# Uradni list C 150/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.150.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 150 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5526. maj 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.150.slv

Uradni list

Evropske unije

C 150

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5526. maj 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 150/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6524 – Sberbank of Russia/BNP Paribas Personal Finance/BNP Paribas Vostok) (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 150/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6470 – TE/Deutsch) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 150/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6524 – Sberbank of Russia/BNP Paribas Personal Finance/BNP Paribas Vostok) (
  1
  )

1

1

2012/C 150/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6470 – TE/Deutsch) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 150/03 | Menjalni tečaji eura | 2 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 150/03

Menjalni tečaji eura

2

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 150/04 | MEDIA 2007 – Razvoj, distribucija, promocija in usposabljanje – Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/14/12 – Podpora za digitalizacijo evropskih kinematografov | 3 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 150/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6594 – Aegon/Liberbank/Liberbank Vida) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 7 |
| 2012/C 150/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6538 – Robert Bosch/SPX' Service Solutions Business) (
  1
  ) | 8 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 150/07 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 9 |
| 2012/C 150/08 | Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 13 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2012/C 150/04

MEDIA 2007 – Razvoj, distribucija, promocija in usposabljanje – Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/14/12 – Podpora za digitalizacijo evropskih kinematografov

3

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2012/C 150/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6594 – Aegon/Liberbank/Liberbank Vida) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

7

2012/C 150/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6538 – Robert Bosch/SPX' Service Solutions Business) (
  1
  )

1

8

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2012/C 150/07

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

9

2012/C 150/08

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 26.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6524 – Sberbank of Russia/BNP Paribas Personal Finance/BNP Paribas Vostok)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 150/01

Komisija se je 3. maja 2012 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6524. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6524. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 26.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6470 – TE/Deutsch)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 150/02

Komisija se je 2. aprila 2012 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6470. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6470. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 26.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

25. maja 2012

2012/C 150/03

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2546 |
| JPY | japonski jen | 99,80 |
| DKK | danska krona | 7,4310 |
| GBP | funt šterling | 0,80030 |
| SEK | švedska krona | 8,9930 |
| CHF | švicarski frank | 1,2014 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,5510 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,423 |
| HUF | madžarski forint | 300,77 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6983 |
| PLN | poljski zlot | 4,3530 |
| RON | romunski leu | 4,4685 |
| TRY | turška lira | 2,3106 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2815 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2890 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,7395 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6563 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6039 |
| KRW | južnokorejski won | 1 486,23 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,4739 |
| CNY | kitajski juan | 7,9470 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5815 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 947,18 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9564 |
| PHP | filipinski peso | 54,962 |
| RUB | ruski rubelj | 40,0510 |
| THB | tajski bat | 39,758 |
| BRL | brazilski real | 2,5435 |
| MXN | mehiški peso | 17,5657 |
| INR | indijska rupija | 69,5160 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2546

JPY

japonski jen

99,80

DKK

danska krona

7,4310

GBP

funt šterling

0,80030

SEK

švedska krona

8,9930

CHF

švicarski frank

1,2014

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,5510

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,423

HUF

madžarski forint

300,77

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6983

PLN

poljski zlot

4,3530

RON

romunski leu

4,4685

TRY

turška lira

2,3106

AUD

avstralski dolar

1,2815

CAD

kanadski dolar

1,2890

HKD

hongkonški dolar

9,7395

NZD

novozelandski dolar

1,6563

SGD

singapurski dolar

1,6039

KRW

južnokorejski won

1 486,23

ZAR

južnoafriški rand

10,4739

CNY

kitajski juan

7,9470

HRK

hrvaška kuna

7,5815

IDR

indonezijska rupija

11 947,18

MYR

malezijski ringit

3,9564

PHP

filipinski peso

54,962

RUB

ruski rubelj

40,0510

THB

tajski bat

39,758

BRL

brazilski real

2,5435

MXN

mehiški peso

17,5657

INR

indijska rupija

69,5160

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 26.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/3

---

MEDIA 2007 – RAZVOJ, DISTRIBUCIJA, PROMOCIJA IN USPOSABLJANJE

Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/14/12

Podpora za digitalizacijo evropskih kinematografov

2012/C 150/04

1.   Cilji in opis

To obvestilo o razpisu za zbiranje predlogov temelji na Sklepu št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007).

Splošni cilji programa so:

| (a) | ohraniti in povečati evropsko kulturno in jezikovno raznolikost ter kinematografsko in avdiovizualno dediščino, zagotoviti javnosti dostop do te dediščine in spodbujati medkulturni dialog; |
| --- | --- |

(a)

ohraniti in povečati evropsko kulturno in jezikovno raznolikost ter kinematografsko in avdiovizualno dediščino, zagotoviti javnosti dostop do te dediščine in spodbujati medkulturni dialog;

| (b) | povečati razširjenost in gledanost evropskih avdiovizualnih del znotraj meja Evropske unije in zunaj njih, vključno z večjim sodelovanjem med udeleženci; |
| --- | --- |

(b)

povečati razširjenost in gledanost evropskih avdiovizualnih del znotraj meja Evropske unije in zunaj njih, vključno z večjim sodelovanjem med udeleženci;

| (c) | okrepiti konkurenčnost evropskega avdiovizualnega sektorja v okviru odprtega in konkurenčnega evropskega trga, ki nudi ugodne razmere za zaposlovanje, vključno s spodbujanjem povezav med strokovnjaki v avdiovizualnem sektorju. |
| --- | --- |

(c)

okrepiti konkurenčnost evropskega avdiovizualnega sektorja v okviru odprtega in konkurenčnega evropskega trga, ki nudi ugodne razmere za zaposlovanje, vključno s spodbujanjem povezav med strokovnjaki v avdiovizualnem sektorju.

Namen programa „digitalizacije kinematografov“ je spodbujanje kinematografov, ki prikazujejo precejšen delež nenacionalnih evropskih del, k izkoriščanju možnosti digitalne distribucije.

