# Euroopan unionin C 31/7. h

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 31 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta7. helmikuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 31

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta7. helmikuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Valmistavat säädökset |
| | Alueiden komitea |
| | 6.–7. heinäkuuta 2005 pidetty 60. täysistunto |
| 2006/C 031/1 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Hallinnonhajauttamisprosessin tila Euroopan unionissa sekä paikallisen ja alueellisen itsehallinnon asema perustuslakisopimuksessa | 1 |
| 2006/C 031/2 | Alueiden komitean lausunto aiheista Komission neljäs kertomus unionin kansalaisuudesta ja Komission tiedonanto perusoikeuksien virastosta | 6 |
| 2006/C 031/3 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan komission suositus Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa | 11 |
| 2006/C 031/4 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Euroopan komission strategia-asiakirja laajentumisprosessin edistymisestä (Romania) | 15 |
| 2006/C 031/5 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Euroopan komission strategia-asiakirja laajentumisprosessin edistymisestä | 19 |
| 2006/C 031/6 | Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta Ehdotus lentoasemien rahoitusta ja alueellisilta kentiltä liikennöivien lentoyhtiöiden käynnistysavustuksia koskeviksi yhteisön suuntaviivoiksi | 23 |
| 2006/C 031/7 | Alueiden komitean antama lausunto aiheesta Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen tarkistaminen | 25 |
| 2006/C 031/8 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Sosiaalipoliittinen ohjelma | 32 |
| 2006/C 031/9 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta | 36 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Valmistavat säädökset

Alueiden komitea

6.–7. heinäkuuta 2005 pidetty 60. täysistunto

2006/C 031/1

Alueiden komitean lausunto aiheesta Hallinnonhajauttamisprosessin tila Euroopan unionissa sekä paikallisen ja alueellisen itsehallinnon asema perustuslakisopimuksessa

1

2006/C 031/2

Alueiden komitean lausunto aiheista Komission neljäs kertomus unionin kansalaisuudesta ja Komission tiedonanto perusoikeuksien virastosta

6

2006/C 031/3

Alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan komission suositus Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa

11

2006/C 031/4

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Euroopan komission strategia-asiakirja laajentumisprosessin edistymisestä (Romania)

15

2006/C 031/5

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Euroopan komission strategia-asiakirja laajentumisprosessin edistymisestä

19

2006/C 031/6

Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta Ehdotus lentoasemien rahoitusta ja alueellisilta kentiltä liikennöivien lentoyhtiöiden käynnistysavustuksia koskeviksi yhteisön suuntaviivoiksi

23

2006/C 031/7

Alueiden komitean antama lausunto aiheesta Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen tarkistaminen

25

2006/C 031/8

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Sosiaalipoliittinen ohjelma

32

2006/C 031/9

Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta

36

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Valmistavat säädökset

Alueiden komitea

6.–7. heinäkuuta 2005 pidetty 60. täysistunto

| 7.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 31/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Hallinnonhajauttamisprosessin tila Euroopan unionissa sekä paikallisen ja alueellisen itsehallinnon asema perustuslakisopimuksessa”

(2006/C 31/01)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon työvaliokuntansa 15. kesäkuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa ”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan tehtäväksi laatia lausunto aiheesta ”Hallinnonhajauttamisprosessin tila Euroopan unionissa sekä paikallisen ja alueellisen itsehallinnon asema perustuslakisopimuksessa”,

ottaa huomioon Amsterdamin ja Nizzan sopimuksilla muutetun Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan 2 kohdan ja 263 artiklan sekä sitä seuraavat artiklat,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan perustuslaista ja erityisesti perustuslain johdannon, perusoikeuksia koskevan osan johdannon, I-3 ja I-5 artiklan, I-11 artiklan 3 kohdan, I-46 artiklan 3 kohdan, II-82 artiklan, III-280 artiklan 1 kohdan sekä pöytäkirjan numero 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta ja pöytäkirjan numero 29 taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta,

ottaa huomioon lausuntonsa Euroopan alue- ja paikallishallintoasiain kongressin suosituksesta alueellisen itsehallinnon eurooppalaiseksi peruskirjaksi (CdR 39/2000 fin (1)),

ottaa huomioon4. heinäkuuta 2002 hyväksymänsä panoksen Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan työhön (CdR 127/2002 fin),

ottaa huomioon alueiden komitean ”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan ja Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin institutionaalisten asiain komitean julistuksen, joka hyväksyttiin Prahassa 21. syyskuuta 2004 (CdR 202/2004 fin),

ottaa huomioon Euroopan komission valkoisen kirjan eurooppalaisesta hallintotavasta (KOM(2001) 428 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 14. tammikuuta 2003 antaman päätöslauselman alue- ja paikallisviranomaisten roolista Euroopan yhdentymisessä (2002/2141),

ottaa huomioon Euroopan neuvoston 15. lokakuuta 1985 hyväksymän Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan,

ottaa huomioon Euroopan paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin 5. kesäkuuta 1997 hyväksymän luonnoksen alueellisen itsehallinnon peruskirjaksi,

ottaa huomioon Euroopan paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin 22. toukokuuta 2003 antaman päätöslauselman numero 154 liittymisestä Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjaan,

ottaa huomioon Euroopan paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin 27. toukokuuta 2004 antaman päätöslauselman numero 186 luonnoksesta alueellisen itsehallinnon peruskirjaksi,

ottaa huomioon Euroopan alueiden liiton 4. joulukuuta 1996 antaman julistuksen regionalismista Euroopassa,

ottaa huomioon”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan 22. huhtikuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 222/2004 rev. 3), jonka esittelijä oli Baskimaan hallituksen valtuuttama ulkoisesta toiminnasta vastaava neuvonantaja José María Muñoa Ganuza (ES–ALDE),

sekä

| 1 | katsoo, että jäsenvaltioiden sisäisten vertikaalisten vallanjakomuotojen kehittymisen tulee vastata Euroopan yhdentymisprosessin vaatimuksia. |
| --- | --- |

1

katsoo, että jäsenvaltioiden sisäisten vertikaalisten vallanjakomuotojen kehittymisen tulee vastata Euroopan yhdentymisprosessin vaatimuksia.

| 2 | katsoo, että alueellistamisen tulee niin ikään vastata demokraattisen avoimuuden lisäämistä ja taloudellisen, kulttuurisen ja sosiaalisen kehityksen tehostamista koskeviin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

2

katsoo, että alueellistamisen tulee niin ikään vastata demokraattisen avoimuuden lisäämistä ja taloudellisen, kulttuurisen ja sosiaalisen kehityksen tehostamista koskeviin vaatimuksiin.

| 3 | katsoo, että on rakennettava Eurooppaa, joka on ”moninaisuudessaan yhtenäinen”, ja vahvistettava sen julkisen elämän demokraattisuutta ja avoimuutta. |
| --- | --- |

3

katsoo, että on rakennettava Eurooppaa, joka on ”moninaisuudessaan yhtenäinen”, ja vahvistettava sen julkisen elämän demokraattisuutta ja avoimuutta.

| 4 | katsoo, että paikallis- ja aluedemokratian vahvistaminen laajentuneessa Euroopan unionissa kuuluu tärkeimpiin poliittisiin painopisteisiin, joita komitea on asettanut kolmanneksi nelivuotiskaudekseen. |
| --- | --- |

4

katsoo, että paikallis- ja aluedemokratian vahvistaminen laajentuneessa Euroopan unionissa kuuluu tärkeimpiin poliittisiin painopisteisiin, joita komitea on asettanut kolmanneksi nelivuotiskaudekseen.

| 5 | katsoo, että AK on ilmaissut lukuisissa lausunnoissaan ja päätöslauselmissaan katsovansa, että unionin tulee noudattaa alueellisen itsehallinnon periaatetta ja kunnioittaa paikalliseen itsehallintoon liittyviä oikeuksia, jotka on taattu Euroopan neuvoston vuonna 1985 antamassa Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjassa. |
| --- | --- |

5

katsoo, että AK on ilmaissut lukuisissa lausunnoissaan ja päätöslauselmissaan katsovansa, että unionin tulee noudattaa alueellisen itsehallinnon periaatetta ja kunnioittaa paikalliseen itsehallintoon liittyviä oikeuksia, jotka on taattu Euroopan neuvoston vuonna 1985 antamassa Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjassa.

hyväksyi yksimielisesti 6.–7. heinäkuuta 2005 pitämässään 60. täysistunnossa (heinäkuun 7. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean kanta

OSA I

Valtion sekä alueiden ja kuntien välinen vallanjako ja vallanjaon eri tyypit

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | huomauttaa, että alue- ja paikallisviranomaisia on erityyppisiä ja niiden asema vaihtelee kunkin valtion alueellisen organisaation taustasta, kulttuurista ja perustuslaillisista periaatteista riippuen. |
| --- | --- |

1.1

huomauttaa, että alue- ja paikallisviranomaisia on erityyppisiä ja niiden asema vaihtelee kunkin valtion alueellisen organisaation taustasta, kulttuurista ja perustuslaillisista periaatteista riippuen.

| 1.2 | katsoo, että kaikki nämä viranomaiset ovat ennen kaikkea demokratian ylläpitäjiä, jotka tuovat oman lisänsä Euroopan kulttuurien moninaisuuteen, ja ne ovat yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen merkittäviä kumppaneita. |
| --- | --- |

1.2

katsoo, että kaikki nämä viranomaiset ovat ennen kaikkea demokratian ylläpitäjiä, jotka tuovat oman lisänsä Euroopan kulttuurien moninaisuuteen, ja ne ovat yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen merkittäviä kumppaneita.

| 1.3 | huomauttaa, että paikallistaso muodostuu paikallisviranomaisista, suurkaupunkialueista, pääkaupungeista, koordinoinnista vastaavista viranomaisista jne. ja aluetaso mm. talousalueista, hallinnollisista alueista ja lainsäädäntävaltaa käyttävistä alueista ja että niiden taustat ja tehtävät ovat erilaisia. Tämä moninaisuus on entisestäänkin korostunut kymmenen uuden jäsenvaltion liityttyä unioniin. |
| --- | --- |

1.3

huomauttaa, että paikallistaso muodostuu paikallisviranomaisista, suurkaupunkialueista, pääkaupungeista, koordinoinnista vastaavista viranomaisista jne. ja aluetaso mm. talousalueista, hallinnollisista alueista ja lainsäädäntävaltaa käyttävistä alueista ja että niiden taustat ja tehtävät ovat erilaisia. Tämä moninaisuus on entisestäänkin korostunut kymmenen uuden jäsenvaltion liityttyä unioniin.

| 1.4 | katsoo, että valtion keskushallinnon ja alue- ja paikallisviranomaisten välinen vallanjako on nyky-yhteiskunnassa huomattavan monimutkainen kysymys. Kyseinen monimutkaisuus näkyy sekä vallanjaon sisällössä että sen muuttuvuudessa. |
| --- | --- |

1.4

katsoo, että valtion keskushallinnon ja alue- ja paikallisviranomaisten välinen vallanjako on nyky-yhteiskunnassa huomattavan monimutkainen kysymys. Kyseinen monimutkaisuus näkyy sekä vallanjaon sisällössä että sen muuttuvuudessa.

| 1.5 | katsoo niin ollen, että kyseisen vallanjaon tulee perustua lojaalisuuden, yhteistyön, solidaarisuuden ja täydentävyyden periaatteille ja että siinä tulee ottaa huomioon hyvin erilaisia yhteiskunnallis-taloudellisia, poliittisia, oikeudellisia ja kulttuuriin liittyviä näkökohtia. |
| --- | --- |

1.5

katsoo niin ollen, että kyseisen vallanjaon tulee perustua lojaalisuuden, yhteistyön, solidaarisuuden ja täydentävyyden periaatteille ja että siinä tulee ottaa huomioon hyvin erilaisia yhteiskunnallis-taloudellisia, poliittisia, oikeudellisia ja kulttuuriin liittyviä näkökohtia.

Hallinnon hajauttamisen ja toimivallan siirron kehitys ja etenkin alue- ja paikallisviranomaisten taloudellinen itsenäisyys

| 1.6 | katsoo, että hallinnon hajauttamisprosessin kahden ulottuvuuden, alueellisen ja paikallisen, tulee rakentua kahdelle peruskriteerille tai suurelle päälinjalle: dynaamisuudelle ja joustavuudelle. |
| --- | --- |

1.6

katsoo, että hallinnon hajauttamisprosessin kahden ulottuvuuden, alueellisen ja paikallisen, tulee rakentua kahdelle peruskriteerille tai suurelle päälinjalle: dynaamisuudelle ja joustavuudelle.

| 1.7 | toteaa, että kyseinen dynaamisuus ja joustavuus näkyy niissä jatkuvissa muutoksissa, joita tapahtuu käytännössä unionin kaikissa jäsenvaltioissa, ja aivan erityisesti vastikään unioniin liittyneissä maissa, niin perustuslain kuin lainsäädännön ja hallinnon alalla. |
| --- | --- |

1.7

toteaa, että kyseinen dynaamisuus ja joustavuus näkyy niissä jatkuvissa muutoksissa, joita tapahtuu käytännössä unionin kaikissa jäsenvaltioissa, ja aivan erityisesti vastikään unioniin liittyneissä maissa, niin perustuslain kuin lainsäädännön ja hallinnon alalla.

| 1.8 | katsoo, että uusissa jäsenvaltioissa toteutettu tai parhaillaan toteutettava hallinnon hajauttamisprosessi on merkittävä osatekijä edistettäessä Euroopan unionin paikallis- ja aluedemokratian lujittamista. |
| --- | --- |

1.8

katsoo, että uusissa jäsenvaltioissa toteutettu tai parhaillaan toteutettava hallinnon hajauttamisprosessi on merkittävä osatekijä edistettäessä Euroopan unionin paikallis- ja aluedemokratian lujittamista.

| 1.9 | toteaa, että etenkin toimivaltuuksien osalta hallinnon hajauttamisprosessissa tapahtuu tiettyä edistystä alue- ja paikallishallinnon taloudellisen itsehallinnon ja institutionaalisten takeiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

1.9

toteaa, että etenkin toimivaltuuksien osalta hallinnon hajauttamisprosessissa tapahtuu tiettyä edistystä alue- ja paikallishallinnon taloudellisen itsehallinnon ja institutionaalisten takeiden saavuttamisessa.

| 1.10 | toteaa, että Euroopan yhdentyminen on vaikuttanut myönteisesti alue- ja paikallishallinnon hajauttamisprosessiin unionin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.10

toteaa, että Euroopan yhdentyminen on vaikuttanut myönteisesti alue- ja paikallishallinnon hajauttamisprosessiin unionin jäsenvaltioissa.

| 1.11 | toteaa, että alueet ja paikallisviranomaiset pystyvät kantamaan vastuuta ja toimimaan tehokkaasti tehtäviensä kehittämiseksi ja suorittamiseksi. |
| --- | --- |

1.11

toteaa, että alueet ja paikallisviranomaiset pystyvät kantamaan vastuuta ja toimimaan tehokkaasti tehtäviensä kehittämiseksi ja suorittamiseksi.

| 1.12 | katsoo, että siirrettäessä toimivaltaa alue- ja paikallisviranomaisille niille on myös myönnettävä tarvittavat määrärahat, jotta ne voivat hoitaa niille siirrettyjä tehtäviä täysipainoisesti. Määrärahojen puute haittaa kyseisten tehtävien asianmukaista hoitamista, toiminnan tehokkuutta sekä kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

1.12

katsoo, että siirrettäessä toimivaltaa alue- ja paikallisviranomaisille niille on myös myönnettävä tarvittavat määrärahat, jotta ne voivat hoitaa niille siirrettyjä tehtäviä täysipainoisesti. Määrärahojen puute haittaa kyseisten tehtävien asianmukaista hoitamista, toiminnan tehokkuutta sekä kestävää kehitystä.

| 1.13 | toteaa, että EU:n suurkaupunkien ja kaupunkialueiden painoarvon nousu ja taloudellinen ja yhteiskunnallinen merkitys on ilmeistä, ja katsoo, että alueiden, kaupunkien ja paikallistason viranomaisten suhteita on tiivistettävä osana EU:n ajamaa uutta hallintotapaa. |
| --- | --- |

1.13

toteaa, että EU:n suurkaupunkien ja kaupunkialueiden painoarvon nousu ja taloudellinen ja yhteiskunnallinen merkitys on ilmeistä, ja katsoo, että alueiden, kaupunkien ja paikallistason viranomaisten suhteita on tiivistettävä osana EU:n ajamaa uutta hallintotapaa.

Alue- ja paikallisyhteisöjen oikeusturva ja niiden edustajien asema

| 1.14 | toteaa, että kansalaiset samaistuvat yhä enemmän omaan alueeseensa ja paikallisyhteisöönsä, koska he tuntevat kyseisten viranomaisten olevan lähellä heitä ja puolustavan heidän etujaan muita paremmin. |
| --- | --- |

1.14

toteaa, että kansalaiset samaistuvat yhä enemmän omaan alueeseensa ja paikallisyhteisöönsä, koska he tuntevat kyseisten viranomaisten olevan lähellä heitä ja puolustavan heidän etujaan muita paremmin.

| 1.15 | katsoo sen vuoksi, että alue- ja paikallisviranomaisten itsehallinto on taattava mahdollisimman korkealla lainsäädännöllisellä tasolla ja että niiden asemaan ei pidä tehdä muutoksia ilman kyseisten viranomaisten myötävaikutusta. |
| --- | --- |

1.15

katsoo sen vuoksi, että alue- ja paikallisviranomaisten itsehallinto on taattava mahdollisimman korkealla lainsäädännöllisellä tasolla ja että niiden asemaan ei pidä tehdä muutoksia ilman kyseisten viranomaisten myötävaikutusta.

| 1.16 | katsoo, että jos alue- ja paikallisviranomaisten itsehallintoon sovelletaan sellaisia keskushallinnon valvontatoimia, jotka estävät alue- ja paikallisviranomaisia hoitamasta tehtäviään vapaasti, niistä tulisi säätää perustuslailla ja niiden toteuttamisen tulisi olla lakimääräistä. |
| --- | --- |

1.16

katsoo, että jos alue- ja paikallisviranomaisten itsehallintoon sovelletaan sellaisia keskushallinnon valvontatoimia, jotka estävät alue- ja paikallisviranomaisia hoitamasta tehtäviään vapaasti, niistä tulisi säätää perustuslailla ja niiden toteuttamisen tulisi olla lakimääräistä.

| 1.17 | korostaa sopimuksessa Euroopan perustuslaista todettavan, että AK:n jäsenillä tulee olla joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai heidän tulee olla poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. |
| --- | --- |

1.17

korostaa sopimuksessa Euroopan perustuslaista todettavan, että AK:n jäsenillä tulee olla joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai heidän tulee olla poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle.

| 1.18 | katsoo, että jäsenvaltioiden nykyisten alue- ja paikallishallintoelinten poliittisten edustajien tulisi olla kansalaisten suorilla vaaleilla valitsemia tai vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. |
| --- | --- |

1.18

katsoo, että jäsenvaltioiden nykyisten alue- ja paikallishallintoelinten poliittisten edustajien tulisi olla kansalaisten suorilla vaaleilla valitsemia tai vastuussa vaaleilla valitulle elimelle.

Hallinto ja kansalaisuuden vahvistaminen

| 1.19 | katsoo, että alueellinen ja paikallinen itsehallinto on välttämätön edellytys demokratian ja hyvän hallintotavan kehittämiselle Euroopan unionissa ja kansalaisten osallistumiselle yhteisten asioiden hoitoon. |
| --- | --- |

1.19

katsoo, että alueellinen ja paikallinen itsehallinto on välttämätön edellytys demokratian ja hyvän hallintotavan kehittämiselle Euroopan unionissa ja kansalaisten osallistumiselle yhteisten asioiden hoitoon.

| 1.20 | katsoo, että Euroopan komission tulee syventää järjestelmällistä vuoropuhelua alue- ja paikallisviranomaisten kanssa tehostaakseen yhteyksiään kansalaisiin, sillä kyseiset viranomaiset ovat lähimpänä kansalaisia oleva demokraattinen elin. Se helpottaisi hyvän hallintotavan perusperiaatteiden soveltamista. Tällaisia periaatteita ovat mm. eurooppalaisesta hallintotavasta annetussa valkoisessa kirjassa mainitut avoimuus-, osallistumis-, johdonmukaisuus- ja tehokkuusperiaate. |
| --- | --- |

1.20

katsoo, että Euroopan komission tulee syventää järjestelmällistä vuoropuhelua alue- ja paikallisviranomaisten kanssa tehostaakseen yhteyksiään kansalaisiin, sillä kyseiset viranomaiset ovat lähimpänä kansalaisia oleva demokraattinen elin. Se helpottaisi hyvän hallintotavan perusperiaatteiden soveltamista. Tällaisia periaatteita ovat mm. eurooppalaisesta hallintotavasta annetussa valkoisessa kirjassa mainitut avoimuus-, osallistumis-, johdonmukaisuus- ja tehokkuusperiaate.

| 1.21 | on sitä mieltä, että silloin kun alue- ja paikallisviranomaiset ovat vastuussa yhteisöpolitiikkojen soveltamisesta omilla alueillaan, niiden tulee osallistua jo varhaisessa vaiheessa ja aiempaa aktiivisemmin ja tehokkaammin sekä Euroopan unionin lainsäädännön että unionin toimintalinjojen laadintaan ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

1.21

on sitä mieltä, että silloin kun alue- ja paikallisviranomaiset ovat vastuussa yhteisöpolitiikkojen soveltamisesta omilla alueillaan, niiden tulee osallistua jo varhaisessa vaiheessa ja aiempaa aktiivisemmin ja tehokkaammin sekä Euroopan unionin lainsäädännön että unionin toimintalinjojen laadintaan ja soveltamiseen.

| 1.22 | toteaa, että huolimatta siitä, että alue- ja paikallisviranomaisten rooli rakennepolitiikkojen hallinnossa on olennaisen tärkeä, niille ei aina myönnetä kyseisen hallintotehtävän edellyttämää itsenäisyyttä ja että entistä suuremman vastuun myöntäminen alue- ja paikallistason toimijoille vahvistaisi niiden sitoutumista ja tehostaisi varainkäyttöä. |
| --- | --- |

1.22

toteaa, että huolimatta siitä, että alue- ja paikallisviranomaisten rooli rakennepolitiikkojen hallinnossa on olennaisen tärkeä, niille ei aina myönnetä kyseisen hallintotehtävän edellyttämää itsenäisyyttä ja että entistä suuremman vastuun myöntäminen alue- ja paikallistason toimijoille vahvistaisi niiden sitoutumista ja tehostaisi varainkäyttöä.

| 1.23 | katsoo niin ikään, että rakennepolitiikkojen tehokas hallinnointi edellyttää alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista kyseisten politiikkojen laadintaan ja niitä koskeviin päätöksiin. |
| --- | --- |

1.23

katsoo niin ikään, että rakennepolitiikkojen tehokas hallinnointi edellyttää alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista kyseisten politiikkojen laadintaan ja niitä koskeviin päätöksiin.

OSA II

Alueellisen ja paikallisen itsehallinnon tunnustaminen Euroopan unionin perustuslaissa ja sen välittömät ja välilliset vaikutukset

| 1.24 | katsoo, että perustuslakisopimus on ensimmäinen askel kohti aiempaa selkeämpää unionin ja jäsenvaltioiden välistä toimivallan jakoa ja että sen ansiosta on mahdollista lisätä avoimuutta, mikä hyödyttää alue- ja paikallistason hallinnon hajauttamisprosessia. |
| --- | --- |

1.24

katsoo, että perustuslakisopimus on ensimmäinen askel kohti aiempaa selkeämpää unionin ja jäsenvaltioiden välistä toimivallan jakoa ja että sen ansiosta on mahdollista lisätä avoimuutta, mikä hyödyttää alue- ja paikallistason hallinnon hajauttamisprosessia.

| 1.25 | katsoo, että lisäksi sopimuksessa Euroopan perustuslaista alueellinen ja paikallinen itsehallinto tunnustetaan nimenomaisesti korkeimmalla mahdollisella lainsäädäntötasolla ja että sille annetaan siten perustuslaillinen asema. Tämä merkitsee tärkeää edistysaskelta yhteisessä pyrkimyksessä sovittaa EU alue- ja paikallisyhteisöjen oikeutettujen etujen ja odotusten mukaiseksi. |
| --- | --- |

1.25

katsoo, että lisäksi sopimuksessa Euroopan perustuslaista alueellinen ja paikallinen itsehallinto tunnustetaan nimenomaisesti korkeimmalla mahdollisella lainsäädäntötasolla ja että sille annetaan siten perustuslaillinen asema. Tämä merkitsee tärkeää edistysaskelta yhteisessä pyrkimyksessä sovittaa EU alue- ja paikallisyhteisöjen oikeutettujen etujen ja odotusten mukaiseksi.

| 1.26 | huomauttaa, että alueellinen ja paikallinen itsehallinto tunnustetaan sopimuksessa kuitenkin vain yleisellä tasolla eikä siinä yksilöidä alue- ja paikallisviranomaisten käytännön roolia unionin politiikassa. Niinpä kyseisen roolin konkreettinen määritteleminen jätetään institutionaalisen autonomian periaatteen mukaisesti jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

1.26

huomauttaa, että alueellinen ja paikallinen itsehallinto tunnustetaan sopimuksessa kuitenkin vain yleisellä tasolla eikä siinä yksilöidä alue- ja paikallisviranomaisten käytännön roolia unionin politiikassa. Niinpä kyseisen roolin konkreettinen määritteleminen jätetään institutionaalisen autonomian periaatteen mukaisesti jäsenvaltioille.

| 1.27 | katsoo, että alueellisen ja paikallisen itsehallinnon toteuttamiseksi käytännössä jäsenvaltioiden on syytä kehittää perustuslaillisella, lainsäädännöllisellä ja hallinnollisella tasolla tarvittava säännöstö, jonka avulla alueellista ja paikallista itsehallintoa voidaan kehittää ja toteuttaa sekä jäsenvaltioissa että Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

1.27

katsoo, että alueellisen ja paikallisen itsehallinnon toteuttamiseksi käytännössä jäsenvaltioiden on syytä kehittää perustuslaillisella, lainsäädännöllisellä ja hallinnollisella tasolla tarvittava säännöstö, jonka avulla alueellista ja paikallista itsehallintoa voidaan kehittää ja toteuttaa sekä jäsenvaltioissa että Euroopan unionissa.

| 1.28 | katsoo, että edellä mainitun tunnustuksen yleisluonteisuudesta huolimatta perustuslakisopimus mahdollistaa alue- ja paikallisviranomaisten entistä aktiivisemman osallistumisen yhteisötason toimintaan ja vahvistaa alueellisen ja paikallisen itsehallinnon oikeudellista asemaa. |
| --- | --- |

1.28

katsoo, että edellä mainitun tunnustuksen yleisluonteisuudesta huolimatta perustuslakisopimus mahdollistaa alue- ja paikallisviranomaisten entistä aktiivisemman osallistumisen yhteisötason toimintaan ja vahvistaa alueellisen ja paikallisen itsehallinnon oikeudellista asemaa.

| 1.29 | katsoo, että perustuslakisopimus mahdollistaa kyseisen aktiivisemman osallistumisen yhteisön päätöksenteon sekä täytäntöönpano- että valmisteluvaiheessa tietäen, että päätöksenteon täytäntöönpanovaiheessa alue- ja paikallisviranomaisten mahdollinen osallistuminen yhteisön säädösten ja politiikkojen täytäntöönpanoon tunnustetaan ja vahvistetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen nojalla. Valmisteluvaiheessa perustuslakisopimus mahdollistaa alueiden ja paikallisviranomaisten edustajien suoran osallistumisen EU:n toimielinten päätöksentekoelimien tai neuvoa-antavien elimien, kuten varsinkin alueiden komitean, toimintaan. |
| --- | --- |

1.29

katsoo, että perustuslakisopimus mahdollistaa kyseisen aktiivisemman osallistumisen yhteisön päätöksenteon sekä täytäntöönpano- että valmisteluvaiheessa tietäen, että päätöksenteon täytäntöönpanovaiheessa alue- ja paikallisviranomaisten mahdollinen osallistuminen yhteisön säädösten ja politiikkojen täytäntöönpanoon tunnustetaan ja vahvistetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen nojalla. Valmisteluvaiheessa perustuslakisopimus mahdollistaa alueiden ja paikallisviranomaisten edustajien suoran osallistumisen EU:n toimielinten päätöksentekoelimien tai neuvoa-antavien elimien, kuten varsinkin alueiden komitean, toimintaan.

| 1.30 | on sitä mieltä, että sekä eräiden alueellisten edustajien suora osallistuminen neuvoston ja sen elinten, kuten pysyvien edustajien komitean, kokouksiin että alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen kaikkiin valmisteluvaiheisiin neuvostossa — kummassakin tapauksessa maakohtaisten valtuuskuntien mukana — tukee unionin politiikan laadun, tarkoituksenmukaisuuden ja tehokkuuden parantamista. Tällaisen osallistumisen lisääminen vahvistaa luottamusta lopputulokseen ja toimintalinjoista vastaaviin instituutioihin. |
| --- | --- |

1.30

on sitä mieltä, että sekä eräiden alueellisten edustajien suora osallistuminen neuvoston ja sen elinten, kuten pysyvien edustajien komitean, kokouksiin että alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen kaikkiin valmisteluvaiheisiin neuvostossa — kummassakin tapauksessa maakohtaisten valtuuskuntien mukana — tukee unionin politiikan laadun, tarkoituksenmukaisuuden ja tehokkuuden parantamista. Tällaisen osallistumisen lisääminen vahvistaa luottamusta lopputulokseen ja toimintalinjoista vastaaviin instituutioihin.

| 1.31 | katsoo, että kun otetaan huomioon AK:lle perustuslakisopimuksessa osoitetut tehtävät, sillä on edellytykset toimia välittäjänä unionin elinten ja alue- ja paikallisviranomaisten välillä, ja toteaa tyytyväisenä toimivaltuuksiaan laajennetun, mikä auttaa osaltaan vahvistamaan alueellista ja paikallista itsehallintoa. |
| --- | --- |

1.31

katsoo, että kun otetaan huomioon AK:lle perustuslakisopimuksessa osoitetut tehtävät, sillä on edellytykset toimia välittäjänä unionin elinten ja alue- ja paikallisviranomaisten välillä, ja toteaa tyytyväisenä toimivaltuuksiaan laajennetun, mikä auttaa osaltaan vahvistamaan alueellista ja paikallista itsehallintoa.

| 1.32 | katsoo, että sen lisäksi, että perustuslakisopimuksessa tunnustetaan AK:n oikeus nostaa kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa sellaisiin säädöksiin liittyvissä asioissa, joiden hyväksyminen edellyttää perustuslakisopimuksen mukaan komitean kuulemista, perustuslakisopimus helpottaa myös eräiden alueiden mahdollisuutta nostaa tällaisia kanteita oman maansa parlamentin välityksellä, mikäli kyseinen parlamentti katsoo sen aiheelliseksi. |
| --- | --- |

1.32

katsoo, että sen lisäksi, että perustuslakisopimuksessa tunnustetaan AK:n oikeus nostaa kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa sellaisiin säädöksiin liittyvissä asioissa, joiden hyväksyminen edellyttää perustuslakisopimuksen mukaan komitean kuulemista, perustuslakisopimus helpottaa myös eräiden alueiden mahdollisuutta nostaa tällaisia kanteita oman maansa parlamentin välityksellä, mikäli kyseinen parlamentti katsoo sen aiheelliseksi.

| 1.33 | katsoo, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden tunnustaminen ja soveltaminen alue- ja paikallistasolla perustuslakisopimuksen tarjoamien mahdollisuuksien mukaisesti vahvistaa toimivallan täytäntöönpanotakeita. Siten on mahdollista tuoda yhteisön päätöksenteko entistä lähemmäs kansalaisia ja saada kansalaiset osallistumaan suoraan Euroopan unionin kehittämiseen. |
| --- | --- |

1.33

katsoo, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden tunnustaminen ja soveltaminen alue- ja paikallistasolla perustuslakisopimuksen tarjoamien mahdollisuuksien mukaisesti vahvistaa toimivallan täytäntöönpanotakeita. Siten on mahdollista tuoda yhteisön päätöksenteko entistä lähemmäs kansalaisia ja saada kansalaiset osallistumaan suoraan Euroopan unionin kehittämiseen.

| 1.34 | pitää Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjaa tärkeänä välineenä, sillä siinä yksilöidään ja vahvistetaan paikallisen itsehallinnon perustekijät, taataan säännöksin paikallisviranomaisten toimivalta ja tarvittavien määrärahojen myöntäminen, asetetaan kriteerit ja viitesäännöt, jotka ovat yhteiset mutta samalla riittävän joustavat ja monikäyttöiset hallinnon hajauttamisprosessin ja demokraattisen osallistumisen syventämiseksi, sekä mahdollistetaan paikallisviranomaisten osallistuminen kansainväliseen toimintaan. |
| --- | --- |

1.34

pitää Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjaa tärkeänä välineenä, sillä siinä yksilöidään ja vahvistetaan paikallisen itsehallinnon perustekijät, taataan säännöksin paikallisviranomaisten toimivalta ja tarvittavien määrärahojen myöntäminen, asetetaan kriteerit ja viitesäännöt, jotka ovat yhteiset mutta samalla riittävän joustavat ja monikäyttöiset hallinnon hajauttamisprosessin ja demokraattisen osallistumisen syventämiseksi, sekä mahdollistetaan paikallisviranomaisten osallistuminen kansainväliseen toimintaan.

| 1.35 | pitää niin ikään aiheellisena sellaisen kansainvälisen yleissopimuksen hyväksymistä, joka sisältää Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin laatiman luonnoksen alueellisen itsehallinnon peruskirjaksi, sillä kyseisessä asiakirjassa tunnustettu alueellisen itsehallinnon määritelmä on joustava ja mukautettavissa alueiden tilanteiden erilaisuuteen. Siten voitaisiin määritellä asianmukaisesti alueellisen itsehallinnon perusperiaatteet, joita ovat mm. demokraattinen oikeutus, institutionaalinen autonomia, rahoituksen riittävyys ja oikeudelliset takeet, sekä tukea alueiden osallistumista aluerajat ylittävään toimintaan sekä valtio- ja unionitasolla että kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

1.35

pitää niin ikään aiheellisena sellaisen kansainvälisen yleissopimuksen hyväksymistä, joka sisältää Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin laatiman luonnoksen alueellisen itsehallinnon peruskirjaksi, sillä kyseisessä asiakirjassa tunnustettu alueellisen itsehallinnon määritelmä on joustava ja mukautettavissa alueiden tilanteiden erilaisuuteen. Siten voitaisiin määritellä asianmukaisesti alueellisen itsehallinnon perusperiaatteet, joita ovat mm. demokraattinen oikeutus, institutionaalinen autonomia, rahoituksen riittävyys ja oikeudelliset takeet, sekä tukea alueiden osallistumista aluerajat ylittävään toimintaan sekä valtio- ja unionitasolla että kansainvälisellä tasolla.

2   Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | suosittelee, että jäsenvaltiot vauhdittavat toimia alueellisen ja paikallisen itsehallinnon syventämiseksi hyödyntäen hallinnon hajauttamisprosesseja niissä jäsenvaltioissa, joissa kyseisiä uudistuksia parhaillaan toteutetaan. |
| --- | --- |

2.1

suosittelee, että jäsenvaltiot vauhdittavat toimia alueellisen ja paikallisen itsehallinnon syventämiseksi hyödyntäen hallinnon hajauttamisprosesseja niissä jäsenvaltioissa, joissa kyseisiä uudistuksia parhaillaan toteutetaan.

| 2.2 | kehottaa uusia jäsenvaltioita ottamaan huomioon unionin muiden valtioiden kokemukset, mutta kannustaa niitä samalla kehittämään oman hajauttamismallinsa, jossa huomioidaan maan ominaispiirteet. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa uusia jäsenvaltioita ottamaan huomioon unionin muiden valtioiden kokemukset, mutta kannustaa niitä samalla kehittämään oman hajauttamismallinsa, jossa huomioidaan maan ominaispiirteet.

| 2.3 | ehdottaa dynaamisen strategian laatimista alueellisen ja paikallisen itsehallinnon edistämiseksi sekä aloitteiden kehittämistä, jotta Euroopan komissio ja jäsenvaltiot havahtuvat huomaamaan, miten hyödyllistä on nivoa yhteen koheesiopolitiikan tavoitteet sekä välttämätön hallinnon demokraattinen hajauttaminen. |
| --- | --- |

2.3

ehdottaa dynaamisen strategian laatimista alueellisen ja paikallisen itsehallinnon edistämiseksi sekä aloitteiden kehittämistä, jotta Euroopan komissio ja jäsenvaltiot havahtuvat huomaamaan, miten hyödyllistä on nivoa yhteen koheesiopolitiikan tavoitteet sekä välttämätön hallinnon demokraattinen hajauttaminen.

| 2.4 | kehottaa jäsenvaltioita syventämään alueellista hallinnon hajauttamisprosessia dynaamisella tavalla, jotta se voidaan ulottaa vähitellen kattamaan yhteiskunnallis-taloudelliset, hallinnolliset, historialliset, kulttuuriset ja poliittiset näkökohdat. |
| --- | --- |

2.4

kehottaa jäsenvaltioita syventämään alueellista hallinnon hajauttamisprosessia dynaamisella tavalla, jotta se voidaan ulottaa vähitellen kattamaan yhteiskunnallis-taloudelliset, hallinnolliset, historialliset, kulttuuriset ja poliittiset näkökohdat.

| 2.5 | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään ja syventämään alueellisen itsehallinnon peruskirjan pohjalta alueellistamishanketta, joka on joustava ja jota voidaan mukauttaa kussakin jäsenvaltiossa vallitsevien erilaisten tilanteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.5

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään ja syventämään alueellisen itsehallinnon peruskirjan pohjalta alueellistamishanketta, joka on joustava ja jota voidaan mukauttaa kussakin jäsenvaltiossa vallitsevien erilaisten tilanteiden mukaisesti.

| 2.6 | kehottaa jäsenvaltioita myöntämään paikallisviranomaisille oikeuden ja antamaan niille todelliset mahdollisuudet järjestää ja hoitaa huomattavaa osaa julkishallinnosta, sekä säätämään, että paikallisyhteisöillä tulee olla vapailla, salaisilla, tasa-arvoisilla, välittömillä ja yleisillä vaaleilla valittu hallintoelin sekä sille vastuussa oleva toimeenpaneva elin. |
| --- | --- |

2.6

kehottaa jäsenvaltioita myöntämään paikallisviranomaisille oikeuden ja antamaan niille todelliset mahdollisuudet järjestää ja hoitaa huomattavaa osaa julkishallinnosta, sekä säätämään, että paikallisyhteisöillä tulee olla vapailla, salaisilla, tasa-arvoisilla, välittömillä ja yleisillä vaaleilla valittu hallintoelin sekä sille vastuussa oleva toimeenpaneva elin.

| 2.7 | kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan alueellisen ja paikallisen itsehallinnon oman oikeusjärjestyksensä mahdollisimman korkealla lainsäädännöllisellä tasolla, elleivät ne ole sitä jo tehneet, sekä luomaan kyseistä itsehallintoa varten asianmukaiset niin lainsäädännölliset, institutionaaliset kuin tuomiovaltaan liittyvät oikeusturvamekanismit ja myöntämään alue- ja paikallisviranomaisille tarvittavat määrärahat niille osoitetun toimivallan täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

2.7

kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan alueellisen ja paikallisen itsehallinnon oman oikeusjärjestyksensä mahdollisimman korkealla lainsäädännöllisellä tasolla, elleivät ne ole sitä jo tehneet, sekä luomaan kyseistä itsehallintoa varten asianmukaiset niin lainsäädännölliset, institutionaaliset kuin tuomiovaltaan liittyvät oikeusturvamekanismit ja myöntämään alue- ja paikallisviranomaisille tarvittavat määrärahat niille osoitetun toimivallan täytäntöönpanemiseksi.

| 2.8 | suosittelee, että jäsenvaltioiden nykyisten alue- ja paikallishallintoelinten poliittiset edustajat olisivat kansalaisten suorilla vaaleilla valitsemia tai vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. |
| --- | --- |

2.8

suosittelee, että jäsenvaltioiden nykyisten alue- ja paikallishallintoelinten poliittiset edustajat olisivat kansalaisten suorilla vaaleilla valitsemia tai vastuussa vaaleilla valitulle elimelle.

| 2.9 | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tarvittavat oikeudelliset välineet ja suunnittelemaan asianmukaisia toimenpiteitä alueellaan vallitsevan kulttuurien ja kielten monimuotoisuuden säilyttämiseksi, kunnioittamiseksi ja tukemiseksi käytännössä. |
| --- | --- |

2.9

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tarvittavat oikeudelliset välineet ja suunnittelemaan asianmukaisia toimenpiteitä alueellaan vallitsevan kulttuurien ja kielten monimuotoisuuden säilyttämiseksi, kunnioittamiseksi ja tukemiseksi käytännössä.

| 2.10 | suosittelee, että Euroopan unionin toimielimet tukevat hallinnon alueellista hajauttamista, joka on keskeinen väline edistettäessä kulttuurien monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

2.10

suosittelee, että Euroopan unionin toimielimet tukevat hallinnon alueellista hajauttamista, joka on keskeinen väline edistettäessä kulttuurien monimuotoisuutta.

| 2.11 | kehottaa jäsenvaltioita luomaan tarvittavat menettelyt taatakseen, että niiden alueella noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita unionin, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten välisissä suhteissa. |
| --- | --- |

2.11

kehottaa jäsenvaltioita luomaan tarvittavat menettelyt taatakseen, että niiden alueella noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita unionin, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten välisissä suhteissa.

| 2.12 | kehottaa jäsenvaltioita toimimaan kansallisten ja mahdollisten alueellisten parlamenttiensa välityksellä alueellisen ja paikallisen itsehallinnon puolustamiseksi Euroopan komission esittäessä jäsenvaltioille varhaisvaroitusjärjestelmää noudattaen lainsäädäntöehdotuksiaan tarkoituksenaan antaa perusteltu lausunto toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta. |
| --- | --- |

2.12

kehottaa jäsenvaltioita toimimaan kansallisten ja mahdollisten alueellisten parlamenttiensa välityksellä alueellisen ja paikallisen itsehallinnon puolustamiseksi Euroopan komission esittäessä jäsenvaltioille varhaisvaroitusjärjestelmää noudattaen lainsäädäntöehdotuksiaan tarkoituksenaan antaa perusteltu lausunto toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta.

| 2.13 | kehottaa Euroopan komissiota vakiinnuttamaan tarvittavat välineet, joiden avulla mahdollistetaan alue- ja paikallisviranomaisten edustajien todellinen osallistuminen alusta alkaen niin politiikkojen laadintaan kuin yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon, josta kyseiset viranomaiset vastaavat. |
| --- | --- |

2.13

kehottaa Euroopan komissiota vakiinnuttamaan tarvittavat välineet, joiden avulla mahdollistetaan alue- ja paikallisviranomaisten edustajien todellinen osallistuminen alusta alkaen niin politiikkojen laadintaan kuin yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon, josta kyseiset viranomaiset vastaavat.

| 2.14 | suosittelee, että komissio vahvistaa tarvittavat menettelyt, joiden avulla varmistetaan alueiden osallistuminen niille suunnattujen rakennetoimien laadintaan, hyväksyntään, hallinnointiin ja arviointiin. |
| --- | --- |

2.14

suosittelee, että komissio vahvistaa tarvittavat menettelyt, joiden avulla varmistetaan alueiden osallistuminen niille suunnattujen rakennetoimien laadintaan, hyväksyntään, hallinnointiin ja arviointiin.

| 2.15 | suosittelee, että Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ottavat paikallista itsehallintoa määritellessään ja soveltaessaan huomioon, että tilanteet ovat hyvin erilaisia, sillä paikallistason toimijat voivat olla paikallisviranomaisia, koordinoinnista vastaavia viranomaisia, suurkaupunkialueita, pääkaupunkeja jne. |
| --- | --- |

2.15

suosittelee, että Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ottavat paikallista itsehallintoa määritellessään ja soveltaessaan huomioon, että tilanteet ovat hyvin erilaisia, sillä paikallistason toimijat voivat olla paikallisviranomaisia, koordinoinnista vastaavia viranomaisia, suurkaupunkialueita, pääkaupunkeja jne.

| 2.16 | kehottaa niitä jäsenvaltioita, joissa on lainsäädäntävaltaa omaavia alueita, vahvistamaan poliittista hallinnon hajauttamisprosessia säätämällä tarvittavista menettelyistä, joiden avulla kyseiset alueet voivat osallistua tosiasiallisesti yhteisön päätöksentekoprosesseihin. |
| --- | --- |

2.16

kehottaa niitä jäsenvaltioita, joissa on lainsäädäntävaltaa omaavia alueita, vahvistamaan poliittista hallinnon hajauttamisprosessia säätämällä tarvittavista menettelyistä, joiden avulla kyseiset alueet voivat osallistua tosiasiallisesti yhteisön päätöksentekoprosesseihin.

| 2.17 | suosittelee suurkaupunkien ja niiden yläpuolella olevien poliittis-hallinnollisten rakenteiden välistä yhteistyötä etenkin kun on kyse kaupunkialueista, sillä niiden taloudelliset, sosiaaliset ja poliittiset hallinnonalat ovat rinnakkaisia ja toisiaan täydentäviä. |
| --- | --- |

2.17

suosittelee suurkaupunkien ja niiden yläpuolella olevien poliittis-hallinnollisten rakenteiden välistä yhteistyötä etenkin kun on kyse kaupunkialueista, sillä niiden taloudelliset, sosiaaliset ja poliittiset hallinnonalat ovat rinnakkaisia ja toisiaan täydentäviä.

| 2.18 | kehottaa alueita käynnistämään jatkuvan vuoropuhelun suurkaupunkien kanssa toimiakseen niiden kanssa yhteistyössä molempia kiinnostavissa aiheissa perustuslakisopimuksen tarjoamien osallistumismahdollisuuksien hyödyntämisen tehostamiseksi. |
| --- | --- |

2.18

kehottaa alueita käynnistämään jatkuvan vuoropuhelun suurkaupunkien kanssa toimiakseen niiden kanssa yhteistyössä molempia kiinnostavissa aiheissa perustuslakisopimuksen tarjoamien osallistumismahdollisuuksien hyödyntämisen tehostamiseksi.

| 2.19 | kehottaa EU:ta huolehtimaan siitä, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat osallistua hallintoon niille kuuluvien eri tehtävien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.19

kehottaa EU:ta huolehtimaan siitä, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat osallistua hallintoon niille kuuluvien eri tehtävien mukaisesti.

| 2.20 | ehdottaa, että AK:n toiminnan organisoinnissa otetaan huomioon alue- ja paikallistasolla vallitsevat eri tilanteet, jotta komitea voi hoitaa perustuslakisopimuksessa sille osoitettuja uusia tehtäviä mahdollisimman tehokkaasti. |
| --- | --- |

2.20

ehdottaa, että AK:n toiminnan organisoinnissa otetaan huomioon alue- ja paikallistasolla vallitsevat eri tilanteet, jotta komitea voi hoitaa perustuslakisopimuksessa sille osoitettuja uusia tehtäviä mahdollisimman tehokkaasti.

| 2.21 | kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan, mikäli ne eivät ole sitä jo tehneet. |
| --- | --- |

2.21

kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan, mikäli ne eivät ole sitä jo tehneet.

| 2.22 | kehottaa Euroopan unionia tekemään tarvittavat päätökset Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan sisällyttämiseksi osaksi yhteisön säännöstöä. |
| --- | --- |

2.22

kehottaa Euroopan unionia tekemään tarvittavat päätökset Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan sisällyttämiseksi osaksi yhteisön säännöstöä.

| 2.23 | kehottaa Euroopan neuvostoa ja EU:n jäsenvaltioita hyväksymään ja ratifioimaan luonnoksen alueellisen itsehallinnon peruskirjaksi kansainvälisen yleissopimuksen muodossa. Peruskirja saa siten kansainvälisen oikeuden mukaisen oikeudellisen aseman ja suojan. |
| --- | --- |

2.23

kehottaa Euroopan neuvostoa ja EU:n jäsenvaltioita hyväksymään ja ratifioimaan luonnoksen alueellisen itsehallinnon peruskirjaksi kansainvälisen yleissopimuksen muodossa. Peruskirja saa siten kansainvälisen oikeuden mukaisen oikeudellisen aseman ja suojan.

| 2.24 | suosittaa harjoittamaan AK:ssa Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan soveltamista ja alueellisen itsehallinnon peruskirjaa koskevan hankkeen kehitystä koskevaa jatkuvaa seurantaa, jotta jäsenvaltiot voivat soveltaa alueellista ja paikallista itsehallintoa täysipainoisesti omilla alueillaan. |
| --- | --- |

2.24

suosittaa harjoittamaan AK:ssa Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan soveltamista ja alueellisen itsehallinnon peruskirjaa koskevan hankkeen kehitystä koskevaa jatkuvaa seurantaa, jotta jäsenvaltiot voivat soveltaa alueellista ja paikallista itsehallintoa täysipainoisesti omilla alueillaan.

| 2.25 | suosittelee, että yhteisön toimielimet luovat tiiviit yhteistyösuhteet Euroopan neuvostoon ja nimenomaan Euroopan paikallis- ja aluehallintoasiain kongressiin alue- ja paikallispoliittisiin kysymyksiin liittyvillä aloilla. |
| --- | --- |

2.25

suosittelee, että yhteisön toimielimet luovat tiiviit yhteistyösuhteet Euroopan neuvostoon ja nimenomaan Euroopan paikallis- ja aluehallintoasiain kongressiin alue- ja paikallispoliittisiin kysymyksiin liittyvillä aloilla.

| 2.26 | esittää, että se tiivistää yhteistyösuhteitaan Euroopan paikallis- ja aluehallintoasiain kongressiin ja muihin alueellisen ja paikallisen itsehallinnon ylikansallisiin organisaatioihin. |
| --- | --- |

2.26

esittää, että se tiivistää yhteistyösuhteitaan Euroopan paikallis- ja aluehallintoasiain kongressiin ja muihin alueellisen ja paikallisen itsehallinnon ylikansallisiin organisaatioihin.

