# Euroopa Liidu C 55/7. m

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 55 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide7. märts 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 55

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide7. märts 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2006/C 055/1 | Nõukogu arvamus, — 24. jaanuar 2006, — Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2005—2009 | 1 |
| 2006/C 055/2 | Nõukogu arvamus, — 24. jaanuar 2006, — Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008 | 5 |
| 2006/C 055/3 | Nõukogu arvamus, — 24. jaanuar 2006, — Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2010 | 9 |
| 2006/C 055/4 | Nõukogu arvamus, — 24. jaanuar 2006, — Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008 | 13 |
| 2006/C 055/5 | Nõukogu arvamus, — 24. jaanuar 2006, — Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008 | 17 |
| 2006/C 055/6 | Nõukogu arvamus, — 24. jaanuar 2006, — Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008 | 21 |
| 2006/C 055/7 | Nõukogu arvamus, — 14. veebruar 2006, — Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005—2009 | 25 |
| 2006/C 055/8 | Nõukogu arvamus, — 14. veebruar 2006, — Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2005—2008 | 29 |
| 2006/C 055/9 | Nõukogu arvamus, — 14. veebruar 2006, — Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2005—2008 kohta | 33 |
| 2006/C 055/0 | Nõukogu arvamus, — 14. veebruar 2006, — Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2009 | 37 |
| 2006/C 055/1 | Nõukogu arvamus, — 14. veebruar 2006, — Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008 | 41 |
| 2006/C 055/2 | Nõukogu arvamus, — 14. veebruar 2006, — Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008 | 45 |
| | Komisjon |
| 2006/C 055/3 | Euro vahetuskurss | 49 |
| 2006/C 055/4 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4150 — Abbott/Guidant) (
  1
  ) | 50 |
| 2006/C 055/5 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant) (
  1
  ) | 51 |
| 2006/C 055/6 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV) — Juhtumi puhul võidakse rakendada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 52 |
| 2006/C 055/7 | Menetluse algatamine (Toimik nr COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen) (
  1
  ) | 53 |
| 2006/C 055/8 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.4161 — SEI/VWBN) (
  1
  ) | 54 |
| 2006/C 055/9 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  ) | 55 |
| 2006/C 055/0 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV) — Juhtumi puhul võidakse rakendada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 56 |
| 2006/C 055/1 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/2 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/3 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/4 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/5 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/6 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/7 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel) (
  1
  ) | 60 |
| 2006/C 055/8 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  ) | 60 |
| | Euroopa Keskpank |
| 2006/C 055/9 | Euroopa Keskpanga arvamus, — 24. veebruar 2006, — Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 riigi arvepidamisandmete esitamise osas (CON/2006/12) | 61 |
| 2006/C 055/0 | Euroopa Keskpanga arvamus, — 27. veebruar 2006, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hinnateabe kogumise perioodiga (CON/2006/13) | 63 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2006/C 055/1

Nõukogu arvamus, — 24. jaanuar 2006, — Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2005—2009

1

2006/C 055/2

Nõukogu arvamus, — 24. jaanuar 2006, — Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008

5

2006/C 055/3

Nõukogu arvamus, — 24. jaanuar 2006, — Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2010

9

2006/C 055/4

Nõukogu arvamus, — 24. jaanuar 2006, — Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008

13

2006/C 055/5

Nõukogu arvamus, — 24. jaanuar 2006, — Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008

17

2006/C 055/6

Nõukogu arvamus, — 24. jaanuar 2006, — Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008

21

2006/C 055/7

Nõukogu arvamus, — 14. veebruar 2006, — Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005—2009

25

2006/C 055/8

Nõukogu arvamus, — 14. veebruar 2006, — Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2005—2008

29

2006/C 055/9

Nõukogu arvamus, — 14. veebruar 2006, — Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2005—2008 kohta

33

2006/C 055/0

Nõukogu arvamus, — 14. veebruar 2006, — Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2009

37

2006/C 055/1

Nõukogu arvamus, — 14. veebruar 2006, — Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008

41

2006/C 055/2

Nõukogu arvamus, — 14. veebruar 2006, — Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008

45

Komisjon

2006/C 055/3

Euro vahetuskurss

49

2006/C 055/4

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4150 — Abbott/Guidant) (
  1
  )

1

50

2006/C 055/5

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant) (
  1
  )

1

51

2006/C 055/6

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV) — Juhtumi puhul võidakse rakendada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

52

2006/C 055/7

Menetluse algatamine (Toimik nr COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen) (
  1
  )

1

53

2006/C 055/8

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.4161 — SEI/VWBN) (
  1
  )

1

54

2006/C 055/9

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  )

1

55

2006/C 055/0

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV) — Juhtumi puhul võidakse rakendada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

56

2006/C 055/1

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/2

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/3

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/4

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/5

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/6

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/7

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel) (
  1
  )

1

60

2006/C 055/8

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  )

1

60

Euroopa Keskpank

2006/C 055/9

Euroopa Keskpanga arvamus, — 24. veebruar 2006, — Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 riigi arvepidamisandmete esitamise osas (CON/2006/12)

61

2006/C 055/0

Euroopa Keskpanga arvamus, — 27. veebruar 2006, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hinnateabe kogumise perioodiga (CON/2006/13)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

24. jaanuar 2006,

Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2005—2009

(2006/C 55/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 24. jaanuaril 2006 läbi Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2009. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 24. jaanuaril 2006 läbi Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2009.

| 2) | Soome majandus kasvas pärast 1990te alguse erakordselt raske surutise ületamist aastail 1995—2004 jõudsalt, saavutades keskmise kasvumäära 3,6 % aastas. Majandustegevuse kiirenemine aitas kaasa tööhõive suurenemisele, kuid inflatsioon jäi alla euroala keskmise. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT aasta keskmise reaalkasvu vähenemist 2,7 %lt aastail 2005—2006 keskmiselt 2,3 %ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb ettevaatlikele kasvuprognoosidele. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. |
| --- | --- |

2)

Soome majandus kasvas pärast 1990te alguse erakordselt raske surutise ületamist aastail 1995—2004 jõudsalt, saavutades keskmise kasvumäära 3,6 % aastas. Majandustegevuse kiirenemine aitas kaasa tööhõive suurenemisele, kuid inflatsioon jäi alla euroala keskmise. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT aasta keskmise reaalkasvu vähenemist 2,7 %lt aastail 2005—2006 keskmiselt 2,3 %ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb ettevaatlikele kasvuprognoosidele. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik.

| 3) | Nõukogu kiitis programmi eelarvestrateegia heaks eelmise, 2004.—2008. aastat hõlmava ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta 17. veebruaril 2005 esitatud arvamuses. Komisjoni talituste prognoosidel rajanev 2005. aasta valitsemissektori eelarvete arvestuslik ülejääk — 1,9 % SKTst — vastab eelmise ajakohastatud programmiga eesmärgiks seatud ülejäägi suurusele. |
| --- | --- |

3)

Nõukogu kiitis programmi eelarvestrateegia heaks eelmise, 2004.—2008. aastat hõlmava ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta 17. veebruaril 2005 esitatud arvamuses. Komisjoni talituste prognoosidel rajanev 2005. aasta valitsemissektori eelarvete arvestuslik ülejääk — 1,9 % SKTst — vastab eelmise ajakohastatud programmiga eesmärgiks seatud ülejäägi suurusele.

| 4) | Ajakohastatud programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid. (2) |
| --- | --- |

4)

Ajakohastatud programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid. (2)

| 5) | Valitsuse põhieesmärgid on valitsemissektori rahandusliku tasakaalu saavutamine tavapärase majanduskasvu tingimustes ning riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamine. Valitsussektori eelarve ülejääk programmiperioodi jooksul veidi kahaneb, jõudes aastaiks 2008—2009 1,5 %ni SKTst. Intressikulutustes prognoositava SKT osatähtsuse languse tõttu väheneb esmane ülejääk veidi järsemalt. Ülejäägi languse põhjuseks on tulude muutumine, mis omakorda tuleneb maksude järkjärgulise alandamise algusest. Kulutusi hoitakse kontrolli all valitsussektori eelarvekulutuste ülemmäärade kehtestamise ja intressikulutuste vähendamise abil.
  Tulenevalt maksude alandamisest ja sotsiaalkindlustuse ning kohalike omavalitsuste finantsseisundi ettevaatlikumast hindamisest võrreldes eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammiga on 2006.—2009. aasta arvestusliku ülejäägi suurust vähendatud umbes 0,5 % võrra SKTst. |
| --- | --- |

5)

Valitsuse põhieesmärgid on valitsemissektori rahandusliku tasakaalu saavutamine tavapärase majanduskasvu tingimustes ning riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamine. Valitsussektori eelarve ülejääk programmiperioodi jooksul veidi kahaneb, jõudes aastaiks 2008—2009 1,5 %ni SKTst. Intressikulutustes prognoositava SKT osatähtsuse languse tõttu väheneb esmane ülejääk veidi järsemalt. Ülejäägi languse põhjuseks on tulude muutumine, mis omakorda tuleneb maksude järkjärgulise alandamise algusest. Kulutusi hoitakse kontrolli all valitsussektori eelarvekulutuste ülemmäärade kehtestamise ja intressikulutuste vähendamise abil.

Tulenevalt maksude alandamisest ja sotsiaalkindlustuse ning kohalike omavalitsuste finantsseisundi ettevaatlikumast hindamisest võrreldes eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammiga on 2006.—2009. aasta arvestusliku ülejäägi suurust vähendatud umbes 0,5 % võrra SKTst.

| 6) | Ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika alusel arvutatud struktuurne ülejääk (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) programmi kohaselt veidi väheneb — 2 %lt SKTst 2005. aastal 1,75 %le aastail 2006—2008. Prognoositakse, et 2009. aastal hakkab SKT lõhe eeldatavast laienemisest tingitud ülejääk taas suurenema. Programmi kohaselt ulatub programmiperioodi lõpuks struktuurne ülejääk 1,5 %ni SKTst, (3) mida võib pidada programmi keskpika perioodi eesmärgiks, kuna see vastab stabiilsuse ja kasvu paktis ning tegevusjuhendis esitatud keskpika perioodi eesmärkide põhimõtetele. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk suurusega 1 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine võimaldama saavutada ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Asjakohasuse seisukohalt on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroalale ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on märkimisväärselt ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks. Keskpika perioodi eesmägi seadmist nõutavast alampiirist kõrgemale on programmis põhjendatud eesmärgiga tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus ja sellega, et Soomes on vananeva rahvastiku mõju tunda juba varakult. |
| --- | --- |

6)

Ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika alusel arvutatud struktuurne ülejääk (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) programmi kohaselt veidi väheneb — 2 %lt SKTst 2005. aastal 1,75 %le aastail 2006—2008. Prognoositakse, et 2009. aastal hakkab SKT lõhe eeldatavast laienemisest tingitud ülejääk taas suurenema. Programmi kohaselt ulatub programmiperioodi lõpuks struktuurne ülejääk 1,5 %ni SKTst, (3) mida võib pidada programmi keskpika perioodi eesmärgiks, kuna see vastab stabiilsuse ja kasvu paktis ning tegevusjuhendis esitatud keskpika perioodi eesmärkide põhimõtetele. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk suurusega 1 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine võimaldama saavutada ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Asjakohasuse seisukohalt on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroalale ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on märkimisväärselt ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks. Keskpika perioodi eesmägi seadmist nõutavast alampiirist kõrgemale on programmis põhjendatud eesmärgiga tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus ja sellega, et Soomes on vananeva rahvastiku mõju tunda juba varakult.

| 7) | Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Maksuprognoos paistab põhinevat ettevaatlikul hinnangul ja riigivalitsuse kulutustele seatud piirangute raamistik on seni olnud väga tulemuslik. Stabiilsusprogrammis juhitakse tähelepanu ohule, et arvutustes alahinnatakse rahvastiku vananemisest ja tööjõu kokkukuivamise kahjulikku mõju. Kuid nagu eespool mainitud, võib ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud kasvuprognoose pidada ettevaatlikeks. |
| --- | --- |

7)

Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Maksuprognoos paistab põhinevat ettevaatlikul hinnangul ja riigivalitsuse kulutustele seatud piirangute raamistik on seni olnud väga tulemuslik. Stabiilsusprogrammis juhitakse tähelepanu ohule, et arvutustes alahinnatakse rahvastiku vananemisest ja tööjõu kokkukuivamise kahjulikku mõju. Kuid nagu eespool mainitud, võib ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud kasvuprognoose pidada ettevaatlikeks.

| 8) | Riskianalüüsi seisukohast on programmi eelarve põhimõtted piisavad, et tagada programmi keskpika perioodi eesmärkide järgimine kogu programmi kestel. See annab piisava varu puudujäägi ülempiiri — 3 % SKTst — ületamise vastu kogu programmiperioodi jooksul, kui makromajanduslikud kõikumised ei ole tavapärasest suuremad. |
| --- | --- |

8)

Riskianalüüsi seisukohast on programmi eelarve põhimõtted piisavad, et tagada programmi keskpika perioodi eesmärkide järgimine kogu programmi kestel. See annab piisava varu puudujäägi ülempiiri — 3 % SKTst — ületamise vastu kogu programmiperioodi jooksul, kui makromajanduslikud kõikumised ei ole tavapärasest suuremad.

| 9) | Eeldatav võla suhe SKTsse on 2005. aastal jõudnud 42,7 %ni, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 2,6 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

9)

Eeldatav võla suhe SKTsse on 2005. aastal jõudnud 42,7 %ni, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 2,6 protsendipunkti võrra.

| 10) | Tundub, et rahvastiku vananemisega seotud prognoositavatest eelarvekulutustest tulenev oht on Soomes väike. Koguvõla suhe on oluliselt vähem kontrollväärtusest 60 % SKTsse ja prognoositakse, et see püsib allpool nimetatud väärtust suurema osa prognoosiga hõlmatud, 2050. aastani kestvast perioodist. Märkimisväärsete sotsiaalkindlustusvahendite olemasolu ja praegune soodne eelarveseisund aitavad omakorda piirata rahvastiku vananemise mõju eelarvele. Aja jooksul võib pensionikulutuste tõus siiski ohustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Elanikkonna vananemisest tulenevate kulutuste piiramine pikas perspektiivis, sealhulgas hiljuti läbiviidud edukas tegeliku pensioniea tõstmise reform, mille käigus siiski säilitati püsiv eelarveseisund, on riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavate ohtude vähendamise põhitegur (4). |
| --- | --- |

10)

Tundub, et rahvastiku vananemisega seotud prognoositavatest eelarvekulutustest tulenev oht on Soomes väike. Koguvõla suhe on oluliselt vähem kontrollväärtusest 60 % SKTsse ja prognoositakse, et see püsib allpool nimetatud väärtust suurema osa prognoosiga hõlmatud, 2050. aastani kestvast perioodist. Märkimisväärsete sotsiaalkindlustusvahendite olemasolu ja praegune soodne eelarveseisund aitavad omakorda piirata rahvastiku vananemise mõju eelarvele. Aja jooksul võib pensionikulutuste tõus siiski ohustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Elanikkonna vananemisest tulenevate kulutuste piiramine pikas perspektiivis, sealhulgas hiljuti läbiviidud edukas tegeliku pensioniea tõstmise reform, mille käigus siiski säilitati püsiv eelarveseisund, on riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavate ohtude vähendamise põhitegur (4).

| 11) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005—2008. Nimetatud meetmete, näiteks käesoleval ajal järk-järgult rakendatava põhjaliku pensionireformi eesmärk on tagada majanduse ja rahanduse jätkusuutlikkus ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist. |
| --- | --- |

11)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005—2008. Nimetatud meetmete, näiteks käesoleval ajal järk-järgult rakendatava põhjaliku pensionireformi eesmärk on tagada majanduse ja rahanduse jätkusuutlikkus ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist.

| 12) | Soome riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 14. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: (i) riigi rahanduse jätkusuutlikkus ja (ii) tööturu toimimine. Riiklikus reformiprogrammis väljatoodud meetmete mõju eelarvele peegeldub täielikult stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammiga riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Stabiilsusprogrammis on esitatud nii riigivalitsuse kui ka kohalike omavalitsuste tõhususe suurendamise meetmed ja kinnitatud kavatsust pidada riigivalitsuse kululimiitidest kinni ka pärast praeguse stabiilsusprogrammi tähtaega. |
| --- | --- |

12)

Soome riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 14. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: (i) riigi rahanduse jätkusuutlikkus ja (ii) tööturu toimimine. Riiklikus reformiprogrammis väljatoodud meetmete mõju eelarvele peegeldub täielikult stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammiga riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Stabiilsusprogrammis on esitatud nii riigivalitsuse kui ka kohalike omavalitsuste tõhususe suurendamise meetmed ja kinnitatud kavatsust pidada riigivalitsuse kululimiitidest kinni ka pärast praeguse stabiilsusprogrammi tähtaega.