Namen tega razpisa za zbiranje predlogov je olajšati prehod kinematografov, ki prikazujejo evropske filme, na digitalno kinematografijo s podporo za posredne stroške, povezane z nakupom digitalnega projektorja.

2.   Upravičeni kandidati

To obvestilo je namenjeno neodvisnim evropskim operaterjem kinematografov, katerih glavna dejavnost je predvajanje filmov.

Kandidati morajo imeti sedežv:

| — | 27 državah Evropske unije, |
| --- | --- |

—

27 državah Evropske unije,

| — | državah EGP, Švici in na Hrvaškem, |
| --- | --- |

—

državah EGP, Švici in na Hrvaškem,

| — | Bosnai in Hercegovinai (pod pogojem, da so pogajalski postopki zaključeni in je sodelovanje te države v programu MEDIA uradno potrjeno). |
| --- | --- |

—

Bosnai in Hercegovinai (pod pogojem, da so pogajalski postopki zaključeni in je sodelovanje te države v programu MEDIA uradno potrjeno).

Organizacije kandidatke:

| — | morajo biti kinematografi, ki premierno predvajajo filme (premierno predvajanje evropskih filmov, najpozneje v dvanajstih mesecih po nacionalni premieri), |
| --- | --- |

—

morajo biti kinematografi, ki premierno predvajajo filme (premierno predvajanje evropskih filmov, najpozneje v dvanajstih mesecih po nacionalni premieri),

| — | morajo biti odprte za javnost najmanj tri leta, |
| --- | --- |

—

morajo biti odprte za javnost najmanj tri leta,

| — | morajo imeti sistem za prodajo vstopnic in vstopno deklaracijo, |
| --- | --- |

—

morajo imeti sistem za prodajo vstopnic in vstopno deklaracijo,

| — | morajo imeti vsaj eno platno in 70 sedežev, |
| --- | --- |

—

morajo imeti vsaj eno platno in 70 sedežev,

| — | so morale imeti 520 projekcij na leto v stalnih kinematografih (tj. kinematografih, ki delujejo vsaj šest mesecev na leto), 300 projekcij na leto v kinematografih z enim platnom (30 projekcij na mesec) in vsaj 30 projekcij na mesec v poletnih kinematografih/kinematografih na prostem (kinematografih, ki delujejo manj kot šest mesecev na leto), |
| --- | --- |

—

so morale imeti 520 projekcij na leto v stalnih kinematografih (tj. kinematografih, ki delujejo vsaj šest mesecev na leto), 300 projekcij na leto v kinematografih z enim platnom (30 projekcij na mesec) in vsaj 30 projekcij na mesec v poletnih kinematografih/kinematografih na prostem (kinematografih, ki delujejo manj kot šest mesecev na leto),

| — | so morale imeti v letu prej vsaj 20 000 obiskovalcev, ki so dejansko plačali običajno ceno vstopnice. |
| --- | --- |

—

so morale imeti v letu prej vsaj 20 000 obiskovalcev, ki so dejansko plačali običajno ceno vstopnice.

Kandidati, ki so prejeli projektor od tretje strani, posredniškega organa (integratorja), na podlagi sklenitve sporazuma VPF ali ga še bodo prejeli, ne bodo upravičeni do podpore.

Kot upravičeni štejejo tisti kinematografi, ki so v letu 2011 prikazali vsaj 50 % evropskih filmov, od tega vsaj 30 % filmov iz drugih evropskih držav (ne domačih).

Film šteje za evropskega, če je v skladu z opredelitvijo takih filmov v okviru ukrepov selektivne in samodejne podpore za kinematografe v programu MEDIA.

Filmi, ki so že bili razvrščeni, so navedeni v evropski podatkovni zbirki filmov:

http://ec.europa.eu/culture/media/programme/distrib/filmbase/index_en.htm

Film se šteje za evropskega, če je v skladu z naslednjo opredelitvijo:

vsak novejši igrani film (vključno z animiranimi filmi) ali dokumentarni film, ki traja najmanj 60 minut in izpolnjuje naslednje pogoje:

| — | večinski delež produkcije dela je v rokah producenta ali producentov s sedežem v državah, ki sodelujejo v programu MEDIA. Da bi se produkcijske družbe štele za dejanske producente, morajo biti priznane kot take. Pri ugotavljanju, kdo je dejanski producent, se lahko upoštevajo tudi drugi dejavniki, kot so ustvarjalni nadzor, lastništvo pravic izkoriščanja in delež dobička,
  in |
| --- | --- |

—

večinski delež produkcije dela je v rokah producenta ali producentov s sedežem v državah, ki sodelujejo v programu MEDIA. Da bi se produkcijske družbe štele za dejanske producente, morajo biti priznane kot take. Pri ugotavljanju, kdo je dejanski producent, se lahko upoštevajo tudi drugi dejavniki, kot so ustvarjalni nadzor, lastništvo pravic izkoriščanja in delež dobička,

in

| — | pri delu mora sodelovati znaten delež strokovnjakov, ki so državljani/prebivalci držav, ki sodelujejo v programu MEDIA, ali imajo stalno prebivališče v njih. „Znaten delež“ je opredeljen kot več kot 50 % točk na podlagi spodnje preglednice (npr. 10 ali več točk v primeru igranega filma ali največji delež točk, če je skupno število manj kot 19, kar je običajno pri dokumentarnih ali animiranih filmih, pri katerih za vse kategorije navadno ni mogoče dobiti točk):






  Funkcije | Točke |
| --- | --- | --- |
| Režiser | 3 |
| Scenarist | 3 |
| Skladatelj | 1 |
| Igralec 1 | 2 |
| Igralec 2 | 2 |
| Igralec 3 | 2 |
| Umetniški vodja/scenograf | 1 |
| Direktor fotografije | 1 |
| Montažer | 1 |
| Zvok | 1 |
| Lokacija snemanja | 1 |
| Laboratorij | 1 |
| SKUPAJ | 19 |