Bryssel 7. heinäkuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EYVL C 144, 16.5.2001, s. 5.

1

---

| 7.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 31/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 31/6

---

Alueiden komitean lausunto aiheista ”Komission neljäs kertomus unionin kansalaisuudesta” ja ”Komission tiedonanto perusoikeuksien virastosta”

(2006/C 31/02)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan komission neljännen kertomuksen unionin kansalaisuudesta (1. toukokuuta 2001 — 30. huhtikuuta 2004) (KOM(2004) 695 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon ”Perusoikeuksien virasto” (KOM(2004) 693 lopullinen),

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan unionin perusoikeuksien viraston perustamisesta (COM(2005) 280 final),

ottaa huomioon Euroopan komission 26. lokakuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää alueiden komitean lausunto asiakirjasta ”Neljäs kertomus unionin kansalaisuudesta” ja komission tiedonannosta ”Perusoikeuksien virasto”,

ottaa huomioon Euroopan komission 30. kesäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää alueiden komitean lausunto asiakirjasta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan unionin perusoikeuksien viraston perustamisesta”,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 15. kesäkuuta 2004 tekemän päätöksen laatia lausunto komission kertomuksesta ”Neljäs kertomus unionin kansalaisuudesta” ja komission tiedonannosta ”Perusoikeuksien virasto” sekä antaa lausunnon valmistelu ”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 6 ja 7 artiklan sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen toisen osan,

ottaa huomioon29. lokakuuta 2004 allekirjoitetun sopimuksen Euroopan perustuslaista, erityisesti sen I osan I-2, I-9 ja I-10 artiklan sekä VI osaston ”Demokratian toteuttaminen unionissa”, koko II osan, jonka otsikkona on ”Euroopan unionin perusoikeuskirja”, sekä III osan III-129 artiklan,

ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Euroopan unionin perusoikeuskirjan laatimisprosessi” (CdR 327/1999 fin (1)), antamansa päätöslauselman ”Euroopan unionin perusoikeuskirja” (CdR 140/2000 fin (2)) sekä päätöslauselman ”Euroopan unionin perusoikeuskirjan hyväksyminen” (CdR 381/2000 fin (3)),

ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella” (KOM(2001) 257 lopullinen — 2001/0111 COD) (CdR 287/2001 fin (4)),

ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheista ”Komission kolmas kertomus unionin kansalaisuuden toteutumisesta” (KOM(2001) 506 lopullinen) ja ”Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevan direktiivin 94/80/EY soveltamisesta” (KOM(2001) 260 lopullinen) (CdR 121/2002 fin (5)),

ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategia” (KOM(2002) 350 lopullinen) (CdR 124/2002 fin (6)),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY, annettu 29. huhtikuuta 2004, Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietintöluonnoksen aiheesta ”Perusoikeuksien edistäminen ja suojelu: kansallisten ja eurooppalaisten instituutioiden rooli, mukaan luettuna perusoikeuksien virasto” (esittelijä Kinga Gál — LIBE/6/25781),

ottaa huomioon perusoikeuksien parissa työskentelevien riippumattomien asiantuntijoiden verkoston laatiman ranskankielisen raportin CFR–CDR.rapUE.2003.fr Euroopan unionin perusoikeustilanteesta vuonna 2003,

ottaa huomioon”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan 22. huhtikuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 280/2004 rev. 2), jonka esittelijä oli Picardien aluevaltuutettu, Senlis'n apulaiskaupunginjohtaja Claude du Granrut (FR, PPE),

sekä katsoo, että

| 1) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen toisessa osassa määrätään unionin kansalaisuuden käyttöönotosta; unionin kansalaisuuteen kuuluu ennen kaikkea unionin kansalaisen oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, äänestää ja asettua ehdokkaaksi kunnallisvaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu, saada diplomaatti- ja konsuliviranomaisilta suojelua ollessaan sellaisen yhteisön ulkopuolisen maan alueella, jossa jäsenvaltiolla, jonka kansalainen hän on, ei ole edustusta, sekä vedota Euroopan parlamenttiin ja kääntyä Euroopan oikeusasiamiehen puoleen; nämä määräykset on sisällytetty sopimukseen Euroopan perustuslaista, |
| --- | --- |

1)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen toisessa osassa määrätään unionin kansalaisuuden käyttöönotosta; unionin kansalaisuuteen kuuluu ennen kaikkea unionin kansalaisen oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, äänestää ja asettua ehdokkaaksi kunnallisvaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu, saada diplomaatti- ja konsuliviranomaisilta suojelua ollessaan sellaisen yhteisön ulkopuolisen maan alueella, jossa jäsenvaltiolla, jonka kansalainen hän on, ei ole edustusta, sekä vedota Euroopan parlamenttiin ja kääntyä Euroopan oikeusasiamiehen puoleen; nämä määräykset on sisällytetty sopimukseen Euroopan perustuslaista,

| 2) | kansalaisuuden ja perusoikeuksien hyödyntäminen tapahtuvat lähellä kansalaisia; paikallisviranomaisilla on useissa jäsenvaltioissa merkittävää toimivaltaa seuraavilla aloilla: monet maistraateille kuuluvat tehtävät, virallisten asiakirjojen antaminen, yleissivistävä koulutus, poliisitoimi ja sosiaaliavustukset, joita ilman kansalaisuutta ei voida hyödyntää konkreettisesti eivätkä perusoikeudet anna tehokasta suojaa, |
| --- | --- |

2)

kansalaisuuden ja perusoikeuksien hyödyntäminen tapahtuvat lähellä kansalaisia; paikallisviranomaisilla on useissa jäsenvaltioissa merkittävää toimivaltaa seuraavilla aloilla: monet maistraateille kuuluvat tehtävät, virallisten asiakirjojen antaminen, yleissivistävä koulutus, poliisitoimi ja sosiaaliavustukset, joita ilman kansalaisuutta ei voida hyödyntää konkreettisesti eivätkä perusoikeudet anna tehokasta suojaa,

| 3) | komitealle paikallis- ja alueviranomaisia edustavana elimenä sekä lähidemokratian puolustajana yhteisön päätöksentekoprosessissa on unionin kansalaisuuteen liittyvien seikkojen täytäntöönpano erityisen tärkeää, |
| --- | --- |

3)

komitealle paikallis- ja alueviranomaisia edustavana elimenä sekä lähidemokratian puolustajana yhteisön päätöksentekoprosessissa on unionin kansalaisuuteen liittyvien seikkojen täytäntöönpano erityisen tärkeää,

| 4) | unionin kansalaisuus ei korvaa tietyn valtion kansalaisuutta, vaan — samaan tapaan kuin yhtenäismarkkinat ja rakennerahastojen mukainen yhteisvastuun politiikka vaikuttavat myönteisesti Euroopan unionin jäsenvaltioiden talouteen ja niiden kansalaisten hyvinvointiin — hyödyttää kansalaisia yhtäältä vastuullisina ja turvattuina ja toisaalta vapaina ihmisinä, taloudellisina ja poliittisina toimijoina, |
| --- | --- |

4)

unionin kansalaisuus ei korvaa tietyn valtion kansalaisuutta, vaan — samaan tapaan kuin yhtenäismarkkinat ja rakennerahastojen mukainen yhteisvastuun politiikka vaikuttavat myönteisesti Euroopan unionin jäsenvaltioiden talouteen ja niiden kansalaisten hyvinvointiin — hyödyttää kansalaisia yhtäältä vastuullisina ja turvattuina ja toisaalta vapaina ihmisinä, taloudellisina ja poliittisina toimijoina,

| 5) | perusoikeuksien suojelun ja edistämisen tehokkuus on kaiken demokratian perusta ja olennaisen tärkeä edellytys vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamiselle, |
| --- | --- |

5)

perusoikeuksien suojelun ja edistämisen tehokkuus on kaiken demokratian perusta ja olennaisen tärkeä edellytys vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamiselle,

| 6) | Euroopan unionin perusoikeuskirjan sisällyttäminen sopimukseen Euroopan perustuslaista vahvistaa unionin oikeudellista velvollisuutta taata perusoikeuksien edistäminen kaikilla unionin toimivaltaan kuuluvilla politiikan aloilla, |
| --- | --- |

6)

Euroopan unionin perusoikeuskirjan sisällyttäminen sopimukseen Euroopan perustuslaista vahvistaa unionin oikeudellista velvollisuutta taata perusoikeuksien edistäminen kaikilla unionin toimivaltaan kuuluvilla politiikan aloilla,

| 7) | on välttämätöntä varmistaa, että unionin kansalaiset pystyvät hyödyntämään oikeuksiaan kaikkialla Euroopan unionin alueella, |
| --- | --- |

7)

on välttämätöntä varmistaa, että unionin kansalaiset pystyvät hyödyntämään oikeuksiaan kaikkialla Euroopan unionin alueella,

hyväksyi 6.–7. heinäkuuta 2005 pitämässään 60. täysistunnossa (heinäkuun 6. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean kanta

ALUEIDEN KOMITEA

1.1   Huomioita komission neljännestä kertomuksesta unionin kansalaisuudesta

| 1.1.1 | kiittää Euroopan komissiota lausuntopyynnöstä, jota komitea oli toivonut. Se muodostaa hyödyllisen ennakkotapauksen ja hyvittää sitä, ettei nykyisin voimassa olevissa sopimuksissa (konsolidoidun sopimuksen 22 artikla) eikä sopimuksessa Euroopan perustuslaista (III-129 artikla) ole komitean kuulemiselle oikeusperustaa. |
| --- | --- |

1.1.1

kiittää Euroopan komissiota lausuntopyynnöstä, jota komitea oli toivonut. Se muodostaa hyödyllisen ennakkotapauksen ja hyvittää sitä, ettei nykyisin voimassa olevissa sopimuksissa (konsolidoidun sopimuksen 22 artikla) eikä sopimuksessa Euroopan perustuslaista (III-129 artikla) ole komitean kuulemiselle oikeusperustaa.

| 1.1.2 | ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että perusoikeuskirja, jolla ihmiset asetetaan Eurooppa-hankkeen keskipisteeksi ja jossa on erityinen kansalaisuudelle omistettu luku, on sisällytetty perustuslakisopimukseen. Tämä antaa perusoikeuskirjalle velvoittavan lainvoiman, ja näin Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaiset voivat mieltää unionin kansalaisuuden antavan heille uusia oikeuksia ja ilmentävän kuulumista Euroopan unionin muodostamaan uuteen yhteisöön. |
| --- | --- |

1.1.2

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että perusoikeuskirja, jolla ihmiset asetetaan Eurooppa-hankkeen keskipisteeksi ja jossa on erityinen kansalaisuudelle omistettu luku, on sisällytetty perustuslakisopimukseen. Tämä antaa perusoikeuskirjalle velvoittavan lainvoiman, ja näin Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaiset voivat mieltää unionin kansalaisuuden antavan heille uusia oikeuksia ja ilmentävän kuulumista Euroopan unionin muodostamaan uuteen yhteisöön.

| 1.1.3 | toteaa, että peruskirjassa tunnustetut oikeudet, jotka täydentävät perustuslakisopimuksen mukaisia oikeuksia ja koskettavat kansalaisten jokapäiväistä elämää, eivät vielä ole tulleet tutuiksi unionin kansalaisille. |
| --- | --- |

1.1.3

toteaa, että peruskirjassa tunnustetut oikeudet, jotka täydentävät perustuslakisopimuksen mukaisia oikeuksia ja koskettavat kansalaisten jokapäiväistä elämää, eivät vielä ole tulleet tutuiksi unionin kansalaisille.

| 1.1.4 | suhtautuu myönteisesti kaikkiin komission neljännessä kertomuksessa unionin kansalaisuudesta esitettyihin huomioihin ja panee merkille unionin kansalaisuuden ja siihen liittyvien perusoikeuksien täytäntöönpanossa tapahtuneen myönteisen kehityksen. |
| --- | --- |

1.1.4

suhtautuu myönteisesti kaikkiin komission neljännessä kertomuksessa unionin kansalaisuudesta esitettyihin huomioihin ja panee merkille unionin kansalaisuuden ja siihen liittyvien perusoikeuksien täytäntöönpanossa tapahtuneen myönteisen kehityksen.

| 1.1.5 | panee merkille, että perustuslakisopimuksen I-10 artikla sisältää EY:n perustamissopimuksen 17–22 artiklan tiivistettyinä ja selventää tiettyjen oikeuksien toteutumista. Tällaisia oikeuksia ovat vapaa liikkumis- ja oleskeluoikeus sekä äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa ja kunnallisvaaleissa. Kyseinen artikla laajentaa myös oikeutta ilmaista itsensä äidinkielellään, sillä tähän asti oikeus on pätenyt vain unionin toimielimiin, mutta nyt sitä sovelletaan myös unionin neuvoa-antaviin elimiin. |
| --- | --- |

1.1.5

panee merkille, että perustuslakisopimuksen I-10 artikla sisältää EY:n perustamissopimuksen 17–22 artiklan tiivistettyinä ja selventää tiettyjen oikeuksien toteutumista. Tällaisia oikeuksia ovat vapaa liikkumis- ja oleskeluoikeus sekä äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa ja kunnallisvaaleissa. Kyseinen artikla laajentaa myös oikeutta ilmaista itsensä äidinkielellään, sillä tähän asti oikeus on pätenyt vain unionin toimielimiin, mutta nyt sitä sovelletaan myös unionin neuvoa-antaviin elimiin.

| 1.1.6 | ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että kansalaiset ja paikallis- ja alueyhteisöjen edustajat ryhtyvät käymään vuoropuhelua keskenään, sillä kansalaiset tarvitsevat tietoa oikeuksistaan ja siitä, millaisia myönteisiä vaikutuksia alue- ja paikallisviranomaisten täytäntöönpanemista oikeuksista heille on. |
| --- | --- |

1.1.6

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että kansalaiset ja paikallis- ja alueyhteisöjen edustajat ryhtyvät käymään vuoropuhelua keskenään, sillä kansalaiset tarvitsevat tietoa oikeuksistaan ja siitä, millaisia myönteisiä vaikutuksia alue- ja paikallisviranomaisten täytäntöönpanemista oikeuksista heille on.

| 1.1.7 | pahoittelee sitä, että vaikka Euroopan komission neljännessä kertomuksessa korostetaan, että nuorille on annettava peruskoulutuksessa tarpeelliset taidot, jotta he voivat hyödyntää Euroopan kansalaisuuttaan, siinä ei mainita alue- ja paikallisviranomaisten tähän liittyvää tehtävää. Koulutus kuuluu tietyissä jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan. |
| --- | --- |

1.1.7

pahoittelee sitä, että vaikka Euroopan komission neljännessä kertomuksessa korostetaan, että nuorille on annettava peruskoulutuksessa tarpeelliset taidot, jotta he voivat hyödyntää Euroopan kansalaisuuttaan, siinä ei mainita alue- ja paikallisviranomaisten tähän liittyvää tehtävää. Koulutus kuuluu tietyissä jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan.

| 1.1.8 | toteaa tyytyväisenä, että direktiivi Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella edistää kyseisen oikeuden harjoittamista. Se merkitsee huomattavaa edistysaskelta. Lisäksi kyseessä on selkiyttävä säädös, joka on määrä saattaa osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä viimeistään 20. huhtikuuta 2006. |
| --- | --- |

1.1.8

toteaa tyytyväisenä, että direktiivi Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella edistää kyseisen oikeuden harjoittamista. Se merkitsee huomattavaa edistysaskelta. Lisäksi kyseessä on selkiyttävä säädös, joka on määrä saattaa osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä viimeistään 20. huhtikuuta 2006.

| 1.1.9 | pahoittelee kuitenkin sitä, ettei paikallisviranomaisten vastuuta mainita, kun viitataan Euroopan kansalaisten vastaanottamiseen ja vastaanoton jatkotoimiin kohdejäsenvaltiossa tulohetkellä ja kansalaisten oleskelun aikana eikä myöskään siinä tapauksessa, että kansalaisten tai heidän perheenjäsentensä tilanteessa tapahtuu muutoksia. Näin siitäkin huolimatta, että paikallisviranomaisten tehtävä on tarvittaessa varmistaa kansalaisten kirjaaminen väestörekisteriin sekä tarkistaa heidän ammattitaitonsa tai henkilökohtaiset resurssinsa, asumistilanteensa tai oikeutensa sosiaaliapuun viitenä ensimmäisenä oleskeluvuonna. |
| --- | --- |

1.1.9

pahoittelee kuitenkin sitä, ettei paikallisviranomaisten vastuuta mainita, kun viitataan Euroopan kansalaisten vastaanottamiseen ja vastaanoton jatkotoimiin kohdejäsenvaltiossa tulohetkellä ja kansalaisten oleskelun aikana eikä myöskään siinä tapauksessa, että kansalaisten tai heidän perheenjäsentensä tilanteessa tapahtuu muutoksia. Näin siitäkin huolimatta, että paikallisviranomaisten tehtävä on tarvittaessa varmistaa kansalaisten kirjaaminen väestörekisteriin sekä tarkistaa heidän ammattitaitonsa tai henkilökohtaiset resurssinsa, asumistilanteensa tai oikeutensa sosiaaliapuun viitenä ensimmäisenä oleskeluvuonna.

| 1.1.10 | panee merkille, että direktiivissä säädetään perheenjäsenten oikeudesta oleskella itsenäisesti jäsenvaltion alueella, jos unionin kansalainen kuolee, poistuu maasta tai eroaa kumppanistaan. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että ”perheenjäsenten” määritelmään on sisällytetty kumppanit, joiden asema lähtövaltiossa rinnastetaan aviopuolisoihin. Komitea esitti tämänsuuntaisen huomion 21. marraskuuta 2002 direktiiviehdotuksesta antamassaan lausunnossa (CdR 121/2002 fin). |
| --- | --- |

1.1.10

panee merkille, että direktiivissä säädetään perheenjäsenten oikeudesta oleskella itsenäisesti jäsenvaltion alueella, jos unionin kansalainen kuolee, poistuu maasta tai eroaa kumppanistaan. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että ”perheenjäsenten” määritelmään on sisällytetty kumppanit, joiden asema lähtövaltiossa rinnastetaan aviopuolisoihin. Komitea esitti tämänsuuntaisen huomion 21. marraskuuta 2002 direktiiviehdotuksesta antamassaan lausunnossa (CdR 121/2002 fin).

| 1.1.11 | katsoo, että toimenpide on toki perusteltu, mutta se saattaa edellyttää paikallisviranomaisten sosiaalisia tukitoimia perheen asuinalueella, mitä unionin lainsäätäjä ei ole ottanut huomioon. Siksi komitea ehdottaa, että hyödynnetään direktiivin täytäntöönpanolle asetettua kahden vuoden määräaikaa ja pyritään ratkaisemaan nämä ongelmat. |
| --- | --- |

1.1.11

katsoo, että toimenpide on toki perusteltu, mutta se saattaa edellyttää paikallisviranomaisten sosiaalisia tukitoimia perheen asuinalueella, mitä unionin lainsäätäjä ei ole ottanut huomioon. Siksi komitea ehdottaa, että hyödynnetään direktiivin täytäntöönpanolle asetettua kahden vuoden määräaikaa ja pyritään ratkaisemaan nämä ongelmat.

| 1.1.12 | suhtautuu myönteisesti siihen, että menettelyjä oman jäsenvaltionsa ulkopuolella kuolleen yhteisön kansalaisen ruumiin kuljettamiseksi kotimaahansa yksinkertaistetaan. Koska kunnat ovat usein vastuussa ruumiiden hautauksesta tai tuhkaamisesta, komitea katsoo, että sille on tarjottava tilaisuus osallistua tiiviisti Euroopan komissiossa meneillään olevaan tekstin laadintaprosessiin. |
| --- | --- |

1.1.12

suhtautuu myönteisesti siihen, että menettelyjä oman jäsenvaltionsa ulkopuolella kuolleen yhteisön kansalaisen ruumiin kuljettamiseksi kotimaahansa yksinkertaistetaan. Koska kunnat ovat usein vastuussa ruumiiden hautauksesta tai tuhkaamisesta, komitea katsoo, että sille on tarjottava tilaisuus osallistua tiiviisti Euroopan komissiossa meneillään olevaan tekstin laadintaprosessiin.

| 1.1.13 | muistuttaa, että perustuslakisopimuksen III osassa määrätään sisämarkkinoiden toiminnasta ja unionin jäsenvaltioista peräisin olevien työntekijöiden sijoittautumisvapaudesta. Määräyksellä taataan kyseisten työntekijöiden oikeus työntekoon. Lisäksi jäsenvaltioiden lainsäädännön täytäntöönpanosta johtuvat rajoitukset on siis poistettava ja taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet yhtenäistettävä. |
| --- | --- |

1.1.13

muistuttaa, että perustuslakisopimuksen III osassa määrätään sisämarkkinoiden toiminnasta ja unionin jäsenvaltioista peräisin olevien työntekijöiden sijoittautumisvapaudesta. Määräyksellä taataan kyseisten työntekijöiden oikeus työntekoon. Lisäksi jäsenvaltioiden lainsäädännön täytäntöönpanosta johtuvat rajoitukset on siis poistettava ja taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet yhtenäistettävä.

| 1.1.14 | toteaa, että vaikka unionin kansalaisten oikeus äänestää ja asettua ehdokkaaksi Euroopan parlamentin vaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa he asuvat, on tullut voimaan, vuoden 2004 vaalien yhteydessä toteutettua tiedotusta ja opastusta on tehostettava. Komitea toteaa niin ikään, että kansalaisten osallistuminen kunnallisvaaleihin ei ole ollut mutkatonta. |
| --- | --- |

1.1.14

toteaa, että vaikka unionin kansalaisten oikeus äänestää ja asettua ehdokkaaksi Euroopan parlamentin vaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa he asuvat, on tullut voimaan, vuoden 2004 vaalien yhteydessä toteutettua tiedotusta ja opastusta on tehostettava. Komitea toteaa niin ikään, että kansalaisten osallistuminen kunnallisvaaleihin ei ole ollut mutkatonta.

| 1.1.15 | suhtautuu periaatteessa myönteisesti ehdotukseen, jonka mukaan unionin kansalaiset osallistuisivat jäsenvaltioiden parlamenttivaaleihin, mutta katsoo, ettei ole komission asia tehdä ehdotuksia osallistumisen ehdoiksi. Komitea suhtautuu myönteisesti myös siihen, että unionin kansalaiset osallistuisivat alueparlamenttien vaaleihin. Komitea on valmis pohtimaan tapoja, joilla kansalaiset voisivat osallistua näihin vaaleihin. Tämä edellyttää kuitenkin vähimmäisoleskeluaikojen ja kunkin jäsenvaltion ”aluetason” tai ”aluetasojen” määrittelemistä. |
| --- | --- |

1.1.15

suhtautuu periaatteessa myönteisesti ehdotukseen, jonka mukaan unionin kansalaiset osallistuisivat jäsenvaltioiden parlamenttivaaleihin, mutta katsoo, ettei ole komission asia tehdä ehdotuksia osallistumisen ehdoiksi. Komitea suhtautuu myönteisesti myös siihen, että unionin kansalaiset osallistuisivat alueparlamenttien vaaleihin. Komitea on valmis pohtimaan tapoja, joilla kansalaiset voisivat osallistua näihin vaaleihin. Tämä edellyttää kuitenkin vähimmäisoleskeluaikojen ja kunkin jäsenvaltion ”aluetason” tai ”aluetasojen” määrittelemistä.

| 1.1.16 | on kiinnostunut Euroopan tasolla toimivien poliittisten puolueiden kehityksestä ja pahoittelee sitä, ettei komitealta pyydetty lausuntoa ehdotuksesta asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden asemasta ja rahoituksesta ja EY:n perustamissopimuksen 191 artiklan toisen kohdan soveltamisesta (7). |
| --- | --- |

1.1.16

on kiinnostunut Euroopan tasolla toimivien poliittisten puolueiden kehityksestä ja pahoittelee sitä, ettei komitealta pyydetty lausuntoa ehdotuksesta asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden asemasta ja rahoituksesta ja EY:n perustamissopimuksen 191 artiklan toisen kohdan soveltamisesta (7).

| 1.1.17 | on tyytyväinen Euroopan parlamentille ja oikeusasiamiehelle tehtyjen vetoomusten edistymiseen, mutta on huolestunut siitä, että usein vetoomukset jätetään tutkimatta eivätkä ne siten johda jatkotoimiin. |
| --- | --- |

1.1.17

on tyytyväinen Euroopan parlamentille ja oikeusasiamiehelle tehtyjen vetoomusten edistymiseen, mutta on huolestunut siitä, että usein vetoomukset jätetään tutkimatta eivätkä ne siten johda jatkotoimiin.

1.2   Perusoikeuksien virastoa koskevat huomiot

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.2.1 | haluaa ilmaista mielipiteensä uuden elimen toimialasta, tehtävistä, maantieteellisestä kattavuudesta ja rakenteesta. Komitea ottaa huomioon, että elimen tavoitteena on sekä suojella että edistää Euroopan unionin nykyisten tai tulevien jäsenvaltioiden kaikkien kansalaisten perusoikeuksia. |
| --- | --- |

1.2.1

haluaa ilmaista mielipiteensä uuden elimen toimialasta, tehtävistä, maantieteellisestä kattavuudesta ja rakenteesta. Komitea ottaa huomioon, että elimen tavoitteena on sekä suojella että edistää Euroopan unionin nykyisten tai tulevien jäsenvaltioiden kaikkien kansalaisten perusoikeuksia.

| 1.2.2 | katsoo, että virastolle olisi annettava riittävästi aineellisia ja henkisiä voimavaroja, jotta se pystyy hoitamaan tehtäviään täysin itsenäisesti. |
| --- | --- |

1.2.2

katsoo, että virastolle olisi annettava riittävästi aineellisia ja henkisiä voimavaroja, jotta se pystyy hoitamaan tehtäviään täysin itsenäisesti.

| 1.2.3 | katsoo, että viraston toimialan on liityttävä unionin oikeuden sekä perustuslakisopimukseen sisällytetyn perusoikeuskirjan ja sen soveltamista koskevien määräysten täytäntöönpanoon unionin kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien suojelemiseksi ja edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.2.3

katsoo, että viraston toimialan on liityttävä unionin oikeuden sekä perustuslakisopimukseen sisällytetyn perusoikeuskirjan ja sen soveltamista koskevien määräysten täytäntöönpanoon unionin kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien suojelemiseksi ja edistämiseksi.

| 1.2.4 | toivoo, että viraston toimiala kattaa kaikki peruskirjassa mainitut syrjinnän muodot ja erityisesti kansallisten vähemmistöjen syrjinnän, sekä korostaa, että viraston on seurattava erityisen valppaasti tilanteita, joissa perusoikeuksia loukataan jatkuvasti. |
| --- | --- |

1.2.4

toivoo, että viraston toimiala kattaa kaikki peruskirjassa mainitut syrjinnän muodot ja erityisesti kansallisten vähemmistöjen syrjinnän, sekä korostaa, että viraston on seurattava erityisen valppaasti tilanteita, joissa perusoikeuksia loukataan jatkuvasti.

| 1.2.5 | katsoo, että viraston ensisijaisena tehtävänä tulee edelleen olla tietojen kerääminen ja analysoiminen riippumattomin ja luotettavin menetelmin sekä asiantuntijaverkoston avulla. |
| --- | --- |

1.2.5

katsoo, että viraston ensisijaisena tehtävänä tulee edelleen olla tietojen kerääminen ja analysoiminen riippumattomin ja luotettavin menetelmin sekä asiantuntijaverkoston avulla.

| 1.2.6 | katsoo ehdotuksen tavoin, että virastolle on annettava valtuudet esittää unionin toimielimille suosituksia sekä kielteisistä että myönteisistä seikoista, jotka liittyvät toimielinten vastuuseen lainsäätäjänä ja lainkäyttäjänä. |
| --- | --- |

1.2.6

katsoo ehdotuksen tavoin, että virastolle on annettava valtuudet esittää unionin toimielimille suosituksia sekä kielteisistä että myönteisistä seikoista, jotka liittyvät toimielinten vastuuseen lainsäätäjänä ja lainkäyttäjänä.

| 1.2.7 | katsoo, että viraston on toimittava verkostojen verkostona, jolla on horisontaalista toimivaltaa pystyäkseen kehittämään perusoikeuksien kulttuuria sekä unionissa että jäsenvaltioissa ja niiden alue- ja paikallistasolla; näin ollen kaikkien elinten, jotka perustetaan jotain tiettyä perusoikeuksien alaa varten — esimerkiksi Euroopan tasa-arvoinstituutti — on oltava yhteydessä perusoikeusvirastoon. |
| --- | --- |

1.2.7

katsoo, että viraston on toimittava verkostojen verkostona, jolla on horisontaalista toimivaltaa pystyäkseen kehittämään perusoikeuksien kulttuuria sekä unionissa että jäsenvaltioissa ja niiden alue- ja paikallistasolla; näin ollen kaikkien elinten, jotka perustetaan jotain tiettyä perusoikeuksien alaa varten — esimerkiksi Euroopan tasa-arvoinstituutti — on oltava yhteydessä perusoikeusvirastoon.

| 1.2.8 | katsoo, että viraston tekemät analyysit olisi rajattava unionin jäsenvaltioiden alueeseen sekä ehdokasvaltioiden ja unionin kanssa kumppanuussopimuksen solmineiden maiden alueeseen. Toiminnan ulottaminen unionin ulkopuolisiin maihin, mikä kuuluu YUTP:n vastuualueeseen, johtaisi viraston tehtävien hämärtymiseen eikä toisi lainkaan lisäarvoa nykyisiin kansainvälisiin määräyksiin, etenkään YK:n määräyksiin. |
| --- | --- |

1.2.8

katsoo, että viraston tekemät analyysit olisi rajattava unionin jäsenvaltioiden alueeseen sekä ehdokasvaltioiden ja unionin kanssa kumppanuussopimuksen solmineiden maiden alueeseen. Toiminnan ulottaminen unionin ulkopuolisiin maihin, mikä kuuluu YUTP:n vastuualueeseen, johtaisi viraston tehtävien hämärtymiseen eikä toisi lainkaan lisäarvoa nykyisiin kansainvälisiin määräyksiin, etenkään YK:n määräyksiin.

| 1.2.9 | muistuttaa kuitenkin, että viraston tulisi laatia itselleen työohjelma, jossa määritellään toiminnan tehokkuuden varmistavat prioriteetit. |
| --- | --- |

1.2.9

muistuttaa kuitenkin, että viraston tulisi laatia itselleen työohjelma, jossa määritellään toiminnan tehokkuuden varmistavat prioriteetit.

| 1.2.10 | kannattaa ehdotusta siitä, että virasto tekisi yhteistyötä Euroopan neuvoston, perusoikeuksien alalla toimivien kansallisten elinten sekä riippumattomien asiantuntijoiden verkoston kanssa, mutta pidättäytyisi laatimasta omaehtoisesti maakohtaisia analyyseja. |
| --- | --- |

1.2.10

kannattaa ehdotusta siitä, että virasto tekisi yhteistyötä Euroopan neuvoston, perusoikeuksien alalla toimivien kansallisten elinten sekä riippumattomien asiantuntijoiden verkoston kanssa, mutta pidättäytyisi laatimasta omaehtoisesti maakohtaisia analyyseja.

| 1.2.11 | ei vastusta ajatusta, että virastoa pyydettäisiin tutkimaan perustuslakisopimuksen I-59 artiklaan sisällytetyn, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan täytäntöönpanoon liittyviä seikkoja eli mahdollisia tapauksia, joissa jokin jäsenvaltio rikkoo vakavasti ja jatkuvasti Euroopan unionin perustana olevia periaatteita. Tutkimuksen on kuitenkin perustuttava neuvoston, Euroopan parlamentin tai Euroopan komission nimenomaiseen pyyntöön, eikä sitä saa jättää viraston aloitteellisuuden varaan. |
| --- | --- |

1.2.11

ei vastusta ajatusta, että virastoa pyydettäisiin tutkimaan perustuslakisopimuksen I-59 artiklaan sisällytetyn, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan täytäntöönpanoon liittyviä seikkoja eli mahdollisia tapauksia, joissa jokin jäsenvaltio rikkoo vakavasti ja jatkuvasti Euroopan unionin perustana olevia periaatteita. Tutkimuksen on kuitenkin perustuttava neuvoston, Euroopan parlamentin tai Euroopan komission nimenomaiseen pyyntöön, eikä sitä saa jättää viraston aloitteellisuuden varaan.

2   Alueiden komitean suositukset

2.1   Euroopan kansalaisuutta koskevat suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1.1 | suosittaa, että perustuslakisopimusta koskevassa tiedotuskampanjassa käsitellään myös perusoikeuskirjaa ja että toimintaan otetaan mukaan alue- ja paikallisyhteisöt, jotka pystyvät koskettamaan kaikkia kansalaisia ja ovat vastuussa peruskirjaan sisältyvien oikeuksien jokapäiväisestä täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

2.1.1

suosittaa, että perustuslakisopimusta koskevassa tiedotuskampanjassa käsitellään myös perusoikeuskirjaa ja että toimintaan otetaan mukaan alue- ja paikallisyhteisöt, jotka pystyvät koskettamaan kaikkia kansalaisia ja ovat vastuussa peruskirjaan sisältyvien oikeuksien jokapäiväisestä täytäntöönpanosta.

| 2.1.2 | esittää, että alue- ja paikallisviranomaiset huomioidaan unionin kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskevien menettelytapojen yhteydessä, jotta kansalaisten olisi helpompi kotoutua asuinvaltioonsa. |
| --- | --- |

2.1.2

esittää, että alue- ja paikallisviranomaiset huomioidaan unionin kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskevien menettelytapojen yhteydessä, jotta kansalaisten olisi helpompi kotoutua asuinvaltioonsa.

| 2.1.3 | ehdottaa, että edistetään unionin kansalaisten taloudellisia ja sosiaalisia oikeuksia pyrkimällä yhtenäistämään kyseiset oikeudet kaikkialla unionissa ja ehkäistään alue- ja paikallisviranomaisten tuella kaikkinainen syrjintä. |
| --- | --- |

2.1.3

ehdottaa, että edistetään unionin kansalaisten taloudellisia ja sosiaalisia oikeuksia pyrkimällä yhtenäistämään kyseiset oikeudet kaikkialla unionissa ja ehkäistään alue- ja paikallisviranomaisten tuella kaikkinainen syrjintä.

| 2.1.4 | kehottaa ehkäisemään komitean tuella vaikeuksia, joita aiheutuu, kun Euroopan unionin jonkin jäsenvaltion kansalainen, joka oleskelee perheineen toisen jäsenvaltion alueella, lähtee maasta, kuolee tai eroaa kumppanistaan ja hänen perheenjäsenilleen myönnetään oikeus oleskella itsenäisesti toisen jäsenvaltion alueella. Tässä on ennen kaikkea kyse perheenjäsenten sosiaaliturvasta ja oikeudesta työntekoon. |
| --- | --- |

2.1.4

kehottaa ehkäisemään komitean tuella vaikeuksia, joita aiheutuu, kun Euroopan unionin jonkin jäsenvaltion kansalainen, joka oleskelee perheineen toisen jäsenvaltion alueella, lähtee maasta, kuolee tai eroaa kumppanistaan ja hänen perheenjäsenilleen myönnetään oikeus oleskella itsenäisesti toisen jäsenvaltion alueella. Tässä on ennen kaikkea kyse perheenjäsenten sosiaaliturvasta ja oikeudesta työntekoon.

| 2.1.5 | kehottaa tarjoamaan kuntien edustajille tilaisuuden osallistua prosessiin unionin laatiessa säädöstä, jolla pyritään yksinkertaistamaan menettelyjä toisessa jäsenvaltiossa kuolleen unionin kansalaisen ruumiin kuljettamiseksi kotimaahan. |
| --- | --- |

2.1.5

kehottaa tarjoamaan kuntien edustajille tilaisuuden osallistua prosessiin unionin laatiessa säädöstä, jolla pyritään yksinkertaistamaan menettelyjä toisessa jäsenvaltiossa kuolleen unionin kansalaisen ruumiin kuljettamiseksi kotimaahan.

| 2.1.6 | ehdottaa, että laaditaan suositus unionin kansalaiskasvatuksen tukemisesta kouluissa. Euroopan komissio vastaisi toiminnasta, ja komitealle olisi tarjottava tilaisuus osallistua siihen koulutuksesta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten edustajana. |
| --- | --- |

2.1.6

ehdottaa, että laaditaan suositus unionin kansalaiskasvatuksen tukemisesta kouluissa. Euroopan komissio vastaisi toiminnasta, ja komitealle olisi tarjottava tilaisuus osallistua siihen koulutuksesta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten edustajana.

| 2.1.7 | suosittaa, että sellaisille aloitteille kuin kansalaiskasvatuksen eurooppalainen teemavuosi varataan asianmukaiset määrärahat, joiden turvin pystytään toteuttamaan toimia sekä unioni- että alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

2.1.7

suosittaa, että sellaisille aloitteille kuin kansalaiskasvatuksen eurooppalainen teemavuosi varataan asianmukaiset määrärahat, joiden turvin pystytään toteuttamaan toimia sekä unioni- että alue- ja paikallistasolla.

| 2.1.8 | suosittaa, että laajennetaan unionin kansalaisten poliittisia oikeuksia ja aletaan pohtia mahdollisuutta myöntää yhteisön kansalaisille äänioikeus ja vaalikelpoisuus asuinjäsenvaltionsa alueellisissa ja valtakunnallisissa vaaleissa. |
| --- | --- |

2.1.8

suosittaa, että laajennetaan unionin kansalaisten poliittisia oikeuksia ja aletaan pohtia mahdollisuutta myöntää yhteisön kansalaisille äänioikeus ja vaalikelpoisuus asuinjäsenvaltionsa alueellisissa ja valtakunnallisissa vaaleissa.

| 2.1.9 | suosittaa, ettei Euroopan talousalueen sopimuspuolten kansalaisille myönnetä automaattisesti äänioikeutta eikä vaalikelpoisuutta asuinjäsenvaltionsa paikallisvaaleissa. |
| --- | --- |

2.1.9

suosittaa, ettei Euroopan talousalueen sopimuspuolten kansalaisille myönnetä automaattisesti äänioikeutta eikä vaalikelpoisuutta asuinjäsenvaltionsa paikallisvaaleissa.

| 2.1.10 | ehdottaa, että otetaan virallisesti käyttöön menettelyt, joiden avulla Euroopan parlamentti tai oikeusasiamies voivat toimittaa niiden toimivaltaan kuulumattoman vetoomuksen tai valituksen edelleen tietylle viranomaiselle (esimerkiksi jäsenvaltion mahdolliselle oikeusasiamiehelle tai suoraan alue- ja paikallisviranomaisille). |
| --- | --- |

2.1.10

ehdottaa, että otetaan virallisesti käyttöön menettelyt, joiden avulla Euroopan parlamentti tai oikeusasiamies voivat toimittaa niiden toimivaltaan kuulumattoman vetoomuksen tai valituksen edelleen tietylle viranomaiselle (esimerkiksi jäsenvaltion mahdolliselle oikeusasiamiehelle tai suoraan alue- ja paikallisviranomaisille).

2.2   Perusoikeuksien virastoa koskevat suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.2.1 | suosittaa, että tulevalle perusoikeuksien virastolle myönnetään sellaiset aineelliset ja henkiset voimavarat, joiden turvin se pystyy varmistamaan sekä tehokkuutensa että riippumattomuutensa. |
| --- | --- |

2.2.1

suosittaa, että tulevalle perusoikeuksien virastolle myönnetään sellaiset aineelliset ja henkiset voimavarat, joiden turvin se pystyy varmistamaan sekä tehokkuutensa että riippumattomuutensa.

| 2.2.2 | ehdottaa, että viraston toimiala rajataan peruskirjan sisältämien perusoikeuksien täytäntöönpanoon perustuslakisopimuksen II-112 artiklassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.2

ehdottaa, että viraston toimiala rajataan peruskirjan sisältämien perusoikeuksien täytäntöönpanoon perustuslakisopimuksen II-112 artiklassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti.

| 2.2.3 | ehdottaa, että virastoa pidetään verkostojen verkostona, joka pystyy kehittämään aktiivista perusoikeuksien kulttuuria sekä unionissa että sen jäsenvaltioissa ja niiden alue- ja paikallistasolla. Tämän vuoksi kaikkien jotain tiettyä perusoikeuksien alaa varten perustettavien elinten tulisi olla yhteydessä perusoikeusvirastoon. Viraston tulee olla rakenteeltaan sellainen, että se pystyy toimimaan perusoikeuksiin liittyvillä eri aloilla, ja sillä tulee olla vuosittainen tai monivuotinen työohjelma, joka takaa sen tehokkuuden. |
| --- | --- |

2.2.3

ehdottaa, että virastoa pidetään verkostojen verkostona, joka pystyy kehittämään aktiivista perusoikeuksien kulttuuria sekä unionissa että sen jäsenvaltioissa ja niiden alue- ja paikallistasolla. Tämän vuoksi kaikkien jotain tiettyä perusoikeuksien alaa varten perustettavien elinten tulisi olla yhteydessä perusoikeusvirastoon. Viraston tulee olla rakenteeltaan sellainen, että se pystyy toimimaan perusoikeuksiin liittyvillä eri aloilla, ja sillä tulee olla vuosittainen tai monivuotinen työohjelma, joka takaa sen tehokkuuden.

| 2.2.4 | kehottaa tarjoamaan virastolle tilaisuuden osallistua perusoikeuksiin liittyvän valistus- ja viestintäpolitiikan toteuttamiseen. Näin täydennetään viraston toimintaa itsenäisenä ja luotettavana välineenä sen kerätessä ja analysoidessa tietoa sekä tehdessä suosituksia unionin toimielimille — tuomioistuin mukaan luettuna. |
| --- | --- |

2.2.4

kehottaa tarjoamaan virastolle tilaisuuden osallistua perusoikeuksiin liittyvän valistus- ja viestintäpolitiikan toteuttamiseen. Näin täydennetään viraston toimintaa itsenäisenä ja luotettavana välineenä sen kerätessä ja analysoidessa tietoa sekä tehdessä suosituksia unionin toimielimille — tuomioistuin mukaan luettuna.

| 2.2.5 | esittää, että viraston toiminta rajattaisiin koskemaan Euroopan unionin jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

2.2.5

esittää, että viraston toiminta rajattaisiin koskemaan Euroopan unionin jäsenvaltioita.

| 2.2.6 | kehottaa unionin tulevaa virastoa solmimaan suhteita Euroopan neuvostoon, perusoikeuksien soveltamisen alalla toimiviin jäsenvaltioiden elimiin ja valtiovallasta riippumattomiin organisaatioihin sekä riippumattomien asiantuntijoiden verkostoon samoin kuin alue- ja paikallisyhteisöihin, jotka erityisen lähestymistapansa ansiosta voivat antaa viraston työskentelyyn hyödyllisen panoksen. Komitea kehotta virastoa myös laatimaan vuosittain raportin perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

2.2.6

kehottaa unionin tulevaa virastoa solmimaan suhteita Euroopan neuvostoon, perusoikeuksien soveltamisen alalla toimiviin jäsenvaltioiden elimiin ja valtiovallasta riippumattomiin organisaatioihin sekä riippumattomien asiantuntijoiden verkostoon samoin kuin alue- ja paikallisyhteisöihin, jotka erityisen lähestymistapansa ansiosta voivat antaa viraston työskentelyyn hyödyllisen panoksen. Komitea kehotta virastoa myös laatimaan vuosittain raportin perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa.

| 2.2.7 | ehdottaa, että virasto ryhtyisi perustuslakisopimuksen I-59 artiklaan sisällytetyn Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan mukaisiin toimiin vain neuvoston, Euroopan parlamentin tai Euroopan komission nimenomaisesta pyynnöstä. |
| --- | --- |

2.2.7

ehdottaa, että virasto ryhtyisi perustuslakisopimuksen I-59 artiklaan sisällytetyn Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan mukaisiin toimiin vain neuvoston, Euroopan parlamentin tai Euroopan komission nimenomaisesta pyynnöstä.

| 2.2.8 | kehottaa säätämään, että unionin tulevan viraston hallintoneuvostossa on alue- ja paikallisyhteisöjen edustaja. |
| --- | --- |

2.2.8

kehottaa säätämään, että unionin tulevan viraston hallintoneuvostossa on alue- ja paikallisyhteisöjen edustaja.

