS II, VIS) használ vagy fejleszt, és az ezen rendszerek közötti szinergiára törekszik. Egyre erősödik továbbá az a tendencia, hogy bűnüldözési célokból szélesebb körű hozzáférést biztosítsanak ezekhez a rendszerekhez. Ezeknek a messzire mutató fejleményeknek – a hágai programmal összhangban – figyelembe kell venniük „a bűnüldözési célok és az egyének alapvető jogainak védelme közti helyes egyensúly megtalálásának szükségességét”.

| 20. | A Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) vonatkozó javaslatokról szóló 2005. október 19-i véleményében (9) az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozta az adatvédelemre vonatkozó általános szabályok (lex generalis) és különös szabályok (lex specialis) párhuzamos alkalmazásának néhány elemét. A jelen javaslat a harmadik pillér keretében a 108. számú egyezmény (10) helyébe lépő lex generalisnak tekinthető. |
| --- | --- |

20.

A Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) vonatkozó javaslatokról szóló 2005. október 19-i véleményében (9) az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozta az adatvédelemre vonatkozó általános szabályok (lex generalis) és különös szabályok (lex specialis) párhuzamos alkalmazásának néhány elemét. A jelen javaslat a harmadik pillér keretében a 108. számú egyezmény (10) helyébe lépő lex generalisnak tekinthető.

| 21. | Az európai adatvédelmi biztos ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a javaslat szintén előírja általános adatvédelmi keretrendszer létrehozását az olyan konkrét eszközök tekintetében, mint a SIS II harmadik pillérhez tartozó része és a bűnüldöző szerveknek a vízuminformációs rendszerhez való hozzáférése. (11) |
| --- | --- |

21.

Az európai adatvédelmi biztos ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a javaslat szintén előírja általános adatvédelmi keretrendszer létrehozását az olyan konkrét eszközök tekintetében, mint a SIS II harmadik pillérhez tartozó része és a bűnüldöző szerveknek a vízuminformációs rendszerhez való hozzáférése. (11)

III.   A JAVASLAT LÉNYEGE

III.1.   A valamennyi adatfeldolgozásra vonatkozó egységes előírások

A kiindulópont

| 22. | A javaslat célja – 1. cikkének (1) bekezdése értelmében – egységes előírások meghatározása a személyes adatok védelmének biztosítása érdekében a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében zajló tevékenységek során. Az 1. cikk (1) bekezdését a 3. cikk (1) bekezdésének összefüggésében kell olvasni, amely kimondja, hogy a javaslat a személyes adatok (...) valamely hatáskörrel rendelkező hatóság által bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése céljából történő feldolgozására vonatkozik. |
| --- | --- |

22.

A javaslat célja – 1. cikkének (1) bekezdése értelmében – egységes előírások meghatározása a személyes adatok védelmének biztosítása érdekében a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében zajló tevékenységek során. Az 1. cikk (1) bekezdését a 3. cikk (1) bekezdésének összefüggésében kell olvasni, amely kimondja, hogy a javaslat a személyes adatok (...) valamely hatáskörrel rendelkező hatóság által bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése céljából történő feldolgozására vonatkozik.

| 23. | Ezen rendelkezésekből következik, hogy a javasolt kerethatározat két főbb jellemzővel bír: egységes előírásokat határoz meg és a büntetőjog végrehajtását szolgáló valamennyi adatfeldolgozásra vonatkozik, abban az esetben is, ha a szóban forgó adatokat nem másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai továbbították vagy bocsátották rendelkezésre. |
| --- | --- |

23.

Ezen rendelkezésekből következik, hogy a javasolt kerethatározat két főbb jellemzővel bír: egységes előírásokat határoz meg és a büntetőjog végrehajtását szolgáló valamennyi adatfeldolgozásra vonatkozik, abban az esetben is, ha a szóban forgó adatokat nem másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai továbbították vagy bocsátották rendelkezésre.

| 24. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza ezen két fő jellemző jelentőségét. A jelen javaslatnak az adatvédelem olyan keretének a kialakítására kell törekednie, amely teljes mértékben kiegészíti az első pillér tekintetében már létező jogi keretet. Az Európai Unió csak ezen feltétel megvalósulása esetén teljesíti teljes mértékben az EUSz. 6. cikkének (2) bekezdésében az – emberi jogokról szóló európai egyezményben biztosított – alapvető jogok tekintetében meghatározott kötelezettségét. |
| --- | --- |

24.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza ezen két fő jellemző jelentőségét. A jelen javaslatnak az adatvédelem olyan keretének a kialakítására kell törekednie, amely teljes mértékben kiegészíti az első pillér tekintetében már létező jogi keretet. Az Európai Unió csak ezen feltétel megvalósulása esetén teljesíti teljes mértékben az EUSz. 6. cikkének (2) bekezdésében az – emberi jogokról szóló európai egyezményben biztosított – alapvető jogok tekintetében meghatározott kötelezettségét.

Egységes előírások

| 25. | Az első jellemző tekintetében: jelen határozat célja annak biztosítása, hogy az adatvédelem már létező elveit alkalmazzák a harmadik pillér területén. Megállapítja továbbá az ezen elveket meghatározó egységes előírásokat az ezen a területen való alkalmazásuk céljából. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza a javaslat ezen szempontjainak jelentőségét. Ezek tükrözik a személyes adatok ezen a területen való feldolgozásának sajátos és érzékeny jellegét. Az európai adatvédelmi biztos különösen nagyra értékeli a különböző kategóriákba tartozó személyek személyes adatai közötti megkülönböztetés elvét, amely az adatvédelem meglévő elveit kiegészítő konkrét elv a büntetőügyekben folyó rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében történő adatvédelem tekintetében (4. cikk (4) bekezdése). Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint magát az elvet és annak az érintettre vonatkozó jogkövetkezményeit konkrétabban meg kell határozni (lásd ezen vélemény 88–92. pontját). |
| --- | --- |

25.

Az első jellemző tekintetében: jelen határozat célja annak biztosítása, hogy az adatvédelem már létező elveit alkalmazzák a harmadik pillér területén. Megállapítja továbbá az ezen elveket meghatározó egységes előírásokat az ezen a területen való alkalmazásuk céljából. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza a javaslat ezen szempontjainak jelentőségét. Ezek tükrözik a személyes adatok ezen a területen való feldolgozásának sajátos és érzékeny jellegét. Az európai adatvédelmi biztos különösen nagyra értékeli a különböző kategóriákba tartozó személyek személyes adatai közötti megkülönböztetés elvét, amely az adatvédelem meglévő elveit kiegészítő konkrét elv a büntetőügyekben folyó rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében történő adatvédelem tekintetében (4. cikk (4) bekezdése). Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint magát az elvet és annak az érintettre vonatkozó jogkövetkezményeit konkrétabban meg kell határozni (lásd ezen vélemény 88–92. pontját).

| 26. | A szabályok különböző helyzetekben alkalmazandók, így azok nem lehetnek túl részletesek. Másrészt az állampolgárok részére biztosítaniuk kell a szükséges jogbiztonságot és személyes adataik megfelelő védelmét. Az európai adatvédelmi biztos szerint a javaslatban általában sikerült biztosítani az e két, egymással esetlegesen ellentétes jogalkotási követelmény közötti egyensúlyt. A rendelkezések meghagyják a rugalmasságot, ahol szükséges, de a legtöbb területen elég pontosak az állampolgárok védelméhez. |
| --- | --- |

26.

A szabályok különböző helyzetekben alkalmazandók, így azok nem lehetnek túl részletesek. Másrészt az állampolgárok részére biztosítaniuk kell a szükséges jogbiztonságot és személyes adataik megfelelő védelmét. Az európai adatvédelmi biztos szerint a javaslatban általában sikerült biztosítani az e két, egymással esetlegesen ellentétes jogalkotási követelmény közötti egyensúlyt. A rendelkezések meghagyják a rugalmasságot, ahol szükséges, de a legtöbb területen elég pontosak az állampolgárok védelméhez.

| 27. | Néhány ponton azonban a javaslat túl rugalmas, és nem tartalmazza a megfelelő biztosítékokat. A 7. cikk (1) bekezdésében például a javaslat a biztosítékok tekintetében általános kivételt állapít meg a „ha erről nemzeti jogszabály másképp nem rendelkezik” feltétel mellett. Az adatoknak az adatgyűjtés okának szempontjából szükségesnél hosszabb ideig való tárolása tekintetében meghagyott ilyen széles mérlegelési hatáskör nemcsak, hogy nem lenne összeegyeztethető az adatvédelemhez való alapvető joggal, de sértené a büntetőügyekben folyó rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelme egységesítésének alapvető szükségességét is. |
| --- | --- |

27.

Néhány ponton azonban a javaslat túl rugalmas, és nem tartalmazza a megfelelő biztosítékokat. A 7. cikk (1) bekezdésében például a javaslat a biztosítékok tekintetében általános kivételt állapít meg a „ha erről nemzeti jogszabály másképp nem rendelkezik” feltétel mellett. Az adatoknak az adatgyűjtés okának szempontjából szükségesnél hosszabb ideig való tárolása tekintetében meghagyott ilyen széles mérlegelési hatáskör nemcsak, hogy nem lenne összeegyeztethető az adatvédelemhez való alapvető joggal, de sértené a büntetőügyekben folyó rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelme egységesítésének alapvető szükségességét is.

| 28. | A szükséges kivételeket a nevesített közérdekek védelme érdekében kiadott – nemzeti vagy európai – jogi rendelkezésekre kell korlátozni. A 7. cikk (1) bekezdésében fel kell sorolni ezeket a közérdekeket. |
| --- | --- |

28.

A szükséges kivételeket a nevesített közérdekek védelme érdekében kiadott – nemzeti vagy európai – jogi rendelkezésekre kell korlátozni. A 7. cikk (1) bekezdésében fel kell sorolni ezeket a közérdekeket.

| 29. | Ez egy másik ponthoz vezet. Amikor az EU-Szerződés VI. címe szerinti bármely egyéb különös jogi eszköz pontosabb feltételeket vagy korlátozásokat határoz meg az adatfeldolgozás vagy az adatokhoz való hozzáférés tekintetében, az ilyen konkrétabb jogszabályt lex specialisként kell alkalmazni. Ezen javaslat 17. cikke eltérést állapít meg a 12., 13., 14. és 15. cikk vonatkozásában, amennyiben a VI. cím szerinti különös jogszabály az adattovábbítás tekintetében konkrét feltételeket állapít meg. Ez rávilágít a javaslat (fentiekben kifejtett) általános jellegére, de nem terjed ki valamennyi feltevésre. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint






  — | a 17. cikket általánosabb formában kell megfogalmazni: az adatvédelem bármely szempontját (nem kizárólag az adattovábbítást) szabályozó konkrétabb jogszabály megléte esetén az adott konkrét jogszabályt kell alkalmazni; |
| --- | --- | --- |

29.

Ez egy másik ponthoz vezet. Amikor az EU-Szerződés VI. címe szerinti bármely egyéb különös jogi eszköz pontosabb feltételeket vagy korlátozásokat határoz meg az adatfeldolgozás vagy az adatokhoz való hozzáférés tekintetében, az ilyen konkrétabb jogszabályt lex specialisként kell alkalmazni. Ezen javaslat 17. cikke eltérést állapít meg a 12., 13., 14. és 15. cikk vonatkozásában, amennyiben a VI. cím szerinti különös jogszabály az adattovábbítás tekintetében konkrét feltételeket állapít meg. Ez rávilágít a javaslat (fentiekben kifejtett) általános jellegére, de nem terjed ki valamennyi feltevésre. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint

—

a 17. cikket általánosabb formában kell megfogalmazni: az adatvédelem bármely szempontját (nem kizárólag az adattovábbítást) szabályozó konkrétabb jogszabály megléte esetén az adott konkrét jogszabályt kell alkalmazni;

| — | a 17. cikknek tartalmaznia kell az arra vonatkozó biztosítékot, hogy az eltérések ne csökkentsék a védelem szintjét. |
| --- | --- |

—

a 17. cikknek tartalmaznia kell az arra vonatkozó biztosítékot, hogy az eltérések ne csökkentsék a védelem szintjét.

Valamennyi adatfeldolgozásra alkalmazandó

| 30. | A második jellemző tekintetében: az ideális eredmény kiterjedne a személyes adatok harmadik pillér keretében megvalósuló gyűjtésének és feldolgozásának valamennyi esetére. |
| --- | --- |

30.

A második jellemző tekintetében: az ideális eredmény kiterjedne a személyes adatok harmadik pillér keretében megvalósuló gyűjtésének és feldolgozásának valamennyi esetére.

| 31. | Lényeges, hogy a kerethatározat – célkitűzésének megvalósítása érdekében – valamennyi rendőrségi és igazságügyi adatra kiterjedjen, abban az esetben is, ha a szóban forgó adatokat nem másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai továbbították vagy bocsátották rendelkezésre. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Ez annál is fontosabb, mivel a más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai részére továbbított vagy azok rendelkezésére bocsátott adatokkal kapcsolatos bármilyen korlátozás a kerethatározat alkalmazásának területét különösen bizonytalanná tenné, ami ellentétes lenne alapvető célkitűzésével (12). Sérülne az egyének jogbiztonsága. Szokásos körülmények között – a személyes adatok gyűjtésének vagy feldolgozásának időpontjában – nem tudható előre, hogy az adott adatok a más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival való adatcsere tekintetében jelentőséggel bírnak-e majd. Az európai adatvédelmi biztos ebben az összefüggésben hivatkozik a hozzáférhetőség elvére és a bűnüldözési adatok cseréje tekintetében meglévő belső határok megszüntetésére. |
| --- | --- |

32.

Ez annál is fontosabb, mivel a más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai részére továbbított vagy azok rendelkezésére bocsátott adatokkal kapcsolatos bármilyen korlátozás a kerethatározat alkalmazásának területét különösen bizonytalanná tenné, ami ellentétes lenne alapvető célkitűzésével (12). Sérülne az egyének jogbiztonsága. Szokásos körülmények között – a személyes adatok gyűjtésének vagy feldolgozásának időpontjában – nem tudható előre, hogy az adott adatok a más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival való adatcsere tekintetében jelentőséggel bírnak-e majd. Az európai adatvédelmi biztos ebben az összefüggésben hivatkozik a hozzáférhetőség elvére és a bűnüldözési adatok cseréje tekintetében meglévő belső határok megszüntetésére.

| 33. | Végezetül az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a javaslat nem vonatkozik az alábbiakra:







  — | az EU-Szerződés második pillérének (közös kül- és biztonságpolitika) keretében megvalósuló adatfeldolgozás, |
| --- | --- | --- |

33.

Végezetül az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a javaslat nem vonatkozik az alábbiakra:

—

az EU-Szerződés második pillérének (közös kül- és biztonságpolitika) keretében megvalósuló adatfeldolgozás,

| — | hírszerzési szolgálatok általi adatfeldolgozás, és ezen szolgálatoknak a hatáskörrel rendelkező hatóságok vagy egyéb felek által feldolgozott ilyen adatokhoz való hozzáférése (az EUSz. 33. cikke alapján). |
| --- | --- |

—

hírszerzési szolgálatok általi adatfeldolgozás, és ezen szolgálatoknak a hatáskörrel rendelkező hatóságok vagy egyéb felek által feldolgozott ilyen adatokhoz való hozzáférése (az EUSz. 33. cikke alapján).

Ezeken a területeken a nemzeti jognak kell biztosítania az érintettek megfelelő védelmét. Az uniós szintű védelem ezen hiányosságát figyelembe kell venni a javaslat értékelése során (13): mivel a javaslat nem terjed ki a bűnüldözés területén megvalósuló valamennyi adatfeldolgozásra, a jogalkotónak hatékonyabb védelmet kell biztosítania a javaslat hatálya alá tartozó területeken.

III.2.   A jogalap

| 34. | A hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslat preambulumbekezdései konkrét jogalapra hivatkoznak, nevezetesen a 30. cikk (1) bekezdésének b) pontjára. A jelen javaslat ezzel szemben nem határozza meg, hogy a 30. vagy a 31. cikk mely rendelkezései képezik a jogalapot. |
| --- | --- |

34.

A hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslat preambulumbekezdései konkrét jogalapra hivatkoznak, nevezetesen a 30. cikk (1) bekezdésének b) pontjára. A jelen javaslat ezzel szemben nem határozza meg, hogy a 30. vagy a 31. cikk mely rendelkezései képezik a jogalapot.

| 35. | Habár az Európai Unió jogalkotási tanácsadójaként nem az európai adatvédelmi biztos feladata jogszabályok jogalapjának a megválasztása, hasznos azt feltételezni, hogy a 30. cikk (1) bekezdésének b) pontja jelen javaslat alapját is képezhetné. Az EUSz. 31. cikke (1) bekezdésének c) pontja szintén képezhetné a jogalapját, és a javaslatnak teljes egészében vonatkoznia kellene a hazai esetekre is, amennyiben az a tagállamok közötti rendőrségi és igazságügyi együttműködés javításához szükséges. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos ismételten hangsúlyozza, hogy a bűnüldözési célból gyűjtött, tárolt feldolgozott vagy elemzett valamennyi személyes adat másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával való csere tárgyát képezheti, különösen a hozzáférhetőség elvének értelmében. |
| --- | --- |

35.

Habár az Európai Unió jogalkotási tanácsadójaként nem az európai adatvédelmi biztos feladata jogszabályok jogalapjának a megválasztása, hasznos azt feltételezni, hogy a 30. cikk (1) bekezdésének b) pontja jelen javaslat alapját is képezhetné. Az EUSz. 31. cikke (1) bekezdésének c) pontja szintén képezhetné a jogalapját, és a javaslatnak teljes egészében vonatkoznia kellene a hazai esetekre is, amennyiben az a tagállamok közötti rendőrségi és igazságügyi együttműködés javításához szükséges. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos ismételten hangsúlyozza, hogy a bűnüldözési célból gyűjtött, tárolt feldolgozott vagy elemzett valamennyi személyes adat másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával való csere tárgyát képezheti, különösen a hozzáférhetőség elvének értelmében.

| 36. | Az európai adatvédelmi biztos osztja azt a nézetet, miszerint az EUSz. 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 31. cikke (1) bekezdésének c) pontja képezi a jogalapját az adatvédelmi szabályok elfogadásának, melyek alkalmazása nem korlátozódik olyan személyes adatok védelmére, amelyeket a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai ténylegesen kicserélnek egymással, hanem a hazai helyzetekre is vonatkozik. Így különösen:






  — | a 30. cikk (1) bekezdésének b) pontja – amely a megfelelő információ gyűjtésének, tárolásának, feldolgozásának, elemzésének és cseréjének alapjául szolgálhat – nem korlátozódik a más tagállamok számára hozzáférhetővé tett vagy továbbított információkra. A 30. cikk (1) bekezdésének b) pontjában rejlő egyetlen korlátozás az információknak a rendőrségi együttműködés szempontjából való jelentőségét érinti. |
| --- | --- | --- |

36.

Az európai adatvédelmi biztos osztja azt a nézetet, miszerint az EUSz. 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 31. cikke (1) bekezdésének c) pontja képezi a jogalapját az adatvédelmi szabályok elfogadásának, melyek alkalmazása nem korlátozódik olyan személyes adatok védelmére, amelyeket a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai ténylegesen kicserélnek egymással, hanem a hazai helyzetekre is vonatkozik. Így különösen:

—

a 30. cikk (1) bekezdésének b) pontja – amely a megfelelő információ gyűjtésének, tárolásának, feldolgozásának, elemzésének és cseréjének alapjául szolgálhat – nem korlátozódik a más tagállamok számára hozzáférhetővé tett vagy továbbított információkra. A 30. cikk (1) bekezdésének b) pontjában rejlő egyetlen korlátozás az információknak a rendőrségi együttműködés szempontjából való jelentőségét érinti.

| — | Az igazságügyi együttműködés tekintetében a 31. cikk (1) bekezdésének c) pontja még konkrétabb, mivel a közös fellépés magában foglalja „a tagállamokban alkalmazandó szabályok olyan mértékű összeegyeztethetőségének biztosítását, amely az ilyen együttműködés javításához szükséges”. |
| --- | --- |

—

Az igazságügyi együttműködés tekintetében a 31. cikk (1) bekezdésének c) pontja még konkrétabb, mivel a közös fellépés magában foglalja „a tagállamokban alkalmazandó szabályok olyan mértékű összeegyeztethetőségének biztosítását, amely az ilyen együttműködés javításához szükséges”.

| — | A Pupino-ügyből (14) következik, hogy a Bíróság a közösségi jog elveit a harmadik pillérhez tartozó ügyekben is alkalmazza. Az ebben az ügyben hozott ítélet tükrözi a tagállamok hatóságai között a harmadik pillér keretében megvalósuló puszta együttműködésnek az EK-Szerződés által létrehozott belső piachoz hasonlítható, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség irányába történő továbbfejlődését. |
| --- | --- |

—

A Pupino-ügyből (14) következik, hogy a Bíróság a közösségi jog elveit a harmadik pillérhez tartozó ügyekben is alkalmazza. Az ebben az ügyben hozott ítélet tükrözi a tagállamok hatóságai között a harmadik pillér keretében megvalósuló puszta együttműködésnek az EK-Szerződés által létrehozott belső piachoz hasonlítható, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség irányába történő továbbfejlődését.

| — | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a hatékonyság elve megköveteli, hogy a Szerződést oly módon értelmezzék, amely nem akadályozza az Európai Unió intézményeit feladataik hatékony elvégzésében. Ez magában foglalja az alapvető jogok védelmére vonatkozó feladatukat. |
| --- | --- |

—

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a hatékonyság elve megköveteli, hogy a Szerződést oly módon értelmezzék, amely nem akadályozza az Európai Unió intézményeit feladataik hatékony elvégzésében. Ez magában foglalja az alapvető jogok védelmére vonatkozó feladatukat.

| — | A korábban elmondottaknak megfelelően a határokon átnyúló esetekre való korlátozás nem tartaná tiszteletben a hozzáférhetőség elvének következményeit és sértené az egyének jogbiztonságát. |
| --- | --- |

—

A korábban elmondottaknak megfelelően a határokon átnyúló esetekre való korlátozás nem tartaná tiszteletben a hozzáférhetőség elvének következményeit és sértené az egyének jogbiztonságát.

| 37. | Az európai adatvédelmi biztos külön felhívja a figyelmet a harmadik országokkal való adatcserére. A tagállamok bűnüldözési célra felhasználnak harmadik országokban gyűjtött és feldolgozott, részükre továbbított személyes adatokat, és harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságai, valamint nemzetközi szervek részére továbbítanak saját maguk által gyűjtött és/vagy feldolgozott személyes adatokat. |
| --- | --- |

37.

Az európai adatvédelmi biztos külön felhívja a figyelmet a harmadik országokkal való adatcserére. A tagállamok bűnüldözési célra felhasználnak harmadik országokban gyűjtött és feldolgozott, részükre továbbított személyes adatokat, és harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságai, valamint nemzetközi szervek részére továbbítanak saját maguk által gyűjtött és/vagy feldolgozott személyes adatokat.

| 38. | Az EUSz. 30. és 31. cikke nem írja elő a harmadik országok hatóságai által gyűjtött személyes adatoknak az eredetileg a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által gyűjtött adatoktól eltérő kezelését. A harmadik országoktól származó, kézhez kapott adatoknak ugyanazon előírásoknak kell megfelelniük, mint a tagállamokban gyűjtött adatoknak. Az adatok minőségének biztosítása azonban nem mindig könnyű (ezzel ezen vélemény következő fejezete foglalkozik). |
| --- | --- |

38.

Az EUSz. 30. és 31. cikke nem írja elő a harmadik országok hatóságai által gyűjtött személyes adatoknak az eredetileg a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által gyűjtött adatoktól eltérő kezelését. A harmadik országoktól származó, kézhez kapott adatoknak ugyanazon előírásoknak kell megfelelniük, mint a tagállamokban gyűjtött adatoknak. Az adatok minőségének biztosítása azonban nem mindig könnyű (ezzel ezen vélemény következő fejezete foglalkozik).

| 39. | A személyes adatoknak a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által harmadik országok részére történő továbbítása szigorúan véve az EU-Szerződés VI. címének hatályán kívül esik. Amennyiben azonban az adatokat az érintett védelmének a biztosítása nélkül lehetne harmadik országok részére továbbítani, az – a vélemény III.4 szakaszában említett okok miatt – súlyosan sértené a jelen javaslat által az Európai Unió területén belül előirányzott védelmet. Röviden:






  — | Az érintetteknek a jelen javaslat által biztosított jogait közvetlenül érintené az, ha a harmadik országok részére történő adattovábbításra nem vonatkoznának az adatvédelmi szabályok. |
| --- | --- | --- |

39.

A személyes adatoknak a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által harmadik országok részére történő továbbítása szigorúan véve az EU-Szerződés VI. címének hatályán kívül esik. Amennyiben azonban az adatokat az érintett védelmének a biztosítása nélkül lehetne harmadik országok részére továbbítani, az – a vélemény III.4 szakaszában említett okok miatt – súlyosan sértené a jelen javaslat által az Európai Unió területén belül előirányzott védelmet. Röviden:

—

Az érintetteknek a jelen javaslat által biztosított jogait közvetlenül érintené az, ha a harmadik országok részére történő adattovábbításra nem vonatkoznának az adatvédelmi szabályok.

| — | Ez azzal a veszéllyel járna, hogy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai megkerülhetnék a szigorú adatvédelmi normákat. |
| --- | --- |

—

Ez azzal a veszéllyel járna, hogy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai megkerülhetnék a szigorú adatvédelmi normákat.

| 40. | Összefoglalva, a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által harmadik országok hatóságaival és nemzetközi szervekkel kicserélt személyes adatok védelmére vonatkozó egységes szabályok alkalmazhatósága szükséges a személyes adatoknak a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti védelmére vonatkozó egységes szabályok hatékonyságának a biztosítása, és ily módon a tagállamok közötti együttműködés javítása érdekében. A szükséges jogalapot az EUSz. 30. és 31. cikke képezi. |
| --- | --- |

40.

Összefoglalva, a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által harmadik országok hatóságaival és nemzetközi szervekkel kicserélt személyes adatok védelmére vonatkozó egységes szabályok alkalmazhatósága szükséges a személyes adatoknak a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti védelmére vonatkozó egységes szabályok hatékonyságának a biztosítása, és ily módon a tagállamok közötti együttműködés javítása érdekében. A szükséges jogalapot az EUSz. 30. és 31. cikke képezi.