Üldiselt leiab nõukogu, et eelarveseisund on usaldusväärne ning eelarvestrateegia on hea näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP nov 2005 | 3,6 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 |
| KOM, nov 2005 | 3,6 | 1,9 | 3,5 | 3,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2005 | 0,2 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 |
| KOM, nov 2005 | 0,1 | 1,0 | 1,4 | 1,3 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | puudub |
| SKT lõhe
  (% SKTst) | SP nov 2005 (5) | 0,0 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 |
| KOM, nov 2005 (9) | – 0,2 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,5 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 (5) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP nov 2005 | 2,1 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 |
| KOM, nov 2005 | 2,1 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 | puudub |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP nov 2005 | 3,7 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |
| KOM, nov 2005 | 3,8 | 3,8 | 3,7 | 3,6 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal  (6)
   (7)

  (% SKTst) | SP nov 2005 (5) | 2,1 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 |
| KOM, nov 2005 (8) | 2,3 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 (5) | 2,2 | 1,9 | 2,2 | 2,4 | 2,4 | puudub |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP nov 2005 | 44,9 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 |
| KOM, nov 2005 | 45,1 | 42,8 | 41,5 | 40,6 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP nov 2005

3,6

2,1

3,2

2,6

2,3

2,1

KOM, nov 2005

3,6

1,9

3,5

3,1

puudub

puudub

SP dets 2004

3,2

2,8

2,4

2,2

2,0

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

SP nov 2005

0,2

1,0

1,3

1,5

1,8

1,8

KOM, nov 2005

0,1

1,0

1,4

1,3

puudub

puudub

SP dets 2004

0,2

1,4

1,8

1,8

1,8

puudub

SKT lõhe

(% SKTst)

SP nov 2005 (5)

0,0

– 0,7

– 0,2

– 0,2

– 0,5

– 0,9

KOM, nov 2005 (9)

– 0,2

– 1,2

– 0,7

– 0,5

puudub

puudub

SP dets 2004 (5)

– 0,3

– 0,1

– 0,2

– 0,4

– 0,6

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP nov 2005

2,1

1,8

1,6

1,6

1,5

1,5

KOM, nov 2005

2,1

1,9

1,9

1,8

puudub

puudub

SP dets 2004

2,0

1,8

2,1

2,2

2,0

puudub

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

SP nov 2005

3,7

3,4

3,1

2,9

2,8

2,8

KOM, nov 2005

3,8

3,8

3,7

3,6

puudub

puudub

SP dets 2004

3,7

3,4

3,8

3,9

3,7

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal  (6)
   (7)

(% SKTst)

SP nov 2005 (5)

2,1

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

KOM, nov 2005 (8)

2,3

2,7

2,3

2,1

puudub

puudub

SP dets 2004 (5)

2,2

1,9

2,2

2,4

2,4

puudub

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP nov 2005

44,9

42,7

41,7

41,1

40,6

40,1

KOM, nov 2005

45,1

42,8

41,5

40,6

puudub

puudub

SP dets 2004

44,6

43,4

42,5

41,7

41,1

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ajakohastatud stabiilsusprogrammis ei ole esitatud kõiki uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikke ja valikandmeid (muuhulgas puuduvad andmed välistegurite kohta aastail 2007—2009).

(3)  Vastavalt programmis esitatud arvutustele. Komisjoni talituste programmi teabe alusel üldtunnustatud metoodika kohaselt läbi viidud kontrollarvutuste kohaselt on struktuurne ülejääk 2009. aastal 2 % SKTst.

(4)  Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on välja toodud komisjoni talituste tehnilises hinnangus programmi kohta ning kättesaadavad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(7)  Programmis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

(8)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosides sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

(9)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 2,9%, 2,9%, 2,8% ja 2,7% vastavalt aastatel 2004–2007.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/5

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

24. jaanuar 2006,

Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008

(2006/C 55/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 24. jaanuaril 2005 läbi Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 24. jaanuaril 2005 läbi Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008.

| 2) | Pärast edukaid majandusreforme ja stabiliseerumist 1990ndate aastate keskpaigas tabasid Tšehhi makromajandust tasakaalunihked, mis viisid välisvääringukriisini mais 1997 ja majanduslanguseni ajavahemikus 1997—1999. Laiaulatuslikud struktuurireformid finants- ja ettevõtlussektoris aitasid majandusel alates 2000. aastast taastuda. Sellest saadik on SKT keskmine reaalkasv aastas olnud umbes 3 %, samas kui ELi keskmine aastane kasvumäär on 1,7 %. Programmis on esitatud kolm erinevat stsenaariumi makromajanduse ja eelarve prognooside kohta: optimistlik stsenaarium, alusstsenaarium ja pessimistlik stsenaarium. Alusstsenaariumit käsitatakse võrdlusstsenaariumina eelarveprognooside hindamisel, sest praegu olemasoleva teabega võrreldes tundub see põhinevat mõistlikel kasvuprognoosidel, mis on järgneval aastal pisut soodsamad. Selles kavandatakse SKT reaalkasvu nõrka langust 4,8 %lt 2005. aastal keskmiselt 4,3 %le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Majanduskasvu tsükliline komponent on tõenäoliselt suurem, kui programmi prognoosidest nähtub. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat madal. |
| --- | --- |

2)

Pärast edukaid majandusreforme ja stabiliseerumist 1990ndate aastate keskpaigas tabasid Tšehhi makromajandust tasakaalunihked, mis viisid välisvääringukriisini mais 1997 ja majanduslanguseni ajavahemikus 1997—1999. Laiaulatuslikud struktuurireformid finants- ja ettevõtlussektoris aitasid majandusel alates 2000. aastast taastuda. Sellest saadik on SKT keskmine reaalkasv aastas olnud umbes 3 %, samas kui ELi keskmine aastane kasvumäär on 1,7 %. Programmis on esitatud kolm erinevat stsenaariumi makromajanduse ja eelarve prognooside kohta: optimistlik stsenaarium, alusstsenaarium ja pessimistlik stsenaarium. Alusstsenaariumit käsitatakse võrdlusstsenaariumina eelarveprognooside hindamisel, sest praegu olemasoleva teabega võrreldes tundub see põhinevat mõistlikel kasvuprognoosidel, mis on järgneval aastal pisut soodsamad. Selles kavandatakse SKT reaalkasvu nõrka langust 4,8 %lt 2005. aastal keskmiselt 4,3 %le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Majanduskasvu tsükliline komponent on tõenäoliselt suurem, kui programmi prognoosidest nähtub. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat madal.

| 3) | Nõukogu otsustas 5. juulil 2004, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusega vastavalt artikli 104 lõikele 7 tuleb ülemäärane puudujääk likvideerida aastaks 2008. Nõukogu soovitas oma 18. jaanuari 2005. aasta arvamuses Tšehhi Vabariigi viimase lähenemisprogrammi kohta 2004.—2007. aastaks Tšehhi Vabariigil “eraldada puudujäägi vähendamiseks rohkem tulusid, kui eelarves ette nähtud, ning järgida täpselt keskvalitsuse kulude keskmise pikkusega perioodi ülemmäärasid, mis muutuvad õiguslikult siduvaks alates 2006. aastast.” Lisaks soovitati Tšehhi Vabariigil “kiirendada pensionireformi ja viia läbi tervishoiusüsteemi reform, et edendada riigi rahanduse keskmise pikkusega perioodi jätkusuutlikkust”. |
| --- | --- |

3)

Nõukogu otsustas 5. juulil 2004, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusega vastavalt artikli 104 lõikele 7 tuleb ülemäärane puudujääk likvideerida aastaks 2008. Nõukogu soovitas oma 18. jaanuari 2005. aasta arvamuses Tšehhi Vabariigi viimase lähenemisprogrammi kohta 2004.—2007. aastaks Tšehhi Vabariigil “eraldada puudujäägi vähendamiseks rohkem tulusid, kui eelarves ette nähtud, ning järgida täpselt keskvalitsuse kulude keskmise pikkusega perioodi ülemmäärasid, mis muutuvad õiguslikult siduvaks alates 2006. aastast.” Lisaks soovitati Tšehhi Vabariigil “kiirendada pensionireformi ja viia läbi tervishoiusüsteemi reform, et edendada riigi rahanduse keskmise pikkusega perioodi jätkusuutlikkust”.

| 4) | Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid. (2) |
| --- | --- |

4)

Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid. (2)

| 5) | Prognoositakse, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2005. aastal 3,2 % SKTst vastavalt komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosile, võrreldes eelmises ajakohastatud programmis kavandatud puudujäägiga 4,7 % SKTst ja praeguses ajakohastatud programmis oleva väga ettevaatliku prognoosiga 4,8 % SKTst. Komisjoni talituste eelarvepuudujäägi prognoos peegeldab hilisemat teavet keskvalitsuse eelarve täitmise kohta, eelkõige seoses riigieelarvega, millesse on laekunud kavandatust rohkem maksutulu ja millest on kulutatud umbes 1,5 % SKTst kavandatust vähem. |
| --- | --- |

5)

Prognoositakse, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2005. aastal 3,2 % SKTst vastavalt komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosile, võrreldes eelmises ajakohastatud programmis kavandatud puudujäägiga 4,7 % SKTst ja praeguses ajakohastatud programmis oleva väga ettevaatliku prognoosiga 4,8 % SKTst. Komisjoni talituste eelarvepuudujäägi prognoos peegeldab hilisemat teavet keskvalitsuse eelarve täitmise kohta, eelkõige seoses riigieelarvega, millesse on laekunud kavandatust rohkem maksutulu ja millest on kulutatud umbes 1,5 % SKTst kavandatust vähem.

| 6) | Ajakohastatud programmis on sihiks seatud 2008. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamine alla kontrollväärtuse 3 % SKTst kooskõlas nõukogu soovitusega asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel. Eelkõige prognoositakse puudujäägi vähenemist üle 2 protsendipunkti SKTst ajavahemikus 2005—2008 ning esmase puudujäägi vähenemist 2,3 protsendipunkti võrra. Kui jätta kõrvale 2005. aasta kahe ühekordse kulutuse mõju, peaks nominaalpuudujääk siiski paranema nimetatud ajavahemikus vaid 1 protsendipunkti võrra SKTst. Puudujäägi vähenemine kajastab peamiselt kulusuhte vähendamist (2,3 protsendipunkti võrra SKTsse) programmiperioodi jooksul, kogutulu on üldiselt sama (– 0,2 protsendipunkti). Kavandatakse, et sellised kuluartiklid nagu riiklikud kulutused ja sotsiaalsiirded vähenevad protsendina SKTst kõige rohkem. Riiklikud investeeringud peaksid tugevalt kasvama: 5 %lt SKTst 2004. aastal üle 6 % SKTst 2008. aastal, mis on oluliselt üle ELi keskmise (2,5 % SKTst 2005. aastal). Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes kinnitab novembris 2005 esitatud ajakohastatud programm kavandatud kohandamist, kuid oluliselt soodsama makromajandusliku stsenaariumi tingimustes. |
| --- | --- |

6)

Ajakohastatud programmis on sihiks seatud 2008. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamine alla kontrollväärtuse 3 % SKTst kooskõlas nõukogu soovitusega asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel. Eelkõige prognoositakse puudujäägi vähenemist üle 2 protsendipunkti SKTst ajavahemikus 2005—2008 ning esmase puudujäägi vähenemist 2,3 protsendipunkti võrra. Kui jätta kõrvale 2005. aasta kahe ühekordse kulutuse mõju, peaks nominaalpuudujääk siiski paranema nimetatud ajavahemikus vaid 1 protsendipunkti võrra SKTst. Puudujäägi vähenemine kajastab peamiselt kulusuhte vähendamist (2,3 protsendipunkti võrra SKTsse) programmiperioodi jooksul, kogutulu on üldiselt sama (– 0,2 protsendipunkti). Kavandatakse, et sellised kuluartiklid nagu riiklikud kulutused ja sotsiaalsiirded vähenevad protsendina SKTst kõige rohkem. Riiklikud investeeringud peaksid tugevalt kasvama: 5 %lt SKTst 2004. aastal üle 6 % SKTst 2008. aastal, mis on oluliselt üle ELi keskmise (2,5 % SKTst 2005. aastal). Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes kinnitab novembris 2005 esitatud ajakohastatud programm kavandatud kohandamist, kuid oluliselt soodsama makromajandusliku stsenaariumi tingimustes.

| 7) | Kavandatakse, et struktuuriline tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, paraneb programmiperioodi jooksul 0,5 % SKTst. Programmi eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on struktuuriline puudujääk umbes 1 % SKTst, mida ei plaanita saavutada programmiperioodi jooksul. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 1,5 % puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskpika perioodi eesmärk on praeguse hinnangu kohaselt sobiv, sest kajastab piisavalt võla suhet ja keskmist potentsiaalset SKT kasvu pikas plaanis. |
| --- | --- |

7)

Kavandatakse, et struktuuriline tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, paraneb programmiperioodi jooksul 0,5 % SKTst. Programmi eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on struktuuriline puudujääk umbes 1 % SKTst, mida ei plaanita saavutada programmiperioodi jooksul. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 1,5 % puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskpika perioodi eesmärk on praeguse hinnangu kohaselt sobiv, sest kajastab piisavalt võla suhet ja keskmist potentsiaalset SKT kasvu pikas plaanis.

| 8) | Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Samas viitavad andmed eelarve ettevaatliku koostamise kohta varasematel aastatel, et tulemused võivad olla kavandatust paremad (nagu 2004. aastal ja komisjoni talituste prognooside kohaselt ka 2005. aastal). Eelarve aluseks olnud kasvuprognoosid on üldiselt olnud realistlikud ja prognoosid maksude paindlikkuse kohta ettevaatlikud. Peale selle ei ole eelarvesse kirjendatud kulusid alati täies mahus tehtud, peamiselt võimaluse tõttu kanda üle eelmiste eelarveaastate kasutamata summad. Samas viidatakse programmis ka mitmetele (kavandatud) meetmetele sotsiaalsete kulude valdkonnas, mis pigem tõstaksid selle valdkonna kulusid, mitte ei langetaks, nagu programmis kavandatud. 2004. aastal kogunes kulude ülekandmisi rohkem kui 1 % ulatuses SKTst ning komisjoni talitused prognoosivad nende mahu kasvamist 2005. aastal. Kui lisaks eelarvesse kirjendatud kuludele kasutataks ära ka märkimisväärsed ülekandmised, mida ei saa välistada eriti 2006. aastal, mil toimuvad valimised, võivad eelarve tulemused olla kavandatust kehvemad, eelkõige 2006. aastal. Lisaks tundub programmi viimase aasta kasvuprognoos soodne. |
| --- | --- |

8)

Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Samas viitavad andmed eelarve ettevaatliku koostamise kohta varasematel aastatel, et tulemused võivad olla kavandatust paremad (nagu 2004. aastal ja komisjoni talituste prognooside kohaselt ka 2005. aastal). Eelarve aluseks olnud kasvuprognoosid on üldiselt olnud realistlikud ja prognoosid maksude paindlikkuse kohta ettevaatlikud. Peale selle ei ole eelarvesse kirjendatud kulusid alati täies mahus tehtud, peamiselt võimaluse tõttu kanda üle eelmiste eelarveaastate kasutamata summad. Samas viidatakse programmis ka mitmetele (kavandatud) meetmetele sotsiaalsete kulude valdkonnas, mis pigem tõstaksid selle valdkonna kulusid, mitte ei langetaks, nagu programmis kavandatud. 2004. aastal kogunes kulude ülekandmisi rohkem kui 1 % ulatuses SKTst ning komisjoni talitused prognoosivad nende mahu kasvamist 2005. aastal. Kui lisaks eelarvesse kirjendatud kuludele kasutataks ära ka märkimisväärsed ülekandmised, mida ei saa välistada eriti 2006. aastal, mil toimuvad valimised, võivad eelarve tulemused olla kavandatust kehvemad, eelkõige 2006. aastal. Lisaks tundub programmi viimase aasta kasvuprognoos soodne.

| 9) | Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted vastavat nõukogu soovitatud ülemäärase puudujäägi vähendamisele aastaks 2008, mis on programmi viimane aasta. Ettenähtud kohandamiskava struktuurilisi meetmeid saaks siiski rangemaks muuta, eriti kui arvestada võimalikke oodatust oluliselt paremaid tulemusi 2005. aastal ja kasvuprognooside tõstmist. |
| --- | --- |

9)

Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted vastavat nõukogu soovitatud ülemäärase puudujäägi vähendamisele aastaks 2008, mis on programmi viimane aasta. Ettenähtud kohandamiskava struktuurilisi meetmeid saaks siiski rangemaks muuta, eriti kui arvestada võimalikke oodatust oluliselt paremaid tulemusi 2005. aastal ja kasvuprognooside tõstmist.

| 10) | Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 37,4 %ni SKTst, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud 60 %lisest kontrollväärtusest. Programmis kavandatakse võla suhte suurenemist 0,5 protsendipunkti võrra programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

10)

Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 37,4 %ni SKTst, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud 60 %lisest kontrollväärtusest. Programmis kavandatakse võla suhte suurenemist 0,5 protsendipunkti võrra programmiperioodi jooksul.

| 11) | Tšehhi Vabariigi rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Võla suhe on ELi seisukohast praegu suhteliselt madal, kuid suur puudujääk mõjutab kasvavat võla suhet pikaajalistes prognoosides aastani 2050 ja see tähendab suuremat ohtu võla jätkusuutlikkusele. Samas eeldatakse, et prognoositav suur pensionikulude kasv prognoosiperioodi jooksul koormab riigi rahandust märkimisväärselt. Riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimise range rakendamine keskmise pikkusega perioodi jooksul ja edasine eelarveseisundi tugevdamine koos täiendavate struktuurireformidega vananemisega seotud kulutuste (eelkõige pensionid ja tervishoid) kasvu ohjamiseks on eriti tähtsad, et vähendada ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele (3). |
| --- | --- |

11)

Tšehhi Vabariigi rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Võla suhe on ELi seisukohast praegu suhteliselt madal, kuid suur puudujääk mõjutab kasvavat võla suhet pikaajalistes prognoosides aastani 2050 ja see tähendab suuremat ohtu võla jätkusuutlikkusele. Samas eeldatakse, et prognoositav suur pensionikulude kasv prognoosiperioodi jooksul koormab riigi rahandust märkimisväärselt. Riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimise range rakendamine keskmise pikkusega perioodi jooksul ja edasine eelarveseisundi tugevdamine koos täiendavate struktuurireformidega vananemisega seotud kulutuste (eelkõige pensionid ja tervishoid) kasvu ohjamiseks on eriti tähtsad, et vähendada ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele (3).

| 12) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005—2008. Eelkõige nähakse programmis ette ülemäärase puudujäägi parandamine kooskõlas nõukogu soovitustega. Selles esitatakse ka meetmed majanduskasvu ja tööhõive tõstmisele suunatud ressursside jaotamise soodustamiseks, eelkõige avaliku sektori osatähtsuse vähendamisega majanduses ja maksukoormuse ümberlülitamisega otsestelt maksudelt kaudsetele maksudele. Kuigi valitsus on teadlik pikaajalise jätkusuutlikkuse probleemist, ei ole programmis esitatud konkreetseid meetmeid selle lahendamiseks. |
| --- | --- |

12)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005—2008. Eelkõige nähakse programmis ette ülemäärase puudujäägi parandamine kooskõlas nõukogu soovitustega. Selles esitatakse ka meetmed majanduskasvu ja tööhõive tõstmisele suunatud ressursside jaotamise soodustamiseks, eelkõige avaliku sektori osatähtsuse vähendamisega majanduses ja maksukoormuse ümberlülitamisega otsestelt maksudelt kaudsetele maksudele. Kuigi valitsus on teadlik pikaajalise jätkusuutlikkuse probleemist, ei ole programmis esitatud konkreetseid meetmeid selle lahendamiseks.

| 13) | Tšehhi Vabariigi riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 14. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on pikaajaline jätkusuutlikkus püstitatud keskse probleemina, millel on mõju riigi rahandusele. Riiklikus reformiprogrammis sätestatud piiratud arvu konkreetsete reformimeetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige on lähenemisprogrammis kavandatud meetmeid tööhõive ja majanduskasvu toetamiseks tulude ja kulude struktuuri muutmisega (eriti maksukoormuse ümberlülitamine otsestelt maksudelt kaudsetele maksudele ning valitsuse kulude ja siirete vähendamine) ning riiklike investeeringute prioriteetseks muutmisega, kuid, nii nagu on eespool mainitud, ei ole selles esitatud konkreetseid reformimeetmeid pikaajalise jätkusuutlikkuse probleemi lahendamiseks. Programmis kavandatakse tugevdada keskmise pikkusega kulutuste piirmäärade osatähtsust siduvuse põhimõtte kohaldamisega riigi eelarve rubriikide ja riigi vahendite suhtes ning kohalike omavalitsuste kaasamisega eelarve koostamisse. |
| --- | --- |

13)

Tšehhi Vabariigi riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 14. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on pikaajaline jätkusuutlikkus püstitatud keskse probleemina, millel on mõju riigi rahandusele. Riiklikus reformiprogrammis sätestatud piiratud arvu konkreetsete reformimeetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige on lähenemisprogrammis kavandatud meetmeid tööhõive ja majanduskasvu toetamiseks tulude ja kulude struktuuri muutmisega (eriti maksukoormuse ümberlülitamine otsestelt maksudelt kaudsetele maksudele ning valitsuse kulude ja siirete vähendamine) ning riiklike investeeringute prioriteetseks muutmisega, kuid, nii nagu on eespool mainitud, ei ole selles esitatud konkreetseid reformimeetmeid pikaajalise jätkusuutlikkuse probleemi lahendamiseks. Programmis kavandatakse tugevdada keskmise pikkusega kulutuste piirmäärade osatähtsust siduvuse põhimõtte kohaldamisega riigi eelarve rubriikide ja riigi vahendite suhtes ning kohalike omavalitsuste kaasamisega eelarve koostamisse.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut, märgib nõukogu, et programm järgib ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimise kava, mis on sätestatud artikli 104 lõike 7 kohaselt antud nõukogu soovitustega. Arvestades kõnealuseid soovitusi, leiab nõukogu, et Tšehhi Vabariik peaks:

| i) | tugevdama eelarve struktuurilise kohandamise meetmeid seoses võimalike paremate tulemustega eelarve osas 2005. aastal ning tugeva majanduskasvu ja -prognoosidega, pidades silmas väikest varu seoses 2008. aastaks (ülemäärase puudujäägi likvideerimise tähtaeg) kavandatud kontrollväärtusega ja et kiirendada keskpika perioodi eesmärgi saavutamist; |
| --- | --- |

i)

tugevdama eelarve struktuurilise kohandamise meetmeid seoses võimalike paremate tulemustega eelarve osas 2005. aastal ning tugeva majanduskasvu ja -prognoosidega, pidades silmas väikest varu seoses 2008. aastaks (ülemäärase puudujäägi likvideerimise tähtaeg) kavandatud kontrollväärtusega ja et kiirendada keskpika perioodi eesmärgi saavutamist;

| ii) | tõstma eelarve kavandamise kvaliteeti, eelkõige analüüsima kulude märkimisväärsete ülekandmiste põhjuseid ja tagama keskpika perioodi kulude piirmäärasid; |
| --- | --- |

ii)

tõstma eelarve kavandamise kvaliteeti, eelkõige analüüsima kulude märkimisväärsete ülekandmiste põhjuseid ja tagama keskpika perioodi kulude piirmäärasid;

| iii) | parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige kiirendama pensionireformi ja algatama reformi tervishoiusüsteemis. |
| --- | --- |

iii)

parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige kiirendama pensionireformi ja algatama reformi tervishoiusüsteemis.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP nov 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |
| KOM, nov 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | puudub |
| LP, dets 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2005 | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |
| KOM, nov 2005 | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | puudub |
| LP, dets 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | puudub |
| SKT lõhe
  (% SKTst) | LP nov 2005 (4) | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,3 | 0,8 |
| KOM, nov 2005 (8) | – 1,4 | – 0,2 | 0,6 | 1,2 | puudub |
| LP, dets 2004 (4) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | 0,3 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP nov 2005 | – 3,0 | – 4,8 | – 3,8 | – 3,3 | – 2,7 |
| KOM, nov 2005 | – 3,0 | – 3,2 | – 3,7 | – 3,3 | puudub |
| LP, dets 2004 | – 5,2 | – 4,7 | – 3,8 | – 3,3 | puudub |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP nov 2005 | – 1,8 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,2 |
| KOM, nov 2005 | – 1,8 | – 1,9 | – 2,3 | – 1,9 | puudub |
| LP, dets 2004 | – 4,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 1,7 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | LP nov 2005 (4) | – 2,4 | – 4,5 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| KOM, nov 2005 | – 2,5 | – 3,1 | – 3,9 | – 3,8 | puudub |
| LP, dets 2004 (4) | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKTst) | LP nov 2005 (6) | – 1,9 | – 3,4 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| KOM, nov 2005 (7) | – 2,0 | – 2,0 | – 3,9 | – 3,8 | puudub |
| LP, dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP nov 2005 | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |
| KOM, nov 2005 | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | puudub |
| LP, dets 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | puudub |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP nov 2005

4,4

4,8

4,4

4,2

4,3

KOM, nov 2005

4,4

4,8

4,4

4,3

puudub

LP, dets 2004

3,8

3,6

3,7

3,8

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP nov 2005

2,6

1,5

2,2

2,0

2,1

KOM, nov 2005

2,6

1,7

2,9

2,6

puudub

LP, dets 2004

2,7

3,2

2,6

2,2

puudub

SKT lõhe

(% SKTst)

LP nov 2005 (4)

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,3

0,8

KOM, nov 2005 (8)

– 1,4

– 0,2

0,6

1,2

puudub

LP, dets 2004 (4)

– 1,3

– 0,9

– 0,4

0,3

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP nov 2005

– 3,0

– 4,8

– 3,8

– 3,3

– 2,7

KOM, nov 2005

– 3,0

– 3,2

– 3,7

– 3,3

puudub

LP, dets 2004

– 5,2

– 4,7

– 3,8

– 3,3

puudub

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

LP nov 2005

– 1,8

– 3,5

– 2,5

– 2,0

– 1,2

KOM, nov 2005

– 1,8

– 1,9

– 2,3

– 1,9

puudub

LP, dets 2004

– 4,0

– 3,4

– 2,4

– 1,7

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

LP nov 2005 (4)

– 2,4

– 4,5

– 3,8

– 3,4

– 3,0

KOM, nov 2005

– 2,5

– 3,1

– 3,9

– 3,8

puudub

LP, dets 2004 (4)

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKTst)

LP nov 2005 (6)

– 1,9

– 3,4

– 3,8

– 3,4

– 3,0

KOM, nov 2005 (7)

– 2,0

– 2,0

– 3,9

– 3,8

puudub

LP, dets 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP nov 2005

36,8

37,4

37,1

37,9

37,8

KOM, nov 2005

36,8

36,2

36,6

36,9

puudub

LP, dets 2004

38,6

38,3

39,2

40,0

puudub

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmis on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud.

(3)  Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on välja toodud komisjoni talituste tehnilises hinnangus programmi kohta ning kättesaadavad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(6)  Ühekordsed ja ajutised meetmed eelarveteatises (0,5 % 2004. aastal) ja programmis (1,1 % 2005. aastal); mõlemad suurendavad puudujääki.

(7)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosides sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (0,5 % SKTst 2004. aastal ja 1,1 % 2005. aastal; mõlemad suurendavad puudujääki).

(8)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % ja 3,7 % vastavalt aastatel 2004–2007.

Allikas:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/9

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

24. jaanuar 2006,

Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2010

(2006/C 55/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 24. jaanuaril 2006 läbi Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 24. jaanuaril 2006 läbi Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2010.

| (2) | Viimase kümne aasta jooksul on SKT kasv olnud keskmiselt ligikaudu kaks protsenti ning inflatsioon on olnud enamvähem sama, mis euroalal. Viimastel aastatel on suurenenud ka tööhõive ning töötuse tase on viimase kümne aasta madalaima taseme lähedal. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2006. aastal 2,4 % ja ülejäänud programmiperioodi jooksul keskmiselt 1,6 %. Praegu olemasoleva teabega võrreldes tundub stsenaarium ettevaatlik, eelkõige seoses 2007. ja 2008. aastaks tehniliste prognooside alusel eeldatava kasvuga. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Viimase kümne aasta jooksul on SKT kasv olnud keskmiselt ligikaudu kaks protsenti ning inflatsioon on olnud enamvähem sama, mis euroalal. Viimastel aastatel on suurenenud ka tööhõive ning töötuse tase on viimase kümne aasta madalaima taseme lähedal. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2006. aastal 2,4 % ja ülejäänud programmiperioodi jooksul keskmiselt 1,6 %. Praegu olemasoleva teabega võrreldes tundub stsenaarium ettevaatlik, eelkõige seoses 2007. ja 2008. aastaks tehniliste prognooside alusel eeldatava kasvuga. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik.

| (3) | Nõukogu kiitis 17. veebruaril 2005 kiitis oma arvamuses heaks Taani 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia. 2005. aasta eelarve täitmist silmas pidades seati 2004. aasta ajakohastatud programmi 2005. aasta eesmärgiks valitsemissektori eelarve ülejääk 2,2 % SKTst, kuid praeguses ajakohastatud programmis prognoositakse sarnaste SKT kasvuootuse korral 3,6 %list ülejääki. Oodatust on paremini laekunud tulud, sealhulgas pensionifondi tootlikkusmaksu laekumisest ning nafta ja gaasi kasutamisest saadud tulud. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu kiitis 17. veebruaril 2005 kiitis oma arvamuses heaks Taani 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia. 2005. aasta eelarve täitmist silmas pidades seati 2004. aasta ajakohastatud programmi 2005. aasta eesmärgiks valitsemissektori eelarve ülejääk 2,2 % SKTst, kuid praeguses ajakohastatud programmis prognoositakse sarnaste SKT kasvuootuse korral 3,6 %list ülejääki. Oodatust on paremini laekunud tulud, sealhulgas pensionifondi tootlikkusmaksu laekumisest ning nafta ja gaasi kasutamisest saadud tulud.

| (4) | Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete nõudeid. (2) |
| --- | --- |

(4)

Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete nõudeid. (2)

| (5) | Eelarvestrateegia eesmärgiks on hoida struktuurset ülejääki programmiperioodi jooksul vahemikus keskmiselt 1,5—2,5 %, mis viitab valitsemissektori võla suhte märkimisväärsele vähendamisele, et valmistuda elanikkonna vananemiseks. Strateegia põhineb kulude piiramisel, mille eesmärgiks on avaliku sektori tarbimise aastase reaalkasvu hoidmine 0,5 % juures, maksude jätkuv külmutamine ja jätkuv tasakaalus eelarve nõue kohalikele omavalitsustele. Ajakohastatud programmis prognoositakse valitsemissektori ülejäägi vähenemist 3,6 %lt SKTst 2005. aastal 3,1 %le 2006. aastal ja 3,2 %le 2007. aastal ning seejärel jõudmist programmiperioodi lõpus tasemele 2,9 % SKTst. Käesolevas ajakohastatud programmis on valitsemissektori hinnanguline ülejääk oluliselt suurem kui eelmises ajakohastatud programmis, kuigi prognoositav SKT kasv on sarnane. |
| --- | --- |