—

pri delu mora sodelovati znaten delež strokovnjakov, ki so državljani/prebivalci držav, ki sodelujejo v programu MEDIA, ali imajo stalno prebivališče v njih. „Znaten delež“ je opredeljen kot več kot 50 % točk na podlagi spodnje preglednice (npr. 10 ali več točk v primeru igranega filma ali največji delež točk, če je skupno število manj kot 19, kar je običajno pri dokumentarnih ali animiranih filmih, pri katerih za vse kategorije navadno ni mogoče dobiti točk):

Funkcije

Točke

Režiser

3

Scenarist

3

Skladatelj

1

Igralec 1

2

Igralec 2

2

Igralec 3

2

Umetniški vodja/scenograf

1

Direktor fotografije

1

Montažer

1

Zvok

1

Lokacija snemanja

1

Laboratorij

1

SKUPAJ

19

Filmi, ki vsebujejo oglasne, pornografske ali rasistične vsebine ali spodbujajo nasilje, se ne štejejo za upravičene filme.

3.   Upravičeni ukrepi

Podpora za posredne stroške, povezane z nakupom digitalnih projektorjev, ki izpolnjujejo zahteve po varnosti vsebine za skladnost s pobudo za digitalno kinematografijo (DCI) in bodo nameščeni v kinematografu, ki izpolnjuje vsa merila za upravičenost.

Podpora se lahko zahteva samo za en projektor na platno in za največ tri platna na kinematograf.

Projektor mora biti kupljen med dnevom oddaje vloge in 31. decembrom 2013.

4.   Merila za dodelitev

Upravičene vloge/upravičeni ukrepi bodo ocenjeni na podlagi naslednjih meril:

| Merila | Točke |
| --- | --- |
| Evropska razsežnost (odstotek filmov iz drugih evropskih držav (ne domačih) | 65 |
| Število upravičenih zahtevanih projektorjev: | |
| 1 projektor |  | 7 |
| 2 projektorja |  | 13 |
| 3 projektorji |  | 25 |
| Obstoj nacionalnega mehanizma podpore | |
| Ne |  | 10 |
| Da |  | 0 |

Merila

Točke

Evropska razsežnost (odstotek filmov iz drugih evropskih držav (ne domačih)

65

Število upravičenih zahtevanih projektorjev:

1 projektor



7

2 projektorja



13

3 projektorji



25

Obstoj nacionalnega mehanizma podpore

Ne



10

Da



0

5.   Proračun

Letni proračun, namenjen sofinanciranju projektov, je ocenjen na 2 000 000 EUR.

Dodeljen finančni prispevek je subvencija v obliki pavšalnega zneska v višini največ 20 000 EUR na platno.

Ta subvencija krije vse stroške v zvezi s prehodom evropskih kinematografov na digitalno kinematografijo razen stroškov digitalnega projektorja in strežnika.

Agencija si pridržuje pravico, da ne dodeli vseh razpoložljivih sredstev.

6.   Rok za oddajo vlog

Predloge je treba poslati (datum poštnega žiga) do 31. julija 2012

na naslednji naslov:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) |
| --- |
| Constantin DASKALAKIS |
| BOUR 3/66 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA)

Constantin DASKALAKIS

BOUR 3/66

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sprejete bodo samo vloge, predložene na uradnem obrazcu za prijavo, ki ga bo podpisala oseba, pristojna za sklepanje pravno zavezujočih obveznosti v imenu organizacije kandidatke. Na kuverti mora biti jasno navedeno:

MEDIA programme — Distribution EACEA/14/12 — Digitisation of cinemas

Vloge, poslane po telefaksu ali e-pošti, bodo zavrnjene.

7.   Dodatne informacije

Smernice in obrazci za prijavo so na voljo na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/culture/media/index_en.htm

Vloge morajo biti predložene na predvidenih obrazcih ter vsebovati vse zahtevane informacije in priloge.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 26.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/7

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6594 – Aegon/Liberbank/Liberbank Vida)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 150/05

| 1. | Komisija je 15. maja 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Aegon Spanje Holding B.V. (Španija), ki pripada skupini Aegon Group (Nizozemska) in podjetju Liberbank SA (Španija), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Liberbank Vida y Pensiones, Seguros y Reaseguros, SA (Španija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. maja 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Aegon Spanje Holding B.V. (Španija), ki pripada skupini Aegon Group (Nizozemska) in podjetju Liberbank SA (Španija), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Liberbank Vida y Pensiones, Seguros y Reaseguros, SA (Španija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Aegon Spanje Holding B.V.: priprava in distribucija zavarovalniških in pokojninskih proizvodov v Španiji, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Aegon Spanje Holding B.V.: priprava in distribucija zavarovalniških in pokojninskih proizvodov v Španiji,

| — | za Liberbank SA: priprava in distribucija bančnih, zavarovalniških in pokojninskih proizvodov v Španiji, |
| --- | --- |

—

za Liberbank SA: priprava in distribucija bančnih, zavarovalniških in pokojninskih proizvodov v Španiji,

| — | za Liberbank Vida y Pensiones, Seguros y Reaseguros, SA: priprava in distribucija proizvodov življenjskega zavarovanja in pokojninskih proizvodov v Španiji. |
| --- | --- |

—

za Liberbank Vida y Pensiones, Seguros y Reaseguros, SA: priprava in distribucija proizvodov življenjskega zavarovanja in pokojninskih proizvodov v Španiji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6594 – Aegon/Liberbank/Liberbank Vida na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6594 – Aegon/Liberbank/Liberbank Vida na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 26.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/8