III.3.   A javaslat hatályával kapcsolatos konkrét észrevételek

Az igazságügyi hatóságok által feldolgozott személyes adatok

| 41. | A rendőri szervek, valamint az igazságügyi hatóságok személyes adatokat dolgoznak fel és cserélnek ki. Az EU-Szerződés 30. és 31. cikkén alapuló javaslat egyaránt vonatkozik a rendőri szervek közötti, valamint az igazságügyi hatóságok közötti együttműködésre. Ezen a ponton a javaslat hatálya szélesebb az információcseréről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslaténál, amely a rendőrségi együttműködésre korlátozódik és amely kizárólag a büntetőeljárás kezdetét megelőző tájékoztatásra vonatkozik. |
| --- | --- |

41.

A rendőri szervek, valamint az igazságügyi hatóságok személyes adatokat dolgoznak fel és cserélnek ki. Az EU-Szerződés 30. és 31. cikkén alapuló javaslat egyaránt vonatkozik a rendőri szervek közötti, valamint az igazságügyi hatóságok közötti együttműködésre. Ezen a ponton a javaslat hatálya szélesebb az információcseréről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslaténál, amely a rendőrségi együttműködésre korlátozódik és amely kizárólag a büntetőeljárás kezdetét megelőző tájékoztatásra vonatkozik.

| 42. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat az igazságügyi hatóságok által feldolgozott személyes adatokra is kiterjed. Megfelelő indoka van annak, hogy a rendőrség és az igazságügyi hatóságok által bűnüldözési célból feldolgozott adatokkal ugyanazon javaslat foglalkozzon. Először is, a tagállamoknak a nyomozásra és büntetőeljárásra vonatkozó szervezeti rendje eltérő. Az igazságügyi hatóságok a különböző tagállamokban az eljárás különböző szakaszában lépnek be a folyamatba. Másodszor, e szervezeti rendben a folyamat végén valamennyi személyes adat bekerülhet bírósági iratba. Ezért a megelőző szakaszokban logikailag nem indokolt eltérő adatvédelmi rendszereket alkalmazni. |
| --- | --- |

42.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat az igazságügyi hatóságok által feldolgozott személyes adatokra is kiterjed. Megfelelő indoka van annak, hogy a rendőrség és az igazságügyi hatóságok által bűnüldözési célból feldolgozott adatokkal ugyanazon javaslat foglalkozzon. Először is, a tagállamoknak a nyomozásra és büntetőeljárásra vonatkozó szervezeti rendje eltérő. Az igazságügyi hatóságok a különböző tagállamokban az eljárás különböző szakaszában lépnek be a folyamatba. Másodszor, e szervezeti rendben a folyamat végén valamennyi személyes adat bekerülhet bírósági iratba. Ezért a megelőző szakaszokban logikailag nem indokolt eltérő adatvédelmi rendszereket alkalmazni.

| 43. | Az adatfeldolgozás felügyeletének tekintetében azonban eltérő megközelítésre van szükség. A javaslat 30. cikke felsorolja a felügyelő hatóságok feladatait. A 30. cikk (9) bekezdése kimondja, hogy a felügyelő hatóság hatásköre nem érinti a bírói testület függetlenségét. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a javaslatban tegyék egyértelművé, hogy a felügyelő hatóságok nem kísérik figyelemmel az igazságügyi hatóságok általi adatfeldolgozást, amennyiben azok igazságügyi minőségükben járnak el (15). |
| --- | --- |

43.

Az adatfeldolgozás felügyeletének tekintetében azonban eltérő megközelítésre van szükség. A javaslat 30. cikke felsorolja a felügyelő hatóságok feladatait. A 30. cikk (9) bekezdése kimondja, hogy a felügyelő hatóság hatásköre nem érinti a bírói testület függetlenségét. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a javaslatban tegyék egyértelművé, hogy a felügyelő hatóságok nem kísérik figyelemmel az igazságügyi hatóságok általi adatfeldolgozást, amennyiben azok igazságügyi minőségükben járnak el (15).

Az Europol és az Eurojust (valamint a váminformációs rendszer) általi adatfeldolgozás

| 44. | A javaslat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a kerethatározat nem vonatkozik személyes adatoknak az Europol, az Eurojust és a váminformációs rendszer (16) általi feldolgozására. |
| --- | --- |

44.

A javaslat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a kerethatározat nem vonatkozik személyes adatoknak az Europol, az Eurojust és a váminformációs rendszer (16) általi feldolgozására.

| 45. | Ez a rendelkezés tulajdonképpen felesleges, az Europollal és az Eurojust-tal való kapcsolata tekintetében mindenképpen. Az EUSz. 34. cikkének b) pontja szerinti kerethatározatot kizárólag a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése céljából lehet elfogadni, és az nem irányulhat az Europolra és az Eurojustra. |
| --- | --- |

45.

Ez a rendelkezés tulajdonképpen felesleges, az Europollal és az Eurojust-tal való kapcsolata tekintetében mindenképpen. Az EUSz. 34. cikkének b) pontja szerinti kerethatározatot kizárólag a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése céljából lehet elfogadni, és az nem irányulhat az Europolra és az Eurojustra.

| 46. | A tárgy tekintetében a 3. cikk (2) bekezdésének szövege az alábbi észrevételekhez vezet:






  — | a jelen javaslat meghatározza azt az általános keretet, amelyet elvileg a harmadik pillérhez tartozó valamennyi esetre alkalmazni kell. Az adatvédelem jogi keretének egységessége önmagában olyan elem, amely fokozza az adatvédelem hatékonyságát; |
| --- | --- | --- |

46.

A tárgy tekintetében a 3. cikk (2) bekezdésének szövege az alábbi észrevételekhez vezet:

—

a jelen javaslat meghatározza azt az általános keretet, amelyet elvileg a harmadik pillérhez tartozó valamennyi esetre alkalmazni kell. Az adatvédelem jogi keretének egységessége önmagában olyan elem, amely fokozza az adatvédelem hatékonyságát;

| — | az Europol és az Eurojust jelenleg jól meghatározott adatvédelmi rendszerrel rendelkezik, beleértve a felügyeleti rendszert is. Ezért nincs közvetlen sürgető oka az alkalmazandó szabályoknak a javaslat szövegéhez való igazításának; |
| --- | --- |

—

az Europol és az Eurojust jelenleg jól meghatározott adatvédelmi rendszerrel rendelkezik, beleértve a felügyeleti rendszert is. Ezért nincs közvetlen sürgető oka az alkalmazandó szabályoknak a javaslat szövegéhez való igazításának;

| — | hosszabb távon azonban az Europolra és az Eurojust-ra vonatkozó adatvédelmi szabályokat teljes mértékben összhangba kell hozni a jelen kerethatározattal; |
| --- | --- |

—

hosszabb távon azonban az Europolra és az Eurojust-ra vonatkozó adatvédelmi szabályokat teljes mértékben összhangba kell hozni a jelen kerethatározattal;

| — | ez annál is fontosabb, mivel jelen kerethatározati javaslat – III. fejezetétől eltekintve – a tagállamok által az Europol és az Eurojust részére továbbított személyes adatok gyűjtésére és feldolgozására vonatkozik. |
| --- | --- |

—

ez annál is fontosabb, mivel jelen kerethatározati javaslat – III. fejezetétől eltekintve – a tagállamok által az Europol és az Eurojust részére továbbított személyes adatok gyűjtésére és feldolgozására vonatkozik.

III.4.   A javaslat szerkezete

| 47. | Az európai adatvédelmi biztos megvizsgálta a javaslatot, és megállapítja, hogy a javaslat általánosságban többszintű védelmi szerkezetet biztosít. A javaslat II. fejezetében (és egyes kérdésekben a IV–VII. fejezetben) megállapított egységes előírások két védelmi szintet tartalmaznak:






  — | az adatvédelem 95/46/EK irányelvben meghatározott általános elveinek, valamint az Európai Közösségek egyéb jogi eszközeinek és az Európa Tanács 108. számú egyezményének átültetése a harmadik pillérre; |
| --- | --- | --- |

47.

Az európai adatvédelmi biztos megvizsgálta a javaslatot, és megállapítja, hogy a javaslat általánosságban többszintű védelmi szerkezetet biztosít. A javaslat II. fejezetében (és egyes kérdésekben a IV–VII. fejezetben) megállapított egységes előírások két védelmi szintet tartalmaznak:

—

az adatvédelem 95/46/EK irányelvben meghatározott általános elveinek, valamint az Európai Közösségek egyéb jogi eszközeinek és az Európa Tanács 108. számú egyezményének átültetése a harmadik pillérre;

| — | személyes adatoknak a harmadik pillér keretében történő valamennyi feldolgozására vonatkozó további adatvédelmi szabályok. Az ilyen további szabályokra vonatkozó példák a javaslat 4. cikkének (3) és (4) bekezdésében találhatók. |
| --- | --- |

—

személyes adatoknak a harmadik pillér keretében történő valamennyi feldolgozására vonatkozó további adatvédelmi szabályok. Az ilyen további szabályokra vonatkozó példák a javaslat 4. cikkének (3) és (4) bekezdésében találhatók.

| 48. | A III. fejezet a javaslatot egy harmadik védelmi szinttel egészíti ki egyes sajátos feldolgozási formák védelme érdekében. A III. fejezet két szakaszának címe és a javaslat néhány rendelkezésének megszövegezése azt sugallja, hogy ez a fejezet kizárólag a más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által továbbított vagy hozzáférhetővé tett adatokra vonatkozik. Ennek következtében a személyes adatok védelmével kapcsolatos számos fontos rendelkezés nem vonatkozna azon személyes adatokra, amelyek nem képezik a tagállamok közötti csere tárgyát. Erre figyelemmel a szöveg nem egyértelmű, mivel úgy tűnik, hogy maguk a rendelkezések meghaladják a közvetlenül a kicserélt adatokkal kapcsolatos tevékenységek kereteit. Az alkalmazási kör ezen korlátozását mindenesetre sem az indokolás, sem a hatásvizsgálat nem magyarázza meg kifejezetten vagy igazolja. |
| --- | --- |

48.

A III. fejezet a javaslatot egy harmadik védelmi szinttel egészíti ki egyes sajátos feldolgozási formák védelme érdekében. A III. fejezet két szakaszának címe és a javaslat néhány rendelkezésének megszövegezése azt sugallja, hogy ez a fejezet kizárólag a más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által továbbított vagy hozzáférhetővé tett adatokra vonatkozik. Ennek következtében a személyes adatok védelmével kapcsolatos számos fontos rendelkezés nem vonatkozna azon személyes adatokra, amelyek nem képezik a tagállamok közötti csere tárgyát. Erre figyelemmel a szöveg nem egyértelmű, mivel úgy tűnik, hogy maguk a rendelkezések meghaladják a közvetlenül a kicserélt adatokkal kapcsolatos tevékenységek kereteit. Az alkalmazási kör ezen korlátozását mindenesetre sem az indokolás, sem a hatásvizsgálat nem magyarázza meg kifejezetten vagy igazolja.

| 49. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza az ilyen többszintű szerkezet többletértékét, amely – a bűnüldözés sajátos igényeit figyelembe véve – önmagában biztosítani tudja az érintett legmegfelelőbb védelmét. E szerkezet tükrözi a megfelelő adatvédelemnek a 2005 áprilisában a krakkói tavaszi konferencián kifejezett szükségességét, és általában véve összhangban áll az Európai Unió alapjogi chartájának 8. cikkével, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménnyel, különösen annak 8. cikkével. |
| --- | --- |

49.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza az ilyen többszintű szerkezet többletértékét, amely – a bűnüldözés sajátos igényeit figyelembe véve – önmagában biztosítani tudja az érintett legmegfelelőbb védelmét. E szerkezet tükrözi a megfelelő adatvédelemnek a 2005 áprilisában a krakkói tavaszi konferencián kifejezett szükségességét, és általában véve összhangban áll az Európai Unió alapjogi chartájának 8. cikkével, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménnyel, különösen annak 8. cikkével.

| 50. | A javaslat szövegének az elemzése azonban az alábbi észrevételekhez vezet. |
| --- | --- |

50.

A javaslat szövegének az elemzése azonban az alábbi észrevételekhez vezet.

| 51. | Először: biztosítani kell, hogy az adatvédelem tekintetében a II. fejezetben (a 47. pontban említett második szint) megfogalmazott kiegészítő szabályok ne térjenek el az adatvédelem általános elveitől. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a II. fejezetben megfogalmazott kiegészítő szabályoknak biztosítaniuk kell az érintettek további védelmét a harmadik pillér sajátos összefüggésében (rendőrségi és igazságügyi információk). Más szavakkal: ezek a kiegészítő szabályok nem vezethetnek a védelem szintjének csökkenéséhez. |
| --- | --- |

51.

Először: biztosítani kell, hogy az adatvédelem tekintetében a II. fejezetben (a 47. pontban említett második szint) megfogalmazott kiegészítő szabályok ne térjenek el az adatvédelem általános elveitől. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a II. fejezetben megfogalmazott kiegészítő szabályoknak biztosítaniuk kell az érintettek további védelmét a harmadik pillér sajátos összefüggésében (rendőrségi és igazságügyi információk). Más szavakkal: ezek a kiegészítő szabályok nem vezethetnek a védelem szintjének csökkenéséhez.

| 52. | Ezenkívül az adatfeldolgozás különleges formáiról szóló III. fejezet (amely a védelem harmadik szintjét is magában foglalja) nem térhet el a II. fejezettől. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a III. fejezet rendelkezéseinek biztosítaniuk kell az érintettek további védelmét olyan esetekben, amelyekben egynél több tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, de az említett rendelkezések nem vezethetnek a védelem szintjének csökkenéséhez. |
| --- | --- |

52.

Ezenkívül az adatfeldolgozás különleges formáiról szóló III. fejezet (amely a védelem harmadik szintjét is magában foglalja) nem térhet el a II. fejezettől. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a III. fejezet rendelkezéseinek biztosítaniuk kell az érintettek további védelmét olyan esetekben, amelyekben egynél több tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, de az említett rendelkezések nem vezethetnek a védelem szintjének csökkenéséhez.

| 53. | Másodszor: a III. fejezetnek nem kellene általános jellegű szabályokat tartalmaznia. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy ezeket a szabályokat a II. fejezetbe helyezzék át. A III. fejezetnek kizárólag azokat a rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek szigorúan a személyes adatoknak a tagállamok közötti adatcsere esetén történő védelméhez kapcsolódnak. Ez annál is fontosabb, mivel a III. fejezet fontos rendelkezéseket tartalmaz az érintetteknek a bűnüldözés keretében való magas szintű védelmével összefüggésben (lásd ezen vélemény IV.1 szakaszát). |
| --- | --- |

53.

Másodszor: a III. fejezetnek nem kellene általános jellegű szabályokat tartalmaznia. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy ezeket a szabályokat a II. fejezetbe helyezzék át. A III. fejezetnek kizárólag azokat a rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek szigorúan a személyes adatoknak a tagállamok közötti adatcsere esetén történő védelméhez kapcsolódnak. Ez annál is fontosabb, mivel a III. fejezet fontos rendelkezéseket tartalmaz az érintetteknek a bűnüldözés keretében való magas szintű védelmével összefüggésben (lásd ezen vélemény IV.1 szakaszát).

IV.   A JAVASLAT ELEMEINEK ELEMZÉSE

IV.1.   Az elemzés kiindulópontjai

| 54. | A javaslat különböző lényegi elemeinek elemzése során az európai adatvédelmi biztos figyelembe fogja venni annak különös szerkezetét és tartalmát. Az európai adatvédelmi biztos nem fűz észrevételt a javaslat minden cikkéhez. |
| --- | --- |

54.

A javaslat különböző lényegi elemeinek elemzése során az európai adatvédelmi biztos figyelembe fogja venni annak különös szerkezetét és tartalmát. Az európai adatvédelmi biztos nem fűz észrevételt a javaslat minden cikkéhez.

| 55. | Először is, a javaslat legtöbb rendelkezése visszatükrözi a személyes adatok védelmével kapcsolatos egyéb uniós jogi eszközöket. Ezek a rendelkezések összhangban állnak az adatvédelem uniós jogi keretével, és kielégítő mértékben tartalmaznak megfelelő adatvédelmi biztosítékokat a harmadik pillér területén. |
| --- | --- |

55.

Először is, a javaslat legtöbb rendelkezése visszatükrözi a személyes adatok védelmével kapcsolatos egyéb uniós jogi eszközöket. Ezek a rendelkezések összhangban állnak az adatvédelem uniós jogi keretével, és kielégítő mértékben tartalmaznak megfelelő adatvédelmi biztosítékokat a harmadik pillér területén.

| 56. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja azonban, hogy a javaslat III. fejezetében jelenleg szereplő néhány – a feldolgozás egyes pontjaira és általánosságban (lásd ezen vélemény 48. pontját) a kizárólag más tagállamokkal kicserélt adatokra vonatkozó – rendelkezés magában foglalja az EU adatvédelmi jogszabályainak általános és lényegi elveit. Ezért a III. fejezet említett rendelkezéseit át kell helyezni a II. fejezetbe, és azokat a bűnüldöző hatóságok általi valamennyi adatfeldolgozás tekintetében alkalmazni kell. Ez vonatkozik az adatok minőségének ellenőrzésére (9. cikk (1) és (6) bekezdés), valamint a személyes adatok további feldolgozásának a szabályozására (11. cikk (1) bekezdés). |
| --- | --- |

56.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja azonban, hogy a javaslat III. fejezetében jelenleg szereplő néhány – a feldolgozás egyes pontjaira és általánosságban (lásd ezen vélemény 48. pontját) a kizárólag más tagállamokkal kicserélt adatokra vonatkozó – rendelkezés magában foglalja az EU adatvédelmi jogszabályainak általános és lényegi elveit. Ezért a III. fejezet említett rendelkezéseit át kell helyezni a II. fejezetbe, és azokat a bűnüldöző hatóságok általi valamennyi adatfeldolgozás tekintetében alkalmazni kell. Ez vonatkozik az adatok minőségének ellenőrzésére (9. cikk (1) és (6) bekezdés), valamint a személyes adatok további feldolgozásának a szabályozására (11. cikk (1) bekezdés).

| 57. | A javaslat III. fejezetének néhány további cikke nem tesz különbséget a konkrétan a más tagállamokkal való adatcserével kapcsolatos további feltételek – például a továbbító tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának beleegyezése – és azon biztosítékok között, amelyek a tagállamon belül feldolgozott adatok tekintetében is fontosak és szükségesek. Az európai adatvédelmi biztos ezekben az esetekben ajánlja, hogy az utóbb említett biztosítékok alkalmazását tegyék általános érvényűvé azon személyes adatok vonatkozásában is, amelyeket nem másik tagállam továbbított vagy tett hozzáférhetővé. Ez az ajánlás vonatkozik:






  — | a magánfelek és nem bűnüldöző hatóságok részére történő adattovábbításra (13. cikk a) és b) pontja, és a 14. cikk), valamint |
| --- | --- | --- |

57.

A javaslat III. fejezetének néhány további cikke nem tesz különbséget a konkrétan a más tagállamokkal való adatcserével kapcsolatos további feltételek – például a továbbító tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának beleegyezése – és azon biztosítékok között, amelyek a tagállamon belül feldolgozott adatok tekintetében is fontosak és szükségesek. Az európai adatvédelmi biztos ezekben az esetekben ajánlja, hogy az utóbb említett biztosítékok alkalmazását tegyék általános érvényűvé azon személyes adatok vonatkozásában is, amelyeket nem másik tagállam továbbított vagy tett hozzáférhetővé. Ez az ajánlás vonatkozik:

—

a magánfelek és nem bűnüldöző hatóságok részére történő adattovábbításra (13. cikk a) és b) pontja, és a 14. cikk), valamint

| — | a harmadik országok vagy nemzetközi szervek részére történő adattovábbításra (15. cikk a c) pont kivételével). |
| --- | --- |

—

a harmadik országok vagy nemzetközi szervek részére történő adattovábbításra (15. cikk a c) pont kivételével).

| 58. | A vélemény ezen része felhívja a jogalkotó figyelmét néhány olyan további biztosítékra is, amely a jelenlegi javaslatban nem szerepel. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezeket a további biztosítékokat az automatizált egyedi döntésekkel, a harmadik országoktól kapott személyes adatokkal, a magánfelek adatbázisaihoz való hozzáféréssel, a biometrikus adatok és DNS-profilok feldolgozásával kapcsolatban kell meghatározni. |
| --- | --- |

58.

A vélemény ezen része felhívja a jogalkotó figyelmét néhány olyan további biztosítékra is, amely a jelenlegi javaslatban nem szerepel. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezeket a további biztosítékokat az automatizált egyedi döntésekkel, a harmadik országoktól kapott személyes adatokkal, a magánfelek adatbázisaihoz való hozzáféréssel, a biometrikus adatok és DNS-profilok feldolgozásával kapcsolatban kell meghatározni.

| 59. | Ezenkívül az alábbi elemzés a jelenlegi szöveg javítására szolgáló ajánlásokat tartalmaz a rendelkezések hatékonyságának, a szöveg egységességének és az adatvédelem jelenlegi jogi keretével való összhangjának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

59.

Ezenkívül az alábbi elemzés a jelenlegi szöveg javítására szolgáló ajánlásokat tartalmaz a rendelkezések hatékonyságának, a szöveg egységességének és az adatvédelem jelenlegi jogi keretével való összhangjának biztosítása érdekében.

IV.2.   A célhoz kötöttség és további feldolgozás

| 60. | A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy a személyes adatok gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet, és további feldolgozása nem végezhető e célokkal összeegyeztethetetlen módon. Adatok gyűjtésére általában valamely konkrét bűncselekménnyel kapcsolatban (vagy bizonyos feltételek mellett bűnszervezet vagy hálózat vizsgálata érdekében) kerül sor. Az adatok felhasználhatók a gyűjtés eredeti céljára, majd azt követően más célból is feldolgozhatóak, amennyiben az az eredeti céllal összeegyeztethető (például kábítószer-kereskedelem miatt elítélt személyről gyűjtött adatok kábítószer-kereskedői hálózatra irányuló nyomozás keretében is felhasználhatók). Ez a megközelítés jól tükrözi a célhoz kötöttség elvét, amelyet az Európai Unió alapjogi chartájának 8. cikke is magában foglal, és ily módon összhangban áll a jelenlegi adatvédelmi jogszabályokkal. |
| --- | --- |

60.

A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy a személyes adatok gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet, és további feldolgozása nem végezhető e célokkal összeegyeztethetetlen módon. Adatok gyűjtésére általában valamely konkrét bűncselekménnyel kapcsolatban (vagy bizonyos feltételek mellett bűnszervezet vagy hálózat vizsgálata érdekében) kerül sor. Az adatok felhasználhatók a gyűjtés eredeti céljára, majd azt követően más célból is feldolgozhatóak, amennyiben az az eredeti céllal összeegyeztethető (például kábítószer-kereskedelem miatt elítélt személyről gyűjtött adatok kábítószer-kereskedői hálózatra irányuló nyomozás keretében is felhasználhatók). Ez a megközelítés jól tükrözi a célhoz kötöttség elvét, amelyet az Európai Unió alapjogi chartájának 8. cikke is magában foglal, és ily módon összhangban áll a jelenlegi adatvédelmi jogszabályokkal.

Adatok további feldolgozása a kerethatározat hatálya alá tartozó célokból

| 61. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a javaslat nem foglalkozik teljesen kielégítő mértékben a rendőri munka során esetleg előforduló alábbi helyzettel: az adat további felhasználásának szükségessége a gyűjtés eredeti céljával összeegyeztethetetlennek ítélt célból. A rendőrség által gyűjtött adatok szükségesek lehetnek egy teljesen különböző bűncselekmény megoldásához. Példaként megemlíthetőek a közlekedési szabálysértésekkel kapcsolatos büntetőeljárások céljából gyűjtött adatok, amelyeket ezt követően autó tolvaj azonosítására és büntetőeljárás alá vonására használnak fel. A második cél, ugyan törvényes, mégsem tekinthető az adatgyűjtés céljával teljes mértékben összeegyeztethetőnek. Amennyiben a bűnüldöző hatóságok számára nem lenne lehetséges az adatoknak ezen második célra történő felhasználása, esetleg tág vagy rosszul meghatározott célokra gyűjtenének adatokat, amely esetben a célhoz kötöttség elve a gyűjtés tekintetében elveszítené értékét. Ez akadályozná továbbá más elvek – például az arányosság, a pontosság és a megbízhatóság elvének – alkalmazását (lásd a 4. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontját). |
| --- | --- |

61.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a javaslat nem foglalkozik teljesen kielégítő mértékben a rendőri munka során esetleg előforduló alábbi helyzettel: az adat további felhasználásának szükségessége a gyűjtés eredeti céljával összeegyeztethetetlennek ítélt célból. A rendőrség által gyűjtött adatok szükségesek lehetnek egy teljesen különböző bűncselekmény megoldásához. Példaként megemlíthetőek a közlekedési szabálysértésekkel kapcsolatos büntetőeljárások céljából gyűjtött adatok, amelyeket ezt követően autó tolvaj azonosítására és büntetőeljárás alá vonására használnak fel. A második cél, ugyan törvényes, mégsem tekinthető az adatgyűjtés céljával teljes mértékben összeegyeztethetőnek. Amennyiben a bűnüldöző hatóságok számára nem lenne lehetséges az adatoknak ezen második célra történő felhasználása, esetleg tág vagy rosszul meghatározott célokra gyűjtenének adatokat, amely esetben a célhoz kötöttség elve a gyűjtés tekintetében elveszítené értékét. Ez akadályozná továbbá más elvek – például az arányosság, a pontosság és a megbízhatóság elvének – alkalmazását (lásd a 4. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontját).

| 62. | Az EU adatvédelmi jogának értelmében a személyes adatok gyűjtése csak meghatározott és egyértelmű célból történhet, és további feldolgozása nem végezhető e célokkal összeegyeztethetetlen módon. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint azonban a további felhasználás tekintetében bizonyos mértékű rugalmasságot kell biztosítani. A gyűjtésre vonatkozó korlátozást valószínűleg jobban be lehet tartani, ha a belső biztonságért felelős hatóságok tudják, hogy – megfelelő biztosítékok mellett – a további felhasználás tekintetében eltérésre számíthatnak. |
| --- | --- |

62.

Az EU adatvédelmi jogának értelmében a személyes adatok gyűjtése csak meghatározott és egyértelmű célból történhet, és további feldolgozása nem végezhető e célokkal összeegyeztethetetlen módon. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint azonban a további felhasználás tekintetében bizonyos mértékű rugalmasságot kell biztosítani. A gyűjtésre vonatkozó korlátozást valószínűleg jobban be lehet tartani, ha a belső biztonságért felelős hatóságok tudják, hogy – megfelelő biztosítékok mellett – a további felhasználás tekintetében eltérésre számíthatnak.

| 63. | Egyértelművé kell tenni, hogy a további felhasználásra vonatkozó ezen igényt a javaslat 11. cikke – ugyan nem kielégítő módon – elismeri. A 11. cikk kizárólag a valamely más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától kapott vagy az által hozzáférhetővé tett adatokra vonatkozik. |
| --- | --- |

63.