(5)

Eelarvestrateegia eesmärgiks on hoida struktuurset ülejääki programmiperioodi jooksul vahemikus keskmiselt 1,5—2,5 %, mis viitab valitsemissektori võla suhte märkimisväärsele vähendamisele, et valmistuda elanikkonna vananemiseks. Strateegia põhineb kulude piiramisel, mille eesmärgiks on avaliku sektori tarbimise aastase reaalkasvu hoidmine 0,5 % juures, maksude jätkuv külmutamine ja jätkuv tasakaalus eelarve nõue kohalikele omavalitsustele. Ajakohastatud programmis prognoositakse valitsemissektori ülejäägi vähenemist 3,6 %lt SKTst 2005. aastal 3,1 %le 2006. aastal ja 3,2 %le 2007. aastal ning seejärel jõudmist programmiperioodi lõpus tasemele 2,9 % SKTst. Käesolevas ajakohastatud programmis on valitsemissektori hinnanguline ülejääk oluliselt suurem kui eelmises ajakohastatud programmis, kuigi prognoositav SKT kasv on sarnane.

| (6) | Keskpika perioodi eesmärgiks seatakse programmis struktuurne tasakaal (arvestades üleminekuperioodi kasutamist eespool nimetatud Eurostati otsuse rakendamisel) vahemikus 1,5—2,5 % SKTst programmiperioodi jooksul. Struktuurne ülejääk (st tsükliliselt kohandatud ülejääk ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) langeb 3,6 %lt SKTst 2005. aastal ligikaudu 2,75 %le SKTst 2006. aastal ning tõuseb seejärel 3,25 %le SKTst. Kuid arvestuslik langus 0,8 protsendipunkti SKTst 2006. aastal peegeldab pensionifondidelt oodatava maksutulu normaliseerumist, mis 2005. aastal oli erakordselt suur. Struktuurne ülejääk, mida korrigeeriti ajutiselt suuremate tulude laekumise tõttu 2005. aastal on üldjoontes muutumatu aastatel 2005—2006. |
| --- | --- |

(6)

Keskpika perioodi eesmärgiks seatakse programmis struktuurne tasakaal (arvestades üleminekuperioodi kasutamist eespool nimetatud Eurostati otsuse rakendamisel) vahemikus 1,5—2,5 % SKTst programmiperioodi jooksul. Struktuurne ülejääk (st tsükliliselt kohandatud ülejääk ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) langeb 3,6 %lt SKTst 2005. aastal ligikaudu 2,75 %le SKTst 2006. aastal ning tõuseb seejärel 3,25 %le SKTst. Kuid arvestuslik langus 0,8 protsendipunkti SKTst 2006. aastal peegeldab pensionifondidelt oodatava maksutulu normaliseerumist, mis 2005. aastal oli erakordselt suur. Struktuurne ülejääk, mida korrigeeriti ajutiselt suuremate tulude laekumise tõttu 2005. aastal on üldjoontes muutumatu aastatel 2005—2006.

| (7) | Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 0,5 % puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Asjakohasuse seisukohalt on programmi keskpika perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroalale ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on märkimisväärselt ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks. Programmis selgitatakse, et keskpika perioodi eesmärk on seatud paktis nõutavast kõrgemaks seetõttu, et võla kiire vähendamise kaudu panna kindel alus eelarve pikaajalisele jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(7)

Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 0,5 % puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Asjakohasuse seisukohalt on programmi keskpika perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroalale ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on märkimisväärselt ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks. Programmis selgitatakse, et keskpika perioodi eesmärk on seatud paktis nõutavast kõrgemaks seetõttu, et võla kiire vähendamise kaudu panna kindel alus eelarve pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

| (8) | Kokkuvõttes tunduvad ajakohastatud programmi eelarveprognooside riskid olevat tasakaalustatud, eelkõige seetõttu, et SKT kasv võib olla oodatust suurem, peamiselt seetõttu, et tehniliste prognooside alusel eeldatakse 2007. ja 2008. aastal SKT väikest kasvu, mis tuleneb kogutoodangu lõhe järk-järgulisest kaotamisest vastavalt Taani ametivõimude prognoosidele. Seega võib neil aastatel SKT kasv ja tulemus eelarve osas olla programmis prognoositust parem. Teisalt on avaliku sektori tarbimise kasvu piiramise eesmärgist kinni pidamist raske tagada, arvestades seniseid üsnagi erinevaid tulemusi. |
| --- | --- |

(8)

Kokkuvõttes tunduvad ajakohastatud programmi eelarveprognooside riskid olevat tasakaalustatud, eelkõige seetõttu, et SKT kasv võib olla oodatust suurem, peamiselt seetõttu, et tehniliste prognooside alusel eeldatakse 2007. ja 2008. aastal SKT väikest kasvu, mis tuleneb kogutoodangu lõhe järk-järgulisest kaotamisest vastavalt Taani ametivõimude prognoosidele. Seega võib neil aastatel SKT kasv ja tulemus eelarve osas olla programmis prognoositust parem. Teisalt on avaliku sektori tarbimise kasvu piiramise eesmärgist kinni pidamist raske tagada, arvestades seniseid üsnagi erinevaid tulemusi.

| (9) | Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat piisavad, et pidada kinni programmi keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3 % puudujäägiläve. Programmi fiskaalpoliitiline strateegia on stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas selles mõttes, et see pole majanduse tõusuaegadel protsükliline — asjakohaselt on arvestatud erakordselt suurt tulude laekumist pensionifondide tootlikkusmaksust ja nafta- ning gaasitootmisest, mis suurendasid 2005. aasta prognoositud eelarveülejääki — mis on oluline arvestades Taani majanduse tsüklilist seisundit. Teise samba kogumispensioniskeemi ümberliigitamine alates 2007. aasta kevadest (mil lõppeb üleminekuperiood Eurostati 2004. aasta märtsi asjakohase otsuse rakendamiseks) vähendab Taani ülejääki igal aastal ligikaudu 1 % võrra SKTst, kuid ei muuda antud hinnangut oluliselt. |
| --- | --- |

(9)

Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat piisavad, et pidada kinni programmi keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3 % puudujäägiläve. Programmi fiskaalpoliitiline strateegia on stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas selles mõttes, et see pole majanduse tõusuaegadel protsükliline — asjakohaselt on arvestatud erakordselt suurt tulude laekumist pensionifondide tootlikkusmaksust ja nafta- ning gaasitootmisest, mis suurendasid 2005. aasta prognoositud eelarveülejääki — mis on oluline arvestades Taani majanduse tsüklilist seisundit. Teise samba kogumispensioniskeemi ümberliigitamine alates 2007. aasta kevadest (mil lõppeb üleminekuperiood Eurostati 2004. aasta märtsi asjakohase otsuse rakendamiseks) vähendab Taani ülejääki igal aastal ligikaudu 1 % võrra SKTst, kuid ei muuda antud hinnangut oluliselt.

| (10) | Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 36 %ni SKTst, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud 60 %lisest kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 14 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(10)

Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 36 %ni SKTst, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud 60 %lisest kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 14 protsendipunkti võrra.

| (11) | Taani rahanduse jätkusuutlikkusega seoses on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid madalad Taani tugeva riigi rahanduse tõttu ning eeldusel, et saavutatakse kavandatud tööhõive kasv ja madal valitsuse kulude kasv, mis nõuavad edasist tööturu reformimist ja kulude piiramist. Jätkusuutlikkusega seotud küsimuste asetamine fiskaalpoliitiliste prioriteetide sekka ning pensionikulude ohjamine ning vahendite kogumine parandab märkimisväärselt riigi rahanduse pikaajalisi väljavaateid. Praegu soodne eelarveseisund aitab rahastada vananeva elanikkonna prognoositud mõju eelarvele ning keskpika perioodi eelarvekavad on kooskõlas jätkusuutliku riigi rahandusega (3). |
| --- | --- |

(11)

Taani rahanduse jätkusuutlikkusega seoses on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid madalad Taani tugeva riigi rahanduse tõttu ning eeldusel, et saavutatakse kavandatud tööhõive kasv ja madal valitsuse kulude kasv, mis nõuavad edasist tööturu reformimist ja kulude piiramist. Jätkusuutlikkusega seotud küsimuste asetamine fiskaalpoliitiliste prioriteetide sekka ning pensionikulude ohjamine ning vahendite kogumine parandab märkimisväärselt riigi rahanduse pikaajalisi väljavaateid. Praegu soodne eelarveseisund aitab rahastada vananeva elanikkonna prognoositud mõju eelarvele ning keskpika perioodi eelarvekavad on kooskõlas jätkusuutliku riigi rahandusega (3).

| (12) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005—2010. Eelkõige peab Taani kinni oma keskpika perioodi eesmärgist. Kuid täpsustatud ei ole uusi meetmeid, millega soovitakse saavutada eeldatav ligi 2 %line tööhõive kasv 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(12)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005—2010. Eelkõige peab Taani kinni oma keskpika perioodi eesmärgist. Kuid täpsustatud ei ole uusi meetmeid, millega soovitakse saavutada eeldatav ligi 2 %line tööhõive kasv 2010. aastaks.

| (13) | Taani riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 26. oktoobril 2005 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on rõhutatud vajadust suurendada tööjõupakkumist, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, ja suurendada avaliku sektori tõhusust. Riiklikus reformiprogrammis väljatoodud meetmete mõju eelarvele peegeldub täielikult lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. |
| --- | --- |

(13)

Taani riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 26. oktoobril 2005 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on rõhutatud vajadust suurendada tööjõupakkumist, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, ja suurendada avaliku sektori tõhusust. Riiklikus reformiprogrammis väljatoodud meetmete mõju eelarvele peegeldub täielikult lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.

Üldiselt leiab nõukogu, et eelarveseisund on usaldusväärne ning eelarvestrateegia on hea näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP nov 2005 | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |
| KOM, nov 2005 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | puudub | puudub |
| LP nov 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2005 | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |
| KOM, nov 2005 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | puudub | puudub |
| LP nov 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | puudub | 1,6 |
| SKT lõhe
  (% SKTst) | LP nov 2005 (5) | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | – 0,7 | – 0,9 | – 0,6 |
| KOM, nov 2005 (9) | – 1,3 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,4 | puudub | puudub |
| LP nov 2004 (5) | – 0,6 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,4 | puudub | – 0,4 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP nov 2005 | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |
| KOM, nov 2005 | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | puudub | puudub |
| LP nov 2004 | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP nov 2005 | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |
| KOM, nov 2005 | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | puudub | puudub |
| LP nov 2004 | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | puudub | 4,4 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | LP nov 2005 (5) | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |
| KOM, nov 2005 | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | puudub | puudub |
| LP nov 2004 (5) | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | puudub | 2,3 |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKTst) | LP nov 2005 (7) | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| KOM, nov 2005 (8) | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | puudub | puudub |
| LP nov 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP nov 2005 | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |
| KOM, nov 2005 | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | puudub | puudub |
| LP nov 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

2010

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP nov 2005

2,0

2,4

2,4

1,1

1,6

2,1

KOM, nov 2005

2,1

2,7

2,3

2,1

puudub

puudub

LP nov 2004

2,2

2,5

1,3

1,9

1,8

1,8

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP nov 2005

0,9

1,6

2,0

1,3

1,9

1,8

KOM, nov 2005

0,9

1,7

2,0

1,9

puudub

puudub

LP nov 2004

1,2

1,7

1,6

1,7

puudub

1,6

SKT lõhe

(% SKTst)

LP nov 2005 (5)

– 0,8

– 0,3

0,1

– 0,7

– 0,9

– 0,6

KOM, nov 2005 (9)

– 1,3

– 0,6

– 0,4

– 0,4

puudub

puudub

LP nov 2004 (5)

– 0,6

– 0,1

– 0,5

– 0,4

puudub

– 0,4

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP nov 2005

2,3

3,6

3,1

3,2

2,7

2,9

KOM, nov 2005

2,9

3,7

3,0

2,7

puudub

puudub

LP nov 2004

1,4

2,2

1,8

1,9

2,2

2,2

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

LP nov 2005

4,7

5,6

4,7

4,1

3,5

3,7

KOM, nov 2005

5,3

5,8

4,9

4,4

puudub

puudub

LP nov 2004

4,5

4,8

4,5

4,6

puudub

4,4

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

LP nov 2005 (5)

2,8

3,8

3,0

3,6

3,3

3,3

KOM, nov 2005

3,8

4,1

3,3

3,0

puudub

puudub

LP nov 2004 (5)

1,7

2,0

2,0

2,0

puudub

2,3

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKTst)

LP nov 2005 (7)

2,6

3,6

2,7

3,3

3,3

3,3

KOM, nov 2005 (8)

3,6

3,9

3,0

2,7

puudub

puudub

LP nov 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP nov 2005

42,3

35,6

31,7

28,9

26,5

21,5

KOM, nov 2005

43,2

36,0

33,0

31,5

puudub

puudub

LP nov 2004

42,3

39,4

37,4

35,3

33,1

28,8

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmis on puudusi kohustuslike andmete osas ja selles ei ole esitatud kõiki uue tegevusjuhendiga ette nähtud valikandmeid (eelkõige puuduvad mõne aasta puhul prognoosid SKT kasvu kohta maailmas ja ELis).

(3)  Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on välja toodud komisjoni talituste tehnilises hinnangus programmi kohta ning kättesaadavad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Eelarveprognoosides ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mis peab olema rakendatud 2007. aasta kevade teatise koostamise ajaks. Seda mõju arvesse võttes oleks valitsemissektori tasakaal 2004. aastal 1,3 %, 2005. aastal 2,7 %, 2006. aastal 2,1 %, 2007. aastal 2,2 %, 2008. aastal 1,7 % ja 2009. aastal 1,9 % SKTst. Valitsuse koguvõlg oleks 2004. aastal 43,5 %, 2005. aastal 36,8 %, 2006. aastal 32,9 %, 2007. aastal 30,1 %, 2008. aastal 27,7 % ja 2010 aastal 22,7 % SKTst.

(5)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(7)  Programmis sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (0,2 % SKTst 2004. ja 2005. aastal ja 0,3 % 2006. ja 2007. aastal; kõik puudujääki vähendavad).

(8)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosides sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (0,2 % SKTst 2004. ja 2005. aastal ja 0,3 % 2006. ja 2007. aastal; kõik puudujääki vähendavad).

(9)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 1,9 %, 2,1 %, 2,1 % ja 2,1 % vastavalt aastatel 2004–2007.

Allikas:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/13

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

24. jaanuar 2006,

Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008

(2006/C 55/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 24. jaanuaril 2006 läbi Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 24. jaanuaril 2006 läbi Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008.

| 2) | Pärast põhjaliku majandusreformi kava vastuvõtmist 1990ndate keskel aitasid tugev makromajanduslik poliitika ja kohased struktuurireformid kaasa stabiilsele ja suurele majanduskasvule ning inflatsiooni vähenemisele. Kuid alates 2001. aastast kasvasid märkimisväärselt riiklikud kulutused ning tõusid palgad, mis kutsusid esile tõsiseid tasakaalunihkeid makromajanduses. Kuigi majanduskasv on nüüd paremini tasakaalus ning inflatsioon ja palkade kasv on alates 2003. aastast aeglustunud, on Ungaris endiselt suur eelarve- ja väliskaubanduse puudujääk. 2005. aasta detsembri ajakohastatud programmis esitatud makromajandusliku stsenaariumi kohaselt stabiliseerub ülejäänud programmiperioodi jooksul SKT kasv 4 % juures investeeringute ja ekspordi tulemusena.
  Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et kõnealune stsenaarium rajaneb usutavatel kasvuprognoosidel, kuigi need on veidi soodsamad programmiperioodi lõpus. Väliskaubanduse puudujäägi kavandatud vähendamine sõltub eelarvepiirangute täitmisest ning struktuurireformide rakendamisest, mis suurendavad potentsiaalset tootmismahtu. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. |
| --- | --- |

2)

Pärast põhjaliku majandusreformi kava vastuvõtmist 1990ndate keskel aitasid tugev makromajanduslik poliitika ja kohased struktuurireformid kaasa stabiilsele ja suurele majanduskasvule ning inflatsiooni vähenemisele. Kuid alates 2001. aastast kasvasid märkimisväärselt riiklikud kulutused ning tõusid palgad, mis kutsusid esile tõsiseid tasakaalunihkeid makromajanduses. Kuigi majanduskasv on nüüd paremini tasakaalus ning inflatsioon ja palkade kasv on alates 2003. aastast aeglustunud, on Ungaris endiselt suur eelarve- ja väliskaubanduse puudujääk. 2005. aasta detsembri ajakohastatud programmis esitatud makromajandusliku stsenaariumi kohaselt stabiliseerub ülejäänud programmiperioodi jooksul SKT kasv 4 % juures investeeringute ja ekspordi tulemusena.

Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et kõnealune stsenaarium rajaneb usutavatel kasvuprognoosidel, kuigi need on veidi soodsamad programmiperioodi lõpus. Väliskaubanduse puudujäägi kavandatud vähendamine sõltub eelarvepiirangute täitmisest ning struktuurireformide rakendamisest, mis suurendavad potentsiaalset tootmismahtu. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik.

| 3) | Nõukogu otsustas 5. juulil 2004, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk ning avaldas artikli 104 lõikele 7 vastava soovituse ülemäärase puudujäägi likvideerimiseks hiljemalt 2008. aastaks vastavalt mais 2004 esitatud Ungari täpsustatud lähenemisprogrammile. Pärast 2005. aasta jaanuaris tehtud nõuetele mittevastavuse otsust avaldas nõukogu 8. märtsil 2005 teist korda artikli 104 lõikele 7 vastavad soovitused, milles korrati, et ülemäärane eelarvepuudujääk tuleb likvideerida 2008. aastaks. Nõukogu soovitas Ungari ametiasutustel võtta tõhusaid meetmeid ajakohastatud lähenemisprogrammis ette nähtud 2005. aasta kavandatud puudujäägi saavutamiseks ning seada igasuguste maksude vähendamise ajastuse ja elluviimise eelduseks ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud puudujäägi saavutamine. Sama kajastus nõukogu arvamuses 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, mis võeti samuti vastu 8. märtsil 2005. Ajakohastatud programmi eesmärk on kaotada ülemäärane puudujääk 2008. aastaks. Kavandatud puudujääk 2005. aastaks on 6,1 %, 2006. aastaks 4,7 %, 2007. aastaks 3,3 % ning 2008. aastaks 1,9 % SKTst ehk teisisõnu vähendatakse aastas puudujääki 1,4 protsendipunkti SKTst. Esmase ülejäägi ajakava on samasugune. Eelarveprognoosides puuduvad ühekordsed kulutused, samuti ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mille mõju jääb 1—1,5 % vahele SKTst. Kõnealune mõju võetakse aga arvesse 2007. aasta kevade teatises (2). Septembris 2005 muutsid Ungari ametiasutused 2005. aastaks seatud eesmärki, suurendades 2004. aasta detsembri ajakohastatud programmis ette nähtud puudujääki 3,6 %lt SKTst 6,1 %le SKTst. Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt on 2005. aasta täpsustatud eesmärk saavutatav. Uusimad kättesaadavad rahaandmed toetavad seda seisukohta. |
| --- | --- |

3)

Nõukogu otsustas 5. juulil 2004, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk ning avaldas artikli 104 lõikele 7 vastava soovituse ülemäärase puudujäägi likvideerimiseks hiljemalt 2008. aastaks vastavalt mais 2004 esitatud Ungari täpsustatud lähenemisprogrammile. Pärast 2005. aasta jaanuaris tehtud nõuetele mittevastavuse otsust avaldas nõukogu 8. märtsil 2005 teist korda artikli 104 lõikele 7 vastavad soovitused, milles korrati, et ülemäärane eelarvepuudujääk tuleb likvideerida 2008. aastaks. Nõukogu soovitas Ungari ametiasutustel võtta tõhusaid meetmeid ajakohastatud lähenemisprogrammis ette nähtud 2005. aasta kavandatud puudujäägi saavutamiseks ning seada igasuguste maksude vähendamise ajastuse ja elluviimise eelduseks ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud puudujäägi saavutamine. Sama kajastus nõukogu arvamuses 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, mis võeti samuti vastu 8. märtsil 2005. Ajakohastatud programmi eesmärk on kaotada ülemäärane puudujääk 2008. aastaks. Kavandatud puudujääk 2005. aastaks on 6,1 %, 2006. aastaks 4,7 %, 2007. aastaks 3,3 % ning 2008. aastaks 1,9 % SKTst ehk teisisõnu vähendatakse aastas puudujääki 1,4 protsendipunkti SKTst. Esmase ülejäägi ajakava on samasugune. Eelarveprognoosides puuduvad ühekordsed kulutused, samuti ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mille mõju jääb 1—1,5 % vahele SKTst. Kõnealune mõju võetakse aga arvesse 2007. aasta kevade teatises (2). Septembris 2005 muutsid Ungari ametiasutused 2005. aastaks seatud eesmärki, suurendades 2004. aasta detsembri ajakohastatud programmis ette nähtud puudujääki 3,6 %lt SKTst 6,1 %le SKTst. Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt on 2005. aasta täpsustatud eesmärk saavutatav. Uusimad kättesaadavad rahaandmed toetavad seda seisukohta.

| 4) | Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohta ette nähtud näidisstruktuuri ja mõningate eranditega andmete edastamise nõudeid. (3) |
| --- | --- |

4)

Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohta ette nähtud näidisstruktuuri ja mõningate eranditega andmete edastamise nõudeid. (3)

| 5) | Ajakohastatud programmis nähakse ette struktuurisaldo paranemine – 5,7 %lt SKTst 2005. aastal – 2,1 %le SKTst 2008. aastal (välja arvatud pensionireformi mõju). Programmis ei ole selgelt sätestatud keskpika perioodi eesmärki, kuid selle võib programmist tuletada ning selleks on struktuuriline puudujääk vahemikus – 0,5 % kuni – 1 % SKTst. |
| --- | --- |

5)

Ajakohastatud programmis nähakse ette struktuurisaldo paranemine – 5,7 %lt SKTst 2005. aastal – 2,1 %le SKTst 2008. aastal (välja arvatud pensionireformi mõju). Programmis ei ole selgelt sätestatud keskpika perioodi eesmärki, kuid selle võib programmist tuletada ning selleks on struktuuriline puudujääk vahemikus – 0,5 % kuni – 1 % SKTst.

| 6) | Tulemus eelarve osas võib olla programmis kavandatust märgatavalt halvem. Pärast 2005. aasta eeldatavat eelarvepuudujääki 6,1 % SKTst nähakse programmiga ette üksikasjalik maksuvähendus kuni 3,5 % SKTst. Programmis ette nähtud konsolideerimine tugineb suurel kulutuste kärpimisel (7,5 % SKTst) mille rakendamiseks ei ole võetud konkreetseid meetmeid. |
| --- | --- |

6)

Tulemus eelarve osas võib olla programmis kavandatust märgatavalt halvem. Pärast 2005. aasta eeldatavat eelarvepuudujääki 6,1 % SKTst nähakse programmiga ette üksikasjalik maksuvähendus kuni 3,5 % SKTst. Programmis ette nähtud konsolideerimine tugineb suurel kulutuste kärpimisel (7,5 % SKTst) mille rakendamiseks ei ole võetud konkreetseid meetmeid.

| 7) | Seda riskihinnangut silmas pidades tuleb programmi eelarvepoliitikat põhjendada, et tagada selle vastavus nõukogu soovitatud ülemäärase puudujäägi vähendamisega 2008. aastaks, mis on programmi viimane aasta. |
| --- | --- |

7)

Seda riskihinnangut silmas pidades tuleb programmi eelarvepoliitikat põhjendada, et tagada selle vastavus nõukogu soovitatud ülemäärase puudujäägi vähendamisega 2008. aastaks, mis on programmi viimane aasta.

| 8) | Hinnanguliselt tõusis võla suhe 2005. aastal 57,7 %ni SKTst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 1,5 protsendipunkti võrra SKTst. Arvestades eespool nimetatud eelarve-eesmärkide riske, võib võla suhte areng olla programmis prognoositust vähem soodne. |
| --- | --- |

8)

Hinnanguliselt tõusis võla suhe 2005. aastal 57,7 %ni SKTst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 1,5 protsendipunkti võrra SKTst. Arvestades eespool nimetatud eelarve-eesmärkide riske, võib võla suhte areng olla programmis prognoositust vähem soodne.

| 9) | Ungari rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Valitsemissektori võla ja SKT suhe on praegu kontrollväärtuse lähedal ning eeldatakse, et see kasvab kuni 2050. aastani. Ungaris korraldati pensionisüsteem ümber 1990ndate lõpus, et tulevikus suurendada kulutusi pensionidele, millega omakorda vähendati elanikkonna vananemise mõju eelarvele. Kuid pensionidega seotud valitsemissektori kulude kasv võiks olla suurem ajakohastatud programmis kavandatust, rõhutades nende tegurite jälgimise olulisust, millega saab tasakaalustada selliseid suuremaid kulutusi ning pensioni- ja teiste vananemisega seotud kulutuste arengusuundi. Lisaks suurendab praegune suur struktuuriline puudujääk jätkusuutlikkusega seotud riske. Seepärast tuleb keskpikas perspektiivis läbi viia riigi rahanduse konsolideerimine ja tugevdada eelarveseisundit, et vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riske (4). |
| --- | --- |

9)

Ungari rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Valitsemissektori võla ja SKT suhe on praegu kontrollväärtuse lähedal ning eeldatakse, et see kasvab kuni 2050. aastani. Ungaris korraldati pensionisüsteem ümber 1990ndate lõpus, et tulevikus suurendada kulutusi pensionidele, millega omakorda vähendati elanikkonna vananemise mõju eelarvele. Kuid pensionidega seotud valitsemissektori kulude kasv võiks olla suurem ajakohastatud programmis kavandatust, rõhutades nende tegurite jälgimise olulisust, millega saab tasakaalustada selliseid suuremaid kulutusi ning pensioni- ja teiste vananemisega seotud kulutuste arengusuundi. Lisaks suurendab praegune suur struktuuriline puudujääk jätkusuutlikkusega seotud riske. Seepärast tuleb keskpikas perspektiivis läbi viia riigi rahanduse konsolideerimine ja tugevdada eelarveseisundit, et vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riske (4).

| 10) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed ei ole kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005—2008. Isegi kui eesmärgid vastavad suunistele, on nende rakendamine seotud tõsiste riskidega. Nõukogu otsustas 8. novembril 2005 asutamislepingu artikli 104 lõike 8 alusel, et Ungari ei ole siiski järginud asutamislepingu 104 artikli 7 alusel ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusi. Ajakohastatud programmis on säilitatud mitmeaastane raamistik ülemäärase puudujäägi parandamiseks 2008. aastaks, kuigi tulemused eelarve osas võivad olla märgatavalt halvemad, kui ei määrata kindlaks fiskaaleesmärkide saavutamiseks vajalikud fiskaalmeetmed ega rakendata neid meetmeid rangelt. |
| --- | --- |

10)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed ei ole kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005—2008. Isegi kui eesmärgid vastavad suunistele, on nende rakendamine seotud tõsiste riskidega. Nõukogu otsustas 8. novembril 2005 asutamislepingu artikli 104 lõike 8 alusel, et Ungari ei ole siiski järginud asutamislepingu 104 artikli 7 alusel ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusi. Ajakohastatud programmis on säilitatud mitmeaastane raamistik ülemäärase puudujäägi parandamiseks 2008. aastaks, kuigi tulemused eelarve osas võivad olla märgatavalt halvemad, kui ei määrata kindlaks fiskaaleesmärkide saavutamiseks vajalikud fiskaalmeetmed ega rakendata neid meetmeid rangelt.

| 11) | Uuendatud Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia raames 14. oktoobril 2005 Ungari esitatud riiklikus reformiprogrammis on sätestatud peamiseks eesmärgiks valitsemissektori suuruse ja eelarvepuudujäägi järkjärguline vähendamine. Riikliku reformiprogrammi meetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides ainult maksude alandamise valdkonnas. Ajakohastatud programmis selgitatakse hiljuti vastu võetud viieaastast maksude alandamise programmi ning esitatakse mitmeid avaliku sektori reformikavasid, kuid ilma spetsifikatsioonide ja kvantifitseerimiseta. Need kavad on üldjoontes kooskõlas riikliku reformiprogrammiga. |
| --- | --- |

11)

Uuendatud Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia raames 14. oktoobril 2005 Ungari esitatud riiklikus reformiprogrammis on sätestatud peamiseks eesmärgiks valitsemissektori suuruse ja eelarvepuudujäägi järkjärguline vähendamine. Riikliku reformiprogrammi meetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides ainult maksude alandamise valdkonnas. Ajakohastatud programmis selgitatakse hiljuti vastu võetud viieaastast maksude alandamise programmi ning esitatakse mitmeid avaliku sektori reformikavasid, kuid ilma spetsifikatsioonide ja kvantifitseerimiseta. Need kavad on üldjoontes kooskõlas riikliku reformiprogrammiga.

Eespool toodud hinnangut silmas pidades leiab nõukogu, et eelarvega seoses on vaja võtta tõhusaid meetmeid. Vastavalt nõukogu muudetud määruse (EÜ) nr 1466/97 3. jao artikli 9 teisele lõigule, kutsub nõukogu Ungarit võimalikult varem, kuid hiljemalt 1. septembriks 2006, esitama ajakohastatud lähenemisprogrammi korrigeeritud versiooni, milles on kindlaks määratud konkreetsed ja struktuurilised meetmed, mis on täielikult kooskõlas keskpika kohandamiskavaga. Seni tuleb Ungaril teha kõik vajalik selleks, et saavutada eelarve-eesmärgid 2006. aastaks ning edaspidi.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP, dets 2005 (10) | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |
| KOM, nov 2005 | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | puudub |
| LP, dets 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP, dets 2005 | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |
| KOM, nov 2005 | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | puudub |
| LP, dets 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |
| SKT lõhe
  (% SKTst) | LP, dets 2005 (6) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,1 | 0,4 |
| KOM, nov 2005 (11) | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | 0,2 | puudub |
| LP, dets 2004 (6) | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP, dets 2005 | – 5,4 | – 6,1 | – 4,7 (12) | – 3,3 (12) | – 1,9 |
| KOM, nov 2005 | – 5,4 | – 6,1 | – 6,7 | – 6,9 | puudub |
| LP, dets 2004 | – 4,5 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP, dets 2005 | – 1,1 | – 2,5 | – 1,5 | – 0,3 | + 0,8 |
| KOM, nov 2005 | – 1,5 | – 2,2 | – 3,0 | – 3,4 | puudub |
| LP, dets 2004 | – 0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | LP, dets 2005 (6) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 (12) | – 3,3 (12) | – 2,2 |
| KOM, nov 2005 | – 5,3 | – 5,8 | – 6,6 | – 7,0 | puudub |
| LP, dets 2004 (6) | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKTst) | LP, dets  (8) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 | – 3,3 | – 2,2 |
| KOM, nov 2005 (9) | – 5,3 | – 6,3 | – 7,6 | – 8,5 | puudub |
| LP, dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP, dets 2005 | 57,2 | 57,7 | 58,4 (12) | 57,9 (12) | 56,2 (12) |
| KOM, nov 2005 | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | puudub |
| LP, dets 2004 | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP, dets 2005 (10)

4,2

4,0

4,1

4,0

4,0

KOM, nov 2005

4,2

3,7

3,9

3,9

puudub

LP, dets 2004

3,9

4,0

4,2

4,3

4,6

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP, dets 2005

6,8

3,5

2,1

3,0

2,4

KOM, nov 2005

6,8

3,7

2,0

3,0

puudub

LP, dets 2004

6,8

4,5

4,0

3,5

3,0

SKT lõhe

(% SKTst)

LP, dets 2005 (6)

– 1,3

– 1,0

– 0,5

– 0,1

0,4

KOM, nov 2005 (11)

– 0,9

– 0,7

– 0,3

0,2

puudub

LP, dets 2004 (6)

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP, dets 2005

– 5,4

– 6,1

– 4,7 (12)

– 3,3 (12)

– 1,9

KOM, nov 2005

– 5,4

– 6,1

– 6,7

– 6,9

puudub

LP, dets 2004

– 4,5

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

LP, dets 2005

– 1,1

– 2,5

– 1,5

– 0,3

- 0,8

KOM, nov 2005

– 1,5

– 2,2

– 3,0

– 3,4

puudub

LP, dets 2004

– 0,5

0,0

0,2

0,6

1,0

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

LP, dets 2005 (6)

– 4,8

– 5,7

– 4,5 (12)

– 3,3 (12)

– 2,2

KOM, nov 2005

– 5,3

– 5,8

– 6,6

– 7,0

puudub

LP, dets 2004 (6)

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKTst)

LP, dets  (8)

– 4,8

– 5,7

– 4,5

– 3,3

– 2,2

KOM, nov 2005 (9)

– 5,3

– 6,3

– 7,6

– 8,5

puudub

LP, dets 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP, dets 2005

57,2

57,7

58,4 (12)

57,9 (12)

56,2 (12)

KOM, nov 2005

57,4

57,2

58,0

59,2

puudub

LP, dets 2004

57,3

55,5

53,0

50,6

48,3

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Kõnealune mõju kaasa arvatud, on valitsemissektori eelarvesaldo ajakohastatud programmi kohaselt 7,4 % SKTst 2005. aastal, 6.1 % SKTst 2006. aastal, 4,7 % SKTst 2007. aastal ja 3,4 % SKTst 2008. aastal, kusjuures valitsemissektori koguvõlg oleks 60,3 % SKTst 2004. aastal, 61,5 % SKTst 2005. aastal, 63,0 % SKTst 2006. aastal, 63,2 % SKTst 2007. aastal ja 62,3 % SKTst 2008. aastal. See prognoos ei sisalda sõjalennukite ostu, mis moodustab täiendavalt 0,3 protsendipunkti SKTst nii 2006. kui ka 2007. aastal.