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6538 – Robert Bosch/SPX' Service Solutions Business)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 150/06

| 1. | Komisija je 21. maja 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Robert Bosch GmbH („Bosch“, Nemčija) z nakupom delnic in sredstev pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotno dejavnostjo zagotavljanja opreme za mehanične delavnice podjetja SPX Corporation, ki se izvaja pod imenom SPX Service Solutions („SPX Service Solutions Business“, ZDA). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 21. maja 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Robert Bosch GmbH („Bosch“, Nemčija) z nakupom delnic in sredstev pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotno dejavnostjo zagotavljanja opreme za mehanične delavnice podjetja SPX Corporation, ki se izvaja pod imenom SPX Service Solutions („SPX Service Solutions Business“, ZDA).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Bosch: dobavitelj izdelkov in storitev na področju avtomobilskih, industrijskih in potrošniških izdelkov ter gradbene tehnologije, zlasti opreme za mehanične delavnice, ki jo dobavlja prek svojega poprodajnega oddelka, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Bosch: dobavitelj izdelkov in storitev na področju avtomobilskih, industrijskih in potrošniških izdelkov ter gradbene tehnologije, zlasti opreme za mehanične delavnice, ki jo dobavlja prek svojega poprodajnega oddelka,

| — | za SPX Service Solutions Business: dobavitelj opreme za mehanične delavnice ter opreme za servisiranje klimatskih in hladilnih naprav. |
| --- | --- |

—

za SPX Service Solutions Business: dobavitelj opreme za mehanične delavnice ter opreme za servisiranje klimatskih in hladilnih naprav.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6538 – Robert Bosch/SPX' Service Solutions Business na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6538 – Robert Bosch/SPX' Service Solutions Business na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 26.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/9

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 150/07

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„FICODINDIA DI SAN CONO“

ES št.: IT-PDO-0005-0647-26.09.2007

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„Ficodindia di San Cono“

2.   Država članica ali tretja država:

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6 | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

ZOP „Ficodindia di San Cono“ se uporablja za plodove naslednjih sort (kultivarjev) vrste „Opunzia Ficus Indica“, ki se pridelujejo na območju, opredeljenem v 4. točki: „Surfarina“, znana tudi kot „Gialla“ ali „Nostrale“, – „Sanguigna“, znana tudi kot „Rossa“, – „Muscaredda“ ali „Sciannarina“, znana tudi kot „Bianca“. Dovoljen je tudi največ 5-odstotni delež lokalnih ekotipov iz izborov sorte „Trunzara“. Plodovi opuncije se razlikujejo glede na:

| — | kakovost: kakovost A (agostani), če dozorijo po prvem cvetenju, kakovost B (tardivi ali scozzolati), če dozorijo po drugem cvetenju, |
| --- | --- |

—

kakovost: kakovost A (agostani), če dozorijo po prvem cvetenju, kakovost B (tardivi ali scozzolati), če dozorijo po drugem cvetenju,

| — | kategorijo: kategoriji EXTRA in I, opredeljeni v Codex Alimentarius, |
| --- | --- |

—

kategorijo: kategoriji EXTRA in I, opredeljeni v Codex Alimentarius,

| — | težo: med 105 g in 140 g, med 140 g in 190 g, med 190 g in 270 g (dovoljeno 5-odstotno odstopanje) oziroma razredi B, C in D iz Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

—

težo: med 105 g in 140 g, med 140 g in 190 g, med 190 g in 270 g (dovoljeno 5-odstotno odstopanje) oziroma razredi B, C in D iz Codex Alimentarius.

Plodovi z označbo „Ficodindia di San Cono“ morajo imeti ob dajanju na trg naslednje značilnosti: teža plodu > 105 g (dovoljeno 5-odstotno odstopanje), 14-odstotna minimalna refrakcijska stopnja, trdnost mesa najmanj 5 kg/cm2, barvni odtenki od zelene do oranžno rumene pri rumeni sorti („gialla“), od zelene do rubinasto rdeče pri rdeči sorti („rossa“) in od zelene do blede rumenobele pri beli sorti („bianca“).

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Obiranje plodov, ki dozorijo po prvem cvetenju (agostani), poteka od 20. avgusta do 30. septembra, plodov, ki dozorijo po drugem cvetenju (tardivi ali scozzolati) pa od 10. septembra do 31. decembra, odvisno od vremenskih razmer, značilnih za letni čas. Z obranih plodov je treba obvezno odstraniti bodice, pri dajanju na trg pa morajo nositi oznako: „frutti despinati“ (plodovi brez bodic).

Pridelava in pakiranje plodov „Ficodindia di San Cono“ morata obvezno potekati na območju, opredeljenem v 4. točki, da ne bi zaradi prevoza ali nepotrebnega rokovanja na plodovih nastale zareze ali poškodbe oziroma da se ne bi obtolkla njihova zunanja lupina, zaradi česar bi se spremenila barva in lesk plodov, po katerih se odlikujejo.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn:

Obdelan proizvod z odstranjenimi bodicami se trži v novi embalaži: v lesenih, plastičnih ali kartonastih zabojčkih oziroma na plastičnih ali kartonastih pladnjih. Dovoljena je uporaba zabojčkov z vdolbinami. Teža pakiranja mora biti 0,5 kg, 1 kg, 2 kg, 2,5 kg, 3 kg, 3,5 kg ali 5 kg, z največ 10-odstotnim odstopanjem. Embalažo je treba nepredušno zapreti s toplotnim varjenjem, pri mrežicah s kovinskimi zakovicami pa tako, da je do vsebine mogoče priti samo z odstranitvijo embalaže. V skladu s tradicijo lahko isto pakiranje vsebuje tri sorte (Surfarina ali Nostrale ali Gialla; Sanguigna ali Rossa; Muscaredda ali Sciannarina ali Bianca). Dovoljen je tudi največ 5-odstotni delež lokalnih ekotipov iz izborov sorte „Trunzara“.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Na embalaži morata biti logotip označbe, ki je naveden spodaj, in simbol EU. Dovoljeni so tudi: dodatna navedba „Cactus Pear“; napis „Fiorone“ izključno na embalaži, v kateri so plodovi, težki od 105 g do 130 g, in navedba datuma obiranja proizvoda. Logotip sestavljajo napis „D.O.P Denominazione di Origine Protetta“, trije plodovi opuncije s kronami, ki so pahljačasto razporejeni nad Sicilijo in petimi zvezdami, pod njimi pa je navedba „Ficodindia di San Cono“.