Bryssel 6. heinäkuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EYVL C 156, 6.6.2000, s. 1.

1

(2)  EYVL C 22, 24.1.2001, s. 1.

2

(3)  EYVL C 144, 16.5.2001, s. 42.

3

(4)  EYVL C 192, 12.8.2002, s. 17.

4

(5)  EUVL C 73, 26.3.2003, s. 64.

5

(6)  EUVL C 73, 26.3.2003, s. 46.

6

(7)  Nizzan sopimuksella muutetussa EY:n perustamissopimuksen 191 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Euroopan tason poliittiset puolueet ovat tärkeä yhdentymistä edistävä tekijä unionissa. Ne myötävaikuttavat eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten tahdon ilmaisemiseen.” Nämä määräykset on sisällytetty perustuslakisopimuksen I-46 artiklan 4 kohtaan.

7

---

| 7.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 31/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 31/11

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan komission suositus Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa”

(2006/C 31/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Euroopan komission suositus Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa”, KOM(2004) 656 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 29. marraskuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 28. syyskuuta 2004 tekemän päätöksen antaa ”ulkosuhteet”-valiokunnan tehtäväksi laatia lausunto laajentumisprosessin edistymistä koskevasta Euroopan komission strategia-asiakirjasta,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 17. joulukuuta 2004 tekemät päätelmät, joissa päätetään aloittaa liittymisneuvottelut Turkin kanssa 3. lokakuuta 2005, 19.–20. kesäkuuta 2003 Thessalonikissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, 12.–13. joulukuuta 2002 Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät sekä 10.–11. joulukuuta 1999 Helsingissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin mietinnön komission suosituksesta ja määräaikaiskertomuksesta Turkin edistymisestä liittymisvalmisteluissa (KOM(2004) 656 lopullinen), A6-0063/2004 final,

ottaa huomioon18. marraskuuta 2004 antamansa päätöslauselman Turkin liittymistä Euroopan unioniin koskevien neuvottelujen aloittamisesta (CdR 476/2004),

ottaa huomioon Turkin paikallisviranomaisten ja ”ulkosuhteet”-valiokunnan Ankarassa 11. lokakuuta 2004 järjestämässä seminaarissa hyväksytyt päätelmät eli ns. Ankaran julistuksen (CdR 477/2004),

ottaa huomioon Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan, jonka Turkki ratifioi vuonna 1992,

ottaa huomioon”ulkosuhteet”-valiokunnan huhtikuun 26. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 495/2004 rev. 1), jonka esittelijä oli Farumin kunnanvaltuuston jäsen Helene Lund (DK/PSE),

pyrkii tarkastelemaan Turkin edistymistä valmisteluissa EU-jäsenyyteen paikallis- ja aluetason näkökulmasta,

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Neuvoston päätettyä aloittaa Turkin kanssa neuvottelut 3. lokakuuta 2005 Turkille ovat avautuneet eurooppalaiset tulevaisuudennäkymät, joiden toteutuminen edellyttää kuitenkin vielä huomattavaa edistystä. Neuvotteluprosessin on oltava avoin. |
| --- | --- |

1)

Neuvoston päätettyä aloittaa Turkin kanssa neuvottelut 3. lokakuuta 2005 Turkille ovat avautuneet eurooppalaiset tulevaisuudennäkymät, joiden toteutuminen edellyttää kuitenkin vielä huomattavaa edistystä. Neuvotteluprosessin on oltava avoin.

| 2) | Turkissa on parhaillaan käynnissä mullistava muutosprosessi, johon liittyy myös asenteiden muutos. Turkki voisi siten olla Lähi-idän maille tärkeä esimerkki muslimienemmistöisestä maasta, jossa pidetään kiinni sellaisista perusperiaatteista kuin vapaus, demokratia, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen ja oikeusvaltio |
| --- | --- |

2)

Turkissa on parhaillaan käynnissä mullistava muutosprosessi, johon liittyy myös asenteiden muutos. Turkki voisi siten olla Lähi-idän maille tärkeä esimerkki muslimienemmistöisestä maasta, jossa pidetään kiinni sellaisista perusperiaatteista kuin vapaus, demokratia, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen ja oikeusvaltio

| 3) | Viranomaiset ovat poistaneet kuolemanrangaistuksen, ottaneet kidutuksen osalta käyttöön ”nollatoleranssipolitiikan”, poistaneet monia sanan-, kokoontumis- ja uskonnonvapauden rajoitteita ja taanneet tietyt kulttuurioikeudet kaikille Turkin kansalaisille, myös niille kansalaisille, jotka ovat syntyperältään kurdeja. Lisäksi on ryhdytty toimenpiteisiin korruption kitkemiseksi, sillä korruptio on vakava ongelma maan julkishallinnossa. Kyseisiä toimenpiteitä on kuitenkin tehostettava kaikilla viranomaistasoilla. Myöskään naisiin kohdistuvaa fyysistä tai psyykkistä väkivaltaa ei pidä hyväksyä missään tapauksessa. |
| --- | --- |

3)

Viranomaiset ovat poistaneet kuolemanrangaistuksen, ottaneet kidutuksen osalta käyttöön ”nollatoleranssipolitiikan”, poistaneet monia sanan-, kokoontumis- ja uskonnonvapauden rajoitteita ja taanneet tietyt kulttuurioikeudet kaikille Turkin kansalaisille, myös niille kansalaisille, jotka ovat syntyperältään kurdeja. Lisäksi on ryhdytty toimenpiteisiin korruption kitkemiseksi, sillä korruptio on vakava ongelma maan julkishallinnossa. Kyseisiä toimenpiteitä on kuitenkin tehostettava kaikilla viranomaistasoilla. Myöskään naisiin kohdistuvaa fyysistä tai psyykkistä väkivaltaa ei pidä hyväksyä missään tapauksessa.

| 4) | Turkki on keskusjohtoinen valtio, jossa vaaleilla valituille alue- ja paikallisviranomaisille on siirretty vain harvoja tehtäviä. Valtiolla on lisäksi huomattavasti valvontavaltaa paikallisviranomaisiin nähden lakiin perustuvien periaatteiden ja menettelyjen noudattamisessa. Valtion nimittämillä virkamiehillä ja maaherroilla on monilla aloilla enemmän valtaa kuin vaaleilla valituilla alue- ja paikallistason edustajilla. Paikallisviranomaisten hallinnollisesta valvonnasta vastaavat sisäasiainministeri ja 81 läänin maaherrat. |
| --- | --- |

4)

Turkki on keskusjohtoinen valtio, jossa vaaleilla valituille alue- ja paikallisviranomaisille on siirretty vain harvoja tehtäviä. Valtiolla on lisäksi huomattavasti valvontavaltaa paikallisviranomaisiin nähden lakiin perustuvien periaatteiden ja menettelyjen noudattamisessa. Valtion nimittämillä virkamiehillä ja maaherroilla on monilla aloilla enemmän valtaa kuin vaaleilla valituilla alue- ja paikallistason edustajilla. Paikallisviranomaisten hallinnollisesta valvonnasta vastaavat sisäasiainministeri ja 81 läänin maaherrat.

| 5) | Komissio on esittänyt kolmesta pilarista koostuvan strategian. Ensimmäinen pilari koskee yhteistyötä, jonka avulla vahvistetaan ja tuetaan Turkin uudistusprosessia eritoten Kööpenhaminassa asetettujen poliittisten edellytysten saavuttamiseksi. Toisessa pilarissa ehdotetaan erityisehtoja liittymisneuvottelujen käymiselle Turkin kanssa. Kolmannen pilarin tavoitteena on vahva ja laaja poliittinen ja kulttuurivuoropuhelu EU:n jäsenvaltioiden ja Turkin kansalaisten välillä. Turkin kansalaisyhteiskunnan rakentamisen avustaminen ja tukeminen on nähtävä tärkeänä osana valmistautumista Turkin mahdolliseen jäsenyyteen. |
| --- | --- |

5)

Komissio on esittänyt kolmesta pilarista koostuvan strategian. Ensimmäinen pilari koskee yhteistyötä, jonka avulla vahvistetaan ja tuetaan Turkin uudistusprosessia eritoten Kööpenhaminassa asetettujen poliittisten edellytysten saavuttamiseksi. Toisessa pilarissa ehdotetaan erityisehtoja liittymisneuvottelujen käymiselle Turkin kanssa. Kolmannen pilarin tavoitteena on vahva ja laaja poliittinen ja kulttuurivuoropuhelu EU:n jäsenvaltioiden ja Turkin kansalaisten välillä. Turkin kansalaisyhteiskunnan rakentamisen avustaminen ja tukeminen on nähtävä tärkeänä osana valmistautumista Turkin mahdolliseen jäsenyyteen.

| 6) | Alueiden komitea kiinnittää huomiota erityisesti niihin toimiin, jotka kuuluvat alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan, ja aikoo keskittyä aktiivisessa osallistumisessaan käytännön ongelmiin, jotka voidaan ratkaista EU:n ja Turkin alue- ja paikallistason osapuolien käytännön yhteistyön avulla. Tässä yhteydessä on syytä hyödyntää ystävyystoiminnasta ja valmiuksien kehittämiseen tähtäävistä hankkeista alue- ja paikallistasolla saatuja kokemuksia. |
| --- | --- |

6)

Alueiden komitea kiinnittää huomiota erityisesti niihin toimiin, jotka kuuluvat alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan, ja aikoo keskittyä aktiivisessa osallistumisessaan käytännön ongelmiin, jotka voidaan ratkaista EU:n ja Turkin alue- ja paikallistason osapuolien käytännön yhteistyön avulla. Tässä yhteydessä on syytä hyödyntää ystävyystoiminnasta ja valmiuksien kehittämiseen tähtäävistä hankkeista alue- ja paikallistasolla saatuja kokemuksia.

hyväksyi 6.–7. heinäkuuta 2005 pitämässään 60. täysistunnossa (heinäkuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon:

1   Alueiden komitean kanta

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | korostaa, että Turkkiin aiotaan soveltaa samoja kriteerejä kuin muihinkin jäsenehdokasmaihin, ja pitää Turkin viranomaisten viime vuosina toteuttamia uudistuksia tervetulleina. Uudistukset ovat osaltaan auttaneet Turkkia täyttämään nk. Kööpenhaminan kriteerit riittävän hyvin, jotta neuvottelut maan liittymisestä EU:n jäseneksi voidaan aloittaa. |
| --- | --- |

1.1

korostaa, että Turkkiin aiotaan soveltaa samoja kriteerejä kuin muihinkin jäsenehdokasmaihin, ja pitää Turkin viranomaisten viime vuosina toteuttamia uudistuksia tervetulleina. Uudistukset ovat osaltaan auttaneet Turkkia täyttämään nk. Kööpenhaminan kriteerit riittävän hyvin, jotta neuvottelut maan liittymisestä EU:n jäseneksi voidaan aloittaa.

| 1.2 | myöntää, että Turkki on toteuttanut viimeisten vuosien aikana ja erityisesti vuoden 2002 vaalien jälkeen enemmän uudistuksia kuin sitä edeltävien vuosikymmenien aikana: parlamentti on hyväksynyt joukon uudistuspaketteja, kuten julkishallintoa koskevan uudistuspaketin, sekä lukuisia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä uudistusten täytäntöönpanemiseksi. AK huomauttaa kuitenkin, että presidentti on käyttänyt veto-oikeuttaan eräiden lakien osalta, ja ne eivät sen vuoksi ole vielä tulleet voimaan. |
| --- | --- |

1.2

myöntää, että Turkki on toteuttanut viimeisten vuosien aikana ja erityisesti vuoden 2002 vaalien jälkeen enemmän uudistuksia kuin sitä edeltävien vuosikymmenien aikana: parlamentti on hyväksynyt joukon uudistuspaketteja, kuten julkishallintoa koskevan uudistuspaketin, sekä lukuisia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä uudistusten täytäntöönpanemiseksi. AK huomauttaa kuitenkin, että presidentti on käyttänyt veto-oikeuttaan eräiden lakien osalta, ja ne eivät sen vuoksi ole vielä tulleet voimaan.

| 1.3 | toteaa, että Turkki on edistynyt merkittävästi poliittisessa uudistusprosessissaan. Maassa on hyväksytty kauaskantoisia perustuslaillisia ja lainsäädännöllisiä muutoksia, jotka ovat muuttaneet poliittista ja oikeusjärjestelmää. |
| --- | --- |

1.3

toteaa, että Turkki on edistynyt merkittävästi poliittisessa uudistusprosessissaan. Maassa on hyväksytty kauaskantoisia perustuslaillisia ja lainsäädännöllisiä muutoksia, jotka ovat muuttaneet poliittista ja oikeusjärjestelmää.

| 1.4 | kiinnittää huomiota siihen, että lainsäädäntätyötä on edelleen jatkettava. |
| --- | --- |

1.4

kiinnittää huomiota siihen, että lainsäädäntätyötä on edelleen jatkettava.

| 1.5 | tähdentää, että on huolehdittava siitä, että suunniteltu lainsäädäntö saatetaan voimaan ja että sitä etenkin sovelletaan asianmukaisesti ja että ihmisoikeusrikkomustapaukset tutkitaan ja käsitellään tehokkaasti. Kyproksen tasavalta on tunnustettava kansainvälisen oikeuden sääntöjen mukaisesti ennen neuvottelujen aloittamista. |
| --- | --- |

1.5

tähdentää, että on huolehdittava siitä, että suunniteltu lainsäädäntö saatetaan voimaan ja että sitä etenkin sovelletaan asianmukaisesti ja että ihmisoikeusrikkomustapaukset tutkitaan ja käsitellään tehokkaasti. Kyproksen tasavalta on tunnustettava kansainvälisen oikeuden sääntöjen mukaisesti ennen neuvottelujen aloittamista.

| 1.6 | kiinnittää huomiota siihen, että Turkki on maa, jossa esiintyy suuria alueellisia eroja. Tämä on ylimääräinen haaste Turkin pyrkiessä kehittymään tavalla, josta on hyötyä koko maalle. |
| --- | --- |

1.6

kiinnittää huomiota siihen, että Turkki on maa, jossa esiintyy suuria alueellisia eroja. Tämä on ylimääräinen haaste Turkin pyrkiessä kehittymään tavalla, josta on hyötyä koko maalle.

| 1.7 | katsoo, että julkishallintoa koskeva uudistuspaketti on hyväksyttävä mahdollisimman pian alue- ja paikallisviranomaisten organisaatioiden sekä kansalaisyhteiskunnan asianmukaisen kuulemisen jälkeen. |
| --- | --- |

1.7

katsoo, että julkishallintoa koskeva uudistuspaketti on hyväksyttävä mahdollisimman pian alue- ja paikallisviranomaisten organisaatioiden sekä kansalaisyhteiskunnan asianmukaisen kuulemisen jälkeen.

| 1.8 | toivoo voivansa osallistua rakentavasti komission strategiassa mainittujen kolmen pilarin ja etenkin EU:n jäsenvaltioiden ja Turkin kansalaisten välistä vahvaa ja laajaa poliittista ja kulttuurivuoropuhelua koskevan kolmannen pilarin täytäntöönpanoon. Kansalaisyhteiskunnalla sekä alue- ja paikallisviranomaisilla on oltava keskeinen rooli tässä vuoropuhelussa, jota komission tulee tukea konkreettisin toimin vuoropuhelun tehostamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

toivoo voivansa osallistua rakentavasti komission strategiassa mainittujen kolmen pilarin ja etenkin EU:n jäsenvaltioiden ja Turkin kansalaisten välistä vahvaa ja laajaa poliittista ja kulttuurivuoropuhelua koskevan kolmannen pilarin täytäntöönpanoon. Kansalaisyhteiskunnalla sekä alue- ja paikallisviranomaisilla on oltava keskeinen rooli tässä vuoropuhelussa, jota komission tulee tukea konkreettisin toimin vuoropuhelun tehostamiseksi.

| 1.9 | suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että kansalaisyhteiskunnan osallistumista yhteiskunta-elämään lisätään, ja korostaa, että on tarpeen tukea kansalaisyhteiskunnan edelleenkehittämistä, kokoontumisvapaus mukaan luettuna. |
| --- | --- |

1.9

suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että kansalaisyhteiskunnan osallistumista yhteiskunta-elämään lisätään, ja korostaa, että on tarpeen tukea kansalaisyhteiskunnan edelleenkehittämistä, kokoontumisvapaus mukaan luettuna.

| 1.10 | katsoo, että yhteistyö sekä tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihto paikallis- ja aluetasolla edistävät demokratiaa sekä yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä. |
| --- | --- |

1.10

katsoo, että yhteistyö sekä tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihto paikallis- ja aluetasolla edistävät demokratiaa sekä yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä.

| 1.11 | kiinnittää huomiota seuraaviin aloihin, joilla paikallis- ja alueviranomaisten olisi hyödyllistä osallistua Turkin jäsenyysvalmiuden kehittämiseen:






  a) | julkishallinnon pätevöittämis- ja työjärjestelyt erityisesti alue- ja paikallistasolla |
| --- | --- | --- |

1.11

kiinnittää huomiota seuraaviin aloihin, joilla paikallis- ja alueviranomaisten olisi hyödyllistä osallistua Turkin jäsenyysvalmiuden kehittämiseen:

a)

julkishallinnon pätevöittämis- ja työjärjestelyt erityisesti alue- ja paikallistasolla

| b) | julkisten palvelujen hallintojohtaminen |
| --- | --- |

b)

julkisten palvelujen hallintojohtaminen

| c) | aluekehitys ja maankäyttö |
| --- | --- |

c)

aluekehitys ja maankäyttö

| d) | taajama-alueiden hallinto |
| --- | --- |

d)

taajama-alueiden hallinto

| e) | maatalous, kalastus ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

e)

maatalous, kalastus ja maaseudun kehittäminen

| f) | ympäristö, luonnonvarojen käyttö ja väestönsuojelu |
| --- | --- |

f)

ympäristö, luonnonvarojen käyttö ja väestönsuojelu

| g) | liikenteen ja energian paikallisulottuvuus |
| --- | --- |

g)

liikenteen ja energian paikallisulottuvuus

| h) | pk-yrityksiä tukevat politiikat |
| --- | --- |

h)

pk-yrityksiä tukevat politiikat

| i) | työllisyyttä edistävät politiikat |
| --- | --- |

i)

työllisyyttä edistävät politiikat

| j) | yhdenvertaisuutta edistävät politiikat sekä politiikat sukupuoleen tai etniseen taustaan perustuvan syrjinnän poistamiseksi |
| --- | --- |

j)

yhdenvertaisuutta edistävät politiikat sekä politiikat sukupuoleen tai etniseen taustaan perustuvan syrjinnän poistamiseksi

| k) | kulttuuriin ja urheiluun liittyvät aloitteet |
| --- | --- |

k)

kulttuuriin ja urheiluun liittyvät aloitteet

| l) | kulttuuriperinnön suojeluun ja kehittämiseen tähtäävät politiikat |
| --- | --- |

l)

kulttuuriperinnön suojeluun ja kehittämiseen tähtäävät politiikat

| m) | kansalaisläheinen sosiaalipolitiikka |
| --- | --- |

m)

kansalaisläheinen sosiaalipolitiikka

| n) | yleissivistävä ja ammatillinen koulutus |
| --- | --- |

n)

yleissivistävä ja ammatillinen koulutus

| o) | terveys- ja sosiaalipalvelut |
| --- | --- |

o)

terveys- ja sosiaalipalvelut

| p) | muuttovirtojen hallinta, muuttajien vastaanotto- ja kotouttamispolitiikka |
| --- | --- |

p)

muuttovirtojen hallinta, muuttajien vastaanotto- ja kotouttamispolitiikka

| q) | asuminen |
| --- | --- |

q)

asuminen

| r) | turvajärjestelyt |
| --- | --- |

r)

turvajärjestelyt

| s) | julkiset hankinnat |
| --- | --- |

s)

julkiset hankinnat

| t) | paikallisdemokratia ja kansalaisten osallistuminen. |
| --- | --- |

t)

paikallisdemokratia ja kansalaisten osallistuminen.

| 1.12 | huomauttaa, että alueellisen ja paikallisen kehityksen vahvistaminen on tärkeää Turkin kaikkien alueiden taloudellisen ja yhteiskunnallisen edistymisen kannalta. Tähän liittyen komitea pitää tärkeänä, että keskushallinnon tehtävien hajauttamista alue- ja paikallisviranomaisille edistetään ja kiirehditään. |
| --- | --- |

1.12

huomauttaa, että alueellisen ja paikallisen kehityksen vahvistaminen on tärkeää Turkin kaikkien alueiden taloudellisen ja yhteiskunnallisen edistymisen kannalta. Tähän liittyen komitea pitää tärkeänä, että keskushallinnon tehtävien hajauttamista alue- ja paikallisviranomaisille edistetään ja kiirehditään.

| 1.13 | korostaa, että on välttämätöntä kutsua alue- ja paikallistaso ajoissa mukaan jäsenyysprosessiin ja että ympäristöala, joka on yksi alue- ja paikallistason kannalta keskeisistä unionin lainsäädännön osista, asetetaan tärkeysjärjestyksessä korkealle sijalle. Komitea toteaa, että ympäristökysymyksissä on jo tapahtunut jonkin verran edistystä, ja hallinnon kapasiteettia on vahvistettu, mutta sitä on vahvistettava edelleen, etenkin asiaankuuluvien hallintojen välisen koordinoinnin parantamiseksi. |
| --- | --- |

1.13

korostaa, että on välttämätöntä kutsua alue- ja paikallistaso ajoissa mukaan jäsenyysprosessiin ja että ympäristöala, joka on yksi alue- ja paikallistason kannalta keskeisistä unionin lainsäädännön osista, asetetaan tärkeysjärjestyksessä korkealle sijalle. Komitea toteaa, että ympäristökysymyksissä on jo tapahtunut jonkin verran edistystä, ja hallinnon kapasiteettia on vahvistettu, mutta sitä on vahvistettava edelleen, etenkin asiaankuuluvien hallintojen välisen koordinoinnin parantamiseksi.

| 1.14 | toteaa, että alue- ja paikallisviranomaiset vastaavat suuresta osasta EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta ja niillä on siten keskeinen rooli Turkin mahdollisessa jäseneksi liittymisessä. EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset voivat tiiviin hanketasolla tapahtuvan yhteistyön avulla osaltaan tukea uudistusten ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

1.14

toteaa, että alue- ja paikallisviranomaiset vastaavat suuresta osasta EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta ja niillä on siten keskeinen rooli Turkin mahdollisessa jäseneksi liittymisessä. EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset voivat tiiviin hanketasolla tapahtuvan yhteistyön avulla osaltaan tukea uudistusten ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa alue- ja paikallistasolla.

| 1.15 | tiedostaa Turkin jäsenyydestä aiheutuvat erityiset haasteet, jotka liittyvät yhteisen maatalouspolitiikan, koheesiopolitiikan sekä työntekijöiden vapaan liikkuvuuden soveltamiseen tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

1.15

tiedostaa Turkin jäsenyydestä aiheutuvat erityiset haasteet, jotka liittyvät yhteisen maatalouspolitiikan, koheesiopolitiikan sekä työntekijöiden vapaan liikkuvuuden soveltamiseen tulevaisuudessa.

| 1.16 | tukee komission näkemystä, jonka mukaan on välttämättä laadittava vaikutusanalyysi, toimeenpanosuunnitelma sekä budjetti- ja rahoituskehys. |
| --- | --- |

1.16

tukee komission näkemystä, jonka mukaan on välttämättä laadittava vaikutusanalyysi, toimeenpanosuunnitelma sekä budjetti- ja rahoituskehys.

| 1.17 | toivoo Turkin paikallisviranomaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tiivistämistä, kuten aikaisempienkin jäsenyyttä anoneiden maiden kohdalla tapahtui. |
| --- | --- |

1.17

toivoo Turkin paikallisviranomaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tiivistämistä, kuten aikaisempienkin jäsenyyttä anoneiden maiden kohdalla tapahtui.

| 1.18 | korostaa, että kidutuksen ja pahoinpitelyn, vähemmistöjen oikeuksien ja vapauden, kaikkien uskonsuuntien kunnioittamisen (etenkin kysymys kaikkien uskontosuuntien tasapuolisesta oikeudellisesta asemasta), naisten syrjinnän ja heihin kohdistuvan väkivallan sekä lapsityötä koskevien ILO:n standardien suhteen on olennaista noudattaa ehdotonta tinkimättömyyttä. |
| --- | --- |

1.18

korostaa, että kidutuksen ja pahoinpitelyn, vähemmistöjen oikeuksien ja vapauden, kaikkien uskonsuuntien kunnioittamisen (etenkin kysymys kaikkien uskontosuuntien tasapuolisesta oikeudellisesta asemasta), naisten syrjinnän ja heihin kohdistuvan väkivallan sekä lapsityötä koskevien ILO:n standardien suhteen on olennaista noudattaa ehdotonta tinkimättömyyttä.

| 1.19 | korostaa tarvetta vahvistaa alue- ja paikallistason hallinnollista suorituskykyä, jotta voidaan taata EU:n lainsäädännön tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen. |
| --- | --- |

1.19

korostaa tarvetta vahvistaa alue- ja paikallistason hallinnollista suorituskykyä, jotta voidaan taata EU:n lainsäädännön tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen.

| 1.20 | katsoo, että Turkin hallituksella on selvä velvollisuus tunnustaa täysimääräisesti ja varauksetta kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden olemassaolo sekä kunnioittaa ilman mitään ennakkoehtoja tai poikkeuksia kaikkien Euroopan unionin kansalaisten ihmis- ja yksilönoikeuksia. |
| --- | --- |

1.20

katsoo, että Turkin hallituksella on selvä velvollisuus tunnustaa täysimääräisesti ja varauksetta kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden olemassaolo sekä kunnioittaa ilman mitään ennakkoehtoja tai poikkeuksia kaikkien Euroopan unionin kansalaisten ihmis- ja yksilönoikeuksia.

2   Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | kehottaa komissiota kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset osallistumaan aktiivisesti strategiassaan mainittujen kolmen pilarin ja etenkin EU:n jäsenvaltioiden ja Turkin kansalaisten välistä vahvaa ja laajaa poliittista ja kulttuurivuoropuhelua koskevan kolmannen pilarin täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

2.1

kehottaa komissiota kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset osallistumaan aktiivisesti strategiassaan mainittujen kolmen pilarin ja etenkin EU:n jäsenvaltioiden ja Turkin kansalaisten välistä vahvaa ja laajaa poliittista ja kulttuurivuoropuhelua koskevan kolmannen pilarin täytäntöönpanoon.

| 2.2 | kehottaa komissiota käynnistämään tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tiedotuskampanjan, jonka avulla EU:n kansalaiset saavat tietoa suhteista Turkkiin, sekä tukemaan vaihto-ohjelmia, jotka osaltaan lisäävät EU:n kansalaisten ja Turkin yhteiskunnan keskinäistä ymmärrystä. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa komissiota käynnistämään tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tiedotuskampanjan, jonka avulla EU:n kansalaiset saavat tietoa suhteista Turkkiin, sekä tukemaan vaihto-ohjelmia, jotka osaltaan lisäävät EU:n kansalaisten ja Turkin yhteiskunnan keskinäistä ymmärrystä.

| 2.3 | kannustaa komissiota hyödyntämään EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten kokemuksia paikallisdemokratian sekä alue- ja paikallishallinnon kehittämisestä. |
| --- | --- |

2.3

kannustaa komissiota hyödyntämään EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten kokemuksia paikallisdemokratian sekä alue- ja paikallishallinnon kehittämisestä.

| 2.4 | suosittelee, että komissio käsittelee vuoden 2005 lopussa julkaistavassa seuraavassa Turkin asemaa koskevassa tiedonannossaan myös Turkin alue- ja paikallisviranomaisten roolia sekä vaatimusta sellaisen itsenäisen, valtiollista tasoa alemman tason luomisesta, joka integroidaan tiiviisti paikallista ja alueellista kehitystä koskevien strategioiden laatimiseen sekä EU:n rakennerahasto-ohjelmien ja muiden alueellisten kehitysaloitteiden toimeenpanoon. |
| --- | --- |

2.4

suosittelee, että komissio käsittelee vuoden 2005 lopussa julkaistavassa seuraavassa Turkin asemaa koskevassa tiedonannossaan myös Turkin alue- ja paikallisviranomaisten roolia sekä vaatimusta sellaisen itsenäisen, valtiollista tasoa alemman tason luomisesta, joka integroidaan tiiviisti paikallista ja alueellista kehitystä koskevien strategioiden laatimiseen sekä EU:n rakennerahasto-ohjelmien ja muiden alueellisten kehitysaloitteiden toimeenpanoon.

| 2.5 | suosittelee, että perustetaan alueiden komitean ja Turkin paikallis- ja alueviranomaisten välinen neuvoa-antava sekakomitea, kuten aikaisempienkin ehdokasmaiden kohdalla on tehty. |
| --- | --- |

2.5

suosittelee, että perustetaan alueiden komitean ja Turkin paikallis- ja alueviranomaisten välinen neuvoa-antava sekakomitea, kuten aikaisempienkin ehdokasmaiden kohdalla on tehty.

| 2.6 | kehottaa Turkin hallitusta kiirehtimään hajautetun julkishallinnon uudistusta, jotta se voidaan toteuttaa mahdollisimman pian lopullisesti ja kestävällä tavalla. Kyseessä on alueiden taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen kannalta keskeinen tekijä. |
| --- | --- |

2.6

kehottaa Turkin hallitusta kiirehtimään hajautetun julkishallinnon uudistusta, jotta se voidaan toteuttaa mahdollisimman pian lopullisesti ja kestävällä tavalla. Kyseessä on alueiden taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen kannalta keskeinen tekijä.

| 2.7 | suosittelee, että alue- ja paikallisviranomaisille myönnetään uudistusten täytäntöönpanon edellyttämä rahoitus ja järjestetään henkilöstöresurssit. Erityistä huomiota tulee kiinnittää Turkin kaikkein heikoimmassa asemassa olevien alueiden taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen. |
| --- | --- |

2.7

suosittelee, että alue- ja paikallisviranomaisille myönnetään uudistusten täytäntöönpanon edellyttämä rahoitus ja järjestetään henkilöstöresurssit. Erityistä huomiota tulee kiinnittää Turkin kaikkein heikoimmassa asemassa olevien alueiden taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen.

| 2.8 | katsoo, että rakenne- ja koheesiorahastoista voi olla hyötyä etenkin Turkin kaakkoisosan alueiden yhteiskunnalliselle ja taloudelliselle kehitykselle. |
| --- | --- |

2.8

katsoo, että rakenne- ja koheesiorahastoista voi olla hyötyä etenkin Turkin kaakkoisosan alueiden yhteiskunnalliselle ja taloudelliselle kehitykselle.

| 2.9 | kehottaa sen vuoksi käynnistämään konkreettisia aloitteita, joilla tuetaan alue- ja paikallisviranomaisten hallintokapasiteettia rakennetukien käytössä, ja kehottaa myös Turkin hallitusta varaamaan tarvittavat varat toimien osarahoittamiseksi. |
| --- | --- |

2.9

kehottaa sen vuoksi käynnistämään konkreettisia aloitteita, joilla tuetaan alue- ja paikallisviranomaisten hallintokapasiteettia rakennetukien käytössä, ja kehottaa myös Turkin hallitusta varaamaan tarvittavat varat toimien osarahoittamiseksi.

| 2.10 | kehottaa antamaan vaaleilla valituille alue- ja paikallistason edustajille entistä enemmän toimivaltaa ja tehtäviä sekä lisäämään vastaavasti alue- ja paikallisviranomaisille myönnettäviä julkisia varoja. |
| --- | --- |

2.10

kehottaa antamaan vaaleilla valituille alue- ja paikallistason edustajille entistä enemmän toimivaltaa ja tehtäviä sekä lisäämään vastaavasti alue- ja paikallisviranomaisille myönnettäviä julkisia varoja.

| 2.11 | kehottaa luomaan aluekehityspolitiikalle oikeuskehyksen. |
| --- | --- |

2.11

kehottaa luomaan aluekehityspolitiikalle oikeuskehyksen.

| 2.12 | kehottaa Turkin hallitusta ryhtymään toimiin, joilla varmistetaan, että maassa pystytään soveltamaan unionin lainsäädäntöä myös paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

2.12

kehottaa Turkin hallitusta ryhtymään toimiin, joilla varmistetaan, että maassa pystytään soveltamaan unionin lainsäädäntöä myös paikallis- ja aluetasolla.

| 2.13 | kehottaa Turkkia ryhtymään tarvittaviin toimiin komission suosituksessaan ilmaisemien huolenaiheiden poistamiseksi, eritoten niiden, jotka koskevat ihmisoikeuksien kunnioittamista sekä perusoikeuksien ja -vapauksien täysimääräistä toteutumista kaikkien kansalaisten, myös vähemmistöjen, kohdalla. |
| --- | --- |

2.13

kehottaa Turkkia ryhtymään tarvittaviin toimiin komission suosituksessaan ilmaisemien huolenaiheiden poistamiseksi, eritoten niiden, jotka koskevat ihmisoikeuksien kunnioittamista sekä perusoikeuksien ja -vapauksien täysimääräistä toteutumista kaikkien kansalaisten, myös vähemmistöjen, kohdalla.

| 2.14 | kehottaa Turkin hallitusta kehittämään ja laajentamaan paikallisen ja alueellisen itsehallinnon periaatetta Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan mukaisesti sekä takaamaan kansalaisten täysimääräinen ja suora osallistuminen. |
| --- | --- |

2.14

kehottaa Turkin hallitusta kehittämään ja laajentamaan paikallisen ja alueellisen itsehallinnon periaatetta Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan mukaisesti sekä takaamaan kansalaisten täysimääräinen ja suora osallistuminen.

| 2.15 | odottaa, että Turkin hallitus ryhtyy antamansa vahvistuksen pohjalta toimiin ratifioidakseen pöytäkirjan Ankaran sopimuksen mukauttamisesta ennen varsinaisten liittymisneuvottelujen alkamista. |
| --- | --- |

2.15

odottaa, että Turkin hallitus ryhtyy antamansa vahvistuksen pohjalta toimiin ratifioidakseen pöytäkirjan Ankaran sopimuksen mukauttamisesta ennen varsinaisten liittymisneuvottelujen alkamista.

| 2.16 | kehottaa Turkkia noudattamaan varauksettomasti kansainvälistä oikeutta sekä hyvien naapuruussuhteiden periaatetta. |
| --- | --- |

2.16

kehottaa Turkkia noudattamaan varauksettomasti kansainvälistä oikeutta sekä hyvien naapuruussuhteiden periaatetta.

| 2.17 | on valmis esittämään sopivan tilaisuuden tullen vastaisuudessakin näkemyksiään Turkin edistymisestä liittymisvalmisteluissa paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta ja kehottaa painokkaasti Euroopan unionia kuulemaan alueiden komiteaa tulevien määräaikaiskertomusten laatimisen yhteydessä. |
| --- | --- |

2.17

on valmis esittämään sopivan tilaisuuden tullen vastaisuudessakin näkemyksiään Turkin edistymisestä liittymisvalmisteluissa paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta ja kehottaa painokkaasti Euroopan unionia kuulemaan alueiden komiteaa tulevien määräaikaiskertomusten laatimisen yhteydessä.

Bryssel 6. heinäkuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

| 7.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 31/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 31/15

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Euroopan komission strategia-asiakirja laajentumisprosessin edistymisestä (Romania)”

(2006/C 31/04)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille: ”Euroopan komission strategia-asiakirja laajentumisprosessin edistymisestä” (KOM(2004) 657 lopullinen — SEK(2004) 1200),

ottaa huomioon Euroopan komission 29. marraskuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 28. syyskuuta 2004 tekemän päätöksen antaa ”ulkosuhteet”-valiokunnan tehtäväksi valmistella lausunto aiheesta ”Laajentumisprosessin edistymistä koskeva Euroopan komission strategia”,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 16.–17. joulukuuta 2004 pitämän kokouksen puheenjohtajan päätelmät (16238/04),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman Romanian edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa (KOM(2004) 657 — C6-0151/2004 — 2004/2184 (INI)),

ottaa huomioon vuosiksi 2002–2006 asetetut AK:n poliittiset painopistealat, joissa EU:n laajentumista pidetään rauhan ja vakauden takaavana sekä koko Euroopan yhdentymisprosessia vahvistavana ainutkertaisena tapahtumana,

ottaa huomioon13. helmikuuta 2003 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Euroopan komission työohjelma ja alueiden komitean tärkeimmät tavoitteet vuodeksi 2003” (CdR 6/2003 fin (1)),

ottaa huomioon aiheista ”Kohti laajentuvaa unionia — Strateginen asiakirja ja Euroopan komission kertomus ehdokasmaiden liittymisvalmistelujen edistymisestä” ja ”Komission kertomus neuvostolle — Euroopan unionin laajentumisen selittäminen” antamansa lausunnon (CdR 325/2002 fin (2)),

ottaa huomioon aiheesta ”Komission tiedonanto hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksia koskevista toimintasuunnitelmista sekä neuvotteluja käyvien maiden liittymisneuvottelujen yhteydessä tekemien sitoumusten seurannasta” antamansa lausunnon (CdR 244/2002 fin),

ottaa huomioon Romanian paikallisviranomaisten liiton ja alueiden komitean yhteisen julistuksen, joka allekirjoitettiin Euroopan unionin laajentumista koskeneen alueiden komitean 3. lokakuuta 2001 Bukarestissa järjestämän 11. konferenssin (3) yhteydessä, ja AK:n Essexissä 5. marraskuuta 2004 pitämän laajentumista käsitelleen seminaarin (4),

ottaa huomioon laajentumisasioista vastaavan komissaarin Olli Rehnin Bukarestissa 28. helmikuuta 2005 pitämän puheen aiheesta ”Romania ja Euroopan unioni: yhteinen tulevaisuus, yhteiset haasteet” (5),

ottaa huomioon”ulkosuhteet”-valiokunnan 26. huhtikuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 496/2004 rev. 1), jonka esittelijä oli Kööpenhaminan maakunnanvaltuutettu Lars Abel (DK–PPE),

hyväksyi 6.–7. heinäkuuta 2005 pitämässään 60. täysistunnossa (heinäkuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean näkemykset

1.1   Laajentumisprosessia koskevia yleisiä huomioita

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1.1 | on tyytyväinen Euroopan unionin laajentumiseen kymmenellä uudella jäsenvaltiolla 1. toukokuuta 2004. |
| --- | --- |

1.1.1

on tyytyväinen Euroopan unionin laajentumiseen kymmenellä uudella jäsenvaltiolla 1. toukokuuta 2004.

| 1.1.2 | painottaa Bulgarian ja Romanian kuuluvan nykyiseen laajentumisprosessiin, vaikka ne liittyvätkin unioniin eri syistä vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

1.1.2

painottaa Bulgarian ja Romanian kuuluvan nykyiseen laajentumisprosessiin, vaikka ne liittyvätkin unioniin eri syistä vasta myöhemmin.

| 1.1.3 | on tyytyväinen tuloksiin ja suosituksiin, jotka Euroopan komissio esitti neuvostolle ja Euroopan parlamentille 6. lokakuuta 2004 antamassaan määräaikaiskertomuksessa sekä Bulgariaa, Romaniaa ja Kroatiaa koskevassa strategia-asiakirjassa. |
| --- | --- |

1.1.3

on tyytyväinen tuloksiin ja suosituksiin, jotka Euroopan komissio esitti neuvostolle ja Euroopan parlamentille 6. lokakuuta 2004 antamassaan määräaikaiskertomuksessa sekä Bulgariaa, Romaniaa ja Kroatiaa koskevassa strategia-asiakirjassa.

| 1.1.4 | yhtyy puolestaan käsitykseen, jonka mukaan Bulgaria ja Romania pystyvät aikanaan täyttämään EU:n jäsenyydestä aiheutuvat velvollisuudet sekä Kööpenhaminan poliittiset kriteerit ja luomaan toimivan markkinatalouden. |
| --- | --- |

1.1.4

yhtyy puolestaan käsitykseen, jonka mukaan Bulgaria ja Romania pystyvät aikanaan täyttämään EU:n jäsenyydestä aiheutuvat velvollisuudet sekä Kööpenhaminan poliittiset kriteerit ja luomaan toimivan markkinatalouden.

| 1.1.5 | on tyytyväinen siihen, että EU:n ulkoministerit allekirjoittivat liittymissopimukset Bulgarian ja Romanian kanssa 25. huhtikuuta 2005, jotta niistä voi tulla EU:n jäseniä 1. tammikuuta 2007, mikäli ne siihen mennessä täyttävät kaikki jäsenyysehdot. |
| --- | --- |

1.1.5

on tyytyväinen siihen, että EU:n ulkoministerit allekirjoittivat liittymissopimukset Bulgarian ja Romanian kanssa 25. huhtikuuta 2005, jotta niistä voi tulla EU:n jäseniä 1. tammikuuta 2007, mikäli ne siihen mennessä täyttävät kaikki jäsenyysehdot.

| 1.1.6 | muistuttaa, että tähänastisten laajentumisten toimiva perusperiaate on ollut kunkin ehdokasvaltion omakohtainen jäsenyyskelpoisuus. |
| --- | --- |

1.1.6

muistuttaa, että tähänastisten laajentumisten toimiva perusperiaate on ollut kunkin ehdokasvaltion omakohtainen jäsenyyskelpoisuus.

| 1.1.7 | painottaa, että Bulgarian ja Romanian neuvottelujen päättymisen jälkeen tekemien sitoumusten asianmukaista noudattamista tulee seurata intensiivisesti. |
| --- | --- |

1.1.7

painottaa, että Bulgarian ja Romanian neuvottelujen päättymisen jälkeen tekemien sitoumusten asianmukaista noudattamista tulee seurata intensiivisesti.

| 1.1.8 | pitää mielekkäänä määrittää suojalausekkeiden avulla toimet sellaisten vakavien ongelmien ratkaisemiseksi, joita saattaa ilmetä ennen liittymistä tai liittymisten jälkeisten kolmen ensimmäisen vuoden aikana. |
| --- | --- |

1.1.8

pitää mielekkäänä määrittää suojalausekkeiden avulla toimet sellaisten vakavien ongelmien ratkaisemiseksi, joita saattaa ilmetä ennen liittymistä tai liittymisten jälkeisten kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

| 1.1.9 | katsoo, että Bulgarian ja Romanian tapauksessa sovellettava, komission suositukseen perustuva suojalauseke on luonteeltaan erityinen ja saattaa lykätä liittymistä yhdellä vuodella jäsenvaltioiden yksimielisesti niin päättäessä. Lisäksi se toteaa, että mikäli Romaniassa ilmenee ongelmia oikeus- ja sisäasioiden alalla tai kilpailupolitiikan alalla, päätös soveltaa lykkäyslauseketta voidaan tehdä määräenemmistöllä. |
| --- | --- |

1.1.9

katsoo, että Bulgarian ja Romanian tapauksessa sovellettava, komission suositukseen perustuva suojalauseke on luonteeltaan erityinen ja saattaa lykätä liittymistä yhdellä vuodella jäsenvaltioiden yksimielisesti niin päättäessä. Lisäksi se toteaa, että mikäli Romaniassa ilmenee ongelmia oikeus- ja sisäasioiden alalla tai kilpailupolitiikan alalla, päätös soveltaa lykkäyslauseketta voidaan tehdä määräenemmistöllä.

| 1.1.10 | korostaa, että se voi tukea Bulgarian ja Romanian paikallis- ja alueviranomaisia jäsenyysvalmisteluissa siten, että liittymissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen AK:hon kuuluvat tarkkailijat osallistuvat intensiivisesti komitean työskentelyyn. |
| --- | --- |

1.1.10

korostaa, että se voi tukea Bulgarian ja Romanian paikallis- ja alueviranomaisia jäsenyysvalmisteluissa siten, että liittymissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen AK:hon kuuluvat tarkkailijat osallistuvat intensiivisesti komitean työskentelyyn.

| 1.1.11 | ilmaisee halukkuutensa edistää Bulgarian ja Romanian unioniin liittymisen kannatusta ratifioimismenettelyn aikana aktiivisen tiedotuspolitiikan avulla. |
| --- | --- |

1.1.11

ilmaisee halukkuutensa edistää Bulgarian ja Romanian unioniin liittymisen kannatusta ratifioimismenettelyn aikana aktiivisen tiedotuspolitiikan avulla.

| 1.1.12 | on tyytyväinen Romanian ja Bulgarian osallistumiseen Euroopan perustuslakisopimuksen valmisteluun ja tukee voimakkaasti alue- ja paikallisyhteisöissä aloitettavaa tiedotuskampanjaa, jonka tarkoituksena on esitellä ja selostaa perustuslain sisältöä yhteisön säännöstön hengen mukaisesti ja jolla voidaan lisätä kansalaisten sitoutumista Euroopan unionin arvoihin ja toimintatapoihin ja niitä koskevaa tietämystä. |
| --- | --- |

1.1.12

on tyytyväinen Romanian ja Bulgarian osallistumiseen Euroopan perustuslakisopimuksen valmisteluun ja tukee voimakkaasti alue- ja paikallisyhteisöissä aloitettavaa tiedotuskampanjaa, jonka tarkoituksena on esitellä ja selostaa perustuslain sisältöä yhteisön säännöstön hengen mukaisesti ja jolla voidaan lisätä kansalaisten sitoutumista Euroopan unionin arvoihin ja toimintatapoihin ja niitä koskevaa tietämystä.

| 1.1.13 | on tyytyväinen16.–17. joulukuuta 2004 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätökseen aloittaa liittymisneuvottelut Kroatian kanssa ja panee merkille liittymisneuvottelujen aloittamisen lykkäämisen siihen asti, kunnes maan voidaan todeta tekevän täysimittaista yhteistyötä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa. |
| --- | --- |

1.1.13

on tyytyväinen16.–17. joulukuuta 2004 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätökseen aloittaa liittymisneuvottelut Kroatian kanssa ja panee merkille liittymisneuvottelujen aloittamisen lykkäämisen siihen asti, kunnes maan voidaan todeta tekevän täysimittaista yhteistyötä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa.

| 1.1.14 | kannattaa16.–17. joulukuuta 2004 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöstä aloittaa liittymisneuvottelut Turkin kanssa 3. lokakuuta 2005. |
| --- | --- |

1.1.14

kannattaa16.–17. joulukuuta 2004 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöstä aloittaa liittymisneuvottelut Turkin kanssa 3. lokakuuta 2005.

| 1.1.15 | katsoo, että sen jäsenillä on mahdollisuus tukea kumppanuuksien avulla ehdokasvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisia jäsenyysvalmisteluissa. |
| --- | --- |

1.1.15

katsoo, että sen jäsenillä on mahdollisuus tukea kumppanuuksien avulla ehdokasvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisia jäsenyysvalmisteluissa.