(3)  Ajakohastatud programmis on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud. Erandid puudutavad sõjaliste kulutuste kajastamist, mis ei ole kooskõlas ESA nõuetega ega FISIMi käsitlusega.

(4)  Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on välja toodud komisjoni talituste tehnilises hinnangus programmi kohta ning kättesaadavad veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Eelarveprognoosides ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mis peab olema rakendatud 2007. aasta kevade teatise koostamise ajaks. Kõnealune mõju kaasa arvatud, on valitsemissektori eelarve tasakaal ajakohastatud programmi kohaselt 7,4 % SKTst 2005. aastal, 6.1 % SKTst 2006. aastal, 4,7 % SKTst 2007. aastal ja 3,4 % SKTst 2008. aastal, kusjuures valitsemissektori koguvõlg oleks 60,3 % SKTst 2004. aastal, 61,5 % SKTst 2005. aastal, 63,0 % SKTst 2006. aastal, 63,2 % SKTst 2007. aastal ja 62,3 % SKTst 2008. aastal (vaata joonealune märkus 8).

(6)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(8)  Programmis puudub teave ühekordsete ja teiste ajutiste meetmete kohta.

(9)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosides sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed.

(10)  Enne FISIMi jaotamist (pärast FISIMi jaotamist 4,6 % 2004. aastal, 4,2 % 2005. aastal, 4,3 % 2006. aastal, 4,1 % 2007. aastal ja 4,1 % 2008. aastal).

(11)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % ja 3,4 % vastavalt aastatel 2004–2007.

(12)  Ei sisalda sõjatehnika ostu, mis moodustab 0,3 % SKTst nii 2006. kui 2007. aastal.

Allikas:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/17

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

24. jaanuar 2006,

Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008

(2006/C 55/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 24. jaanuaril 2006 läbi Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 24. jaanuaril 2006 läbi Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008.

| 2) | Slovakkia SKT reaalkasv oli aastatel 1994–2004 keskmiselt 4,3 %, mis on peaaegu 2 protsendipunkti üle 25liikmelise ELi keskmise, milleks on 2,4 %. Vaatamata 2005. aastal toimunud paranemisele, on tööturul valitsev olukord endiselt riigi suureks probleemiks. 1990ndate lõpul toimunud ettevõtete kiirendatud ümberkorraldamise tulemusena suurenes tööpuuduse tase 13,7 %-lt 1994. aastal 18,2 %-le 2004. aastal, kusjuures üldine tööhõive vähenes samal ajavahemikul 2 protsendipunkti võrra. Makromajandusliku stsenaariumi kohaselt on SKT reaalkasv programmiperioodi jooksul keskmiselt 5,6 % aastas ning eeldatakse märkimisväärset muutust tsüklilistes tingimustes, alates negatiivsest kogutoodangu lõhest 2005. aastal. Praegu olemasoleva teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb usutavatele kasvuprognoosidele. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik. |
| --- | --- |

2)

Slovakkia SKT reaalkasv oli aastatel 1994–2004 keskmiselt 4,3 %, mis on peaaegu 2 protsendipunkti üle 25liikmelise ELi keskmise, milleks on 2,4 %. Vaatamata 2005. aastal toimunud paranemisele, on tööturul valitsev olukord endiselt riigi suureks probleemiks. 1990ndate lõpul toimunud ettevõtete kiirendatud ümberkorraldamise tulemusena suurenes tööpuuduse tase 13,7 %-lt 1994. aastal 18,2 %-le 2004. aastal, kusjuures üldine tööhõive vähenes samal ajavahemikul 2 protsendipunkti võrra. Makromajandusliku stsenaariumi kohaselt on SKT reaalkasv programmiperioodi jooksul keskmiselt 5,6 % aastas ning eeldatakse märkimisväärset muutust tsüklilistes tingimustes, alates negatiivsest kogutoodangu lõhest 2005. aastal. Praegu olemasoleva teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb usutavatele kasvuprognoosidele. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

| 3) | 5. juulil 2004 otsustas nõukogu, et Slovakkial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt esitatud nõukogu sama kuupäeva soovitusega tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk kõrvaldada 2007. aastaks. Oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses Slovakkia eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004—2007 kutsus nõukogu Slovakkiat üles “i) kasutama eriti 2005. aastal iga võimalust puudujäägi vähendamise kiirendamiseks, kasutades sealhulgas oodatust suuremaid tulusid ja kulude poolel kokkuhoitud vahendeid; ii) muutma keskpika perioodi kulude ülemmäärad siduvamaks; iii) olema valvel, et 2004. aasta kõrge inflatsiooni teise ringi mõjud ei mõjutaks programmis kavandatud inflatsiooni stabiliseerimiskava”. |
| --- | --- |

3)

5. juulil 2004 otsustas nõukogu, et Slovakkial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt esitatud nõukogu sama kuupäeva soovitusega tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk kõrvaldada 2007. aastaks. Oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses Slovakkia eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004—2007 kutsus nõukogu Slovakkiat üles “i) kasutama eriti 2005. aastal iga võimalust puudujäägi vähendamise kiirendamiseks, kasutades sealhulgas oodatust suuremaid tulusid ja kulude poolel kokkuhoitud vahendeid; ii) muutma keskpika perioodi kulude ülemmäärad siduvamaks; iii) olema valvel, et 2004. aasta kõrge inflatsiooni teise ringi mõjud ei mõjutaks programmis kavandatud inflatsiooni stabiliseerimiskava”.

| 4) | Ajakohastatud programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid. (2) |
| --- | --- |

4)

Ajakohastatud programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid. (2)

| 5) | Programmis on sihiks seatud eelarvepuudujäägi vähendamine alla 3 % SKTst (kontrollväärtus) 2007. aastal kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikel 7 põhineva nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusega. Valitsemissektori puudujääk (pensionireformi kulusid arvestamata) väheneb prognooside kohaselt 4,1 %-lt SKTst (kaasa arvatud kustutatud võlad 0,8 % ulatuses SKTst) 2005. aastal 2,9 %-le 2006. aastal, seejärel väheneb järsult 1,6 %-le SKTst 2007. aastal ning saavutab seejärel taseme 1,3 % SKTst 2008. aastal. Esmane tasakaal muutub sarnaselt — eelduste kohaselt peaks see paranema -2,3 %-lt SKTst (-1,5 % SKTst ilma kustutatud võlata, mis moodustab 0,8 % SKTst) 2005. aastal 0,7 %-le 2008. aastal. Eelarve kohandamine on peamiselt kulupõhine. Valitsemissektori kulude suhe SKTsse peaks ajavahemikul 2005—2008 eeldatavalt vähenema 3,4 protsendipunkti võrra (2,6 protsendipunkti, kui mitte arvestada kustutatud võlgu, mis 2005. aastal moodustavad 0,8 % SKTst). Valitsemissektori tulud jäävad kava kohaselt üldjoontes stabiilseks kuni 2007. aastani ning vähenevad seejärel 2008. aastal 0,7 % võrra SKTst. Mõju, mida avaldab eelarvele teise samba kogumispensioniskeemi liigitamine valitsemissektorist väljapoole (mis peab olema ellu viidud riigi rahanduse alaste andmete esitamise ajaks 2007. aasta kevadel), on hinnanguliselt 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % ja 1,4 % SKTst vastavalt 2005., 2006., 2007. ja 2008. aastal. Eelarve kavandatav stabiliseerimine on lükatud programmi lõpuossa, peamiselt 2007. aastasse. |
| --- | --- |

5)

Programmis on sihiks seatud eelarvepuudujäägi vähendamine alla 3 % SKTst (kontrollväärtus) 2007. aastal kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikel 7 põhineva nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusega. Valitsemissektori puudujääk (pensionireformi kulusid arvestamata) väheneb prognooside kohaselt 4,1 %-lt SKTst (kaasa arvatud kustutatud võlad 0,8 % ulatuses SKTst) 2005. aastal 2,9 %-le 2006. aastal, seejärel väheneb järsult 1,6 %-le SKTst 2007. aastal ning saavutab seejärel taseme 1,3 % SKTst 2008. aastal. Esmane tasakaal muutub sarnaselt — eelduste kohaselt peaks see paranema -2,3 %-lt SKTst (-1,5 % SKTst ilma kustutatud võlata, mis moodustab 0,8 % SKTst) 2005. aastal 0,7 %-le 2008. aastal. Eelarve kohandamine on peamiselt kulupõhine. Valitsemissektori kulude suhe SKTsse peaks ajavahemikul 2005—2008 eeldatavalt vähenema 3,4 protsendipunkti võrra (2,6 protsendipunkti, kui mitte arvestada kustutatud võlgu, mis 2005. aastal moodustavad 0,8 % SKTst). Valitsemissektori tulud jäävad kava kohaselt üldjoontes stabiilseks kuni 2007. aastani ning vähenevad seejärel 2008. aastal 0,7 % võrra SKTst. Mõju, mida avaldab eelarvele teise samba kogumispensioniskeemi liigitamine valitsemissektorist väljapoole (mis peab olema ellu viidud riigi rahanduse alaste andmete esitamise ajaks 2007. aasta kevadel), on hinnanguliselt 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % ja 1,4 % SKTst vastavalt 2005., 2006., 2007. ja 2008. aastal. Eelarve kavandatav stabiliseerimine on lükatud programmi lõpuossa, peamiselt 2007. aastasse.

| 6) | Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt 0,4 % SKTst aastas, -2,8 %-lt SKTst -1,5 %-le SKTst. Eelarveseisundi struktuurseks parandamiseks seab programm keskpika perioodi eesmärgiks puudujäägi 0,9 % SKTst ning see planeeritakse saavutada aastaks 2010 (mil programmiperiood on juba lõppenud). Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on minimaalsest künnisest (hinnanguliselt puudujääk umbes 2,25 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskpika perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab adekvaatselt võlasuhet ja potentsiaalset keskmist toodangumahu kasvu pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

6)

Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt 0,4 % SKTst aastas, -2,8 %-lt SKTst -1,5 %-le SKTst. Eelarveseisundi struktuurseks parandamiseks seab programm keskpika perioodi eesmärgiks puudujäägi 0,9 % SKTst ning see planeeritakse saavutada aastaks 2010 (mil programmiperiood on juba lõppenud). Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on minimaalsest künnisest (hinnanguliselt puudujääk umbes 2,25 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskpika perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab adekvaatselt võlasuhet ja potentsiaalset keskmist toodangumahu kasvu pikas perspektiivis.

| 7) | Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Kuigi programmis ei selgitata eriti üksikasjalikult konkreetseid meetmeid, mis on kavas vastu võtta 2007. aastaks seatud puudujäägieesmärgi saavutamiseks, rõhutatakse ajakohastatud programmis, et valitsuse poolt kinnitatud keskpika perioodi eelarveraamistik põhineb eranditult praegu kehtivatel õigusaktidel ning valitsuse poolt heaks kiidetud seadusemuudatustel. Praegune valitsus on siiani väga hästi kinni pidanud eelmistes programmides seatud puudujäägieesmärkidest: pärast kavandatust väiksemat puudujääki 2004. aastal eeldatakse kavandatust paremat tulemust ka 2005. aastaks (kui mitte arvestada kustutatud võlga, mis moodustab 0,8 % SKTst). Osa finantsressursse, mis vabanesid tänu 2005. aasta eeldatust väiksematele intressikuludele, kasutati siiski muude eelarves kajastamata riiklike kulutuste katmiseks, mis osutab vajadusele muuta kuluartiklitele kehtestatud ülemmäärad siduvamaks. |
| --- | --- |

7)

Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Kuigi programmis ei selgitata eriti üksikasjalikult konkreetseid meetmeid, mis on kavas vastu võtta 2007. aastaks seatud puudujäägieesmärgi saavutamiseks, rõhutatakse ajakohastatud programmis, et valitsuse poolt kinnitatud keskpika perioodi eelarveraamistik põhineb eranditult praegu kehtivatel õigusaktidel ning valitsuse poolt heaks kiidetud seadusemuudatustel. Praegune valitsus on siiani väga hästi kinni pidanud eelmistes programmides seatud puudujäägieesmärkidest: pärast kavandatust väiksemat puudujääki 2004. aastal eeldatakse kavandatust paremat tulemust ka 2005. aastaks (kui mitte arvestada kustutatud võlga, mis moodustab 0,8 % SKTst). Osa finantsressursse, mis vabanesid tänu 2005. aasta eeldatust väiksematele intressikuludele, kasutati siiski muude eelarves kajastamata riiklike kulutuste katmiseks, mis osutab vajadusele muuta kuluartiklitele kehtestatud ülemmäärad siduvamaks.

| 8) | Nimetatud riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat kooskõlas nõukogu soovitusega kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2007. Programmi eelarvealased põhimõtted ei pruugi siiski olla piisavad, et tagada programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamine aastaks 2010, nagu programmis on kavandatud. 2008. aastal (aasta pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist) ei ole programmis esitatud kohandamine programmi keskpika perioodi eesmärgi suunas kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, mis näeb ette, et euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikides peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas, ning et kohandamine peaks olema suurem majanduse kasvuaegadel ning võib olla väiksem majanduse langusaegadel. Nimelt paraneb struktuurne tasakaal 2008. aastal vaid umbes 0,25 % SKTst, kuigi tsüklilised tingimused annavad tunnistust “headest aegadest” (3). |
| --- | --- |

8)

Nimetatud riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat kooskõlas nõukogu soovitusega kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2007. Programmi eelarvealased põhimõtted ei pruugi siiski olla piisavad, et tagada programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamine aastaks 2010, nagu programmis on kavandatud. 2008. aastal (aasta pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist) ei ole programmis esitatud kohandamine programmi keskpika perioodi eesmärgi suunas kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, mis näeb ette, et euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikides peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas, ning et kohandamine peaks olema suurem majanduse kasvuaegadel ning võib olla väiksem majanduse langusaegadel. Nimelt paraneb struktuurne tasakaal 2008. aastal vaid umbes 0,25 % SKTst, kuigi tsüklilised tingimused annavad tunnistust “headest aegadest” (3).