Egyértelművé kell tenni, hogy a további felhasználásra vonatkozó ezen igényt a javaslat 11. cikke – ugyan nem kielégítő módon – elismeri. A 11. cikk kizárólag a valamely más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától kapott vagy az által hozzáférhetővé tett adatokra vonatkozik.

| 64. | Az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a 11. cikk (1) bekezdése valamennyi adatra vonatkozzon, tekintet nélkül arra, hogy azokat más tagállamtól kapták-e. Ezenkívül a javaslatot a 11. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározottaknál szigorúbb biztosítékokkal kell kiegészíteni: adatoknak az eredeti céllal összeegyeztethetetlennek tekintett célra történő további felhasználását kizárólag akkor lehet lehetővé tenni, ha az valamely konkrét esetben feltétlenül szükséges bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése, vagy valamely személy érdekeinek vagy alapvető jogainak védelme céljából. Az európai adatvédelmi biztos gyakorlatilag ennek a rendelkezésnek egy új 4a. cikkben (de mindenképpen a javaslat II. fejezetében) történő meghatározását javasolja. |
| --- | --- |

64.

Az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a 11. cikk (1) bekezdése valamennyi adatra vonatkozzon, tekintet nélkül arra, hogy azokat más tagállamtól kapták-e. Ezenkívül a javaslatot a 11. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározottaknál szigorúbb biztosítékokkal kell kiegészíteni: adatoknak az eredeti céllal összeegyeztethetetlennek tekintett célra történő további felhasználását kizárólag akkor lehet lehetővé tenni, ha az valamely konkrét esetben feltétlenül szükséges bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése, vagy valamely személy érdekeinek vagy alapvető jogainak védelme céljából. Az európai adatvédelmi biztos gyakorlatilag ennek a rendelkezésnek egy új 4a. cikkben (de mindenképpen a javaslat II. fejezetében) történő meghatározását javasolja.

| 65. | A 11. cikk (2) és (3) bekezdését továbbra is jelenlegi formájukban kell alkalmazni; azok kiegészítő biztosítékokat határoznak meg a más tagállamoktól kapott adatok tekintetében. Az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy a 11. cikk (3) bekezdését kell alkalmazni a SIS II-n keresztüli adatcserére: az európai adatvédelmi biztos a SIS II-ről szóló véleményében már megemlítette, hogy biztosítani kell, hogy a SIS-szel kapcsolatos adatok kizárólag magának a rendszernek a céljaira kerüljenek felhasználásra. |
| --- | --- |

65.

A 11. cikk (2) és (3) bekezdését továbbra is jelenlegi formájukban kell alkalmazni; azok kiegészítő biztosítékokat határoznak meg a más tagállamoktól kapott adatok tekintetében. Az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy a 11. cikk (3) bekezdését kell alkalmazni a SIS II-n keresztüli adatcserére: az európai adatvédelmi biztos a SIS II-ről szóló véleményében már megemlítette, hogy biztosítani kell, hogy a SIS-szel kapcsolatos adatok kizárólag magának a rendszernek a céljaira kerüljenek felhasználásra.

Adatok további feldolgozása a rendőrségi és igazságügyi együttműködés hatályán kívül eső célokból

| 66. | Néhány esetben az adatokat egyéb fontos érdekek védelme érdekében kell felhasználni. Ilyen esetekben azokat az ezen kerethatározat szerinti hatáskörrel rendelkező hatóságoktól eltérő hatóságok is feldolgozhatják. A tagállamok ezen hatáskörei a magánéletet sértő feldolgozásra is kiterjedhetnek (például gyanúsítottként nem meghatározott személy átvilágítása), és ezért azokhoz nagyon szigorú feltételek társulnak, például a tagállamoknak konkrét jogszabályok elfogadására vonatkozó kötelezettsége, amennyiben ezt az eltérést igénybe kívánják venni. Az első pillér keretében a 95/46/EK irányelv 13. cikke foglalkozott ezzel a kérdéssel, amely meghatározza, hogy bizonyos esetekben lehetőség van az irányelv egyes rendelkezéseinek korlátozására. Az ilyen korlátozásokat alkalmazó tagállamoknak be kell tartaniuk az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkét. |
| --- | --- |

66.

Néhány esetben az adatokat egyéb fontos érdekek védelme érdekében kell felhasználni. Ilyen esetekben azokat az ezen kerethatározat szerinti hatáskörrel rendelkező hatóságoktól eltérő hatóságok is feldolgozhatják. A tagállamok ezen hatáskörei a magánéletet sértő feldolgozásra is kiterjedhetnek (például gyanúsítottként nem meghatározott személy átvilágítása), és ezért azokhoz nagyon szigorú feltételek társulnak, például a tagállamoknak konkrét jogszabályok elfogadására vonatkozó kötelezettsége, amennyiben ezt az eltérést igénybe kívánják venni. Az első pillér keretében a 95/46/EK irányelv 13. cikke foglalkozott ezzel a kérdéssel, amely meghatározza, hogy bizonyos esetekben lehetőség van az irányelv egyes rendelkezéseinek korlátozására. Az ilyen korlátozásokat alkalmazó tagállamoknak be kell tartaniuk az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkét.

| 67. | Ezen kerethatározat II. fejezetének – ugyanebből az okból – meg kell határoznia, hogy a tagállamok elfogadhatnak a további feldolgozást lehetővé tevő jogalkotási intézkedéseket, amennyiben az ilyen intézkedések szükségesek az alábbiak biztosításához:







  — | a közbiztonságot, védelmet vagy a nemzetbiztonságot fenyegető veszélyek megelőzése; |
| --- | --- | --- |

67.

Ezen kerethatározat II. fejezetének – ugyanebből az okból – meg kell határoznia, hogy a tagállamok elfogadhatnak a további feldolgozást lehetővé tevő jogalkotási intézkedéseket, amennyiben az ilyen intézkedések szükségesek az alábbiak biztosításához:

—

a közbiztonságot, védelmet vagy a nemzetbiztonságot fenyegető veszélyek megelőzése;

| — | valamely tagállam vagy az Európai Unió jelentős gazdasági vagy pénzügyi érdekeinek védelme; |
| --- | --- |

—

valamely tagállam vagy az Európai Unió jelentős gazdasági vagy pénzügyi érdekeinek védelme;

| — | az érintett védelme. |
| --- | --- |

—

az érintett védelme.

IV.3.   Az adatfeldolgozás jogszerűvé tételére vonatkozó kritériumok

| 68. | A javaslat 5. cikke kimondja, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok az adatokat kizárólag abban az esetben dolgozhatják fel, ha azt olyan jogszabály írja elő, amely kimondja, hogy a feldolgozásuk szükséges az érintett hatóság törvényes feladatának elvégzéséhez, valamint bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez, kivizsgálásához vagy üldözéséhez. Az európai adatvédelmi biztos támogatja az 5. cikk szigorú követelményeit. |
| --- | --- |

68.

A javaslat 5. cikke kimondja, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok az adatokat kizárólag abban az esetben dolgozhatják fel, ha azt olyan jogszabály írja elő, amely kimondja, hogy a feldolgozásuk szükséges az érintett hatóság törvényes feladatának elvégzéséhez, valamint bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez, kivizsgálásához vagy üldözéséhez. Az európai adatvédelmi biztos támogatja az 5. cikk szigorú követelményeit.

| 69. | Az 5. cikk szövege ugyanakkor alábecsüli a bizonyos körülmények között, egyéb jogi indokból történő adatfeldolgozás jogszerűvé tételének szükségességét. Ez egy olyan fontos rendelkezés, amelynek például nem lenne szabad megakadályoznia, hogy a rendőrség teljesítse a nemzeti jog szerint információknak az idegenerendészeti szervek vagy adóhatóságok részére történő átadására vonatkozó jogi kötelezettségeit. Az európai adatvédelmi biztos ezért javasolja, hogy az 5. cikk vegyen figyelembe egyéb jogszerű jogi indokokat is a személyes adatok feldolgozása tekintetében, például az adatkezelő jogi kötelezettségei teljesítésének a szükségességét, az érintett egyértelmű belegyezését – amennyiben az adatfeldolgozás az érintett érdekében történik – vagy az érintett létfontosságú érdeke védelmének a szükségességét. |
| --- | --- |

69.

Az 5. cikk szövege ugyanakkor alábecsüli a bizonyos körülmények között, egyéb jogi indokból történő adatfeldolgozás jogszerűvé tételének szükségességét. Ez egy olyan fontos rendelkezés, amelynek például nem lenne szabad megakadályoznia, hogy a rendőrség teljesítse a nemzeti jog szerint információknak az idegenerendészeti szervek vagy adóhatóságok részére történő átadására vonatkozó jogi kötelezettségeit. Az európai adatvédelmi biztos ezért javasolja, hogy az 5. cikk vegyen figyelembe egyéb jogszerű jogi indokokat is a személyes adatok feldolgozása tekintetében, például az adatkezelő jogi kötelezettségei teljesítésének a szükségességét, az érintett egyértelmű belegyezését – amennyiben az adatfeldolgozás az érintett érdekében történik – vagy az érintett létfontosságú érdeke védelmének a szükségességét.

| 70. | Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy az adatfeldolgozás jogszerűvé tételére vonatkozó kritériumok különös jelentőséggel bírnak a rendőrségi és igazságügyi együttműködés tekintetében, amennyiben figyelembe vesszük, hogy személyes adatoknak a rendőri szervek általi jogellenes gyűjtése következményeként a személyes adatok bírósági eljárásokban bizonyítékként nem kerülhetnének felhasználásra. |
| --- | --- |

70.

Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy az adatfeldolgozás jogszerűvé tételére vonatkozó kritériumok különös jelentőséggel bírnak a rendőrségi és igazságügyi együttműködés tekintetében, amennyiben figyelembe vesszük, hogy személyes adatoknak a rendőri szervek általi jogellenes gyűjtése következményeként a személyes adatok bírósági eljárásokban bizonyítékként nem kerülhetnének felhasználásra.

IV.4.   Szükségesség és arányosság

| 71. | A javaslat 4. és 5. cikkének további célja annak – általánosan kielégítő módon történő – biztosítása, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó korlátozások – az európai uniós joggal és az Emberi Jogok Európai Bíróságának az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkére vonatkozó esetjogával összhangban – szükségesek és arányosak:






  — | a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontja általános szabályként megállapítja, hogy a személyes adatok gyűjtésük és/vagy további feldolgozásuk célja szempontjából megfelelőek, relevánsak és nem túlzott mértékűek; |
| --- | --- | --- |

71.

A javaslat 4. és 5. cikkének további célja annak – általánosan kielégítő módon történő – biztosítása, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó korlátozások – az európai uniós joggal és az Emberi Jogok Európai Bíróságának az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkére vonatkozó esetjogával összhangban – szükségesek és arányosak:

—

a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontja általános szabályként megállapítja, hogy a személyes adatok gyűjtésük és/vagy további feldolgozásuk célja szempontjából megfelelőek, relevánsak és nem túlzott mértékűek;

| — | az 5. cikk meghatározza, hogy az adatok feldolgozásának szükségesnek kell lennie az érintett hatóság törvényes feladatának elvégzéséhez, valamint bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez, kivizsgálásához vagy üldözéséhez; |
| --- | --- |

—

az 5. cikk meghatározza, hogy az adatok feldolgozásának szükségesnek kell lennie az érintett hatóság törvényes feladatának elvégzéséhez, valamint bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez, kivizsgálásához vagy üldözéséhez;

| — | a 4. cikk (4) pontja kimondja, hogy a személyes adatok feldolgozása kizárólag egyes konkrét feltételek teljesülése esetén tekinthető szükségesnek. |
| --- | --- |

—

a 4. cikk (4) pontja kimondja, hogy a személyes adatok feldolgozása kizárólag egyes konkrét feltételek teljesülése esetén tekinthető szükségesnek.

| 72. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a 4. cikk (4) bekezdésének javasolt megfogalmazása nem felel meg az Emberi Jogok Európai Bíróságának az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkére vonatkozó esetjogában meghatározott kritériumoknak, amelyek értelmében a magánéletet érintő korlátozást kizárólag akkor megengedett, ha arra egy demokratikus társadalomban szükség van. A javaslat értelmében az adatfeldolgozás nem csak abban az esetben lenne szükségesnek tekintendő, amikor az lehetővé tenné a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok számára feladataik elvégzését, hanem akkor is, amikor alapos indokkal feltételezhető, hogy az érintett személyes adatok csupán megkönnyítenék vagy felgyorsítanák valamely bűncselekmény megelőzését, felderítését, kivizsgálását vagy üldözését. |
| --- | --- |

72.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a 4. cikk (4) bekezdésének javasolt megfogalmazása nem felel meg az Emberi Jogok Európai Bíróságának az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkére vonatkozó esetjogában meghatározott kritériumoknak, amelyek értelmében a magánéletet érintő korlátozást kizárólag akkor megengedett, ha arra egy demokratikus társadalomban szükség van. A javaslat értelmében az adatfeldolgozás nem csak abban az esetben lenne szükségesnek tekintendő, amikor az lehetővé tenné a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok számára feladataik elvégzését, hanem akkor is, amikor alapos indokkal feltételezhető, hogy az érintett személyes adatok csupán megkönnyítenék vagy felgyorsítanák valamely bűncselekmény megelőzését, felderítését, kivizsgálását vagy üldözését.

| 73. | Ezek a kritériumok nem felelnek meg az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikke követelményeinek, mivel a személyes adatok szinte valamennyi feldolgozása tekinthető a rendőri vagy igazságügyi hatóságok tevékenységét megkönnyítő eszköznek, annak ellenére, hogy az érintett adatok tulajdonképpen nem szükségesek az adott tevékenységek végzéséhez. |
| --- | --- |

73.

Ezek a kritériumok nem felelnek meg az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikke követelményeinek, mivel a személyes adatok szinte valamennyi feldolgozása tekinthető a rendőri vagy igazságügyi hatóságok tevékenységét megkönnyítő eszköznek, annak ellenére, hogy az érintett adatok tulajdonképpen nem szükségesek az adott tevékenységek végzéséhez.

| 74. | A 4. cikk (4) bekezdésének jelenlegi szövege lehetővé tenné személyes adatok elfogadhatatlanul széles körű gyűjtését, csupán azon feltételezés alapján, hogy a személyes adatok esetleg megkönnyítenék valamely bűncselekmény megelőzését, felderítését, kivizsgálását vagy üldözését. A személyes adatok feldolgozása – ezzel ellenkezőleg – kizárólag akkor tekintendő szükségesnek, ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok egyértelműen igazolni tudják annak szükségességét, és amennyiben nem állnak rendelkezésre a magánéletet kevésbé sértő eszközök. |
| --- | --- |

74.

A 4. cikk (4) bekezdésének jelenlegi szövege lehetővé tenné személyes adatok elfogadhatatlanul széles körű gyűjtését, csupán azon feltételezés alapján, hogy a személyes adatok esetleg megkönnyítenék valamely bűncselekmény megelőzését, felderítését, kivizsgálását vagy üldözését. A személyes adatok feldolgozása – ezzel ellenkezőleg – kizárólag akkor tekintendő szükségesnek, ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok egyértelműen igazolni tudják annak szükségességét, és amennyiben nem állnak rendelkezésre a magánéletet kevésbé sértő eszközök.

| 75. | Az európai adatvédelmi biztos ezért ajánlja a 4. cikk (4) bekezdése első franciabekezdésének oly módon történő újraszövegezését, hogy az biztosítsa az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkére vonatkozó esetjog tiszteletben tartását. Az európai adatvédelmi biztos – szerkezeti okokból – javasolja továbbá, hogy a 4. cikk (4) bekezdését helyezzék át az 5. cikk végére. |
| --- | --- |

75.

Az európai adatvédelmi biztos ezért ajánlja a 4. cikk (4) bekezdése első franciabekezdésének oly módon történő újraszövegezését, hogy az biztosítsa az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkére vonatkozó esetjog tiszteletben tartását. Az európai adatvédelmi biztos – szerkezeti okokból – javasolja továbbá, hogy a 4. cikk (4) bekezdését helyezzék át az 5. cikk végére.

IV.5.   Különleges adatkategóriák feldolgozása

| 76. | A 6. cikk megállapítja a különleges adatok – vagyis a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, az egészségi állapotra vagy a szexuális életre vonatkozó személyes adatok – feldolgozásának elvi tilalmát. Ez a tilalom nem alkalmazható abban az esetben, ha az adatok feldolgozását jogszabály írja elő és az feltétlenül szükséges az érintett hatóság bűncselekmények megelőzésére, felderítésére, kivizsgálására vagy üldözésére vonatkozó törvényes feladatának elvégzéséhez. Különleges adatok abban az esetben is feldolgozhatók, ha az érintett határozott beleegyezését adta. Mindkét esetben megfelelő, konkrét biztosítékokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

76.

A 6. cikk megállapítja a különleges adatok – vagyis a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, az egészségi állapotra vagy a szexuális életre vonatkozó személyes adatok – feldolgozásának elvi tilalmát. Ez a tilalom nem alkalmazható abban az esetben, ha az adatok feldolgozását jogszabály írja elő és az feltétlenül szükséges az érintett hatóság bűncselekmények megelőzésére, felderítésére, kivizsgálására vagy üldözésére vonatkozó törvényes feladatának elvégzéséhez. Különleges adatok abban az esetben is feldolgozhatók, ha az érintett határozott beleegyezését adta. Mindkét esetben megfelelő, konkrét biztosítékokat kell alkalmazni.

| 77. | A 6. cikk szövegével kapcsolatban két észrevétel merül fel. Először, a 6. cikk túlzott mértékben támaszkodik az érintett beleegyezésére. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy érzékeny adatoknak az érintett határozott beleegyezésén alapuló feldolgozását kizárólag annyiban kellene lehetővé tenni, amennyiben az adatfeldolgozás az érintett érdekében történik és a belegyezés megtagadása nem járna hátrányos következményekkel az érintett számára. Az európai adatvédelmi biztos a 6. cikk ennek megfelelő módosítását ajánlja, annak érdekében is, hogy a cikk összhangban álljon a jelenlegi európai uniós adatvédelmi joggal. |
| --- | --- |

77.

A 6. cikk szövegével kapcsolatban két észrevétel merül fel. Először, a 6. cikk túlzott mértékben támaszkodik az érintett beleegyezésére. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy érzékeny adatoknak az érintett határozott beleegyezésén alapuló feldolgozását kizárólag annyiban kellene lehetővé tenni, amennyiben az adatfeldolgozás az érintett érdekében történik és a belegyezés megtagadása nem járna hátrányos következményekkel az érintett számára. Az európai adatvédelmi biztos a 6. cikk ennek megfelelő módosítását ajánlja, annak érdekében is, hogy a cikk összhangban álljon a jelenlegi európai uniós adatvédelmi joggal.

| 78. | Másodszor, az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az adatfeldolgozás egyéb jogi indokait – például az érintett vagy más személy (amennyiben az érintett fizikailag vagy jogilag nem képes a beleegyezését adni) létfontosságú érdekei védelmének a szükségességét – is figyelembe lehetne venni. |
| --- | --- |

78.

Másodszor, az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az adatfeldolgozás egyéb jogi indokait – például az érintett vagy más személy (amennyiben az érintett fizikailag vagy jogilag nem képes a beleegyezését adni) létfontosságú érdekei védelmének a szükségességét – is figyelembe lehetne venni.

| 79. | A rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyre nagyobb jelentőséggel bír az esetleg különleges személyes adatok egyéb kategóriáinak – például biometrikus adatoknak és DNS-profiloknak – a feldolgozása. A javaslat 6. cikke nem terjed ki egyértelműen az ilyen adatokra. Az európai adatvédelmi biztos felkéri az európai uniós jogalkotót, hogy különös figyelemmel járjon el az ezen javaslatban megállapított általános adatvédelmi elveknek az ilyen különleges adatok feldolgozására is kiterjedő további jogszabályokban való alkalmazása során. Ennek egyik példája a hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslat (lásd a fenti 12–15. pontot), amely kifejezetten lehetővé teszi a biometrikus adatok és DNS-profilok feldolgozását és cseréjét (lásd a javaslat II. mellékletét), de adatvédelmi szempontból nem foglalkozik ezen adatok érzékenységével és különleges jellegével. |
| --- | --- |

79.

A rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyre nagyobb jelentőséggel bír az esetleg különleges személyes adatok egyéb kategóriáinak – például biometrikus adatoknak és DNS-profiloknak – a feldolgozása. A javaslat 6. cikke nem terjed ki egyértelműen az ilyen adatokra. Az európai adatvédelmi biztos felkéri az európai uniós jogalkotót, hogy különös figyelemmel járjon el az ezen javaslatban megállapított általános adatvédelmi elveknek az ilyen különleges adatok feldolgozására is kiterjedő további jogszabályokban való alkalmazása során. Ennek egyik példája a hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslat (lásd a fenti 12–15. pontot), amely kifejezetten lehetővé teszi a biometrikus adatok és DNS-profilok feldolgozását és cseréjét (lásd a javaslat II. mellékletét), de adatvédelmi szempontból nem foglalkozik ezen adatok érzékenységével és különleges jellegével.

| 80. | Az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy határozzanak meg konkrét biztosítékokat, különösen annak biztosítása céljából, hogy







  — | biometrikus adatok és DNS-profilok felhasználására kizárólag jól megalapozott és interoperábilis műszaki szabványok alapján kerül sor, |
| --- | --- | --- |

80.

Az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy határozzanak meg konkrét biztosítékokat, különösen annak biztosítása céljából, hogy

—

biometrikus adatok és DNS-profilok felhasználására kizárólag jól megalapozott és interoperábilis műszaki szabványok alapján kerül sor,

| — | pontossági szintjüket megfelelő mértékben figyelembe veszik és annak helyességét az érintett könnyen hozzáférhető módon megkérdőjelezheti, valamint |
| --- | --- |

—

pontossági szintjüket megfelelő mértékben figyelembe veszik és annak helyességét az érintett könnyen hozzáférhető módon megkérdőjelezheti, valamint

| — | az emberi méltóság tisztelete teljes mértékben megvalósuljon. |
| --- | --- |

—

az emberi méltóság tisztelete teljes mértékben megvalósuljon.

A jogalkotó feladata annak eldöntése, hogy ezekről a kiegészítő biztosítékokról ebben a kerethatározatban, vagy az ilyen különleges adatok gyűjtését és cseréjét szabályozó konkrét jogi eszközökben rendelkezik-e.

IV.6.   Pontosság és megbízhatóság

| 81. | A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontja megállapítja az adatminőségre vonatkozó általános szabályokat. Ezen cikk értelmében az adatkezelőnek biztosítania kell, hogy az adatok pontosak és – amennyiben szükséges – naprakészek legyenek. Minden ésszerű intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a pontatlan vagy hiányos adatokat, tekintettel gyűjtésük vagy további feldolgozásuk céljaira, töröljék vagy helyesbítsék. Ez összhangban áll az európai uniós adatvédelmi jog általános elveivel. |
| --- | --- |

81.

A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontja megállapítja az adatminőségre vonatkozó általános szabályokat. Ezen cikk értelmében az adatkezelőnek biztosítania kell, hogy az adatok pontosak és – amennyiben szükséges – naprakészek legyenek. Minden ésszerű intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a pontatlan vagy hiányos adatokat, tekintettel gyűjtésük vagy további feldolgozásuk céljaira, töröljék vagy helyesbítsék. Ez összhangban áll az európai uniós adatvédelmi jog általános elveivel.

| 82. | A 4. cikk (1) bekezdése d) pontjának harmadik mondata megállapítja, hogy a tagállamok az adatfeldolgozás tekintetében különböző pontossági és megbízhatósági fokokat írhatnak elő. Az európai adatvédelmi biztos ezt a rendelkezést a pontosság elvétől való eltérésnek tekinti, és ajánlja a rendelkezés eltérő jellegének egyértelművé tételét a 4. cikk (1) bekezdése d) pontja harmadik mondatának a mondat elején az „azonban” vagy „mindazonáltal” szavakkal történő kiegészítésével. Ezekben az esetekben – amennyiben az adatok pontossága nem biztosítható teljes mértékben – az adatkezelő kötelessége az adatok megkülönböztetése azok pontossági és megbízhatósági foka szerint, különös tekintettel a tényeken alapuló adatok, valamint a véleményen és személyes értékelésen alapuló adatok közötti alapvető megkülönböztetésre. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza ezen kötelezettség fontosságát mind az érintettek, mind a bűnüldöző hatóságok tekintetében, különösen abban az esetben, ha az adatok feldolgozására forrásuktól távol kerül sor (lásd ezen vélemény 7. pontját). |
| --- | --- |

82.

A 4. cikk (1) bekezdése d) pontjának harmadik mondata megállapítja, hogy a tagállamok az adatfeldolgozás tekintetében különböző pontossági és megbízhatósági fokokat írhatnak elő. Az európai adatvédelmi biztos ezt a rendelkezést a pontosság elvétől való eltérésnek tekinti, és ajánlja a rendelkezés eltérő jellegének egyértelművé tételét a 4. cikk (1) bekezdése d) pontja harmadik mondatának a mondat elején az „azonban” vagy „mindazonáltal” szavakkal történő kiegészítésével. Ezekben az esetekben – amennyiben az adatok pontossága nem biztosítható teljes mértékben – az adatkezelő kötelessége az adatok megkülönböztetése azok pontossági és megbízhatósági foka szerint, különös tekintettel a tényeken alapuló adatok, valamint a véleményen és személyes értékelésen alapuló adatok közötti alapvető megkülönböztetésre. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza ezen kötelezettség fontosságát mind az érintettek, mind a bűnüldöző hatóságok tekintetében, különösen abban az esetben, ha az adatok feldolgozására forrásuktól távol kerül sor (lásd ezen vélemény 7. pontját).

Az adatminőség ellenőrzése

| 83. | A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában megállapított általános elv kiegészül az adatminőség ellenőrzéséről szóló 9. cikkben megállapított konkrét biztosítékokkal. A 9. cikk különösen kimondja, hogy






  1. | a személyes adatok minőségét legkésőbb a továbbítás vagy hozzáférhetővé tétel előtt ellenőrizni kell. Ezenkívül a közvetlen automatizált hozzáféréssel hozzáférhetővé tett adatok minőségét rendszeresen ellenőrizni kell (9. cikk (1) és (2) bekezdése); |
| --- | --- | --- |

83.

