# Euroopa Liidu C 186/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.186.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 186 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide26. juuni 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.186.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 186

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide26. juuni 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2012/C 186/01 | Teatis isikutele, rühmitustele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu (vt nõukogu määruse (EL) nr 542/2012 lisa) | 1 |
| 2012/C 186/02 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu rakendusotsusega 2012/334/ÜVJP rakendatavas nõukogu otsuses 2011/486/ÜVJP ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 543/2012 rakendatavas nõukogu määruses (EL) nr 753/2011, milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis | 3 |
| 2012/C 186/03 | Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/782/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega 2012/335/ÜVJP, ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 544/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 5 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 186/04 | Euro vahetuskurss | 6 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2012/C 186/01

Teatis isikutele, rühmitustele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu (vt nõukogu määruse (EL) nr 542/2012 lisa)

1

2012/C 186/02

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu rakendusotsusega 2012/334/ÜVJP rakendatavas nõukogu otsuses 2011/486/ÜVJP ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 543/2012 rakendatavas nõukogu määruses (EL) nr 753/2011, milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis

3

2012/C 186/03

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/782/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega 2012/335/ÜVJP, ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 544/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

5

Euroopa Komisjon

2012/C 186/04

Euro vahetuskurss

6

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 186/05 | Konkursikutse ENIAC Joint Undertaking töökava raames | 7 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 186/06 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 8 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 186/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6570 – UPS/TNT Express) (
  1
  ) | 9 |
| 2012/C 186/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6620 – Platinum Equity/Caterpillar Logistics Services) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 10 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 186/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 11 |
| 2012/C 186/10 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 18 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 186/05

Konkursikutse ENIAC Joint Undertaking töökava raames

7

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 186/06

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

8

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 186/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6570 – UPS/TNT Express) (
  1
  )

1

9

2012/C 186/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6620 – Platinum Equity/Caterpillar Logistics Services) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

10

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 186/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

11

2012/C 186/10

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/1

---

Teatis isikutele, rühmitustele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu

(vt nõukogu määruse (EL) nr 542/2012 lisa)

2012/C 186/01

Nõukogu määruses (EL) nr 542/2012 loetletud isikutele, rühmitustele ja üksustele teatatakse järgmist (1):

Euroopa Liidu Nõukogu on kindlaks teinud, et põhjendused asjaomaste isikute, rühmituste või üksuste kandmiseks nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on ette nähtud nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks, (2) on endiselt kehtivad. Sellest tulenevalt on nõukogu otsustanud jätta need isikud, rühmitused ja üksused eespool nimetatud loetellu.

Määrusega (EÜ) nr 2580/2001 nähakse ette, et kõik asjaomastele isikutele, rühmitustele või üksustele kuuluvad rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid külmutatakse ning et nende käsutusse ei tohi anda otseselt ega kaudselt rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ega majandusressursse.

Asjaomaste isikute, rühmituste ja üksuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, mis on loetletud määruse lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 2. Pädevate asutuste ajakohastatud loetelu on kättesaadav järgmisel veebiaadressil:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Asjaomased isikud, rühmitised või üksused võivad esitada taotluse, et saada nõukogu põhjendused nende jätmise kohta eespool nimetatud loetelusse (välja arvatud juhul, kui põhjendused on neile juba edastatud), järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Asjaomased isikud, rühmitused või üksused võivad eespool toodud aadressil igal ajal esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise ja jätmise kohta eespool nimetatud loetelusse läbi vaadataks. Sellised taotlused vaadatakse pärast nende kättesaamist läbi. Sellega seoses juhitakse asjaomaste isikute, rühmituste ja üksuste tähelepanu asjaolule, et nõukogu vaatab nimetatud loetelu korrapäraselt läbi kooskõlas ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikega 6. Selleks et taotlusi käsitletaks järgmise läbivaatamise käigus, tuleks need esitada 27. augustiks 2012.

Samuti juhitakse asjaomaste isikute, rühmituste ja üksuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu määrus Euroopa Üldkohtus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 lõigetes 4 ja 6 sätestatud tingimustele.

---

(1)  ELT L 165, 26.6.2012, lk 12.

(2)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70.

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/3

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu rakendusotsusega 2012/334/ÜVJP rakendatavas nõukogu otsuses 2011/486/ÜVJP ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 543/2012 rakendatavas nõukogu määruses (EL) nr 753/2011, milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis

2012/C 186/02

Nõukogu rakendusotsusega 2012/334/ÜVJP (1) rakendatava nõukogu otsuse 2011/486/ÜVJP (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Afganistanis) lisas ning nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 543/2012 (2) rakendatava nõukogu määruse (EL) nr 753/2011 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Afganistanis) I lisas loetletud isikutele tehakse teatavaks järgmine teave.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu võttis vastu resolutsiooni 1988 (2011), millega kehtestatakse piiravad meetmed isikute ja üksuste vastu, kes olid enne kõnealuse resolutsiooni vastuvõtmist tuvastatud kui Talibani liikmed, ning teiste nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu, kes olid loetletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1267 (1999) ja 1333 (2000) kohaselt asutatud komitee koostatud konsolideeritud loetelu A osas (Talibaniga seotud isikud) ja B osas (Talibaniga seotud üksused ning teised rühmitused ja ettevõtjad), samuti teiste Talibaniga seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu.

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punkti 30 kohaselt loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee ajakohastas 18. mail ja 1. juunil 2012 loetelu isikutest, rühmitustest, ettevõtjatest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

Asjaomased isikud võivad esitada igal ajal ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punkti 30 kohaselt moodustatud komiteele taotluse koos täiendavate dokumentidega nende suhtes kohaldatavate ÜRO loetellu kandmist käsitlevate otsuste ülevaatamiseks. Kõik sellised taotlused tuleks saata järgmisel aadressil:

| United Nations — Focal point for delisting |
| --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Lisateabe saamiseks vt: http://www.un.org/sc/committees/751/comguide.shtml

ÜRO otsuse tulemusel otsustas Euroopa Liidu Nõukogu, et ÜRO määratletud isikud tuleks kanda loetellu isikutest, rühmitustest, ettevõtjatest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse otsuses 2011/486/ÜVJP ja määruses (EL) nr 753/2011 sätestatud piiravaid meetmeid. Asjaomaste isikute loetellu kandmise põhjendused on esitatud nõukogu otsuse lisa ja nõukogu määruse I lisa vastavates kannetes.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EL) nr 753/2011 II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artiklit 5).

Asjaomased isikud võivad esitada nõukogule järgmisel aadressil koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loeteludesse vaadataks uuesti läbi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG K — Coordination Unit |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG K — Coordination Unit

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Samuti juhitakse asjaomaste isikute tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 165, 26.6.2012, lk 75.

(2)  ELT L 165, 26.6.2012, lk 15.

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/5

---

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/782/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega 2012/335/ÜVJP, ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 544/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

2012/C 186/03

Allpool esitatud teabele juhitakse nende isikute ja üksuste tähelepanu, kes on loetletud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias käsitlevate nõukogu otsuse 2011/782/ÜVJP (mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega 2012/335/ÜVJP (1)) I lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 36/2012 (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 544/2012 (2)) II lisas.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et eespool nimetatud lisades esitatud isikud ja üksused tuleks kanda nende isikute ja üksuste nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2011/782/ÜVJP ja määruses (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias. Nende isikute ja üksuste loetelusse kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EL) nr 36/2012 III lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artiklit 16).

Asjaomased isikud ja üksused võivad esitada nõukogule järgmisel aadressil taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetelusse vaadataks uuesti läbi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C Coordination Unit |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C Coordination Unit

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Samuti juhitakse asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 lõikes 2 ja artikli 263 lõigetes 4 ja 6 sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 165, 26.6.2012, lk 80.

(2)  ELT L 165, 26.6.2012, lk 20.

---

Euroopa Komisjon

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/6

---

Euro vahetuskurss (1)

25. juuni 2012

2012/C 186/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2488 |
| JPY | Jaapani jeen | 99,57 |
| DKK | Taani kroon | 7,4335 |
| GBP | Inglise nael | 0,80285 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8165 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2008 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,4980 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,813 |
| HUF | Ungari forint | 287,53 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6964 |
| PLN | Poola zlott | 4,2548 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4678 |
| TRY | Türgi liir | 2,2703 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2480 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2861 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,6908 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5881 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6023 |
| KRW | Korea won | 1 451,66 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,5618 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9465 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5330 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 836,60 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9903 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,256 |
| RUB | Vene rubla | 41,4700 |
| THB | Tai baht | 39,824 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5932 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,3833 |
| INR | India ruupia | 71,2000 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2488

JPY

Jaapani jeen

99,57

DKK

Taani kroon

7,4335

GBP

Inglise nael

0,80285

SEK

Rootsi kroon

8,8165

CHF

Šveitsi frank

1,2008

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,4980

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,813

HUF

Ungari forint

287,53

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6964

PLN

Poola zlott

4,2548

RON

Rumeenia leu

4,4678

TRY

Türgi liir

2,2703

AUD

Austraalia dollar

1,2480

CAD

Kanada dollar

1,2861

HKD

Hongkongi dollar

9,6908

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5881

SGD

Singapuri dollar

1,6023

KRW

Korea won

1 451,66

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,5618

CNY

Hiina jüaan

7,9465

HRK

Horvaatia kuna

7,5330

IDR

Indoneesia ruupia

11 836,60

MYR

Malaisia ringit

3,9903

PHP

Filipiini peeso

53,256

RUB

Vene rubla

41,4700

THB

Tai baht

39,824

BRL

Brasiilia reaal

2,5932

MXN

Mehhiko peeso

17,3833

INR

India ruupia

71,2000

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/7

---

Konkursikutse ENIAC Joint Undertaking töökava raames

2012/C 186/05

Teatatakse konkursikutsest seoses ENIAC Joint Undertaking töökavaga.