Image

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Proizvodi z označbo „Ficodindia di San Cono“ se pridelujejo na območju, ki leži na 200 m do 600 m nadmorske višine, obsega pa naslednje občine: San Cono (CT), San Michele di Ganzaria (CT), Piazza Armerina (EN) in Mazzarino (CL).

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Za območje pridelave proizvodov z označbo „Ficodindia di San Cono“ je značilno, da so obdelovalna zemljišča razporejena vzdolž pasu nadmorskih višin od 200 m do 600 m, katerega nizka gričevja so ločena z majhnimi dolinami, katerih prst je večinoma naplavinskega izvora, srednje lahke strukture, globoka in sveža ter se odlikuje po odličnem odvodnjavanju, s peščeno sestavo, ki ji daje prednost pred drugimi (najmanj 50-odstotni delež peska), in vrednostjo pH, ki je srednje nevtralna in subalkalna (vrednost pH od 6,9 do 8,1). Večina zemljišč je namakalnih. Dobra oskrba rastlin z vodo na teh zemljiščih je zagotovljena na podlagi izkušenj lokalnih pridelovalcev, ki upoštevajo spreminjanje razmer v okolju glede na letni čas, dejavnike, povezane s starostjo rastlin, količino pridelanih plodov in nadmorsko višino, na kateri raste opuncija, da je namakanje kar najprimernejše. Preostali del obdelovalnih zemljišč leži na višji nadmorski višini in je v absolutnih številkah deležen podnebnih razmer, povezanih z nadmorsko višino, in pedoloških značilnosti geografskega območja, ki omogočajo pridelavo zelo kakovostnih plodov tudi brez namakanja.

5.2   Posebnosti proizvoda:

Med posebnostmi, po katerih se proizvodi z označbo „Ficodindia di San Cono“ razlikujejo od drugih vrst, je treba omeniti velikost plodov, izrazite in žive barve lupine ter fino aromo in zelo sladek okus. Sladek okus in velikost proizvodov z označbo „Ficodindia di San Cono“ v primerjavi s plodovi z drugih pridelovalnih območij na Siciliji sta pomembni lastnosti, po katerih se ti odlikujejo, saj sta posledica tipične značilnosti geografskega območja.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Posebnosti proizvodov z označbo „Ficodindia di San Cono“, in sicer velikost plodov, izrazita barva lupine in prijeten vonj mesa, se razvijejo zaradi popolnega prepleta človeških dejavnikov in dejavnikov iz okolja, ki so značilni za pridelovalno območje.

Med posebnimi značilnostmi tega območja sta nadmorska višina in izoblikovanost površja, ki bistveno prispevata k posebno močnemu in kakovostnemu sončnemu obsevanju, menjavanju obdobij vlaženja in sušenja kože plodov ter dnevni temperaturni razliki zlasti med zorenjem plodov. Za območje so namreč značilna rahla gričevja, ločena z majhnimi dolinami, ki ležijo daleč od morja in imajo zmerno hladne zime. Te doline so od vzhoda proti zahodu popolnoma odprte, kar omogoča dobro izpostavljenost zemljišč soncu in vpliv vzhodnih vetrov, ki zlasti v poletnem in jesenskem obdobju, torej v obdobju zorenja plodov, pripomorejo k blagemu podnebju. Vroč zrak poleti in jeseni tudi v najbolj vročih urah dneva ublaži rahel veter, ki ob koncu dopoldneva redno piha z zahoda in severozahoda. Temperatura tako nikoli ni previsoka.

Opisani fizični pojavi v kombinaciji s svetlobnim sevanjem povzročijo nastanek in razvoj antocianov, ki poskrbijo za barvo lupine in mesa opuncije.

Poleg tega je zaradi lege obdelovalnih površin na visokih nadmorskih višinah in dejstva, da lokalni kmetovalci namakalna zemljišča učinkovito oskrbujejo z vodo, na tem območju mogoče pridelovati plode opuncije, ki so težji in vsebujejo več sladkorja kot plodovi z drugih geografskih območij, ki ležijo na nižjih nadmorskih višinah. Ker imajo tla na tem območju veliko sposobnost dolgega zadrževanja vlage, prst ohranja stalno vlažnost, rastlina pa doseže proizvodni cikel v najboljših razmerah, brez obremenitev ali omejitev.

Zaradi vseh teh okoljskih dejavnikov so proizvodi z označbo „Ficodindia di San Cono“ po kakovosti edinstveni. Ti posebni dejavniki v povezavi z dejavnostjo ljudi, njihovimi obdelovalnimi zmogljivostmi in razvojem praks varovanja okolja in družbeno-proizvodne tradicije (vključno z ohranitvijo metod gojenja opuncije ob upoštevanju in varovanju dolin in gričev) pripomorejo k temu, da imajo proizvodi z označbo „Ficodindia di San Cono“ značilnosti, ki so priznane v tehnično-znanstveni literaturi in s tržno vrednostjo, ki je trenutno uveljavljena. Globoka ukoreninjenost kmečkega prebivalstva na zadevnem pridelovalnemu območju z vsemi njegovimi tradicionalnimi izkušnjami in obdelovalnimi zmogljivostmi, ki se prenašajo iz roda v rod, je ob nenehnem raziskovanju in uporabi posebnih tradicionalnih pridelovalnih tehnik ustvarila razmere, ki so bile nujne, da se je pridelava proizvodov z označbo „Ficodindia di San Cono“ vse do danes ohranila ne samo kot bistveni vir preživljanja, ampak tudi kot zgodovinska, tradicionalna in kulturna dediščina tega območja.