A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában megállapított általános elv kiegészül az adatminőség ellenőrzéséről szóló 9. cikkben megállapított konkrét biztosítékokkal. A 9. cikk különösen kimondja, hogy

1.

a személyes adatok minőségét legkésőbb a továbbítás vagy hozzáférhetővé tétel előtt ellenőrizni kell. Ezenkívül a közvetlen automatizált hozzáféréssel hozzáférhetővé tett adatok minőségét rendszeresen ellenőrizni kell (9. cikk (1) és (2) bekezdése);

| 2. | valamennyi adattovábbítás során fel kell tüntetni a bírósági határozatokat és a vád elejtéséről szóló határozatokat, továbbá a véleményen alapuló adatokat azok továbbítása előtt ellenőrizni kell a forrásnál, és fel kell tüntetni a pontosság vagy a megbízhatóság fokát is (9. cikk (1) bekezdése); |
| --- | --- |

2.

valamennyi adattovábbítás során fel kell tüntetni a bírósági határozatokat és a vád elejtéséről szóló határozatokat, továbbá a véleményen alapuló adatokat azok továbbítása előtt ellenőrizni kell a forrásnál, és fel kell tüntetni a pontosság vagy a megbízhatóság fokát is (9. cikk (1) bekezdése);

| 3. | a személyes adatokat az érintett kérésére meg kell jelölni, ha pontosságukat az érintett tagadja, valamint ha pontosságuk vagy pontatlanságuk nem állapítható meg (9. cikk (6) bekezdése). |
| --- | --- |

3.

a személyes adatokat az érintett kérésére meg kell jelölni, ha pontosságukat az érintett tagadja, valamint ha pontosságuk vagy pontatlanságuk nem állapítható meg (9. cikk (6) bekezdése).

| 84. | Ezért a 4. cikk (1) bekezdése és a 9. cikk – amennyiben azokat együttesen alkalmazzák – biztosítja, hogy a személyes adatok minőségét mind az érintett, mind a feldolgozott adatok forrásához legközelebb álló – és ily módon arra a legmegfelelőbb helyzetben lévő – hatóságok megfelelően ellenőrzik. |
| --- | --- |

84.

Ezért a 4. cikk (1) bekezdése és a 9. cikk – amennyiben azokat együttesen alkalmazzák – biztosítja, hogy a személyes adatok minőségét mind az érintett, mind a feldolgozott adatok forrásához legközelebb álló – és ily módon arra a legmegfelelőbb helyzetben lévő – hatóságok megfelelően ellenőrzik.

| 85. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezeket a rendelkezéseket, mivel azok – miközben a bűnüldöző hatóságok igényeire összpontosítanak – biztosítják, hogy minden adatot pontossága és megbízhatósága szerint, megfelelően vegyenek figyelembe és használjanak fel, ily módon elkerülve, hogy az érintettet aránytalanul sújtsa az őt érintő egyes adatok pontatlansága. |
| --- | --- |

85.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezeket a rendelkezéseket, mivel azok – miközben a bűnüldöző hatóságok igényeire összpontosítanak – biztosítják, hogy minden adatot pontossága és megbízhatósága szerint, megfelelően vegyenek figyelembe és használjanak fel, ily módon elkerülve, hogy az érintettet aránytalanul sújtsa az őt érintő egyes adatok pontatlansága.

| 86. | Az adatminőség ellenőrzése az érintett védelmének lényeges eleme, különös tekintettel a rendőri és igazságügyi hatóságok által feldolgozott személyes adatokra. Az európai adatvédelmi biztos ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az adatminőség ellenőrzéséről szóló 9. cikk alkalmazhatósága a más tagállamok részére továbbított vagy hozzáférhetővé tett adatokra korlátozódik. Ez azért is sajnálatos, mert ebből következően a személyes adatok minősége – ami bűnüldözési célból is lényeges – kizárólag akkor lenne teljes mértékben biztosított, amikor az ilyen adatokat más tagállam részére továbbítják vagy teszik hozzáférhetővé, a tagállamon belüli feldolgozás esetén azonban nem (17). Ehelyett – mind az érintett, mind a hatáskörrel rendelkező hatóság érdekében – lényeges annak biztosítása, hogy a minőség megfelelő ellenőrzése valamennyi személyes adatra kiterjedjen, beleértve a nem másik tagállam által továbbított vagy hozzáférhetővé tett személyes adatokat is. |
| --- | --- |

86.

Az adatminőség ellenőrzése az érintett védelmének lényeges eleme, különös tekintettel a rendőri és igazságügyi hatóságok által feldolgozott személyes adatokra. Az európai adatvédelmi biztos ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az adatminőség ellenőrzéséről szóló 9. cikk alkalmazhatósága a más tagállamok részére továbbított vagy hozzáférhetővé tett adatokra korlátozódik. Ez azért is sajnálatos, mert ebből következően a személyes adatok minősége – ami bűnüldözési célból is lényeges – kizárólag akkor lenne teljes mértékben biztosított, amikor az ilyen adatokat más tagállam részére továbbítják vagy teszik hozzáférhetővé, a tagállamon belüli feldolgozás esetén azonban nem (17). Ehelyett – mind az érintett, mind a hatáskörrel rendelkező hatóság érdekében – lényeges annak biztosítása, hogy a minőség megfelelő ellenőrzése valamennyi személyes adatra kiterjedjen, beleértve a nem másik tagállam által továbbított vagy hozzáférhetővé tett személyes adatokat is.

| 87. | Az európai adatvédelmi biztos ezért mindenesetre ajánlja a 9. cikk (1) és (6) bekezdésének alkalmazási körében szereplő korlátozások megszüntetését, ezen rendelkezéseknek a javaslat II. fejezetébe való áthelyezése révén. |
| --- | --- |

87.

Az európai adatvédelmi biztos ezért mindenesetre ajánlja a 9. cikk (1) és (6) bekezdésének alkalmazási körében szereplő korlátozások megszüntetését, ezen rendelkezéseknek a javaslat II. fejezetébe való áthelyezése révén.

Az adatok különböző kategóriáinak megkülönböztetése

| 88. | A 4. cikk (2) bekezdése megállapítja az adatkezelőnek a különböző kategóriába tartozó személyek (gyanúsítottak, elítéltek, tanúk, áldozatok, informátorok, kapcsolattartók, mások) személyes adatai közötti egyértelmű különbségtételre vonatkozó kötelezettségét. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt a megközelítést. Míg igaz az, hogy a bűnüldöző és igazságügyi hatóságoknak esetleg nagyon különböző kategóriákba tartozó személyekkel kapcsolatos adatokat kell feldolgozniuk, lényeges, hogy az ilyen adatokat a bűncselekményben való részvétel különböző foka szerint megkülönböztessék. Különösen az adatgyűjtés feltételeinek, határidejének, a hozzáférés vagy az érintett tájékoztatásának a megtagadására vonatkozó feltételeknek, a hatáskörrel rendelkező hatóságok adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos részletes szabályainak tükrözniük kell a különböző kategóriájú feldolgozott adatok sajátosságait és azokat a különböző célokat, amelyre a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok az adatokat gyűjtötték. |
| --- | --- |

88.

A 4. cikk (2) bekezdése megállapítja az adatkezelőnek a különböző kategóriába tartozó személyek (gyanúsítottak, elítéltek, tanúk, áldozatok, informátorok, kapcsolattartók, mások) személyes adatai közötti egyértelmű különbségtételre vonatkozó kötelezettségét. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt a megközelítést. Míg igaz az, hogy a bűnüldöző és igazságügyi hatóságoknak esetleg nagyon különböző kategóriákba tartozó személyekkel kapcsolatos adatokat kell feldolgozniuk, lényeges, hogy az ilyen adatokat a bűncselekményben való részvétel különböző foka szerint megkülönböztessék. Különösen az adatgyűjtés feltételeinek, határidejének, a hozzáférés vagy az érintett tájékoztatásának a megtagadására vonatkozó feltételeknek, a hatáskörrel rendelkező hatóságok adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos részletes szabályainak tükrözniük kell a különböző kategóriájú feldolgozott adatok sajátosságait és azokat a különböző célokat, amelyre a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok az adatokat gyűjtötték.

| 89. | Az európai adatvédelmi biztos ebben az összefüggésben kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a nem gyanúsított személyekkel kapcsolatos adatokra. Konkrét feltételekre és biztosítékokra van szükség az arányosság biztosítása, valamint a bűncselekményben aktívan nem érintett személyeket érintő hátrányos következmények elkerülése érdekében. Ezen személyek tekintetében a javaslatnak kiegészítő rendelkezéseket kellene tartalmaznia az adatfeldolgozás céljának korlátozása, a határidők pontos meghatározása és az adatokhoz való hozzáférés korlátozása érdekében. Az európai adatvédelmi biztos ajánlja a javaslat ennek megfelelő módosítását. |
| --- | --- |

89.

Az európai adatvédelmi biztos ebben az összefüggésben kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a nem gyanúsított személyekkel kapcsolatos adatokra. Konkrét feltételekre és biztosítékokra van szükség az arányosság biztosítása, valamint a bűncselekményben aktívan nem érintett személyeket érintő hátrányos következmények elkerülése érdekében. Ezen személyek tekintetében a javaslatnak kiegészítő rendelkezéseket kellene tartalmaznia az adatfeldolgozás céljának korlátozása, a határidők pontos meghatározása és az adatokhoz való hozzáférés korlátozása érdekében. Az európai adatvédelmi biztos ajánlja a javaslat ennek megfelelő módosítását.

| 90. | A javaslat jelenlegi szövege egy konkrét biztosítékot tartalmaz a nem gyanúsított személyekkel kapcsolatban, nevezetesen a javaslat 7. cikkének (1) bekezdésében. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ez a biztosíték főként azért fontos, mert a tagállamok nem állapíthatnak meg eltéréseket. A 7. cikk (1) bekezdése sajnos csak a határidők tekintetében állapít meg konkrét biztosítékokat, és a bekezdés kizárólag a javaslat 4. cikke (3) bekezdésének utolsó franciabekezdésében említett kategóriába tartozó személyekre vonatkozik. Ezért az nem nyújt megfelelő biztosítékokat és nem terjed ki a nem gyanúsított személyek csoportjának egészére (18). |
| --- | --- |

90.

A javaslat jelenlegi szövege egy konkrét biztosítékot tartalmaz a nem gyanúsított személyekkel kapcsolatban, nevezetesen a javaslat 7. cikkének (1) bekezdésében. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ez a biztosíték főként azért fontos, mert a tagállamok nem állapíthatnak meg eltéréseket. A 7. cikk (1) bekezdése sajnos csak a határidők tekintetében állapít meg konkrét biztosítékokat, és a bekezdés kizárólag a javaslat 4. cikke (3) bekezdésének utolsó franciabekezdésében említett kategóriába tartozó személyekre vonatkozik. Ezért az nem nyújt megfelelő biztosítékokat és nem terjed ki a nem gyanúsított személyek csoportjának egészére (18).

| 91. | Az elítélt személyekkel kapcsolatos adatok is különös figyelmet érdemelnek. Ezen adatok tekintetében kellően figyelembe kell venni a bűnügyi nyilvántartás cseréjére vonatkozó közelmúltbeli és jövőbeli kezdeményezéseket, és biztosítani kell az egységességet (19). |
| --- | --- |

91.

Az elítélt személyekkel kapcsolatos adatok is különös figyelmet érdemelnek. Ezen adatok tekintetében kellően figyelembe kell venni a bűnügyi nyilvántartás cseréjére vonatkozó közelmúltbeli és jövőbeli kezdeményezéseket, és biztosítani kell az egységességet (19).

| 92. | A fenti megállapításokra figyelemmel az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a 4. cikket az alábbi elemeket tartalmazó új bekezdéssel egészítsék ki:







  — | az adatfeldolgozás céljának korlátozását, pontos határidők meghatározását és az adatokhoz való hozzáférés korlátozását szolgáló kiegészítő rendelkezések a nem gyanúsított személyek tekintetében; |
| --- | --- | --- |

92.

A fenti megállapításokra figyelemmel az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a 4. cikket az alábbi elemeket tartalmazó új bekezdéssel egészítsék ki:

—

az adatfeldolgozás céljának korlátozását, pontos határidők meghatározását és az adatokhoz való hozzáférés korlátozását szolgáló kiegészítő rendelkezések a nem gyanúsított személyek tekintetében;

| — | a tagállamoknak a különböző kategóriákba tartozó személyek személyes adatai közötti megkülönböztetés jogi következményeinek a megállapítására vonatkozó kötelezettsége, tükrözve a különböző kategóriákba tartozó feldolgozott adatok sajátosságait és azokat a különböző célokat, amelyre a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok az adatokat gyűjtötték; |
| --- | --- |

—

a tagállamoknak a különböző kategóriákba tartozó személyek személyes adatai közötti megkülönböztetés jogi következményeinek a megállapítására vonatkozó kötelezettsége, tükrözve a különböző kategóriákba tartozó feldolgozott adatok sajátosságait és azokat a különböző célokat, amelyre a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok az adatokat gyűjtötték;

| — | a jogi következményeknek kapcsolódniuk kell a személyes adatok gyűjtésére, a határidőkre, az adatok továbbítására és további felhasználására, valamint a hozzáférés vagy az érintett tájékoztatásának a megtagadására vonatkozó feltételekhez. |
| --- | --- |

—

a jogi következményeknek kapcsolódniuk kell a személyes adatok gyűjtésére, a határidőkre, az adatok továbbítására és további felhasználására, valamint a hozzáférés vagy az érintett tájékoztatásának a megtagadására vonatkozó feltételekhez.

IV.7.   A személyes adatok tárolására előírt határidők

| 93. | A személyes adatok tárolására előírt határidőkre vonatkozó általános elveket a javaslat 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja és 7. cikkének (1) bekezdése tartalmazza. Általánosságban a személyes adatok csak az adatgyűjtés okának szempontjából szükséges ideig tárolhatók. Ez összhangban áll az adatvédelemről szóló európai uniós jogszabályokkal (20) |
| --- | --- |

93.

A személyes adatok tárolására előírt határidőkre vonatkozó általános elveket a javaslat 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja és 7. cikkének (1) bekezdése tartalmazza. Általánosságban a személyes adatok csak az adatgyűjtés okának szempontjából szükséges ideig tárolhatók. Ez összhangban áll az adatvédelemről szóló európai uniós jogszabályokkal (20)

| 94. | A 7. cikk (1) bekezdésének általános rendelkezései azonban csak akkor alkalmazandók, „ha erről nemzeti jogszabály másképp nem rendelkezik”. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy ez a kivétel nagyon általános, és meghaladja a 4. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerint elfogadható eltéréseket. Az európai adatvédelmi biztos a 7. cikk (1) bekezdésében foglalt általános eltérés törlését, vagy legalábbis az ezen eltérés tagállami használatának indoklására alkalmazott közérdeknek az egyértelműen körülhatárolt meghatározását javasolja (21). |
| --- | --- |

94.

A 7. cikk (1) bekezdésének általános rendelkezései azonban csak akkor alkalmazandók, „ha erről nemzeti jogszabály másképp nem rendelkezik”. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy ez a kivétel nagyon általános, és meghaladja a 4. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerint elfogadható eltéréseket. Az európai adatvédelmi biztos a 7. cikk (1) bekezdésében foglalt általános eltérés törlését, vagy legalábbis az ezen eltérés tagállami használatának indoklására alkalmazott közérdeknek az egyértelműen körülhatárolt meghatározását javasolja (21).

| 95. | A 7. cikk (2) bekezdésének értelmében a határidők betartását megfelelő eljárási és technikai intézkedésekkel kell biztosítani, és rendszeresen felül kell vizsgálni. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt a rendelkezést, javasolja azonban annak egyértelmű előírását, hogy a megfelelő eljárási és technikai intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a személyes adatok meghatározott időtartamot követő, automatikus és rendszeres törlését. |
| --- | --- |

95.

A 7. cikk (2) bekezdésének értelmében a határidők betartását megfelelő eljárási és technikai intézkedésekkel kell biztosítani, és rendszeresen felül kell vizsgálni. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt a rendelkezést, javasolja azonban annak egyértelmű előírását, hogy a megfelelő eljárási és technikai intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a személyes adatok meghatározott időtartamot követő, automatikus és rendszeres törlését.

IV.8.   Személyes adatok cseréje harmadik országokkal

| 96. | Az EU határain belüli hatékony rendőrségi és igazságügyi együttműködés egyre nagyobb mértékben függ a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködéstől. Nemzeti és uniós szinten egyaránt számos, a harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott bűnüldözési és igazságügyi együttműködés javítására irányuló fellépéssel kapcsolatosan folyik jelenleg megbeszélés és tervezés. (22) E nemzetközi együttműködés fejlesztése valószínűleg nagymértékben fog támaszkodni a személyes adatok cseréjére. |
| --- | --- |

96.

Az EU határain belüli hatékony rendőrségi és igazságügyi együttműködés egyre nagyobb mértékben függ a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködéstől. Nemzeti és uniós szinten egyaránt számos, a harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott bűnüldözési és igazságügyi együttműködés javítására irányuló fellépéssel kapcsolatosan folyik jelenleg megbeszélés és tervezés. (22) E nemzetközi együttműködés fejlesztése valószínűleg nagymértékben fog támaszkodni a személyes adatok cseréjére.

| 97. | Alapvető fontosságú ezért, hogy a tisztességes és jogszerű adatfeldolgozás elvei – csakúgy, mint általában a jogszerű eljárás elvei – a személyes adatoknak az Unió határain átnyúló gyűjtésére és cseréjére is vonatkozzanak, és hogy a személyes adatokat harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára csak abban az esetben továbbítsák, ha az érintett harmadik felek biztosítják az adatvédelem megfelelő szintjét, vagy megfelelő biztosítékokat nyújtanak. |
| --- | --- |

97.

Alapvető fontosságú ezért, hogy a tisztességes és jogszerű adatfeldolgozás elvei – csakúgy, mint általában a jogszerű eljárás elvei – a személyes adatoknak az Unió határain átnyúló gyűjtésére és cseréjére is vonatkozzanak, és hogy a személyes adatokat harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára csak abban az esetben továbbítsák, ha az érintett harmadik felek biztosítják az adatvédelem megfelelő szintjét, vagy megfelelő biztosítékokat nyújtanak.

Személyes adatok továbbítása harmadik országokba

| 98. | E tekintetben az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslat 15. cikkét, amely a harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságai vagy nemzetközi szervek részére történő adattovábbítás esetében az adatok védelmét írja elő. A javaslat III. fejezetében szereplő ezen rendelkezés azonban csak a más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaitól kapott vagy az általuk hozzáférhetővé tett adatokra vonatkozik. E korlátozás következményeképpen az uniós szintű adatvédelmi rendszer a más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaitól kapott adatoktól eltérő adatok tekintetében továbbra is hiányosságot mutat. Az európai adatvédelmi biztos szerint ez a hiányosság az alábbiak miatt nem elfogadható. |
| --- | --- |

98.

E tekintetben az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslat 15. cikkét, amely a harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságai vagy nemzetközi szervek részére történő adattovábbítás esetében az adatok védelmét írja elő. A javaslat III. fejezetében szereplő ezen rendelkezés azonban csak a más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaitól kapott vagy az általuk hozzáférhetővé tett adatokra vonatkozik. E korlátozás következményeképpen az uniós szintű adatvédelmi rendszer a más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaitól kapott adatoktól eltérő adatok tekintetében továbbra is hiányosságot mutat. Az európai adatvédelmi biztos szerint ez a hiányosság az alábbiak miatt nem elfogadható.

| 99. | Egyrészt a harmadik országok számára való adattovábbítás tekintetében az adatvédelem uniós jogszabályok által nyújtott szintjét nem az adatok forrása – a harmadik ország számára az adatokat továbbító tagállam rendőri szerve, vagy más tagállam rendőri szerve – alapján kellene megállapítani. |
| --- | --- |

99.

Egyrészt a harmadik országok számára való adattovábbítás tekintetében az adatvédelem uniós jogszabályok által nyújtott szintjét nem az adatok forrása – a harmadik ország számára az adatokat továbbító tagállam rendőri szerve, vagy más tagállam rendőri szerve – alapján kellene megállapítani.

| 100. | Másrészt meg kell jegyezni, hogy a személyes adatok harmadik országok részére történő továbbításának szabályai az adatvédelemről szóló jog egyik alapelvét tükrözik. Ez az elv nemcsak a 95/46/EK irányelv egyik alapvető rendelkezését képezi, hanem azt a 108. számú egyezmény kiegészítő jegyzőkönyve is tartalmazza. (23) A személyes adatok védelmére vonatkozó, a javaslat 1. cikkében említett egységes előírásokat nem lehet biztosítani, ha a személyes adatok harmadik országok részére történő továbbításának közös szabályai nem vonatkoznak valamennyi adatfeldolgozási műveletre. Ennek következményeképpen, az érintettek – e javaslat szerint biztosított – jogaira közvetlenül hatással van az, ha lehetőség van a személyes adatok továbbítására olyan harmadik országok részére, amelyek nem nyújtanak kellő szintű védelmet. |
| --- | --- |

100.

Másrészt meg kell jegyezni, hogy a személyes adatok harmadik országok részére történő továbbításának szabályai az adatvédelemről szóló jog egyik alapelvét tükrözik. Ez az elv nemcsak a 95/46/EK irányelv egyik alapvető rendelkezését képezi, hanem azt a 108. számú egyezmény kiegészítő jegyzőkönyve is tartalmazza. (23) A személyes adatok védelmére vonatkozó, a javaslat 1. cikkében említett egységes előírásokat nem lehet biztosítani, ha a személyes adatok harmadik országok részére történő továbbításának közös szabályai nem vonatkoznak valamennyi adatfeldolgozási műveletre. Ennek következményeképpen, az érintettek – e javaslat szerint biztosított – jogaira közvetlenül hatással van az, ha lehetőség van a személyes adatok továbbítására olyan harmadik országok részére, amelyek nem nyújtanak kellő szintű védelmet.

| 101. | Harmadrészt e szabályok alkalmazási körének a „cserélt adatokra” való korlátozása – a csak egy országban feldolgozott adatok esetében – a biztosítékok hiányát eredményezné: paradox módon harmadik országokba – figyelmen kívül hagyva a személyes adatok megfelelő védelmének meglétét – „könnyebben” lehetne személyes adatokat továbbítani, mint más tagállamokba. Ez megteremtené az „információmosás” lehetőségét. A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai megkerülhetnék az adatvédelemre vonatkozó szigorú normákat azáltal, hogy az adatokat harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek továbbítják olyan esetekben, amikor azokhoz egy más tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága hozzáférhetne, vagy azok ilyen hatóságnak visszaküldhetők lennének. |
| --- | --- |

101.

Harmadrészt e szabályok alkalmazási körének a „cserélt adatokra” való korlátozása – a csak egy országban feldolgozott adatok esetében – a biztosítékok hiányát eredményezné: paradox módon harmadik országokba – figyelmen kívül hagyva a személyes adatok megfelelő védelmének meglétét – „könnyebben” lehetne személyes adatokat továbbítani, mint más tagállamokba. Ez megteremtené az „információmosás” lehetőségét. A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai megkerülhetnék az adatvédelemre vonatkozó szigorú normákat azáltal, hogy az adatokat harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek továbbítják olyan esetekben, amikor azokhoz egy más tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága hozzáférhetne, vagy azok ilyen hatóságnak visszaküldhetők lennének.

| 102. | Az európai adatvédelmi biztos ezért a jelenlegi javaslat olyan módosítását javasolja, amellyel biztosítható, hogy a 15. cikk valamennyi személyes adat harmadik országokkal való cseréjére vonatkozzon. Az európai adatvédelmi biztos ezen javaslata nem vonatkozik a 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjára, amely jellegét tekintve kizárólag a más tagállamokkal cserélt személyes adatokra vonatkozhat. |
| --- | --- |

102.

Az európai adatvédelmi biztos ezért a jelenlegi javaslat olyan módosítását javasolja, amellyel biztosítható, hogy a 15. cikk valamennyi személyes adat harmadik országokkal való cseréjére vonatkozzon. Az európai adatvédelmi biztos ezen javaslata nem vonatkozik a 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjára, amely jellegét tekintve kizárólag a más tagállamokkal cserélt személyes adatokra vonatkozhat.

Kivételes adattovábbítás az adatvédelem megfelelő szintjét nem biztosító országok számára

| 103. | A 15. cikk megállapítja a harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságai vagy nemzetközi szervezetek részére történő adattovábbításnak – a 95/46/EK irányelv 25. cikkében foglalt feltételekhez hasonló – feltételeit. A 15. cikk (6) bekezdése azonban megállapítja az adattovábbítás lehetőségét az adatvédelem megfelelő szintjét nem biztosító harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére, amennyiben az a tagállam alapvető érdekeinek védelmében, vagy a közbiztonságot, vagy konkrét személyt vagy személyeket közvetlenül fenyegető súlyos veszély elhárításához feltétlenül szükséges. |
| --- | --- |

103.

A 15. cikk megállapítja a harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságai vagy nemzetközi szervezetek részére történő adattovábbításnak – a 95/46/EK irányelv 25. cikkében foglalt feltételekhez hasonló – feltételeit. A 15. cikk (6) bekezdése azonban megállapítja az adattovábbítás lehetőségét az adatvédelem megfelelő szintjét nem biztosító harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére, amennyiben az a tagállam alapvető érdekeinek védelmében, vagy a közbiztonságot, vagy konkrét személyt vagy személyeket közvetlenül fenyegető súlyos veszély elhárításához feltétlenül szükséges.

| 104. | A (6) bekezdésben meghatározott kivétel alkalmazhatóságát pontosítani kell. Az európai adatvédelmi biztos ezért a következőket javasolja:






  — | annak egyértelművé tétele, hogy e kivétel mindössze a „megfelelő biztonság” feltételétől való eltérést határoz meg, a 15. cikk (1) bekezdésében megállapított többi feltételt azonban nem érinti. |
| --- | --- | --- |

104.

A (6) bekezdésben meghatározott kivétel alkalmazhatóságát pontosítani kell. Az európai adatvédelmi biztos ezért a következőket javasolja:

—

annak egyértelművé tétele, hogy e kivétel mindössze a „megfelelő biztonság” feltételétől való eltérést határoz meg, a 15. cikk (1) bekezdésében megállapított többi feltételt azonban nem érinti.

| — | a javaslat kiegészítése azzal, hogy az e kivétel szerinti adattovábbítás megfelelő feltételek mellett történik (például azzal az egyértelmű feltétellel, miszerint az adatfeldolgozás kizárólag átmeneti jellegű és meghatározott célokkal folyik), és arról a hatáskörrel rendelkező felügyelő hatóságot értesíteni kell. |
| --- | --- |

—

a javaslat kiegészítése azzal, hogy az e kivétel szerinti adattovábbítás megfelelő feltételek mellett történik (például azzal az egyértelmű feltétellel, miszerint az adatfeldolgozás kizárólag átmeneti jellegű és meghatározott célokkal folyik), és arról a hatáskörrel rendelkező felügyelő hatóságot értesíteni kell.