Taotlusi oodatakse seoses järgmise konkursiga: ENIAC-2012-2

Konkursi dokumentatsioon, sh tähtaeg ja eelarve on kirjas konkursikutses, mis avaldatakse järgmisel veebilehel:

http://www.eniac.eu/web/calls/ENIACJU_Call7_2012-2.php

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/8

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

2012/C 186/06

1.   Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) artikli 11 lõike 2 kohaselt teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeval, juhul kui ei algatata nende läbivaatamist järgmise menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

ELi tootjad võivad esitada läbivaatamise algatamiseks kirjaliku taotluse. Taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise.

Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata või kommenteerida.

3.   Tähtaeg

Eelnevast lähtuvalt võivad liidu tootjad esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium (2).

4.   Käesolev teade on avaldatud määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/-riigid | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ferrosiliitsium | Hiina Rahvavabariik, Egiptus, Kasahstan ja Venemaa | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 172/2008 (ELT L 55, 28.2.2008, lk 6), mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1297/2009 (ELT L 351, 30.12.2009, lk 1). | 1.3.2013 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/-riigid

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev (3)

Ferrosiliitsium

Hiina Rahvavabariik, Egiptus, Kasahstan ja Venemaa

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 172/2008 (ELT L 55, 28.2.2008, lk 6), mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1297/2009 (ELT L 351, 30.12.2009, lk 1).

1.3.2013

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  Faks +32 22956505.

(3)  Meede aegub veerus nimetatud kuupäeval keskööl.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6570 – UPS/TNT Express)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 186/07

| 1. | 15. juunil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja United Parcel Service Inc.(„UPS”, Ameerika Ühendriigid) omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ainukontrolli ettevõtja TNT Express N.V. („TNT Express”, Madalmaad) üle Madalmaade õiguse kohase avaliku ülevõtmispakkumise teel. |
| --- | --- |

1.

15. juunil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja United Parcel Service Inc.(„UPS”, Ameerika Ühendriigid) omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ainukontrolli ettevõtja TNT Express N.V. („TNT Express”, Madalmaad) üle Madalmaade õiguse kohase avaliku ülevõtmispakkumise teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | UPS: üleilmselt tegutsev eriotstarbeliste transpordi- ja logistikateenuste osutaja, kes tegutseb väikepakkide kättetoimetamise, lastilendude, ekspedeerimise ja lepingulise logistika valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

UPS: üleilmselt tegutsev eriotstarbeliste transpordi- ja logistikateenuste osutaja, kes tegutseb väikepakkide kättetoimetamise, lastilendude, ekspedeerimise ja lepingulise logistika valdkonnas;

| — | TNT Express: tegutseb üleilmselt logistikasektoris ning osutab väikepakkide kättetoimetamise, õhu- ja maismaavedude, ekspedeerimise ja lepingulise logistika teenuseid. |
| --- | --- |

—

TNT Express: tegutseb üleilmselt logistikasektoris ning osutab väikepakkide kättetoimetamise, õhu- ja maismaavedude, ekspedeerimise ja lepingulise logistika teenuseid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6570 – UPS/TNT Express):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6570 – UPS/TNT Express):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/10

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6620 – Platinum Equity/Caterpillar Logistics Services)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 186/08

| 1. | 19. juunil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Platinum Equity LLC („Platinum”, Ameerika Ühendriigid) omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ainukontrolli ettevõtja Caterpillar Logistics Services LLC („Caterpillar”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

19. juunil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Platinum Equity LLC („Platinum”, Ameerika Ühendriigid) omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ainukontrolli ettevõtja Caterpillar Logistics Services LLC („Caterpillar”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Platinum on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes on spetsialiseerunud selliste ettevõtjate omandamisele ja käitamisele, kes pakuvad teenuseid ja lahendusi mitmes valdkonnas, nagu infotehnoloogia, telekommunikatsioon, transport ja logistika, metalliga seotud teenused, tootmine ja turustamine, tegutsevatele klientidele; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Platinum on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes on spetsialiseerunud selliste ettevõtjate omandamisele ja käitamisele, kes pakuvad teenuseid ja lahendusi mitmes valdkonnas, nagu infotehnoloogia, telekommunikatsioon, transport ja logistika, metalliga seotud teenused, tootmine ja turustamine, tegutsevatele klientidele;

| — | CLS tegutseb lepingulise logistika valdkonnas; |
| --- | --- |

—

CLS tegutseb lepingulise logistika valdkonnas;

| — | Caterpillar on ülemaailmse mitmekesiste tegevusaladega kontserni, kes muu hulgas toodab masinaid ja mootoreid ning pakub finantstooteid, emaettevõtja. Ta toodab ja müüb mootoreid ja masinaid paljude rakenduste tarbeks. |
| --- | --- |

—

Caterpillar on ülemaailmse mitmekesiste tegevusaladega kontserni, kes muu hulgas toodab masinaid ja mootoreid ning pakub finantstooteid, emaettevõtja. Ta toodab ja müüb mootoreid ja masinaid paljude rakenduste tarbeks.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6620 – Platinum Equity/Caterpillar Logistics Services):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6620 – Platinum Equity/Caterpillar Logistics Services):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/11

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 186/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„ΚΟΠΑΝΙΣΤΗ” (KOPANISTI)

EÜ nr: EL-PDO-0117-0450-09.03.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — |  | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—



Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — |  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Tootmismeetod:

Spetsialiseerunud juustumeiereides praegu kasutatavat Kopanisti juustu tootmise meetodit on täiustatud ja see erineb pisut kodusest juustuvalmistusmeetodist. Täiustatud meetodi abil lihtsustatakse tootmist, parandatakse kvaliteeti, kasutatakse igal saarel kättesaadavat toorainet ja vähendatakse kulusid.

Taotlejate rühm, kes toodab Kopanisti juustu oma juustumeiereis, palub selle tootmismeetodit muuta järgmiselt:

| a) | juustumass tuleb pärast tükeldamist panna nõrutamiseks kottidesse, mis võivad olla riidest või ka muust sobivast materjalist. Seejärel tuleb vedelik juustumassist välja pressida. Riidekotte ei ole lihtne kasutada ning nende puhastamine taaskasutamiseks on vaevarikas ja aeganõudev. Hiljutiseks tehnoloogiliseks uuenduseks on toiduainete jaoks ettenähtud materjalist sünteetilised kotid; |
| --- | --- |

a)

juustumass tuleb pärast tükeldamist panna nõrutamiseks kottidesse, mis võivad olla riidest või ka muust sobivast materjalist. Seejärel tuleb vedelik juustumassist välja pressida. Riidekotte ei ole lihtne kasutada ning nende puhastamine taaskasutamiseks on vaevarikas ja aeganõudev. Hiljutiseks tehnoloogiliseks uuenduseks on toiduainete jaoks ettenähtud materjalist sünteetilised kotid;

| b) | teise võimalusena võib nõrutatud juustumassile soolamise käigus lisada kuni 15 % ulatuses värsket võid, et parandada juustu tekstuuri, maitset ja lõhna. See meetod on kodusel juustuvalmistamisel tootmispiirkondades laialt levinud. Võid valmistatakse Küklaadide piirkonnas toodetava piima koorimisel saadavast koorest, mida kasutatakse ka piirkonna muude juustude tootmisel. Piima saadakse Küklaadide määratletud piirkonna ühtedelt ja samadelt lüpsiloomadelt, keda peetakse ühesugustes tingimustes ja kes söövad ühesugust toitu. |
| --- | --- |

b)

teise võimalusena võib nõrutatud juustumassile soolamise käigus lisada kuni 15 % ulatuses värsket võid, et parandada juustu tekstuuri, maitset ja lõhna. See meetod on kodusel juustuvalmistamisel tootmispiirkondades laialt levinud. Võid valmistatakse Küklaadide piirkonnas toodetava piima koorimisel saadavast koorest, mida kasutatakse ka piirkonna muude juustude tootmisel. Piima saadakse Küklaadide määratletud piirkonna ühtedelt ja samadelt lüpsiloomadelt, keda peetakse ühesugustes tingimustes ja kes söövad ühesugust toitu.

Tarbijate arvates peab hea Kopanisti juust olema kreemja tekstuuriga, pikantse kuni kergelt vürtsise-piprase maitsega ja meeldiva lõhnaga. Värske või on ideaalne nende kolme omaduse andmiseks Kopanisti juustule ja või parandab oluliselt ka juustu kvaliteeti: tõstab rasvasisaldust, muudab tekstuuri kreemjamaks, mahendab vürtsist-piprast maitset ja annab parema lõhna.