O tem med drugim danes priča že 25. izdaja tradicionalnega praznika „Sagra del Ficodindia“, ki pridelavo, tradicijo, pospeševanje prodaje in tehnično-znanstveni razvoj povezuje s tradicionalnimi kongresi, ki so vsako leto posvečeni opunciji. Te dosežke je mogoče pojasniti s popolno kulturno, delavsko in gospodarsko vpetostjo prebivalcev tega območja v pridelovanje „Ficodindia di San Cono“, ki so pomagali ustvariti tesno povezavo med samim proizvodom in okoljem ter pripomogli k temu, da se je med prebivalstvom regije in zadevnim sadežem sčasoma spletla močna čustvena vez. Prav pridelovalci so namreč tisti, ki so poskrbeli, da se je metoda pridelave ohranila, in ki znajo zaradi svojih bogatih izkušenj prepoznati najprimernejši čas za obiranje pridelka. S prezgodnjim obiranjem bi se namreč zmanjšala kakovost sladkorja in sadež bi dobil tipični okus po kaktusu, ki potrošniku ne prija, medtem ko bi se s prepoznim obiranjem poslabšale organoleptične lastnosti plodov, ki bi dobili neprijeten žaltav okus. Če pa se plodovi oberejo ob najprimernejšem času, ko dosežejo minimalno obarvanost lupine, ki je najboljši kazalnik zrelosti, se lahko potrošniku ponudijo sadeži neprimerljivega okusa in vonja. Pridelava tega sadeža ima tudi svojo zgodovino. Francoski agronom De Gasparin je leta 1840 ob obisku Sicilije opuncijo opisal tako: „Ta sadež je za Sicilijo pravi blagoslov, odrešitev, kot sta bananovec za države ob ekvatorju in kruhovec za otoke v Tihem oceanu ...“. Uspeh opuncije in njena intenzivna pridelava segata v sredino 70. let 20. stoletja; regija San Cono je namreč v tem obdobju postala močno prepoznavna, njeno območje, ki leži med tremi večjimi središči (Enna, Caltagirone in Caltanissetta), pa je danes največje specializirano pridelovalno območje, ki ga strokovnjaki iz tega sektorja označujejo za „italijansko prestolnico pridelave opuncij“.

Sklic na objavo specifikacije:

To ministrstvo je sprožilo nacionalni postopek ugovora z objavo predloga za priznanje ZOP „Ficodindia di San Cono“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 185 z dne 10. avgusta 2007.

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletni strani:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo (http://www.politicheagricole.it) pod razdelkom „Qualità e sicurezza“ (Kakovost in varnost) (zgoraj, na desni strani zaslona) in nato pod razdelkom „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikacije, predložene v preučitev EU).

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 26.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/13

---

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 150/08

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo za spremembo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„DANABLU“

ES št.: DK-PGI-0217-0328-21.02.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša:

| — |  | ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | opis proizvoda |
| — |  | geografsko območje |
| — |  | dokazilo o poreklu |
| — |  | metoda pridobivanja |
| — |  | povezanost |
| — | ☒ | označevanje |
| — |  | nacionalne zahteve |
| — |  | drugo (navedite) |

—



ime proizvoda

—

☒

opis proizvoda

—



geografsko območje

—



dokazilo o poreklu

—



metoda pridobivanja

—



povezanost

—

☒

označevanje

—



nacionalne zahteve

—



drugo (navedite)

2.   Vrsta spremembe:

| — |  | sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena |
| — |  | sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — |  | začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—



sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—

☒

sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena

—



sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—



začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Spremembe:

3.1   Opis proizvoda:

3.1.1   Vsebnost vode v siru „Danablu“ 60+

Za zagotovitev, da se pri proizvodnji ohranijo značilnosti sira „Danablu“ 60+, ki se opisuje kot „običajno mehak sir, ki je primeren za rezanje in mazanje ter je ob robovih nekoliko trši in nižji“, je najnižja vsebnost suhe snovi zmanjšana z 58 % (največ 42 % vode) na najmanj 56 % (največ 44 % vode).

Ugotovljeno je bilo, da nekatere sirarne proizvajajo „Danablu“ 60+ z nižjo vsebnostjo vode, kot se zahteva v skladu s standardom ZGO, da se izognejo tveganju prekoračitve mejne vrednosti 42 %. To pomeni, da je „Danablu“ 60+ včasih nekoliko trši in ni vedno tako kremast, kot se zahteva v skladu s specifikacijo. Zato je združenje proizvajalcev v triletnem obdobju preučilo, kako vsebnost suhe snovi/vode vpliva na splošno oceno proizvoda. Tehnični odbor je na podlagi standardnih preskusov za sir „Danablu“ 60+, ki jih je izvedla družba Steins Laboratorium A/S, analiziral, kako vsebnost vode v siru „Danablu“ 60+ vpliva na točke za čvrstost, vonj in okus ter splošno oceno. Podrobnejša analiza rezultatov je pokazala, da je mogoče proizvesti kakovosten sir „Danablu“ 60+ tudi pri vsebnosti vode, ki je višja od 42 %, in da bi se z zvišanjem največje vsebnosti vode na 44 % preprečilo, da bi nekatere sirarne zaradi tveganja prekoračitve mejne vrednosti 42 % proizvajale „Danablu“ 60+, ki je trši in manj kremast, kot zahteva specifikacija proizvoda.

3.1.2   Omejitev glede teže sira „Danablu“

Za optimizacijo proizvodnje in preprečevanje nepotrebnih odpadkov želi združenje proizvajalcev spremeniti sedanjo zahtevo glede teže sira „Danablu“ v obliki hlebca, in sicer z 2,75 kg do 3,25 kg na določeno težo približno 3 kg. Ta sprememba bi bila izvedena iz tehničnih razlogov in ne bo vplivala na kakovost sira „Danablu“. Ugotovljeno je bilo, da pri sedanji teži sira „Danablu“ v obliki hlebca pri rezanju na kose nastane veliko odpadkov. Pri nekoliko spremenjeni teži in pravilnem rezanju sira po sodobnih metodah bi bilo odpadkov veliko manj.