Harmadik országoktól kapott személyes adatok feldolgozása

| 105. | A személyes adatoknak a harmadik országok rendőri és igazságügyi hatóságaival való, egyre gyakoribb cseréjével összefüggésben különleges figyelmet kell fordítani az azon harmadik országokból „importált” személyes adatok kérdésére is, ahol az emberi jogok védelmének – és különösen a személyes adatok védelmének – megfelelő szintje nem biztosított. |
| --- | --- |

105.

A személyes adatoknak a harmadik országok rendőri és igazságügyi hatóságaival való, egyre gyakoribb cseréjével összefüggésben különleges figyelmet kell fordítani az azon harmadik országokból „importált” személyes adatok kérdésére is, ahol az emberi jogok védelmének – és különösen a személyes adatok védelmének – megfelelő szintje nem biztosított.

| 106. | Tágabban értelmezve, az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a jogalkotónak biztosítania kell azt, hogy a harmadik országokból kapott személyes adatoknak legalább az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó nemzetközi előírásoknak meg kell felelnie. A bűnüldöző és igazságügyi hatóságok például a kínzás során vagy az emberi jogok megsértésével gyűjtött adatokat vagy a tisztán politikai meggyőződésen vagy szexuális irányultságon alapuló feketelistákat nem dolgozhatják és nem használhatják fel, kivéve, ha ez az érintett érdekében történik. Az európai adatvédelmi biztos ezért azt javasolja, hogy a javaslat ezt legalább egy preambulumbekezdésben – esetleg a vonatkozó nemzetközi okmányokra hivatkozva – tegye egyértelművé. (24) |
| --- | --- |

106.

Tágabban értelmezve, az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a jogalkotónak biztosítania kell azt, hogy a harmadik országokból kapott személyes adatoknak legalább az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó nemzetközi előírásoknak meg kell felelnie. A bűnüldöző és igazságügyi hatóságok például a kínzás során vagy az emberi jogok megsértésével gyűjtött adatokat vagy a tisztán politikai meggyőződésen vagy szexuális irányultságon alapuló feketelistákat nem dolgozhatják és nem használhatják fel, kivéve, ha ez az érintett érdekében történik. Az európai adatvédelmi biztos ezért azt javasolja, hogy a javaslat ezt legalább egy preambulumbekezdésben – esetleg a vonatkozó nemzetközi okmányokra hivatkozva – tegye egyértelművé. (24)

| 107. | Konkrétan a személyes adatok védelme tekintetében az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy amennyiben a személyes adatokat olyan országokból továbbítják, ahol a személyes adatok védelmére nincsenek megfelelő előírások vagy biztosítékok, az adatminőség lehetséges hiányát kellően meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy az ilyen információknak az uniós bűnüldöző és igazságügyi hatóságok általi téves felhasználása elkerülhető legyen. |
| --- | --- |

107.

Konkrétan a személyes adatok védelme tekintetében az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy amennyiben a személyes adatokat olyan országokból továbbítják, ahol a személyes adatok védelmére nincsenek megfelelő előírások vagy biztosítékok, az adatminőség lehetséges hiányát kellően meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy az ilyen információknak az uniós bűnüldöző és igazságügyi hatóságok általi téves felhasználása elkerülhető legyen.

| 108. | Az európai adatvédelmi biztos ezért a javaslat 9. cikkének egy olyan rendelkezéssel való kiegészítését javasolja, miszerint a harmadik országokból továbbított személyes adatok minőségét a kézhezvételt követően haladéktalanul értékelni kell, valamint fel kell tüntetni ezen adatok pontosságát és megbízhatóságát. |
| --- | --- |

108.

Az európai adatvédelmi biztos ezért a javaslat 9. cikkének egy olyan rendelkezéssel való kiegészítését javasolja, miszerint a harmadik országokból továbbított személyes adatok minőségét a kézhezvételt követően haladéktalanul értékelni kell, valamint fel kell tüntetni ezen adatok pontosságát és megbízhatóságát.

IV.9.   Személyes adatok cseréje magánfelekkel és nem bűnüldöző hatóságokkal

| 109. | A javaslat 13. és 14. cikke meghatározza azokat a követelményeket, amelyeknek a személyes adatok magánfelek és nem bűnüldöző hatóságok részére történő továbbítása során teljesülniük kell. A fentieknek megfelelően ezek a cikkek kiegészítik a II. fejezetben meghatározott azon általánosabb szabályokat, amelyeknek minden esetben meg kell felelni. |
| --- | --- |

109.

A javaslat 13. és 14. cikke meghatározza azokat a követelményeket, amelyeknek a személyes adatok magánfelek és nem bűnüldöző hatóságok részére történő továbbítása során teljesülniük kell. A fentieknek megfelelően ezek a cikkek kiegészítik a II. fejezetben meghatározott azon általánosabb szabályokat, amelyeknek minden esetben meg kell felelni.

| 110. | Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy bár bizonyos esetekben a magánfelek és nem bűnüldöző hatóságok részére történő adattovábbítás a bűnmegelőzés és bűnüldözés céljából szükséges lehet, arra különleges és szigorú feltételeket kell alkalmazni. Ez összhangban áll az európai adatvédelmi biztosoknak a krakkói álláspontban (25) kifejtett véleményével. |
| --- | --- |

110.

Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy bár bizonyos esetekben a magánfelek és nem bűnüldöző hatóságok részére történő adattovábbítás a bűnmegelőzés és bűnüldözés céljából szükséges lehet, arra különleges és szigorú feltételeket kell alkalmazni. Ez összhangban áll az európai adatvédelmi biztosoknak a krakkói álláspontban (25) kifejtett véleményével.

| 111. | E tekintetben az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a 13. és 14. cikkben meghatározott kiegészítő feltételek elegendőnek tekinthetők, amennyiben a II. fejezetben meghatározott általános szabályokkal – ideértve a további feldolgozásra vonatkozó szabályok átfogó alkalmazását is (lásd a fenti IV.2. pontot) – együtt alkalmazzák. A jelenlegi javaslat azonban a 13. és 14. cikk alkalmazhatóságát a más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaitól kapott, vagy az általuk hozzáférhetővé tett személyes adatokra korlátozza. |
| --- | --- |

111.

E tekintetben az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a 13. és 14. cikkben meghatározott kiegészítő feltételek elegendőnek tekinthetők, amennyiben a II. fejezetben meghatározott általános szabályokkal – ideértve a további feldolgozásra vonatkozó szabályok átfogó alkalmazását is (lásd a fenti IV.2. pontot) – együtt alkalmazzák. A jelenlegi javaslat azonban a 13. és 14. cikk alkalmazhatóságát a más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaitól kapott, vagy az általuk hozzáférhetővé tett személyes adatokra korlátozza.

| 112. | Az utóbbi feltételek általános alkalmazhatósága még inkább fontossá válik, ha figyelembe vesszük az adatok tagállamokon belüli, bűnüldöző és más hatóságok vagy magánfelek közötti egyre gyakoribb cseréjét is. Jó példa erre a köz- és magánszférának a bűnüldözési tevékenységek terén működő partnersége. (26) |
| --- | --- |

112.

Az utóbbi feltételek általános alkalmazhatósága még inkább fontossá válik, ha figyelembe vesszük az adatok tagállamokon belüli, bűnüldöző és más hatóságok vagy magánfelek közötti egyre gyakoribb cseréjét is. Jó példa erre a köz- és magánszférának a bűnüldözési tevékenységek terén működő partnersége. (26)

| 113. | Az európai adatvédelmi biztos ezért a jelenlegi javaslat olyan módosítását javasolja, amellyel biztosítható, hogy a 13. és 14. cikk valamennyi személyes adat cseréjére vonatkozzon, ideértve a nem más tagállam által továbbított vagy hozzáférhetővé tett személyes adatokat is. Ez a javaslat nem vonatkozik a 13. cikk c) pontjára és a 14. cikk c) pontjára. |
| --- | --- |

113.

Az európai adatvédelmi biztos ezért a jelenlegi javaslat olyan módosítását javasolja, amellyel biztosítható, hogy a 13. és 14. cikk valamennyi személyes adat cseréjére vonatkozzon, ideértve a nem más tagállam által továbbított vagy hozzáférhetővé tett személyes adatokat is. Ez a javaslat nem vonatkozik a 13. cikk c) pontjára és a 14. cikk c) pontjára.

Hozzáférés a magánfelek által kezelt személyes adatokhoz, és azok további felhasználása

| 114. | A személyes adatok magánfelekkel folytatott cseréje kétirányú: ebből következik, hogy a magánfelek is továbbítanak, vagy hozzáférhetővé tesznek személyes adatokat a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok részére. |
| --- | --- |

114.

A személyes adatok magánfelekkel folytatott cseréje kétirányú: ebből következik, hogy a magánfelek is továbbítanak, vagy hozzáférhetővé tesznek személyes adatokat a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok részére.

| 115. | Ebben az esetben a hatóságok hozzáférnek a kereskedelmi céllal (kereskedelmi ügyletek, marketing, szolgáltatások nyújtása stb.) gyűjtött és magánfelek által kezelt személyes adatokhoz, és igen különböző célokra – bűncselekmények megelőzésére, felderítésére, kivizsgálására és üldözésére – felhasználják azokat. Ezenfelül, bűnüldözési célú felhasználás esetén a kereskedelmi céllal feldolgozott adatok pontosságát és megbízhatóságát gondosan értékelik (27). |
| --- | --- |

115.

Ebben az esetben a hatóságok hozzáférnek a kereskedelmi céllal (kereskedelmi ügyletek, marketing, szolgáltatások nyújtása stb.) gyűjtött és magánfelek által kezelt személyes adatokhoz, és igen különböző célokra – bűncselekmények megelőzésére, felderítésére, kivizsgálására és üldözésére – felhasználják azokat. Ezenfelül, bűnüldözési célú felhasználás esetén a kereskedelmi céllal feldolgozott adatok pontosságát és megbízhatóságát gondosan értékelik (27).

| 116. | A magánadatbázisokhoz való bűnüldözési célú hozzáférés igen új és fontos példáját nyújtja a hírközlési adatok megőrzéséről szóló irányelv jóváhagyott szövege (lásd a fenti 16–18. pontot), amely szerint a nyilvánosan hozzáférhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtóinak vagy nyilvános hírközlési hálózatok szolgáltatóinak legfeljebb két évig tárolniuk kell bizonyos hírközlési adatokat annak érdekében, hogy ezen adatok súlyos bűncselekmények kivizsgálása, felderítése és üldözése céljából rendelkezésre álljanak. A jóváhagyott szöveg szerint az ezen adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos kérdések meghaladják a közösségi jogszabályokat, és azokat maga az irányelv nem szabályozhatná. Ehelyett, e fontos kérdések a nemzeti jog, vagy az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe szerinti eljárás tárgyát képezhetik (28). |
| --- | --- |

116.

A magánadatbázisokhoz való bűnüldözési célú hozzáférés igen új és fontos példáját nyújtja a hírközlési adatok megőrzéséről szóló irányelv jóváhagyott szövege (lásd a fenti 16–18. pontot), amely szerint a nyilvánosan hozzáférhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtóinak vagy nyilvános hírközlési hálózatok szolgáltatóinak legfeljebb két évig tárolniuk kell bizonyos hírközlési adatokat annak érdekében, hogy ezen adatok súlyos bűncselekmények kivizsgálása, felderítése és üldözése céljából rendelkezésre álljanak. A jóváhagyott szöveg szerint az ezen adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos kérdések meghaladják a közösségi jogszabályokat, és azokat maga az irányelv nem szabályozhatná. Ehelyett, e fontos kérdések a nemzeti jog, vagy az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe szerinti eljárás tárgyát képezhetik (28).

| 117. | Az ezen irányelvtervezetre vonatkozó véleményében az európai adatvédelmi biztos az EK-Szerződés tágabb értelmezése mellett foglalt állást, mivel a hírközlési adatok megőrzésében érintettek megfelelő védelmének érdekében szükséges a hozzáférés korlátozása. Az európai jogalkotó a fenti irányelvbe sajnálatos módon nem foglalta bele a hozzáférés szabályait. |
| --- | --- |

117.

Az ezen irányelvtervezetre vonatkozó véleményében az európai adatvédelmi biztos az EK-Szerződés tágabb értelmezése mellett foglalt állást, mivel a hírközlési adatok megőrzésében érintettek megfelelő védelmének érdekében szükséges a hozzáférés korlátozása. Az európai jogalkotó a fenti irányelvbe sajnálatos módon nem foglalta bele a hozzáférés szabályait.

| 118. | Az európai adatvédelmi biztos e véleményében megismétli, hogy határozottan előnyben részesíti azt, hogy az uniós jogszabályok a bűnüldöző hatóságok adatokhoz való hozzáférése és további felhasználása tekintetében egységes előírásokat tartalmazzanak. A harmadik pillér nyújthatja a szükséges védelmet mindaddig, amíg a kérdéssel az első pillér keretében nem foglalkoznak. Az európai adatvédelmi biztos ezen álláspontját még inkább támogatja az adatok tagállamok közötti cseréje gyakoriságának általános növekedése és a hozzáférhetőség elvéről szóló, közelmúltbeli javaslat. A hozzáférésre és a további felhasználásra vonatkozó különböző nemzeti szabályok nem lennének összeegyeztethetőek a bűnüldözéssel kapcsolatos információknak az EU területén való, javasolt – a magánadatbázisokból származó adatokra is kiterjedő – „szabad forgalmával”. |
| --- | --- |

118.

Az európai adatvédelmi biztos e véleményében megismétli, hogy határozottan előnyben részesíti azt, hogy az uniós jogszabályok a bűnüldöző hatóságok adatokhoz való hozzáférése és további felhasználása tekintetében egységes előírásokat tartalmazzanak. A harmadik pillér nyújthatja a szükséges védelmet mindaddig, amíg a kérdéssel az első pillér keretében nem foglalkoznak. Az európai adatvédelmi biztos ezen álláspontját még inkább támogatja az adatok tagállamok közötti cseréje gyakoriságának általános növekedése és a hozzáférhetőség elvéről szóló, közelmúltbeli javaslat. A hozzáférésre és a további felhasználásra vonatkozó különböző nemzeti szabályok nem lennének összeegyeztethetőek a bűnüldözéssel kapcsolatos információknak az EU területén való, javasolt – a magánadatbázisokból származó adatokra is kiterjedő – „szabad forgalmával”.

| 119. | Az európai adatvédelmi biztos ezért úgy véli, hogy a magánfelek által kezelt személyes adatokhoz való, bűnüldöző hatóságok általi hozzáférésre egységes előírásokat kell alkalmazni annak érdekében, hogy a hozzáférés kizárólag jól meghatározott feltételek és korlátozások alapján legyen engedélyezett. Különösen, a hatáskörrel rendelkező hatóságok hozzáférését kizárólag eseti alapon, meghatározott körülmények között és célokra kell engedélyezni, és a tagállamokban bírósági felügyelet alá kell helyezni. |
| --- | --- |

119.

Az európai adatvédelmi biztos ezért úgy véli, hogy a magánfelek által kezelt személyes adatokhoz való, bűnüldöző hatóságok általi hozzáférésre egységes előírásokat kell alkalmazni annak érdekében, hogy a hozzáférés kizárólag jól meghatározott feltételek és korlátozások alapján legyen engedélyezett. Különösen, a hatáskörrel rendelkező hatóságok hozzáférését kizárólag eseti alapon, meghatározott körülmények között és célokra kell engedélyezni, és a tagállamokban bírósági felügyelet alá kell helyezni.

IV.10.   Az érintettek jogai

| 120. | A IV. fejezet az érintettek jogaival foglalkozik a jelenlegi adatvédelemi jogszabályokkal és az Európai Unió alapjogi chartájának 8. cikkével általában véve összhangban levő módon. |
| --- | --- |

120.

A IV. fejezet az érintettek jogaival foglalkozik a jelenlegi adatvédelemi jogszabályokkal és az Európai Unió alapjogi chartájának 8. cikkével általában véve összhangban levő módon.

| 121. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli e rendelkezéseket, mivel az érintettek számára harmonizált jogokat nyújtanak, ugyanakkor figyelembe veszik a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok által végzett adatfeldolgozási tevékenység sajátosságait is. Ez jelentős előrelépés, hiszen a jelenlegi helyzetet – különösen a hozzáféréshez való jog tekintetében – a szabályok és a gyakorlat sokfélesége jellemzi. Néhány tagállam az érintettek számára nem teszi lehetővé a rájuk vonatkozó adatokhoz való hozzáférést, hanem (az érintett nevében a nemzeti adatvédelmi hatóság által gyakorolt) „közvetett hozzáférés” rendszerével bír. |
| --- | --- |

121.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli e rendelkezéseket, mivel az érintettek számára harmonizált jogokat nyújtanak, ugyanakkor figyelembe veszik a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok által végzett adatfeldolgozási tevékenység sajátosságait is. Ez jelentős előrelépés, hiszen a jelenlegi helyzetet – különösen a hozzáféréshez való jog tekintetében – a szabályok és a gyakorlat sokfélesége jellemzi. Néhány tagállam az érintettek számára nem teszi lehetővé a rájuk vonatkozó adatokhoz való hozzáférést, hanem (az érintett nevében a nemzeti adatvédelmi hatóság által gyakorolt) „közvetett hozzáférés” rendszerével bír.

| 122. | A javaslat összehangolja a közvetlen hozzáféréshez való jogtól való lehetséges eltéréseket. Ez azért is fontos, mivel lehetővé teszi azon állampolgárok számára, akiknek az adatait a különböző EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai egyre nagyobb mértékben kezelik és cserélik, hogy – függetlenül attól a tagállamtól, ahol az adatokat gyűjtötték vagy feldolgozták – érintettként harmonizált jogokkal éljenek (29). |
| --- | --- |

122.

A javaslat összehangolja a közvetlen hozzáféréshez való jogtól való lehetséges eltéréseket. Ez azért is fontos, mivel lehetővé teszi azon állampolgárok számára, akiknek az adatait a különböző EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai egyre nagyobb mértékben kezelik és cserélik, hogy – függetlenül attól a tagállamtól, ahol az adatokat gyűjtötték vagy feldolgozták – érintettként harmonizált jogokkal éljenek (29).

| 123. | Az európai adatvédelmi biztos elismeri az érintettek jogai korlátozásának lehetőségét azokban az esetekben, amikor az a bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése érdekében szükséges. Ugyanakkor, minthogy e korlátozásokat az érintettek alapjogai alóli kivételként kell tekinteni, szigorú arányossági vizsgálatot kell alkalmazni. Ez azt jelenti, hogy a kivételeknek korlátozottnak és kellően meghatározottnak, a korlátozásoknak pedig – ahol lehetséges – részlegesnek és időben behatároltnak kell lenniük. |
| --- | --- |

123.

Az európai adatvédelmi biztos elismeri az érintettek jogai korlátozásának lehetőségét azokban az esetekben, amikor az a bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése érdekében szükséges. Ugyanakkor, minthogy e korlátozásokat az érintettek alapjogai alóli kivételként kell tekinteni, szigorú arányossági vizsgálatot kell alkalmazni. Ez azt jelenti, hogy a kivételeknek korlátozottnak és kellően meghatározottnak, a korlátozásoknak pedig – ahol lehetséges – részlegesnek és időben behatároltnak kell lenniük.

| 124. | Az európai adatvédelmi biztos e tekintetben fel kívánja hívni a jogalkotó figyelmét a 19., 20., és 21. cikk (2) bekezdésének a) pontjára, amely az érintettek jogai alóli igen általános és kevéssé meghatározott kivételt állapít meg annak előírásával, hogy ezen jogok korlátozhatók, amennyiben ez „az adatkezelő törvényes feladatának megfelelő ellátásához szükséges”. Továbbá, e kivétel részben egybeesik a b) pontban foglal rendelkezéssel, amely lehetővé teszi az érintettek jogainak korlátozását, amennyiben ez szükséges „ahhoz, hogy elkerüljék a folyamatban lévő nyomozások, vizsgálatok vagy eljárások, vagy a hatáskörrel rendelkező hatóságok törvényes feladatainak elvégzésének akadályoztatását”. Míg ez utóbbi kivétel indokoltnak tekinthető, az előbbi az érintettek jogait aránytalan mértékben korlátozza. Az európai adatvédelmi biztos ezért a 19., 20. és 21. cikk (2) bekezdése a) pontjának törlését javasolja. |
| --- | --- |

124.

Az európai adatvédelmi biztos e tekintetben fel kívánja hívni a jogalkotó figyelmét a 19., 20., és 21. cikk (2) bekezdésének a) pontjára, amely az érintettek jogai alóli igen általános és kevéssé meghatározott kivételt állapít meg annak előírásával, hogy ezen jogok korlátozhatók, amennyiben ez „az adatkezelő törvényes feladatának megfelelő ellátásához szükséges”. Továbbá, e kivétel részben egybeesik a b) pontban foglal rendelkezéssel, amely lehetővé teszi az érintettek jogainak korlátozását, amennyiben ez szükséges „ahhoz, hogy elkerüljék a folyamatban lévő nyomozások, vizsgálatok vagy eljárások, vagy a hatáskörrel rendelkező hatóságok törvényes feladatainak elvégzésének akadályoztatását”. Míg ez utóbbi kivétel indokoltnak tekinthető, az előbbi az érintettek jogait aránytalan mértékben korlátozza. Az európai adatvédelmi biztos ezért a 19., 20. és 21. cikk (2) bekezdése a) pontjának törlését javasolja.

| 125. | Az európai adatvédelmi biztos továbbá a 19., 20. és 21. cikknek az alábbi módon való kijavítását javasolja:






  — | annak meghatározása, hogy az érintettek jogainak korlátozása nem kötelező, nem határozatlan időtartamra vonatkozik és „kizárólag” a cikkekben felsorolt konkrét esetekben engedélyezett, |
| --- | --- | --- |

125.

Az európai adatvédelmi biztos továbbá a 19., 20. és 21. cikknek az alábbi módon való kijavítását javasolja:

—

annak meghatározása, hogy az érintettek jogainak korlátozása nem kötelező, nem határozatlan időtartamra vonatkozik és „kizárólag” a cikkekben felsorolt konkrét esetekben engedélyezett,

| — | annak figyelembevétele, hogy az adatkezelőnek az információkat függetlenül, nem pedig az érintett kérése alapján kell szolgáltatnia; |
| --- | --- |

—

annak figyelembevétele, hogy az adatkezelőnek az információkat függetlenül, nem pedig az érintett kérése alapján kell szolgáltatnia;

| — | a 19. cikk (1) bekezdése c) pontjának kiegészítése azzal, hogy tájékoztatást kell nyújtani „adatok tárolására előírt határidőkről” is, |
| --- | --- |

—

a 19. cikk (1) bekezdése c) pontjának kiegészítése azzal, hogy tájékoztatást kell nyújtani „adatok tárolására előírt határidőkről” is,

| — | (a 20. cikk (1) bekezdésének az adatvédelemről szóló egyéb uniós eszközökkel összhangban való módosításával) annak biztosítása, hogy – amennyiben az adatokat nem az érintettől, vagy az érintettől a tudta nélkül szerezték be – az érintettnek „legkésőbb az adatok első közlésekor” tájékoztatást kell nyújtani, |
| --- | --- |

—

(a 20. cikk (1) bekezdésének az adatvédelemről szóló egyéb uniós eszközökkel összhangban való módosításával) annak biztosítása, hogy – amennyiben az adatokat nem az érintettől, vagy az érintettől a tudta nélkül szerezték be – az érintettnek „legkésőbb az adatok első közlésekor” tájékoztatást kell nyújtani,

| — | annak biztosítása, hogy az érintett jogainak visszautasítása vagy korlátozása elleni fellebbezés mechanizmusa alkalmazandó a tájékoztatáshoz való jog korlátozásának eseteire, és ennek megfelelően a 19. cikk (4) bekezdése utolsó mondatának módosítása. |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az érintett jogainak visszautasítása vagy korlátozása elleni fellebbezés mechanizmusa alkalmazandó a tájékoztatáshoz való jog korlátozásának eseteire, és ennek megfelelően a 19. cikk (4) bekezdése utolsó mondatának módosítása.

Automatizált egyedi döntések

| 126. | Az európai adatvédelmi biztos sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a javaslat egyáltalán nem foglalkozik az automatizált egyedi döntések igen fontos kérdésével. A tapasztalat valójában azt mutatja, hogy a bűnüldöző hatóságok egyre gyakrabban alkalmaznak automatizált adatfeldolgozást az egyének bizonyos személyes jellemzőinek értékelése, és különösen megbízhatóságuk és viselkedésük értékelése céljából. |
| --- | --- |

126.

Az európai adatvédelmi biztos sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a javaslat egyáltalán nem foglalkozik az automatizált egyedi döntések igen fontos kérdésével. A tapasztalat valójában azt mutatja, hogy a bűnüldöző hatóságok egyre gyakrabban alkalmaznak automatizált adatfeldolgozást az egyének bizonyos személyes jellemzőinek értékelése, és különösen megbízhatóságuk és viselkedésük értékelése céljából.

| 127. | Az európai adatvédelmi biztos elismeri, hogy ezek a rendszerek bizonyos esetekben a bűnüldözési tevékenységek hatékonyságának növelése érdekében szükségesek, ugyanakkor megjegyzi, hogy a kizárólag automatizált adatfeldolgozáson alapuló döntésekre – amennyiben ezek egy személy tekintetében joghatással járnak, vagy egy személyt jelentős mértékben érintenek – szigorú feltételeknek és biztosítékoknak kell vonatkozniuk. Ez még nagyobb jelentőséggel bír a harmadik pillér összefüggésében, hiszen ebben az esetben a hatáskörrel rendelkező hatóságokat kényszerítő hatalommal ruházták fel, és ezáltal döntéseik vagy intézkedéseik valószínűleg személyeket érintenek, vagy valószínűleg erőteljesebb beavatkozást jelentenek, mint általában lennének, ha e döntéseket/ intézkedéseket magánfelek hozták volna. |
| --- | --- |

127.

Az európai adatvédelmi biztos elismeri, hogy ezek a rendszerek bizonyos esetekben a bűnüldözési tevékenységek hatékonyságának növelése érdekében szükségesek, ugyanakkor megjegyzi, hogy a kizárólag automatizált adatfeldolgozáson alapuló döntésekre – amennyiben ezek egy személy tekintetében joghatással járnak, vagy egy személyt jelentős mértékben érintenek – szigorú feltételeknek és biztosítékoknak kell vonatkozniuk. Ez még nagyobb jelentőséggel bír a harmadik pillér összefüggésében, hiszen ebben az esetben a hatáskörrel rendelkező hatóságokat kényszerítő hatalommal ruházták fel, és ezáltal döntéseik vagy intézkedéseik valószínűleg személyeket érintenek, vagy valószínűleg erőteljesebb beavatkozást jelentenek, mint általában lennének, ha e döntéseket/ intézkedéseket magánfelek hozták volna.

| 128. | Különösen és az általános adatvédelmi elvekkel összhangban az ilyen döntéseket és intézkedéseket kizárólag abban az esetben kellene lehetővé tenni, amennyiben azt jogszabály vagy hatáskörrel rendelkező felügyelő hatóság kifejezetten engedélyezi, és azok az érintett jogos érdekeinek védelmét biztosító intézkedések tárgyát képezik. Az érintett számára továbbá könnyen hozzáférhető módon lehetővé kell tenni, hogy saját álláspontját kifejthesse, és a döntés indokait megismerhesse, feltéve, ha ez az adatfeldolgozás céljával nem összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

128.