3.2.   Märgistus:

Tarbija täieliku teavitamise huvides lisatakse kohustusliku teabe hulka Kopanisti juustu valmistamiseks kasutatud piima liik või liigid ning märge või lisamise kohta.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„ΚΟΠΑΝΙΣΤΗ” (KOPANISTI)

EÜ nr: EL-PDO-0117-0450-09.03.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Κοπανιστή” (Kopanisti)

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Kreeka

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kopanisti on kreemja tekstuuri ja pikantse maitsega soolane juust, mida toodetakse traditsiooniliselt lehma-, lamba- või kitsepiimast või nende segust.

Kopanisti juustu peamised omadused on järgmised:

| — | maksimaalne niiskusesisaldus: 56 % |
| --- | --- |

—

maksimaalne niiskusesisaldus: 56 %

| — | minimaalne rasvasisaldus (kuivaines): 43 % |
| --- | --- |

—

minimaalne rasvasisaldus (kuivaines): 43 %

| — | konsistents: kreemja tekstuuriga pehme juust |
| --- | --- |

—

konsistents: kreemja tekstuuriga pehme juust

| — | koorik: puudub |
| --- | --- |

—

koorik: puudub

| — | tekstuur: pehme, kreemjas |
| --- | --- |

—

tekstuur: pehme, kreemjas

| — | värvus: kollakas kuni kollakaspruun |
| --- | --- |

—

värvus: kollakas kuni kollakaspruun

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Kopanisti juustu kvaliteet sõltub otseselt piimast, millest seda valmistatakse. Mida rohkem on piimas kuivainet, seda parem on sellest valmistatud juust. Sellise piima tootmisele aitavad kaasa Küklaadide noomis traditsiooniliselt kasvatatavad loomatõud ning piirkonna klimaatilised ja geograafilised eripärad.

Piim, millest Kopanisti juustu saab valmistada, peab vastama järgmistele nõuetele:

| — | see peab pärinema Küklaadide noomi geograafilisest piirkonnast; |
| --- | --- |

—

see peab pärinema Küklaadide noomi geograafilisest piirkonnast;

| — | see peab olema lehma-, lamba- või kitsepiim või nende segu; |
| --- | --- |

—

see peab olema lehma-, lamba- või kitsepiim või nende segu;

| — | see peab pärinema traditsioonilisel viisil kasvatatavatelt lamba-, kitse- või lehmatõugudelt, kes on piirkonnaga kohanenud ning toituvad peamiselt piirkonna taimedest; |
| --- | --- |

—

see peab pärinema traditsioonilisel viisil kasvatatavatelt lamba-, kitse- või lehmatõugudelt, kes on piirkonnaga kohanenud ning toituvad peamiselt piirkonna taimedest;

| — | see peab olema täisrasvane piim; |
| --- | --- |

—

see peab olema täisrasvane piim;

| — | see peab pärinema vähemalt 10 päeva pärast poegimist toimunud lüpsist; |
| --- | --- |

—

see peab pärinema vähemalt 10 päeva pärast poegimist toimunud lüpsist;

| — | juustuvalmistamisel kasutatav piim ei tohi olla kontsentreeritud ega sisaldada juurdelisatud piimapulbrit või kontsentreeritud piima, piimavalke, kaseinaate, värvaineid, säilitusaineid või antibiootilisi aineid; |
| --- | --- |

—

juustuvalmistamisel kasutatav piim ei tohi olla kontsentreeritud ega sisaldada juurdelisatud piimapulbrit või kontsentreeritud piima, piimavalke, kaseinaate, värvaineid, säilitusaineid või antibiootilisi aineid;

| — | nõrutatud juustumassile, millest pärast valmimist saab Kopanisti juust, võib lisada värsket võid kuni 15 % ulatuses juustumassist. Võid valmistatakse Küklaadide noomi piirkonnas toodetava piima koorimisel saadavast koorest, mida kasutatakse ka muude juustude tootmisel. |
| --- | --- |

—

nõrutatud juustumassile, millest pärast valmimist saab Kopanisti juust, võib lisada värsket võid kuni 15 % ulatuses juustumassist. Võid valmistatakse Küklaadide noomi piirkonnas toodetava piima koorimisel saadavast koorest, mida kasutatakse ka muude juustude tootmisel.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Loomad söövad peamiselt karjamaadel, mille taimestik on kidur, kuid eriliselt liigirikas ja ainulaadne oma endeemiliste taimeliikide arvu poolest.

Küklaadidel on geograafilisest asendist ja kliimatingimustest tulenevalt kaks selgesti eristuvat aastaaega: vihmaperiood (oktoobrist aprillini) ja kuiv periood (maist septembrini).

Maist septembrini kuivab karjamaade taimkate täielikult. Sel perioodil toituvad loomad peamiselt kohalike karjamaade kuivatatud taimedest ning tera- või kaunviljasöödast (hiirehernes, ristikhein, lutsern jm), mis pärineb määratletud piirkonna põldudelt. Määratletud piirkonnas valmistatud sööt ei ole siiski piisav ning maist septembrini (kui piimatootmine väheneb) söödetakse loomi 40 % ulatuses ka väljaspool piirkonda valmistatud söödaga. Nimetatud sööt sisaldab tärkliserikkaid viljateri, koreainet ja heina.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik piima tootmise ja töötlemise ning lõpptoote valmimise etapid peavad aset leidma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kopanisti juustu pakendil peab olema järgmine teave:

| — | „Κοπανιστη” („Kopanisti”); |
| --- | --- |

—

„Κοπανιστη” („Kopanisti”);

| — | kaitstud päritolunimetus (KPN); |
| --- | --- |

—

kaitstud päritolunimetus (KPN);

| — | juust; |
| --- | --- |

—

juust;

| — | vajaduse korral toote valmistamisel kasutatud piima liik või liigid ja märge „lisatud võid”; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral toote valmistamisel kasutatud piima liik või liigid ja märge „lisatud võid”;

| — | kui kasutatud on (pastöriseerimata) toorpiima, peab pakendil olema riiklikes ja ELi õigusaktides (määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IX jao IV peatükk) sätestatud erimärgistus; |
| --- | --- |

—

kui kasutatud on (pastöriseerimata) toorpiima, peab pakendil olema riiklikes ja ELi õigusaktides (määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IX jao IV peatükk) sätestatud erimärgistus;

| — | tootja ja pakendaja nimi ja asukoht; |
| --- | --- |

—

tootja ja pakendaja nimi ja asukoht;

| — | toote kaal; |
| --- | --- |

—

toote kaal;

| — | valmistamiskuupäev; |
| --- | --- |

—

valmistamiskuupäev;

| — | järgmised kontrollandmed: |
| --- | --- |

—

järgmised kontrollandmed:

| — | päritolunimetuse kaks esimest tähte: KO; |
| --- | --- |

—

päritolunimetuse kaks esimest tähte: KO;

| — | pakendi seerianumber (nt ΚΟ1650-20/12/94). |
| --- | --- |

—

pakendi seerianumber (nt ΚΟ1650-20/12/94).

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kopanisti juustu tootmise geograafiline ala on piiritletud Kreekas asuva Küklaadide piirkondliku üksuse halduspiiridega; Küklaadid koosnevad 24 asustatud ning rohkem kui 100 asustamata saarest ja kaljulaiust ning need asuvad Egeuse mere lõunaosas.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

a)   Pinnas

Kopanisti juustu tootmispiirkond on Küklaadide saartekogum, mis koosneb rohkem kui 124 asustatud ja asustamata saarest ja kaljulaiust ning mille üldpindala on 2 768 ruutkilomeetrit.

Kaljud, millest Küklaadide pinnavorm moodustub, on eksplosiivse, vulkaanilise tekkega ning moondelised. Üle 55 % Küklaadide noomi kogupinnast on kaetud rohumaadega.

b)   Kliima

Küklaadide piirkonnas, kus aastased isotermid jäävad 18–19 °C vahele, on mõõdukas mereline kliima ja väike aastane sademetehulk. Piirkond on suures osas suhteliselt kuiv ja üks tuulisemaid Kreekas. Suved on meltemi-tuulte tõttu jahedad.

Küklaadide noomi piirkondades, kus Kopanisti juustu toodetakse, on aasta keskmine suhteline õhuniiskus, aasta keskmine temperatuur, vihmaste päevade ja päikesepaisteliste tundide arv aastas järgmised:

| Meteoroloogiajaam | Aasta keskmine suhteline õhuniiskus (%) | Aasta keskmine õhutemperatuur (°C) | Vihmaste päevade arv | Päikesepaisteliste tundide arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Syros | 65 | 18,5 | 79,6 | 2 894,7 |
| Paros | 76 | 18,4 | 63,1 | 2 840,7 |
| Naxos | 71 | 18,4 | 82,0 | 2 622,5 |

Meteoroloogiajaam

Aasta keskmine suhteline õhuniiskus (%)

Aasta keskmine õhutemperatuur (°C)

Vihmaste päevade arv

Päikesepaisteliste tundide arv

Syros

65

18,5

79,6

2 894,7

Paros

76

18,4

63,1

2 840,7

Naxos

71

18,4

82,0

2 622,5

(Kaitseministeerium, 1978)

c)   Taimestik

Küklaadide taimestikule on tüüpilised järgmised taimed:

| — | endeemilised liigid: Fritillaria tuntasia (Kythnos), Campanula sartorii (Andros), Mysorus heldreichii (Dilos), Symphytum naxicola (Naxos), Helichrysum amorgianum (Amorgos) (Voliotis, 1987); |
| --- | --- |