1.2   Huomioita määräaikaiskertomuksesta, joka koskee Romanian edistymistä EU-jäsenyyden valmisteluissa

ALUEIDEN KOMITEA

a)   ottaa huomioon paikallisdemokratian ja hallinnon hajauttamisen ja

| 1.2.1 | katsoo, että Romanian paikallishallinnon kehitys vuonna 2004 on ollut myönteistä oikeusperustan vahvistamisen ja erityisesti perustuslakiuudistuksen ansiosta. Uudistukseen on sisältynyt hallinnon hajauttamisen käsitteen käyttöönottaminen, hallinnonuudistusta koskevan strategian tarkistaminen, hallinnon hajauttamista koskeva puitelaki sekä maaherrainstituutiota koskeva laki (6). |
| --- | --- |

1.2.1

katsoo, että Romanian paikallishallinnon kehitys vuonna 2004 on ollut myönteistä oikeusperustan vahvistamisen ja erityisesti perustuslakiuudistuksen ansiosta. Uudistukseen on sisältynyt hallinnon hajauttamisen käsitteen käyttöönottaminen, hallinnonuudistusta koskevan strategian tarkistaminen, hallinnon hajauttamista koskeva puitelaki sekä maaherrainstituutiota koskeva laki (6).

| 1.2.2 | on tyytyväinen kaikkien poliittisten puolueiden vahvistamaan yksimielisyyteen julkishallinnon uudistamisesta sekä etenkin paikallis- ja alueviranomaisten esittämiin näkökohtiin ja sitoutumiseen niiden osallistuessa rakentavalla tavalla Romanian EU-jäsenyyttä koskevaan liittymisprosessiin ja tukee joulukuussa 2004 perustettua Romanian hallitusta hallinnon ja julkisen talouden hajauttamisprosessin jatkamisessa sekä paikallisen itsehallinnon vahvistamisessa sitä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa annettujen säännösten mukaisesti. Romania hyväksyi Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan vuonna 1997. |
| --- | --- |

1.2.2

on tyytyväinen kaikkien poliittisten puolueiden vahvistamaan yksimielisyyteen julkishallinnon uudistamisesta sekä etenkin paikallis- ja alueviranomaisten esittämiin näkökohtiin ja sitoutumiseen niiden osallistuessa rakentavalla tavalla Romanian EU-jäsenyyttä koskevaan liittymisprosessiin ja tukee joulukuussa 2004 perustettua Romanian hallitusta hallinnon ja julkisen talouden hajauttamisprosessin jatkamisessa sekä paikallisen itsehallinnon vahvistamisessa sitä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa annettujen säännösten mukaisesti. Romania hyväksyi Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan vuonna 1997.

| 1.2.3 | ottaa huomioon hallinnon tehokkuutta koskevassa uudessa hallitusohjelmassa (7) kaavaillut toimet, joilla pyritään luomaan täysi avoimuus paikallistason poliittisissa ja taloudellisissa asioissa ja lisäämään paikallishallinnon osallistumista kansalliseen päätöksentekoprosessiin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2.3

ottaa huomioon hallinnon tehokkuutta koskevassa uudessa hallitusohjelmassa (7) kaavaillut toimet, joilla pyritään luomaan täysi avoimuus paikallistason poliittisissa ja taloudellisissa asioissa ja lisäämään paikallishallinnon osallistumista kansalliseen päätöksentekoprosessiin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti.

| 1.2.4 | on yhtä mieltä Euroopan komission kanssa taloudellisten ja henkilöstöresurssien epäsuhdasta paikallistason vastuunsiirrossa, mikä voi vaarantaa julkishallinnon tehokkuuden. |
| --- | --- |

1.2.4

on yhtä mieltä Euroopan komission kanssa taloudellisten ja henkilöstöresurssien epäsuhdasta paikallistason vastuunsiirrossa, mikä voi vaarantaa julkishallinnon tehokkuuden.

| 1.2.5 | korostaa, että paikallis- ja aluetasolla on ehdottomasti panostettava päteviin, motivoituneisiin ja itsenäisiin virkamiehiin. Tässä yhteydessä on huolehdittava koulutusohjelmien riittävästä rahoituksesta, toimivaltuuksien siirtämisestä vaihtamalla hyviä käytänteitä unionin jäsenvaltioiden alue- ja paikallishallintojen kesken sekä riittävistä kannusteista. |
| --- | --- |

1.2.5

korostaa, että paikallis- ja aluetasolla on ehdottomasti panostettava päteviin, motivoituneisiin ja itsenäisiin virkamiehiin. Tässä yhteydessä on huolehdittava koulutusohjelmien riittävästä rahoituksesta, toimivaltuuksien siirtämisestä vaihtamalla hyviä käytänteitä unionin jäsenvaltioiden alue- ja paikallishallintojen kesken sekä riittävistä kannusteista.

| 1.2.6 | katsoo, että henkilöstöresursseista huolehtiminen nykyaikaista julkishallintoa varten on pitkäaikainen prosessi, mutta samalla kyseessä on myös strateginen toimenpide, jonka avulla voidaan selviytyä Euroopan yhdentymisen ja rakennerahastojen hallinnan uusista haasteista. |
| --- | --- |

1.2.6

katsoo, että henkilöstöresursseista huolehtiminen nykyaikaista julkishallintoa varten on pitkäaikainen prosessi, mutta samalla kyseessä on myös strateginen toimenpide, jonka avulla voidaan selviytyä Euroopan yhdentymisen ja rakennerahastojen hallinnan uusista haasteista.

| 1.2.7 | on huolissaan useiden itsenäisten tarkkailijoiden havaitsemasta poliittisten siirtymien laajuudesta ennen viimeksi vuonna 2004 pidettyjä paikallisvaaleja (8), ja katsoo, että sitä voidaan rajoittaa suoralla ja avoimella julkisten varojen myöntämisellä, joka perustuu eri viranomaistasojen välisiin objektiivisiin kriteereihin, ja vahvistamalla paikallisdemokratian asemaa ainoana oikeana käytäntönä. |
| --- | --- |

1.2.7

on huolissaan useiden itsenäisten tarkkailijoiden havaitsemasta poliittisten siirtymien laajuudesta ennen viimeksi vuonna 2004 pidettyjä paikallisvaaleja (8), ja katsoo, että sitä voidaan rajoittaa suoralla ja avoimella julkisten varojen myöntämisellä, joka perustuu eri viranomaistasojen välisiin objektiivisiin kriteereihin, ja vahvistamalla paikallisdemokratian asemaa ainoana oikeana käytäntönä.

| 1.2.8 | korostaa, että korruptio saattaa edelleen olla sekä kansallisen että paikallisen tason huolenaihe, joka voi vaarantaa paikallisdemokratian sekä julkisten ja unionin varojen hallinnan, ja kehottaakin unionin toimielimiä valvomaan sitä tarkoin. |
| --- | --- |

1.2.8

korostaa, että korruptio saattaa edelleen olla sekä kansallisen että paikallisen tason huolenaihe, joka voi vaarantaa paikallisdemokratian sekä julkisten ja unionin varojen hallinnan, ja kehottaakin unionin toimielimiä valvomaan sitä tarkoin.

| 1.2.9 | tukee voimakkaasti Romanian uuden hallituksen esittämän ajantasaistetun korruptionvastaisen strategian käyttöönottoa ja tuomarien asianmukaista palkkausjärjestelmää sekä panee merkille korruptiota aiheuttavien tilanteiden vähentämiseksi tehdyt erityistoimenpiteet sen jälkeen, kun uusi hallitus vannoi virkavalansa. Nämä toimet osoittavat Romanian sitoutuvan käsittelemään kysymystä ensisijaisen tärkeänä. |
| --- | --- |

1.2.9

tukee voimakkaasti Romanian uuden hallituksen esittämän ajantasaistetun korruptionvastaisen strategian käyttöönottoa ja tuomarien asianmukaista palkkausjärjestelmää sekä panee merkille korruptiota aiheuttavien tilanteiden vähentämiseksi tehdyt erityistoimenpiteet sen jälkeen, kun uusi hallitus vannoi virkavalansa. Nämä toimet osoittavat Romanian sitoutuvan käsittelemään kysymystä ensisijaisen tärkeänä.

| 1.2.10 | kehottaa painokkaasti Romaniassa toimivia ulkomaalaisia yrityksiä ja viranomaisia, jotka kohtaavat epärehellisiä virkamiehiä, toimimaan ”korruption ilmaisimina” kieltäytymällä lahjusten maksamisesta ja ilmoittamalla tilanteesta asianomaisille viranomaisille korruption torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.2.10

kehottaa painokkaasti Romaniassa toimivia ulkomaalaisia yrityksiä ja viranomaisia, jotka kohtaavat epärehellisiä virkamiehiä, toimimaan ”korruption ilmaisimina” kieltäytymällä lahjusten maksamisesta ja ilmoittamalla tilanteesta asianomaisille viranomaisille korruption torjumiseksi.

| 1.2.11 | tukee paikallishallinnon aktiivista osallistumista lainsäädäntöprosessiin alue- ja paikallisviranomaisten etuun ja vastuualueisiin vaikuttavien lakien valmisteluvaiheessa tapahtuvan varhaisen ja tehokkaan kuulemisen välityksellä. |
| --- | --- |

1.2.11

tukee paikallishallinnon aktiivista osallistumista lainsäädäntöprosessiin alue- ja paikallisviranomaisten etuun ja vastuualueisiin vaikuttavien lakien valmisteluvaiheessa tapahtuvan varhaisen ja tehokkaan kuulemisen välityksellä.

| 1.2.12 | tukee Romanian paikallisviranomaisia kehitettäessä kansalaisten ja nuorison osallistumista yhteisöjen sosiaaliseen ja poliittiseen elämään ja käynnistettäessä tiedotuskampanjoja nykyaikaisen julkishallinnon edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.2.12

tukee Romanian paikallisviranomaisia kehitettäessä kansalaisten ja nuorison osallistumista yhteisöjen sosiaaliseen ja poliittiseen elämään ja käynnistettäessä tiedotuskampanjoja nykyaikaisen julkishallinnon edistämiseksi.

b)   ottaa huomioon talouskehityksen ja

| 1.2.13 | toteaa Romanian täyttävän taloudelliset kriteerit markkinataloutena, joka pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista EU:ssa rakenneuudistusten määrätietoisen toteuttamisen avulla. |
| --- | --- |

1.2.13

toteaa Romanian täyttävän taloudelliset kriteerit markkinataloutena, joka pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista EU:ssa rakenneuudistusten määrätietoisen toteuttamisen avulla.

| 1.2.14 | panee merkille tavoitteet, jotka Romanian tulee saavuttaa kilpailun alalla erityisesti huolehtimalla lainsäädännöllisten ja institutionaalisten puitteiden tehokkaasta toiminnasta, ja pitää tervetulleina hallituksen viimeksi toteuttamia toimia tällä alalla (9) samoin kuin meneillään olevia toimia riittävien hallinnollisten valmiuksien takaamiseksi. Lisäksi komitea pitää tervetulleina rakenneuudistuksia eli tarkistettua kansallista rakenneuudistusstrategiaa ja yksittäisiä liiketoimintasuunnitelmia, joiden mukaan valtionapua ei myönnetä eikä makseta terästeollisuudelle 1. päivästä tammikuuta 2005 alkaen (10), mutta painottaa, että on otettava huomioon myös yhteiskunnalliset seuraukset, joilla voi olla suora vaikutus alue- ja paikallisyhteisöihin. |
| --- | --- |

1.2.14

panee merkille tavoitteet, jotka Romanian tulee saavuttaa kilpailun alalla erityisesti huolehtimalla lainsäädännöllisten ja institutionaalisten puitteiden tehokkaasta toiminnasta, ja pitää tervetulleina hallituksen viimeksi toteuttamia toimia tällä alalla (9) samoin kuin meneillään olevia toimia riittävien hallinnollisten valmiuksien takaamiseksi. Lisäksi komitea pitää tervetulleina rakenneuudistuksia eli tarkistettua kansallista rakenneuudistusstrategiaa ja yksittäisiä liiketoimintasuunnitelmia, joiden mukaan valtionapua ei myönnetä eikä makseta terästeollisuudelle 1. päivästä tammikuuta 2005 alkaen (10), mutta painottaa, että on otettava huomioon myös yhteiskunnalliset seuraukset, joilla voi olla suora vaikutus alue- ja paikallisyhteisöihin.

| 1.2.15 | on tietoinen siitä, että oikeuslaitoksen ja julkishallinnon toiminnassa on saavutettava edistystä, jotta liiketoimintaympäristöä voitaisiin parantaa. |
| --- | --- |

1.2.15

on tietoinen siitä, että oikeuslaitoksen ja julkishallinnon toiminnassa on saavutettava edistystä, jotta liiketoimintaympäristöä voitaisiin parantaa.

c)   ottaa huomioon yhteisön säännöstön täytäntöönpanon ja

| 1.2.16 | pitää tervetulleena rakennepolitiikoiden täytäntöönpanon valmistelussa saavutettua edistystä ja lainsäädäntöä, jolla luodaan mekanismeja ja välineitä rakennerahastojen asianmukaista käyttöä varten. |
| --- | --- |

1.2.16

pitää tervetulleena rakennepolitiikoiden täytäntöönpanon valmistelussa saavutettua edistystä ja lainsäädäntöä, jolla luodaan mekanismeja ja välineitä rakennerahastojen asianmukaista käyttöä varten.

| 1.2.17 | toteaa, että paikallis- ja aluehallintoa tulee vahvistaa edelleen yhteisön lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon takaamiseksi aloilla, joilla paikallis- ja alueviranomaisilla on toimivaltaa, kuten julkiset hankinnat, liikenne, infrastruktuuri, tiestö, ympäristö, sosiaalipolitiikka, lastensuojelu ja vähemmistöjen suojelu, terveys, koulutus, kulttuuri ja rajatylittävä yhteistyö. |
| --- | --- |

1.2.17

toteaa, että paikallis- ja aluehallintoa tulee vahvistaa edelleen yhteisön lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon takaamiseksi aloilla, joilla paikallis- ja alueviranomaisilla on toimivaltaa, kuten julkiset hankinnat, liikenne, infrastruktuuri, tiestö, ympäristö, sosiaalipolitiikka, lastensuojelu ja vähemmistöjen suojelu, terveys, koulutus, kulttuuri ja rajatylittävä yhteistyö.

| 1.2.18 | kannattaa alue- ja paikallistason hallinnon valmiuksien vahvistamista ympäristöasioissa ja koordinoinnin kehittämistä niiden ja muiden asianomaisten viranomaisten välillä unionin lainsäädännön täytäntöönpanon helpottamiseksi keskeisillä aloilla, kuten vesi- ja jätehuolto, ilmanlaatu, meluntorjunta, luonnonsuojelu, teollisuuden aiheuttama ympäristön pilaantuminen, kemikaalit jne. |
| --- | --- |

1.2.18

kannattaa alue- ja paikallistason hallinnon valmiuksien vahvistamista ympäristöasioissa ja koordinoinnin kehittämistä niiden ja muiden asianomaisten viranomaisten välillä unionin lainsäädännön täytäntöönpanon helpottamiseksi keskeisillä aloilla, kuten vesi- ja jätehuolto, ilmanlaatu, meluntorjunta, luonnonsuojelu, teollisuuden aiheuttama ympäristön pilaantuminen, kemikaalit jne.

| 1.2.19 | panee merkille myönteisen kehityksen vuonna 2001 hyväksytyn romaneja koskevan strategian toteuttamisessa ja kehottaa kehittämään paikallis- ja valtiotason välistä koordinointia sekä tehokkaita läänitason toimia esimerkiksi ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen alalla kulttuuriset ja sosiaaliset lähtökohdat huomioon ottaen. |
| --- | --- |

1.2.19

panee merkille myönteisen kehityksen vuonna 2001 hyväksytyn romaneja koskevan strategian toteuttamisessa ja kehottaa kehittämään paikallis- ja valtiotason välistä koordinointia sekä tehokkaita läänitason toimia esimerkiksi ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen alalla kulttuuriset ja sosiaaliset lähtökohdat huomioon ottaen.

| 1.2.20 | toteaa, että paikallis- ja aluetasolla on kehitettävä edelleen mekanismeja hankkeiden tunnistamista, hallintaa, valvontaa ja arviointia varten sekä erityisesti yhteisrahoituskapasiteettia, jotta EU-rahoituksen vaadittu hyödyntämistaso voitaisiin saavuttaa vuoteen 2007 mennessä. |
| --- | --- |

1.2.20

toteaa, että paikallis- ja aluetasolla on kehitettävä edelleen mekanismeja hankkeiden tunnistamista, hallintaa, valvontaa ja arviointia varten sekä erityisesti yhteisrahoituskapasiteettia, jotta EU-rahoituksen vaadittu hyödyntämistaso voitaisiin saavuttaa vuoteen 2007 mennessä.

| 1.2.21 | tähdentää, että rakennerahastojen käyttöön valmistautumiseksi paikallisviranomaisten tulisi hyödyntää unioniin liittymistä edeltävää rahoitustukea mahdollisimman tehokkaasti. |
| --- | --- |

1.2.21

tähdentää, että rakennerahastojen käyttöön valmistautumiseksi paikallisviranomaisten tulisi hyödyntää unioniin liittymistä edeltävää rahoitustukea mahdollisimman tehokkaasti.

| 1.2.22 | pitää tervetulleena nykyistä vuosiksi 2004–2006 tehtyä kansallista kehityssuunnitelmaa ja katsoo, että se on hyvä perusta rakennerahastoja varten laadittavalle suunnitelmalle, ja kehottaa syvällisempään analyysiin laadittaessa koheesiopolitiikkaa koskevien Romanian ja unionin näkemysten mukaista kansallista kehityssuunnitelmaa vuosiksi 2007–2013. |
| --- | --- |

1.2.22

pitää tervetulleena nykyistä vuosiksi 2004–2006 tehtyä kansallista kehityssuunnitelmaa ja katsoo, että se on hyvä perusta rakennerahastoja varten laadittavalle suunnitelmalle, ja kehottaa syvällisempään analyysiin laadittaessa koheesiopolitiikkaa koskevien Romanian ja unionin näkemysten mukaista kansallista kehityssuunnitelmaa vuosiksi 2007–2013.

| 1.2.23 | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota kuulemisen ja kumppanuuden periaatteisiin. Tämä koskee etenkin paikallis-, läänin- ja alueviranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden tiivistä ja aktiivista osallistumista vuosien 2007–2013 kansallisen kehityssuunnitelman ja toimintaohjelmien laatimiseen sekä niiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

1.2.23

kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota kuulemisen ja kumppanuuden periaatteisiin. Tämä koskee etenkin paikallis-, läänin- ja alueviranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden tiivistä ja aktiivista osallistumista vuosien 2007–2013 kansallisen kehityssuunnitelman ja toimintaohjelmien laatimiseen sekä niiden toteuttamiseen.

| 1.2.24 | ehdottaa, että läänien sitoutumista tehtäviinsä ja niiden välistä yksimielisyyttä tulisi kehittää olemassa olevien alueellisten rakenteiden puitteissa ja että vaaleilla valittujen paikallisedustajien tulisi konkreettisesti osallistua EU-ohjelmien täytäntöönpanoon, kansallisen kehityssuunnitelman laadintaan vuosiksi 2007–2013 ja rakennerahastojen seurantaan ja käyttöön. |
| --- | --- |

1.2.24

ehdottaa, että läänien sitoutumista tehtäviinsä ja niiden välistä yksimielisyyttä tulisi kehittää olemassa olevien alueellisten rakenteiden puitteissa ja että vaaleilla valittujen paikallisedustajien tulisi konkreettisesti osallistua EU-ohjelmien täytäntöönpanoon, kansallisen kehityssuunnitelman laadintaan vuosiksi 2007–2013 ja rakennerahastojen seurantaan ja käyttöön.

| 1.2.25 | painottaa, että Romaniassa on tärkeää rakentaa vakaa pohja aluepolitiikalle, johon paikallishallinto ei ainoastaan osallistu vaan johon se sitoutuu alue- ja paikallisyhteisöjen edun mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2.25

painottaa, että Romaniassa on tärkeää rakentaa vakaa pohja aluepolitiikalle, johon paikallishallinto ei ainoastaan osallistu vaan johon se sitoutuu alue- ja paikallisyhteisöjen edun mukaisesti.

2   Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | pitää tervetulleena liittymisneuvottelujen päättämistä sekä Romanian ja Euroopan unionin välisen liittymissopimuksen allekirjoittamista 25. huhtikuuta 2005. Komitea suosittaa, että kaikki unionin jäsenvaltiot ratifioisivat sopimuksen hyvissä ajoin, jotta EU voi ottaa Romanian täysivaltaiseksi jäsenvaltioksi 1. tammikuuta 2007 alkaen. |
| --- | --- |

2.1

pitää tervetulleena liittymisneuvottelujen päättämistä sekä Romanian ja Euroopan unionin välisen liittymissopimuksen allekirjoittamista 25. huhtikuuta 2005. Komitea suosittaa, että kaikki unionin jäsenvaltiot ratifioisivat sopimuksen hyvissä ajoin, jotta EU voi ottaa Romanian täysivaltaiseksi jäsenvaltioksi 1. tammikuuta 2007 alkaen.

| 2.2 | suosittaa, että liittymistä edeltävänä ajanjaksona käytäisiin keskustelua Romanian aluepolitiikan vastuukysymyksistä ja pyrkimyksistä vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten asemaa, jotta vuoteen 2007 mennessä Romanialla olisi tehokkaat paikallishallinnon rakenteet EU-jäsenyyden vaatimuksiin ja haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

2.2

suosittaa, että liittymistä edeltävänä ajanjaksona käytäisiin keskustelua Romanian aluepolitiikan vastuukysymyksistä ja pyrkimyksistä vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten asemaa, jotta vuoteen 2007 mennessä Romanialla olisi tehokkaat paikallishallinnon rakenteet EU-jäsenyyden vaatimuksiin ja haasteisiin vastaamiseksi.

| 2.3 | tukee hallinnon hajauttamis- ja alueellistamisprosessiin keskittyvän, rakentavan ja tuloshakuisen keskustelun aloittamista Romanian paikallis- ja keskushallinnon sekä asianomaisten EU:n toimielinten kesken, jotta olemassa olevia alueellisia rakenteita ja päätöksentekoprosessia voitaisiin kehittää aluepolitiikkaa ja vuoden 2007 jälkeen tapahtuvaa rakennerahastojen toimeenpanoa varten. |
| --- | --- |

2.3

tukee hallinnon hajauttamis- ja alueellistamisprosessiin keskittyvän, rakentavan ja tuloshakuisen keskustelun aloittamista Romanian paikallis- ja keskushallinnon sekä asianomaisten EU:n toimielinten kesken, jotta olemassa olevia alueellisia rakenteita ja päätöksentekoprosessia voitaisiin kehittää aluepolitiikkaa ja vuoden 2007 jälkeen tapahtuvaa rakennerahastojen toimeenpanoa varten.

| 2.4 | toivottaa tervetulleeksi 15 Romanian alue- ja paikallisyhteisöjä edustavaa jäsentä AK:n tarkkailijoiksi ja pahoittelee, että neuvoa-antavan sekakomitean perustaminen Romanian kanssa hyvissä ajoin ei ollut mahdollista. |
| --- | --- |

2.4

toivottaa tervetulleeksi 15 Romanian alue- ja paikallisyhteisöjä edustavaa jäsentä AK:n tarkkailijoiksi ja pahoittelee, että neuvoa-antavan sekakomitean perustaminen Romanian kanssa hyvissä ajoin ei ollut mahdollista.

| 2.5 | painottaa, että euroopanlaajuisen alueiden välisen yhteistyön edistäminen jäsenvaltioiden ja EU:hun liittyvien maiden välillä on keskeisen tärkeää rakennerahastojen tehokkaalle käytölle ja Euroopan integraatiolle kokonaisuutena. |
| --- | --- |

2.5

painottaa, että euroopanlaajuisen alueiden välisen yhteistyön edistäminen jäsenvaltioiden ja EU:hun liittyvien maiden välillä on keskeisen tärkeää rakennerahastojen tehokkaalle käytölle ja Euroopan integraatiolle kokonaisuutena.

| 2.6 | suosittaa, että Romaniassa järjestettäisiin mahdollisimman pian alueiden komitean kotipaikan ulkopuolinen tapahtuma, jonka tärkeimpiä aihealueita olisivat Romanian alue- ja paikallisyhteisöjen perehdyttäminen AK:n työskentelyyn, hallinnon hajauttamisprosessi ja julkishallinnon uudistus. Tapahtuman järjestämisellä vastattaisiin Romanian paikallishallintoliittojen esittämään kutsuun, ja se olisi konkreettinen toimenpide, jolla varmistettaisiin AK:n vakaa tuki Romanian alue- ja paikallisviranomaisille sekä maakohtaisen hallinnon hajauttamisprosessin eteenpäinviemisessä että paikallisen ja alueellisen tason osallistumisessa toimiin, joilla Romaniaa lähennetään EU:n säännöstöön. |
| --- | --- |

2.6

suosittaa, että Romaniassa järjestettäisiin mahdollisimman pian alueiden komitean kotipaikan ulkopuolinen tapahtuma, jonka tärkeimpiä aihealueita olisivat Romanian alue- ja paikallisyhteisöjen perehdyttäminen AK:n työskentelyyn, hallinnon hajauttamisprosessi ja julkishallinnon uudistus. Tapahtuman järjestämisellä vastattaisiin Romanian paikallishallintoliittojen esittämään kutsuun, ja se olisi konkreettinen toimenpide, jolla varmistettaisiin AK:n vakaa tuki Romanian alue- ja paikallisviranomaisille sekä maakohtaisen hallinnon hajauttamisprosessin eteenpäinviemisessä että paikallisen ja alueellisen tason osallistumisessa toimiin, joilla Romaniaa lähennetään EU:n säännöstöön.

Bryssel 6. heinäkuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 128, 29.5.2003, s. 53.

1

(2)  EUVL C 128, 29.5.2003, s. 56.

2

(3)  CdR 5/2002.

3

(4)  AK:n seminaari Essexissä 5. marraskuuta 2004, Lars Abel: Romanian EU-jäsenyys: hallinnon hajauttamisen edistyminen.

4

(5)  Romanian taloustutkimusakatemiassa Bukarestissa 28. helmikuuta 2005 pidetty puhe.

5

(6)  Romanian perustuslaki vuodelta 1991, uudistettu vuonna 2003, hallinnon hajauttamista koskeva puitelaki n:o 339/2004, maaherrainstituutiota koskeva laki n:o 340/2004.

6

(7)  Romanian hallitus, hallitusohjelma vuosiksi 2005–2008, joulukuu 2004.

7

(8)  Komission vuotta 2004 koskevan määräaikaiskertomuksen lisäksi katso myös Euroopan alue- ja paikallishallintoasiain kongressin uusin raportti Romaniassa 6. kesäkuuta 2004 pidetyistä paikallis- ja aluevaaleista. Siinä arvioidaan aiemmin hallinneen sosiaalidemokraattisen puolueen vaaleilla valittujen edustajien määrän kasvaneen 27 prosentista (vuonna 2000) noin 80 prosenttiin (vuonna 2004), CG/Bur (11) 25 Strasbourg, 16. heinäkuuta 2004.

8

(9)  Kilpailuneuvoston puheenjohtajan päätös n:o 527/2004 (Romanian virallinen lehti n:o 64, 19.1.2005), 528/2004 (virallinen lehti n:o 82, 25.1.2005) ja proaktiivista lähestymistapaa kilpailusääntöjen toimeenpanossa koskevat ohjeet, n:o 36, 22.2.2005.

9

(10)  Tiivistelmä rakenneuudistusstrategiasta julkaistiin virallisessa lehdessä n:o 127, 9. helmikuuta 2005.

10

---

| 7.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 31/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 31/19

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Euroopan komission strategia-asiakirja laajentumisprosessin edistymisestä”

(2006/C 31/05)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Euroopan komission strategia-asiakirja laajentumisprosessin edistymisestä” (KOM(2004) 657 lopullinen — SEK(2004) 1199 ja 1200),

ottaa huomioon Euroopan komission 29. marraskuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 28. syyskuuta 2004 tekemän päätöksen antaa ”ulkosuhteet”-valiokunnan tehtäväksi valmistella lausunto aiheesta ”laajentumisprosessin edistymistä koskeva Euroopan komission strategia”,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 16.–17. joulukuuta 2004 pitämän kokouksen päätelmät (16238/04),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon Bulgarian edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa (KOM(2004) 657 — C6-0150/2004 — 2004/2183(INI)),

ottaa huomioon AK:n poliittiset painopistealat vuosiksi 2002–2006, joissa EU:n laajentumista pidetään ainutkertaisena tapahtumana, jolla taataan rauha ja vakaus sekä vahvistetaan yhdentymisprosessia koko Euroopassa,

ottaa huomioon13. helmikuuta 2003 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Euroopan komission työohjelma ja alueiden komitean tärkeimmät tavoitteet vuodeksi 2003” (CdR 6/2003 fin (1)),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheista ”Kohti laajentuvaa unionia — Strateginen asiakirja ja Euroopan komission kertomus ehdokasmaiden liittymisvalmistelujen edistymisestä” ja ”Komission kertomus neuvostolle — Euroopan unionin laajentumisen selittäminen” (CdR 325/2002 fin (2)),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksia koskevista toimintasuunnitelmista sekä neuvotteluja käyvien maiden liittymisneuvottelujen yhteydessä tekemien sitoumusten seurannasta” (CdR 244/2002 fin),

ottaa huomioon AK:n ja Bulgarian neuvoa-antavan sekakomitean 2. huhtikuuta 2004 antaman suosituksen aiheesta ”Alue- ja paikallistason hallintokapasiteetin vahvistaminen Bulgarian tasavallassa” (CdR 33/2004 fin),

ottaa huomioon Bulgarian kuntaliiton kanssa 12. joulukuuta 2001 allekirjoittamansa yhteistyöjulistuksen,

ottaa huomioon Bulgarian kuntaliiton ja Bulgarian tasavallan hallituksen 11. joulukuuta 2001 allekirjoittaman yhteistyösopimuksen,

ottaa huomioon lausuntoluonnoksensa (CdR 497/2004 rev. 1), jonka sen ”ulkosuhteet”-valiokunta hyväksyi 26. huhtikuuta 2005 (esittelijä: Sachsen-Anhaltin maapäivien jäsen (DE/PSE) Tilman Tögel),

hyväksyi 6.–7. heinäkuuta 2005 pitämässään 60. täysistunnossa (heinäkuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean näkemykset

1.1   Yleistä laajentumisprosessista

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1.1 | on tyytyväinen Euroopan unionin laajentumiseen 10 uudella jäsenvaltiolla 1. toukokuuta 2004. |
| --- | --- |

1.1.1

on tyytyväinen Euroopan unionin laajentumiseen 10 uudella jäsenvaltiolla 1. toukokuuta 2004.

| 1.1.2 | painottaa Bulgarian ja Romanian kuuluvan nykyiseen laajentumisprosessiin, vaikka ne liittyvätkin unioniin eri syistä vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

1.1.2

painottaa Bulgarian ja Romanian kuuluvan nykyiseen laajentumisprosessiin, vaikka ne liittyvätkin unioniin eri syistä vasta myöhemmin.

| 1.1.3 | on tyytyväinen niihin tuloksiin ja suosituksiin, jotka Euroopan komissio esitti neuvostolle ja Euroopan parlamentille 6. lokakuuta 2004 antamassaan määräaikaiskertomuksessa sekä Bulgariaa, Romaniaa ja Kroatiaa koskevassa strategia-asiakirjassa. |
| --- | --- |

1.1.3

on tyytyväinen niihin tuloksiin ja suosituksiin, jotka Euroopan komissio esitti neuvostolle ja Euroopan parlamentille 6. lokakuuta 2004 antamassaan määräaikaiskertomuksessa sekä Bulgariaa, Romaniaa ja Kroatiaa koskevassa strategia-asiakirjassa.

| 1.1.4 | yhtyy puolestaan käsitykseen, jonka mukaan Bulgaria ja Romania pystyvät aikanaan täyttämään EU:n jäsenyydestä aiheutuvat velvollisuudet sekä Kööpenhaminan poliittiset kriteerit ja luomaan toimivan markkinatalouden. |
| --- | --- |

1.1.4

yhtyy puolestaan käsitykseen, jonka mukaan Bulgaria ja Romania pystyvät aikanaan täyttämään EU:n jäsenyydestä aiheutuvat velvollisuudet sekä Kööpenhaminan poliittiset kriteerit ja luomaan toimivan markkinatalouden.

| 1.1.5 | on tyytyväinen siihen, että EU:n ulkoministerit allekirjoittivat liittymissopimukset Bulgarian ja Romanian kanssa 25. huhtikuuta 2005, jotta niistä voi tulla EU:n jäseniä 1. tammikuuta 2007, mikäli ne siihen mennessä täyttävät kaikki liittymisehdot. |
| --- | --- |

1.1.5

on tyytyväinen siihen, että EU:n ulkoministerit allekirjoittivat liittymissopimukset Bulgarian ja Romanian kanssa 25. huhtikuuta 2005, jotta niistä voi tulla EU:n jäseniä 1. tammikuuta 2007, mikäli ne siihen mennessä täyttävät kaikki liittymisehdot.

| 1.1.6 | muistuttaa, että tähänastisten laajentumisten toimiva perusperiaate on ollut kunkin ehdokasvaltion omakohtainen jäsenyyskelpoisuus. |
| --- | --- |

1.1.6

muistuttaa, että tähänastisten laajentumisten toimiva perusperiaate on ollut kunkin ehdokasvaltion omakohtainen jäsenyyskelpoisuus.

| 1.1.7 | painottaa, että tulee seurata intensiivisesti Bulgarian ja Romanian neuvottelujen päättymisen jälkeen tekemien sitoumusten asianmukaista noudattamista. |
| --- | --- |

1.1.7

painottaa, että tulee seurata intensiivisesti Bulgarian ja Romanian neuvottelujen päättymisen jälkeen tekemien sitoumusten asianmukaista noudattamista.

| 1.1.8 | toteaa, että Bulgarian ja Romania liittyminen unioniin saattaa viivästyä vuodella, mikäli erityisesti oikeus- ja sisäasioissa, hallinnossa ja kilpailuoikeudessa ei toteuteta tarpeellisia uudistuksia. |
| --- | --- |

1.1.8

toteaa, että Bulgarian ja Romania liittyminen unioniin saattaa viivästyä vuodella, mikäli erityisesti oikeus- ja sisäasioissa, hallinnossa ja kilpailuoikeudessa ei toteuteta tarpeellisia uudistuksia.

| 1.1.9 | korostaa, että se voi tukea Bulgarian ja Romanian paikallis- ja alueviranomaisia jäsenyysvalmisteluissa siten, että liittymissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen AK:hon kuuluvat bulgarialaiset ja romanialaiset tarkkailijat osallistuvat intensiivisesti komitean työskentelyyn. |
| --- | --- |

1.1.9

korostaa, että se voi tukea Bulgarian ja Romanian paikallis- ja alueviranomaisia jäsenyysvalmisteluissa siten, että liittymissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen AK:hon kuuluvat bulgarialaiset ja romanialaiset tarkkailijat osallistuvat intensiivisesti komitean työskentelyyn.

| 1.1.10 | ilmaisee halukkuutensa edistää aktiivisen tiedotuspolitiikan avulla Bulgarian ja Romanian unioniin liittymisen kannatusta ratifioimismenettelyn aikana. |
| --- | --- |

1.1.10

ilmaisee halukkuutensa edistää aktiivisen tiedotuspolitiikan avulla Bulgarian ja Romanian unioniin liittymisen kannatusta ratifioimismenettelyn aikana.

| 1.1.11 | huomauttaa, että tiedotuspolitiikan tulisi kattaa myös ehdotus sopimukseksi Euroopan perustuslaista, koska se on osa yhteisön säännöstöä, joka Romanian ja Bulgarian täytyy ipso facto ratifioida unioniin liittyessään. Molemmissa maissa tulisi käynnistää paikallis- ja aluetasolla tiedotuskampanja perustuslakisopimuksen sisällön selittämiseksi ja välittämiseksi kansalaisille, jotta he saavat tietoa Euroopan unionin arvoista ja toimintatavoista. |
| --- | --- |

1.1.11

huomauttaa, että tiedotuspolitiikan tulisi kattaa myös ehdotus sopimukseksi Euroopan perustuslaista, koska se on osa yhteisön säännöstöä, joka Romanian ja Bulgarian täytyy ipso facto ratifioida unioniin liittyessään. Molemmissa maissa tulisi käynnistää paikallis- ja aluetasolla tiedotuskampanja perustuslakisopimuksen sisällön selittämiseksi ja välittämiseksi kansalaisille, jotta he saavat tietoa Euroopan unionin arvoista ja toimintatavoista.

| 1.1.12 | on tyytyväinen Euroopan unionin neuvoston 16.–17. joulukuuta 2004 tekemään päätökseen avata liittymisneuvottelut Kroatian kanssa ja panee merkille, että liittymisneuvottelujen aloittamista lykättiin siihen asti, että Kroatia tekee varauksetonta yhteistyötä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa. |
| --- | --- |

1.1.12

on tyytyväinen Euroopan unionin neuvoston 16.–17. joulukuuta 2004 tekemään päätökseen avata liittymisneuvottelut Kroatian kanssa ja panee merkille, että liittymisneuvottelujen aloittamista lykättiin siihen asti, että Kroatia tekee varauksetonta yhteistyötä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa.

| 1.1.13 | kannattaa Eurooppa-neuvoston 16.–17. joulukuuta 2004 pitämän kokouksen päätelmiä, joiden mukaan Turkin kanssa aloitetaan liittymisneuvottelut 3. lokakuuta 2005, ja korostaa, että neuvotteluja on käytävä niin, että lopputulos on avoin. |
| --- | --- |

1.1.13

kannattaa Eurooppa-neuvoston 16.–17. joulukuuta 2004 pitämän kokouksen päätelmiä, joiden mukaan Turkin kanssa aloitetaan liittymisneuvottelut 3. lokakuuta 2005, ja korostaa, että neuvotteluja on käytävä niin, että lopputulos on avoin.

| 1.1.14 | katsoo, että sen jäsenillä on mahdollisuus tukea kumppanuuksien avulla ehdokasvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisia jäsenyysvalmisteluissa. |
| --- | --- |

1.1.14

katsoo, että sen jäsenillä on mahdollisuus tukea kumppanuuksien avulla ehdokasvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisia jäsenyysvalmisteluissa.

| 1.2 | Vuoden 2004 määräaikaiskertomus Bulgarian edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEK(2004) 1199 — Huomioita |
| --- | --- |

1.2

Vuoden 2004 määräaikaiskertomus Bulgarian edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEK(2004) 1199 — Huomioita

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.2.1 | arvostaa Bulgarian taloudellista menestystä kokonaistaloudellisen vakauden, rakenneuudistusten ja talouskasvun osalta, mutta on myös tietoinen yhä liian suuresta työttömyydestä aiheutuvista jatkuvista ongelmista. |
| --- | --- |

1.2.1

arvostaa Bulgarian taloudellista menestystä kokonaistaloudellisen vakauden, rakenneuudistusten ja talouskasvun osalta, mutta on myös tietoinen yhä liian suuresta työttömyydestä aiheutuvista jatkuvista ongelmista.

| 1.2.2 | edellyttää, että Bulgaria jatkaa jäljellä olevana aikana ponnistelujaan liittymisen valmistelemiseksi ja kiinnittää tällöin komission kehotuksen mukaisesti erityishuomiota parannuksiin oikeus- ja sisäasioissa sekä hallinnossa. |
| --- | --- |

1.2.2

edellyttää, että Bulgaria jatkaa jäljellä olevana aikana ponnistelujaan liittymisen valmistelemiseksi ja kiinnittää tällöin komission kehotuksen mukaisesti erityishuomiota parannuksiin oikeus- ja sisäasioissa sekä hallinnossa.

| 1.2.3 | toteaa, että Euroopan unioni myöntää merkittävää liittymistä edeltävää taloudellista tukea, jota tulisi käyttää myös paikallistason valmiuksien vahvistamiseen, jotta näillä varoilla voidaan muun muassa edistää ja vauhdittaa koheesiopolitiikan toteutusta. |
| --- | --- |

1.2.3

toteaa, että Euroopan unioni myöntää merkittävää liittymistä edeltävää taloudellista tukea, jota tulisi käyttää myös paikallistason valmiuksien vahvistamiseen, jotta näillä varoilla voidaan muun muassa edistää ja vauhdittaa koheesiopolitiikan toteutusta.

| 1.2.4 | toteaa, että alueellistamisen edellytykset ovat nyt parantuneet huomattavasti. |
| --- | --- |

1.2.4

toteaa, että alueellistamisen edellytykset ovat nyt parantuneet huomattavasti.

| 1.2.5 | on tyytyväinen aluekehitystä koskevan lain antamiseen, sillä sen avulla luotiin perusta aluepoliittiselle suunnittelulle ja parannettiin alueellista jakoa jakamalla maa NUTS 1 -alueisiin tilastollisin perustein. |
| --- | --- |

1.2.5

on tyytyväinen aluekehitystä koskevan lain antamiseen, sillä sen avulla luotiin perusta aluepoliittiselle suunnittelulle ja parannettiin alueellista jakoa jakamalla maa NUTS 1 -alueisiin tilastollisin perustein.

| 1.2.6 | on tyytyväinen hallituksen ja parlamentin nykyisiin pyrkimyksiin uudistaa julkishallintoa sekä tunnustaa niiden panoksen aluepolitiikan tehostamisessa. |
| --- | --- |

1.2.6

on tyytyväinen hallituksen ja parlamentin nykyisiin pyrkimyksiin uudistaa julkishallintoa sekä tunnustaa niiden panoksen aluepolitiikan tehostamisessa.

| 1.2.7 | kannattaa varauksetta julkishallinnon meneillään olevaa uudistusta ja siihen liittyviä kunnallishallinnon uudistuksia ja erityisesti kuntien omistusoikeutta koskevan lain muuttamista kuntien oman vastuun, suorituskyvyn sekä institutionaalisen ja sitä kautta taloudellisen itsenäisyyden vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

1.2.7

kannattaa varauksetta julkishallinnon meneillään olevaa uudistusta ja siihen liittyviä kunnallishallinnon uudistuksia ja erityisesti kuntien omistusoikeutta koskevan lain muuttamista kuntien oman vastuun, suorituskyvyn sekä institutionaalisen ja sitä kautta taloudellisen itsenäisyyden vahvistamiseksi.

| 1.2.8 | myöntää, että alue- ja paikallisyhteisöjen valmiuksien kehittäminen on pitkäkestoinen prosessi, jota tulee tukea säännöllisesti tiedottamisella, kuulemisilla ja räätälöidyillä koulutusohjelmilla. |
| --- | --- |

1.2.8

myöntää, että alue- ja paikallisyhteisöjen valmiuksien kehittäminen on pitkäkestoinen prosessi, jota tulee tukea säännöllisesti tiedottamisella, kuulemisilla ja räätälöidyillä koulutusohjelmilla.