Különösen és az általános adatvédelmi elvekkel összhangban az ilyen döntéseket és intézkedéseket kizárólag abban az esetben kellene lehetővé tenni, amennyiben azt jogszabály vagy hatáskörrel rendelkező felügyelő hatóság kifejezetten engedélyezi, és azok az érintett jogos érdekeinek védelmét biztosító intézkedések tárgyát képezik. Az érintett számára továbbá könnyen hozzáférhető módon lehetővé kell tenni, hogy saját álláspontját kifejthesse, és a döntés indokait megismerhesse, feltéve, ha ez az adatfeldolgozás céljával nem összeegyeztethetetlen.

| 129. | Az európai adatvédelmi biztos ezért – a jelenlegi uniós adatvédelmi jogszabályokkal összhangban – a javaslatnak az automatizált egyedi döntésekről szóló különleges rendelkezéssel való kiegészítését javasolja. |
| --- | --- |

129.

Az európai adatvédelmi biztos ezért – a jelenlegi uniós adatvédelmi jogszabályokkal összhangban – a javaslatnak az automatizált egyedi döntésekről szóló különleges rendelkezéssel való kiegészítését javasolja.

IV.11.   Az adatfeldolgozás biztonsága

| 130. | Az adatfeldolgozás biztonsága tekintetében a 24. cikk az adatkezelő számára az egyéb uniós adatvédelmi eszközök rendelkezéseivel összhangban levő, megfelelő technikai és szervezeti intézkedések végrehajtásának kötelezettségét írja elő. A (2) bekezdés továbbá részletes és átfogó felsorolást nyújt az automatizált adatfeldolgozás tekintetében végrehajtandó intézkedésekről. |
| --- | --- |

130.

Az adatfeldolgozás biztonsága tekintetében a 24. cikk az adatkezelő számára az egyéb uniós adatvédelmi eszközök rendelkezéseivel összhangban levő, megfelelő technikai és szervezeti intézkedések végrehajtásának kötelezettségét írja elő. A (2) bekezdés továbbá részletes és átfogó felsorolást nyújt az automatizált adatfeldolgozás tekintetében végrehajtandó intézkedésekről.

| 131. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt a rendelkezést, azonban – a felügyelő hatóságok általi hatékony ellenőrzést megkönnyítendő – az intézkedések (2) bekezdésben foglalt jegyzékébe az alábbi kiegészítő intézkedés felvételét javasolja: „k) az e biztonsági intézkedések hatékonyságának rendszeres ellenőrzését és az arról szóló jelentések készítését célzó intézkedések végrehajtása (a biztonsági intézkedések rendszeres önellenőrzése)” (30). |
| --- | --- |

131.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt a rendelkezést, azonban – a felügyelő hatóságok általi hatékony ellenőrzést megkönnyítendő – az intézkedések (2) bekezdésben foglalt jegyzékébe az alábbi kiegészítő intézkedés felvételét javasolja: „k) az e biztonsági intézkedések hatékonyságának rendszeres ellenőrzését és az arról szóló jelentések készítését célzó intézkedések végrehajtása (a biztonsági intézkedések rendszeres önellenőrzése)” (30).

Adatok naplózása

| 132. | A 10. cikk szerint a személyes adatok bármely automatizált továbbítását vagy átvételét naplózni (automatizált továbbítás esetén) vagy dokumentálni (nem automatizált továbbítás esetén) kell az adattovábbítás és az adatfeldolgozás jogszerűségének utólagos ellenőrzése érdekében. Az ilyen információkat kérésre a hatáskörrel rendelkező felügyelő hatóság számára hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

132.

A 10. cikk szerint a személyes adatok bármely automatizált továbbítását vagy átvételét naplózni (automatizált továbbítás esetén) vagy dokumentálni (nem automatizált továbbítás esetén) kell az adattovábbítás és az adatfeldolgozás jogszerűségének utólagos ellenőrzése érdekében. Az ilyen információkat kérésre a hatáskörrel rendelkező felügyelő hatóság számára hozzáférhetővé kell tenni.

| 133. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt a rendelkezést. Az európai adatvédelmi biztos mindazonáltal megjegyzi, hogy az átfogó felügyelet biztosításához, és a személyes adatok megfelelő felhasználásának ellenőrzéséhez az adatokhoz való „hozzáférést” is naplózni vagy dokumentálni kell. Ez az információ alapvető fontosságú, mivel a személyes adatok megfelelő feldolgozásának hatékony ellenőrzése nem csak a személyes adatok hatóságok közötti jogszerű továbbítására kell, hogy összpontosítson, hanem az e hatóságok általi hozzáférés jogszerűségére is (31). Az európai adatvédelmi biztos ezért a 10. cikk oly módon való módosítását javasolja, hogy az adatokhoz való hozzáférés naplózását vagy dokumentálását is előírja. |
| --- | --- |

133.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt a rendelkezést. Az európai adatvédelmi biztos mindazonáltal megjegyzi, hogy az átfogó felügyelet biztosításához, és a személyes adatok megfelelő felhasználásának ellenőrzéséhez az adatokhoz való „hozzáférést” is naplózni vagy dokumentálni kell. Ez az információ alapvető fontosságú, mivel a személyes adatok megfelelő feldolgozásának hatékony ellenőrzése nem csak a személyes adatok hatóságok közötti jogszerű továbbítására kell, hogy összpontosítson, hanem az e hatóságok általi hozzáférés jogszerűségére is (31). Az európai adatvédelmi biztos ezért a 10. cikk oly módon való módosítását javasolja, hogy az adatokhoz való hozzáférés naplózását vagy dokumentálását is előírja.

IV.12.   Bírósági jogorvoslat, felelősség és szankciók

| 134. | A javaslat VI. fejezete a bírósági jogorvoslattal (27. cikk), a felelősséggel (28. cikk) és a szankciókkal (29. cikk) foglalkozik. A rendelkezések általában véve összhangban állnak a jelenlegi uniós adatvédelmi jogszabályokkal. |
| --- | --- |

134.

A javaslat VI. fejezete a bírósági jogorvoslattal (27. cikk), a felelősséggel (28. cikk) és a szankciókkal (29. cikk) foglalkozik. A rendelkezések általában véve összhangban állnak a jelenlegi uniós adatvédelmi jogszabályokkal.

| 135. | Különösen a szankciók tekintetében az európai adatvédelmi biztos üdvözli annak előírását, hogy a kerethatározat értelmében megállapított rendelkezések megsértése esetén alkalmazott szankcióknak hatékonynak, megfelelőnek és visszatartó erejűnek kell lenniük. Ezenfelül, a rendelkezések súlyos megsértését maga után vonó, szándékosan elkövetett bűncselekmények esetén alkalmazott büntetőszankciók – különösen az adatfeldolgozás bizalmas jellege és biztonsága tekintetében – az adatvédelmi jogszabályok súlyosabb megsértése esetén nagyobb mértékben lesznek visszatartó erejűek. |
| --- | --- |

135.

Különösen a szankciók tekintetében az európai adatvédelmi biztos üdvözli annak előírását, hogy a kerethatározat értelmében megállapított rendelkezések megsértése esetén alkalmazott szankcióknak hatékonynak, megfelelőnek és visszatartó erejűnek kell lenniük. Ezenfelül, a rendelkezések súlyos megsértését maga után vonó, szándékosan elkövetett bűncselekmények esetén alkalmazott büntetőszankciók – különösen az adatfeldolgozás bizalmas jellege és biztonsága tekintetében – az adatvédelmi jogszabályok súlyosabb megsértése esetén nagyobb mértékben lesznek visszatartó erejűek.

IV.13.   Ellenőrzés, felügyelet és tanácsadói feladatok

| 136. | A javaslatban szereplő, az adatfeldolgozás ellenőrzésével és felügyeletével foglalkozó, valamint az adatfeldolgozással kapcsolatos kérdésekről folytatott konzultációra vonatkozó rendelkezések nagymértékben hasonlítanak a 95/46/EK irányelv rendelkezéseihez. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli azt, hogy a Bizottság javaslatában a már kipróbált és jól működő mechanizmusok mellett döntött, és kiemeli különösen az előzetes ellenőrzés (kötelező) rendszerének bevezetését. Nem csak a 95/46/EK irányelv írja elő ezt a rendszert, hanem azt a 45/2001/EK rendelet is tartalmazza, és az Európai Közösségek intézményei és szervei által végzett adatfeldolgozási tevékenyég felügyelete során az európai adatvédelmi biztos számára rendelkezésre álló hatékony eszköznek bizonyult. |
| --- | --- |

136.

A javaslatban szereplő, az adatfeldolgozás ellenőrzésével és felügyeletével foglalkozó, valamint az adatfeldolgozással kapcsolatos kérdésekről folytatott konzultációra vonatkozó rendelkezések nagymértékben hasonlítanak a 95/46/EK irányelv rendelkezéseihez. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli azt, hogy a Bizottság javaslatában a már kipróbált és jól működő mechanizmusok mellett döntött, és kiemeli különösen az előzetes ellenőrzés (kötelező) rendszerének bevezetését. Nem csak a 95/46/EK irányelv írja elő ezt a rendszert, hanem azt a 45/2001/EK rendelet is tartalmazza, és az Európai Közösségek intézményei és szervei által végzett adatfeldolgozási tevékenyég felügyelete során az európai adatvédelmi biztos számára rendelkezésre álló hatékony eszköznek bizonyult.

| 137. | Az adatfeldolgozás ellenőrzése és felügyelete során szintén hatékonynak bizonyult az adatvédelmi tisztviselők adatkezelők általi kinevezése. Ez az eszköz számos tagállamban működik. A 45/2001/EK rendelet kötelező eszközként határozza meg, amely az Európai Közösségek szintjén kulcsfontosságú szerepet játszik. Az adatvédelmi tisztviselők egy szervezetben az adatvédelmi rendelkezések szervezeten belüli alkalmazását független módon biztosító tisztviselők. |
| --- | --- |

137.

Az adatfeldolgozás ellenőrzése és felügyelete során szintén hatékonynak bizonyult az adatvédelmi tisztviselők adatkezelők általi kinevezése. Ez az eszköz számos tagállamban működik. A 45/2001/EK rendelet kötelező eszközként határozza meg, amely az Európai Közösségek szintjén kulcsfontosságú szerepet játszik. Az adatvédelmi tisztviselők egy szervezetben az adatvédelmi rendelkezések szervezeten belüli alkalmazását független módon biztosító tisztviselők.

| 138. | Az európai adatvédelmi biztos a javaslatnak az adatvédelmi tisztviselőkre vonatkozó rendelkezésekkel való kiegészítését javasolja. E rendelkezések hasonlóak lehetnének a 45/2001/EK rendelet 24–26. cikkében foglalt rendelkezésekhez. |
| --- | --- |

138.

Az európai adatvédelmi biztos a javaslatnak az adatvédelmi tisztviselőkre vonatkozó rendelkezésekkel való kiegészítését javasolja. E rendelkezések hasonlóak lehetnének a 45/2001/EK rendelet 24–26. cikkében foglalt rendelkezésekhez.

| 139. | A kerethatározatra irányuló javaslat a tagállamokra vonatkozik. Logikus ezért, hogy a javaslat 30. cikke független felügyelő hatóságok számára írja elő a felügyeletet. E cikk szövegezése hasonló a 95/46/EK irányelv 28. cikkéhez. E nemzeti hatóságoknak együtt kell működniük egymással, valamint az EU-Szerződés VI. címe alapján létrehozott közös felügyelő hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal. Továbbá, a javaslat 31. cikke egy munkacsoport létrehozását irányozza elő, amelynek a 29-es munkacsoportnak az első pillérhez tartozó ügyekben játszott szerepéhez hasonló szereppel kell bírnia. A javaslat 31. cikke említi az adatvédelem területének valamennyi fontos szereplőjét. |
| --- | --- |

139.

A kerethatározatra irányuló javaslat a tagállamokra vonatkozik. Logikus ezért, hogy a javaslat 30. cikke független felügyelő hatóságok számára írja elő a felügyeletet. E cikk szövegezése hasonló a 95/46/EK irányelv 28. cikkéhez. E nemzeti hatóságoknak együtt kell működniük egymással, valamint az EU-Szerződés VI. címe alapján létrehozott közös felügyelő hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal. Továbbá, a javaslat 31. cikke egy munkacsoport létrehozását irányozza elő, amelynek a 29-es munkacsoportnak az első pillérhez tartozó ügyekben játszott szerepéhez hasonló szereppel kell bírnia. A javaslat 31. cikke említi az adatvédelem területének valamennyi fontos szereplőjét.

| 140. | Nem kérdéses, hogy egy olyan javaslatban, amely a tagállamok közötti rendőrségi és igazságügyi együttműködés javítását irányozza elő, fontos szerepet játszik az adatvédelem területének valamennyi fontos szereplője közötti együttműködés. Az európai adatvédelmi biztos ezért üdvözli azt, hogy a javaslat hangsúlyozza a felügyeleti szervek közötti együttműködést. |
| --- | --- |

140.

Nem kérdéses, hogy egy olyan javaslatban, amely a tagállamok közötti rendőrségi és igazságügyi együttműködés javítását irányozza elő, fontos szerepet játszik az adatvédelem területének valamennyi fontos szereplője közötti együttműködés. Az európai adatvédelmi biztos ezért üdvözli azt, hogy a javaslat hangsúlyozza a felügyeleti szervek közötti együttműködést.

| 141. | Az európai adatvédelmi biztos kiemeli továbbá az adatvédelmi kérdések tekintetében a következetes megközelítés fontosságát, amelyet tovább javíthatna a meglevő 29-es munkacsoport és a kerethatározatra irányuló e javaslat által létrehozott munkacsoport közötti fokozott kommunikáció. Az európai adatvédelmi biztos a javaslat 31. cikke (2) bekezdésének módosítását javasolja, hogy ezáltal a 29-es munkacsoport elnöke is jogosult legyen arra, hogy az új munkacsoport ülésein részt vegyen, vagy képviseltesse magát. |
| --- | --- |

141.

Az európai adatvédelmi biztos kiemeli továbbá az adatvédelmi kérdések tekintetében a következetes megközelítés fontosságát, amelyet tovább javíthatna a meglevő 29-es munkacsoport és a kerethatározatra irányuló e javaslat által létrehozott munkacsoport közötti fokozott kommunikáció. Az európai adatvédelmi biztos a javaslat 31. cikke (2) bekezdésének módosítását javasolja, hogy ezáltal a 29-es munkacsoport elnöke is jogosult legyen arra, hogy az új munkacsoport ülésein részt vegyen, vagy képviseltesse magát.

| 142. | A jelenlegi javaslat 31. cikkének szövege a 95/46/EK irányelv 29. cikkéhez képest egy jelentős eltérést tartalmaz. Az európai adatvédelmi biztos a 29. cikk szerinti munkacsoport teljes jogú tagja. E tagság szavazati jogot is jelent. A jelenlegi javaslat az európai adatvédelmi biztost a (31. cikk szerinti) munkacsoport tagjaként is kijelöli, de számára nem ír elő szavazati jogot. Nem egyértelmű, hogy e javaslat milyen okból tér el a 95/46/EK irányelv 29. cikkétől. Az európai adatvédelmi biztos szerint a javasolt szöveg az európai adatvédelmi biztos szerepét illetően nem egyértelmű, ez gátolhatja a munkacsoport munkájában való részvételének hatékonyságát. Az európai adatvédelmi biztos ezért az irányelv szövegével való összhang megtartását javasolja. |
| --- | --- |

142.

A jelenlegi javaslat 31. cikkének szövege a 95/46/EK irányelv 29. cikkéhez képest egy jelentős eltérést tartalmaz. Az európai adatvédelmi biztos a 29. cikk szerinti munkacsoport teljes jogú tagja. E tagság szavazati jogot is jelent. A jelenlegi javaslat az európai adatvédelmi biztost a (31. cikk szerinti) munkacsoport tagjaként is kijelöli, de számára nem ír elő szavazati jogot. Nem egyértelmű, hogy e javaslat milyen okból tér el a 95/46/EK irányelv 29. cikkétől. Az európai adatvédelmi biztos szerint a javasolt szöveg az európai adatvédelmi biztos szerepét illetően nem egyértelmű, ez gátolhatja a munkacsoport munkájában való részvételének hatékonyságát. Az európai adatvédelmi biztos ezért az irányelv szövegével való összhang megtartását javasolja.

IV.14.   Egyéb rendelkezések

| 143. | A javaslat VIII. fejezete néhány olyan záró rendelkezést tartalmaz, amely módosítja a Schengeni Egyezményt, valamint a személyes adatok feldolgozásáról és védelméről szóló más eszközöket. |
| --- | --- |

143.

A javaslat VIII. fejezete néhány olyan záró rendelkezést tartalmaz, amely módosítja a Schengeni Egyezményt, valamint a személyes adatok feldolgozásáról és védelméről szóló más eszközöket.

Schengeni Egyezmény

| 144. | A javaslat 33. cikke szerint az EU-Szerződés alkalmazási körébe tartozó kérdések tekintetében e határozat lép a Schengeni Egyezmény 126–130. cikke helyébe. A Schengeni Egyezmény 126–130. cikke az Egyezmény alapján (de a Schengeni Információs Rendszeren kívül) átadott adatok feldolgozására vonatkozóan megfogalmazott általános adatvédelmi szabályokat tartalmaz. |
| --- | --- |

144.

A javaslat 33. cikke szerint az EU-Szerződés alkalmazási körébe tartozó kérdések tekintetében e határozat lép a Schengeni Egyezmény 126–130. cikke helyébe. A Schengeni Egyezmény 126–130. cikke az Egyezmény alapján (de a Schengeni Információs Rendszeren kívül) átadott adatok feldolgozására vonatkozóan megfogalmazott általános adatvédelmi szabályokat tartalmaz.

| 145. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a Schengeni Egyezmény 126–130. cikkének felváltását, mivel ez növeli az adatvédelmi rendszer következetességét a harmadik pillérben, és bizonyos tekintetben – így a felügyelő hatóságok hatáskörének növelésével –a személyes adatok védelmének figyelemreméltó javulását mutatja. Bizonyos tekintetben azonban akaratlanul – és sajnálatos módon – az adatvédelem szintjének csökkenését eredményezi. A Schengeni Egyezmény egyes rendelkezései valójában szigorúbbak a kerethatározat rendelkezéseinél. |
| --- | --- |

145.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a Schengeni Egyezmény 126–130. cikkének felváltását, mivel ez növeli az adatvédelmi rendszer következetességét a harmadik pillérben, és bizonyos tekintetben – így a felügyelő hatóságok hatáskörének növelésével –a személyes adatok védelmének figyelemreméltó javulását mutatja. Bizonyos tekintetben azonban akaratlanul – és sajnálatos módon – az adatvédelem szintjének csökkenését eredményezi. A Schengeni Egyezmény egyes rendelkezései valójában szigorúbbak a kerethatározat rendelkezéseinél.

| 146. | Az európai adatvédelmi biztos különösen a Schengeni Egyezmény 126. cikke (3) bekezdésének b) pontját említi, amely szerint az adatokat csak bíróságok, valamint az Egyezmény által előírt célok keretében feladatokat ellátó vagy kötelezettségeket teljesítő szolgálatok vagy hatóságok használhatják fel. Ez a rendelkezés kizárja a magánfeleknek való továbbítást, amely a javasolt kerethatározat értelmében viszont engedélyezett lenne. Továbbá, a Schengeni Egyezmény adatvédelmi rendelkezései valamennyi, nem automatizált adatállományból átadott vagy nem automatizált adatállományba bevitt adatra is alkalmazandók (127. cikk), míg a nem strukturált adatállományok nem tartoznak a javasolt kerethatározat alkalmazási körébe. |
| --- | --- |

146.

Az európai adatvédelmi biztos különösen a Schengeni Egyezmény 126. cikke (3) bekezdésének b) pontját említi, amely szerint az adatokat csak bíróságok, valamint az Egyezmény által előírt célok keretében feladatokat ellátó vagy kötelezettségeket teljesítő szolgálatok vagy hatóságok használhatják fel. Ez a rendelkezés kizárja a magánfeleknek való továbbítást, amely a javasolt kerethatározat értelmében viszont engedélyezett lenne. Továbbá, a Schengeni Egyezmény adatvédelmi rendelkezései valamennyi, nem automatizált adatállományból átadott vagy nem automatizált adatállományba bevitt adatra is alkalmazandók (127. cikk), míg a nem strukturált adatállományok nem tartoznak a javasolt kerethatározat alkalmazási körébe.

Egyezmény az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről

| 147. | A 34. cikk értelmében ez a kerethatározat lép az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 23. cikkének helyébe. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy az Egyezmény 23. cikkének e felváltása általában véve javítja az Egyezmény keretében cserélt személyes adatok védelmét, ugyanakkor a két okmány összeegyeztethetősége terén néhány problémát vet fel. |
| --- | --- |

147.

A 34. cikk értelmében ez a kerethatározat lép az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 23. cikkének helyébe. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy az Egyezmény 23. cikkének e felváltása általában véve javítja az Egyezmény keretében cserélt személyes adatok védelmét, ugyanakkor a két okmány összeegyeztethetősége terén néhány problémát vet fel.

| 148. | Különösen, az Egyezmény a távközlési eszköz útján továbbított üzenet lehallgatása terén nyújtott kölcsönös segítséggel is foglalkozik. Ebben az esetben a megkeresett tagállam – a távközlés lehallgatásához, továbbításához vagy rögzítéséhez való – hozzájárulását olyan feltételekhez kötheti, amelyeket hasonló esetben nemzeti szinten kellene követni Az Egyezmény 23. cikkének (4) bekezdése szerint, amennyiben e kiegészítő feltételek személyes adatok felhasználására vonatkoznak, elsőbbséget élveznek a 23. cikkben meghatározott adatvédelmi szabályokkal szemben. Ennek megfelelően a 23. cikk (5) bekezdése a közös nyomozócsoportok által gyűjtött információkat biztosító kiegészítő szabályok elsőbbségét állapítja meg. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy amennyiben a 23. cikk helyébe a jelenlegi javaslat lép, nem lesz egyértelmű, hogy a fent említett kiegészítő szabályok a továbbiakban is alkalmazandók-e. Az európai adatvédelmi biztos ezért e kérdés pontosítását javasolja, hogy alaposan meg lehessen vizsgálni, milyen következménnyel jár az Egyezmény 23. cikkének e kerethatározattal való teljes felváltása. |
| --- | --- |

148.

Különösen, az Egyezmény a távközlési eszköz útján továbbított üzenet lehallgatása terén nyújtott kölcsönös segítséggel is foglalkozik. Ebben az esetben a megkeresett tagállam – a távközlés lehallgatásához, továbbításához vagy rögzítéséhez való – hozzájárulását olyan feltételekhez kötheti, amelyeket hasonló esetben nemzeti szinten kellene követni Az Egyezmény 23. cikkének (4) bekezdése szerint, amennyiben e kiegészítő feltételek személyes adatok felhasználására vonatkoznak, elsőbbséget élveznek a 23. cikkben meghatározott adatvédelmi szabályokkal szemben. Ennek megfelelően a 23. cikk (5) bekezdése a közös nyomozócsoportok által gyűjtött információkat biztosító kiegészítő szabályok elsőbbségét állapítja meg. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy amennyiben a 23. cikk helyébe a jelenlegi javaslat lép, nem lesz egyértelmű, hogy a fent említett kiegészítő szabályok a továbbiakban is alkalmazandók-e. Az európai adatvédelmi biztos ezért e kérdés pontosítását javasolja, hogy alaposan meg lehessen vizsgálni, milyen következménnyel jár az Egyezmény 23. cikkének e kerethatározattal való teljes felváltása.

Az Európa Tanács 108. sz. egyezménye az egyének védelméről személyes adataik gépi feldolgozása során

| 149. | A 34. cikk (2) bekezdése értelmében a 108. sz. egyezményre történő bármely hivatkozást e kerethatározatra való hivatkozásként kell értelmezni. E rendelkezés értelme és konkrét alkalmazhatósága közel sem egyértelmű. Az európai adatvédelmi biztos mindenesetre azt feltételezi, hogy e rendelkezés kizárólag e kerethatározat tárgyi hatályán belül alkalmazandó. |
| --- | --- |

149.

A 34. cikk (2) bekezdése értelmében a 108. sz. egyezményre történő bármely hivatkozást e kerethatározatra való hivatkozásként kell értelmezni. E rendelkezés értelme és konkrét alkalmazhatósága közel sem egyértelmű. Az európai adatvédelmi biztos mindenesetre azt feltételezi, hogy e rendelkezés kizárólag e kerethatározat tárgyi hatályán belül alkalmazandó.

Záró kérdések

| 150. | A szöveg szerkezeti koherenciájának tekintetében az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy néhány cikket jobban el lehetne helyezni a javaslat szövegében.
  Az európai adatvédelmi biztos ezért az alábbiakat javasolja:






  1. | a 16. cikk („Bizottság”) a III. fejezetből („Speciális feldolgozási formák”) egy új fejezetbe kerüljön át, |
| --- | --- | --- |

150.

A szöveg szerkezeti koherenciájának tekintetében az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy néhány cikket jobban el lehetne helyezni a javaslat szövegében.

Az európai adatvédelmi biztos ezért az alábbiakat javasolja:

1.

a 16. cikk („Bizottság”) a III. fejezetből („Speciális feldolgozási formák”) egy új fejezetbe kerüljön át,

| 2. | a 25. cikk („Nyilvántartás”) és a 26. cikk („Előzetes ellenőrzés”) az V. fejezetből („Az adatfeldolgozás titkossága és biztonsága”) egy új fejezetbe kerüljön át. |
| --- | --- |

2.

a 25. cikk („Nyilvántartás”) és a 26. cikk („Előzetes ellenőrzés”) az V. fejezetből („Az adatfeldolgozás titkossága és biztonsága”) egy új fejezetbe kerüljön át.

V.   KÖVETKEZTETÉSEK

Jelentős előrelépés

| a) | Ezen javaslat elfogadása jelentős előrelépést jelentene a személyes adatok védelmének fontos területén, amely különösen a személyes adatok védelmére szolgáló ellentmondásmentes és hatékony, európai uniós szintű mechanizmusokat igényel. |
| --- | --- |

a)

Ezen javaslat elfogadása jelentős előrelépést jelentene a személyes adatok védelmének fontos területén, amely különösen a személyes adatok védelmére szolgáló ellentmondásmentes és hatékony, európai uniós szintű mechanizmusokat igényel.

| b) | A személyes adatok hatékony védelme nem kizárólag az érintettek számára fontos, hanem hozzájárul magának a rendőrségi és igazságügyi együttműködésnek a sikeréhez is. E két közérdek több szempontból is összefonódik. |
| --- | --- |

b)

A személyes adatok hatékony védelme nem kizárólag az érintettek számára fontos, hanem hozzájárul magának a rendőrségi és igazságügyi együttműködésnek a sikeréhez is. E két közérdek több szempontból is összefonódik.