—

endeemilised liigid: Fritillaria tuntasia (Kythnos), Campanula sartorii (Andros), Mysorus heldreichii (Dilos), Symphytum naxicola (Naxos), Helichrysum amorgianum (Amorgos) (Voliotis, 1987);

| — | früügana (võsastik): Quercus coccifera, Sarcopoterium spinosum, Genista acanthoclada, Anthyllis hermanniae, Euphorbia acanthothamnos, Thymelaea hirsuta, Hypericum empetrifolium, Cistus incanus, Cistus salvifolius, Satureja thymbra, Thymus capitus, Globularia alypum jm; |
| --- | --- |

—

früügana (võsastik): Quercus coccifera, Sarcopoterium spinosum, Genista acanthoclada, Anthyllis hermanniae, Euphorbia acanthothamnos, Thymelaea hirsuta, Hypericum empetrifolium, Cistus incanus, Cistus salvifolius, Satureja thymbra, Thymus capitus, Globularia alypum jm;

| — | puitjad võsataimed: Laurus nobilis, Cercis siliquastrum, Calicotome villosa, Spartium junceum, Cotinus coggygria, Erica arborea, Myrtus communis, Erica manipuliflora, Asparagus acutifolius jm; |
| --- | --- |

—

puitjad võsataimed: Laurus nobilis, Cercis siliquastrum, Calicotome villosa, Spartium junceum, Cotinus coggygria, Erica arborea, Myrtus communis, Erica manipuliflora, Asparagus acutifolius jm;

| — | rannikutaimed: |
| --- | --- |

—

rannikutaimed:

| — | kaljused rannad ja sooldunud rannaniidud: Arthrocnemum fruticosum, Salsola kali, Matthiola tricuspidata, Cakile maratima, Eryngium maritinum, Eryngium creticum, Crithmum maritimum, Inula crithmoides jm; |
| --- | --- |

—

kaljused rannad ja sooldunud rannaniidud: Arthrocnemum fruticosum, Salsola kali, Matthiola tricuspidata, Cakile maratima, Eryngium maritinum, Eryngium creticum, Crithmum maritimum, Inula crithmoides jm;

| — | liivarannad: Pinus pinea, Polygonum maritimum, Glaucium flavum, Malcolmia flexuosa, Cakile maritima, Medicago marina, Euphorbia peplis, Tamarix spp., Eryngium maritimum, Eryngium creticum, Echinophora spinosa, Cionura erecta, Calystegia soldanella, Xanthium strumarium, Pancratium maritimum jm (Polunin, 1980). |
| --- | --- |

—

liivarannad: Pinus pinea, Polygonum maritimum, Glaucium flavum, Malcolmia flexuosa, Cakile maritima, Medicago marina, Euphorbia peplis, Tamarix spp., Eryngium maritimum, Eryngium creticum, Echinophora spinosa, Cionura erecta, Calystegia soldanella, Xanthium strumarium, Pancratium maritimum jm (Polunin, 1980).

Loomaliigid ja -tõud, kellelt saadakse Kopanisti juustu valmistamiseks kasutatavat piima ja koort

Kreekale eriomased geofüüsilised ja kliimatingimused on olnud peamine tegur sealse kitse- ja lambakasvatuse arenguks. Seda tegevust iseloomustavad laiaulatuslik loomapidamine, väikesed maavaldused ning vastupidavate, Kreeka rasketes oludes kohanemisvõimeliste ja vähese piimatootlikkusega lamba- ja kitsetõugude aretamine. Kuna loomad on looduslike tingimustega kohanenud ja neid karjatatakse liigirikka, endeemiliste taimeliikide arvu poolest ainulaadse taimestikuga karjamaadel, saadakse neilt piima, millel on eriliselt mitmekesine keemiline koostis ja suurepärased organoleptilised omadused. Piima kvaliteet koos juustuvalmistajate kogemusega annab tulemuseks hulga ehedaid juustusorte, millest üks tuntumaid on Kopanisti.

Enamikul Kreekas ja eelkõige Küklaadidel kasvatatavatest lammastest on ühine genotüüp, kuid nende omadused on erinevad sõltuvalt iga konkreetse kasvatuspiirkonna tingimustest. Loomad on väikesekasvulised ning Kreeka raskete geofüüsiliste ja kliimatingimustega hästi kohanenud; nad annavad vähe piima (80–120 kg aastas), kuid see on suurepärase kvaliteediga. Kvaliteet tuleneb peamiselt loomade kasvatamisviisist ja Kreeka maapiirkondade mitmekesisest taimestikust. Enamik Kreeka lambaid on Zackeli tõugu (Ovis Aries L.). Peale kohalike lambatõugude kasvatatakse ka välismaiseid tõuge ja nende ristandeid kohalike lammastega, kuid nende piim ei ole nii kvaliteetne (Hatziminaoglou & Co., 1985).

Enamik kitsepopulatsioonist (umbes 80 %) koosneb kohalikest tõugudest, umbes 14 % on aretatud, mitme välismaise tõuga ristatud loomad, ja ligikaudu 6 % kitsedest on Zaaneni tõugu. Kohalikku tõugu kitsed erinevad värvi poolest ja neil on tõuaretuseta loomade omadused – väike kasv, madal korduvpoegimiste arv, madal piimatootlikkus ja vastupidavus. Mägiste piirkondade loomade keskmine piimatoodang on 50–100 kg aastas ja tasandikualade loomadel 120–150 kg aastas. Mägistel ja poolmägistel aladel ning saartel põhineb kitsekasvatus peaaegu täielikult vabal karjatamisel. Tasandikualadel, kus kasvatatakse aretatud või välismaiseid tõuge, on levinud eelkõige kodune või poolkodune karjatamine (Hatziminaoglou & Co., 1985).

Lehmad on Küklaadide noomis peamiselt holstein-friisi tõugu, šveitsi tõugu ja kohalikku Kea tõugu (Küklaadide põllumajandusministeerium, 1993).

5.2.   Toote eripära:

Kopanisti juustu peamised omadused on suur soolasisaldus, terav, vürtsine-piprane maitse, kreemjas tekstuur ja külluslik lõhn.

Kopanisti juustu terav, vürtsine-piprane maitse tuleneb selle valmimise ajal toimuvast kiirest ja ulatuslikust proteolüüsist ja lipolüüsist. Juust valmib unikaalsel viisil. Nõrutatud ja soolatud juustumass, millele võib olla lisatud värsket võid, asetatakse laia kaelaga anumatesse ja viiakse jahedasse kõrge suhtelise õhuniiskusega kohta, kuhu see jäetakse edaspidise töötlemiseta seni, kuni juustumassi pinnal hakkavad vohama mikroobid. Seejärel juustumassi segatakse, et mikroobid kogu massis ühtlaselt jaotuksid. Pärast segamist pannakse juustumass uuesti laia kaelaga anumatesse. Seda toimingut korratakse juustu valmimise ajal, mis kestab 30–40 päeva, kaks kuni neli korda.

Selleks et Kopanisti juustu valmimist kiirendada ja teataval määral kontrollida, segatakse värskelt nõrutatud hapu juustumassi hulka sageli kuni 10 % ulatuses kvaliteetset vana Kopanisti juustu, mida kohalikud nimetavad ema-Kopanistiks.

Tänu rohkele mikroobide kasvule, mis tekib juustu valmimise ajal tehtavate toimingute abil, on juustus mikroobsed ensüümid, mis tekitavad kiire ja ulatusliku proteolüüsi ja lipolüüsi. Viimased kiirendavad Kopanisti valmimist ning annavad sellele pikantse maitse ja küllusliku lõhna.

Kopanisti juustu kreemjas tekstuur tuleneb nii mikrofloora ensüümide tegevusest, mis leiab aset juustu valmimise ajal, kui ka juustu kõrgest niiskusesisaldusest, mistõttu seda liigitatakse pehmete juustude hulka. Kopanisti juustu tekstuur on veelgi kreemjam, kui tootmise käigus lisatakse juustule värsket võid. Pealegi oli ja on värske või segamine juustumassi hulka Kopanisti juustu kodusel valmistamisel tavaline, seda vähemalt Tinosel.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kopanisti juustu kvaliteedi ja omaduste ning geograafilise keskkonna vahelise seose põhitegurid on lühidalt järgmised.

| — | Kopanisti juustu külluslik maitse on seotud kasutatava piima eriliselt mitmekesise keemilise koostisega. Piima saadakse kohalikku tõugu loomadelt, kes annavad vähe piima (80–120 kg aastas), on vastupidavad ja hästi kohanenud Küklaadide raskete geofüüsiliste ja kliimatingimustega (vähene sademete hulk, rohke päikesepaiste, tugevad tuuled jne). |
| --- | --- |

—

Kopanisti juustu külluslik maitse on seotud kasutatava piima eriliselt mitmekesise keemilise koostisega. Piima saadakse kohalikku tõugu loomadelt, kes annavad vähe piima (80–120 kg aastas), on vastupidavad ja hästi kohanenud Küklaadide raskete geofüüsiliste ja kliimatingimustega (vähene sademete hulk, rohke päikesepaiste, tugevad tuuled jne).

| — | Kopanisti juustule omane lõhn tuleneb muu hulgas määratletud piirkonna looduslikel karjamaadel hulgaliselt leiduvatest endeemilistest ja aromaatsetest taimedest, millega karjakasvatajad loomi vastavalt oma kogemusele toidavad. |
| --- | --- |