3.1.3   Označevanje

Na podlagi spremembe se lahko na etiketo vključi navedba „Danish Blue Cheese“ ali njeni prevodi v vse uradne jezike, saj sta „Danish Blue Cheese“ in „Danablu“ registrirani blagovni znamki. Izraz „Danish Blue Cheese“ se je vedno uporabljal v vseh uradnih jezikih in se na različnih trgih uporablja v prevodu, ki se uporablja v zadevni državi.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„DANABLU“

ES št.: DK-PGI-0217-0328-21.02.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Danablu“

2.   Država članica ali tretja država:

Danska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.3 | Siri |
| --- | --- |

Skupina 1.3

Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

„Danablu“ je sir z modro plesnijo. Je polnomastni sir z običajno ali visoko vsebnostjo maščobe, poltrdi do mehki sir, zorjen z modro plesnijo in proizveden iz mleka danskih krav.

| | Sestava:







  „Danablu“ 50+ | : | Najmanjša vsebnost maščobe v suhi snovi (%): 50; najmanjši delež suhe snovi (%): 52. |
| --- | --- | --- | --- |
| „Danablu“ 60+ | : | Najmanjša vsebnost maščobe v suhi snovi (%): 60; najmanjši delež suhe snovi (%): 56. |

Sestava:

„Danablu“ 50+

:

Najmanjša vsebnost maščobe v suhi snovi (%): 50; najmanjši delež suhe snovi (%): 52.

„Danablu“ 60+

:

Najmanjša vsebnost maščobe v suhi snovi (%): 60; najmanjši delež suhe snovi (%): 56.

| | Oblika in teža (cel hlebec):






  — | sir v obliki hlebca, s premerom približno 20 cm in težo približno 3 kg, |
| --- | --- | --- |

Oblika in teža (cel hlebec):

—

sir v obliki hlebca, s premerom približno 20 cm in težo približno 3 kg,

| — | sir pravokotne oblike, dolžine približno 30 cm in širine približno 12 cm ter teže približno 4 kg. |
| --- | --- |

—

sir pravokotne oblike, dolžine približno 30 cm in širine približno 12 cm ter teže približno 4 kg.

| | Površina:
  Bele do svetlo rumene ali svetlo rjave barve. Na površini ni veliko maže ali plesni. Hlebec je lahko nekoliko udrt le na sredini. Dovoljene so vidne luknje zaradi perforacije. Hlebec ni premazan s parafinom ali sintetično emulzijo. |
| --- | --- |

Površina:

Bele do svetlo rumene ali svetlo rjave barve. Na površini ni veliko maže ali plesni. Hlebec je lahko nekoliko udrt le na sredini. Dovoljene so vidne luknje zaradi perforacije. Hlebec ni premazan s parafinom ali sintetično emulzijo.

| | Skorja:
  Brez prave skorje, le čvrsta in nekoliko trša zunanja plast. Dovoljene so vidne luknje zaradi perforacije. Površina in stranski deli morajo biti gladki, ravni in pravilne oblike. |
| --- | --- |

Skorja:

Brez prave skorje, le čvrsta in nekoliko trša zunanja plast. Dovoljene so vidne luknje zaradi perforacije. Površina in stranski deli morajo biti gladki, ravni in pravilne oblike.

| | Barva:
  Bela do svetlo rumena, vendar ne sivkasta. Sir ne sme imeti preveč plesni, ampak mora imeti precej enakomerno razporejene jasno vidne lise modrozelene plesni v luknjicah in razpokah. Ob robovih hlebca je lahko plesni manj. V luknjah ne sme biti maže ali drugih vrst plesni. |
| --- | --- |

Barva:

Bela do svetlo rumena, vendar ne sivkasta. Sir ne sme imeti preveč plesni, ampak mora imeti precej enakomerno razporejene jasno vidne lise modrozelene plesni v luknjicah in razpokah. Ob robovih hlebca je lahko plesni manj. V luknjah ne sme biti maže ali drugih vrst plesni.

| | Struktura:
  Enakomerno razporejene fizične odprtine in razpoke (odprtine v koagulumu) ter perforacije. Ob robovih hlebca je lahko struktura sira gostejša. Nima lukenj zaradi fermentacije. |
| --- | --- |

Struktura:

Enakomerno razporejene fizične odprtine in razpoke (odprtine v koagulumu) ter perforacije. Ob robovih hlebca je lahko struktura sira gostejša. Nima lukenj zaradi fermentacije.

| | Čvrstost:
  Sir je rahel, vendar ne preveč drobljiv. Običajno je mehak, primeren za rezanje in mazanje, ob robovih pa je nekoliko trši in nižji. |
| --- | --- |

Čvrstost:

Sir je rahel, vendar ne preveč drobljiv. Običajno je mehak, primeren za rezanje in mazanje, ob robovih pa je nekoliko trši in nižji.

| | Vonj in okus:
  Čista in pikantna aroma, na katero močno vpliva rast modre plesni. Okus je lahko oster, nekoliko slan in kiselkast ter rahlo grenak. |
| --- | --- |

Vonj in okus:

Čista in pikantna aroma, na katero močno vpliva rast modre plesni. Okus je lahko oster, nekoliko slan in kiselkast ter rahlo grenak.

| | Zorenje:
  Najmanj 5 tednov. |
| --- | --- |

Zorenje:

Najmanj 5 tednov.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

„Danablu“ se proizvaja izključno iz mleka z opredeljenega geografskega območja.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Glede kakovosti ali izvora krme ni posebnih zahtev.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Celotna proizvodnja mora potekati na opredeljenem geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

Glede rezanja, ribanja ali pakiranja ni posebnih zahtev.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

„Danablu“ (50+ ali 60+).