Egységes előírások

| c) | Az európai adatvédelmi biztos szerint az adatvédelem ezen új jogi keretének nem csak az adatvédelemre vonatkozó elveket kell tiszteletben tartania az Európai Unión belüli adatvédelem egységessége biztosításának a jelentősége miatt, hanem további szabályokat kell megállapítania a bűnüldözés sajátos jellegének figyelembevételével. |
| --- | --- |

c)

Az európai adatvédelmi biztos szerint az adatvédelem ezen új jogi keretének nem csak az adatvédelemre vonatkozó elveket kell tiszteletben tartania az Európai Unión belüli adatvédelem egységessége biztosításának a jelentősége miatt, hanem további szabályokat kell megállapítania a bűnüldözés sajátos jellegének figyelembevételével.

| d) | E javaslat megfelel e feltételeknek: biztosítja az adatvédelem 95/46/EK irányelvben meghatározott általános elveinek a harmadik pilléren belüli alkalmazását, mivel a javaslat legtöbb rendelkezése visszatükrözi a személyes adatok védelmével kapcsolatos egyéb uniós jogi eszközöket, és azokkal összhangban áll. Megállapítja továbbá az ezen elveket meghatározó egységes előírásokat az ezen a területen való alkalmazásuk céljából, amely előírások pedig általában véve kielégítő mértékben tartalmaznak megfelelő adatvédelmi biztosítékokat a harmadik pillér területén. |
| --- | --- |

d)

E javaslat megfelel e feltételeknek: biztosítja az adatvédelem 95/46/EK irányelvben meghatározott általános elveinek a harmadik pilléren belüli alkalmazását, mivel a javaslat legtöbb rendelkezése visszatükrözi a személyes adatok védelmével kapcsolatos egyéb uniós jogi eszközöket, és azokkal összhangban áll. Megállapítja továbbá az ezen elveket meghatározó egységes előírásokat az ezen a területen való alkalmazásuk céljából, amely előírások pedig általában véve kielégítő mértékben tartalmaznak megfelelő adatvédelmi biztosítékokat a harmadik pillér területén.

Valamennyi adatfeldolgozásra alkalmazandó

| e) | Lényeges, hogy a kerethatározat – célkitűzésének megvalósítása érdekében – valamennyi rendőrségi és igazságügyi adatra kiterjedjen, abban az esetben is, ha a szóban forgó adatokat nem másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai továbbították vagy bocsátották rendelkezésre. |
| --- | --- |

e)

Lényeges, hogy a kerethatározat – célkitűzésének megvalósítása érdekében – valamennyi rendőrségi és igazságügyi adatra kiterjedjen, abban az esetben is, ha a szóban forgó adatokat nem másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai továbbították vagy bocsátották rendelkezésre.

| f) | Az EUSz. 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 31. cikke (1) bekezdésének c) pontja képezi a jogalapját az adatvédelmi szabályok elfogadásának, melyek alkalmazása nem korlátozódik olyan személyes adatok védelmére, amelyeket a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai ténylegesen kicserélnek egymással, hanem a hazai helyzetekre is vonatkozik. |
| --- | --- |

f)

Az EUSz. 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 31. cikke (1) bekezdésének c) pontja képezi a jogalapját az adatvédelmi szabályok elfogadásának, melyek alkalmazása nem korlátozódik olyan személyes adatok védelmére, amelyeket a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai ténylegesen kicserélnek egymással, hanem a hazai helyzetekre is vonatkozik.

| g) | A javaslat nem vonatkozik az EU-Szerződés második pillérének (közös kül- és biztonságpolitika) keretében megvalósuló adatfeldolgozásra, vagy a hírszerzési szolgálatok általi adatfeldolgozásra, és ezen szolgálatoknak a hatáskörrel rendelkező hatóságok vagy egyéb felek által feldolgozott ilyen adatokhoz való hozzáférésére (az EUSz. 33. cikke alapján). Ezeken a területeken a nemzeti jog biztosítja az érintettek megfelelő védelmét. Az uniós szintű adatvédelem területén meglévő e hiányosság a javaslat hatálya alá tartozó területeken még hatékonyabb védelmet tesz szükségessé. |
| --- | --- |

g)

A javaslat nem vonatkozik az EU-Szerződés második pillérének (közös kül- és biztonságpolitika) keretében megvalósuló adatfeldolgozásra, vagy a hírszerzési szolgálatok általi adatfeldolgozásra, és ezen szolgálatoknak a hatáskörrel rendelkező hatóságok vagy egyéb felek által feldolgozott ilyen adatokhoz való hozzáférésére (az EUSz. 33. cikke alapján). Ezeken a területeken a nemzeti jog biztosítja az érintettek megfelelő védelmét. Az uniós szintű adatvédelem területén meglévő e hiányosság a javaslat hatálya alá tartozó területeken még hatékonyabb védelmet tesz szükségessé.

| h) | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat az igazságügyi hatóságok által feldolgozott személyes adatokra is kiterjed. |
| --- | --- |

h)

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat az igazságügyi hatóságok által feldolgozott személyes adatokra is kiterjed.

Más jogi eszközökhöz való viszony

| i) | Amikor az EU-Szerződés VI. címe szerinti bármely egyéb különös jogi eszköz pontosabb feltételeket vagy korlátozásokat határoz meg az adatfeldolgozás vagy az adatokhoz való hozzáférés tekintetében, a különös jogi eszközt lex specialisként kell alkalmazni. |
| --- | --- |

i)

Amikor az EU-Szerződés VI. címe szerinti bármely egyéb különös jogi eszköz pontosabb feltételeket vagy korlátozásokat határoz meg az adatfeldolgozás vagy az adatokhoz való hozzáférés tekintetében, a különös jogi eszközt lex specialisként kell alkalmazni.

| j) | Az adatvédelemről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó jelen javaslatnak megvannak a maga előnyei, és arra a hozzáférésre vonatkozó jogi eszköz (a Bizottság 2005. október 12-i javaslata) elfogadásának hiányában is szükség van. |
| --- | --- |

j)

Az adatvédelemről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó jelen javaslatnak megvannak a maga előnyei, és arra a hozzáférésre vonatkozó jogi eszköz (a Bizottság 2005. október 12-i javaslata) elfogadásának hiányában is szükség van.

| k) | A hírközlési adatok megőrzéséről szóló irányelv európai parlamenti jóváhagyása még sürgetőbbé teszi az adatvédelem jogi keretének kialakítását a harmadik pillérben. |
| --- | --- |

k)

A hírközlési adatok megőrzéséről szóló irányelv európai parlamenti jóváhagyása még sürgetőbbé teszi az adatvédelem jogi keretének kialakítását a harmadik pillérben.

A javaslat szerkezete

| l) | A II. fejezetben megfogalmazott kiegészítő szabályoknak (a 95/46/EK irányelv általános elvein felül) biztosítaniuk kell az érintettek további védelmét a harmadik pillér sajátos összefüggésében, de nem vezethetnek a védelem szintjének csökkenéséhez. |
| --- | --- |

l)

A II. fejezetben megfogalmazott kiegészítő szabályoknak (a 95/46/EK irányelv általános elvein felül) biztosítaniuk kell az érintettek további védelmét a harmadik pillér sajátos összefüggésében, de nem vezethetnek a védelem szintjének csökkenéséhez.

| m) | Az adatfeldolgozás különleges formáiról szóló III. fejezet (amely a védelem harmadik szintjét is magában foglalja) nem térhet el a II. fejezettől: a III. fejezet rendelkezéseinek biztosítaniuk kell az érintettek további védelmét olyan esetekben, amelyekben egynél több tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, de az említett rendelkezések nem vezethetnek a védelem szintjének csökkenéséhez. |
| --- | --- |

m)

Az adatfeldolgozás különleges formáiról szóló III. fejezet (amely a védelem harmadik szintjét is magában foglalja) nem térhet el a II. fejezettől: a III. fejezet rendelkezéseinek biztosítaniuk kell az érintettek további védelmét olyan esetekben, amelyekben egynél több tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, de az említett rendelkezések nem vezethetnek a védelem szintjének csökkenéséhez.

| n) | Az adatminőség ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket (9. cikk (1) bekezdése), valamint a személyes adatok további feldolgozására vonatkozó rendelkezéseket (11. cikk (1) bekezdése) a II. fejezetbe kellene áthelyezni, és azoknak a bűnüldöző hatóságok által végzett valamennyi adatfeldolgozási tevékenységre vonatkozniuk kellene, még abban az esetben is, ha más tagállam nem továbbított vagy nem tett hozzáférhetővé személyes adatokat. Különösen lényeges – mind az érintettek, mind a hatáskörrel rendelkező hatóságok érdekében – annak biztosítása, hogy a minőség megfelelő ellenőrzése valamennyi személyes adatra kiterjedjen. |
| --- | --- |

n)

Az adatminőség ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket (9. cikk (1) bekezdése), valamint a személyes adatok további feldolgozására vonatkozó rendelkezéseket (11. cikk (1) bekezdése) a II. fejezetbe kellene áthelyezni, és azoknak a bűnüldöző hatóságok által végzett valamennyi adatfeldolgozási tevékenységre vonatkozniuk kellene, még abban az esetben is, ha más tagállam nem továbbított vagy nem tett hozzáférhetővé személyes adatokat. Különösen lényeges – mind az érintettek, mind a hatáskörrel rendelkező hatóságok érdekében – annak biztosítása, hogy a minőség megfelelő ellenőrzése valamennyi személyes adatra kiterjedjen.

Célhoz kötöttség

| o) | A javaslat nem foglalkozik teljesen kielégítő mértékben a rendőri munkában esetleg előforduló alábbi helyzettel: az adat további felhasználása a gyűjtés eredeti céljával összeegyeztethetetlennek ítélt célból szükséges. |
| --- | --- |

o)

A javaslat nem foglalkozik teljesen kielégítő mértékben a rendőri munkában esetleg előforduló alábbi helyzettel: az adat további felhasználása a gyűjtés eredeti céljával összeegyeztethetetlennek ítélt célból szükséges.

| p) | Az EU adatvédelmi jogának értelmében a személyes adatok gyűjtése csak meghatározott és egyértelmű célból történhet, és további feldolgozása nem végezhető e célokkal összeegyeztethetetlen módon. A további felhasználás tekintetében bizonyos mértékű rugalmasságot kell biztosítani. A gyűjtésre vonatkozó korlátozást valószínűleg jobban be lehet tartani, ha a belső biztonságért felelős hatóságok tudják, hogy – megfelelő biztosítékok mellett – a további felhasználás tekintetében eltérésre számíthatnak. |
| --- | --- |

p)

Az EU adatvédelmi jogának értelmében a személyes adatok gyűjtése csak meghatározott és egyértelmű célból történhet, és további feldolgozása nem végezhető e célokkal összeegyeztethetetlen módon. A további felhasználás tekintetében bizonyos mértékű rugalmasságot kell biztosítani. A gyűjtésre vonatkozó korlátozást valószínűleg jobban be lehet tartani, ha a belső biztonságért felelős hatóságok tudják, hogy – megfelelő biztosítékok mellett – a további felhasználás tekintetében eltérésre számíthatnak.

| q) | A kerethatározat II. fejezetének meg kell határoznia, hogy a tagállamok elfogadhatnak a további feldolgozást lehetővé tevő jogalkotási intézkedéseket, amennyiben az ilyen intézkedések szükségesek az alábbiak biztosításához:






  — | a közbiztonságot, védelmet vagy a nemzetbiztonságot fenyegető veszélyek megelőzése; |
| --- | --- | --- |

q)

A kerethatározat II. fejezetének meg kell határoznia, hogy a tagállamok elfogadhatnak a további feldolgozást lehetővé tevő jogalkotási intézkedéseket, amennyiben az ilyen intézkedések szükségesek az alábbiak biztosításához:

—

a közbiztonságot, védelmet vagy a nemzetbiztonságot fenyegető veszélyek megelőzése;

| — | valamely tagállam jelentős gazdasági vagy pénzügyi érdekeinek védelme. |
| --- | --- |

—

valamely tagállam jelentős gazdasági vagy pénzügyi érdekeinek védelme.

| — | az érintett védelme. |
| --- | --- |

—

az érintett védelme.

A tagállamok ezen hatáskörei a magánéletet sértő feldolgozásra is kiterjedhetnek és ezért azokhoz nagyon szigorú feltételek társulnak.

Szükségesség és arányosság

| r) | A javaslatban szereplő szükségesség és arányosság elvének teljes mértékben tükröznie kell az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlatát annak biztosításával, hogy a személyes adatok feldolgozása kizárólag akkor tekintendő szükségesnek, ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok egyértelműen igazolni tudják annak szükségességét, és amennyiben nem állnak rendelkezésre a magánéletet kevésbé sértő intézkedések. |
| --- | --- |

r)

A javaslatban szereplő szükségesség és arányosság elvének teljes mértékben tükröznie kell az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlatát annak biztosításával, hogy a személyes adatok feldolgozása kizárólag akkor tekintendő szükségesnek, ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok egyértelműen igazolni tudják annak szükségességét, és amennyiben nem állnak rendelkezésre a magánéletet kevésbé sértő intézkedések.

Személyes adatok cseréje harmadik országokkal

| s) | Súlyosan sértené a jelen javaslat által az Európai Unió területén belül előirányzott védelmet az, ha az adatokat az érintett védelmének a biztosítása nélkül lehetne harmadik országok részére átadni. Az európai adatvédelmi biztos a jelenlegi javaslat olyan módosítását javasolja, amellyel biztosítható, hogy a 15. cikk valamennyi személyes adat harmadik országokkal való cseréjére vonatkozzon. Ez a javaslat nem vonatkozik a 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjára. |
| --- | --- |

s)

Súlyosan sértené a jelen javaslat által az Európai Unió területén belül előirányzott védelmet az, ha az adatokat az érintett védelmének a biztosítása nélkül lehetne harmadik országok részére átadni. Az európai adatvédelmi biztos a jelenlegi javaslat olyan módosítását javasolja, amellyel biztosítható, hogy a 15. cikk valamennyi személyes adat harmadik országokkal való cseréjére vonatkozzon. Ez a javaslat nem vonatkozik a 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjára.

| t) | Amennyiben a személyes adatokat harmadik országokból továbbítják, – az emberi jogok tiszteletben tartására és az adatvédelmi előírásokra figyelemmel – felhasználásukat megelőzően minőségüket alaposan meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

t)

Amennyiben a személyes adatokat harmadik országokból továbbítják, – az emberi jogok tiszteletben tartására és az adatvédelmi előírásokra figyelemmel – felhasználásukat megelőzően minőségüket alaposan meg kell vizsgálni.

Személyes adatok cseréje magánfelekkel és nem bűnüldöző hatóságokkal

| u) | A magánfelek és nem bűnüldöző hatóságok részére történő adattovábbítás bizonyos esetekben a bűnmegelőzés és bűnüldözés céljából szükséges lehet, azonban arra különleges és szigorú feltételeket kell alkalmazni.. Az európai adatvédelmi biztos a jelenlegi javaslat olyan módosítását javasolja, amellyel biztosítható, hogy a 13. és 14. cikk valamennyi személyes adat cseréjére vonatkozzon, ideértve a nem más tagállam által továbbított vagy hozzáférhetővé tett személyes adatokat is. Ez a javaslat nem vonatkozik a 13. cikk c) pontjára és a 14. cikk c) pontjára. |
| --- | --- |

u)

A magánfelek és nem bűnüldöző hatóságok részére történő adattovábbítás bizonyos esetekben a bűnmegelőzés és bűnüldözés céljából szükséges lehet, azonban arra különleges és szigorú feltételeket kell alkalmazni.. Az európai adatvédelmi biztos a jelenlegi javaslat olyan módosítását javasolja, amellyel biztosítható, hogy a 13. és 14. cikk valamennyi személyes adat cseréjére vonatkozzon, ideértve a nem más tagállam által továbbított vagy hozzáférhetővé tett személyes adatokat is. Ez a javaslat nem vonatkozik a 13. cikk c) pontjára és a 14. cikk c) pontjára.

| v) | A magánfelek által kezelt személyes adatokhoz való, bűnüldöző hatóságok általi hozzáférésre közös előírásokat kell alkalmazni annak érdekében, hogy a hozzáférés kizárólag jól meghatározott feltételek és korlátozások mellett legyen engedélyezett. |
| --- | --- |

v)

A magánfelek által kezelt személyes adatokhoz való, bűnüldöző hatóságok általi hozzáférésre közös előírásokat kell alkalmazni annak érdekében, hogy a hozzáférés kizárólag jól meghatározott feltételek és korlátozások mellett legyen engedélyezett.

Különleges adatkategóriák

| w) | Konkrét biztosítékokat kell nyújtani, különösen annak biztosítása céljából, hogy:






  — | biometrikus adatok és DNS-profilok felhasználására kizárólag jól megalapozott és interoperábilis műszaki szabványok alapján kerül sor, |
| --- | --- | --- |

w)

Konkrét biztosítékokat kell nyújtani, különösen annak biztosítása céljából, hogy:

—

biometrikus adatok és DNS-profilok felhasználására kizárólag jól megalapozott és interoperábilis műszaki szabványok alapján kerül sor,

| — | az adatok pontossági szintjét megfelelő mértékben figyelembe vegyék és annak helyességét az érintett könnyen hozzáférhető módon megkérdőjelezhesse, valamint |
| --- | --- |

—

az adatok pontossági szintjét megfelelő mértékben figyelembe vegyék és annak helyességét az érintett könnyen hozzáférhető módon megkérdőjelezhesse, valamint

| — | az emberi méltóság tisztelete teljes mértékben megvalósuljon. |
| --- | --- |

—

az emberi méltóság tisztelete teljes mértékben megvalósuljon.

Az adatok különböző kategóriáinak megkülönböztetése

| x) | A különböző kategóriába tartozó személyek (gyanúsítottak, elítéltek, áldozatok, tanúk stb.) személyes adatait eltérő és megfelelő feltételek és biztosítékok mellett kell feldolgozni. Az európai adatvédelmi biztos ezért a 4. cikknek egy új bekezdéssel való kiegészítését javasolja, amely tartalmazza az alábbi elemeket:






  — | a különböző kategóriába tartozó személyek személyes adatai közötti különbségtételből eredő jogi következmények megállapításának tagállami kötelezettsége |
| --- | --- | --- |

x)

A különböző kategóriába tartozó személyek (gyanúsítottak, elítéltek, áldozatok, tanúk stb.) személyes adatait eltérő és megfelelő feltételek és biztosítékok mellett kell feldolgozni. Az európai adatvédelmi biztos ezért a 4. cikknek egy új bekezdéssel való kiegészítését javasolja, amely tartalmazza az alábbi elemeket:

—

a különböző kategóriába tartozó személyek személyes adatai közötti különbségtételből eredő jogi következmények megállapításának tagállami kötelezettsége

| — | az adatfeldolgozás céljának korlátozását, pontos határidők meghatározását és az adatokhoz való hozzáférés korlátozását szolgáló kiegészítő rendelkezések a nem gyanúsított személyek tekintetében. |
| --- | --- |

—

az adatfeldolgozás céljának korlátozását, pontos határidők meghatározását és az adatokhoz való hozzáférés korlátozását szolgáló kiegészítő rendelkezések a nem gyanúsított személyek tekintetében.

Automatizált egyedi döntések

| y) | A kizárólag automatizált adatfeldolgozáson alapuló döntésekre – amennyiben ezek egy személy tekintetében joghatással járnak, vagy egy személyt jelentős mértékben érintenek – nagyon szigorú feltételeknek kell vonatkozniuk. Az európai adatvédelmi biztos ezért a javaslatnak az automatizált egyedi döntésekről szóló – a 95/46/EK irányelvben szereplő rendelkezésekhez hasonló – különleges rendelkezéssel való kiegészítését javasolja. |
| --- | --- |

y)

A kizárólag automatizált adatfeldolgozáson alapuló döntésekre – amennyiben ezek egy személy tekintetében joghatással járnak, vagy egy személyt jelentős mértékben érintenek – nagyon szigorú feltételeknek kell vonatkozniuk. Az európai adatvédelmi biztos ezért a javaslatnak az automatizált egyedi döntésekről szóló – a 95/46/EK irányelvben szereplő rendelkezésekhez hasonló – különleges rendelkezéssel való kiegészítését javasolja.

Egyéb javaslatok

| z) | Az európai adatvédelmi biztos a következőket javasolja:






  — | a 4. cikk (4) bekezdése első francia bekezdésének oly módon történő újraszövegezése, hogy az biztosítsa az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkére vonatkozó esetjog tiszteletben tartását, minthogy a 4. cikk (4) bekezdésének javasolt megfogalmazása nem felel meg az Emberi Jogok Európai Bíróságának az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkére vonatkozó esetjogában meghatározott kritériumoknak, |
| --- | --- | --- |

z)

Az európai adatvédelmi biztos a következőket javasolja:

—

a 4. cikk (4) bekezdése első francia bekezdésének oly módon történő újraszövegezése, hogy az biztosítsa az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkére vonatkozó esetjog tiszteletben tartását, minthogy a 4. cikk (4) bekezdésének javasolt megfogalmazása nem felel meg az Emberi Jogok Európai Bíróságának az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkére vonatkozó esetjogában meghatározott kritériumoknak,

| — | a 7. cikk (1) bekezdésében foglalt általános eltérés törlése, vagy legalább – az ezen eltérés tagállami használatának indoklására alkalmazott – közérdeknek az egyértelműen körülhatárolt meghatározása,. |
| --- | --- |

—

a 7. cikk (1) bekezdésében foglalt általános eltérés törlése, vagy legalább – az ezen eltérés tagállami használatának indoklására alkalmazott – közérdeknek az egyértelműen körülhatárolt meghatározása,.

| — | a 10. cikk módosítása oly módon, hogy az az adatokhoz való hozzáférés naplózását vagy dokumentálását is előírja, |
| --- | --- |

—

a 10. cikk módosítása oly módon, hogy az az adatokhoz való hozzáférés naplózását vagy dokumentálását is előírja,

| — | a 19., 20. és 21. cikk (2) bekezdése a) pontjának törlése, |
| --- | --- |

—

a 19., 20. és 21. cikk (2) bekezdése a) pontjának törlése,

| — | a javaslatnak az adatvédelmi tisztviselőkre vonatkozó rendelkezésekkel való kiegészítése. E rendelkezések hasonlóak lehetnének a 45/2001/EK rendelet 24–26. cikkében foglalt rendelkezésekhez, |
| --- | --- |

—

a javaslatnak az adatvédelmi tisztviselőkre vonatkozó rendelkezésekkel való kiegészítése. E rendelkezések hasonlóak lehetnének a 45/2001/EK rendelet 24–26. cikkében foglalt rendelkezésekhez,

| — | a javaslat 31. cikke (2) bekezdésének módosítása, hogy a 29. cikk szerinti munkacsoport elnöke is jogosult legyen arra, hogy az új munkacsoport ülésein részt vegyen, vagy képviseltesse magát. |
| --- | --- |

—

a javaslat 31. cikke (2) bekezdésének módosítása, hogy a 29. cikk szerinti munkacsoport elnöke is jogosult legyen arra, hogy az új munkacsoport ülésein részt vegyen, vagy képviseltesse magát.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 19-én.

Peter HUSTINX

Európai Adatvédelmi Biztos

---

(1)  A program 18. oldala.

1

(2)  Egyezmény a Belga Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság és az Osztrák Köztársaság között a határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről, különösen a terrorizmus elleni küzdelem, a határokon átnyúló bűnözés, valamint az illegális migráció terén. Prüm (Németország), 2005. május 27.

2

(3)  A Svéd Királyság kezdeményezése az Európai Unió tagállamainak bűnüldöző hatóságai közötti – különösen a súlyos bűncselekményekre, köztük a terrorcselekményekre vonatkozó – információ és bűnüldözési operatív információ cseréjének leegyszerűsítéséről szóló kerethatározat elfogadása céljából (HL C 281., 2004.11.18., 5. o.).

3

(4)  Az elektronikus hírközlési közszolgáltatások nyújtásával összefüggésben feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslat (COM (2005) 438 végleges) alapján.

4

(5)  Az Európa Tanács Egyezménye az egyének védelméről személyes adataik gépi feldolgozása során, 1981. január 28.

5

(6)  Az Európa Tanács 1987-ben kiadta a személyes adatok rendőrségi felhasználásának a szabályozásáról szóló R (87) 15. számú ajánlást, amely azonban jellegénél fogva nem kötelező a tagállamok számára.

6

(7)  Lásd ugyanezen gondolatmenetet „Az Európai Adatvédelmi Biztos, mint a közösségi intézmények tanácsadója a jogalkotási javaslatok és a kapcsolódó dokumentumok tekintetében” (2005. március 18.) című dokumentumban, amelyet a www.edps.eu.int weboldalon tettek közzé.

7

(8)  Az Európai Adatvédelmi Biztos véleménye az elektronikus hírközlési közszolgáltatások nyújtásával összefüggésben feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatról (COM (2005) 438 végleges), amelyet a www.edps.eu.int weboldalon tettek közzé.

8

(9)  A vélemény 2.2.4 pontja.

9

(10)  Az Európa Tanács Egyezménye az egyének védelméről személyes adataik gépi feldolgozása során, 1981. január 28.

10

(11)  Terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és az azzal kapcsolatos nyomozás céljából a tagállamoknak a belső biztonságért felelős hatóságai, valamint az Europol részére a vízuminformációs rendszerhez biztosított keresési célú hozzáférésről szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslat (COM (2005) 600 végleges), kiadva 2005. november 24-én. Az Európai Adatvédelmi Biztos 2006 elején véleményt szándékozik kiadni erről a javaslatról.

11

(12)  Az európai adatvédelmi biztos hivatkozik a Bíróság hasonló érvelésére (többek között) az Österreichischer Rundfunk és mások, C-465/00., C-138/01. és C-139/01. számú közös ügyekben hozott ítéletére, (EBHT 2003., I-4989. o.).

12

(13)  Lásd az Európai Adatvédelmi Biztos 2005. szeptember 26-i, azonos szellemű véleményét az elektronikus hírközlési közszolgáltatások nyújtásával összefüggésben feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatról (COM (33) 438 végleges), 33. pont.

13

(14)  A Bíróságnak a C-105/03. sz. Pupino-ügyben hozott 2005. június 16-i ítélete.