| 9) | Võla suhe on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 33,7 %-ni SKTst, mis on oluliselt väiksem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKTst, ning on 10,5 protsendipunkti võrra madalam eelmises ajakohastatud programmis prognoositud näitajast. Selline prognoosi muutmine on peamiselt tingitud varude muutuste kohandamisest. Programmis nähakse ette võla suhte suurenemine 2,5 protsendipunkti võrra programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

9)

Võla suhe on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 33,7 %-ni SKTst, mis on oluliselt väiksem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKTst, ning on 10,5 protsendipunkti võrra madalam eelmises ajakohastatud programmis prognoositud näitajast. Selline prognoosi muutmine on peamiselt tingitud varude muutuste kohandamisest. Programmis nähakse ette võla suhte suurenemine 2,5 protsendipunkti võrra programmiperioodi jooksul.

| 10) | Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse küsimuses ei näi Slovakkiat eriti ohustavat vananeva elanikkonnaga seotud prognoositavad eelarvekulud, kuid selleks peab eelarve konsolideerimine jätkuma ka pärast programmiperioodi lõppu ning tuleb täielikult ellu viia vastuvõetud reformid, samuti ka muud struktuurireformid (mis hõlmab ka tööpuuduse vähendamist). Võlatase on 60 %-lisest kontrollväärtusest märkimisväärselt madalam ning peaks selliseks ka jääma, eeldusel, et kahe järgneva aastakümne poliitika jääb muutumatuks. Kuid praeguse suure struktuurse puudujäägi jätkumine takistab SKT ja võla suhte vähendamist, mis seab suuremasse ohtu pikaajalise jätkusuutlikkuse. Pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud ohtude vähendamiseks tuleb rangelt ellu viia riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimine keskpikal perioodil. |
| --- | --- |

10)

Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse küsimuses ei näi Slovakkiat eriti ohustavat vananeva elanikkonnaga seotud prognoositavad eelarvekulud, kuid selleks peab eelarve konsolideerimine jätkuma ka pärast programmiperioodi lõppu ning tuleb täielikult ellu viia vastuvõetud reformid, samuti ka muud struktuurireformid (mis hõlmab ka tööpuuduse vähendamist). Võlatase on 60 %-lisest kontrollväärtusest märkimisväärselt madalam ning peaks selliseks ka jääma, eeldusel, et kahe järgneva aastakümne poliitika jääb muutumatuks. Kuid praeguse suure struktuurse puudujäägi jätkumine takistab SKT ja võla suhte vähendamist, mis seab suuremasse ohtu pikaajalise jätkusuutlikkuse. Pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud ohtude vähendamiseks tuleb rangelt ellu viia riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimine keskpikal perioodil.

| 11) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005—2008. Slovakkia on õigel teel, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu seatud tähtajaks. |
| --- | --- |

11)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005—2008. Slovakkia on õigel teel, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu seatud tähtajaks.

| 12) | Slovakkia riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 14. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad probleemsed valdkonnad: i) infoühiskond; ii) teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon; ning iii) haridus ja tööhõive. Riiklikus reformiprogrammis väljatoodud meetmete mõju eelarvele peegeldub täielikult lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis kirjeldatakse juba vastuvõetud maksu- ja pensionireforme. Nii 2006. aasta eelarve kui eelarveraamistik aastateks 2006—2008 näevad ette kulutuste märkimisväärse suurenemise haridusele ning teadus- ja arendustegevusele ning peegeldavad seega riiklikus reformiprogrammis seatud prioriteete. |
| --- | --- |

12)

Slovakkia riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 14. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad probleemsed valdkonnad: i) infoühiskond; ii) teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon; ning iii) haridus ja tööhõive. Riiklikus reformiprogrammis väljatoodud meetmete mõju eelarvele peegeldub täielikult lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis kirjeldatakse juba vastuvõetud maksu- ja pensionireforme. Nii 2006. aasta eelarve kui eelarveraamistik aastateks 2006—2008 näevad ette kulutuste märkimisväärse suurenemise haridusele ning teadus- ja arendustegevusele ning peegeldavad seega riiklikus reformiprogrammis seatud prioriteete.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut, märgib nõukogu, et programm järgib ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimise kava, mis on sätestatud artikli 104 lõike 7 kohaselt antud nõukogu soovitustega. Arvestades kõnealuseid soovitusi, on nõukogu seisukohal, et Slovakkia peaks:

| i) | tugevat majanduskasvu ja häid prognoose arvestades tegema suuremaid jõupingutusi eelarve struktuurilisel kohandamisel, et kiirendada keskpika perioodi eesmärgi saavutamist; ning |
| --- | --- |

i)

tugevat majanduskasvu ja häid prognoose arvestades tegema suuremaid jõupingutusi eelarve struktuurilisel kohandamisel, et kiirendada keskpika perioodi eesmärgi saavutamist; ning

| ii) | muutma keskpika perioodi kulude ülemmäärad keskvalitsuse jaoks veelgi siduvamaks. |
| --- | --- |

ii)

muutma keskpika perioodi kulude ülemmäärad keskvalitsuse jaoks veelgi siduvamaks.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP, dets 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |
| KOM, nov 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | puudub |
| LP nov 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP, dets 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |
| KOM, nov 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | puudub |
| LP nov 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | puudub |
| SKT lõhe
  (% SKTst) | LP, dets 2005 (5) | – 1,9 | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 |
| KOM, nov 2005 (9) | – 1,5 | – 1,3 | – 0,9 | 0,2 | puudub |
| LP nov 2004 (5) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP, dets 2005 (5) | – 3,2 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,6 | – 1,3 |
| KOM, nov 2005 | – 3,1 | – 4,1 | – 3,0 | – 2,5 | puudub |
| LP nov 2004 | – 3,8 | – 3,4 | – 2,9 | – 1,9 | puudub |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP, dets 2005 | – 1,0 | – 2,3 | – 1,0 | 0,4 | 0,7 |
| KOM, nov 2005 | – 0,9 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,2 | puudub |
| LP nov 2004 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | 0,4 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | LP, dets 2005 (5) | – 2,6 | – 3,6 | – 2,6 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM, nov 2005 | – 2,7 | – 3,8 | – 2,7 | – 2,5 | puudub |
| LP nov 2004 (5) | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKTst) | LP, dets 2005 (7) | – 2,6 | – 2,8 | – 2,6 | – 1,7 | – 1,5 |
| KOM, nov 2005 (8) | – 2,7 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | puudub |
| LP nov 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg (10)

  (% SKTst) | LP, dets 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |
| KOM, nov 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | puudub |
| LP nov 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | puudub |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP, dets 2005

5,5

5,1

5,4

6,1

5,6

KOM, nov 2005

5,5

5,1

5,5

6,3

puudub

LP nov 2004

5,0

4,5

5,1

5,4

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP, dets 2005

7,5

2,9

3,6

2,0

2,0

KOM, nov 2005

7,5

2,9

3,6

2,1

puudub

LP nov 2004

7,8

3,3

2,8

2,5

puudub

SKT lõhe

(% SKTst)

LP, dets 2005 (5)

– 1,9

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

KOM, nov 2005 (9)

– 1,5

– 1,3

– 0,9

0,2

puudub

LP nov 2004 (5)

0,4

0,2

0,4

0,9

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP, dets 2005 (5)

– 3,2

– 4,1

– 2,9

– 1,6

– 1,3

KOM, nov 2005

– 3,1

– 4,1

– 3,0

– 2,5

puudub

LP nov 2004

– 3,8

– 3,4

– 2,9

– 1,9

puudub

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

LP, dets 2005

– 1,0

– 2,3

– 1,0

0,4

0,7

KOM, nov 2005

– 0,9

– 1,9

– 0,8

– 0,2

puudub

LP nov 2004

– 1,5

– 1,0

– 0,6

0,4

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

LP, dets 2005 (5)

– 2,6

– 3,6

– 2,6

– 1,6

– 1,5

KOM, nov 2005

– 2,7

– 3,8

– 2,7

– 2,5

puudub

LP nov 2004 (5)

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKTst)

LP, dets 2005 (7)

– 2,6

– 2,8

– 2,6

– 1,7

– 1,5

KOM, nov 2005 (8)

– 2,7

– 3,0

– 2,7

– 2,5

puudub

LP nov 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg (10)

(% SKTst)

LP, dets 2005

42,6

33,7

35,5

35,2

36,2

KOM, nov 2005

42,6

36,7

38,2

38,5

puudub

LP nov 2004

43,0

44,2

45,3

45,5

puudub

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ajakohastatud programmis esineb puudusi kohustuslikes andmetes ning see ei esita kõiki vabatahtlike andmeid, mis on ette nähtud uue tegevusjuhendiga. Puuduvad kohustuslikud andmed nominaalse efektiivse vahetuskursi ning kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) kohta; samuti on puudu vabatahtlikud andmed valitsemissektori kulude kohta ülesannete lõikes aastaks 2008.

(3)  Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on välja toodud komisjoni talituste tehnilises hinnangus programmi kohta ning kättesaadavad veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Eelarveprognoosides ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mis peab olema rakendatud 2007. aasta kevade teatise koostamise ajaks. Seda mõju arvestades oleks valitsemissektori eelarve tasakaal ajakohastatud programmi kohaselt - 3,2 % SKTst 2004. aastal, - 4,9 % 2005. aastal, - 4,2 % 2006. aastal, - 3,0 % 2007. aastal ja - 2,7 % 2008. aastal.

(5)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

(7)  Programmist välja jäetud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,8 % SKTst 2005. aastal puudujääki suurendavaid ja 0,1 % 2007. aastal puudujääki vähendavaid meetmeid).

(8)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosidest välja jäetud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,8 % SKTst puudujääki suurendavaid meetmeid 2005. aastal).

(9)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 4,9 %, 4,8 %, 5,1 % ja 5,1 % vastavalt aastatel 2004–2007.

(10)  Programmi võlaprognooside (erinevalt puudujäägiprognoosidest) väljatöötamisel on arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust kogumispensioniskeemide liigitamise kohta.

Allikas:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/21

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

24. jaanuar 2006,

Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008

(2006/C 55/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 24. jaanuaril 2005 läbi nõukogu Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 24. jaanuaril 2005 läbi nõukogu Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008.

| 2) | Viimase kümne aasta jooksul on Rootsi aastane keskmine SKT reaalkasv olnud pisut alla 3 %. Selle kasvuga on kaasnenud märkimisväärne tootlikkuse tõus ja puhasekspordi positiivne areng. Kuid viimaste aastate jooksul on tööhõive kasv olnud väike ja tööhõive on vähenenud ning töötus suurenenud. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKT reaalkasvu suurenemist 2,4 %lt 2005. aastal 3,1 %le 2006. aastal ja järgnevate programmiperioodi aastate jooksul keskmiselt 2,5 % võrra aastas. Programmiperioodi kahe esimese aasta kasvuprognoos viitab tsükliliste tingimuste paranemisele, mis seejärel peaksid prognooside kohaselt jääma üldiselt neutraalseteks. Praegu olemasoleva teabega võrreldes tundub stsenaarium usutav. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. |
| --- | --- |

2)

Viimase kümne aasta jooksul on Rootsi aastane keskmine SKT reaalkasv olnud pisut alla 3 %. Selle kasvuga on kaasnenud märkimisväärne tootlikkuse tõus ja puhasekspordi positiivne areng. Kuid viimaste aastate jooksul on tööhõive kasv olnud väike ja tööhõive on vähenenud ning töötus suurenenud. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKT reaalkasvu suurenemist 2,4 %lt 2005. aastal 3,1 %le 2006. aastal ja järgnevate programmiperioodi aastate jooksul keskmiselt 2,5 % võrra aastas. Programmiperioodi kahe esimese aasta kasvuprognoos viitab tsükliliste tingimuste paranemisele, mis seejärel peaksid prognooside kohaselt jääma üldiselt neutraalseteks. Praegu olemasoleva teabega võrreldes tundub stsenaarium usutav. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik.

| 3) | Nõukogu kiitis 18. jaanuaril 2005 oma arvamuses heaks Rootsi 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia. 2005. aasta eelarve täitmise osas seati 2004. aasta ajakohastatud programmis eesmärgiks valitsemissektori ülejääk 0,6 % SKTst, praeguses ajakohastatud programmis prognoositakse 1,6 %list ülejääki, hoolimata 2005. aasta kasvuprognoosi vähendamisest. Üldiselt on tulud laekunud oodatust paremini, mis osaliselt tuleneb mõningatest ühekordsetest ettevõtte tulumaksulaekumistest, kuid ka kulutused on kasvanud tagasihoidlikult. |
| --- | --- |

3)

Nõukogu kiitis 18. jaanuaril 2005 oma arvamuses heaks Rootsi 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia. 2005. aasta eelarve täitmise osas seati 2004. aasta ajakohastatud programmis eesmärgiks valitsemissektori ülejääk 0,6 % SKTst, praeguses ajakohastatud programmis prognoositakse 1,6 %list ülejääki, hoolimata 2005. aasta kasvuprognoosi vähendamisest. Üldiselt on tulud laekunud oodatust paremini, mis osaliselt tuleneb mõningatest ühekordsetest ettevõtte tulumaksulaekumistest, kuid ka kulutused on kasvanud tagasihoidlikult.

| 4) | Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid. (2) |
| --- | --- |

4)

Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid. (2)

| 5) | Eelarveraamistiku eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, täielik tööhõive ning jätkusuutlik kasv. Seda eesmärki silmas pidades kuuluvad Rootsi eelarveraamistikku valitsemissektori eelarveülejäägi eesmärk keskmiselt 2 % SKTst kogu tsükli jooksul, keskvalitsuse kulude mitmeaastased nominaalsed ülemmäärad ja tasakaalus eelarve nõue kohalikele omavalitsustele. Ajakohastatud programmis on ette nähtud valitsemissektori ülejäägiks 2005. aastal 1,6 %, 2006. aastal 0,9 %, 2007. aastal 1,2 % ja viimasel, 2008. aastal 1,7 %. Nii kulu- kui tulusuhe väheneb vaatlusalusel perioodil järkjärguliselt. Tulusuhte vähendamine on maksukärbete tõttu kavandatud programmiperioodi algusse aastasse 2006, kulusuhte vähendamine aga perioodi lõpuossa ning peaks toimuma tänu prognoositavale olukorra paranemisele tööturul. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes kinnitab praegune ajakohastatud programm üldjoontes kavandatud rahanduspoliitilist kohandamist pisut soodsama makromajandusliku stsenaariumi tingimustes. |
| --- | --- |

5)

Eelarveraamistiku eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, täielik tööhõive ning jätkusuutlik kasv. Seda eesmärki silmas pidades kuuluvad Rootsi eelarveraamistikku valitsemissektori eelarveülejäägi eesmärk keskmiselt 2 % SKTst kogu tsükli jooksul, keskvalitsuse kulude mitmeaastased nominaalsed ülemmäärad ja tasakaalus eelarve nõue kohalikele omavalitsustele. Ajakohastatud programmis on ette nähtud valitsemissektori ülejäägiks 2005. aastal 1,6 %, 2006. aastal 0,9 %, 2007. aastal 1,2 % ja viimasel, 2008. aastal 1,7 %. Nii kulu- kui tulusuhe väheneb vaatlusalusel perioodil järkjärguliselt. Tulusuhte vähendamine on maksukärbete tõttu kavandatud programmiperioodi algusse aastasse 2006, kulusuhte vähendamine aga perioodi lõpuossa ning peaks toimuma tänu prognoositavale olukorra paranemisele tööturul. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes kinnitab praegune ajakohastatud programm üldjoontes kavandatud rahanduspoliitilist kohandamist pisut soodsama makromajandusliku stsenaariumi tingimustes.