2.   Alueiden komitean suosituksia

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | on tyytyväinen liittymisneuvottelujen loppuunsaattamiseen ja liittymissopimuksen allekirjoittamiseen Bulgarian ja Euroopan unionin välillä sekä suosittaa, että kaikki unionin jäsenvaltiot ratifioisivat tämän sopimuksen ajoissa, jotta unioni voi ottaa Bulgarian täysivaltaiseksi jäsenekseen 1. tammikuuta 2007. |
| --- | --- |

2.1

on tyytyväinen liittymisneuvottelujen loppuunsaattamiseen ja liittymissopimuksen allekirjoittamiseen Bulgarian ja Euroopan unionin välillä sekä suosittaa, että kaikki unionin jäsenvaltiot ratifioisivat tämän sopimuksen ajoissa, jotta unioni voi ottaa Bulgarian täysivaltaiseksi jäsenekseen 1. tammikuuta 2007.

| 2.2 | kehottaa Bulgariaa viemään uudistuksia edelleen tehokkaasti eteenpäin myös tekemällä vastaavasti tarkoituksenmukaisia muutoksia valtion omistusta koskevaan lakiin, jotta toissijaisuusperiaatetta noudatettaisiin entistä paremmin. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa Bulgariaa viemään uudistuksia edelleen tehokkaasti eteenpäin myös tekemällä vastaavasti tarkoituksenmukaisia muutoksia valtion omistusta koskevaan lakiin, jotta toissijaisuusperiaatetta noudatettaisiin entistä paremmin.

| 2.3 | suosittaa hajauttamisprosessin jatkamista ja huomauttaa samalla, että toimivaltuuksien siirtämistä keskushallinnolta paikallisille hallinto- tai itsehallintoelimille ei saa ymmärtää vain oikeuksien ja velvollisuuksien siirtona, vaan samassa yhteydessä on huolehdittava myös rakenteiden sekä henkilöstö- ja rahoitusresurssien siirrosta. |
| --- | --- |

2.3

suosittaa hajauttamisprosessin jatkamista ja huomauttaa samalla, että toimivaltuuksien siirtämistä keskushallinnolta paikallisille hallinto- tai itsehallintoelimille ei saa ymmärtää vain oikeuksien ja velvollisuuksien siirtona, vaan samassa yhteydessä on huolehdittava myös rakenteiden sekä henkilöstö- ja rahoitusresurssien siirrosta.

| 2.4 | suosittaa samalla, että siirtymäkauden aikana Bulgariassa jatkettaisiin keskustelua aluepoliittisista toimivaltakysymyksistä sekä pyrkimyksiä vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten asemaa, jotta Bulgarialla on liittymishetkellä tehokkaat ja yhteismarkkinoiden vaatimuksia vastaavat paikallishallintorakenteet. |
| --- | --- |

2.4

suosittaa samalla, että siirtymäkauden aikana Bulgariassa jatkettaisiin keskustelua aluepoliittisista toimivaltakysymyksistä sekä pyrkimyksiä vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten asemaa, jotta Bulgarialla on liittymishetkellä tehokkaat ja yhteismarkkinoiden vaatimuksia vastaavat paikallishallintorakenteet.

| 2.5 | huomauttaa, että vahvistettaessa paikallis- ja alueyhteisöjen roolia ja toimivaltuuksia muun muassa myös omaisuuden jakamisessa ja hallinnoinnissa luodaan edellytykset keskushallinnon ja kuntien elinten väliselle rakentavalle yhteistyölle, jolloin kunnalliset elimet saavat nykyistä paremmat edellytykset panna yhteisön toimia täytäntöön ja hyödyntää rakennerahastoja. |
| --- | --- |

2.5

huomauttaa, että vahvistettaessa paikallis- ja alueyhteisöjen roolia ja toimivaltuuksia muun muassa myös omaisuuden jakamisessa ja hallinnoinnissa luodaan edellytykset keskushallinnon ja kuntien elinten väliselle rakentavalle yhteistyölle, jolloin kunnalliset elimet saavat nykyistä paremmat edellytykset panna yhteisön toimia täytäntöön ja hyödyntää rakennerahastoja.

| 2.6 | korostaa uudelleen, että paikallis- ja alueviranomaisten päätöksentekovaltaa on laajennettava noudattaen toissijaisuusperiaatetta ja samalla yhteisvastuullisuusperiaatetta sekä keskushallinnon elinten ja paikallis- ja alueviranomaisten ja kuntien välillä että horisontaalisella tasolla paikallis- ja alueviranomaisten ja kuntien välillä. |
| --- | --- |

2.6

korostaa uudelleen, että paikallis- ja alueviranomaisten päätöksentekovaltaa on laajennettava noudattaen toissijaisuusperiaatetta ja samalla yhteisvastuullisuusperiaatetta sekä keskushallinnon elinten ja paikallis- ja alueviranomaisten ja kuntien välillä että horisontaalisella tasolla paikallis- ja alueviranomaisten ja kuntien välillä.

| 2.7 | huomauttaa, että paikallisyhteisöillä on yhä merkittävämpi rooli sellaisten institutionaalisten puitteiden luomisessa, jotka ovat tarpeen rakennepoliittisten välineiden käytössä. Tämä pätee erityisesti hallintoelinten luomiseen ja tarpeellisten institutionaalisten ja/tai organisatoristen muutosten toteuttamiseen, jotta paikallisyhteisöt ovat paremmin valmistautuneita rakennerahastojen hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

2.7

huomauttaa, että paikallisyhteisöillä on yhä merkittävämpi rooli sellaisten institutionaalisten puitteiden luomisessa, jotka ovat tarpeen rakennepoliittisten välineiden käytössä. Tämä pätee erityisesti hallintoelinten luomiseen ja tarpeellisten institutionaalisten ja/tai organisatoristen muutosten toteuttamiseen, jotta paikallisyhteisöt ovat paremmin valmistautuneita rakennerahastojen hyödyntämiseen.

| 2.8 | huomauttaa, että tehokkaan alueellisen ja kunnallisen itsehallinnon luomiseksi tulee toteuttaa sellaisia oikeudellisia ja organisatorisia lisätoimia, joilla edistetään paikallisten resurssien tarkoituksenmukaista käyttöä. Tässä yhteydessä on huolehdittava koulutusohjelmien riittävästä rahoituksesta, toimivaltuuksien siirtämisestä vaihtamalla hyviä käytänteitä unionin jäsenvaltioiden alue- ja kunnallishallintojen kesken sekä riittävistä kannusteista. Kuntien rahoitusta koskeva ja taloudellinen autonomia on itsehallinnon keskeinen edellytys, minkä vuoksi komitea suosittaa, että tällöin kiinnitetään erityishuomiota kuntien omaisuuden, rakenteiden ja palveluverkkojen suojelemiseen ja entistä parempaan hallintaan. |
| --- | --- |

2.8

huomauttaa, että tehokkaan alueellisen ja kunnallisen itsehallinnon luomiseksi tulee toteuttaa sellaisia oikeudellisia ja organisatorisia lisätoimia, joilla edistetään paikallisten resurssien tarkoituksenmukaista käyttöä. Tässä yhteydessä on huolehdittava koulutusohjelmien riittävästä rahoituksesta, toimivaltuuksien siirtämisestä vaihtamalla hyviä käytänteitä unionin jäsenvaltioiden alue- ja kunnallishallintojen kesken sekä riittävistä kannusteista. Kuntien rahoitusta koskeva ja taloudellinen autonomia on itsehallinnon keskeinen edellytys, minkä vuoksi komitea suosittaa, että tällöin kiinnitetään erityishuomiota kuntien omaisuuden, rakenteiden ja palveluverkkojen suojelemiseen ja entistä parempaan hallintaan.

| 2.9 | toteaa, että paikallis- ja alueyhteisöjen ja kuntien tulee lainsäädäntötoiminnassaan pitää huolta siitä, että Bulgarian lainsäädännössä voimaan saatettuja EU-oikeuden normeja noudatetaan alue- ja paikallistasolla, mikäli se kuuluu alue- ja paikallisyhteisöjen ja kuntien toimivaltaan. Tämä pätee erityisesti niihin yhteisön säännöksiin, jotka koskevat muun muassa julkisia hankintoja sekä ympäristökysymyksiä, kilpailua ja sosiaalialan kysymyksiä. |
| --- | --- |

2.9

toteaa, että paikallis- ja alueyhteisöjen ja kuntien tulee lainsäädäntötoiminnassaan pitää huolta siitä, että Bulgarian lainsäädännössä voimaan saatettuja EU-oikeuden normeja noudatetaan alue- ja paikallistasolla, mikäli se kuuluu alue- ja paikallisyhteisöjen ja kuntien toimivaltaan. Tämä pätee erityisesti niihin yhteisön säännöksiin, jotka koskevat muun muassa julkisia hankintoja sekä ympäristökysymyksiä, kilpailua ja sosiaalialan kysymyksiä.

| 2.10 | on huolissaan siitä, että romaniväestön integroitumisongelmat ovat vielä ratkaisematta ja että suurin vastuu pitkän aikavälin ratkaisusta lankeaa kunnille. Komitea kehottaa kunnallisia ja alueellisia yhteisöjä tarjoamaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaatteen mukaisesti nykyistä enemmän työpaikkoja tämän väestöryhmän edustajille paikallisissa hallintorakenteissa; tällaisissa järjestelyissä tulee välttää toisasteista syrjintää (romanit huolehtivat romaneista). |
| --- | --- |

2.10

on huolissaan siitä, että romaniväestön integroitumisongelmat ovat vielä ratkaisematta ja että suurin vastuu pitkän aikavälin ratkaisusta lankeaa kunnille. Komitea kehottaa kunnallisia ja alueellisia yhteisöjä tarjoamaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaatteen mukaisesti nykyistä enemmän työpaikkoja tämän väestöryhmän edustajille paikallisissa hallintorakenteissa; tällaisissa järjestelyissä tulee välttää toisasteista syrjintää (romanit huolehtivat romaneista).

| 2.11 | huomauttaa, että romaniväestön integroitumisen nopeuttamiseksi tulee käyttää itsehallinnon välineitä ja heidän yhteisöissään tulee edistää toimia oman vastuun ottamiseksi esimerkiksi turvallisuuden ja sosiaalisten kysymysten aloilla. |
| --- | --- |

2.11

huomauttaa, että romaniväestön integroitumisen nopeuttamiseksi tulee käyttää itsehallinnon välineitä ja heidän yhteisöissään tulee edistää toimia oman vastuun ottamiseksi esimerkiksi turvallisuuden ja sosiaalisten kysymysten aloilla.

| 2.12 | edellyttää, että laaditaan ja toteutetaan pitkän aikavälin kunnallinen ohjelma erillisten asuinalueiden (gettojen) poistamiseksi. Tällöin on annettava käyttöön tontteja asianmukaisten asuntojen rakentamiseksi romaniväestön edustajia varten. Rakentamisessa on noudatettava julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden periaatteita, ja tämän väestöryhmän edustajien on oltava mukana toiminnassa. Komitea suosittaa, että EU lisäisi toimintaansa näissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

2.12

edellyttää, että laaditaan ja toteutetaan pitkän aikavälin kunnallinen ohjelma erillisten asuinalueiden (gettojen) poistamiseksi. Tällöin on annettava käyttöön tontteja asianmukaisten asuntojen rakentamiseksi romaniväestön edustajia varten. Rakentamisessa on noudatettava julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden periaatteita, ja tämän väestöryhmän edustajien on oltava mukana toiminnassa. Komitea suosittaa, että EU lisäisi toimintaansa näissä kysymyksissä.

| 2.13 | huomauttaa, että psyykkisesti vammaisten kansalaisten integroitumisessa on huomattavia puutteita ja kehottaa kunnallisia elimiä paneutumaan ongelmaan ja etsimään siihen sopivia ratkaisuja toimivaltuuksiensa rajoissa. |
| --- | --- |

2.13

huomauttaa, että psyykkisesti vammaisten kansalaisten integroitumisessa on huomattavia puutteita ja kehottaa kunnallisia elimiä paneutumaan ongelmaan ja etsimään siihen sopivia ratkaisuja toimivaltuuksiensa rajoissa.

| 2.14 | toteaa, että kansallisen kehittämissuunnitelman esittämisen kunnianhimoisen aikataulun vuoksi Bulgaria on antanut alue- ja paikallisyhteisöille erityisvastuuta tarkoituksenmukaisten paikallisten ja alueellisten kehityssuunnitelmien laatimisessa. Tämä edistää yhtäältä kansallisten kehittämissuunnitelmien oikeellisuutta ja toisaalta luo edellytykset sille, että kunnat ja alueet osallistuvat rakennerahastojen rakennerahastotoimien täytäntöönpanoon asianmukaisesti ja yhdenvertaisina kumppaneina. |
| --- | --- |

2.14

toteaa, että kansallisen kehittämissuunnitelman esittämisen kunnianhimoisen aikataulun vuoksi Bulgaria on antanut alue- ja paikallisyhteisöille erityisvastuuta tarkoituksenmukaisten paikallisten ja alueellisten kehityssuunnitelmien laatimisessa. Tämä edistää yhtäältä kansallisten kehittämissuunnitelmien oikeellisuutta ja toisaalta luo edellytykset sille, että kunnat ja alueet osallistuvat rakennerahastojen rakennerahastotoimien täytäntöönpanoon asianmukaisesti ja yhdenvertaisina kumppaneina.

| 2.15 | huomauttaa, että tällöin on kiinnitettävä erityishuomiota niin kutsutun kumppanuusperiaatteen soveltamiseen eli tähän prosessiin osallistuvien alueellisten, sosiaalisten ja valtiosta riippumattomien kumppanien osallistumisen tehostamiseen. |
| --- | --- |

2.15

huomauttaa, että tällöin on kiinnitettävä erityishuomiota niin kutsutun kumppanuusperiaatteen soveltamiseen eli tähän prosessiin osallistuvien alueellisten, sosiaalisten ja valtiosta riippumattomien kumppanien osallistumisen tehostamiseen.

| 2.16 | suosittaa, että liittymistä edeltävän tuen varoilla tuetaan hallintorakenteiden ja -valmiuksien kehittämistä ja toteaa, että jaettaessa näitä varoja tulisi ottaa asianmukaisesti huomioon paikallis- ja alueyhteisöjen merkitys rakennerahasto-ohjelmien ja muiden aluekehitysaloitteiden täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

2.16

suosittaa, että liittymistä edeltävän tuen varoilla tuetaan hallintorakenteiden ja -valmiuksien kehittämistä ja toteaa, että jaettaessa näitä varoja tulisi ottaa asianmukaisesti huomioon paikallis- ja alueyhteisöjen merkitys rakennerahasto-ohjelmien ja muiden aluekehitysaloitteiden täytäntöönpanossa.

| 2.17 | korostaa, että Bulgarian ja jäsenvaltioiden välisiin nykyisiin kumppanuussopimuksiin kuuluva tehokas kokemustenvaihto tarjoaa perustan rakennerahastojen tehokkaalle käytölle aluetasolla. |
| --- | --- |

2.17

korostaa, että Bulgarian ja jäsenvaltioiden välisiin nykyisiin kumppanuussopimuksiin kuuluva tehokas kokemustenvaihto tarjoaa perustan rakennerahastojen tehokkaalle käytölle aluetasolla.

| 2.18 | toteaa edelleen, että olemassa olevat suorat kumppanuussopimukset jäsenvaltioiden yksittäisten alueiden ja Bulgarian alueiden välillä ovat yksi tietojen- ja kokemustenvaihdon muoto mutta myös suoraa yhteistyötä tai henkilökohtaista ja materiaalista tukea Bulgarian alue- ja kunnallishallinnoille; tukea tulee lisätä, ja sitä tulee käyttää välineenä esitettyjen suositusten noudattamiseksi. |
| --- | --- |

2.18

toteaa edelleen, että olemassa olevat suorat kumppanuussopimukset jäsenvaltioiden yksittäisten alueiden ja Bulgarian alueiden välillä ovat yksi tietojen- ja kokemustenvaihdon muoto mutta myös suoraa yhteistyötä tai henkilökohtaista ja materiaalista tukea Bulgarian alue- ja kunnallishallinnoille; tukea tulee lisätä, ja sitä tulee käyttää välineenä esitettyjen suositusten noudattamiseksi.

| 2.19 | toteaa, että edelleen jatkuvalla, menestyksekkäällä korruption torjunnalla on erittäin suuri merkitys paikallis- ja alueviranomaisten luotettavuuden parantamiselle suhteessa sekä maan kansalaisiin että EU-kumppaneihin, sijoittajiin ja yrityksiin. |
| --- | --- |

2.19

toteaa, että edelleen jatkuvalla, menestyksekkäällä korruption torjunnalla on erittäin suuri merkitys paikallis- ja alueviranomaisten luotettavuuden parantamiselle suhteessa sekä maan kansalaisiin että EU-kumppaneihin, sijoittajiin ja yrityksiin.

| 2.20 | suosittaa, että toteutetaan tehokkaita toimia korruption syiden kitkemiseksi, sillä tiedot paikallis- ja aluepoliitikkoja vastaan käynnistetyistä rikostutkinnoista lisääntyvät jatkuvasti. Sen vuoksi tarvitaan toimia varainhoidon ja sen valvonnan parantamiseksi ottaen huomioon, että näiden alojen erottaminen toisistaan on yksi tärkeimmistä mahdollisuuksista, mutta ei ainoa. |
| --- | --- |

2.20

suosittaa, että toteutetaan tehokkaita toimia korruption syiden kitkemiseksi, sillä tiedot paikallis- ja aluepoliitikkoja vastaan käynnistetyistä rikostutkinnoista lisääntyvät jatkuvasti. Sen vuoksi tarvitaan toimia varainhoidon ja sen valvonnan parantamiseksi ottaen huomioon, että näiden alojen erottaminen toisistaan on yksi tärkeimmistä mahdollisuuksista, mutta ei ainoa.

Bryssel 6. heinäkuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 128, 29.5.2003, s. 53.

1

(2)  EUVL C 128, 29.5.2003, s. 56.

2

---

| 7.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 31/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 31/23

---

Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Ehdotus lentoasemien rahoitusta ja alueellisilta kentiltä liikennöivien lentoyhtiöiden käynnistysavustuksia koskeviksi yhteisön suuntaviivoiksi”

(2006/C 31/06)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon työvaliokuntansa 22. helmikuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi laatia kyseisestä aiheesta oma-aloitteinen lausunto,

ottaa huomioon ehdotuksen lentoasemien rahoitusta ja alueellisilta kentiltä liikennöivien lentoyhtiöiden käynnistysavustuksia koskeviksi Euroopan komission suuntaviivoiksi,

ottaa huomioon2. heinäkuuta 2003 antamansa suuntaa-antavan lausunnon aiheesta ”Alueellisten lentoasemien kapasiteetti” (CdR 393/2002 fin) (1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheista ”Komission kertomus ’Parempi säädöskäytäntö 2002’” ja ”Komission tiedonanto ’Yhteisön säännöstön päivittäminen ja yksinkertaistaminen’” (CdR 62/2003 fin) (2),

ottaa huomioon oma-aloitteisen lausuntonsa aiheesta ”Halpalentoyhtiöt ja aluekehitys” (CdR 63/2004 fin) (3),

ottaa huomioon”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan 29. huhtikuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 76/2005 rev. 1), jonka esittelijä oli Tandridgen hallintopiirivaltuuston johtaja (Leader) Gordon Keymer (UK/PPE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Alueellisten lentoasemien jatkuvalla elinvoimaisuudella on selvästikin huomattava merkitys aluekehitykselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle. Ne helpottavat yhteyksiä alueelta toiselle, tukevat kansalaisten liikkumista, piristävät talouskehitystä ja työllisyyden kasvua, edistävät matkailua ja tukevat erityisesti syrjäisten ja muita heikommin kehittyneiden alueiden elpymistä. |
| --- | --- |

1)

Alueellisten lentoasemien jatkuvalla elinvoimaisuudella on selvästikin huomattava merkitys aluekehitykselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle. Ne helpottavat yhteyksiä alueelta toiselle, tukevat kansalaisten liikkumista, piristävät talouskehitystä ja työllisyyden kasvua, edistävät matkailua ja tukevat erityisesti syrjäisten ja muita heikommin kehittyneiden alueiden elpymistä.

| 2) | On tervetullutta, että Euroopan komissio pyrkii ratkaisemaan nykyisin ongelmana olevan ilmailualan valtiontukiin liittyvän epävarmuuden ja sekavuuden. |
| --- | --- |

2)

On tervetullutta, että Euroopan komissio pyrkii ratkaisemaan nykyisin ongelmana olevan ilmailualan valtiontukiin liittyvän epävarmuuden ja sekavuuden.

| 3) | Suuntaviivat tulevat vaikuttamaan huomattavasti viranomaisten mahdollisuuksiin myöntää EU:n alueellisen koheesion kehittämiseen tarkoitettua tukea alueellisille lentoasemille. Koska kysymys on merkittävä ja koska suuntaviivoilla näyttää käytännössä olevan virallisten säädösten kaltainen asema, neuvostoa ja parlamenttia olisi kuultava asiassa. |
| --- | --- |

3)

Suuntaviivat tulevat vaikuttamaan huomattavasti viranomaisten mahdollisuuksiin myöntää EU:n alueellisen koheesion kehittämiseen tarkoitettua tukea alueellisille lentoasemille. Koska kysymys on merkittävä ja koska suuntaviivoilla näyttää käytännössä olevan virallisten säädösten kaltainen asema, neuvostoa ja parlamenttia olisi kuultava asiassa.

| 4) | Ryanairin/Charleroin tapauksen oikeuskäsittely on edelleen meneillään. Sen tulokset saattavat olla ristiriidassa suuntaviivojen kanssa ja luoda siten lisää hämmennystä ja epäselvyyttä. Ei ole selvää, pyrkiikö komissio rajoittamaan valtiontukia vai tekemään niiden myöntämisen aiempaa avoimemmiksi. Suuntaviivojen käyttöönotto asetuksen 659/1999 19 artiklan 2 kohdan nojalla ei vaikuta asianmukaiselta, ja komission tulisikin perustella sen käyttö ja esittää asiaan liittyviä ennakkotapauksia. |
| --- | --- |

4)

Ryanairin/Charleroin tapauksen oikeuskäsittely on edelleen meneillään. Sen tulokset saattavat olla ristiriidassa suuntaviivojen kanssa ja luoda siten lisää hämmennystä ja epäselvyyttä. Ei ole selvää, pyrkiikö komissio rajoittamaan valtiontukia vai tekemään niiden myöntämisen aiempaa avoimemmiksi. Suuntaviivojen käyttöönotto asetuksen 659/1999 19 artiklan 2 kohdan nojalla ei vaikuta asianmukaiselta, ja komission tulisikin perustella sen käyttö ja esittää asiaan liittyviä ennakkotapauksia.

| 5) | Suuntaviivoissa on vain yksi viittaus markkinataloudessa toimivaa sijoittajaa koskevaan periaatteeseen (Market Economy Investor Principale, MEIP). Periaatteen tarkoituksena on arvioida viranomaisten toimintaa ”järkevän” yksityisen sijoittajan todennäköisen päätöksenteon pohjalta. Tällä perusteella ainoastaan yksityisen toimijan mahdollisesti tekemän sijoituksen ylittävää julkista rahoitusta voitaisiin pitää valtiontukena, ja silloinkin julkisen palvelun velvoitteet saattaisivat oikeuttaa suurempaan sijoitukseen (esimerkiksi saaren yhdistäminen mantereeseen, vaikka liikennereitti olisikin tappiollinen). |
| --- | --- |

5)

Suuntaviivoissa on vain yksi viittaus markkinataloudessa toimivaa sijoittajaa koskevaan periaatteeseen (Market Economy Investor Principale, MEIP). Periaatteen tarkoituksena on arvioida viranomaisten toimintaa ”järkevän” yksityisen sijoittajan todennäköisen päätöksenteon pohjalta. Tällä perusteella ainoastaan yksityisen toimijan mahdollisesti tekemän sijoituksen ylittävää julkista rahoitusta voitaisiin pitää valtiontukena, ja silloinkin julkisen palvelun velvoitteet saattaisivat oikeuttaa suurempaan sijoitukseen (esimerkiksi saaren yhdistäminen mantereeseen, vaikka liikennereitti olisikin tappiollinen).

| 6) | Uusien reittien käynnistysavustuksen aikaraja on kolme vuotta tai — pienten tai syrjäisten lentoasemien ollessa kyseessä — viisi vuotta. Tätä ei perustella suuntaviivoissa, ja määräaika on lyhyempi kuin useimmissa liiketaloudellisissa ja alueellisissa talouskehityssuunnitelmissa. Kukaan ei kuitenkaan kannattaisi tukien myöntämistä rajoittamattomaksi ajaksi; järkevään kompromissiratkaisuun kuuluisi tuen säännöllinen tarkistaminen. Myös valtiontuen enimmäismäärän asettaminen 50 prosenttiin vaikuttaa jokseenkin mielivaltaiselta, ja korkeampi tuen taso voi olla joissakin tapauksissa perusteltu. |
| --- | --- |

6)

Uusien reittien käynnistysavustuksen aikaraja on kolme vuotta tai — pienten tai syrjäisten lentoasemien ollessa kyseessä — viisi vuotta. Tätä ei perustella suuntaviivoissa, ja määräaika on lyhyempi kuin useimmissa liiketaloudellisissa ja alueellisissa talouskehityssuunnitelmissa. Kukaan ei kuitenkaan kannattaisi tukien myöntämistä rajoittamattomaksi ajaksi; järkevään kompromissiratkaisuun kuuluisi tuen säännöllinen tarkistaminen. Myös valtiontuen enimmäismäärän asettaminen 50 prosenttiin vaikuttaa jokseenkin mielivaltaiselta, ja korkeampi tuen taso voi olla joissakin tapauksissa perusteltu.

| 7) | Suuntaviivaluonnokset antavat ensimmäiselle uudella reitillä aloittavalle toimijalle yksinoikeuden reittiin viiden vuoden ajaksi, vaikka seuraavat toimijat voisivat tarjota parempaa, aikataulullisesti monipuolisempaa tai kustannuksiltaan edullisempaa palvelua. |
| --- | --- |

7)

Suuntaviivaluonnokset antavat ensimmäiselle uudella reitillä aloittavalle toimijalle yksinoikeuden reittiin viiden vuoden ajaksi, vaikka seuraavat toimijat voisivat tarjota parempaa, aikataulullisesti monipuolisempaa tai kustannuksiltaan edullisempaa palvelua.

| 8) | Uusien reittien valtiontukien kieltäminen silloin kun vastaava, samalla talousalueella sijaitsevalta lentoasemalta tai asutuskeskuksesta lähtevä reitti on jo käytössä, näyttäisi tähtäävän suojelemaan jo toimivia liikennöitsijöitä ja lentoasemia (erityisesti kansallisia lentoyhtiöitä ja suurimpia jatkolentoyhteysasemia) alueen pienemmiltä lentokentiltä toimivien halpalentoyhtiöiden tuomaa kilpailua vastaan. |
| --- | --- |

8)

Uusien reittien valtiontukien kieltäminen silloin kun vastaava, samalla talousalueella sijaitsevalta lentoasemalta tai asutuskeskuksesta lähtevä reitti on jo käytössä, näyttäisi tähtäävän suojelemaan jo toimivia liikennöitsijöitä ja lentoasemia (erityisesti kansallisia lentoyhtiöitä ja suurimpia jatkolentoyhteysasemia) alueen pienemmiltä lentokentiltä toimivien halpalentoyhtiöiden tuomaa kilpailua vastaan.

| 9) | Pienten lentoasemien hallinnollinen kapasiteetti on rajallinen. Unionin täysimittaisten ilmoitusmenettelyjen soveltaminen näihin lentoasemiin luo niille sisämarkkinoille koituvaan vaikutukseen nähden suhteettoman suuren byrokraattisen taakan. Tässä tapauksessa tulisi soveltaa vähämerkityksisen tuen periaatetta. Sen mukaan tiettyä määrää vähäisempää tukea tai reittejä, joiden toimintavolyymi jää tietyn kynnysarvon alle, ei tarvitse raportoida. Esimerkiksi Skotlannissa on käytössä eräitä alueellisia järjestelmiä, joissa yhdellä ilmoituksella voidaan kattaa kaikki järjestelmään kuuluvat lentoasemat. |
| --- | --- |

9)

Pienten lentoasemien hallinnollinen kapasiteetti on rajallinen. Unionin täysimittaisten ilmoitusmenettelyjen soveltaminen näihin lentoasemiin luo niille sisämarkkinoille koituvaan vaikutukseen nähden suhteettoman suuren byrokraattisen taakan. Tässä tapauksessa tulisi soveltaa vähämerkityksisen tuen periaatetta. Sen mukaan tiettyä määrää vähäisempää tukea tai reittejä, joiden toimintavolyymi jää tietyn kynnysarvon alle, ei tarvitse raportoida. Esimerkiksi Skotlannissa on käytössä eräitä alueellisia järjestelmiä, joissa yhdellä ilmoituksella voidaan kattaa kaikki järjestelmään kuuluvat lentoasemat.

| 10) | Kaiken kaikkiaan suuntaviivojen on oltava mahdollisimman joustavia, ja niitä tulee voida soveltaa valtiontukiin ja niiden tuomiin etuihin tapauskohtaisesti, mikäli alueellisten lentoasemien ja lentoyhtiöiden halutaan edistävän kilpailukykyisen ja yhtenäisen Euroopan unionin luomista ilman liiallista byrokratiaa. |
| --- | --- |

10)

Kaiken kaikkiaan suuntaviivojen on oltava mahdollisimman joustavia, ja niitä tulee voida soveltaa valtiontukiin ja niiden tuomiin etuihin tapauskohtaisesti, mikäli alueellisten lentoasemien ja lentoyhtiöiden halutaan edistävän kilpailukykyisen ja yhtenäisen Euroopan unionin luomista ilman liiallista byrokratiaa.

| 11) | Suuntaviivat eivät ole toissijaisuusperiaatteen vastaisia, vaikka voidaankin ajatella, että niillä jossain määrin rajoitetaan paikallis- ja alueviranomaisten vapautta tukea alueellisten lentoasemien toimintaa. |
| --- | --- |

11)

Suuntaviivat eivät ole toissijaisuusperiaatteen vastaisia, vaikka voidaankin ajatella, että niillä jossain määrin rajoitetaan paikallis- ja alueviranomaisten vapautta tukea alueellisten lentoasemien toimintaa.

hyväksyi 6.-7. heinäkuuta 2005 pitämässään 60. täysistunnossa (heinäkuun 7. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pyytää, että komissio kuulee neuvoston ja Euroopan parlamentin näkemyksiä ennen päätöksen tekoa, ja kehottaa tekemään vaikutustenarvioinnin. |
| --- | --- |

1.

pyytää, että komissio kuulee neuvoston ja Euroopan parlamentin näkemyksiä ennen päätöksen tekoa, ja kehottaa tekemään vaikutustenarvioinnin.

| 2. | ehdottaa, että komissio keskeyttäisi suuntaviivojen laatimisen odottaakseen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa vireillä olevan Ryanairin/Charleroin tapauksen muutoksenhaun tulosta. Siten voitaisiin välttää mahdolliset ristiriitaisuudet uusien suuntaviivojen ja tulevan tuomion välillä. Komitea suosittaa, että suuntaviivat tarkistettaisiin kahden vuoden kuluttua niiden voimaantulosta. |
| --- | --- |

2.

ehdottaa, että komissio keskeyttäisi suuntaviivojen laatimisen odottaakseen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa vireillä olevan Ryanairin/Charleroin tapauksen muutoksenhaun tulosta. Siten voitaisiin välttää mahdolliset ristiriitaisuudet uusien suuntaviivojen ja tulevan tuomion välillä. Komitea suosittaa, että suuntaviivat tarkistettaisiin kahden vuoden kuluttua niiden voimaantulosta.

| 3. | katsoo, että viranomaisen antamaa tukea (joka perustuu ”yhden kassan” [single till] periaatteeseen) tulisi pitää kiellettynä valtiontukena ainoastaan silloin, jos se ylittää mahdollisen yksityisen sijoittajan antaman tuen (markkinataloudessa toimivaa sijoittajaa koskeva periaate, MEIP). Komitea ehdottaa, että julkisin varoin tuetut lentoasemat voisivat merkitä alkuvuoden tappionsa samalla tavalla kuin yksityisesti ylläpidetyt kentät. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että viranomaisen antamaa tukea (joka perustuu ”yhden kassan” [single till] periaatteeseen) tulisi pitää kiellettynä valtiontukena ainoastaan silloin, jos se ylittää mahdollisen yksityisen sijoittajan antaman tuen (markkinataloudessa toimivaa sijoittajaa koskeva periaate, MEIP). Komitea ehdottaa, että julkisin varoin tuetut lentoasemat voisivat merkitä alkuvuoden tappionsa samalla tavalla kuin yksityisesti ylläpidetyt kentät.

| 4. | ehdottaa, että uusille reiteille myönnetty valtiontuki tarkistettaisiin automaattisesti 3-5 vuoden kuluttua, jolloin sen pidentäminen olisi mahdollista määräajaksi. Tuen jatkaminen myöhemminkin olisi mahdollista, mutta se tehtäisiin aina tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

4.

ehdottaa, että uusille reiteille myönnetty valtiontuki tarkistettaisiin automaattisesti 3-5 vuoden kuluttua, jolloin sen pidentäminen olisi mahdollista määräajaksi. Tuen jatkaminen myöhemminkin olisi mahdollista, mutta se tehtäisiin aina tapauskohtaisesti.

| 5. | torjuu ehdotuksen, jonka mukaan ensimmäinen uudella reitillä toimiva yhtiö saisi siihen yksinoikeuden ja voisi tavallaan ”jäädyttää” reitin sulkemalla mahdolliset kilpailijat ulkopuolelle viiden vuoden ajaksi. |
| --- | --- |

5.

torjuu ehdotuksen, jonka mukaan ensimmäinen uudella reitillä toimiva yhtiö saisi siihen yksinoikeuden ja voisi tavallaan ”jäädyttää” reitin sulkemalla mahdolliset kilpailijat ulkopuolelle viiden vuoden ajaksi.

| 6. | torjuu valtiontuen kieltämisen uusilta reiteiltä silloin, kun vastaavanlainen reitti samalla talousalueella sijaitsevalta lentoasemalta (esimerkiksi suurelta jatkolentoyhteysasemalta) on jo olemassa, ja ehdottaa, että talousalueen käsitettä selvennettäisiin tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

6.

torjuu valtiontuen kieltämisen uusilta reiteiltä silloin, kun vastaavanlainen reitti samalla talousalueella sijaitsevalta lentoasemalta (esimerkiksi suurelta jatkolentoyhteysasemalta) on jo olemassa, ja ehdottaa, että talousalueen käsitettä selvennettäisiin tässä yhteydessä.

| 7. | ehdottaa, että ilmoitusvelvollisuudet poistettaisiin luokkiin C ja D kuuluvilta lentoasemilta. Mikäli ne poistetaan vain luokan D lentokentiltä, luokkaan tulisi kuulua lentoasemien, joiden kautta matkustaa enintään kaksi miljoonaa matkustajaa vuodessa. Suuntaviivojen 92 kohdan c alakohdassa tulee viitata erikseen saaristoalueilla sijaitsevien, luokkiin C ja D kuuluvien lentokenttien erityisiin alueellisiin koheesiovaatimuksiin. |
| --- | --- |

7.

ehdottaa, että ilmoitusvelvollisuudet poistettaisiin luokkiin C ja D kuuluvilta lentoasemilta. Mikäli ne poistetaan vain luokan D lentokentiltä, luokkaan tulisi kuulua lentoasemien, joiden kautta matkustaa enintään kaksi miljoonaa matkustajaa vuodessa. Suuntaviivojen 92 kohdan c alakohdassa tulee viitata erikseen saaristoalueilla sijaitsevien, luokkiin C ja D kuuluvien lentokenttien erityisiin alueellisiin koheesiovaatimuksiin.

| 8. | suosittelee, että suuntaviivoissa sovellettaisiin vähämerkityksisen tuen ja ”hiljaisen hyväksymisen” (silent approval) periaatteita, mukaan lukien yhden ilmoituksen käytäntö useita lentoasemia kattavissa aluejärjestelmissä. |
| --- | --- |

8.

suosittelee, että suuntaviivoissa sovellettaisiin vähämerkityksisen tuen ja ”hiljaisen hyväksymisen” (silent approval) periaatteita, mukaan lukien yhden ilmoituksen käytäntö useita lentoasemia kattavissa aluejärjestelmissä.

Bryssel 7. heinäkuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 256, 24.10.2003, s. 47.

1

(2)  EUVL C 73, 23.3.2004, s. 38.

2

(3)  EUVL C 318, 22.12.2004, s. 7.

3

---

| 7.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 31/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 31/25

---

Alueiden komitean antama lausunto aiheesta ”Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen tarkistaminen”

(2006/C 31/07)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 21. huhtikuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan nojalla tekemän päätöksen pyytää alueiden komitean lausunto aiheesta ”Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen tarkistaminen”,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 19. toukokuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Euroopan komission kilpailuasioiden pääosaston epävirallisen neuvotteluasiakirjan aluetuen suuntaviivojen tarkistamisesta,

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus” (COM(2004) 107 final),

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä (KOM(2004) 492 lopullinen — 2004/0163 AVC) sekä Euroopan komission muut asetusehdotukset, jotka koskevat koheesiorahastoa (KOM(2004) 494 lopullinen — 2004/0166 AVC) ja Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) (KOM(2004) 495 lopullinen — 2004/0167 COD),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus” (CdR 120/2004 fin) (1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013” (CdR 162/2004 fin),

ottaa huomioon Barcelonassa ja Göteborgissa kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmät, joissa jäsenvaltiot sopivat valtiontukien määrän vähentämisestä Euroopan unionissa suuntaamalla niitä yleistä etua koskeviin kohteisiin, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus mukaan lukien,

ottaa huomioon”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan 29. huhtikuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 77/2005 rev. 1), jonka esittelijä oli Asturiasin aluevaltuuston puheenjohtaja Vicente Álvarez Areces (ES/PSE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Yhteenkuuluvuuden tavoite määritellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 158 artiklassa seuraavasti: ”Edistääkseen koko yhteisön sopusointuista kehitystä yhteisö kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi.” Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen III-220 artiklassa tavoitetta laajennetaan lisäämällä siihen alueellinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

1)

Yhteenkuuluvuuden tavoite määritellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 158 artiklassa seuraavasti: ”Edistääkseen koko yhteisön sopusointuista kehitystä yhteisö kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi.” Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen III-220 artiklassa tavoitetta laajennetaan lisäämällä siihen alueellinen ulottuvuus.

| 2) | Vaikka EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaan valtiontuet yleensä vääristävät kilpailua (2), aluetuet ovat perusteltuja, kun ne on tarkoitettu tietyille alueille ja kun niiden erityisenä tavoitteena on kyseisten alueiden kehittäminen (3). |
| --- | --- |

2)

Vaikka EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaan valtiontuet yleensä vääristävät kilpailua (2), aluetuet ovat perusteltuja, kun ne on tarkoitettu tietyille alueille ja kun niiden erityisenä tavoitteena on kyseisten alueiden kehittäminen (3).

| 3) | Alueellisia valtiontukia koskeva sääntelykehys voi olla arvokas väline, jolla osaltaan edistetään tulojen ja vaurauden tasapuolista jakautumista unionin alueella eurooppalaisen taloudellisen ja sosiaalisen suunnitelman puitteissa ja luodaan näin aiempaa paremmat lähtökohdat kestävälle talouskasvulle. |
| --- | --- |

3)

Alueellisia valtiontukia koskeva sääntelykehys voi olla arvokas väline, jolla osaltaan edistetään tulojen ja vaurauden tasapuolista jakautumista unionin alueella eurooppalaisen taloudellisen ja sosiaalisen suunnitelman puitteissa ja luodaan näin aiempaa paremmat lähtökohdat kestävälle talouskasvulle.

| 4) | Kun otetaan huomioon, että aluetuet ovat seikka, joka vaikuttaa — ei tosin ainoana tekijänä — investointien sijoittautumiseen, ja yritysten siirtymistä koskeva ilmiö on havaittavissa niin unionin sisämarkkinoilla kuin kansainväliselläkin tasolla, viranomaisten valtiontukiin liittyviä toimia on tarkasteltava kahdesta eri näkökulmasta: sekä unionin tasolla että ottamalla vertailukohdaksi maailmanlaajuistumisen ilmiö. |
| --- | --- |

4)

Kun otetaan huomioon, että aluetuet ovat seikka, joka vaikuttaa — ei tosin ainoana tekijänä — investointien sijoittautumiseen, ja yritysten siirtymistä koskeva ilmiö on havaittavissa niin unionin sisämarkkinoilla kuin kansainväliselläkin tasolla, viranomaisten valtiontukiin liittyviä toimia on tarkasteltava kahdesta eri näkökulmasta: sekä unionin tasolla että ottamalla vertailukohdaksi maailmanlaajuistumisen ilmiö.

| 5) | Jotta Lissabonissa asetetut tavoitteet saavutettaisiin, aluetuet voivat olla tarkoituksenmukainen väline edistettäessä elinkeinopolitiikan kehittämistä tasapainoisella tavalla koko EU:n alueella sekä pyrittäessä laadukkaita työpaikkoja luovaan kestävään kasvuun, |
| --- | --- |

5)

Jotta Lissabonissa asetetut tavoitteet saavutettaisiin, aluetuet voivat olla tarkoituksenmukainen väline edistettäessä elinkeinopolitiikan kehittämistä tasapainoisella tavalla koko EU:n alueella sekä pyrittäessä laadukkaita työpaikkoja luovaan kestävään kasvuun,

hyväksyi 6.–7. heinäkuuta 2005 pitämässään 60. täysistunnossa (7. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

I   Alueiden komitean kanta

1.   Yleistä

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | katsoo, että EY:n perustamissopimuksen 158 artiklassa asetettujen, taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden noudattamista ajatellen alueelliset valtiontuet ovat väline, jota viranomaiset voivat käyttää kehittääkseen talous- ja elinkeinopolitiikkaansa. Kyseistä viranomaisille myönnettyä toimivaltaa tulisi koordinoida, jotta vältettäisiin erojen kasvaminen maiden ja alueiden välillä. |
| --- | --- |

1.1

katsoo, että EY:n perustamissopimuksen 158 artiklassa asetettujen, taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden noudattamista ajatellen alueelliset valtiontuet ovat väline, jota viranomaiset voivat käyttää kehittääkseen talous- ja elinkeinopolitiikkaansa. Kyseistä viranomaisille myönnettyä toimivaltaa tulisi koordinoida, jotta vältettäisiin erojen kasvaminen maiden ja alueiden välillä.

| 1.2 | katsoo, että valtiontuen tulisi olla entistä paremmin kohdennettua ja että sillä tulisi olla seuraavat kolme selkeää tavoitetta:






  a. | markkinahäiriöiden tasoittaminen vääristämättä kuitenkaan samalla kilpailua |
| --- | --- | --- |

1.2

katsoo, että valtiontuen tulisi olla entistä paremmin kohdennettua ja että sillä tulisi olla seuraavat kolme selkeää tavoitetta:

a.

markkinahäiriöiden tasoittaminen vääristämättä kuitenkaan samalla kilpailua

| b. | alueiden välisten erojen vähentäminen |
| --- | --- |

b.

alueiden välisten erojen vähentäminen

| c. | yritysten ja alueiden kilpailukyvyn edistäminen. |
| --- | --- |

c.

yritysten ja alueiden kilpailukyvyn edistäminen.

Aluetuki on osoittautunut tehokkaaksi näistä tavoitteista ensimmäisen ja toisen osalta, kuten Euroopan komission käytössä olevista tutkimuksista on käynyt ilmi, mutta kolmas tavoite saattaa edellyttää horisontaalisten tukien kaltaista aiempaa valikoivampaa tukea (esimerkiksi tutkimus ja kehitys, ympäristö, koulutus, työllisyys ja pk-yritykset). Kaikkia kyseisenlaisia tukia tulisi kuitenkin koordinoida niiden tavoitteiden ja täytäntöönpanon osalta, ja ne tulisi suunnata siten, että koheesiotavoitteet voidaan saavuttaa koko unionin alueella.

| 1.3 | katsoo, että kaikkien tietylle alueelle myönnettävissä olevien tukien tulee sisältyä aluekehitystä koskeviin strategiasuunnitelmiin, joissa etusija annetaan aluekehitystä selkeästi edistäville hankkeille. Kyseiset tuet yhdessä muiden taloudellisten ja elinkeinoelämään liittyvien tekijöiden kanssa vaikuttavat yritysten sijoittautumista koskeviin päätöksiin sekä alueellisen kilpailukyvyn kohentumiseen. |
| --- | --- |

1.3

katsoo, että kaikkien tietylle alueelle myönnettävissä olevien tukien tulee sisältyä aluekehitystä koskeviin strategiasuunnitelmiin, joissa etusija annetaan aluekehitystä selkeästi edistäville hankkeille. Kyseiset tuet yhdessä muiden taloudellisten ja elinkeinoelämään liittyvien tekijöiden kanssa vaikuttavat yritysten sijoittautumista koskeviin päätöksiin sekä alueellisen kilpailukyvyn kohentumiseen.

| 1.4 | katsoo, että koheesiopolitiikalla on viime vuosina saavutettu myönteisiä tuloksia ja että alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat sekä suuriin investointihankkeisiin tarkoitettuja monialaisia tukia koskevat suuntaviivat ovat auttaneet saavuttamaan unionin aluepolitiikkaa koskevat tavoitteet. Siksi Euroopan komission rooli valtion viranomaisten myöntämien tukien valvonnassa on erittäin merkittävä muita epäedullisemmassa asemassa oleville alueille. |
| --- | --- |

1.4

katsoo, että koheesiopolitiikalla on viime vuosina saavutettu myönteisiä tuloksia ja että alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat sekä suuriin investointihankkeisiin tarkoitettuja monialaisia tukia koskevat suuntaviivat ovat auttaneet saavuttamaan unionin aluepolitiikkaa koskevat tavoitteet. Siksi Euroopan komission rooli valtion viranomaisten myöntämien tukien valvonnassa on erittäin merkittävä muita epäedullisemmassa asemassa oleville alueille.

| 1.5 | katsoo, että tasapainoisen kehityksen saavuttamiseksi unionin eri alueiden välillä tulisi huomata, että unionin alueet voidaan niiden kahden keskeisen ongelman perusteella jakaa kahteen ryhmään seuraavasti:






  — | alueet, joilla on taloudellisen kehityksen aikaansaamiseen ja lähentymistavoitteen saavuttamiseen liittyviä erityisvaikeuksia unionin tasolla |
| --- | --- | --- |

1.5

katsoo, että tasapainoisen kehityksen saavuttamiseksi unionin eri alueiden välillä tulisi huomata, että unionin alueet voidaan niiden kahden keskeisen ongelman perusteella jakaa kahteen ryhmään seuraavasti:

—

alueet, joilla on taloudellisen kehityksen aikaansaamiseen ja lähentymistavoitteen saavuttamiseen liittyviä erityisvaikeuksia unionin tasolla

| — | edellä mainittuja alueita vauraammat korkeamman tulotason alueet, joiden on parannettava kilpailukykyyn liittyviä valmiuksiaan sekä Euroopan kilpailukykyisempiin alueisiin nähden että kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

—

edellä mainittuja alueita vauraammat korkeamman tulotason alueet, joiden on parannettava kilpailukykyyn liittyviä valmiuksiaan sekä Euroopan kilpailukykyisempiin alueisiin nähden että kansainvälisellä tasolla.

a)   Arvio viime vuosina myönnetyistä valtiontuista

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.6 | panee merkille, että useat tutkimukset ovat osoittaneet, että viime vuosina tukien määrä on ollut laskusuunnassa kehityksessä jäljessä olevilla alueilla, kun taas muita kilpailukykyisemmät alueet ovat lisäämässä elinkeinotoiminnalle annettavaa tukea kehittämällä erilaisia valtiontukijärjestelmiä, jotka sisältyvät perustamissopimuksessa mainittujen eri poikkeusten piiriin. Tästä on aiheutunut ei-toivottuja seurauksia sekä aluetukien tehokkuuden huomattavan heikkenemisen johdosta että siitä syystä, että valtiontukiin käytettävien julkisten varojen kokonaismäärä on kasvanut yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

1.6

panee merkille, että useat tutkimukset ovat osoittaneet, että viime vuosina tukien määrä on ollut laskusuunnassa kehityksessä jäljessä olevilla alueilla, kun taas muita kilpailukykyisemmät alueet ovat lisäämässä elinkeinotoiminnalle annettavaa tukea kehittämällä erilaisia valtiontukijärjestelmiä, jotka sisältyvät perustamissopimuksessa mainittujen eri poikkeusten piiriin. Tästä on aiheutunut ei-toivottuja seurauksia sekä aluetukien tehokkuuden huomattavan heikkenemisen johdosta että siitä syystä, että valtiontukiin käytettävien julkisten varojen kokonaismäärä on kasvanut yhteisön tasolla.

b)   Säännöt

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.7 | kannattaa seuraavia yleisiä periaatteita, joita komissio soveltaa alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen tarkistamisen yhteydessä:






  — | tukien keskittäminen (25-jäsenisen EU:n) köyhimmille alueille |
| --- | --- | --- |

1.7

kannattaa seuraavia yleisiä periaatteita, joita komissio soveltaa alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen tarkistamisen yhteydessä:

—

tukien keskittäminen (25-jäsenisen EU:n) köyhimmille alueille

| — | kaikkien alueiden kilpailukyvyn turvaaminen tarkistetun Lissabonin strategian tavoitteiden mukaisesti |
| --- | --- |

—

kaikkien alueiden kilpailukyvyn turvaaminen tarkistetun Lissabonin strategian tavoitteiden mukaisesti

| — | jatkuvuuden turvaaminen siten, että siirtyminen nykyisestä järjestelmästä uuteen järjestelmään tapahtuu mahdollisimman kivuttomasti. |
| --- | --- |

—

jatkuvuuden turvaaminen siten, että siirtyminen nykyisestä järjestelmästä uuteen järjestelmään tapahtuu mahdollisimman kivuttomasti.