14

(15)  A rendelkezés hasonló lehetne a 45/2001/EC rendelet 46. cikkében megfogalmazott rendelkezéshez.

15

(16)  A váminformációs rendszer egy kicsi, de meglehetősen bonyolult rendszer, amely – a Schengeni Információs Rendszerhez hasonló – nemzeti és szupranacionális elemekből áll. Tekintettel jelen javaslatnak a váminformációs rendszert érintő korlátozott jelentőségére és magának a rendszernek az összetettségére, ezen véleménynek nem képezi tárgyát. Az európai adatvédelmi biztos a váminformációs rendszerrel más összefüggésben fog foglalkozni.

16

(17)  Ez nem lenne továbbá összhangban az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a személyes adatok rendőrségi felhasználásának a szabályozásáról szóló, a tagállamokhoz intézett R (87) 15. számú ajánlásával. Különösen, a 7.2 elv kimondja, hogy a felügyelő hatósággal egyetértésben vagy a nemzeti joggal összhangban ki kell alakítani a személyes adatok minőségének „rendszeres ellenőrzését”.

17

(18)  Lásd még ezen vélemény 94. pontját.

18

(19)  A bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk cseréjéről szóló 2005/876/IB tanácsi határozat december 9-én lépett hatályba. A határozat új mechanizmusokkal egészíti ki az ítéletekkel kapcsolatos információknak a meglévő egyezményeken – például a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló 1959. évi európai egyezményen és az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló 2000. évi egyezményen – alapuló továbbítását, és megkönnyíti a meglévő mechanizmusok alkalmazását. A későbbiekben egy pontosabb tanácsi kerethatározat lép ezen szöveg helyébe. A Bizottság ezen a területen új kerethatározatra vonatkozó javaslat benyújtását tervezi.

19

(20)  A személyes adatok tárolására előírt határidőkről szóló, a 7. cikkben foglalt általános rendelkezések mellett a javaslat további különleges rendelkezéseket is előír a személyes adatoknak más tagállamokkal való cseréjére vonatkozóan. Különösen a 9. cikk (7) bekezdése írja elő, hogy a személyes adatokat törölni kell, amennyiben:

20

| 1. | ezeket az adatokat nem lett volna szabad továbbítani, hozzáférhetővé tenni vagy átvenni; |
| --- | --- |

1.

ezeket az adatokat nem lett volna szabad továbbítani, hozzáférhetővé tenni vagy átvenni;

| 2. | az adatot továbbító hatóság által közölt határidő után, feltéve, hogy a személyes adatok a továbbiakban nem szükségesek bírósági eljárásokhoz; |
| --- | --- |

2.

az adatot továbbító hatóság által közölt határidő után, feltéve, hogy a személyes adatok a továbbiakban nem szükségesek bírósági eljárásokhoz;

| 3. | az adatok nem vagy már nem szükségesek a továbbítás céljának szempontjából. |
| --- | --- |

3.

az adatok nem vagy már nem szükségesek a továbbítás céljának szempontjából.

(21)  Ez lehetne például a terrorizmus elleni küzdelemre és/vagy a 4. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett különleges közérdekre – történelmi, statisztikai vagy tudományos célú felhasználásra – való korlátozás.

21

(22)  Lásd például a közelmúltban készült, „A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség külső dimenziójára vonatkozó stratégia” című bizottsági közleményt. (COM(2005) 491 végleges).

22

(23)  Az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során tárgyú egyezménynek a felügyelő hatóságokról és a személyes adatok országhatárokat átlépő áramlásáról szóló, 2001. november 8-án aláírt és 2004. július 1-jén hatályba lépett kiegészítő jegyzőkönyve. E kötelező nemzetközi jogi okmányt eddig 11 állam (közöttük 9 EU-tagállam) írta alá. A jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdése meghatározza azt az általános elvet, miszerint „Minden egyes Fél csak akkor engedélyezheti a személyes adatok továbbítását olyan címzett részére, aki vagy amely olyan állam vagy szervezet joghatósága alá tartozik, amely nem részese az Egyezménynek, ha az az állam vagy szervezet megfelelő szintű védelmet biztosít a célzott adattovábbítás során.”

23

(24)  Az ENSZ egyezménye a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód ellen, amelyet valamennyi EU-tagállam aláírt, és amely 1987. június 26-án lépett hatályba. Különösen 15. cikke szerint „Minden részes állam biztosítja, hogy olyan nyilatkozatra, amelyről bebizonyosodott, hogy kínzással csikarták ki, semmiféle eljárásban ne lehessen mint bizonyítékra hivatkozni, annak az eljárásnak a kivételével, amelyben azt a kínzással vádolt személy ellen használják fel annak bizonyítására, hogy a nyilatkozatot megtették.”

24

(25)  Az európai adatvédelmi hatóságok 2005. április 25-26-án, Krakkóban megtartott tavaszi konferenciája által elfogadott, Bűnüldözés és információcsere az Európai Unióban című álláspont.

25

Bűnüldözés és információcsere az Európai Unióban

(26)  Lásd a Bizottság éves jogalkotási és munkaprogramját, 2006 COM(2005) 531 végleges.

26

(27)  Így például a telefonszámla kereskedelmi célból megbízható mindaddig, amíg helyesen tünteti fel a telefonhívásokat; ugyanakkor előfordulhat, hogy ez a telefonszámla a bűnüldözési hatóság számára nem meggyőző bizonyíték a tekintetben, hogy egy konkrét telefonhívást ki intézett.

27

(28)  Az irányelv preambulumbekezdése szerint „Nemzeti hatóságoknak az ezen irányelv szerint megőrzött adatokhoz, a 95/46/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében említett tevékenységek céljából való hozzáférésének kérdése nem tartozik a közösségi jog hatálya alá. Azonban a nemzeti jog, vagy az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe szerinti eljárás tárgyát képezheti, folyamatosan szem előtt tartva, hogy e jognak vagy eljárásnak teljes mértékben tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat, mivel azok a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek és mivel azokat az EJEE biztosítja. Az EJEE 8. cikke – az Emberi Jogok Európai Bírósága értelmezése szerint ...”.

28

(29)  Különösen a IV. fejezet foglalkozik a tájékoztatáshoz való joggal (19. és 20. cikk) és a hozzáféréshez, a helyesbítéshez, a törléshez vagy a zároláshoz való joggal (21. cikk). E cikkek általában véve mindazon jogokat biztosítják, amelyeket az uniós adatvédelmi jogszabályok általában garantálnak, ugyanakkor a harmadik pillér sajátosságainak figyelembevétele céljából egy sor kivételt is megállapítanak. Különösen, a tájékoztatáshoz való jog (19. cikk (2) bekezdés és 20. cikk (2) bekezdés) és a hozzáféréshez való jog (21. cikk (2) bekezdés) tekintetében szinte azonos rendelkezések teszik lehetővé az érintettek jogainak korlátozását.

29

(30)  Hasonlóképpen lásd az európai adatvédelmi biztosnak a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról (COM(2004) 835 végleges) szóló, a www.edps.eu.int oldalon közzétett véleményét.

30

(31)  Ez összhangban áll a javaslat 18. cikkében foglalt rendelkezésekkel, amelyek értelmében a továbbító hatóságot kérésre tájékoztatni kell a továbbított vagy hozzáférhetővé tett személyes adatok további feldolgozásáról, valamint a biztonsági intézkedések végrehajtásáról szóló 24. cikk rendelkezéseivel, figyelemmel az ezen intézkedések tekintetében javasolt önellenőrzésre is.

31

---

III Közlemények

Bizottság

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/48

---

GR-Elliniko: Menetrendszerű légijáratok üzemeltetése

A Görög Köztársaság által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében közzétett ajánlattételi felhívás menetrendszerű légijáratok közszolgálati kötelezettség keretében történő üzemeltetésére

(2006/C 47/13)

1.   Bevezetés: A közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a görög kormány úgy határozott, hogy 2006. április 1-jével kezdődően közszolgáltatási kötelezettségeket ró ki az alábbi viszonylatokban közlekedő légi járatokra:

Athén–Kithira,

Athén–Naxosz,

Athén–Parosz,

Athén–Karpathosz,

Athén–Szitia,

Athén–Szkiathosz,

Thesszaloniki–Korfu,

Rodosz–Kosz–Lerosz–Asztipalea,

Korfu–Aktion–Kefalonia–Zakinthosz

E közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének feltételeit az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatának 2006. február 24-i 46. számában és az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapja C sorozatának 2002. július 10-i 164. száma 16. oldalán tették közzé.

Abban az esetben, ha 2006. március 1-jéig egyetlen légifuvarozó sem jelezné a Polgári Légiforgalmi Hatóságnak azon szándékát, hogy 2006. április 1-jével kezdődően az előbb felsoroltak közül egy vagy több viszonylatban a közszolgálati kötelezettségekkel összhangban ellentételezés nélkül menetrendszerű járatokat indít, Görögország a fent említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott eljárással összhangban a fentebb felsoroltak közül (a következő cikkben foglaltak szerint) egy vagy több viszonylatban hároméves időtartamra egyetlen légifuvarozóra korlátozza a hozzáférést, és 2006. április 1-jétől e járatok üzemeltetésének jogát ajánlatkérési eljárás keretében ítéli oda.

2.   Az ajánlattételi felhívás tárgya: Az alábbi menetrendszerű légijáratok közszolgálati kötelezettségek keretében történő kizárólagos üzemeltetésének három évre szóló joga 2006. április 1-jétől kezdődően. Ezek a menetrendszerű járatok a következők:

Athén–Kithira,

Athén–Naxosz,

Athén–Parosz,

Athén–Karpathosz,

Athén–Szitia,

Athén–Szkiathosz,

Thesszaloniki–Korfu,

Rodosz–Kosz–Lerosz–Asztipalea,

Korfu–Aktion–Kefalonia–Zakinthosz

Ezeknek a járatoknak az üzemeltetése a vonatkozásukban előírt közszolgálati kötelezettségek keretében történik, melyeket az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatának 2006. február 24-i 46. számában, illetve az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapja C sorozatának 2002. július 10-i 164. száma 16. oldalán tettek közzé.

Az ajánlatokat egy vagy több útvonalat illetően is meg lehet tenni. Az ajánlatokat azonban a fenti viszonylatok tekintetében minden esetben egyenként kell benyújtani.

A légiközlekedési kapcsolatok sajátos jellegére való tekintettel a légifuvarozónak igazolnia kell, hogy a fenti járatok fedélzetén az utaskísérő személyzet beszéli és érti a görög nyelvet.

3.   Részvétel az ajánlattételi eljárásban: A részvétel minden olyan légifuvarozó számára nyitva áll, amely a légifuvarozók engedélyezéséről szóló 2407/92/EGK tanácsi rendelet alapján valamely tagállam által kibocsátott érvényes üzemeltetési engedéllyel rendelkezik.

4.   Az ajánlattételi eljárás: Erre az ajánlattételre a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikk (1) bekezdés d)-i) pontjában előírt eljárást, valamint – értelemszerű eltérésekkel – a görög közbeszerzési törvényeknek a Tanács 1992. július 18-i 92/50/EGK irányelvével történő összehangolásáról szóló, a 18/2000 elnöki rendelettel módosított 346/98 elnöki rendeletben előírt eljárást kell alkalmazni.

Rendkívül sürgős esetben, amennyiben – az eredeti eljárás eredménytelensége miatt – az eljárás megismétléséről határoztak, a Közlekedési és Távközlési Minisztérium meghozhat minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy valamely távoli terület életfontosságú légifuvarozási szükségleteinek kielégítését biztosítsa, azzal a feltétellel, hogy ezeknek az intézkedéseknek meg kell felelniük az elfogulatlanság, az arányosság és az átláthatóság elvének és legfeljebb 6 hónapra szólhatnak.

Amennyiben csak egyetlen, ráadásul pénzügyi szempontból elfogadhatatlan ajánlatot nyújtanak be, tárgyalásos eljárásra is sor kerülhet.

Az ajánlatok benyújtóira az általuk tett ajánlat az eredmény kihirdetéséig ajánlati kötöttséget keletkeztet.

5.   Az ajánlattételi dokumentáció: A szerződési feltételeket, a részvételi mellékletet és egyéb kapcsolódó információt tartalmazó teljes ajánlattételi dokumentáció díjmentesen átvehető az alábbi címen: Görög Polgári Légiforgalmi Hatóság, Légiforgalmi Üzemeltetési Főosztály, Vas. Georgiou 1, GR-16604 Elliniko. Tel.: (30-210) 891 61 49 – 891 61 21; fax: (30-210) 894 71 01.

6.   Anyagi ellentételezés: Az ajánlattevőknek ajánlatukban minden egyes viszonylat tekintetében háromhavi bontásban az üzemeltetés megkezdésének tervezett időpontjától számított három évre szólóan egyértelműen fel kell tüntetniük az anyagi ellentételezés összegét (a szerződési feltételekben előírt éves elszámolási bontásban). Az ellentételezés folyósítása háromhavonta átutalással történik, a légifuvarozó által a tárgyidőszakra kiállított számla keltétől számított harminc napon belül a légifuvarozónak egy elismert görög bankban vezetett számlájára. A háromhavonta folyósított ellentételezés pontos összege a ténylegesen szolgáltatott járatok, a Polgári Légiforgalmi Hatóság illetékes főosztálya által a szerződési feltételek folyamatos teljesüléséről kiállított igazolás alapján és az ellentételezés arányos részének figyelembevételével kerül megállapításra.

7.   Bírálati szempont: Az egyes meghirdetett viszonylatokban fennakadásmentes és az előírt kötelezettségeknek megfelelő szolgáltatások nyújtására alkalmasnak ítélt légifuvarozók közül azzal a pályázóval kötnek szerződést, aki az adott viszonylatban a legalacsonyabb anyagi ellentételezést kéri.

8.   A szerződés időtartama, módosítása és felbontása: A szerződés 2006. április 1-jén lép érvénybe és 2009. március 31-én szűnik meg.

A szerződés kizárólag akkor módosítható, ha a változtatások összhangban vannak az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatának 2006. február 24-i 46. számában, illetve az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapja C sorozatának 2002. július 10-i 164. száma 16. oldalán közzétett a közszolgáltatási kötelezettségekkel. A szerződés kizárólag írásban módosítható.

Az üzemeltetés körülményeinek bármely előre nem látott változása esetén az ellentételezés összege felülvizsgálható.

Bármely szerződő fél kérheti a szerződés hathónapos felmondási idővel történő megszüntetését. Különösen súlyos okok esetén, vagy ha a légifuvarozó nem tett folyamatosan eleget a közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó szerződési feltételeknek, az ajánlatkérőtől kérhető a szerződésnek a fenti határidő előtt történő megszüntetése. A szerződés abban az esetben is automatikusan megszűnik, ha a vállalkozó üzemeltetési engedélyét vagy üzemben tartási engedélyét (AOC) felfüggesztették vagy bevonták.

9.   A szerződéses feltételek be nem tartásának jogkövetkezményei: A légifuvarozó felelősséggel tartozik szerződéses kötelezettségeinek maradéktalan teljesítéséért.

A légifuvarozó felelősségi körébe tartozó okból törölt járatok éves szinten nem haladhatják meg az összes járat 2 %-át. Ezekben az esetekben az anyagi ellentételezés összegét arányosan csökkenteni kell.

Abban az esetben, ha a vállalkozó vis maiornak nem minősülő okból egyáltalán nem, vagy csak részlegesen teljesíti szerződéses kötelezettségeit, (attól az előző bekezdésben megjelölt esettől eltekintve, amikor a törölt járatok száma nem haladja meg az összes éves járat 2 %-át) az ajánlatkérőnek joga van az alábbi jogkövetkezmények érvényesítésére:

Abban az esetben, ha a törölt járatok száma egy adott viszonylatban meghaladja a járatok tervezett éves számának 2 %-át, a viszonylat esetében járó anyagi ellentételezést tovább kell csökkenteni azzal az összeggel, amely a járatok szabályszerű üzemeltetése esetén lenne fizetendő.

Amennyiben a szerződésszegés a negyedév során ténylegesen felkínált ülőhelyek heti mennyiségét érinti, az ellenszolgáltatást a fel nem kínált ülőhelyek számával arányosan kell csökkenteni.

Amennyiben a szerződésszegés a felszámított díjakat érinti, az ellentételezést a felszámított és az előírt díjak különbözetével kell csökkenteni.

A szerződés teljesülését érintő egyéb mulasztás esetén a repülőterekre vonatkozó rendelkezésekben előírt bírságot kell alkalmazni.

Amennyiben a vállalkozó valamelyik viszonylatban ugyanabban a negyedévben harmadszor követi el ugyanazt a szerződésszegést, a fenti szankciókon túl kérhető a szóban forgó viszonylatra vonatkozó teljesítési garancia egy részének vagy teljes összegének kötbérként történő felhasználása a Polgári Légiforgalmi Hatóság írásbeli felszólításának a vállalkozó általi kézhezvételét követően, amennyiben a vállalkozó nem szolgáltat megfelelő bizonyítékot arra, hogy a szerződésszegés önhibáján kívül következett be. A jelen bekezdésben előírt büntetések kiszabása a megállapított mulasztás súlyosságától függ és az arányosság elvén alapul.

Az ajánlatkérőnek joga van kártérítést követelnie az okozott károkért.

10.   Az ajánlatok benyújtása: Az ajánlatokat öt példányban postai úton tértivevényes ajánlott küldeményként kell megküldeni, vagy átvételi elismervény ellenében átadni az alábbi címnek:

Ministry of Transport and Communications, Civil Aviation Authority, Directorate-General for Air Transport, Directorate for Air Operations, Section II, Vasileos Georgiou 1, GR-16604 Elliniko.

Az ajánlatok benyújtásának határideje jelen ajánlattételi felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele dátumától számított 32. nap déli 12 órája. Amennyiben az ajánlatot postai úton küldik, a küldeménynek a fent említett nap megadott időpontjáig kell megérkeznie, amit a tértivevény igazol.

11.   Az ajánlattételi felhívás érvényessége: Ezen ajánlattételi felhívás abban az esetben érvényes, amennyiben 2006. március 1-jéig egyetlen közösségi légi fuvarozó sem jelenti be azt a szándékát (menetrendi tervének a Polgári Légiforgalmi Hatósághoz történő benyújtásával), hogy a fentebb felsoroltak közül egy vagy több viszonylatban a közszolgálati kötelezettségekkel összhangban anyagi ellentételezés nélkül 2004. április 1-jétől menetrendszerű légijáratokat kíván üzemeltetni.

Az ajánlati felhívás a fenti feltételekkel minden olyan esetben érvényben marad viszonylatok tekintetében, amelyek iránt 2006. március 1-jéig egyetlen légifuvarozó sem mutatott érdeklődést.

---

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/51

---

P-Lisszabon: Menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatások működtetése

Helyesbítések a Portugália által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében közzétett ajánlattételi felhíváshoz a Lisszabon-Bragança, Bragança-Vila Real-Lisszabon útvonalon menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatások működtetéséről

(„Kiegészítés az
  Európai Unió Hivatalos Lapjához
  ”, 2006. február 7-i S 25. szám, nyílt eljárás, 27011-2006)

(„Az Európai Unió Hivatalos Lapja”, 2006. február 8-i C 32. szám)

(2006/C 47/14)

(EGT vonatkozású szöveg)

1.   Bevezetés: A közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében Portugália kormánya közszolgáltatási kötelezettség módosításáról határozott a Lisszabon-Bragança és Bragança-Vila Real-Lisszabon útvonalon működtetett menetrendszerű légijáratokra.

Amennyiben 2006. március 8-ig az előírt közsszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően és pénzügyi ellentételezés igénylése nélkül egyetlen légifuvarozó sem kezdi el, illetve nem szándékozik elkezdeni az említett útvonalakon menetrendszerű légijáratok üzemeltetését, a Portugál kormány az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott eljárásnak megfelelően az ezekhez az útvonalakhoz való hozzáférést egyetlen légifuvarozóra korlátozza, és e járatok 2006. augusztus 28-tól kezdődő üzemeltetésének jogát ajánlattételi felhívás alapján ítéli oda.

2.   Az ajánlattételi felhívás tárgya: Légijáratok működtetése 2006. augusztus 28-tól Lisszabon-Bragança, Bragança-Vila Real-Lisszabon között.

A szolgáltatást az előírt és az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozata 30. számában (2006.2.7.) kihirdetett közszolgáltatási kötelezettségekkel összhangban kell működtetni.

Felhívjuk a légifuvarozók figyelmét arra a tényre, hogy tekintettel ezen viszonylatok különleges jellegére igazolniuk kell, hogy képesek a kérdéses járatokat olyan légiutas-kísérő személyzettel működtetni, amelynek többsége beszél portugálul.

3.   Az ajánlattételi felhíváson való részvétel: A részvétel minden olyan légifuvarozó számára lehetséges, amely olyan érvényes üzemeltetési engedéllyel rendelkezik, amelyet valamely tagállam a légifuvarozók engedélyezéséről szóló 2407/92/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően állított ki.

4.   Az ajánlattételi felhívással kapcsolatos eljárás: E pályázati felhívásra a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdése d), e), f), g), h) és i) pontjának rendelkezései vonatkoznak.

5.   Az ajánlattételi javaslatok benyújtásával kapcsolatos eljárás: Az ajánlatok benyújtására vonatkozó teljes dokumentáció, beleértve a pályázati felhívásra érvényes konkrét előírásokat, 100 EUR befizetése ellenében beszerezhető a Polgári Légügyi Nemzeti Hatóságnál, Rua B, Edifícios 4, 5, e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749-034 Lisszabon.

6.   Pénzügyi ellentételezés: A benyújtott ajánlatoknak egyértelműen meg kell határozniuk a szolgáltatás működtetéséért az üzemeltetés megkezdésétől számított hároméves időszakra igényelt pénzügyi ellentételezés összegét (évenkénti lebontásban). Amennyiben az ajánlat hétvégi járatok üzemeltetését is magában foglalja, ez nem vonhatja magával a tagállam által viselt pénzügyi terhek iránti igény növelését. A hétvégi járatok üzemeltetéséből eredő pénzügyi hatást (amelyet nem a tagállam visel) megfelelően kell indokolni és alátámasztani a pályázatban.

A pénzügyi ellentételezés véglegesen megítélt pontos összege évente utólagosan – „ex post” – kerül meghatározásra a szolgáltatás üzemeltetéséből ténylegesen fakadó igazolt költségek és bevételek alapján, a pályázatban megadott összeghatárokon belül.

7.   Viteldíjak: A benyújtott ajánlatokben meg kell jelölni az előírányzott viteldíjak összegét, az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozata 30. számában (2006.2.7.) közzétett közszolgáltatási kötelezettségekkel összhangban.

8.   A szerződés időtartama, módosítása és megszűnése: A szerződés hatálya 2006. augusztus 28-án veszi kezdetét, és 2009. augusztus 27-én szűnik meg. A szerződés teljesítése évenkénti ellenőrzés tárgyát képezi, a légifuvarozóval együttműködve, június és július hónap folyamán. A szolgáltatás működtetési feltételeiben bekövetkező előre nem látható változás esetén sor kerülhet a pénzügyi ellentételezés felülvizsgálatára.

9.   A szerződés nem teljesítésének következményei: Amennyiben a légifuvarozó vis maior következtében nem képes működtetni a szolgáltatást, a pénzügyi ellentételezés a törölt járatok arányában csökkenthető.

Amennyiben a légifuvarozó egyéb, nem vis maior okból nem képes működtetni a szolgáltatást, vagy amennyiben nem teljesíti a közsszolgáltatási kötelezettségeket, a portugál hatóságok:

a törölt járatok arányában csökkenthetik a pénzügyi ellentételezés összegét,

magyarázatot kérhetnek a légifuvarozótól, és amennyiben ez nem kielégítő, előzetes értesítés nélkül felmondhatják a szerződést, és kártérítési igénnyel léphetnek fel az okozott károkért.

10.   Az ajánlatok benyújtása:

| 1. | Az ajánlatokat legkésőbb az ajánlattételi felhívásnak az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozata 47. számában (2006.2.25) való közzétételétől számított 30. (harmincadik) napon 17:00 óráig kell benyújtani. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatokat legkésőbb az ajánlattételi felhívásnak az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozata 47. számában (2006.2.25) való közzétételétől számított 30. (harmincadik) napon 17:00 óráig kell benyújtani.

| 2. | Az ajánlatokat személyesen kell benyújtani – átvételi elismervény ellenében – az Instituto Nacional de Aviação Civil, Rua B, Edificios 4, 5 e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749-034 Lisbon székhelyén 09:00 és 17:00 óra között, vagy az (1) bekezdésben megadott határidőn belül ugyanoda ajánlott levélben elküldeni. |
| --- | --- |

2.

Az ajánlatokat személyesen kell benyújtani – átvételi elismervény ellenében – az Instituto Nacional de Aviação Civil, Rua B, Edificios 4, 5 e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749-034 Lisbon székhelyén 09:00 és 17:00 óra között, vagy az (1) bekezdésben megadott határidőn belül ugyanoda ajánlott levélben elküldeni.

11.   Az ajánlattételi felhívás érvényessége: A 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében ezen ajánlattételi felhívás érvényessége annak a feltételnek van alárendelve, hogy 2006. március 8-ig az előírt közszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően és pénzügyi ellentételezés igénylése nélkül egyetlen jogosult közösségi légifuvarozó sem nyújt be ajánlatot az említett útvonalakon 2006. augusztus 28-i kezdettel menetrendszerű légijáratok üzemeltetésére vonatkozóan.

Amennyiben 2006. március 8-ig egy vagy több légifuvarozó ajánlatot nyújt be ezen légijáratoknak a megállapított közszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően és pénzügyi ellentételezés igénylése nélkül történő működtetésére, ez a felhívás érvényét veszti.

---

25.2.2006

| 25.2.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/s3

---

KÖZLEMÉNY

A „Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzéke – Hetedik kiegészítés a 23. teljes kiadáshoz”2006. február 28-án az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozata 49. A számában jelenik meg.

A Hivatalos Lap előfizetői ingyenesen megkapják az előfizetésük darabszámának/nyelvének (nyelveinek) megfelelő példány(oka)t. Kérjük, hogy az alábbi megrendelőlapot értelemszerűen kitöltve és nyilvántartási számával ellátva (kódszám, amely a címke bal oldalán található és O/......-val kezdődik) küldje vissza címünkre. A Hivatalos Lapnak e száma a megjelenést követő egy évig ingyen beszerezhető.

Nem előfizetők ezt a Hivatalos Lapot költségtérítés ellenében értékesítési irodáinkban (ezek listája a túloldalon) beszerezhetik.

A Hivatalos Lapnak ez a száma – mint valamennyi Hivatalos Lap (L, C, C A, C E) – ingyen elérhető a http://europa.eu.int/eur-lex/lex internetcímen.

Image

---