—

Kopanisti juustule omane lõhn tuleneb muu hulgas määratletud piirkonna looduslikel karjamaadel hulgaliselt leiduvatest endeemilistest ja aromaatsetest taimedest, millega karjakasvatajad loomi vastavalt oma kogemusele toidavad.

| — | Juustu terav, vürtsine-piprane maitse tuleneb juustu valmimise ajal aset leidvast kiirest ja ulatuslikust proteolüüsist ja lipolüüsist, mis tekib tänu mikroobide vohamisele. |
| --- | --- |

—

Juustu terav, vürtsine-piprane maitse tuleneb juustu valmimise ajal aset leidvast kiirest ja ulatuslikust proteolüüsist ja lipolüüsist, mis tekib tänu mikroobide vohamisele.

| — | Toote ühtlast kvaliteeti säilitatakse peamiselt sel teel, et värske juustumassi hulka segatakse kuni 10 % ulatuses kvaliteetset vana Kopanisti juustu. |
| --- | --- |

—

Toote ühtlast kvaliteeti säilitatakse peamiselt sel teel, et värske juustumassi hulka segatakse kuni 10 % ulatuses kvaliteetset vana Kopanisti juustu.

| — | Kopanisti juustu tootmismeetod on välja töötatud aastate jooksul tootjate pikaajalise kogemuse põhjal ja selles kasutatakse maksimaalselt ära nii Küklaadide toorainet kui ka kliimatingimusi. Oluline roll on juustumassi nõrutamisel kuni sobiva niiskusesisalduse saavutamiseni ja nõrutatud massile soola lisamisel kuni ühtlase soolasuse ja ühtlase juustumassi saamiseni. Sellega luuakse tingimused kontrollitud mikroobikasvuks. Suur hulk mikroorganisme, mis arenevad juustumassi pinnal ilma töötlemiseta, jaotatakse ühtlaselt kogu juustumassi peale juustu valmimise ajal aset leidvate toimingute abil. Sel moel lisatakse juustumassile mikroobsed ensüümid, mis põhjustavad kiire ja ulatusliku proteolüüsi ja lipolüüsi ning aitavad kaasa Kopanisti juustu kiirele valmimisele ning selle pikantse maitse, kreemja tekstuuri ja küllusliku lõhna saavutamisele. |
| --- | --- |

—

Kopanisti juustu tootmismeetod on välja töötatud aastate jooksul tootjate pikaajalise kogemuse põhjal ja selles kasutatakse maksimaalselt ära nii Küklaadide toorainet kui ka kliimatingimusi. Oluline roll on juustumassi nõrutamisel kuni sobiva niiskusesisalduse saavutamiseni ja nõrutatud massile soola lisamisel kuni ühtlase soolasuse ja ühtlase juustumassi saamiseni. Sellega luuakse tingimused kontrollitud mikroobikasvuks. Suur hulk mikroorganisme, mis arenevad juustumassi pinnal ilma töötlemiseta, jaotatakse ühtlaselt kogu juustumassi peale juustu valmimise ajal aset leidvate toimingute abil. Sel moel lisatakse juustumassile mikroobsed ensüümid, mis põhjustavad kiire ja ulatusliku proteolüüsi ja lipolüüsi ning aitavad kaasa Kopanisti juustu kiirele valmimisele ning selle pikantse maitse, kreemja tekstuuri ja küllusliku lõhna saavutamisele.

Kopanisti on laialdaselt tuntud traditsiooniline juust, mis loodi ja täiustati Kreekas ja eelkõige Küklaadi saarte noomis. Seda on Küklaadidel pidevalt toodetud juba pikka aega.

Viited juustuvalmistamise arengu kohta Kreekas ulatuvad antiikaega. Antiik-kreeklaste jaoks oli piim püha toiduaine, sest Zeus toitus Amaltheia-nimelise kitse piimast. Kreeka mütoloogia kohaselt oli juustuvalmistamise kunst surelikele Olümpose jumalate poolt antud väärtuslik kingitus. Salmoneuse ja Alkidiki tütar Tyro „andis nime kreekakeelsele sõnale „juust” („tyri”), sest tema ihu oli valge ja pehme ...” (Diodorus Siculus). Homeros räägib „Odüsseias” (I, 218–250) sellest, kuidas kükloop Polyphemos juustu valmistas (Sideris, 1982).

Tinoselt pärit arst ja filosoof Markakis Zalonis kirjutab oma raamatus „Reis Tinosele, ühele saarestiku saarele”, mis ilmus prantsuse keeles 1809. aastal Pariisis ja mille taasavaldas 1998. aastal kreeka keeles Tinose Krokose sõprade selts, täpsemalt peatükis „Tinose tooted”: „Tinosel toodetakse ... Seal toodetakse pehmet juustu, pisut õli ...” ja seejärel peatükis, mis käsitleb Tinose elanike toitumistavasid: „Tinose elanike kolm põhitoidukorda koosnevad peamiselt liharoogadest. Lisaks sellele söövad nad mune, toorjuustu, pehmet juustu, mis on tugevama ja pikantsema maitsega kui vana Roquefort või Géromé, ning Peloponnesoselt pärit soolast juustu ...” M. Zalonis viitab siin ilmselgelt Tinose Kopanisti juustule ning tema arvates on see tugevama ja pikantsema maitsega kui vana Roquefort'i juust!

1859. ja 1870. aasta olümpiamängudelt pärinevad andmed, et mitmele väljapandud tootele anti auhind. Juustutoodete kategoorias sai teadete kohaselt auhinna Syroselt pärit Kopanisti juust.

Liambeis (1899) kirjutas Kopanisti juustu valmistamise meetodile viidates: „Juustul on terav ja piprane maitse ning nende omaduste tõttu peetakse seda hõrguks roaks ... Seda müüakse küllalt kõrge hinnaga nagu luksuskaupa.”

Kopanisti juustu on põhjalikult kirjeldanud ka Dimitriadis (1900), Tzouliadis (1936) ja Zigouris (1952, 1956).

Veel kirjeldavad Kopanisti juustu B. K. Veinoglou ja E. Anifantakis oma kõrgkooliõpiku „Meiereitehnoloogia. Teine köide” (Karamberopoulos Editors, 1980) peatükis „Spetsiifiline juustuvalmistamine”. Nad märgivad, et „tuntuimad Kopanisti-sordid on Mykonose ja Tinose Kopanisti”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.minagric.gr/greek/data/Προδιαγραφές%20Κοπανιστή%20ΠΟΠ.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/18

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 186/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„ΚΑΛΑΜΑΤΑ” (KALAMATA)

EÜ nr: EL-PDO-0117-0037-21.12.2009

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☒ | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos piirkonnaga |
| — |  | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☒

Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos piirkonnaga

—



Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — |  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Toote kirjeldus:

Selles taotluses on toodetud oliiviõli kirjeldatud üksikasjalikumalt kui esialgses registreerimistaotluses. On vastu võetud rangemad kvaliteedistandardid, et päritolunimetust kasutataks ainult sellest piirkonnast pärit parima kvaliteediga oliiviõli puhul.

3.2.   Geograafiline piirkond:

Kontrollitud päritolunimetusega „Καλαμάτα-Kalamata” oliiviõli geograafiline tootmispiirkond on Messeenia, mis on piiritletud selle halduspiiridega, moodustab Peloponnesose piirkonna haldusüksuse ja hõlmab seega kõiki alasid, kus kasvatatakse oliivipuid ja toodetakse oliiviõli „Kalamata”. Tuleb märkida, et kasvatatavate oliivipuude sordid, viljelustavad, oliivide töötlemise tavad, oliiviõli tootmise ajalugu ning selle seos rahvakommete ja -tavadega, samuti mulla- ja ilmastikutingimused on Messeenia kõikides osades, kus seda oliivipuud kasvatatakse, samasugused. Seega ei erine ekstra-neitsioliiviõli, mida toodetakse ülejäänud Messeenias, väljaspool endist Kalamata piirkonda, kontrollitud päritolunimetusega „Καλαμάτα-Kalamata” oliiviõlist ei looduslike, keemiliste ega organoleptiliste omaduste poolest.

Messeeniast pärit ekstra-neitsioliiviõli proovide organoleptilisest analüüsist, mis tehti arenguministeeriumi tarbimise peasekretariaadi keemialaboris, mille on heaks kiitnud Rahvusvaheline Oliiviõlinõukogu, ilmneb, et organoleptilisest seisukohast on kõik Messeeniast pärit oliiviõlid samasugused. Olemasoleva kontrollitud päritolunimetuse alalt pärit oliiviõlide rühmas on puuviljasuse mediaan Mf 3,4 ja veamediaan Md 0. Ülejäänud Messeeniast pärit oliiviõlide rühmas on puuviljasuse mediaan Mf 3,9 ja veamediaan Md 0. Olemasoleva kontrollitud päritolunimetuse alalt pärit oliiviõlide rühmas on mõruduse mediaan Mb 2,37 ja terava maitse mediaan Mp 3,33. Ülejäänud Messeeniast pärit oliiviõlide rühmas on mõruduse mediaan 2,51 ja terava maitse mediaan Mp 3,21.