Komitea haluaisi kuitenkin lisätä luetteloon vielä yhden periaatteen:

| — | yhteensopivuus tulevien rakennerahasto-ohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

—

yhteensopivuus tulevien rakennerahasto-ohjelmien kanssa.

| 1.8 | katsoo, että aluetuen suuntaviivat muodostavat säädöspuitteet horisontaalista ja alakohtaista tukea koskevien muiden säädösten koordinoimiseksi sen lisäksi, että niihin voidaan viitata vastattaessa valtiontukisäännösten soveltamisesta usein esitettyihin moniin kysymyksiin. Valtiontuen muita välineitä on tarkistettava siten, että pyritään tukemaan koheesiotavoitteen saavuttamista ja supistamaan valtiontuen kokonaismäärää yhteisössä, kuten Tukholmassa ja Barcelonassa kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmissä todetaan. |
| --- | --- |

1.8

katsoo, että aluetuen suuntaviivat muodostavat säädöspuitteet horisontaalista ja alakohtaista tukea koskevien muiden säädösten koordinoimiseksi sen lisäksi, että niihin voidaan viitata vastattaessa valtiontukisäännösten soveltamisesta usein esitettyihin moniin kysymyksiin. Valtiontuen muita välineitä on tarkistettava siten, että pyritään tukemaan koheesiotavoitteen saavuttamista ja supistamaan valtiontuen kokonaismäärää yhteisössä, kuten Tukholmassa ja Barcelonassa kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmissä todetaan.

| 1.9 | katsoo, että komission ehdotus aluetukea koskevien uusien suuntaviivojen sisällyttämiseksi asetukseen, joka koskee ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamista, voisi selkeyttää ja yksinkertaistaa valtiontukisäännöksiä, mikä on ollut pyrkimyksenä. Komitea suosittelee kuitenkin, että uusissa säännöissä määritellään selkeästi tukikelpoisiin investointeihin sovellettavat perusteet, vaatimukset ja rajoitukset. |
| --- | --- |

1.9

katsoo, että komission ehdotus aluetukea koskevien uusien suuntaviivojen sisällyttämiseksi asetukseen, joka koskee ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamista, voisi selkeyttää ja yksinkertaistaa valtiontukisäännöksiä, mikä on ollut pyrkimyksenä. Komitea suosittelee kuitenkin, että uusissa säännöissä määritellään selkeästi tukikelpoisiin investointeihin sovellettavat perusteet, vaatimukset ja rajoitukset.

| 1.10 | katsoo, että ehdotus suurien investointihankkeiden monialaista tukea koskevien unionin suuntaviivojen sisällyttämisestä aluetukea koskeviin suuntaviivoihin saattaisi omalta osaltaan yksinkertaistaa sovellettavia säännöksiä. |
| --- | --- |

1.10

katsoo, että ehdotus suurien investointihankkeiden monialaista tukea koskevien unionin suuntaviivojen sisällyttämisestä aluetukea koskeviin suuntaviivoihin saattaisi omalta osaltaan yksinkertaistaa sovellettavia säännöksiä.

c)   Komission ehdotuksessa esitetyt uudet enimmäismäärät

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.11 | kiinnittää huomiota komission ehdottamiin tuen enimmäismääriin, jotka perustuvat jäsenvaltioiden Tukholmassa ja Barcelonassa pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa tekemiin sitoumuksiin. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että komission neuvotteluasiakirjoissa esitettyä ehdotusta vähentää tukien enimmäismääriä yleisellä tasolla ei ehkä voida sovittaa yhteen — etenkään tietyillä alueilla — Lissabonin strategian kunnianhimoisten tavoitteiden eikä unionin laajentumisen vaikutusten johdosta tarvittavien, yhteenkuuluvuuden edellyttämien toimien kanssa. Komitea katsoo, että tukitasojen yleistä alentamista koskeva tavoite voitaisiin saavuttaa tavalla, joka on paremmin Euroopan poliittisen hankkeen mukainen, eli suuntaamalla tuki uudelleen entistä valikoidumpien horisontaalisten yhteenkuuluvuutta koskevien perusteiden mukaan, kuten Eurooppa-neuvostojen kokouksissa on todettu. |
| --- | --- |

1.11

kiinnittää huomiota komission ehdottamiin tuen enimmäismääriin, jotka perustuvat jäsenvaltioiden Tukholmassa ja Barcelonassa pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa tekemiin sitoumuksiin. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että komission neuvotteluasiakirjoissa esitettyä ehdotusta vähentää tukien enimmäismääriä yleisellä tasolla ei ehkä voida sovittaa yhteen — etenkään tietyillä alueilla — Lissabonin strategian kunnianhimoisten tavoitteiden eikä unionin laajentumisen vaikutusten johdosta tarvittavien, yhteenkuuluvuuden edellyttämien toimien kanssa. Komitea katsoo, että tukitasojen yleistä alentamista koskeva tavoite voitaisiin saavuttaa tavalla, joka on paremmin Euroopan poliittisen hankkeen mukainen, eli suuntaamalla tuki uudelleen entistä valikoidumpien horisontaalisten yhteenkuuluvuutta koskevien perusteiden mukaan, kuten Eurooppa-neuvostojen kokouksissa on todettu.

| 1.12 | katsoo, että tukien enimmäistasoja tulisi vähentää asteittain ottamalla huomioon monet alueiden taloudelliseen kehitykseen vaikuttavat tekijät. |
| --- | --- |

1.12

katsoo, että tukien enimmäistasoja tulisi vähentää asteittain ottamalla huomioon monet alueiden taloudelliseen kehitykseen vaikuttavat tekijät.

| 1.13 | katsoo, että komission on harkittava sellaisia siirtymäkauden toimenpiteitä alueellisia valtiontukia varten, jotka ovat alueiden uusien taloudellisten tilanteiden sekä unionin koheesiopolitiikan uusien tavoitteiden kannalta johdonmukaisia. Näin mahdollistetaan se, että siirtymävaiheessa oleviin alueisiin sovelletaan tuen asteittaista alenemista, mikä auttaa niitä sopeutumaan siihen, että ne menettävät mahdollisuutensa käyttää valtiontukia aluekehityspolitiikan välineenä. |
| --- | --- |

1.13

katsoo, että komission on harkittava sellaisia siirtymäkauden toimenpiteitä alueellisia valtiontukia varten, jotka ovat alueiden uusien taloudellisten tilanteiden sekä unionin koheesiopolitiikan uusien tavoitteiden kannalta johdonmukaisia. Näin mahdollistetaan se, että siirtymävaiheessa oleviin alueisiin sovelletaan tuen asteittaista alenemista, mikä auttaa niitä sopeutumaan siihen, että ne menettävät mahdollisuutensa käyttää valtiontukia aluekehityspolitiikan välineenä.

| 1.14 | katsoo, että koko unionin aluetta koskeva taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus voidaan saavuttaa ainoastaan, mikäli eri tilanteita käsitellään eri tavoin. Tässä mielessä aluetukien avulla voitaisiin tasoittaa epäsuotuisia olosuhteita, joista unionin tietyt alueet kärsivät. |
| --- | --- |

1.14

katsoo, että koko unionin aluetta koskeva taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus voidaan saavuttaa ainoastaan, mikäli eri tilanteita käsitellään eri tavoin. Tässä mielessä aluetukien avulla voitaisiin tasoittaa epäsuotuisia olosuhteita, joista unionin tietyt alueet kärsivät.

Indikaattorit

| 1.15 | korostaa sitä, että komissio aikoo säilyttää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa esitetyn alueluokituksen, joka perustuu bruttokansantuotteeseen. Aluetuen perusteet ja kartat yhdenmukaistetaan näin rakennerahastojen jakoperusteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.15

korostaa sitä, että komissio aikoo säilyttää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa esitetyn alueluokituksen, joka perustuu bruttokansantuotteeseen. Aluetuen perusteet ja kartat yhdenmukaistetaan näin rakennerahastojen jakoperusteiden kanssa.

| 1.16 | katsoo, että ilman tukea jäävät alueet tulisi luokitella niiden kilpailukyvyn mukaan. Niiden kilpailukyvyn tason määrittämisessä voidaan käyttää muitakin indikaattoreita kuin perinteistä BKT:ta. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan hengen ja unionin koheesiopolitiikan tavoitteiden mukaista lienee sisällyttää viitearvoihin alueiden työllisyysaste. On hyvä pitää mielessä, että Lissabonin sopimuksissa tavoitteelliseksi indikaattoriksi asetettiin työllisyysaste. Komissio voisi kuitenkin tutkia muidenkin indikaattorien käyttömahdollisuuksia. Tällaisia ovat esim. työttömyysaste, väestön ikääntyminen sekä T&K-kapasiteetti. |
| --- | --- |

1.16

katsoo, että ilman tukea jäävät alueet tulisi luokitella niiden kilpailukyvyn mukaan. Niiden kilpailukyvyn tason määrittämisessä voidaan käyttää muitakin indikaattoreita kuin perinteistä BKT:ta. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan hengen ja unionin koheesiopolitiikan tavoitteiden mukaista lienee sisällyttää viitearvoihin alueiden työllisyysaste. On hyvä pitää mielessä, että Lissabonin sopimuksissa tavoitteelliseksi indikaattoriksi asetettiin työllisyysaste. Komissio voisi kuitenkin tutkia muidenkin indikaattorien käyttömahdollisuuksia. Tällaisia ovat esim. työttömyysaste, väestön ikääntyminen sekä T&K-kapasiteetti.

Netto- ja bruttoavustus

| 1.17 | katsoo, että komission ehdotus tuen enimmäisosuuden asettamisesta bruttoavustusten perusteella (toisin kuin edellisellä kaudella, jolloin erilaiset verotusjärjestelmät otettiin huomioon nettoavustusekvivalenttia [NAE] käyttävän kaavan avulla) lisää eroja yritysten saamien tukien välillä sen sijaan, että se vähentäisi tuen kokonaismäärää, kuten komissio väittää, kun otetaan huomioon eri maiden verotusjärjestelmät koheesiokriteerien sijasta. Tässä yhteydessä tulisi huomata, että verorasite vaihtelee suuresti EU:n 25 jäsenvaltion välillä. |
| --- | --- |

1.17

katsoo, että komission ehdotus tuen enimmäisosuuden asettamisesta bruttoavustusten perusteella (toisin kuin edellisellä kaudella, jolloin erilaiset verotusjärjestelmät otettiin huomioon nettoavustusekvivalenttia [NAE] käyttävän kaavan avulla) lisää eroja yritysten saamien tukien välillä sen sijaan, että se vähentäisi tuen kokonaismäärää, kuten komissio väittää, kun otetaan huomioon eri maiden verotusjärjestelmät koheesiokriteerien sijasta. Tässä yhteydessä tulisi huomata, että verorasite vaihtelee suuresti EU:n 25 jäsenvaltion välillä.

| 1.18 | katsoo, että yksinkertaistaminen yksistään ei ole riittävä peruste nettoavustusekvivalenttia käyttävän laskumenetelmän poistamiselle. Kyseinen laskumenetelmä, joka perustuu kuluvan ohjelmakauden aikana yleisesti käytetyn laskukaavan soveltamiseen, ei merkittävästi mutkista tuen hallinnointia. NAE-laskentamenetelmää tulisi käyttää myös siitä syystä, että siten voitaisiin määrittää valtiontukien todellinen vaikutus aluekehitykseen. |
| --- | --- |

1.18

katsoo, että yksinkertaistaminen yksistään ei ole riittävä peruste nettoavustusekvivalenttia käyttävän laskumenetelmän poistamiselle. Kyseinen laskumenetelmä, joka perustuu kuluvan ohjelmakauden aikana yleisesti käytetyn laskukaavan soveltamiseen, ei merkittävästi mutkista tuen hallinnointia. NAE-laskentamenetelmää tulisi käyttää myös siitä syystä, että siten voitaisiin määrittää valtiontukien todellinen vaikutus aluekehitykseen.

2   Alueet, joihin voitaisiin soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädettyä poikkeusta

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | panee merkille, että komissio ehdottaa tuen enimmäismäärien alentamista sekä tuen eriyttämistä asukaskohtaiseen BKT:een perustuvien kolmen eri ryhmän mukaan. Lisäksi se suunnittelee lisätukia pienille ja keskisuurille yrityksille. Komitea esittää, että kyseistä säännöstä tarkistettaisiin niin, että valtiontukien yleistä vähentämistä koskeva tavoite saavutettaisiin suuntaamalla tukia pikemminkin aiempaa valikoidumpien (horisontaalisten ja koheesioon liittyvien) perusteiden mukaan kuin alentamalla tuen enimmäismääriä. |
| --- | --- |

2.1

panee merkille, että komissio ehdottaa tuen enimmäismäärien alentamista sekä tuen eriyttämistä asukaskohtaiseen BKT:een perustuvien kolmen eri ryhmän mukaan. Lisäksi se suunnittelee lisätukia pienille ja keskisuurille yrityksille. Komitea esittää, että kyseistä säännöstä tarkistettaisiin niin, että valtiontukien yleistä vähentämistä koskeva tavoite saavutettaisiin suuntaamalla tukia pikemminkin aiempaa valikoidumpien (horisontaalisten ja koheesioon liittyvien) perusteiden mukaan kuin alentamalla tuen enimmäismääriä.

| 2.2 | esittää, että erityistä huomiota kiinnitettäisiin alueiden erilaisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

2.2

esittää, että erityistä huomiota kiinnitettäisiin alueiden erilaisiin olosuhteisiin.

| 2.3 | ilmaisee komissiolle olevansa tyytyväinen syrjäisimpien alueiden kohteluun, jossa otetaan huomioon perustuslakisopimuksen määräykset (entisen 87 artiklan 3 kohdan a alakohta). |
| --- | --- |

2.3

ilmaisee komissiolle olevansa tyytyväinen syrjäisimpien alueiden kohteluun, jossa otetaan huomioon perustuslakisopimuksen määräykset (entisen 87 artiklan 3 kohdan a alakohta).

| 2.4 | toteaa kuitenkin, ettei komissio ole ottanut erityisesti huomioon muun muassa saaristo- ja vuoristoalueiden, harvaan asuttujen alueiden, maaseutualueiden, rajaseutualueiden tai teollisuuden muutosprosessissa olevien alueiden asemaa. Kaikilla näillä alueilla on rakenteellisia rajoitteita, jotka vaikeuttavat niiden kehitystä. |
| --- | --- |

2.4

toteaa kuitenkin, ettei komissio ole ottanut erityisesti huomioon muun muassa saaristo- ja vuoristoalueiden, harvaan asuttujen alueiden, maaseutualueiden, rajaseutualueiden tai teollisuuden muutosprosessissa olevien alueiden asemaa. Kaikilla näillä alueilla on rakenteellisia rajoitteita, jotka vaikeuttavat niiden kehitystä.

| 2.5 | tähdentää, että alueet, jotka kärsivät laajentumisesta johtuvasta tilastovaikutuksesta, on otettava 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan piiriin ohjelmakauden ajaksi (4). Komitea muistuttaa, että komission laatimaan uuteen koheesiopolitiikkaan sisältyvä lähentymistavoite koskee kehityksessä jälkeen jääneitä valtioita ja alueita, joihin lukeutuvat laajentumisesta johtuvasta tilastovaikutuksesta kärsivät alueet. |
| --- | --- |

2.5

tähdentää, että alueet, jotka kärsivät laajentumisesta johtuvasta tilastovaikutuksesta, on otettava 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan piiriin ohjelmakauden ajaksi (4). Komitea muistuttaa, että komission laatimaan uuteen koheesiopolitiikkaan sisältyvä lähentymistavoite koskee kehityksessä jälkeen jääneitä valtioita ja alueita, joihin lukeutuvat laajentumisesta johtuvasta tilastovaikutuksesta kärsivät alueet.

| 2.6 | katsoo, että valtiontukien osalta asukaskohtaista BKT:ta koskevasta 75 prosentin raja-arvosta tulisi luopua niiden alueiden kohdalla, jotka kärsivät tilastovaikutuksesta, samaan tapaan kuin rakennerahastojen yleisistä määräyksistä annettavan asetuksen 5 artiklassa säädetään. Näin komission säädösehdotuksissa mainittu lähentymistavoite vastaisi täysin aluetukikarttaa. Tukikartalla tilastovaikutuksesta kärsivät alueet eroaisivat muista lähentymistavoitteen piiriin kuuluvista alueista vain siten, että niiden tuki-intensiteetti olisi alhaisempi. Tilanne olisi samantapainen kuin rakennerahastotukia myönnettäessä. |
| --- | --- |

2.6

katsoo, että valtiontukien osalta asukaskohtaista BKT:ta koskevasta 75 prosentin raja-arvosta tulisi luopua niiden alueiden kohdalla, jotka kärsivät tilastovaikutuksesta, samaan tapaan kuin rakennerahastojen yleisistä määräyksistä annettavan asetuksen 5 artiklassa säädetään. Näin komission säädösehdotuksissa mainittu lähentymistavoite vastaisi täysin aluetukikarttaa. Tukikartalla tilastovaikutuksesta kärsivät alueet eroaisivat muista lähentymistavoitteen piiriin kuuluvista alueista vain siten, että niiden tuki-intensiteetti olisi alhaisempi. Tilanne olisi samantapainen kuin rakennerahastotukia myönnettäessä.

| 2.7 | Päinvastaisessa tapauksessa kyseiset alueet saisivat lisärangaistuksen, sillä alueiden luokittelu 87 artiklan 3 kohdan c tai a alakohtaan vaikuttaa nykyisten valtiontukisääntöjen mukaisesti muuhunkin kuin tukiosuuden enimmäismäärään, kuten jäljempänä kohdassa 2.12 todetaan. Luokittelu aiheuttaisi ongelmia myös siihen, millaista lähentymistavoitteen mukaista rakennetukea alueille myönnettäisiin, jos tavoitteen piiriin kuuluvat tukikelpoiset alueet luokitellaan perustamissopimuksen 87 artiklassa eri alakohtiin. |
| --- | --- |

2.7

Päinvastaisessa tapauksessa kyseiset alueet saisivat lisärangaistuksen, sillä alueiden luokittelu 87 artiklan 3 kohdan c tai a alakohtaan vaikuttaa nykyisten valtiontukisääntöjen mukaisesti muuhunkin kuin tukiosuuden enimmäismäärään, kuten jäljempänä kohdassa 2.12 todetaan. Luokittelu aiheuttaisi ongelmia myös siihen, millaista lähentymistavoitteen mukaista rakennetukea alueille myönnettäisiin, jos tavoitteen piiriin kuuluvat tukikelpoiset alueet luokitellaan perustamissopimuksen 87 artiklassa eri alakohtiin.

a)   Tietyille alueille myönnettävät korotetut tuet

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.8 | katsoo, että korotettujen tukien myöntämistä tulisi harkita myös alueille, jotka kärsivät luonnonoloista johtuvista, maantieteellisistä tai väestöön liittyvistä haitoista. Näihin alueisiin kuuluvat






  — | maaseutualueet |
| --- | --- | --- |

2.8

katsoo, että korotettujen tukien myöntämistä tulisi harkita myös alueille, jotka kärsivät luonnonoloista johtuvista, maantieteellisistä tai väestöön liittyvistä haitoista. Näihin alueisiin kuuluvat

—

maaseutualueet

| — | teollisuuden muutosprosessissa olevat alueet |
| --- | --- |

—

teollisuuden muutosprosessissa olevat alueet

| — | alueet, jotka kärsivät vakavista tai pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista ja joita ovat






  — | pohjoisimmat alueet, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen |
| --- | --- | --- |

—

alueet, jotka kärsivät vakavista tai pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista ja joita ovat

—

pohjoisimmat alueet, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen

| — | saaristoalueet |
| --- | --- |

—

saaristoalueet

| — | rajaseutualueet |
| --- | --- |

—

rajaseutualueet

| — | vuoristoalueet. |
| --- | --- |

—

vuoristoalueet.

b)   Toimintatuki

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.9 | huomauttaa, että aluetukea koskevissa nykyisissä suuntaviivoissa todetaan seuraavaa: ”Poikkeustapauksissa nämä tuet voivat osoittautua riittämättömiksi alueellisen kehityksen käynnistämisen kannalta, kun kyseisellä alueella esiintyvät rakenteelliset haittatekijät ovat liian suuria. Ainoastaan tällaisissa tapauksissa aluetukia voidaan täydentää toimintatuilla.” (5) |
| --- | --- |

2.9

huomauttaa, että aluetukea koskevissa nykyisissä suuntaviivoissa todetaan seuraavaa: ”Poikkeustapauksissa nämä tuet voivat osoittautua riittämättömiksi alueellisen kehityksen käynnistämisen kannalta, kun kyseisellä alueella esiintyvät rakenteelliset haittatekijät ovat liian suuria. Ainoastaan tällaisissa tapauksissa aluetukia voidaan täydentää toimintatuilla.” (5)

| 2.10 | muistuttaa, että olosuhteet, joita on arvioitava, jotta voidaan ratkaista, ovatko rakenteelliset haittatekijät ”liian suuria”, esitetään perustuslakisopimuksen III-220 artiklassa. |
| --- | --- |

2.10

muistuttaa, että olosuhteet, joita on arvioitava, jotta voidaan ratkaista, ovatko rakenteelliset haittatekijät ”liian suuria”, esitetään perustuslakisopimuksen III-220 artiklassa.

| 2.11 | panee merkille, että ehdotuksessa aluetukia koskeviksi uusiksi suuntaviivoiksi syrjäisimpiin alueisiin ja harvaan asuttuihin alueisiin ei sovelleta toimintatukea koskevaa yleistä kieltoa. Siinä ei kuitenkaan viitata muihin ilmeisiin rakenteellisiin haittatekijöihin, kuten sellaisiin haittatekijöihin, joista saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueet kärsivät. Olisi johdonmukaista, että kyseisiltä pysyvistä haittatekijöistä kärsiviltä alueilta ei edellytettäisi toimintatukien asteittaista vähentämistä ja tilapäisyyttä. |
| --- | --- |

2.11

panee merkille, että ehdotuksessa aluetukia koskeviksi uusiksi suuntaviivoiksi syrjäisimpiin alueisiin ja harvaan asuttuihin alueisiin ei sovelleta toimintatukea koskevaa yleistä kieltoa. Siinä ei kuitenkaan viitata muihin ilmeisiin rakenteellisiin haittatekijöihin, kuten sellaisiin haittatekijöihin, joista saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueet kärsivät. Olisi johdonmukaista, että kyseisiltä pysyvistä haittatekijöistä kärsiviltä alueilta ei edellytettäisi toimintatukien asteittaista vähentämistä ja tilapäisyyttä.

c)   Muut seuraukset alueille, jotka eivät enää kuulu 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan piiriin

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.12 | korostaa sitä, että kun tietyt alueet luokitellaan 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan ulkopuolelle, niiden tukiosuudet eivät ainoastaan alene, vaan ne menettävät myös moniin horisontaalisiin tai alakohtaisiin tukiin sisältyvät lisätuet sen lisäksi, että ne menettävät tiettyjä, esimerkiksi toimintatukeen, vaikeuksissa oleville yrityksille suunnattuun tukeen ja tilapäistukeen liittyviä kieltoja tai rajoituksia koskevat vapautukset. |
| --- | --- |

2.12

korostaa sitä, että kun tietyt alueet luokitellaan 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan ulkopuolelle, niiden tukiosuudet eivät ainoastaan alene, vaan ne menettävät myös moniin horisontaalisiin tai alakohtaisiin tukiin sisältyvät lisätuet sen lisäksi, että ne menettävät tiettyjä, esimerkiksi toimintatukeen, vaikeuksissa oleville yrityksille suunnattuun tukeen ja tilapäistukeen liittyviä kieltoja tai rajoituksia koskevat vapautukset.

| 2.13 | kehottaa komissiota tutkimaan, voivatko alueet, jotka kärsivät luonnonoloista johtuvista, rakenteellisista tai väestöön liittyvistä haittatekijöistä ja joita ei enää luokitella 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaan kuuluviksi, saada kyseisenlaisille alueille myönnettävän suosituimmuuskohtelun. |
| --- | --- |

2.13

kehottaa komissiota tutkimaan, voivatko alueet, jotka kärsivät luonnonoloista johtuvista, rakenteellisista tai väestöön liittyvistä haittatekijöistä ja joita ei enää luokitella 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaan kuuluviksi, saada kyseisenlaisille alueille myönnettävän suosituimmuuskohtelun.

3   Alueet, joihin voitaisiin soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädettyä poikkeusta

ALUEIDEN KOMITEA

| 3.1 | on tyytyväinen siihen, että komissio on halukas mukauttamaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan piiriin kuuluvilla tukialueilla asuvan väestön osuutta ottamalla mukaan kaikki ne alueet, jotka eivät enää kuulu 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalan piiriin. Komitea katsoo kuitenkin, että laajentumisesta johtuvasta tilastovaikutuksesta kärsivien alueiden tulisi joka suhteessa kuulua 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan piiriin, eikä niitä siitä syystä tulisi sisällyttää kyseiseen alaluokkaan. |
| --- | --- |

3.1

on tyytyväinen siihen, että komissio on halukas mukauttamaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan piiriin kuuluvilla tukialueilla asuvan väestön osuutta ottamalla mukaan kaikki ne alueet, jotka eivät enää kuulu 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalan piiriin. Komitea katsoo kuitenkin, että laajentumisesta johtuvasta tilastovaikutuksesta kärsivien alueiden tulisi joka suhteessa kuulua 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan piiriin, eikä niitä siitä syystä tulisi sisällyttää kyseiseen alaluokkaan.

| 3.2 | muistuttaa, että kuten koheesiota käsittelevää kolmatta kertomusta koskevassa AK:n lausunnossa todetaan, ”luonnollisesta vaikutuksesta kärsiviin alueisiin” (alueet, joihin ei niiden talouskasvun johdosta enää sovelleta 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa) tulisi soveltaa ”tukikauden aikana EU:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan sijaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa”. Kyseisen siirtymäkauden tuen olisi oltava porrastukseltaan ja intensiteetiltään samanlainen kuin sen tuen, jota sovelletaan tilastovaikutuksista kärsiviin alueisiin. |
| --- | --- |

3.2

muistuttaa, että kuten koheesiota käsittelevää kolmatta kertomusta koskevassa AK:n lausunnossa todetaan, ”luonnollisesta vaikutuksesta kärsiviin alueisiin” (alueet, joihin ei niiden talouskasvun johdosta enää sovelleta 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa) tulisi soveltaa ”tukikauden aikana EU:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan sijaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa”. Kyseisen siirtymäkauden tuen olisi oltava porrastukseltaan ja intensiteetiltään samanlainen kuin sen tuen, jota sovelletaan tilastovaikutuksista kärsiviin alueisiin.

| 3.3 | katsoo, että niiden alueiden osalta, joihin sovelletaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta (alueet, jotka menettävät a alakohtaan perustuvan erityisasemansa), tulisi ottaa huomioon seuraavanlaiset erityistapaukset:






  — | alueet, joihin ei enää sovelleta 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa taloudellisista syistä kohdassa 3.2 mainitun siirtymäkauden päätyttyä |
| --- | --- | --- |

3.3

katsoo, että niiden alueiden osalta, joihin sovelletaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta (alueet, jotka menettävät a alakohtaan perustuvan erityisasemansa), tulisi ottaa huomioon seuraavanlaiset erityistapaukset:

—

alueet, joihin ei enää sovelleta 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa taloudellisista syistä kohdassa 3.2 mainitun siirtymäkauden päätyttyä

| — | alueet, jotka menettävät a alakohtaan perustuvan erityisasemansa ja jotka ovat lisäksi






  — | harvaan asuttuja alueita |
| --- | --- | --- |

—

alueet, jotka menettävät a alakohtaan perustuvan erityisasemansa ja jotka ovat lisäksi

—

harvaan asuttuja alueita

| — | saaristoalueita, rajaseutualueita tai vuoristoalueita |
| --- | --- |

—

saaristoalueita, rajaseutualueita tai vuoristoalueita

| — | maaseutualueita tai teollisuuden muutosprosessissa olevia alueita. |
| --- | --- |

—

maaseutualueita tai teollisuuden muutosprosessissa olevia alueita.

| 3.4 | katsoo, että edellä mainituille alueille tulisi myöntää yleiselle tuelle asetetun enimmäismäärän ylittävää korotettua tukea. |
| --- | --- |

3.4

katsoo, että edellä mainituille alueille tulisi myöntää yleiselle tuelle asetetun enimmäismäärän ylittävää korotettua tukea.

| 3.5 | esittää lisäksi, että vakavista taloudellisista ongelmista kärsivät alueet olisivat tilapäisesti tukikelpoisia 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tällöin kyse olisi merkittäviin rakennemuutostoimiin liittyvistä tilanteista (kuten suuren yrityksen sulkemisesta, jonka seurauksena menetetään lukuisia työpaikkoja). |
| --- | --- |

3.5

esittää lisäksi, että vakavista taloudellisista ongelmista kärsivät alueet olisivat tilapäisesti tukikelpoisia 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tällöin kyse olisi merkittäviin rakennemuutostoimiin liittyvistä tilanteista (kuten suuren yrityksen sulkemisesta, jonka seurauksena menetetään lukuisia työpaikkoja).

| 3.6 | esittää lisäksi, että alueisiin, joiden katsotaan kärsivän jostakin edellä mainitusta haittatekijästä ja joiden asukaskohtainen BKT ei ylitä 100:aa prosenttia unionin keskiarvosta tai joiden työllisyysaste on epätavallisen alhainen, sovelletaan tilapäisesti 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa. Komission tulisi tarkistaa säännöllisesti alueelliset taloudelliset indikaattorit, jotta voidaan ajantasaistaa aluetukien suuntaviivojen nojalla tukea saavien alueiden luokitus huomioon ottaen talouden kasvu ja työttömyysaste. |
| --- | --- |

3.6

esittää lisäksi, että alueisiin, joiden katsotaan kärsivän jostakin edellä mainitusta haittatekijästä ja joiden asukaskohtainen BKT ei ylitä 100:aa prosenttia unionin keskiarvosta tai joiden työllisyysaste on epätavallisen alhainen, sovelletaan tilapäisesti 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa. Komission tulisi tarkistaa säännöllisesti alueelliset taloudelliset indikaattorit, jotta voidaan ajantasaistaa aluetukien suuntaviivojen nojalla tukea saavien alueiden luokitus huomioon ottaen talouden kasvu ja työttömyysaste.

| 3.7 | kehottaa sisällyttämään kaikki 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan ulkopuolelle jäävät harvaan asutut alueet ja saaret 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan ja sallimaan kuljetusalalle myönnettävän toimintatuen, joka ei olisi asteittain vähenevää tai tilapäistä. |
| --- | --- |

3.7

kehottaa sisällyttämään kaikki 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan ulkopuolelle jäävät harvaan asutut alueet ja saaret 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan ja sallimaan kuljetusalalle myönnettävän toimintatuen, joka ei olisi asteittain vähenevää tai tilapäistä.

| 3.8 | katsoo, että kunkin alueen erilaisia ongelmia tulee arvioida monien eri kriteerien pohjalta alueen kilpailukyky- ja talouskehityspotentiaalin määrittämiseksi ja että valtiontukea tulisi myöntää joustavasti kyseisten kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

3.8

katsoo, että kunkin alueen erilaisia ongelmia tulee arvioida monien eri kriteerien pohjalta alueen kilpailukyky- ja talouskehityspotentiaalin määrittämiseksi ja että valtiontukea tulisi myöntää joustavasti kyseisten kriteerien perusteella.

4   Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteiden nojalla tukikelpoiset alueet

ALUEIDEN KOMITEA

| 4.1 | on tyytyväinen komission päätökseen soveltaa aihekohtaista lähestymistapaa valittuihin maantieteellisiin alueisiin perustuvan lähestymistavan sijasta, jotta johdonmukaisuus kilpailu- ja aluepolitiikan sekä Lissabonissa ja Göteborgissa sovittujen tavoitteiden välillä varmistetaan. |
| --- | --- |

4.1

on tyytyväinen komission päätökseen soveltaa aihekohtaista lähestymistapaa valittuihin maantieteellisiin alueisiin perustuvan lähestymistavan sijasta, jotta johdonmukaisuus kilpailu- ja aluepolitiikan sekä Lissabonissa ja Göteborgissa sovittujen tavoitteiden välillä varmistetaan.

| 4.2 | puhuttaessa säädöksestä, jonka nojalla 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan ulkopuolelle jätetyt alueet voivat saada horisontaalisia tukia Eurooppa-neuvoston viime kokouksissa asetettujen tavoitteiden mukaisesti, komitea huomauttaa, että taloudelliset olosuhteet ja alueelliset erot on mahdollisesti otettava huomioon, jotta aluepolitiikan tavoitteet voidaan saavuttaa. |
| --- | --- |

4.2

puhuttaessa säädöksestä, jonka nojalla 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan ulkopuolelle jätetyt alueet voivat saada horisontaalisia tukia Eurooppa-neuvoston viime kokouksissa asetettujen tavoitteiden mukaisesti, komitea huomauttaa, että taloudelliset olosuhteet ja alueelliset erot on mahdollisesti otettava huomioon, jotta aluepolitiikan tavoitteet voidaan saavuttaa.

| 4.3 | ehdottaa siitä syystä, että alueet luokiteltaisiin niiden kilpailukyvyn tason mukaan, jotta horisontaalisia tukia voitaisiin myöntää porrastetusti. |
| --- | --- |

4.3

ehdottaa siitä syystä, että alueet luokiteltaisiin niiden kilpailukyvyn tason mukaan, jotta horisontaalisia tukia voitaisiin myöntää porrastetusti.

| 4.4 | katsoo, että aluetuen uusiin suuntaviivoihin tulisi sisällyttää perusteet tukea ilman jäävien alueiden luokittelemiseksi ja että horisontaalisia tukia koskevissa puitteissa tulisi sallia aluetuen suuntaviivoissa esitettyyn luokitukseen perustuva suosituimmuuskohtelu alueille, joiden kilpailukyky on muita alueita heikompi, jotta kilpailu- ja aluepolitiikka olisivat todella yhtenäisiä. Suosituimmuuskohtelussa voisi olla kyse horisontaalisissa puitteissa tarjottavasta, tukien enimmäismäärät ylittävistä lisätuista. |
| --- | --- |

4.4

katsoo, että aluetuen uusiin suuntaviivoihin tulisi sisällyttää perusteet tukea ilman jäävien alueiden luokittelemiseksi ja että horisontaalisia tukia koskevissa puitteissa tulisi sallia aluetuen suuntaviivoissa esitettyyn luokitukseen perustuva suosituimmuuskohtelu alueille, joiden kilpailukyky on muita alueita heikompi, jotta kilpailu- ja aluepolitiikka olisivat todella yhtenäisiä. Suosituimmuuskohtelussa voisi olla kyse horisontaalisissa puitteissa tarjottavasta, tukien enimmäismäärät ylittävistä lisätuista.

| 4.5 | kiinnittää komission huomiota siihen, että sen viimeisimmässä aluetuen enimmäismääriä koskevassa ehdotuksessa esitetty ainoa tukiosuuden lisäys koskee pieniä ja keskisuuria yrityksiä alueilla, jotka eivät ole tukikelpoisia. Tämä on ristiriidassa tietyille tukikelpoisille alueille suunnitellun tuen huomattavan vähentämisen kanssa (etenkin alueet, jotka kärsivät tilastovaikutuksesta, ja luonnollisesta vaikutuksesta). |
| --- | --- |

4.5

kiinnittää komission huomiota siihen, että sen viimeisimmässä aluetuen enimmäismääriä koskevassa ehdotuksessa esitetty ainoa tukiosuuden lisäys koskee pieniä ja keskisuuria yrityksiä alueilla, jotka eivät ole tukikelpoisia. Tämä on ristiriidassa tietyille tukikelpoisille alueille suunnitellun tuen huomattavan vähentämisen kanssa (etenkin alueet, jotka kärsivät tilastovaikutuksesta, ja luonnollisesta vaikutuksesta).

| 4.6 | katsoo, että perustamissopimuksessa määritellyt koheesiopolitiikkaa koskevat tavoitteet edellyttävät vallitsevien eri olosuhteiden ja ongelmien mukaisia eriytettyjä toimia. Komitea kehottaa komissiota määrittelemään kullakin alueella sen kehitystason sekä kilpailukyvyn perusteella tarvittavat eri toimet. |
| --- | --- |

4.6

katsoo, että perustamissopimuksessa määritellyt koheesiopolitiikkaa koskevat tavoitteet edellyttävät vallitsevien eri olosuhteiden ja ongelmien mukaisia eriytettyjä toimia. Komitea kehottaa komissiota määrittelemään kullakin alueella sen kehitystason sekä kilpailukyvyn perusteella tarvittavat eri toimet.

| 4.7 | tuo esille tukea vaille jäävät alueet, joilla on yhteinen maaraja toisen, tukea saavan alueen kanssa. Komitea esittää, että kyseisenlaisissa tapauksissa naapurialueiden saamien tukiosuuksien välisen erotuksen enimmäisrajan asettamisen lisäksi otetaan huomioon muita muuttujia, joiden avulla verrataan alueiden taloudellisia ja kilpailukykyyn liittyviä valmiuksia. Näin estettäisiin tilanteet, jotka unionin koheesiopolitiikan kannalta eivät ole perusteltavissa. |
| --- | --- |

4.7

tuo esille tukea vaille jäävät alueet, joilla on yhteinen maaraja toisen, tukea saavan alueen kanssa. Komitea esittää, että kyseisenlaisissa tapauksissa naapurialueiden saamien tukiosuuksien välisen erotuksen enimmäisrajan asettamisen lisäksi otetaan huomioon muita muuttujia, joiden avulla verrataan alueiden taloudellisia ja kilpailukykyyn liittyviä valmiuksia. Näin estettäisiin tilanteet, jotka unionin koheesiopolitiikan kannalta eivät ole perusteltavissa.

| 4.8 | kehottaa asettamaan valtiontukien kokonaismääriä koskevat ylärajat alueellisen kilpailukyvyn tason mukaan. Ne voitaisiin määrittää asukaskohtaisen BKT:n tai väestömäärän perusteella. |
| --- | --- |

4.8

kehottaa asettamaan valtiontukien kokonaismääriä koskevat ylärajat alueellisen kilpailukyvyn tason mukaan. Ne voitaisiin määrittää asukaskohtaisen BKT:n tai väestömäärän perusteella.

5   Aluetuki ja horisontaaliset puitteet

ALUEIDEN KOMITEA

| 5.1 | esittää, että Lissabonin ja Göteborgin huippukokouksissa asetettujen strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi horisontaalista tukea (esimerkiksi tutkimus ja kehitys, ympäristö, työllisyys, koulutus ja pk-yritykset) myönnetään etenkin niille alueille, joiden taloudellisen kehityksen tai kilpailukyvyn taso on muita alueita alhaisempi. Tästä syystä tulisi erityisesti painottaa alue- ja horisontaalisia tukia sääntelevien monien eri säädösten koordinointia. |
| --- | --- |

5.1

esittää, että Lissabonin ja Göteborgin huippukokouksissa asetettujen strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi horisontaalista tukea (esimerkiksi tutkimus ja kehitys, ympäristö, työllisyys, koulutus ja pk-yritykset) myönnetään etenkin niille alueille, joiden taloudellisen kehityksen tai kilpailukyvyn taso on muita alueita alhaisempi. Tästä syystä tulisi erityisesti painottaa alue- ja horisontaalisia tukia sääntelevien monien eri säädösten koordinointia.

| 5.2 | esittää, että sekä tukea saavien että sitä vaille jäävien alueiden osalta tulisi harkita horisontaalisissa tukikehyksissä asetetut enimmäismäärät ylittäviä lisätukia porrastetusti ja alueiden erilaisten olosuhteiden mukaan sekä painottaa erityisesti suuremman joustavuuden sallimista myönnettäessä tukia teknologian innovointikeskuksille. |
| --- | --- |

5.2

esittää, että sekä tukea saavien että sitä vaille jäävien alueiden osalta tulisi harkita horisontaalisissa tukikehyksissä asetetut enimmäismäärät ylittäviä lisätukia porrastetusti ja alueiden erilaisten olosuhteiden mukaan sekä painottaa erityisesti suuremman joustavuuden sallimista myönnettäessä tukia teknologian innovointikeskuksille.

| 5.3 | katsoo, että vähämerkityksisillä tuilla, vähäisillä tukimäärillä tai yhteisön kauppaan rajallisesti vaikuttavilla tuilla ei yksistään voida korjata tiettyjen alueiden alhaista kehitystasoa. Tällaisia tukia voidaan sitä vastoin käyttää laajalti sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, joilla on paremmat rahoitusvalmiudet ja jotka näin ollen sijoittuvat korkeammalle vaurautta mittaavien indikaattorien perusteella. |
| --- | --- |

5.3

katsoo, että vähämerkityksisillä tuilla, vähäisillä tukimäärillä tai yhteisön kauppaan rajallisesti vaikuttavilla tuilla ei yksistään voida korjata tiettyjen alueiden alhaista kehitystasoa. Tällaisia tukia voidaan sitä vastoin käyttää laajalti sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, joilla on paremmat rahoitusvalmiudet ja jotka näin ollen sijoittuvat korkeammalle vaurautta mittaavien indikaattorien perusteella.

| 5.4 | esittää näin ollen, että Euroopan komissio tarkastelisi kyseisenlaisen tuen vaikutuksia alueelliseen kehitykseen ja ottaisi ne huomioon. |
| --- | --- |

5.4

esittää näin ollen, että Euroopan komissio tarkastelisi kyseisenlaisen tuen vaikutuksia alueelliseen kehitykseen ja ottaisi ne huomioon.

6   Alakohtainen tuki ja alueellinen kehitys

ALUEIDEN KOMITEA

| 6.1 | painottaa sitä, että tietyille aloille myönnetyllä tuella on erityinen vaikutus alueiden taloudelliseen kehitykseen. Tämä koskee esimerkiksi kuljetusalalle myönnettävää tukea. Komitea kiinnittää huomiota halpalentoyhtiöille tai meriliikenteelle annettavaan tukeen, jolla voidaan edistää sellaisten alueiden kehitystä, joilla on merkittäviä, usein maantieteellisistä esteistä johtuvia taloudellisia ongelmia. |
| --- | --- |

6.1

painottaa sitä, että tietyille aloille myönnetyllä tuella on erityinen vaikutus alueiden taloudelliseen kehitykseen. Tämä koskee esimerkiksi kuljetusalalle myönnettävää tukea. Komitea kiinnittää huomiota halpalentoyhtiöille tai meriliikenteelle annettavaan tukeen, jolla voidaan edistää sellaisten alueiden kehitystä, joilla on merkittäviä, usein maantieteellisistä esteistä johtuvia taloudellisia ongelmia.

| 6.2 | esittää, että tässä asiassa ryhdyttäisiin erityisiin toimiin, jotta kaikkia alueelliseen kehitykseen vaikuttavia tukia koordinoitaisiin tehokkaasti. Näin varmistetaan, että muita heikommassa asemassa oleville ja kilpailukyvyltään heikoille alueille myönnettävä alakohtainen tuki saa suosituimmuuskohtelun. |
| --- | --- |

6.2

esittää, että tässä asiassa ryhdyttäisiin erityisiin toimiin, jotta kaikkia alueelliseen kehitykseen vaikuttavia tukia koordinoitaisiin tehokkaasti. Näin varmistetaan, että muita heikommassa asemassa oleville ja kilpailukyvyltään heikoille alueille myönnettävä alakohtainen tuki saa suosituimmuuskohtelun.

| 6.3 | on tyytyväinen Euroopan komission pyrkimyksiin laatia sääntelykehys yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden valtiontukia varten. Olisi myös toivottavaa, että muita epäedullisemmassa asemassa olevilla alueilla ja alueilla, joilla on vakavia maantieteellisistä tai luonnonoloista johtuvia haittoja, olisi käytössään aiempaa suotuisammat puitteet kehittääkseen yleistä taloudellista etua koskevia palveluitaan sekä selkeä ja kattava kuva palveluista, joita on pidettävä taloudellisesti merkittävinä, sekä merkitykseltään vähäisemmistä palveluista. |
| --- | --- |

6.3

on tyytyväinen Euroopan komission pyrkimyksiin laatia sääntelykehys yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden valtiontukia varten. Olisi myös toivottavaa, että muita epäedullisemmassa asemassa olevilla alueilla ja alueilla, joilla on vakavia maantieteellisistä tai luonnonoloista johtuvia haittoja, olisi käytössään aiempaa suotuisammat puitteet kehittääkseen yleistä taloudellista etua koskevia palveluitaan sekä selkeä ja kattava kuva palveluista, joita on pidettävä taloudellisesti merkittävinä, sekä merkitykseltään vähäisemmistä palveluista.

| 6.4 | katsoo, että julkisen palvelun velvoitteen maksamiseen tarkoitettujen korvausten ilmoitusvelvollisuudesta vapauttaminen olisi ulotettava kattamaan sellaiset yleistä etua koskevat palvelut, jotka liittyvät viranomaisten olennaisiin tehtäviin, erityisesti sosiaaliseen asuntotuotantoon, julkisiin sairaaloihin, peruskoulutukseen ja yleistä sosiaalista etua koskeviin palveluihin. Komission olisi korotettava ilmoittamiskynnystä, ja ilmoitus olisi tehtävä jälkikäteen. Näin menettely ei vaikuttaisi kielteisesti välttämättömien palveluiden tarjontaan, sillä muutoin niiden tarjoaminen saattaa tyrehtyä. |
| --- | --- |

6.4

katsoo, että julkisen palvelun velvoitteen maksamiseen tarkoitettujen korvausten ilmoitusvelvollisuudesta vapauttaminen olisi ulotettava kattamaan sellaiset yleistä etua koskevat palvelut, jotka liittyvät viranomaisten olennaisiin tehtäviin, erityisesti sosiaaliseen asuntotuotantoon, julkisiin sairaaloihin, peruskoulutukseen ja yleistä sosiaalista etua koskeviin palveluihin. Komission olisi korotettava ilmoittamiskynnystä, ja ilmoitus olisi tehtävä jälkikäteen. Näin menettely ei vaikuttaisi kielteisesti välttämättömien palveluiden tarjontaan, sillä muutoin niiden tarjoaminen saattaa tyrehtyä.