Doda se lahko navedba „Danish Blue Cheese“ ali prevodi te navedbe v vse uradne jezike.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Danska

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

„Danablu“ se proizvaja izključno iz mleka danskih krav in po prvotnem receptu.

Kratka opredelitev geografskega območja

Bistveni element v postopku proizvodnje sira „Danablu“, zaradi katerega je ta omejena na geografsko območje Danske, so tradicionalno znanje in izkušnje danskih proizvajalcev sira. Te edinstvene spretnosti in znanja zagotavljajo ohranjanje tradicionalnih kakovosti proizvedenega sira „Danablu“.

5.2   Posebnosti proizvoda:

„Danablu“ je sir z modro plesnijo. Je polnomastni sir z običajno ali visoko vsebnostjo maščobe, poltrdi do mehki sir, zorjen z modro plesnijo in proizveden iz mleka danskih krav. Mleko je homogenizirano in toplotno obdelano/pasterizirano, zato ima sir oster in pikanten okus ter je primeren za rezanje in nekoliko drobljiv. „Danablu“ ima v primerjavi z drugimi siri z modro plesnijo močan okus. Skorja je bele barve, pri čemer na njej ni vidne plesni in drugih mikroorganizmov.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

„Danablu“ je v EU in zunaj nje znan kot danska specialiteta, proizvedena iz danskih surovin. Proizvod je tak sloves pridobil zaradi zakonodajnih pobud in več kot 60-letnega prizadevanja proizvajalcev, da bi zagotovili njegovo kakovost in ohranili njegove tradicionalne in posebne značilnosti.

Zgodovina:

Ameriška univerza je med drugo svetovno vojno patentirala homogenizacijo mleka za proizvodnjo sira in poskusila uvesti dajatve za danski sir, proizveden iz homogeniziranega mleka. Pri tem ni uspela, saj je bilo dokazano, da je to metodo že 20 let prej na Danskem razvil Marius Boel. Marius Boel se je že v otroštvu zanimal za sir, saj je na družinski kmetiji v Sallingu, kjer je živel ter na kateri so proizvajali maslo in sir, še kot deček izvedel nekaj zelo zanimivih poskusov s kulturami modre plesni. Ugotovil je, da je na sirih včasih nastala plesen, zato jih je iz čiste radovednosti poskusil. Ugotovil je, da „ima sir svojevrsten, pikanten okus“, kot se je sam izrazil. Zato je s sira odstranil nekaj plesni in jo gojil na kruhu. Nato je kruh posušil, ga zmlel ter dodal sveži skuti. To so bili temelji za proizvodnjo sira „Danablu“.

Marius Boel je leta 1927 sir poskusil proizvesti iz homogeniziranega mleka, ki ga je dobil v mlekarni v mestu Odense. Njegova zamisel je temeljila na smetani za kavo, ki je vsebovala 9 % maščobe in je bila zaradi homogenizacije kljub razmeroma nizki vsebnosti maščobe še vedno kremasta. Na podlagi poskusov se je kakovost sira bistveno izboljšala, tako da je sir pridobil polnejši in pikantnejši okus, postal je bolj bel in izboljšale so se njegove absorpcijske lastnosti. Po tem je homogenizacija mleka za proizvodnjo sira postala običajni postopek v sirarnah, ki so proizvajale to vrsto sira. Podobno je v 30. letih 20. stoletja postalo običajno, da so danske sirarne začele uporabljati nizkopasterizirano mleko za proizvodnjo sira.

Zaradi različnih dejavnikov se je okoli leta 1930 znatno povečalo povpraševanje po danskem siru z modro plesnijo, zato se je število proizvajalcev povečalo. Da bi se ohranila kakovost, je bila sprejeta pobuda za začetek pogajanj z vodjo državne inšpekcijske službe na Danskem, tj. glavnim inšpektorjem Lohsejem, katerih cilj je bila vzpostavitev rednih inšpekcijskih pregledov sira, namenjenega izvozu. Pogajanja so se končala z odločitvijo, da se najprej ustanovi združenje proizvajalcev, ki bo obravnavalo podrobnosti sistema inšpekcijskih pregledov. Tako je bilo 23. junija 1934 organizirano srečanje. Na tem srečanju je bilo sklenjeno, da se ustanovi združenje proizvajalcev.

Na dan ustanovitve združenja je bilo skupaj z glavnim inšpektorjem Lohsejem tudi sklenjeno, da se odvzamejo vzorci sira za prvo preskusno ocenjevanje 16. julija 1934 v mestu Odense. Po treh preskusnih ocenjevanjih so bila določena merila za oceno skorje, strukture, barve, vonja in okusa ter za splošno oceno ustreznosti sirov za izvoz. Septembra 1934 je združenje začelo pogajanja z ministrstvom za kmetijstvo in državno inšpekcijsko službo za določitev pravil glede značilnosti sira in glede potrjevanja sirarn kot proizvajalcev sira za izvoz. Na podlagi teh pogajanj je ministrstvo za kmetijstvo izdalo „regulativ for bedømmelser af ost af Roqueforttypen ved Statens Ostebedømmelser“ (pravilnik o ocenjevanju sira vrste Roquefort za državno ocenjevanje sira). Pravilnik je začel veljati 1. januarja 1936.

Leta 1952 je bilo z Odlokom Ministrstva za kmetijstvo št. 80 z dne 13. marca 1952 o poimenovanju danskih sirov uradno uvedeno ime „Danablu“. Dne 16. junija 1958 je bil sprejet zakon št. 214 o proizvodnji in prodaji sira ter drugih povezanih dejavnostih. Zakon določa smernice za proizvodnjo in inšpekcijske preglede. Zakonodaja je bila naknadno dopolnjena z odlokoma iz leta 1963 in 1969, ki določata značilnosti sira.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/25_PDF_word_filer%20til%20download/06kontor/Varespecifikation_DANABLU_September%20201_2.pdf

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---