Arenguministeeriumi tarbimise peasekretariaadi keemialaboris aastatel 2000–2010 tehtud keemilistest analüüsidest ilmneb, et ülejäänud Messeenias toodetud oliiviõlil „Kalamata” on samad omadused, nagu näitab ka järgmine tabel.

| | Keskmine osutatud geograafilises piirkonnas | Keskmine ülejäänud Messeenias |
| --- | --- | --- |
| Happesus | 0,49 | 0,49 |
| Peroksiidarv | 8,35 | 8,05 |
| Κ270 | 0,14 | 0,13 |
| Κ232 | 1,73 | 1,53 |
| Steroolide üldkogus | 1 310 | 1 267 |
| Palmitiinhape (%) | 11,82 | 11,75 |
| Palmitoleiinhape (%) | 0,86 | 0,86 |
| Stearhape (%) | 2,78 | 2,61 |
| Oleiinhape (%) | 75,63 | 76,79 |
| Linoolhape (%) | 7,07 | 6,1 |

Keskmine osutatud geograafilises piirkonnas

Keskmine ülejäänud Messeenias

Happesus

0,49

0,49

Peroksiidarv

8,35

8,05

Κ270

0,14

0,13

Κ232

1,73

1,53

Steroolide üldkogus

1 310

1 267

Palmitiinhape (%)

11,82

11,75

Palmitoleiinhape (%)

0,86

0,86

Stearhape (%)

2,78

2,61

Oleiinhape (%)

75,63

76,79

Linoolhape (%)

7,07

6,1

Eespool märgitut arvestades on vaja kindlaks määrata uus geograafiline piirkond, järgides ikka rangelt selle taotluse spetsifikaati.

3.3.   Tootmismeetod:

Tootmismeetodi osas lisatakse siia tehniliste vahendite (korjamismasinad) kasutamine oliivide korjamisel seal, kus reljeef seda lubab. Korjamismasinate kasutamisel on teatavad eelised: need aitavad parandada korjatud oliivide ja loomulikult ka toodetava oliiviõli kvaliteeti.

Täpsemalt annab korjamismasinate kasutamine võrreldes käsitsi raputamisega järgmised tulemused:

| — | korjamiskulud alanevad ja korjamisaeg lüheneb, mis võimaldab saada oliivid, mis ei ole korjamisaja tõttu muutunud; |
| --- | --- |

—

korjamiskulud alanevad ja korjamisaeg lüheneb, mis võimaldab saada oliivid, mis ei ole korjamisaja tõttu muutunud;

| — | oliivipuude saagikus suureneb tänu sellele, et oliivid korjatakse ja puid lõigatakse otsekohe; |
| --- | --- |

—

oliivipuude saagikus suureneb tänu sellele, et oliivid korjatakse ja puid lõigatakse otsekohe;

| — | oliivid korjatakse väga hästi, vältides okste ja viljade vigastamist. |
| --- | --- |

—

oliivid korjatakse väga hästi, vältides okste ja viljade vigastamist.

Lisaks on oliivide töötlemisel veskis oliivimassi segamise etapis nõutav, et segamistemperatuur ei ületaks 27 °C: nii tagatakse oliiviõli kvaliteet ja säilivad selle lenduvus, värv ja oksüdeerimiskindlus.

Seega on võimalik kanda standarditele vastavate oliiviõlide märgistusele fakultatiivne märge „külmpressitud”, mis on toodud määruses (EÜ) nr 1019/2002 kindlaks määratud oliiviõli turustusnormides.

3.4.   Seos piirkonnaga:

Oliiviõlil „Kalamata” on otsene seos kogu Messeenia ajaloo, traditsiooni ja kultuuriga ning selle tootmine on talvel piirkonna elanike põhitegevus. Õlipuude kasvatamise ja oliiviõli tootmise algus Messeenias kaob aegade hämarusse, nagu näitavad kirjalikud allikad ja korrapäraselt korraldatavad arheoloogilised kaevamised. Oliiviõli on praegu ja on alati olnud elanike elatustaseme ja heaolu peamine majanduslik ja sotsiaalne näitaja.

Endise Kalamata ringkonna mulla- ja ilmastikutingimused on iseloomulikud kogu Messeeniale ja on ühtlased: kallakud ja künklikud maa-alad, mõõdukas aastane sademetehulk (umbes 750–800 mm), pehme talv, pikk ja kuum suvi, palju päikest, keskmise tugevusega tuuled ja künklik reljeef (tänu millele saavad oliivisalud palju valgust ja õhku), kerge neutraalne kuni aluseline lubjakivipinnas ning piisav fosfori-, kaaliumi-, boori- jms sisaldus. Lisaks on geograafiline piirkond ühtlane, mis puudutab kasutatavaid viljelustavasid ja oliivide töötlemise meetodeid. Kogu Messeenia maakonnas toodetaval oliiviõlil ja endises Kalamata ringkonnas toodetud oliiviõlil on samad kvalitatiivsed eriomadused: tugev värv, meeldiv maitse, loomulik heledus ja suur aroomiainete sisaldus, happesus, mis jääb alla lubatud ülempiiri, eriline rasvhappesisaldus, keskmine puuviljasus toore vilja lõhnaga, kerge mõrusus ja kerge kuni keskmine terav maitse.

Tegurid, millest sõltuvad tooraine erilised omadused, mis kanduvad edasi toodetavale oliiviõlile „Kalamata”, on järgmised:

| — | piirkonna suurepäraste kliimategurite kombinatsioon (pikk päikeseperiood, väga sobiv sademete hulk jm); |
| --- | --- |

—

piirkonna suurepäraste kliimategurite kombinatsioon (pikk päikeseperiood, väga sobiv sademete hulk jm);

| — | leebe talv ning pikk kuum ja kuiv suvi; |
| --- | --- |

—

leebe talv ning pikk kuum ja kuiv suvi;

| — | keskmise tugevusega tuuled ja piirkonna künklik reljeef koos vaasikujuliseks pügamisega, mida oliivikasvatajad teevad. Messeenia künklik reljeef ei võimalda alati vilju mehhaniseeritult korjata ega kasvatamist mehhaniseerida, nii et oliivipuude kasvatamisel kasutatakse traditsioonilisi meetodeid (pügamine, mulla freesimine, käsitsi korjamine); |
| --- | --- |

—

keskmise tugevusega tuuled ja piirkonna künklik reljeef koos vaasikujuliseks pügamisega, mida oliivikasvatajad teevad. Messeenia künklik reljeef ei võimalda alati vilju mehhaniseeritult korjata ega kasvatamist mehhaniseerida, nii et oliivipuude kasvatamisel kasutatakse traditsioonilisi meetodeid (pügamine, mulla freesimine, käsitsi korjamine);

| — | kerge neutraalne kuni aluseline lubjakivipinnas; |
| --- | --- |

—

kerge neutraalne kuni aluseline lubjakivipinnas;

| — | piisav fosfori-, magneesiumi-, mangaani-, boori- jms sisaldus; |
| --- | --- |

—

piisav fosfori-, magneesiumi-, mangaani-, boori- jms sisaldus;

| — | maatükkide piiratud suurus võimaldab Messeenia oliivikasvatajatel oma puude eest hästi hoolitseda ja toota kvaliteetset oliiviõli, mida nad teevad terve aasta; |
| --- | --- |

—

maatükkide piiratud suurus võimaldab Messeenia oliivikasvatajatel oma puude eest hästi hoolitseda ja toota kvaliteetset oliiviõli, mida nad teevad terve aasta;

| — | sobiva küpsusastmega oliivide korjamise hoolikas toiming ja nende töötlemise suurepärased tingimused. Ühtlane geograafiline piirkond Taygetose mäe ja Joonia mere vahel, kus on eriline mikrokliima, mis tagab kogu Messeeniast pärit oliiviõlile „Kalamata” samad omadused. |
| --- | --- |

—

sobiva küpsusastmega oliivide korjamise hoolikas toiming ja nende töötlemise suurepärased tingimused. Ühtlane geograafiline piirkond Taygetose mäe ja Joonia mere vahel, kus on eriline mikrokliima, mis tagab kogu Messeeniast pärit oliiviõlile „Kalamata” samad omadused.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„ΚΑΛΑΜΑΤΑ” (KALAMATA)

EÜ nr: EL-PDO-0117-0037-21.12.2009

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Καλαμάτα” (Kalamata)

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Kreeka

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.5. | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
| --- | --- |

Klass 1.5.

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Ekstra-neitsioliiviõli õlipuudelt, mille sordid on „Koroneiki” ja „Mastoeidis”. Kontrollitud päritolunimetusega oliiviõli „Kalamata”, mis pärineb peamiselt oliividest, mille sort on „Koroneiki”, ja milles on maksimaalselt 5 % oliive, mille sort on „Mastoeidis”. Sellel on alljärgnevad omadused.

Koguhappesus (grammi oleiinhapet) ei ületa 0,50 g 100 g õli kohta.