7   Tukimuodot

ALUEIDEN KOMITEA

| 7.1 | muistuttaa, että aluetukea myönnetään suorana investointitukena tai investointeihin liittyvänä työllisyystukena. Muunkinlaiset tukimuodot ovat kuitenkin osoittautuneet erityisen hyödyllisiksi edistettäessä yrittäjyyttä sekä tuotannollisia investointeja taloudellisen ympäristön kehittämiseksi. Tällöin on kyse esimerkiksi pääomasijoituksista yrityksiin, alueellisista riskipääomarahastoista, yrityshautomoista, takuista sekä yritysten käyttöön tarjottavista edullisista maa-alueista (etenkin alueilla, joilla maan hinta on erittäin korkea). |
| --- | --- |

7.1

muistuttaa, että aluetukea myönnetään suorana investointitukena tai investointeihin liittyvänä työllisyystukena. Muunkinlaiset tukimuodot ovat kuitenkin osoittautuneet erityisen hyödyllisiksi edistettäessä yrittäjyyttä sekä tuotannollisia investointeja taloudellisen ympäristön kehittämiseksi. Tällöin on kyse esimerkiksi pääomasijoituksista yrityksiin, alueellisista riskipääomarahastoista, yrityshautomoista, takuista sekä yritysten käyttöön tarjottavista edullisista maa-alueista (etenkin alueilla, joilla maan hinta on erittäin korkea).

| 7.2 | kehottaa komissiota harkitsemaan sellaisten uusien tukimuotojen lisäämistä aluetukeen, joiden avulla julkisten varojen käyttö voitaisiin optimoida ja joilla olisi aiempaa rajallisempi vaikutus kilpailuun. |
| --- | --- |

7.2

kehottaa komissiota harkitsemaan sellaisten uusien tukimuotojen lisäämistä aluetukeen, joiden avulla julkisten varojen käyttö voitaisiin optimoida ja joilla olisi aiempaa rajallisempi vaikutus kilpailuun.

8   Tuet ja yritysten siirtyminen

ALUEIDEN KOMITEA

| 8.1 | toteaa tyytyväisenä, että yhteisön uusia rakennerahastoasetuksia koskevaan ehdotukseen on sisällytetty vaatimus investointien säilyttämisestä seitsemän vuoden ajan sekä maininta yhteisön tuen lakkauttamisesta, mikäli tukea saava yritys siirtyy toiselle alueelle ennen kyseisen aikajakson päättymistä. Poikkeuksia voitaisiin kuitenkin tehdä alojen teknisten ominaispiirteiden perusteella. |
| --- | --- |

8.1

toteaa tyytyväisenä, että yhteisön uusia rakennerahastoasetuksia koskevaan ehdotukseen on sisällytetty vaatimus investointien säilyttämisestä seitsemän vuoden ajan sekä maininta yhteisön tuen lakkauttamisesta, mikäli tukea saava yritys siirtyy toiselle alueelle ennen kyseisen aikajakson päättymistä. Poikkeuksia voitaisiin kuitenkin tehdä alojen teknisten ominaispiirteiden perusteella.

9   Alkuinvestoinnin määritelmä

ALUEIDEN KOMITEA

| 9.1 | katsoo, että tietylle alueelle jo sijoittautuneiden yritysten vakiinnuttaminen on yhtä tärkeää kuin uusien yritysten houkutteleminen. Tietyllä alueella jo toimivia ja toiminnan laajentamiseen ja vakiinnuttamiseen investoivia yrityksiä ei siksi tulisi kohdella epäsuotuisalla tavalla sellaisiin samalle alueelle sijoittautuviin yrityksiin nähden, jotka toteuttavat vastaavanlaisia investointihankkeita. Toisaalta jos tukea annetaan yksinomaan käynnistysvaihetta varten, yrityksiä saatetaan rohkaista siirtymään muualle. |
| --- | --- |

9.1

katsoo, että tietylle alueelle jo sijoittautuneiden yritysten vakiinnuttaminen on yhtä tärkeää kuin uusien yritysten houkutteleminen. Tietyllä alueella jo toimivia ja toiminnan laajentamiseen ja vakiinnuttamiseen investoivia yrityksiä ei siksi tulisi kohdella epäsuotuisalla tavalla sellaisiin samalle alueelle sijoittautuviin yrityksiin nähden, jotka toteuttavat vastaavanlaisia investointihankkeita. Toisaalta jos tukea annetaan yksinomaan käynnistysvaihetta varten, yrityksiä saatetaan rohkaista siirtymään muualle.

| 9.2 | toteaa, että maan hankinta- ja maanrakennuskustannukset vaihtelevat suuresti alueiden välillä alueiden topografian mukaan. Tästä syystä niillä alueilla, joilla esimerkiksi maan hankinta- ja maanrakennuskustannukset muodostavat merkittävän investointierän, olisi parempi rajata maahan liittyville kustannuksille myönnettävä tuki vastaamaan tiettyä osaa suunnitelluista kokonaisinvestoinneista sen sijaan, että kyseisenlaisten kustannusten rahoittaminen kiellettäisiin kokonaan. |
| --- | --- |

9.2

toteaa, että maan hankinta- ja maanrakennuskustannukset vaihtelevat suuresti alueiden välillä alueiden topografian mukaan. Tästä syystä niillä alueilla, joilla esimerkiksi maan hankinta- ja maanrakennuskustannukset muodostavat merkittävän investointierän, olisi parempi rajata maahan liittyville kustannuksille myönnettävä tuki vastaamaan tiettyä osaa suunnitelluista kokonaisinvestoinneista sen sijaan, että kyseisenlaisten kustannusten rahoittaminen kiellettäisiin kokonaan.

| 9.3 | esittää lisäksi, että aineettomia investointeja varten otettaisiin käyttöön järjestelmiä tai osuuksia tuen enimmäismäärän rajoittamiseksi suhteessa kokonaisinvestointeihin. |
| --- | --- |

9.3

esittää lisäksi, että aineettomia investointeja varten otettaisiin käyttöön järjestelmiä tai osuuksia tuen enimmäismäärän rajoittamiseksi suhteessa kokonaisinvestointeihin.

II   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea kehottaa

| 1. | uudistamaan aluetukia niiden suuntaamiseksi uudelleen sekä niiden kokonaismäärän vähentämiseksi Tukholmassa ja Barcelonassa kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätösten ja koheesiotavoitteiden mukaisesti ottamalla huomioon alueiden erilaiset olosuhteet sekä unionin asettamat painopisteet. Aluetukien kokonaismäärää voidaan supistaa tasaveroisemmilla keinoilla kuin laskemalla yleisesti enimmäismääriä. |
| --- | --- |

1.

uudistamaan aluetukia niiden suuntaamiseksi uudelleen sekä niiden kokonaismäärän vähentämiseksi Tukholmassa ja Barcelonassa kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätösten ja koheesiotavoitteiden mukaisesti ottamalla huomioon alueiden erilaiset olosuhteet sekä unionin asettamat painopisteet. Aluetukien kokonaismäärää voidaan supistaa tasaveroisemmilla keinoilla kuin laskemalla yleisesti enimmäismääriä.

| 2. | säilyttämään nettoavustuksen käsitteen aluetuen laskennassa. |
| --- | --- |

2.

säilyttämään nettoavustuksen käsitteen aluetuen laskennassa.

| 3. | säätämään siirtymäajat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdasta c alakohtaan siirrettäviä alueita varten. Tukia ehdotetaan näissä tapauksissa porrastettavaksi, jotta kyseiset alueet eivät joudu laajentumisen maksajiksi (tilastovaikutuksesta ja luonnollisesta vaikutuksesta kärsivät alueet). Alakohtaan c luokiteltuja alueita ja sen ulkopuolelle jääviä alueita kehotetaan niin ikään kohtelemaan nykyistä paremmin. Samalla on kuitenkin otettava huomioon aluetukien piiriin kuuluvan väestön enimmäismäärä. |
| --- | --- |

3.

säätämään siirtymäajat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdasta c alakohtaan siirrettäviä alueita varten. Tukia ehdotetaan näissä tapauksissa porrastettavaksi, jotta kyseiset alueet eivät joudu laajentumisen maksajiksi (tilastovaikutuksesta ja luonnollisesta vaikutuksesta kärsivät alueet). Alakohtaan c luokiteltuja alueita ja sen ulkopuolelle jääviä alueita kehotetaan niin ikään kohtelemaan nykyistä paremmin. Samalla on kuitenkin otettava huomioon aluetukien piiriin kuuluvan väestön enimmäismäärä.

| 4. | laatimaan objektiiviset perusteet ja määrittelemään vankat oikeudelliset perusteet alueiden luokittelemiseksi sekä aluetuen porrastamiseksi koheesiotavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

laatimaan objektiiviset perusteet ja määrittelemään vankat oikeudelliset perusteet alueiden luokittelemiseksi sekä aluetuen porrastamiseksi koheesiotavoitteiden mukaisesti.

| 5. | luomaan luokitteluperusteita, jotta kunkin alueen erityispiirteet voidaan ottaa huomioon niiden maantieteellisestä sijainnista riippumatta. Kyseistä luokittelua tulisi sopeuttaa niin, että siinä otetaan huomioon kunkin alueen ajan myötä aikaansaama edistyminen. |
| --- | --- |

5.

luomaan luokitteluperusteita, jotta kunkin alueen erityispiirteet voidaan ottaa huomioon niiden maantieteellisestä sijainnista riippumatta. Kyseistä luokittelua tulisi sopeuttaa niin, että siinä otetaan huomioon kunkin alueen ajan myötä aikaansaama edistyminen.

| 6. | harkitsemaan korotettuja tukiosuuksia sellaisille alueille, jotka kärsivät EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdassa luetelluista luontoon, väestöön tai rakenteellisiin tekijöihin liittyvistä haitoista. |
| --- | --- |

6.

harkitsemaan korotettuja tukiosuuksia sellaisille alueille, jotka kärsivät EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdassa luetelluista luontoon, väestöön tai rakenteellisiin tekijöihin liittyvistä haitoista.

| 7. | harkitsemaan alueille myönnettävien lisätukien sisällyttämistä horisontaalisiin puitteisiin alueiden kilpailukyvyn ja kehitystason mukaan (tukea saavat alueet sekä tukea vaille jäävät alueet). |
| --- | --- |

7.

harkitsemaan alueille myönnettävien lisätukien sisällyttämistä horisontaalisiin puitteisiin alueiden kilpailukyvyn ja kehitystason mukaan (tukea saavat alueet sekä tukea vaille jäävät alueet).

| 8. | koordinoimaan keskenään aluetukea koskevia suuntaviivoja sekä horisontaalisia tukia ja Lissabonin toimintasuunnitelmassa esitettyjä ensisijaisia tavoitteita. |
| --- | --- |

8.

koordinoimaan keskenään aluetukea koskevia suuntaviivoja sekä horisontaalisia tukia ja Lissabonin toimintasuunnitelmassa esitettyjä ensisijaisia tavoitteita.

| 9. | sisällyttämään aluetukea koskeviin suuntaviivoihin johdonmukaiset perusteet sellaisille aloille annettavalle tuelle, joilla on keskeinen rooli alueellisessa kehityksessä. |
| --- | --- |

9.

sisällyttämään aluetukea koskeviin suuntaviivoihin johdonmukaiset perusteet sellaisille aloille annettavalle tuelle, joilla on keskeinen rooli alueellisessa kehityksessä.

| 10. | Euroopan komissiota tutkimaan ja analysoimaan Euroopan alueellista monimuotoisuutta, jotta komission ehdotukset perustuisivat tasaveroisiin kriteereihin. |
| --- | --- |

10.

Euroopan komissiota tutkimaan ja analysoimaan Euroopan alueellista monimuotoisuutta, jotta komission ehdotukset perustuisivat tasaveroisiin kriteereihin.

| 11. | toimimaan siten, että tietylle alueelle myönnettävät tuet liittyvät aluekehitystä varten laadittuihin strategisiin suunnitelmiin. |
| --- | --- |

11.

toimimaan siten, että tietylle alueelle myönnettävät tuet liittyvät aluekehitystä varten laadittuihin strategisiin suunnitelmiin.

| 12. | harkitsemaan muiden indikaattoreiden käyttöä arvioitaessa alueiden taloudellista tilaa. Osoittimena voisi olla esimerkiksi työllisyysaste etenkin sellaisilla alueilla, jotka eivät ole tukikelpoisia. |
| --- | --- |

12.

harkitsemaan muiden indikaattoreiden käyttöä arvioitaessa alueiden taloudellista tilaa. Osoittimena voisi olla esimerkiksi työllisyysaste etenkin sellaisilla alueilla, jotka eivät ole tukikelpoisia.

| 13. | arvioimaan, onko yrityksille syytä tarjota muita tukimuotoja, joita olisi nykyistä helpompi hallinnoida ja jotka verottaisivat nykyistä vähemmän julkisia varoja. |
| --- | --- |

13.

arvioimaan, onko yrityksille syytä tarjota muita tukimuotoja, joita olisi nykyistä helpompi hallinnoida ja jotka verottaisivat nykyistä vähemmän julkisia varoja.

| 14. | korottamaan yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden ilmoitusvelvollisuudelle asetettua rajaa ja säätämään, että ilmoitus tehdään jälkikäteen, sekä pitämään tällaisista palveluista erillään jäsenvaltioiden perustuslaissa säädettyjen oikeuksien takaamiseksi tarjottavat palvelut, jotka eivät ole taloudellista hyötyä tuottavia. |
| --- | --- |

14.

korottamaan yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden ilmoitusvelvollisuudelle asetettua rajaa ja säätämään, että ilmoitus tehdään jälkikäteen, sekä pitämään tällaisista palveluista erillään jäsenvaltioiden perustuslaissa säädettyjen oikeuksien takaamiseksi tarjottavat palvelut, jotka eivät ole taloudellista hyötyä tuottavia.

| 15. | kiinnittämään erityistä huomiota yritystuen uusiin muotoihin (esimerkiksi riskipääoma, takuut, pääomasijoitukset ja verohelpotukset). |
| --- | --- |

15.

kiinnittämään erityistä huomiota yritystuen uusiin muotoihin (esimerkiksi riskipääoma, takuut, pääomasijoitukset ja verohelpotukset).

Bryssel 7. heinäkuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 318, 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  EY:n perustamissopimuksen 87 artikla.

2

(3)  Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (98/C74/06), EYVL C 74, 10.3.1998.

3

(4)  Kuten AK:n lausunnossa aiheesta ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus” (CdR 120/2004) todetaan.

4

(5)  Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (98/C74/06), johdannon viides kappale.

5

---

| 7.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 31/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 31/32

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Sosiaalipoliittinen ohjelma”

(2006/C 31/08)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon sosiaalipoliittisesta ohjelmasta (KOM(2005) 33 lopullinen),

ottaa huomioon komission Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 20. tammikuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon perustuslakisopimuksen ja erityisesti sen III-117 sekä III-209–III-219 artiklan,

ottaa huomioon vuonna 2001 annetun valkoisen kirjan eurooppalaisesta hallintotavasta (KOM(2001) 428 lopullinen),

ottaa huomioon korkean tason ryhmän raportin sosiaalipolitiikan tulevaisuudesta laajentuneessa unionissa (työllisyyden ja sosiaaliasiain pääosasto, toukokuu 2004),

ottaa huomioon Wim Kokin johdolla toimineen työllisyystyöryhmän raportin Jobs, Jobs, Jobs — Creating more employment in Europe (marraskuu 2003),

ottaa huomioon julkaisun The Economic Cost of Non-Lisbon. A Survey of the Literature on the Economic Impact of Lisbon-type Reforms (European Economy, Occasional Papers N:o 16, maaliskuu 2005),

ottaa huomioon23. helmikuuta 2005 antamansa lausunnon aiheista ”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan sosiaalirahastosta” ja ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman perustamisesta” (CdR 240/2004 fin),

ottaa huomioon23. helmikuuta 2005 antamansa lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto — Globalisaation sosiaalinen ulottuvuus — etujen laajempaa jakautumista edistävät EU:n poliittiset linjaukset” (CdR 328/2004 fin),

ottaa huomioon29. syyskuuta 2004 antamansa lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto — Iäkkäiden työntekijöiden työllisyyden lisääminen ja työmarkkinoilta poistumisen lykkääminen” (CdR 151/2004 fin) (1),

ottaa huomioon22. huhtikuuta 2004 antamansa lausunnon aiheesta ”Yhteinen raportti sosiaalisesta osallisuudesta — Yhteenveto sosiaalista osallisuutta koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien (2003–2005) tarkastelun tuloksista” (CdR 21/2004 fin) (2),

ottaa huomioon24. helmikuuta 2005 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Lissabonin strategian elvyttäminen” (CdR 518/2004 fin),

ottaa huomioon”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan 3. toukokuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 80/2005 rev. 1), jonka esittelijä oli Linetta Serri, Armungian kunnanvaltuutettu (IT–PSE),

hyväksyi 6. ja 7. heinäkuuta 2005 pitämässään 60. täysistunnossa (heinäkuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean huomiot

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | suhtautuu erittäin myönteisesti pyrkimykseen toteuttaa uusi sosiaalipoliittinen ohjelma vuosina 2005–2010. Komitea kannattaa täysin ohjelman tavoitteita ja on tyytyväinen siinä linjattuihin strategioihin sekä yksittäisiin toimenpiteisiin strategioiden toteuttamiseksi. Toimet voidaan kiteyttää tunnuslauseeksi ”Sosiaalinen Eurooppa maailmantaloudessa: työtä ja mahdollisuuksia kaikille”. |
| --- | --- |

1.1

suhtautuu erittäin myönteisesti pyrkimykseen toteuttaa uusi sosiaalipoliittinen ohjelma vuosina 2005–2010. Komitea kannattaa täysin ohjelman tavoitteita ja on tyytyväinen siinä linjattuihin strategioihin sekä yksittäisiin toimenpiteisiin strategioiden toteuttamiseksi. Toimet voidaan kiteyttää tunnuslauseeksi ”Sosiaalinen Eurooppa maailmantaloudessa: työtä ja mahdollisuuksia kaikille”.

| 1.2 | on erityisen tyytyväinen siihen, että huolimatta unionin talouskasvun hidastumisesta ja Lissabonin strategian toteuttamisessa tähän mennessä saaduista riittämättömistä tuloksista komissio ehdottaa sosiaalipolitiikan alalla niitä Lissabonin strategiaan sisältyviä tavoitteita, joilla edistetään talouskasvun sosiaalista ulottuvuutta, ja että se korostaa eurooppalaista yhteiskuntamallia, joka Barcelonassa vuonna 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston mukaan perustuu ”hyvään taloudelliseen suorituskykyyn sekä sosiaalisen suojelun, koulutuksen ja työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun korkeaan tasoon”. |
| --- | --- |

1.2

on erityisen tyytyväinen siihen, että huolimatta unionin talouskasvun hidastumisesta ja Lissabonin strategian toteuttamisessa tähän mennessä saaduista riittämättömistä tuloksista komissio ehdottaa sosiaalipolitiikan alalla niitä Lissabonin strategiaan sisältyviä tavoitteita, joilla edistetään talouskasvun sosiaalista ulottuvuutta, ja että se korostaa eurooppalaista yhteiskuntamallia, joka Barcelonassa vuonna 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston mukaan perustuu ”hyvään taloudelliseen suorituskykyyn sekä sosiaalisen suojelun, koulutuksen ja työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun korkeaan tasoon”.

| 1.3 | kannattaa sosiaalipoliittisen ohjelman perustana olevia periaatteita eli integroitua lähestymistapaa, laadukkaiden työpaikkojen lisäämistä, sosiaalisen suojelun järjestelmien ajanmukaistamista sekä ”sosiaalipolitiikan puuttumisen kustannusten” huomioon ottamista. |
| --- | --- |

1.3

kannattaa sosiaalipoliittisen ohjelman perustana olevia periaatteita eli integroitua lähestymistapaa, laadukkaiden työpaikkojen lisäämistä, sosiaalisen suojelun järjestelmien ajanmukaistamista sekä ”sosiaalipolitiikan puuttumisen kustannusten” huomioon ottamista.

| 1.4 | katsoo kuitenkin, että esitetyt tavoitteet ovat toisinaan yleisluonteisia ja että niitä on tarkennettava määrittelemällä käytettävät toimintavälineet ja määräajat. |
| --- | --- |

1.4

katsoo kuitenkin, että esitetyt tavoitteet ovat toisinaan yleisluonteisia ja että niitä on tarkennettava määrittelemällä käytettävät toimintavälineet ja määräajat.

| 1.5 | toteaa, että ”sosiaalipolitiikan puuttumisen kustannuksia” koskeva näkökohta on otettava huomioon, sillä sosiaalipolitiikalla voidaan vaikuttaa osaltaan sosiaalisten samoin kuin taloudellisten tavoitteiden saavuttamiseen. Sosiaalipolitiikan avulla nimittäin sekä vähennetään sosiaalista syrjäytymistä että voidaan kohentaa taloudellisia tuloksia esimerkiksi parantamalla talouselämän kykyä sopeutua kansainvälisen toimintaympäristön muutoksiin. Sosiaalipolitiikan puuttuminen tai sen soveltumattomuus vaikuttavat käytännössä kielteisesti mahdolliseen talouskasvuun. |
| --- | --- |

1.5

toteaa, että ”sosiaalipolitiikan puuttumisen kustannuksia” koskeva näkökohta on otettava huomioon, sillä sosiaalipolitiikalla voidaan vaikuttaa osaltaan sosiaalisten samoin kuin taloudellisten tavoitteiden saavuttamiseen. Sosiaalipolitiikan avulla nimittäin sekä vähennetään sosiaalista syrjäytymistä että voidaan kohentaa taloudellisia tuloksia esimerkiksi parantamalla talouselämän kykyä sopeutua kansainvälisen toimintaympäristön muutoksiin. Sosiaalipolitiikan puuttuminen tai sen soveltumattomuus vaikuttavat käytännössä kielteisesti mahdolliseen talouskasvuun.

| 1.6 | pahoittelee edellä esitetyistä myönteisistä huomioista huolimatta sitä, ettei sosiaalipoliittisessa ohjelmassa nimenomaan mainita paikallis- ja alueviranomaisten roolia ja vastuuta, etenkin kun otetaan huomioon, että ne ovat useimmissa unionin jäsenvaltioissa vastuussa sosiaalipoliittisten toimien määrittelystä ja toteutuksesta. |
| --- | --- |

1.6

pahoittelee edellä esitetyistä myönteisistä huomioista huolimatta sitä, ettei sosiaalipoliittisessa ohjelmassa nimenomaan mainita paikallis- ja alueviranomaisten roolia ja vastuuta, etenkin kun otetaan huomioon, että ne ovat useimmissa unionin jäsenvaltioissa vastuussa sosiaalipoliittisten toimien määrittelystä ja toteutuksesta.

| 1.7 | katsoo tässä yhteydessä, että Euroopan perustuslakia koskevassa sopimusehdotuksessa ja vuonna 2001 annetussa, eurooppalaista hallintotapaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa (tiedonanto ”Jatkuva ja järjestelmällinen vuoropuhelu alueviranomaisten järjestöjen kanssa politiikkojen laatimisesta”) vahvistetun läheisyysperiaatteen mukainen paikallis- ja alueviranomaisten aktiivinen osallistuminen ja niiden tästä johtuvat toimet ovat yksi sosiaalipoliittisen ohjelman tavoitteiden toteutumisen edellytyksistä. |
| --- | --- |

1.7

katsoo tässä yhteydessä, että Euroopan perustuslakia koskevassa sopimusehdotuksessa ja vuonna 2001 annetussa, eurooppalaista hallintotapaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa (tiedonanto ”Jatkuva ja järjestelmällinen vuoropuhelu alueviranomaisten järjestöjen kanssa politiikkojen laatimisesta”) vahvistetun läheisyysperiaatteen mukainen paikallis- ja alueviranomaisten aktiivinen osallistuminen ja niiden tästä johtuvat toimet ovat yksi sosiaalipoliittisen ohjelman tavoitteiden toteutumisen edellytyksistä.

| 1.8 | toivoo, että paikallis- ja aluetasoa lähellä olevien elinten avulla voidaan vähentää jäsenvaltioiden välisiä eroja ja epätasapainoa sekä edistää eurooppalaisen yhteiskuntamallin levittämistä parhaissa muodoissaan. Tässä yhteydessä tulisi kuitenkin soveltaa parhaita käytänteitä eikä mukautua sosiaalipoliittisesti heikoimmin kehittyneiden jäsenvaltioiden tilanteeseen.
  Komission esittämät strategiat, tavoitteet, välineet ja ehdotukset |
| --- | --- |

1.8

toivoo, että paikallis- ja aluetasoa lähellä olevien elinten avulla voidaan vähentää jäsenvaltioiden välisiä eroja ja epätasapainoa sekä edistää eurooppalaisen yhteiskuntamallin levittämistä parhaissa muodoissaan. Tässä yhteydessä tulisi kuitenkin soveltaa parhaita käytänteitä eikä mukautua sosiaalipoliittisesti heikoimmin kehittyneiden jäsenvaltioiden tilanteeseen.

Komission esittämät strategiat, tavoitteet, välineet ja ehdotukset

2.   Alueiden komitean suositukset

Luottamuksen lisääminen

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | on tietoinen siitä, että nykytilanne huolestuttaa suuresti unionin kansalaisia (esimerkiksi talouskasvun hidastuminen, ostovoiman aleneminen, väestön ikääntyminen, tietoisuus EU:n toissijaisesta roolista kansainvälisessä toimintaympäristössä, sosiaalisen suojelun järjestelmien vaikeudet sekä köyhien ja sosiaalisesti ja taloudellisesti syrjäytyneiden yhteiskuntaryhmien pysyvyys; ne aiheuttavat pelkoa ja puolustusreaktioita sekä ruokkivat vanhoja ja uusia paikallisen itsekkyyden muotoja). Komitea on samaa mieltä siitä, että luottamuksen lisäämisen on oltava unionin sosiaalisen strategian kulmakivi. |
| --- | --- |

2.1

on tietoinen siitä, että nykytilanne huolestuttaa suuresti unionin kansalaisia (esimerkiksi talouskasvun hidastuminen, ostovoiman aleneminen, väestön ikääntyminen, tietoisuus EU:n toissijaisesta roolista kansainvälisessä toimintaympäristössä, sosiaalisen suojelun järjestelmien vaikeudet sekä köyhien ja sosiaalisesti ja taloudellisesti syrjäytyneiden yhteiskuntaryhmien pysyvyys; ne aiheuttavat pelkoa ja puolustusreaktioita sekä ruokkivat vanhoja ja uusia paikallisen itsekkyyden muotoja). Komitea on samaa mieltä siitä, että luottamuksen lisäämisen on oltava unionin sosiaalisen strategian kulmakivi.

| 2.2 | pitää tärkeänä päättäväisiä toimia oikean tiedon levittämiseksi, sillä näin voidaan poistaa sekä vanhojen että uusien jäsenvaltioiden kansalaisten pelkoja. |
| --- | --- |

2.2

pitää tärkeänä päättäväisiä toimia oikean tiedon levittämiseksi, sillä näin voidaan poistaa sekä vanhojen että uusien jäsenvaltioiden kansalaisten pelkoja.

| 2.3 | painottaa kuitenkin, että tiedotuksen parantamisen ohella on pyrittävä keskeisiin tavoitteisiin ja parannuksiin, jotka näkyvät välittömästi elin- ja työoloissa. Tällaiset tavoitteet on mukautettava jäsenvaltioiden erilaisiin olosuhteisiin ja painopisteisiin. Lisäksi paikallis- ja alueviranomaisten on osallistuttava tiiviisti tavoitteiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

2.3

painottaa kuitenkin, että tiedotuksen parantamisen ohella on pyrittävä keskeisiin tavoitteisiin ja parannuksiin, jotka näkyvät välittömästi elin- ja työoloissa. Tällaiset tavoitteet on mukautettava jäsenvaltioiden erilaisiin olosuhteisiin ja painopisteisiin. Lisäksi paikallis- ja alueviranomaisten on osallistuttava tiiviisti tavoitteiden toteuttamiseen.

3.   Välineet

ALUEIDEN KOMITEA

| 3.1 | katsoo, että esitettyjä välineitä (lainsäädäntö, työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu ja rahoitusvälineet) on sovellettava päättäväisesti laaja-alaisen epäluottamuksen poistamiseksi. |
| --- | --- |

3.1

katsoo, että esitettyjä välineitä (lainsäädäntö, työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu ja rahoitusvälineet) on sovellettava päättäväisesti laaja-alaisen epäluottamuksen poistamiseksi.

| 3.1.1 | panee merkille, että edistystä on tapahtunut perustuslakisopimukseen lisätyn yleisen sosiaalilausekkeen (III-117 artikla) muodossa. Kyseisen lausekkeen mukaan sosiaalinen ulottuvuus on vastedes otettava huomioon yhteisön kaikissa toimintalinjoissa. |
| --- | --- |

3.1.1

panee merkille, että edistystä on tapahtunut perustuslakisopimukseen lisätyn yleisen sosiaalilausekkeen (III-117 artikla) muodossa. Kyseisen lausekkeen mukaan sosiaalinen ulottuvuus on vastedes otettava huomioon yhteisön kaikissa toimintalinjoissa.

| 3.2 | suhtautuu myönteisesti sosiaalipoliittisen ohjelman, Lissabonin strategian ja kaikilla yhteisön toiminta-aloilla huomioon otettavan kestävän kehityksen strategian keskinäiseen täydentävyyteen. Tällainen integroitu lähestymistapa saattaa edistää huomattavasti sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaa, jos komission laatiman vaikutuksenarviointivälineen yhteydessä otetaan huomioon perustuslakia koskevaan sopimusehdotukseen sisältyvä läheisyysperiaate. |
| --- | --- |

3.2

suhtautuu myönteisesti sosiaalipoliittisen ohjelman, Lissabonin strategian ja kaikilla yhteisön toiminta-aloilla huomioon otettavan kestävän kehityksen strategian keskinäiseen täydentävyyteen. Tällainen integroitu lähestymistapa saattaa edistää huomattavasti sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaa, jos komission laatiman vaikutuksenarviointivälineen yhteydessä otetaan huomioon perustuslakia koskevaan sopimusehdotukseen sisältyvä läheisyysperiaate.

| 3.3 | kehottaa komissiota soveltamaan avointa koordinointimenetelmää nykyisen pelkästään hallitustenvälisen järjestelmän ohella. Tämä tulisi toteuttaa siten, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat keskeisinä toimijoina sosiaalipoliittisen ohjelman rahoitusvälineiden hallinnointiin etenkin otsakkeiden ”lähentyminen” ja ”alueellinen kilpailukyky ja työllisyys” yhteydessä. |
| --- | --- |

3.3

kehottaa komissiota soveltamaan avointa koordinointimenetelmää nykyisen pelkästään hallitustenvälisen järjestelmän ohella. Tämä tulisi toteuttaa siten, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat keskeisinä toimijoina sosiaalipoliittisen ohjelman rahoitusvälineiden hallinnointiin etenkin otsakkeiden ”lähentyminen” ja ”alueellinen kilpailukyky ja työllisyys” yhteydessä.

| 3.4 | pitää ehdottoman välttämättömänä sitä, että on pyrittävä päättäväisesti levittämään yhteisön saavutuksia, ja korostaa, että unionin periaatteet ja vähimmäissäännökset saatetaan asteittain osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä jäsenvaltioiden välisten erojen ja epätasapainon vähentämiseksi. |
| --- | --- |

3.4

pitää ehdottoman välttämättömänä sitä, että on pyrittävä päättäväisesti levittämään yhteisön saavutuksia, ja korostaa, että unionin periaatteet ja vähimmäissäännökset saatetaan asteittain osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä jäsenvaltioiden välisten erojen ja epätasapainon vähentämiseksi.

| 3.5 | katsoo, että nyt kun uusien jäsenvaltioiden liittymisestä unioniin on kulunut vuosi, komission olisi syytä kartoittaa, mikä vaikutus on ollut sillä, että uusien jäsenvaltioiden työntekijät pääsevät vain rajoitetusti Euroopan unionin vanhojen jäsenvaltioiden työmarkkinoille. Erityisesti olisi kiinnostavaa tarkastella, minkälainen rakenteellinen vaikutus rajoituksilla on ollut työmarkkinasuhteiden asemaan. |
| --- | --- |

3.5

katsoo, että nyt kun uusien jäsenvaltioiden liittymisestä unioniin on kulunut vuosi, komission olisi syytä kartoittaa, mikä vaikutus on ollut sillä, että uusien jäsenvaltioiden työntekijät pääsevät vain rajoitetusti Euroopan unionin vanhojen jäsenvaltioiden työmarkkinoille. Erityisesti olisi kiinnostavaa tarkastella, minkälainen rakenteellinen vaikutus rajoituksilla on ollut työmarkkinasuhteiden asemaan.

| 3.6 | katsoo, että pääsyn rajoittaminen uusien jäsenvaltioiden työntekijöiltä Euroopan unionin vanhojen jäsenvaltioiden työmarkkinoille sekä käynnissä oleva keskustelu komission ehdotuksesta direktiiviksi sisämarkkinoiden palveluista osoittavat, että direktiiviä 96/71/EY palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon on syytä tarkistaa. |
| --- | --- |

3.6

katsoo, että pääsyn rajoittaminen uusien jäsenvaltioiden työntekijöiltä Euroopan unionin vanhojen jäsenvaltioiden työmarkkinoille sekä käynnissä oleva keskustelu komission ehdotuksesta direktiiviksi sisämarkkinoiden palveluista osoittavat, että direktiiviä 96/71/EY palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon on syytä tarkistaa.

4.   Kolme edellytystä luottamuksen lisäämiseksi

ALUEIDEN KOMITEA

| 4.1 | on tietoinen uuden sukupolvien välisen lähestymistavan merkityksestä. Lähestymistavalla pyritään tarjoamaan aiempaa laajempia ja parempia näkymiä nuorille. Luottamuksen lisääminen ja Lissabonin strategian tavoitteiden elvyttäminen voi onnistua vain, jos nuorilla on tässä yhteydessä keskeinen rooli. Komitea muistuttaa aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007–2013” antamastaan lausunnosta (EDUC-037, 2004). |
| --- | --- |

4.1

on tietoinen uuden sukupolvien välisen lähestymistavan merkityksestä. Lähestymistavalla pyritään tarjoamaan aiempaa laajempia ja parempia näkymiä nuorille. Luottamuksen lisääminen ja Lissabonin strategian tavoitteiden elvyttäminen voi onnistua vain, jos nuorilla on tässä yhteydessä keskeinen rooli. Komitea muistuttaa aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007–2013” antamastaan lausunnosta (EDUC-037, 2004).

| 4.2 | kannattaa sukupolvien välistä ulottuvuutta koskevasta vihreästä kirjasta käytävää tiivistä keskustelua vuonna 2005. |
| --- | --- |

4.2

kannattaa sukupolvien välistä ulottuvuutta koskevasta vihreästä kirjasta käytävää tiivistä keskustelua vuonna 2005.

| 4.3 | korostaa, että väestön ikääntymisestä ja eläkejärjestelmien uudistuksesta käydyn kiivaan keskustelun ohella on arvioitava syvällisesti nuorten tilanteen huonontumista ja otettava se huomioon, sillä nuorilla ei ole varmuutta tuloista, työpaikasta eikä urakehityksestä. Ikääntyneen väestön jatkuvia ongelmia laiminlyömättä on integroidun lähestymistavan avulla kiinnitettävä huomiota myös muihin syrjäytymisuhan alaisiin yhteiskuntaryhmiin. |
| --- | --- |

4.3

korostaa, että väestön ikääntymisestä ja eläkejärjestelmien uudistuksesta käydyn kiivaan keskustelun ohella on arvioitava syvällisesti nuorten tilanteen huonontumista ja otettava se huomioon, sillä nuorilla ei ole varmuutta tuloista, työpaikasta eikä urakehityksestä. Ikääntyneen väestön jatkuvia ongelmia laiminlyömättä on integroidun lähestymistavan avulla kiinnitettävä huomiota myös muihin syrjäytymisuhan alaisiin yhteiskuntaryhmiin.

| 4.4 | on erittäin tyytyväinen ajatukseen sukupolvien välisestä kumppanuudesta, jonka avulla voidaan yhtäältä hyödyntää iäkkäiden henkilöiden kokemuksia ja varmistaa heidän pysymisensä työelämässä sekä toisaalta varmistaa nuorten osallistumismahdollisuudet. Komitea kehottaa komissiota käynnistämään tässä yhteydessä kokeiluhankkeita, levittämään hyviä käytänteitä ja toteuttamaan erityisaloitteita sukupolvien kohtaamisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

4.4

on erittäin tyytyväinen ajatukseen sukupolvien välisestä kumppanuudesta, jonka avulla voidaan yhtäältä hyödyntää iäkkäiden henkilöiden kokemuksia ja varmistaa heidän pysymisensä työelämässä sekä toisaalta varmistaa nuorten osallistumismahdollisuudet. Komitea kehottaa komissiota käynnistämään tässä yhteydessä kokeiluhankkeita, levittämään hyviä käytänteitä ja toteuttamaan erityisaloitteita sukupolvien kohtaamisen edistämiseksi.

| 4.5 | pitää erittäin tärkeänä komission tiedonannossa mainittua kumppanuutta kaikilla tasoilla. Kumppanuus on komitean mielestä keskeinen väline rakennettaessa sosiaalista pääomaa, joka näyttää tätä nykyä vähentyneen jatkuvan heikon talouskasvun ja Lissabonin tavoitteiden hitaan toteuttamisen vuoksi. Tavoitteista tärkein on ihmisarvoinen työ kaikille unionin kansalaisille. |
| --- | --- |

4.5

pitää erittäin tärkeänä komission tiedonannossa mainittua kumppanuutta kaikilla tasoilla. Kumppanuus on komitean mielestä keskeinen väline rakennettaessa sosiaalista pääomaa, joka näyttää tätä nykyä vähentyneen jatkuvan heikon talouskasvun ja Lissabonin tavoitteiden hitaan toteuttamisen vuoksi. Tavoitteista tärkein on ihmisarvoinen työ kaikille unionin kansalaisille.

| 4.6 | korostaa erityistoimien tarvetta silloin, kun kumppanuustoiminnalla on historiallisista ja sosiaalis-taloudellisista syistä lyhyet perinteet ja siitä on vähän kokemusta. |
| --- | --- |

4.6

korostaa erityistoimien tarvetta silloin, kun kumppanuustoiminnalla on historiallisista ja sosiaalis-taloudellisista syistä lyhyet perinteet ja siitä on vähän kokemusta.

| 4.7 | on täysin samaa mieltä EU:n ulkoisen ulottuvuuden merkityksestä. Unioni voi ja sen tulee toimia aktiivisesti kansainvälisessä toimintaympäristössä etenkin edistettäessä kaikkien saatavilla olevaa ihmisarvoista työtä, varmistettaessa oikeudenmukaiset kansainvälisen kaupan säännöt sekä suojeltaessa ja tuettaessa maailmanlaajuisessa taloudessa eurooppalaista yhteiskuntamallia ja unionin periaatteita ihmisarvosta, sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta ja yhteisvastuullisuudesta. |
| --- | --- |

4.7

on täysin samaa mieltä EU:n ulkoisen ulottuvuuden merkityksestä. Unioni voi ja sen tulee toimia aktiivisesti kansainvälisessä toimintaympäristössä etenkin edistettäessä kaikkien saatavilla olevaa ihmisarvoista työtä, varmistettaessa oikeudenmukaiset kansainvälisen kaupan säännöt sekä suojeltaessa ja tuettaessa maailmanlaajuisessa taloudessa eurooppalaista yhteiskuntamallia ja unionin periaatteita ihmisarvosta, sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta ja yhteisvastuullisuudesta.

| 4.8 | katsoo, että kansalaisten luottamuksen lisääminen edellyttää ainakin kahta muuta seikkaa, eli toisin sanoen sitä, että 1) kansalaiset ovat hyvin tietoisia Euroopassa heille tarjolla olevista mahdollisuuksista ja että 2) kansalaisilla on käytössään kielitaidon kaltaiset tarvittavat välineet kyseisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Komitea kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään erityistä huomiota myös edellä mainittuihin edellytyksiin. |
| --- | --- |

4.8

katsoo, että kansalaisten luottamuksen lisääminen edellyttää ainakin kahta muuta seikkaa, eli toisin sanoen sitä, että 1) kansalaiset ovat hyvin tietoisia Euroopassa heille tarjolla olevista mahdollisuuksista ja että 2) kansalaisilla on käytössään kielitaidon kaltaiset tarvittavat välineet kyseisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Komitea kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään erityistä huomiota myös edellä mainittuihin edellytyksiin.

5.   Kaksi ensisijaista painopistettä: tavoitteena täystyöllisyys

ALUEIDEN KOMITEA

| 5.1 | kannattaa täysin strategiaa, jonka mukaan työllisyys sekä työpaikkojen laatu ja määrä säilytetään sosiaalipoliittisen ohjelman keskeisinä tavoitteina. Työllisyys on Wim Kokin työryhmän raportissa esitettyjen neljän painopisteen ohella tärkein keino torjua sosiaalista syrjäytymistä sekä edistää kestävää ja jatkuvaa talouskasvua. |
| --- | --- |

5.1

kannattaa täysin strategiaa, jonka mukaan työllisyys sekä työpaikkojen laatu ja määrä säilytetään sosiaalipoliittisen ohjelman keskeisinä tavoitteina. Työllisyys on Wim Kokin työryhmän raportissa esitettyjen neljän painopisteen ohella tärkein keino torjua sosiaalista syrjäytymistä sekä edistää kestävää ja jatkuvaa talouskasvua.

| 5.2 | on tyytyväinen työoikeuden kehittämistä koskevan vihreän kirjan laatimiseen. Työn uudet muodot ovat yhä yleisempiä, joten on ehdottoman välttämätöntä mukauttaa työoikeutta koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

5.2

on tyytyväinen työoikeuden kehittämistä koskevan vihreän kirjan laatimiseen. Työn uudet muodot ovat yhä yleisempiä, joten on ehdottoman välttämätöntä mukauttaa työoikeutta koskevia säännöksiä.

| 5.3 | katsoo tässä yhteydessä tarvittavan toimia sen varmistamiseksi, ettei työmarkkinoiden ajanmukaistamisen ja kilpailukyvyn edellyttämä työn joustavuus heikennä työntekijöiden turvallisuutta eikä lisää työntekijöiden alttiutta sosiaaliseen syrjäytymiseen. |
| --- | --- |

5.3

katsoo tässä yhteydessä tarvittavan toimia sen varmistamiseksi, ettei työmarkkinoiden ajanmukaistamisen ja kilpailukyvyn edellyttämä työn joustavuus heikennä työntekijöiden turvallisuutta eikä lisää työntekijöiden alttiutta sosiaaliseen syrjäytymiseen.

| 5.4 | katsoo, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on tässä yhteydessä perusväline, jota on käytettävä ja vahvistettava kaikin tavoin, jotta edistetään ja hallitaan muutoksia ja toteutetaan ne sosiaaliselta kannalta oikeudenmukaisesti. |
| --- | --- |

5.4

katsoo, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on tässä yhteydessä perusväline, jota on käytettävä ja vahvistettava kaikin tavoin, jotta edistetään ja hallitaan muutoksia ja toteutetaan ne sosiaaliselta kannalta oikeudenmukaisesti.

| 5.5 | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen ehdottaa työsuojelua koskevaa uutta strategiaa, jolla pyritään varmistamaan ennaltaehkäisevästi työntekijöiden terveys ja turvallisuus. |
| --- | --- |

5.5

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen ehdottaa työsuojelua koskevaa uutta strategiaa, jolla pyritään varmistamaan ennaltaehkäisevästi työntekijöiden terveys ja turvallisuus.

| 5.6 | pitää näkymiä eurooppalaisista työmarkkinoista kiinnostavina. Komitea toivoo kuitenkin, ettei tässä yhteydessä rajoituta vain edistämään työntekijöiden liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä, vaan pyritään pikemminkin vahvistamaan niitä työmarkkinoiden toimintaa koskevia sääntöjä, joiden avulla voidaan yhdistää mahdollisimman varmat takuudet mahdollisimman suureen tehokkuuteen ja kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

5.6

pitää näkymiä eurooppalaisista työmarkkinoista kiinnostavina. Komitea toivoo kuitenkin, ettei tässä yhteydessä rajoituta vain edistämään työntekijöiden liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä, vaan pyritään pikemminkin vahvistamaan niitä työmarkkinoiden toimintaa koskevia sääntöjä, joiden avulla voidaan yhdistää mahdollisimman varmat takuudet mahdollisimman suureen tehokkuuteen ja kilpailukykyyn.

| 5.7 | katsoo, että valtioiden rajat ylittävät työehtosopimukset voivat tässä yhteydessä olla hyödyllisiä. |
| --- | --- |

5.7

katsoo, että valtioiden rajat ylittävät työehtosopimukset voivat tässä yhteydessä olla hyödyllisiä.

| 5.8 | kannattaa yritysten sosiaalisen vastuun lisäämistä. |
| --- | --- |

5.8

kannattaa yritysten sosiaalisen vastuun lisäämistä.

| 5.9 | kannattaa sosiaaliturvajärjestelmien koordinoinnin edistämistä ja tehostamista. |
| --- | --- |

5.9

kannattaa sosiaaliturvajärjestelmien koordinoinnin edistämistä ja tehostamista.