Konstandid näitajate osas, mis iseloomustavad erinevat liiki oksüdeerunud ainete olemasolu oliiviõlis, peavad oliiviõli pakendamisel olema järgmised:

Κ232: maksimaalselt 2,20

Κ270: maksimaalselt 0,20

peroksiidarv: ≤ 14 MeqO2/kg

steroolide üldkogus: > 1 100 mg/kg

rasvhappesisaldus (%):

oleiinhape: 70–80

linoolhape: 4,0–11,0

stearhape: 2,0–4,0

palmitoleiinhape: 0,6–1,2

palmitiinhape: 10,0–15,0

Organoleptilised omadused

| Kirjeldus | Mediaan |
| --- | --- |
| Puuviljasuse mediaan | 3–5 |
| Mõrususe mediaan | 2–3 |
| Terava maitse mediaan | 2–4 |
| Vead | 0 |

Kirjeldus

Mediaan

Puuviljasuse mediaan

3–5

Mõrususe mediaan

2–3

Terava maitse mediaan

2–4

Vead

0

Kontrollitud päritolunimetusega oliiviõli „Kalamata” on keskmiselt puuviljane ja sellel on toore vilja lõhn, see on kergelt mõrkjas ja kergelt kuni keskmiselt terava maitsega.

Värvus: rohelisest kuni kollakasroheliseni.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kasvatus-, tootmis- ja pressimistoimingud kontrollitud päritolunimetusega „Kalamata” ekstra-neitsioliiviõli valmistamisel peavad aset leidma eranditult punktis 4 nimetatud geograafilises tootmispiirkonnas. Oliiviõli valmistamine ja selle esmane ladustamine toimuvad üksustes, mis asuvad kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas, järgivad kõiki toiduainete tootmisel kohaldatavaid riigisiseseid ja liidu õigusnorme ning millel on roostevaba mehaaniline varustus ja roostevabad mahutid oliiviõli ladustamiseks.

Oliivide korjamine, transport ja ladustamine

Oliivid korjatakse enamikus kohtades puu raputamise teel, käsitsi või kammiga, samuti mehaaniliste vahenditega (korjamismasinad), kui vili muutub rohelisest või kollakasrohelisest mustjaks umbes 50 % ulatuses, ning seda alates oktoobri lõpust umbes nelja kuni kuue nädala jooksul – sõltuvalt ilmastikutingimustest – ja kasutades alati võrke, mis tõmmatakse õlipuude jalamile. Mahakukkunud küpseid oliive ei korjata mingil juhul veskites töötlemiseks.

Oliivid saadetakse veskitesse kõvast plastist aukudega korvides või eranditult looduslikest materjalidest kottides, mille mahutavus on 30–50 kg. Veskitesse saatmine ja pressimine toimub 24 tunni jooksul ja parimates säilitamistingimustes (ladustamine nii, et viljad on kaitstud valguse eest, alustel, mis võimaldavad õhul ringelda, ja vältides otsest kokkupuudet maaga), et viljad ei rikneks. Kuni pressimiseni tuleb oliive säilitada jahedas kohas. Kontrollitud päritolunimetusega „Kalamata” ekstra-neitsioliiviõli valmistamiseks nõutav aeg ei ületa 24 tundi alates oliivide korjamisest kuni oliiviõli tootmiseni. Keelatud on ladustada oliive oliivisaludes, kus neid ähvardavad mitmesugused looduslikud ja mikrobioloogilised ohud.

Oliivide töötlemine

Oliive töödeldakse klassikalistes või tsentrifuugveskites, mis tagavad oliivimassile segamise ajal ja töötlemise kõikides teistes etappides temperatuuri alla 27 °C. Veskis eraldatakse viljad lehtedest ja okstest, pestakse ja juhitakse purustisse. Seejärel segatakse oliivimassi 20–30 minuti jooksul ja ekstraheeritakse õli kas pressimise või tsentrifuugimise teel, kusjuures juhul, kui oliivid ei sisalda piisavalt taimseid vedelikke, lisatakse veidi vett.

Veskid peavad kindlasti asuma Messeenia piires.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Kontrollitud päritolunimetusega „Kalamata” ekstra-neitsioliiviõli tuleb ladustada roostevabades mahutites, mis on paigaldatud sobivatesse ladustamisaladesse, ja temperatuuril, mis ei ületa 24 °C. Esmane ladustamine võib toimuda nendes veskites, kus õli valmistatakse.

Õli vedamine veskite ja pakendamisüksuste ladustamisalade vahel toimub ainult spetsiaalsetes hoolikalt puhastatud roostevabades mahutites.

Oliiviõli võib pakendada nii kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas kui ka väljaspool seda, kui on olemas usaldusväärne jälgitavussüsteem ja kui oliiviõli märgistatakse korralikult.

Hulgimüügi korral on lubatud oliiviõli vedada roostevabades mahutites, mis pitseeritakse kohe pärast nende täitmist, märgistatakse korralikult ja mille puhul järgitakse usaldusväärset jälgitavussüsteemi. Jaemüügipakenditeks on lubatud kasutada kõiki pakendeid maksimaalse mahutavusega viis liitrit, mis vastavad Kreeka ja ELi õigusaktides kehtestatud nõuetele.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toote märgistus sisaldab tähtedest ja numbritest koosnevat koodi, mis näitab ära märgistuse järjekorranumbri ja valmistamisaasta kaks viimast numbrit ning mis koostatakse järgmiselt:

KA/märgistuse järjekorranumber/valmistamisaasta kaks viimast numbrit.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Oliiviõli „Kalamata” toodetakse Peloponnesoses asuva Messeenia maakonna halduspiirides, kusjuures seda maakonda piiravad põhjast Neda jõgi ja Arkaadia mäed, idas Taygetose mägi, lõunas Messeenia laht ja läänes Joonia meri.

Oliivisalud katavad umbes 100 000-hektarilist pindala.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Kindlaksmääratud geograafiline piirkond asub Peloponnesose edelaosas ja selle pindala on 2 991 km2. Messeenia idaosas kõrgub Taygetose mäeahelik, mis moodustab loodusliku piiri Lakoonia maakonnaga. Taygetos on 115 km pikk ja selle kõrgeim tipp on 2 400 meetrit kõrge, mis mõjutab maakonna mikrokliimat. Suurim ja viljakaim tasandik on Messeenia tasandik, millele järgnevad teised väiksemad, näiteks Kyparissia, Gargalianoi, Pylose, Methóni, Koroni, Longa ja Petalidi tasandikud.

Kindlaksmääratud geograafilise piirkonna kliimat ja pinnast iseloomustavad eripärad, mis soodustavad oliivikasvatust, nii et toimingud, mida kasvatamisel tehakse, piirduvad sellega, mis on õlipuude normaalseks arenguks absoluutselt hädavajalik. Maakonna mikrokliimat iseloomustab parasvöötmeline (kuiv ja kuum – parasvöötmeline) kuni lähistroopiline vahemerekliima. Talved on pehmed ning suved pikad ja kuumad. Külm aastaaeg kestab novembrist aprillini ja soe aastaaeg maist oktoobrini. Aastane keskmine sademetehulk on umbes 750–800 mm, kõige rohkem sajab talvel (umbes 330 mm vihma). Seejärel tuleb sügis umbes 250 mm vihma, kevad 146 mm vihma ja lõpuks suvi umbes 23 mm vihmaga. Kõige kuivem kuu on juuli (5,2 mm) ja kõige vihmasem november (138,2 mm).

Aastane keskmine õhuniiskus on 67,7 %, kusjuures kõige kuivem kuu on juuli (58 %) ja niiskeim november (74 %).

Mis puudutab keskmist kuutemperatuuri aasta lõikes, siis kõige külmem on detsembris ja jaanuaris (10 °C) ning kõige kuumem juulis ja augustis (28 °C). Aastas on üle 3 000 tunni päikest.

Võttes arvesse neid andmeid, sobib valitsev mikrokliima ideaalselt oliivikasvatuseks. Järskude temperatuurikõikumiste puudumine ning sobiv sademete hulk ja nende jaotumine – need on optimaalsed tingimused, mida õlipuu aastane kasvutsükkel nõuab.

Pinnas on liivane ja savine ning neutraalse kuni aluselise pH-ga. Kindlaksmääratud geograafilise piirkonna reljeef on enamasti künklik. Pinnas on üsna vett läbilaskev, tagab hea filtreerumise ning laseb veel ja pinnaselahustel ringelda, nii et see ei hoia vett kinni ja maapinda ei teki lõhesid. Pinnas sisaldab piisavas koguses fosforit, boori, mangaani ja magneesiumi. Lämmastiku ja kaaliumi osas esineb kerge puudujääk, nii et tuleb anda anorgaanilisi väetisi. Mehaaniliste omaduste poolest klassifitseeritakse mullad kergeteks kuni keskmisteks. Oliivisalud paiknevad peamiselt künklikel kallakutel, tänu millele saavad puud õhku ja toode on kvaliteetne.

5.2.   Toote eripära:

Oliiviõli „Kalamata” valmistatakse suurepärastest oliivisortidest „Koroneiki” ja „Mastoeidis” ning kogu toodetav kogus klassifitseeritakse ekstra-neitsioliiviõli kategooriasse, sest selle happesus jääb alla lubatud ülempiiri ning muud näitajad – peroksiidarv ja ekstinktsioonitegur (K232) – jäävad Euroopa Liidu määruses sätestatud lubatud piiridesse. Rasvhappesisaldus on samal ajal väga eripärane ja kontrollitud päritolunimetusega „Kalamata” oliiviõlile iseloomulik. Konkreetselt kõneldes on oleiinhappesisaldus väga kõrge, kuid linoolhappe, stearhappe, palmitiinhappe ja palmitoleiinhappe sisaldused on väga täpsed ja konkreetses suhtes, mis eristab seda oliiviõli teistest oliiviõlidest. See eriline rasvhappesisaldus koos keskmise puuviljasuse ja värske vilja lõhnaga, mis on veidi mõrkjas ja terav, muudavad kontrollitud päritolunimetusega „Kalamata” oliiviõli eriliseks ja unikaalseks.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Ajalooline seos

Oliivipuid kasvatatakse selles geograafilises piirkonnas juba ammustest aegadest. Seda tõendavad arheoloogilised leiud ja säilinud kirjalikud ürikud; need näitavad, et oliive ja oliiviõli tarvitati toiduks, see oli lõhnaõlide alus ja kunstielement. Chora piirkonnas Nestori palees läbi viidud väljakaevamised tõid päevavalgele 1 200 terrakotatahvlit lineaarkirjaga B, mis jagavad hinnalist teavet selle kohta, milline oli õlipuu roll elanike elus ja kuidas see neid mõjutas 14.–13. sajandil enne Kristust.

Karpofora piirkonnast on leitud oliivikive, mis pärinevad umbes aastast 1 900 enne Kristust. Radioaktiivsel dateerimisel põhinev õietolmudiagrammi meetod on võimaldanud hinnata õlipuude kasvatamist Pylose piirkonnas. Nii on avastatud, et seda kasvatati juba umbes aastal 1 100 enne Kristust ja et tegemist oli peamiselt hariliku õlipuuga.

Sort „Koroneiki” sündis Messeenias, nagu näitab ka selle nimi, mis tähendab, et see pärineb Koronist – väikesest rannikuasulast kindlaksmääratud geograafilise piirkonna kaguosas.

Oliiviõliga kaubeldi Methóni ja Navarini (praegune Pylose linn) sadamate kaudu. Kreeka kaupmehed täiendasid oma varusid õliga, mida saadi Kyparissia ümbrusest.

Riigimaadele istutatud oliivisalud pärinesid Türgi eravaldustest, mis langesid Venezia vallutajate kätte ja üüriti välja oliivikasvatajatele. Oliiviõlinõudluse rahuldamiseks saabus seda ka väljaspool Koronit asuvatelt aladelt, aga ka Manist ja üldse kogu Messeeniast.

Looduslik seos

Tegurid, millest sõltuvad tooraine erilised omadused, mis kanduvad edasi toodetavale oliiviõlile „Kalamata”, on järgmised:

| — | piirkonna suurepäraste kliimategurite kombinatsioon: pikk päikeseperiood, väga sobiv sademetehulk (umbes 750–800 mm), pehme talv ning pikk kuum ja kuiv suvi; |
| --- | --- |

—

piirkonna suurepäraste kliimategurite kombinatsioon: pikk päikeseperiood, väga sobiv sademetehulk (umbes 750–800 mm), pehme talv ning pikk kuum ja kuiv suvi;

| — | keskmise tugevusega tuuled ja piirkonna künklik reljeef koos vaasikujuliseks pügamisega (3–4 haru puu kohta ja ühe osa lehestiku äravõtmine altpoolt), mida oliivikasvatajad teevad, nii et oliivisalud saavad palju valgust ja õhku ning oliivid küpsevad õigesti – tegurid, mis annavad toodetavale oliiviõlile selle erilised omadused ning tänu millele on saadav oliiviõli pigmendirikas, tugeva värvi ja meeldiva maitsega. Messeenia künklik reljeef ei võimalda alati vilju mehhaniseeritult korjata ega kasvatamist mehhaniseerida, nii et oliivipuude kasvatamisel kasutatakse traditsioonilisi meetodeid (pügamine, mulla freesimine, käsitsi korjamine); |
| --- | --- |

—

keskmise tugevusega tuuled ja piirkonna künklik reljeef koos vaasikujuliseks pügamisega (3–4 haru puu kohta ja ühe osa lehestiku äravõtmine altpoolt), mida oliivikasvatajad teevad, nii et oliivisalud saavad palju valgust ja õhku ning oliivid küpsevad õigesti – tegurid, mis annavad toodetavale oliiviõlile selle erilised omadused ning tänu millele on saadav oliiviõli pigmendirikas, tugeva värvi ja meeldiva maitsega. Messeenia künklik reljeef ei võimalda alati vilju mehhaniseeritult korjata ega kasvatamist mehhaniseerida, nii et oliivipuude kasvatamisel kasutatakse traditsioonilisi meetodeid (pügamine, mulla freesimine, käsitsi korjamine);

| — | kerge neutraalne kuni aluseline lubjakivipinnas; õlipuule avaldatava mõjuga takistab lubjakivipinnas paremini raua taimedesse imendumist ja hoiab vett paremini kinni, mis võimaldab niisugust tüüpi pinnasel kasvatatavatel õlipuudel säilitada rohkem niiskust põuaperioodil. Kontrollitud päritolunimetusega „Kalamata” oliiviõli organoleptilised omadused tulenevad suuresti aroomiainetest, mis tekivad pinnase eripära (kergelt lubjakivised mullad) ja puude piiratud veeimamise tõttu, mis on seletatav vähese sademetehulgaga oliivide küpsemise ajal ja õlipuude piiratud niisutamisega oliiviõli tootmisel kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

—

kerge neutraalne kuni aluseline lubjakivipinnas; õlipuule avaldatava mõjuga takistab lubjakivipinnas paremini raua taimedesse imendumist ja hoiab vett paremini kinni, mis võimaldab niisugust tüüpi pinnasel kasvatatavatel õlipuudel säilitada rohkem niiskust põuaperioodil. Kontrollitud päritolunimetusega „Kalamata” oliiviõli organoleptilised omadused tulenevad suuresti aroomiainetest, mis tekivad pinnase eripära (kergelt lubjakivised mullad) ja puude piiratud veeimamise tõttu, mis on seletatav vähese sademetehulgaga oliivide küpsemise ajal ja õlipuude piiratud niisutamisega oliiviõli tootmisel kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas;

| — | piisav fosfori-, magneesiumi-, mangaani-, boori- jms sisaldus. Eriti suurt mõju avaldavad mangaan (keemiline element, mis käivitab palju ensümaatilisi ja biokeemilisi protsesse, mis etendavad määravat osa klorofülli tekkimises) ja magneesium (keemiline element, millel on määrav roll klorofüllimolekuli moodustumisel), nii et oliiviõli on kollakasroheline ja selles on palju aroomiaineid; |
| --- | --- |

—

piisav fosfori-, magneesiumi-, mangaani-, boori- jms sisaldus. Eriti suurt mõju avaldavad mangaan (keemiline element, mis käivitab palju ensümaatilisi ja biokeemilisi protsesse, mis etendavad määravat osa klorofülli tekkimises) ja magneesium (keemiline element, millel on määrav roll klorofüllimolekuli moodustumisel), nii et oliiviõli on kollakasroheline ja selles on palju aroomiaineid;

| — | tootjate kogemused, tänu millele oskavad nad valida sobiva oliivikorjamisperioodi; oliiv, mis ei ole küps, annab intensiivset rohelist värvi õli, mille maitse on mõrkjas ja milles on vähe aroomiaineid; vastupidisel juhul, st siis, kui oliivid korjatakse pärast loomuliku küpsuse astme saavutamist, on aroomiaineid vähe, selle happesus suureneb ja värv muutub; |
| --- | --- |

—

tootjate kogemused, tänu millele oskavad nad valida sobiva oliivikorjamisperioodi; oliiv, mis ei ole küps, annab intensiivset rohelist värvi õli, mille maitse on mõrkjas ja milles on vähe aroomiaineid; vastupidisel juhul, st siis, kui oliivid korjatakse pärast loomuliku küpsuse astme saavutamist, on aroomiaineid vähe, selle happesus suureneb ja värv muutub;

| — | viljade töötlemise suurepärased tingimused, mis annavad ekstra-neitsioliiviõli toodangu, millel on keskmise tugevusega puuviljalõhn, kergelt mõrkjas ja kergelt kuni keskmiselt terav maitse ning milles steroolide üldkogus on kõrge. Oliivimassi segatakse temperatuuril alla 27 °C lühikest aega, kasutades vähe vett, et vältida ümbritseva õhu sattumist tootesse ja aroomiainete kaotsiminekut, mis annab oksüdeerumiskindla kõrgekvaliteedilise oliiviõli; |
| --- | --- |

—

viljade töötlemise suurepärased tingimused, mis annavad ekstra-neitsioliiviõli toodangu, millel on keskmise tugevusega puuviljalõhn, kergelt mõrkjas ja kergelt kuni keskmiselt terav maitse ning milles steroolide üldkogus on kõrge. Oliivimassi segatakse temperatuuril alla 27 °C lühikest aega, kasutades vähe vett, et vältida ümbritseva õhu sattumist tootesse ja aroomiainete kaotsiminekut, mis annab oksüdeerumiskindla kõrgekvaliteedilise oliiviõli;

| — | maatükkide piiratud suurus võimaldab Messeenia oliivikasvatajatel oma puude eest hästi hoolitseda ja toota kvaliteetset oliiviõli. |
| --- | --- |

—

maatükkide piiratud suurus võimaldab Messeenia oliivikasvatajatel oma puude eest hästi hoolitseda ja toota kvaliteetset oliiviõli.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://www.minagric.gr/greek/data/prod_elaioladou_kalamata_291211.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---