6.   Tavoitteena yhteisvastuullisempi yhteiskunta

ALUEIDEN KOMITEA

| 6.1 | tunnustaa, että sosiaalisen suojelun ajanmukaistaminen — sen rahoituksen kestävyys mukaan lukien — on avaintekijä Lissabonin strategian väliarvioinnissa. Komitea korostaa kuitenkin, että ajanmukaistamisen ehdottomana tavoitteena on oltava nykyistä yhteisvastuullisempi yhteiskunta, joka tarjoaa kaikille yhdenvertaiset mahdollisuudet. |
| --- | --- |

6.1

tunnustaa, että sosiaalisen suojelun ajanmukaistaminen — sen rahoituksen kestävyys mukaan lukien — on avaintekijä Lissabonin strategian väliarvioinnissa. Komitea korostaa kuitenkin, että ajanmukaistamisen ehdottomana tavoitteena on oltava nykyistä yhteisvastuullisempi yhteiskunta, joka tarjoaa kaikille yhdenvertaiset mahdollisuudet.

| 6.2 | katsoo edellä esitetyn perusteella, että paikallis- ja alueviranomaisilla tulisi olla keskeinen rooli kyseisessä ajanmukaistamisprosessissa ja että avoin koordinointimenetelmä tulisi ulottaa jäsenvaltioiden alueyhteisöihin. |
| --- | --- |

6.2

katsoo edellä esitetyn perusteella, että paikallis- ja alueviranomaisilla tulisi olla keskeinen rooli kyseisessä ajanmukaistamisprosessissa ja että avoin koordinointimenetelmä tulisi ulottaa jäsenvaltioiden alueyhteisöihin.

| 6.3 | kannattaa ehdotuksia järkeistää avointa koordinointimenetelmää laatimalla yhteisiä tavoitteita koskeva luettelo osallisuuden, eläkkeiden ja terveydenhuollon aloilla. |
| --- | --- |

6.3

kannattaa ehdotuksia järkeistää avointa koordinointimenetelmää laatimalla yhteisiä tavoitteita koskeva luettelo osallisuuden, eläkkeiden ja terveydenhuollon aloilla.

| 6.4 | kannattaa täysin tavoitetta torjua köyhyys ja edistää sosiaalista osallisuutta. |
| --- | --- |

6.4

kannattaa täysin tavoitetta torjua köyhyys ja edistää sosiaalista osallisuutta.

| 6.5 | pitää erittäin tärkeänä yhteisöaloitetta kaikkien kansalaisten vähimmäistoimeentulon varmistavista järjestelmistä ja kehottaa komissiota laatimaan erityistoimia, joiden avulla voidaan vertailla erilaisia kansallisia ja alueellisia kokemuksia sekä edistää hyvien käytänteiden levittämistä ja asianomaisia säännöksiä koskevan vertailuanalyysin laatimista. |
| --- | --- |

6.5

pitää erittäin tärkeänä yhteisöaloitetta kaikkien kansalaisten vähimmäistoimeentulon varmistavista järjestelmistä ja kehottaa komissiota laatimaan erityistoimia, joiden avulla voidaan vertailla erilaisia kansallisia ja alueellisia kokemuksia sekä edistää hyvien käytänteiden levittämistä ja asianomaisia säännöksiä koskevan vertailuanalyysin laatimista.

| 6.6 | on tyytyväinen vuoden 2010 nimeämiseen Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen teemavuodeksi. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että tämän kaltaiset aloitteet (kuten muut komission tiedonannossa mainitut, vuoteen 2010 asti nimettävät Euroopan teemavuodet) saattavat muuttua pelkiksi juhlatapahtumiksi, vaikka niiden avulla tulisi vahvistaa edistettäviä erityistoimia. |
| --- | --- |

6.6

on tyytyväinen vuoden 2010 nimeämiseen Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen teemavuodeksi. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että tämän kaltaiset aloitteet (kuten muut komission tiedonannossa mainitut, vuoteen 2010 asti nimettävät Euroopan teemavuodet) saattavat muuttua pelkiksi juhlatapahtumiksi, vaikka niiden avulla tulisi vahvistaa edistettäviä erityistoimia.

| 6.7 | kannattaa täysin tavoitteita torjua syrjintää ja edistää vähemmistöjen oikeuksia myös mahdollisten lainsäädäntöaloitteiden avulla. |
| --- | --- |

6.7

kannattaa täysin tavoitteita torjua syrjintää ja edistää vähemmistöjen oikeuksia myös mahdollisten lainsäädäntöaloitteiden avulla.

| 6.8 | kannattaa ehdotusta Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamisesta. Muitakin nykyisiä välineitä tulisi kehittää, jotta unionin jäsenvaltioiden kokemusten ja hyvien käytänteiden täytäntöönpanon arviointia voitaisiin edistää entistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

6.8

kannattaa ehdotusta Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamisesta. Muitakin nykyisiä välineitä tulisi kehittää, jotta unionin jäsenvaltioiden kokemusten ja hyvien käytänteiden täytäntöönpanon arviointia voitaisiin edistää entistä tehokkaammin.

| 6.9 | pitää tärkeänä eritellä nykyistä paremmin syrjäytymisen torjumista koskeva tavoite määrittelemällä erityistoimia erilaisia tilanteita varten. Naisten ja miesten tasa-arvon tavoitteiseen liittyy nimittäin historiallisia merkityksiä ja erityisongelmia, joita ei voi pelkistää yleiseksi kysymykseksi vähemmistöjen oikeuksista ja jotka lisäksi ilmenevät eri tavoin unionin eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

6.9

pitää tärkeänä eritellä nykyistä paremmin syrjäytymisen torjumista koskeva tavoite määrittelemällä erityistoimia erilaisia tilanteita varten. Naisten ja miesten tasa-arvon tavoitteiseen liittyy nimittäin historiallisia merkityksiä ja erityisongelmia, joita ei voi pelkistää yleiseksi kysymykseksi vähemmistöjen oikeuksista ja jotka lisäksi ilmenevät eri tavoin unionin eri jäsenvaltioissa.

| 6.10 | kannattaa pyrkimystä laatia erillinen tiedonanto yleishyödyllisistä sosiaalipalveluista ja toivoo ennen kaikkea, että kyseisellä aloitteella voitaisiin selventää nykyistä oikeudellista epävarmuutta. Komitea muistuttaa paikallis- ja alueviranomaisten merkittävästä roolista yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen alalla sekä siitä, että paikallis- ja alueviranomaisia on tuettava asianmukaisesti, jotta ne voivat jatkossakin varmistaa kyseisten palvelujen yleisen saatavuuden. Pyrkimys unionin kansalaisten liikkuvuuteen edellyttää, että kaikki jäsenvaltiot toimivat aktiivisesti ja edistyvät koordinoidusti kyseisellä alalla. Näin ollen komitea kannattaa komission aikomusta vapauttaa eräät sosiaalipalvelujen alat, kuten sairaalat ja sosiaalinen asuntotuotanto, tietyin ehdoin ilmoitusvelvoitteesta. |
| --- | --- |

6.10

kannattaa pyrkimystä laatia erillinen tiedonanto yleishyödyllisistä sosiaalipalveluista ja toivoo ennen kaikkea, että kyseisellä aloitteella voitaisiin selventää nykyistä oikeudellista epävarmuutta. Komitea muistuttaa paikallis- ja alueviranomaisten merkittävästä roolista yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen alalla sekä siitä, että paikallis- ja alueviranomaisia on tuettava asianmukaisesti, jotta ne voivat jatkossakin varmistaa kyseisten palvelujen yleisen saatavuuden. Pyrkimys unionin kansalaisten liikkuvuuteen edellyttää, että kaikki jäsenvaltiot toimivat aktiivisesti ja edistyvät koordinoidusti kyseisellä alalla. Näin ollen komitea kannattaa komission aikomusta vapauttaa eräät sosiaalipalvelujen alat, kuten sairaalat ja sosiaalinen asuntotuotanto, tietyin ehdoin ilmoitusvelvoitteesta.

7.   Päätelmät

ALUEIDEN KOMITEA

kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon paikallis- ja alueviranomaisten todellisen roolin ja vastuun sosiaalipoliittiseen ohjelmaan sisältyvillä aloilla perustuslakisopimuksessa vahvistetun läheisyysperiaatteen mukaisesti. Komitea korostaa, että tämä on paras tapa rakentaa kansalaisten Eurooppaa koheesion ja yhteisvastuullisuuden mallina prosessissa, jolla pyritään tekemään Euroopan unionista maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamiseen perustuva talous.

Bryssel 6. heinäkuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 43, 18. 2.2005, s. 7.

1

(2)  EUVL C 121, 30.4.2004, s. 32.

2

---

| 7.2.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 31/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 31/36

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta”

(2006/C 31/09)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission esittämän vihreän kirjan taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta (KOM(2004) 811 lopullinen),

ottaa huomioon komission Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 22. helmikuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Tampereella vuonna 1999, Nizzassa ja Lissabonissa vuonna 2000 sekä Sevillassa vuonna 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi oikeudesta perheenyhdistämiseen” (CdR 243/2002 fin) (1),

ottaa huomioon16. toukokuuta 2002 antamansa lausunnon komission tiedonannosta laitonta maahanmuuttoa koskevasta yhteisestä politiikasta (KOM(2001) 672 lopullinen) sekä yhteisön maahanmuuttopolitiikkaan sovellettavasta avoimen koordinaation menetelmästä (KOM(2001) 387 lopullinen) (CdR 93/2002 fin) (2),

ottaa huomioon lausuntonsa yhteisön maahanmuuttopolitiikkaa ja yhteistä turvapaikkamenettelyä koskevasta komission tiedonannosta (CdR 90/2001 fin) (3) sekä ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista (CdR 214/2001 fin) (4),

ottaa huomioon lausuntonsa ehdotuksesta direktiiviksi EU:n alueella pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta (CdR 213/2001 fin) (5),

ottaa huomioon lausuntonsa ehdotuksista neuvoston direktiiveiksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten (CdR 386/2001 rev. 1) ja kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä opiskelua, ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä varten (KOM(2002) 548 lopullinen) (CdR 2/2003 fin) (6),

ottaa huomioon komission tiedonannon siirtolaisuuskysymysten sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionin politiikkaa suhteissa kolmansiin maihin (KOM(2002) 703 lopullinen),

ottaa huomioon lausuntonsa Tukholman Eurooppa-neuvoston pyytämästä komission raportista ”Työvoimaosuuden nostaminen ja aktiivisen ikääntymisen edistäminen” (KOM(2002) 9 lopullinen) (CdR 94/2002 fin) (7),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli” (CES 365/2002 fin) (8),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan, neuvoston direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaisesta kohtelusta työssä ja ammatissa sekä neuvoston direktiivin 2000/43/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattomasta yhdenvertaisesta kohtelusta,

ottaa huomioon Euroopan neuvoston heinäkuussa 2000 julkaiseman raportin moninaisuudesta ja koheesiosta; raportissa käsitellään maahanmuuttajien ja vähemmistöjen integroimisen uusia haasteita,

ottaa huomioon komission yksiköiden asiakirjan maahanmuuttoa, kotouttamista ja työllisyyttä koskevan tiedonannon (KOM(2003) 336 lopullinen) laajennetusta vaikutusten arvioinnista (SEK(2003) 694),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys” (CdR 223/2003 fin) (9),

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue: katsaus Tampereen työohjelman täytäntöönpanoon ja suuntaviivat tulevia toimia varten” (KOM(2004) 401 lopullinen),

ottaa huomioon siirtotyöntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelua koskevan YK:n yleissopimuksen,

ottaa huomioon”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan 3. toukokuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 82/2005 rev. 1), jonka esittelijä oli Ravennan kaupunginvaltuutettu Alvaro Ancisi (IT/PPE),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Mittava taloudellisista syistä tapahtuva maahanmuutto ei sinällään ratkaise väestön ikääntymisestä ja syntyvyyden alenemisesta aiheutuvia demografisia ongelmia, eikä se ole ainoa mahdollinen tapa vastata työvoimamarkkinoiden vaatimuksiin. Vaikka onkin hyödynnettävä täysimääräisesti kotimaista työvoimapotentiaalia ja sallittava erittäin hyvin koulutettujen työntekijöiden ja tiettyjen alojen siirtotyöläisten maahanmuutto, kestävällä pohjalla olevat maahanmuuttovirrat saattavat olla yhä tarpeellisempia eurooppalaisten työmarkkinoiden tarpeiden tyydyttämiseksi ja eurooppalaisten yritysten taloudellisen kilpailukyvyn parantamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Mittava taloudellisista syistä tapahtuva maahanmuutto ei sinällään ratkaise väestön ikääntymisestä ja syntyvyyden alenemisesta aiheutuvia demografisia ongelmia, eikä se ole ainoa mahdollinen tapa vastata työvoimamarkkinoiden vaatimuksiin. Vaikka onkin hyödynnettävä täysimääräisesti kotimaista työvoimapotentiaalia ja sallittava erittäin hyvin koulutettujen työntekijöiden ja tiettyjen alojen siirtotyöläisten maahanmuutto, kestävällä pohjalla olevat maahanmuuttovirrat saattavat olla yhä tarpeellisempia eurooppalaisten työmarkkinoiden tarpeiden tyydyttämiseksi ja eurooppalaisten yritysten taloudellisen kilpailukyvyn parantamiseksi.

| (2) | Vuonna 2004 hyväksytty Haagin ohjelma on EU:n uusi maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkojen kehittämistä koskeva toimintaohjelma. Yksi sen avainkohdista on laillisen maahanmuuton edistäminen ja laittoman työnteon torjunta. Vaikka yksittäiset valtiot vastaavat edelleen maahanmuuttomääristä, komission tulee laatia strateginen suunnitelma laillista maahanmuuttoa varten vuonna 2005. |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 2004 hyväksytty Haagin ohjelma on EU:n uusi maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkojen kehittämistä koskeva toimintaohjelma. Yksi sen avainkohdista on laillisen maahanmuuton edistäminen ja laittoman työnteon torjunta. Vaikka yksittäiset valtiot vastaavat edelleen maahanmuuttomääristä, komission tulee laatia strateginen suunnitelma laillista maahanmuuttoa varten vuonna 2005.

| (3) | Vihreän kirjan tarkoituksena on käynnistää lainsäädäntöä edeltävä kuulemisprosessi, johon osallistuvat EU:n toimielimet, jäsenvaltiot ja kansalaisyhteiskunta ja jossa pohditaan, mitkä ovat yhteisön sääntelyn sopivimmat muodot hallita taloudellisista syistä maahanmuuttavien henkilöiden maahanpääsyä ja millaista lisäarvoa yhteisön lähestymistavalla saavutetaan. |
| --- | --- |

(3)

Vihreän kirjan tarkoituksena on käynnistää lainsäädäntöä edeltävä kuulemisprosessi, johon osallistuvat EU:n toimielimet, jäsenvaltiot ja kansalaisyhteiskunta ja jossa pohditaan, mitkä ovat yhteisön sääntelyn sopivimmat muodot hallita taloudellisista syistä maahanmuuttavien henkilöiden maahanpääsyä ja millaista lisäarvoa yhteisön lähestymistavalla saavutetaan.

| (4) | Uusi perustuslakisopimus laajentaa EU:n toimivaltaa entisestään (III-267 artikla). Siinä määrätään, että unioni kehittää yhteisen maahanmuuttopolitiikan, jolla pyritään varmistamaan muuttovirtojen tehokas hallinta, jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu sekä laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan ehkäiseminen. Siinä edellytetään myös, että eurooppalaissa vahvistetaan maahantuloa ja maassa oleskelua koskevat edellytykset ja vaatimukset viisumien ja oleskelulupien myöntämiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Uusi perustuslakisopimus laajentaa EU:n toimivaltaa entisestään (III-267 artikla). Siinä määrätään, että unioni kehittää yhteisen maahanmuuttopolitiikan, jolla pyritään varmistamaan muuttovirtojen tehokas hallinta, jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu sekä laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan ehkäiseminen. Siinä edellytetään myös, että eurooppalaissa vahvistetaan maahantuloa ja maassa oleskelua koskevat edellytykset ja vaatimukset viisumien ja oleskelulupien myöntämiseksi.

| (5) | Uudessa perustuslakisopimuksessa todetaan myös, että eurooppalailla tai eurooppapuitelailla voidaan säätää toimenpiteistä, ”joilla kannustetaan ja tuetaan jäsenvaltioiden toimintaa kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiseksi”. Tämä ei tarkoita jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista. AK korostaa, että jäsenvaltioilla on toimivalta säännellä kolmansien maiden kansalaisten pääsyä työmarkkinoille. |
| --- | --- |

(5)

Uudessa perustuslakisopimuksessa todetaan myös, että eurooppalailla tai eurooppapuitelailla voidaan säätää toimenpiteistä, ”joilla kannustetaan ja tuetaan jäsenvaltioiden toimintaa kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiseksi”. Tämä ei tarkoita jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista. AK korostaa, että jäsenvaltioilla on toimivalta säännellä kolmansien maiden kansalaisten pääsyä työmarkkinoille.

hyväksyi yksimielisesti 6. ja 7. heinäkuuta 2005 pitämässään 60. täysistunnossaan (heinäkuun 7. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean huomiot

Alueiden komitea toteaa tiettyihin vihreässä kirjassa käsiteltyihin keskeisiin kysymyksiin liittyen seuraavaa:

Yhteisön tulevan lainsäädännön yhdenmukaistamisen taso

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | toteaa, että maahanmuuttopolitiikan kehittämisen tarkoituksena on muun muassa tarjota lyhyen ja keskipitkän aikavälin taloudellinen vastaus Euroopan väestökehityksen laskusuuntaukseen sekä luoda vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue kaikille kansalaisille. Mainitut periaatteet kuuluvat alueiden komitean ensisijaisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

1.1

toteaa, että maahanmuuttopolitiikan kehittämisen tarkoituksena on muun muassa tarjota lyhyen ja keskipitkän aikavälin taloudellinen vastaus Euroopan väestökehityksen laskusuuntaukseen sekä luoda vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue kaikille kansalaisille. Mainitut periaatteet kuuluvat alueiden komitean ensisijaisiin tavoitteisiin.

| 1.2 | tähdentää, että laittoman maahanmuuton yleisyys on selvästi yhteydessä siihen, että laillisten maahanmuuttokanavien käyttäminen taloudellisista syistä tapahtuvaan maahanmuuttoon on vaikeaa ja että jäsenvaltiot eivät koordinoi toimintaansa kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

1.2

tähdentää, että laittoman maahanmuuton yleisyys on selvästi yhteydessä siihen, että laillisten maahanmuuttokanavien käyttäminen taloudellisista syistä tapahtuvaan maahanmuuttoon on vaikeaa ja että jäsenvaltiot eivät koordinoi toimintaansa kyseisellä alalla.

| 1.3 | korostaa, että talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan väliset yhteydet muodostavat työn laatuun, taloudellisten rakenteiden ajanmukaistamiseen ja voimakkaaseen sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen perustuvan eurooppalaisen yhteiskuntamallin erityispiirteen. |
| --- | --- |

1.3

korostaa, että talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan väliset yhteydet muodostavat työn laatuun, taloudellisten rakenteiden ajanmukaistamiseen ja voimakkaaseen sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen perustuvan eurooppalaisen yhteiskuntamallin erityispiirteen.

| 1.4 | katsoo kuitenkin, että samalla kun jotkut Euroopan alueista kärsivät väestön ja työvoiman vähentymisestä, toisilla alueilla väestö kasvaa voimakkaasti, mikä aiheuttaa paikallisia ongelmia palvelujen ja asuntojen saatavuudessa. |
| --- | --- |

1.4

katsoo kuitenkin, että samalla kun jotkut Euroopan alueista kärsivät väestön ja työvoiman vähentymisestä, toisilla alueilla väestö kasvaa voimakkaasti, mikä aiheuttaa paikallisia ongelmia palvelujen ja asuntojen saatavuudessa.

| 1.5 | katsoo, että yhteisön tulevalla lainsäädännöllä olisi luotava kaikki EU:ssa olevat siirtolaiset kattava yleinen oikeudellinen kehys. Liikkeelle voitaisiin tosin lähteä alakohtaisesta mallista, jossa keskitytään siirtotyöläisten erityisryhmiin (kausityöntekijät, erikoiskoulutetut työntekijät, yrityksen sisällä siirretyt työntekijät ja palvelujentarjoajat).
  Komitea kannattaa sen vuoksi komission vihreässä kirjassa ehdottamaa ratkaisua, joka koskee yhteisten vähimmäisstandardien luomista palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten unioniin saapuvien EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten maahantulon hallitsemiseksi.
  Komitea pahoittelee, että neuvosto ei hyväksynyt ehdotusta direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten. AK kannatti ehdotusta 13. maaliskuuta 2002 antamassaan lausunnossa (CdR 386/2001) (10). |
| --- | --- |

1.5

katsoo, että yhteisön tulevalla lainsäädännöllä olisi luotava kaikki EU:ssa olevat siirtolaiset kattava yleinen oikeudellinen kehys. Liikkeelle voitaisiin tosin lähteä alakohtaisesta mallista, jossa keskitytään siirtotyöläisten erityisryhmiin (kausityöntekijät, erikoiskoulutetut työntekijät, yrityksen sisällä siirretyt työntekijät ja palvelujentarjoajat).

Komitea kannattaa sen vuoksi komission vihreässä kirjassa ehdottamaa ratkaisua, joka koskee yhteisten vähimmäisstandardien luomista palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten unioniin saapuvien EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten maahantulon hallitsemiseksi.

Komitea pahoittelee, että neuvosto ei hyväksynyt ehdotusta direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten. AK kannatti ehdotusta 13. maaliskuuta 2002 antamassaan lausunnossa (CdR 386/2001) (10).

| 1.6 | katsoo, että eri valtioiden välisellä sopimuksella voidaan soveltaa myös nopeutettuja yhteisiä menettelyjä, mikäli tietynlaisesta osaamisesta on puutetta. Jäsenvaltiot, jotka soveltavat edellä mainitun kaltaisia menettelyjä, tulisi velvoittaa ilmoittamaan toimenpiteistään etukäteen muille jäsenvaltioille ja koordinoida toimintaansa muiden jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

1.6

katsoo, että eri valtioiden välisellä sopimuksella voidaan soveltaa myös nopeutettuja yhteisiä menettelyjä, mikäli tietynlaisesta osaamisesta on puutetta. Jäsenvaltiot, jotka soveltavat edellä mainitun kaltaisia menettelyjä, tulisi velvoittaa ilmoittamaan toimenpiteistään etukäteen muille jäsenvaltioille ja koordinoida toimintaansa muiden jäsenvaltioiden kanssa.

Siirtotyöläisten maahanpääsyyn sovellettavat menettelyt, oleskelu- ja työluvat

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.7 | korostaa jälleen kerran siirtotyöläisten maahanpääsyä helpottavan viisumi- sekä oleskelu- ja työlupapolitiikan merkitystä. Sen vuoksi komitea ehdottaa, että jäsenvaltioissa sovelletaan yhtenäistä hakumenettelyä, jonka perusteella sekä oleskelu- että työluvan kattava asema myönnetään samalla hallinnollisella säädöksellä. Näin voitaisiin yksinkertaistaa ja yhtenäistää jäsenvaltioissa nykyään voimassa olevia erilaisia sääntöjä. |
| --- | --- |

1.7

korostaa jälleen kerran siirtotyöläisten maahanpääsyä helpottavan viisumi- sekä oleskelu- ja työlupapolitiikan merkitystä. Sen vuoksi komitea ehdottaa, että jäsenvaltioissa sovelletaan yhtenäistä hakumenettelyä, jonka perusteella sekä oleskelu- että työluvan kattava asema myönnetään samalla hallinnollisella säädöksellä. Näin voitaisiin yksinkertaistaa ja yhtenäistää jäsenvaltioissa nykyään voimassa olevia erilaisia sääntöjä.

| 1.8 | korostaa aiempaan tapaan periaatetta suosia EU:n alueella pitkään oleskelleiden ja unionin työmarkkinoille jo kuuluvien siirtolaisten liikkuvuutta (CdR 337/2004 rev. 1). |
| --- | --- |

1.8

korostaa aiempaan tapaan periaatetta suosia EU:n alueella pitkään oleskelleiden ja unionin työmarkkinoille jo kuuluvien siirtolaisten liikkuvuutta (CdR 337/2004 rev. 1).

| 1.9 | katsoo, että koska neuvoston direktiivissä 2003/109/EY tunnustetaan EU:n alueella pitkään oleskelleiden siirtotyöläisten liikkumisoikeudet vuodesta 2006 lähtien, on tärkeää arvioida myös mahdollisuutta ottaa käyttöön yhteiset vähimmäisvaatimukset, jotka helpottavat jossain jäsenvaltiossa suhteellisen lyhyen ajan oleskelleiden työtekijöiden liikkuvuutta EU:ssa sitten, kun unioniin vuonna 2004 liittyneissä jäsenvaltioissa sovelletaan työntekijöiden vapaata liikkuvuutta. Tätä varten voitaisiin esimerkiksi myöntää oleskelulupa työnhakua varten, jolloin työnhakijalla olisi mahdollisuudet hakea avoimia työpaikkoja. Lisäksi olisi toivottavaa, että EU:n ulkopuolisissa alkuperämaissa annettaisiin peruskoulutusta, koska sillä voi olla tietyillä aloilla ratkaiseva merkitys, ja että laadittaisiin yhteiset vähimmäisvaatimukset ennen unioniin tuloa tai tulovaltiossa hankittujen ammatillisten valmiuksien tunnustamiseksi. |
| --- | --- |

1.9

katsoo, että koska neuvoston direktiivissä 2003/109/EY tunnustetaan EU:n alueella pitkään oleskelleiden siirtotyöläisten liikkumisoikeudet vuodesta 2006 lähtien, on tärkeää arvioida myös mahdollisuutta ottaa käyttöön yhteiset vähimmäisvaatimukset, jotka helpottavat jossain jäsenvaltiossa suhteellisen lyhyen ajan oleskelleiden työtekijöiden liikkuvuutta EU:ssa sitten, kun unioniin vuonna 2004 liittyneissä jäsenvaltioissa sovelletaan työntekijöiden vapaata liikkuvuutta. Tätä varten voitaisiin esimerkiksi myöntää oleskelulupa työnhakua varten, jolloin työnhakijalla olisi mahdollisuudet hakea avoimia työpaikkoja. Lisäksi olisi toivottavaa, että EU:n ulkopuolisissa alkuperämaissa annettaisiin peruskoulutusta, koska sillä voi olla tietyillä aloilla ratkaiseva merkitys, ja että laadittaisiin yhteiset vähimmäisvaatimukset ennen unioniin tuloa tai tulovaltiossa hankittujen ammatillisten valmiuksien tunnustamiseksi.

| 1.10 | katsoo, että yksittäisen työntekijän maahanpääsyn tulee periaatteessa olla yhteydessä tiettyyn työpaikkaan.
  Työmarkkinoilla on kuitenkin tiettyjä erityisaloja, joilla olevista avoimista työpaikoista tiedottaminen maahanmuuttajien alkuperämaassa on vaikeampaa kuin muilla aloilla. Kyseisiä aloja varten laillista maahanmuuttoa koskevaan yhteisön lainsäädäntöön voitaisiin sisällyttää mahdollisuus myöntää työnhakua varten tilapäisiä oleskelulupia, joiden voimassaoloaika olisi rajoitettu ja joiden hallinnoinnista vastaisi kukin jäsenvaltio.
  Tulevassa lainsäädännössä tulisi tutkia myös mahdollisuutta työpaikan ja toimialan vaihdoksiin ja määritellä työnhakua varten myönnetyn oleskeluluvan keston mukainen työttömyyden enimmäisaika, jonka kuluttua siirtotyöläisen on palattava alkuperämaahan. Tällainen tiukka vaatimus johtaisi kuitenkin siihen, että monet maahanmuuttajat turvautuisivat edelleen salakuljetusmafioihin. Sen vuoksi säännöissä tulisi olla joustavuutta, mikä ensinnäkin antaa maahanmuuttajille toivoa ja pitää heidät erossa mafiasta ja toiseksi antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden päästää maahan unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia ennakoidun työvoimatarpeen perusteella. Mikäli lainsäädäntöön suunnitellaan työttömyyden enimmäisaikoja, joiden jälkeen siirtotyöläisen olisi palattava alkuperämaahansa, on otettava huomioon työntekijän kotoutumisaste, muun muassa maassa asuvat perheenjäsenet, lasten koulunkäynti, asumisaika maassa ja työvuosien määrä ennen työttömyysaikaa. |
| --- | --- |

1.10

katsoo, että yksittäisen työntekijän maahanpääsyn tulee periaatteessa olla yhteydessä tiettyyn työpaikkaan.

Työmarkkinoilla on kuitenkin tiettyjä erityisaloja, joilla olevista avoimista työpaikoista tiedottaminen maahanmuuttajien alkuperämaassa on vaikeampaa kuin muilla aloilla. Kyseisiä aloja varten laillista maahanmuuttoa koskevaan yhteisön lainsäädäntöön voitaisiin sisällyttää mahdollisuus myöntää työnhakua varten tilapäisiä oleskelulupia, joiden voimassaoloaika olisi rajoitettu ja joiden hallinnoinnista vastaisi kukin jäsenvaltio.

Tulevassa lainsäädännössä tulisi tutkia myös mahdollisuutta työpaikan ja toimialan vaihdoksiin ja määritellä työnhakua varten myönnetyn oleskeluluvan keston mukainen työttömyyden enimmäisaika, jonka kuluttua siirtotyöläisen on palattava alkuperämaahan. Tällainen tiukka vaatimus johtaisi kuitenkin siihen, että monet maahanmuuttajat turvautuisivat edelleen salakuljetusmafioihin. Sen vuoksi säännöissä tulisi olla joustavuutta, mikä ensinnäkin antaa maahanmuuttajille toivoa ja pitää heidät erossa mafiasta ja toiseksi antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden päästää maahan unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia ennakoidun työvoimatarpeen perusteella. Mikäli lainsäädäntöön suunnitellaan työttömyyden enimmäisaikoja, joiden jälkeen siirtotyöläisen olisi palattava alkuperämaahansa, on otettava huomioon työntekijän kotoutumisaste, muun muassa maassa asuvat perheenjäsenet, lasten koulunkäynti, asumisaika maassa ja työvuosien määrä ennen työttömyysaikaa.

| 1.11 | katsoo, että ”yksilöllistä arviointia” joustavammat maahanpääsytavat — kuten vihreä kortti — jotka on tarkoitettu kattamaan vaihtelevia ja pitkäaikaisia työvoimatarpeita, voidaan sisällyttää yhteisön sääntelyyn vain ottamalla käyttöön tietojärjestelmä, jonka avulla voidaan tiedottaa avoimista työpaikoista Euroopan laajuisesti, ja määrittelemällä yhteiset valintakriteerit siirtotyöläisten maahanpääsyä varten. |
| --- | --- |

1.11

katsoo, että ”yksilöllistä arviointia” joustavammat maahanpääsytavat — kuten vihreä kortti — jotka on tarkoitettu kattamaan vaihtelevia ja pitkäaikaisia työvoimatarpeita, voidaan sisällyttää yhteisön sääntelyyn vain ottamalla käyttöön tietojärjestelmä, jonka avulla voidaan tiedottaa avoimista työpaikoista Euroopan laajuisesti, ja määrittelemällä yhteiset valintakriteerit siirtotyöläisten maahanpääsyä varten.

| 1.12 | katsoo, että kysymystä työ- tai oleskeluluvista ja niiden yhdistämisestä ei tule ratkaista unionin tasolla, vaan se tulee jättää yksittäisten jäsenvaltioiden tehtäväksi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.12

katsoo, että kysymystä työ- tai oleskeluluvista ja niiden yhdistämisestä ei tule ratkaista unionin tasolla, vaan se tulee jättää yksittäisten jäsenvaltioiden tehtäväksi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

Oikeudet, liitännäistoimenpiteet ja yhteistyö kolmansien maiden kanssa

Alueiden komitea

| 1.13 | katsoo, että kolmansista maista tulevien siirtotyöläisten perusluonteiset kansalais- ja sosiaalioikeudet on taattava yhteisön tasolla asianmukaisen sääntelyn avulla. |
| --- | --- |

1.13

katsoo, että kolmansista maista tulevien siirtotyöläisten perusluonteiset kansalais- ja sosiaalioikeudet on taattava yhteisön tasolla asianmukaisen sääntelyn avulla.

| 1.14 | korostaa aiempaan tapaan, että kolmansista maista tapahtuvaa aivovuotoa tulee rajoittaa yhdessä kyseisten maiden kanssa, jotta muuttoliike pysyisi hallittavalla ja hyödyllisellä tasolla sekä vastaanottaja- että alkuperämaassa (CdR 223/2003). Strategiat, joiden tarkoituksena on vähentää köyhyyttä, parantaa elin- ja työolosuhteita sekä kehittää koulutusjärjestelmiä maahanmuuttajien alkuperämaissa, auttavat pitkällä aikavälillä normaalistamaan maahanmuuttovirrat. |
| --- | --- |

1.14

korostaa aiempaan tapaan, että kolmansista maista tapahtuvaa aivovuotoa tulee rajoittaa yhdessä kyseisten maiden kanssa, jotta muuttoliike pysyisi hallittavalla ja hyödyllisellä tasolla sekä vastaanottaja- että alkuperämaassa (CdR 223/2003). Strategiat, joiden tarkoituksena on vähentää köyhyyttä, parantaa elin- ja työolosuhteita sekä kehittää koulutusjärjestelmiä maahanmuuttajien alkuperämaissa, auttavat pitkällä aikavälillä normaalistamaan maahanmuuttovirrat.

| 1.15 | katsoo, että yhteistyötoimissa on suosittava alkuperämaassa tapahtuvaa yleissivistävää koulutusta, ammattikoulutusta ja rekrytointia. Lisäksi raja- tai naapurivaltioiden tai huomattavan muuttoliikkeen kohteena olevien valtioiden välillä voitaisiin tehdä kahden- tai monenvälisiä sopimuksia maahanpääsyn helpottamiseksi. |
| --- | --- |

1.15

katsoo, että yhteistyötoimissa on suosittava alkuperämaassa tapahtuvaa yleissivistävää koulutusta, ammattikoulutusta ja rekrytointia. Lisäksi raja- tai naapurivaltioiden tai huomattavan muuttoliikkeen kohteena olevien valtioiden välillä voitaisiin tehdä kahden- tai monenvälisiä sopimuksia maahanpääsyn helpottamiseksi.

Paikallis- ja alueviranomaisten ensisijainen rooli

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.16 | korostaa, että taloudellisista syistä johtuvalla maahanmuutolla on huomattava paikallinen ja alueellinen ulottuvuus, koska se vaikuttaa paikallisiin työmarkkinoihin sekä paikallisiin ja alueellisiin palveluihin (sosiaalipalvelut, opetus, asuminen jne.). Siksi paikallis- ja alueviranomaisille on myönnettävä yhteisön varoja maahanmuuttajien kotouttamiseen. |
| --- | --- |

1.16

korostaa, että taloudellisista syistä johtuvalla maahanmuutolla on huomattava paikallinen ja alueellinen ulottuvuus, koska se vaikuttaa paikallisiin työmarkkinoihin sekä paikallisiin ja alueellisiin palveluihin (sosiaalipalvelut, opetus, asuminen jne.). Siksi paikallis- ja alueviranomaisille on myönnettävä yhteisön varoja maahanmuuttajien kotouttamiseen.

| 1.17 | korostaa paikallisviranomaisten keskeistä roolia turvallisuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden takaamisessa. Kyseiset tekijät ovat olennainen osa taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttopolitiikkaa. |
| --- | --- |

1.17

korostaa paikallisviranomaisten keskeistä roolia turvallisuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden takaamisessa. Kyseiset tekijät ovat olennainen osa taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttopolitiikkaa.

| 1.18 | katsoo, että siirtotyövoiman laadun ja määrän määrittelyssä on käytettävä menetelmiä, joissa otetaan huomioon kansallisten tarpeiden lisäksi myös paikallis- ja alueviranomaisten ehdotukset. |
| --- | --- |

1.18

katsoo, että siirtotyövoiman laadun ja määrän määrittelyssä on käytettävä menetelmiä, joissa otetaan huomioon kansallisten tarpeiden lisäksi myös paikallis- ja alueviranomaisten ehdotukset.

| 1.19 | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla huomattava rooli sosiaalisen kotouttamisen, kulttuuri- ja kielikoulutuksen, siirtotyöläisten ammattikoulutuksen ja sen tunnustamisen aloilla. Ne voivat myös osallistua kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön, jonka tarkoituksena on siirtotyöläisiksi pyrkivien työntekijöiden koulutus. |
| --- | --- |

1.19

toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla huomattava rooli sosiaalisen kotouttamisen, kulttuuri- ja kielikoulutuksen, siirtotyöläisten ammattikoulutuksen ja sen tunnustamisen aloilla. Ne voivat myös osallistua kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön, jonka tarkoituksena on siirtotyöläisiksi pyrkivien työntekijöiden koulutus.

2.   Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | ottaa huomioon uuteen perustuslakisopimukseen sisältyvät määräykset ja korostaa kiinteää yhteyttä maahanmuutto- ja työllisyyspolitiikkojen välillä (EY:n perustamissopimuksen VIII osasto, 137 g artikla). Komitea katsookin, että sitä tulisi kuulla vihreän kirjan pohjalta annetuista säädöksistä. |
| --- | --- |

2.1

ottaa huomioon uuteen perustuslakisopimukseen sisältyvät määräykset ja korostaa kiinteää yhteyttä maahanmuutto- ja työllisyyspolitiikkojen välillä (EY:n perustamissopimuksen VIII osasto, 137 g artikla). Komitea katsookin, että sitä tulisi kuulla vihreän kirjan pohjalta annetuista säädöksistä.

| 2.2 | kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan siirtotyöntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelua koskevan YK:n yleissopimuksen. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan siirtotyöntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelua koskevan YK:n yleissopimuksen.

| 2.3 | katsoo, että maahanmuuttoon ja työmarkkinoihin liittyviä ongelmia voidaan parhaiten käsitellä unionin tasolla. Erityistä huomiota olisi kuitenkin kiinnitettävä maahantulon ja oleskelun edellytysten määrittelemiseen siten, ettei yhtäältä kiistetä jäsenvaltioiden oikeutta rajoittaa maahantulijoiden määrää eikä toisaalta vaikuteta kielteisesti muiden valtioiden vastaavaan oikeuteen. Liian tiukat edellytykset estäisivät jäsenvaltioita vastaanottamasta haluamansa määrän maahanmuuttajia, ja sillä voisi olla vakavia vaikutuksia valtioiden tai niiden alueiden taloudelliselle kilpailukyvylle. Komitea suosittaakin, että maahanpääsykriteerejä koskevaa tulevaa lainsäädäntöä valmisteltaessa tutkittaisiin, miten se sopii yhteen erilaisten kansallisten, alueellisten ja paikallisten olosuhteiden kanssa. |
| --- | --- |

2.3

katsoo, että maahanmuuttoon ja työmarkkinoihin liittyviä ongelmia voidaan parhaiten käsitellä unionin tasolla. Erityistä huomiota olisi kuitenkin kiinnitettävä maahantulon ja oleskelun edellytysten määrittelemiseen siten, ettei yhtäältä kiistetä jäsenvaltioiden oikeutta rajoittaa maahantulijoiden määrää eikä toisaalta vaikuteta kielteisesti muiden valtioiden vastaavaan oikeuteen. Liian tiukat edellytykset estäisivät jäsenvaltioita vastaanottamasta haluamansa määrän maahanmuuttajia, ja sillä voisi olla vakavia vaikutuksia valtioiden tai niiden alueiden taloudelliselle kilpailukyvylle. Komitea suosittaakin, että maahanpääsykriteerejä koskevaa tulevaa lainsäädäntöä valmisteltaessa tutkittaisiin, miten se sopii yhteen erilaisten kansallisten, alueellisten ja paikallisten olosuhteiden kanssa.

| 2.4 | panee merkille, että yhteiset säännöt voivat tuoda mukanaan lisäarvoa, kun otetaan huomioon kansainväliset näkökohdat ja yhden jäsenvaltion politiikan vaikutus toiseen. Komitea suosittaa, että lisäarvo osoitettaisiin ennen uuden lainsäädännön antamista ja että arvioitaisiin, millä seikoilla ei ole kansainvälisiä vaikutuksia, jolloin ne voitaisiin kattaa tehokkaammin jäsenvaltioiden omalla lainsäädännöllä. |
| --- | --- |

2.4

panee merkille, että yhteiset säännöt voivat tuoda mukanaan lisäarvoa, kun otetaan huomioon kansainväliset näkökohdat ja yhden jäsenvaltion politiikan vaikutus toiseen. Komitea suosittaa, että lisäarvo osoitettaisiin ennen uuden lainsäädännön antamista ja että arvioitaisiin, millä seikoilla ei ole kansainvälisiä vaikutuksia, jolloin ne voitaisiin kattaa tehokkaammin jäsenvaltioiden omalla lainsäädännöllä.

| 2.5 | katsoo, että koska vihreässä kirjassa (lainsäädäntöä valmisteleva kuuleminen) ei mainita, mikä lainsäädäntöväline olisi tässä yhteydessä otettava käyttöön, välineen tulisi olla direktiivi, sillä se asettaa kansallisille politiikoille suuntaviivat ja yhtäältä kunnioittaa valtioiden riippumattomuutta asiaan liittyvien erityisten näkökulmien määrittelyssä ja erityisten alueellisten ja paikallisten piirteiden tunnustamisessa sekä toisaalta asettaa siirtolaisten maahanpääsyä ja oleskelua koskevat suuntaviivat, jotta tietyn jäsenvaltion maahanmuuttopolitiikka ei vaikuttaisi kielteisesti muiden valtioiden vastaavaan politiikkaan. Direktiivillä taattaisiin jäsenvaltioille riittävä joustavuus ottaa huomioon myös alueelliset ja paikalliset erityispiirteet. |
| --- | --- |

2.5

katsoo, että koska vihreässä kirjassa (lainsäädäntöä valmisteleva kuuleminen) ei mainita, mikä lainsäädäntöväline olisi tässä yhteydessä otettava käyttöön, välineen tulisi olla direktiivi, sillä se asettaa kansallisille politiikoille suuntaviivat ja yhtäältä kunnioittaa valtioiden riippumattomuutta asiaan liittyvien erityisten näkökulmien määrittelyssä ja erityisten alueellisten ja paikallisten piirteiden tunnustamisessa sekä toisaalta asettaa siirtolaisten maahanpääsyä ja oleskelua koskevat suuntaviivat, jotta tietyn jäsenvaltion maahanmuuttopolitiikka ei vaikuttaisi kielteisesti muiden valtioiden vastaavaan politiikkaan. Direktiivillä taattaisiin jäsenvaltioille riittävä joustavuus ottaa huomioon myös alueelliset ja paikalliset erityispiirteet.

| 2.6 | katsoo lisäksi, että sosiaali- ja kansalaisoikeuksien määrittelemiseksi voitaisiin harkita mahdollisuutta ottaa käyttöön sääntelyväline. |
| --- | --- |

2.6

katsoo lisäksi, että sosiaali- ja kansalaisoikeuksien määrittelemiseksi voitaisiin harkita mahdollisuutta ottaa käyttöön sääntelyväline.

| 2.7 | suosittaa, että lainsäädäntöä valmisteleva kuuleminen olisi laajaa ja että alue- ja paikallisviranomaiset voisivat ottaa siihen osaa, koska komissio pitää niitä maahanmuuttopolitiikan kannalta tärkeinä toimijoina. |
| --- | --- |

2.7

suosittaa, että lainsäädäntöä valmisteleva kuuleminen olisi laajaa ja että alue- ja paikallisviranomaiset voisivat ottaa siihen osaa, koska komissio pitää niitä maahanmuuttopolitiikan kannalta tärkeinä toimijoina.

| 2.8 | katsoo, että viittaus tarpeeseen ottaa alueelliset ja paikalliset näkökohdat huomioon on epämääräinen (vihreä kirja s. 8) ja kehottaa komissiota tunnustamaan selkeästi myös tulevassa lainsäädännössä alue- ja paikallisviranomaisten roolin siirtotyöläisiä tarvitsevien työmarkkina-alojen määrittelyssä.
  Komitea toistaa lisäksi näkemyksensä, jonka mukaan tarvitaan maahanmuuttopolitiikkoihin liittyvien hyvien toimintatapojen vaihtoon tarkoitettua ohjelmaa, ja ehdottaa, että Euroopan unioni tukee siirtotyövoiman käytöstä kiinnostuneille yrityksille tarkoitettujen alueellisten yhteyspisteiden perustamista työvoimapulan ratkaisemiseksi ja taloudellisen kehityksen edistämiseksi.
  Komitea pitää hyödyllisenä taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden, paikallis- ja aluetasolla ehdotettujen toimien taloudellisen ja sosiaalisen vaikutuksen sekä tarvittavan rahoituksen arviointia.
  Komitean tulisi käynnistää vaikutusten arvioimisen kannalta tarpeellisia toimia (tutkimukset, mielipidetiedustelut, kuulemistilaisuudet, konferenssit, kyselyt), joiden tarkoituksena on parantaa maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikkoihin liittyvää sääntelyä ja koordinointia. |
| --- | --- |

2.8

katsoo, että viittaus tarpeeseen ottaa alueelliset ja paikalliset näkökohdat huomioon on epämääräinen (vihreä kirja s. 8) ja kehottaa komissiota tunnustamaan selkeästi myös tulevassa lainsäädännössä alue- ja paikallisviranomaisten roolin siirtotyöläisiä tarvitsevien työmarkkina-alojen määrittelyssä.

Komitea toistaa lisäksi näkemyksensä, jonka mukaan tarvitaan maahanmuuttopolitiikkoihin liittyvien hyvien toimintatapojen vaihtoon tarkoitettua ohjelmaa, ja ehdottaa, että Euroopan unioni tukee siirtotyövoiman käytöstä kiinnostuneille yrityksille tarkoitettujen alueellisten yhteyspisteiden perustamista työvoimapulan ratkaisemiseksi ja taloudellisen kehityksen edistämiseksi.

Komitea pitää hyödyllisenä taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden, paikallis- ja aluetasolla ehdotettujen toimien taloudellisen ja sosiaalisen vaikutuksen sekä tarvittavan rahoituksen arviointia.

Komitean tulisi käynnistää vaikutusten arvioimisen kannalta tarpeellisia toimia (tutkimukset, mielipidetiedustelut, kuulemistilaisuudet, konferenssit, kyselyt), joiden tarkoituksena on parantaa maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikkoihin liittyvää sääntelyä ja koordinointia.

| 2.9 | panee merkille, että komissio korostaa tarvetta vähentää jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden hallinnollista taakkaa tulevien toimien myötä, mutta ei viittaa suoraan kustannusten muodostamaan ongelmaan, vaikka se monien toimien tapauksessa on ilmeinen. Komitean mukaan on tarpeen arvioida, mitä hallinnollisia ja taloudellisia velvoitteita käyttöön otettavat toimet aiheuttavat alue- ja paikallisviranomaisille. Koska monet tämäntyyppiset ohjelmat ovat kalliita, vaikutusten arviointi on välttämätöntä. Sekä valtion että unionin on annettava niille rahoitustukea, mutta ohjelmien sisällön ja toimeenpanon määrittelyssä toimivalta tulee jäädä paikallisviranomaisille. |
| --- | --- |

2.9

panee merkille, että komissio korostaa tarvetta vähentää jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden hallinnollista taakkaa tulevien toimien myötä, mutta ei viittaa suoraan kustannusten muodostamaan ongelmaan, vaikka se monien toimien tapauksessa on ilmeinen. Komitean mukaan on tarpeen arvioida, mitä hallinnollisia ja taloudellisia velvoitteita käyttöön otettavat toimet aiheuttavat alue- ja paikallisviranomaisille. Koska monet tämäntyyppiset ohjelmat ovat kalliita, vaikutusten arviointi on välttämätöntä. Sekä valtion että unionin on annettava niille rahoitustukea, mutta ohjelmien sisällön ja toimeenpanon määrittelyssä toimivalta tulee jäädä paikallisviranomaisille.

Bryssel 7. heinäkuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 73, 26.3.2003, s. 16.

1

(2)  EYVL C 278, 14.11.2002, s. 44.

2

(3)  EYVL C 19, 22.1.2002, s. 20.

3

(4)  EYVL C 107, 3.5.2002, s. 85.

4

(5)  EYVL C 19, 22.1.2002, s. 18.

5

(6)  EUVL C 244, 10.10.2003, s. 5.

6

(7)  EYVL C 287, 22.11.2002, s. 1.

7

(8)  EYVL C 125, 27.5.2002, s. 112.

8

(9)  EUVL C 109, 30.4.2004, s. 46.

9

(10)  EYVL C 192, 12.8.2002, s. 20.

10

---