| 6) | Programmis seatakse ajakohastatud programmi strateegiat suunavaks keskmise pikkusega perioodi kontrollväärtuseks riigi ülejäägieesmärk keskmiselt 2 % tsükli jooksul. See on ka eeskirjadele tugineva Rootsi eelarveraamistiku nurgakiviks. Seetõttu võib kaht protsenti SKTst pidada programmi keskpika perioodi eesmärgiks, kuna see vastab stabiilsuse ja kasvu paktis ning tegevusjuhendis keskpika perioodi eesmärkide põhimõtetele. Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal kavakohaselt paranema ligikaudu 1 %lt SKTst 2006. aastal ligikaudu 1,5–2 %le SKTst 2008. aastal. |
| --- | --- |

6)

Programmis seatakse ajakohastatud programmi strateegiat suunavaks keskmise pikkusega perioodi kontrollväärtuseks riigi ülejäägieesmärk keskmiselt 2 % tsükli jooksul. See on ka eeskirjadele tugineva Rootsi eelarveraamistiku nurgakiviks. Seetõttu võib kaht protsenti SKTst pidada programmi keskpika perioodi eesmärgiks, kuna see vastab stabiilsuse ja kasvu paktis ning tegevusjuhendis keskpika perioodi eesmärkide põhimõtetele. Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal kavakohaselt paranema ligikaudu 1 %lt SKTst 2006. aastal ligikaudu 1,5–2 %le SKTst 2008. aastal.

| 7) | Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 0,5 % puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Asjakohasuse seisukohalt on programmi keskpika perioodi eesmärk märkimisväärselt ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks. Selle saavutamine on pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohalt siiski esmatähtis. |
| --- | --- |

7)

Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 0,5 % puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Asjakohasuse seisukohalt on programmi keskpika perioodi eesmärk märkimisväärselt ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks. Selle saavutamine on pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohalt siiski esmatähtis.

| 8) | Tulemus 2005. aasta eelarve osas on tõenäoliselt programmis kavandatust parem. Eelkõige toetavad seda hinnangut kassapõhised andmed maksutulude kohta ning kvartalipõhised rahvamajanduse arvepidamise andmed. |
| --- | --- |

8)

Tulemus 2005. aasta eelarve osas on tõenäoliselt programmis kavandatust parem. Eelkõige toetavad seda hinnangut kassapõhised andmed maksutulude kohta ning kvartalipõhised rahvamajanduse arvepidamise andmed.

| 9) | Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat piisavad, et tagada programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi lõpuks. Kuid 2006. aasta eelarve tõttu kaldub eelarveseisund keskpika perioodi eesmärgist 2006. ja 2007. aastal kõrvale ligikaudu 1 % võrra SKTst, seades ohtu keskpika perioodi eesmärgi saavutamise programmiperioodi jooksul. Lisaks on vaatamata sellele, et inflatsioonisurve peaks eeldatavasti jääma tagasihoidlikuks, oht, et ekspansiivne rahanduspoliitika 2006. aastal ei pruugi olla asjakohane selles mõttes, et kõnealust ajavahemikku võiks pidada majanduse tõusuajaks. Kuid nagu eespool välja toodud, on programmi keskpika perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutavast märkimisväärselt ambitsioonikam. Eelkõige on kogu programmiperioodi jooksul olemas piisav varu, et tavaliste tsükliliste kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst. Käesolev hinnang tundub olevat piisav ka juhul, kui teise samba kogumispensioniskeemid liigitatakse 2007. aastal valitsemissektorist välja, nagu Eurostat nõuab. |
| --- | --- |

9)

Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat piisavad, et tagada programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi lõpuks. Kuid 2006. aasta eelarve tõttu kaldub eelarveseisund keskpika perioodi eesmärgist 2006. ja 2007. aastal kõrvale ligikaudu 1 % võrra SKTst, seades ohtu keskpika perioodi eesmärgi saavutamise programmiperioodi jooksul. Lisaks on vaatamata sellele, et inflatsioonisurve peaks eeldatavasti jääma tagasihoidlikuks, oht, et ekspansiivne rahanduspoliitika 2006. aastal ei pruugi olla asjakohane selles mõttes, et kõnealust ajavahemikku võiks pidada majanduse tõusuajaks. Kuid nagu eespool välja toodud, on programmi keskpika perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutavast märkimisväärselt ambitsioonikam. Eelkõige on kogu programmiperioodi jooksul olemas piisav varu, et tavaliste tsükliliste kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst. Käesolev hinnang tundub olevat piisav ka juhul, kui teise samba kogumispensioniskeemid liigitatakse 2007. aastal valitsemissektorist välja, nagu Eurostat nõuab.

| 10) | Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 51 %ni SKTst, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud 60 %lisest kontrollväärtusest. Programmis on prognoositud võla suhte vähenemist 46 %ni SKTst 2008. aastaks. |
| --- | --- |

10)

Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 51 %ni SKTst, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud 60 %lisest kontrollväärtusest. Programmis on prognoositud võla suhte vähenemist 46 %ni SKTst 2008. aastaks.

| 11) | Rootsi rahanduse jätkusuutlikkusega seoses on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid madalad. Koguvõla tase on praegu tublisti alla 60 %lise kontrollväärtuse ja peaks prognooside kohaselt jääma sellest madalamaks peaaegu kogu programmiperioodi vältel. Jätkusuutlikkusega seotud küsimuste asetamine fiskaalpoliitiliste prioriteetide sekka ning pensionisüsteemi reform, millega ohjatakse pensionikulusid ning kogutakse vahendeid, parandab märkimisväärselt riigi rahanduse väljavaateid. Praegu soodne eelarveseisund aitab piirata elanikkonna vananemise prognoositud mõju eelarvele ning kavandatav eelarve stabiliseerimine, et saavutada programmiperioodi lõpuks kaheprotsendiline keskmise pikkusega perioodi eesmärk, aitab kaasa jätkusuutlikkuse parandamisele (3). |
| --- | --- |

11)

Rootsi rahanduse jätkusuutlikkusega seoses on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid madalad. Koguvõla tase on praegu tublisti alla 60 %lise kontrollväärtuse ja peaks prognooside kohaselt jääma sellest madalamaks peaaegu kogu programmiperioodi vältel. Jätkusuutlikkusega seotud küsimuste asetamine fiskaalpoliitiliste prioriteetide sekka ning pensionisüsteemi reform, millega ohjatakse pensionikulusid ning kogutakse vahendeid, parandab märkimisväärselt riigi rahanduse väljavaateid. Praegu soodne eelarveseisund aitab piirata elanikkonna vananemise prognoositud mõju eelarvele ning kavandatav eelarve stabiliseerimine, et saavutada programmiperioodi lõpuks kaheprotsendiline keskmise pikkusega perioodi eesmärk, aitab kaasa jätkusuutlikkuse parandamisele (3).

| 12) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005—2008. Kui piisavat ranget keskpika perioodi eelarveseisundit kavatsetakse säilitada kooskõlas paktiga, võib eelarves prognoositud ambitsioonikast keskpika perioodi eesmärgist kõrvalekaldumine aastatel 2006—2007 tuua kaasa protsüklilisuse ohu ning ohustada ka keskpika perioodi eesmärgi saavutamist programmiperioodi lõpuks. |
| --- | --- |

12)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005—2008. Kui piisavat ranget keskpika perioodi eelarveseisundit kavatsetakse säilitada kooskõlas paktiga, võib eelarves prognoositud ambitsioonikast keskpika perioodi eesmärgist kõrvalekaldumine aastatel 2006—2007 tuua kaasa protsüklilisuse ohu ning ohustada ka keskpika perioodi eesmärgi saavutamist programmiperioodi lõpuks.

| 13) | Rootsi riiklikus reformiprogrammis (NRP), mis esitati 21. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, pannakse suurt rõhku jätkusuutlikule arengule ja rõhutatakse, tööturul kõrge osalustaseme ja töötatud tundide arvu saavutamine ja säilitamine on olulised väljakutsed ning mõjutavad riigi rahandust pikaajalises perspektiivis märkimisväärselt. NRP hõlmab 2006. aasta eelarvet, millel põhineb ka ajakohastatud programm ning selles mõttes on need kaks dokumenti vastavuses. |
| --- | --- |

13)

Rootsi riiklikus reformiprogrammis (NRP), mis esitati 21. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, pannakse suurt rõhku jätkusuutlikule arengule ja rõhutatakse, tööturul kõrge osalustaseme ja töötatud tundide arvu saavutamine ja säilitamine on olulised väljakutsed ning mõjutavad riigi rahandust pikaajalises perspektiivis märkimisväärselt. NRP hõlmab 2006. aasta eelarvet, millel põhineb ka ajakohastatud programm ning selles mõttes on need kaks dokumenti vastavuses.

Üldiselt leiab nõukogu, et eelarveseisund on usaldusväärne ning eelarvestrateegia on hea näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP nov 2005 | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 |
| KOM, nov 2005 | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | puudub |
| LP nov 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2005 | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| KOM, nov 2005 | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1,8 | puudub |
| LP nov 2004 | 1,3 | 1,5 | puudub | puudub | puudub |
| SKT lõhe
  (% SKTst) | LP nov 2005 (5) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 |
| KOM, nov 2005 (9) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,0 | puudub |
| LP nov 2004 (5) | – 0,1 | 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP nov 2005 | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |
| KOM, nov 2005 | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | puudub |
| LP nov 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | puudub |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP nov 2005 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 |
| KOM, nov 2005 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | puudub |
| LP nov 2004 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | LP nov 2005 (5) | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| KOM, nov 2005 | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | puudub |
| LP nov 2004 (5) | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKTst) | LP nov 2005 (7) | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| KOM, nov 2005 (8) | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | puudub |
| LP nov 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP nov 2005 | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 |
| KOM, nov 2005 | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | puudub |
| LP nov 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | puudub |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP nov 2005

3,6

2,4

3,1

2,8

2,3

KOM, nov 2005

3,6

2,5

3,0

2,8

puudub

LP nov 2004

3,5

3,0

2,5

2,3

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP nov 2005

0,9

1,5

1,5

2,0

2,0

KOM, nov 2005

1,0

0,7

1,4

1,8

puudub

LP nov 2004

1,3

1,5

puudub

puudub

puudub

SKT lõhe

(% SKTst)

LP nov 2005 (5)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

KOM, nov 2005 (9)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,0

puudub

LP nov 2004 (5)

– 0,1

0,1

– 0,2

– 0,4

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP nov 2005

1,6

1,6

0,9

1,2

1,7

KOM, nov 2005

1,6

1,4

0,8

1,1

puudub

LP nov 2004

0,7

0,6

0,4

0,9

puudub

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

LP nov 2005

3,2

3,2

2,5

3,0

3,6

KOM, nov 2005

3,4

3,2

2,6

2,9

puudub

LP nov 2004

2,8

2,8

2,7

3,3

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

LP nov 2005 (5)

1,7

1,8

0,9

1,1

1,7

KOM, nov 2005

1,8

1,6

0,9

1,1

puudub

LP nov 2004 (5)

0,8

0,5

0,5

1,2

puudub

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKTst)

LP nov 2005 (7)

1,1

1,6

0,9

1,1

1,7

KOM, nov 2005 (8)

1,2

1,4

0,9

1,1

puudub

LP nov 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP nov 2005

51,1

50,9

49,4

47,8

46,0

KOM, nov 2005

51,1

50,6

49,4

47,8

puudub

LP nov 2004

51,7

50,5

50,0

49,0

puudub

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmis on puudusi seoses kohustuslike andmetega ja uue tegevusjuhendiga sätestatud vabatahtlike andmetega (eelkõige puuduvad tööjõukulud).

(3)  Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on välja toodud komisjoni talituste tehnilises hinnangus programmi kohta ning kättesaadavad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Eelarveprognoosides ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mis peab olema rakendatud 2007. aasta kevade teatise koostamise ajaks. Seda mõju arvesse võttes oleks valitsemissektori tasakaal 2005. aastal 0,6 %, 2006. aastal – 0,1%, 2007. aastal 0,2 % ja 2008. aastal 0,7 % SKTst. Valitsuse koguvõlg oleks 2005. aastal 51,4 %, 2006. aastal 49,9 %, 2007. aastal 48,3 % ja 2008. aastal 45,6 % SKTst.

(5)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

(7)  Programmis puudub selgesõnaline teave ühekordsete ja teiste ajutiste meetmete kohta. Rootsi rahandusministeerium on siiski esitanud hinnangu ühekordsete meetmete kohta, mis on 2004. aastal 0,6 % SKTst ja 2005. aastal 0,2 % SKTst.

(8)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosides sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (0,6 % SKTst 2004. aastal ja 0,2 % 2005. aastal; puudujääki vähendavad).

(9)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 2,5 %, 2,6 %, 2,8 % ja 2,7 % vastavalt aastatel 2004–2007.

Allikas:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/25

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. veebruar 2006,

Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005—2009

(2006/C 55/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 14. veebruaril 2006 läbi Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2009. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 14. veebruaril 2006 läbi Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2009.

| 2) | Aastane SKT reaalkasv on Belgias viimase aastakümne jooksul olnud keskmiselt ligi 2 %, mis on pisut kõrgem euroala keskmisest. Tööhõive määr on siiski madal (umbes 60 %) ja töötust iseloomustavad märkimisväärsed piirkondlikud erinevused ja pikaajalise töötuse kõrge tase. Alates 2000. aastast on Belgia säilitanud tasakaalus või tasakaalulähedase eelarveseisundi. |
| --- | --- |

2)

Aastane SKT reaalkasv on Belgias viimase aastakümne jooksul olnud keskmiselt ligi 2 %, mis on pisut kõrgem euroala keskmisest. Tööhõive määr on siiski madal (umbes 60 %) ja töötust iseloomustavad märkimisväärsed piirkondlikud erinevused ja pikaajalise töötuse kõrge tase. Alates 2000. aastast on Belgia säilitanud tasakaalus või tasakaalulähedase eelarveseisundi.

| 3) | Oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses kiitis nõukogu heaks Belgia 2004. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia. |
| --- | --- |

3)

Oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses kiitis nõukogu heaks Belgia 2004. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia.

| 4) | Seoses eelarve täitmisega ennustatakse komisjoni talituste 2005. aasta sügisel koostatud prognoosis 2005. aastaks valitsemissektori tasakaalustatud eelarvet, mis on kooskõlas eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi eesmärgiga, hoolimata märkimisväärselt madalamast SKT kasvust. Mõningate ühekordsete tehingute statistilist kajastamist tuleb siiski veel Eurostatiga kooskõlastada ja see võib viia 2005. aasta puudujäägi ulatusliku ühekordse suurenemiseni (2), avaldamata seega negatiivset mõju aastate 2005—2009 eelarvetulemile. |
| --- | --- |

4)

Seoses eelarve täitmisega ennustatakse komisjoni talituste 2005. aasta sügisel koostatud prognoosis 2005. aastaks valitsemissektori tasakaalustatud eelarvet, mis on kooskõlas eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi eesmärgiga, hoolimata märkimisväärselt madalamast SKT kasvust. Mõningate ühekordsete tehingute statistilist kajastamist tuleb siiski veel Eurostatiga kooskõlastada ja see võib viia 2005. aasta puudujäägi ulatusliku ühekordse suurenemiseni (2), avaldamata seega negatiivset mõju aastate 2005—2009 eelarvetulemile.

| 5) | 2005. aasta ajakohastatud programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid. (3) |
| --- | --- |

5)

2005. aasta ajakohastatud programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid. (3)

| 6) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT reaalkasv suureneb 1,4 %lt 2005. aastal keskmiselt 2,2 %le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabe põhjal hinnates tundub see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat samuti realistlikud. |
| --- | --- |

6)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT reaalkasv suureneb 1,4 %lt 2005. aastal keskmiselt 2,2 %le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabe põhjal hinnates tundub see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat samuti realistlikud.

| 7) | Programmis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk on säilitada valitsemissektori eelarve tasakaal kuni 2006. aastani ja saavutada edaspidi ülejääk (kuni 0,7 % SKTst aastaks 2009), et tagada võla suhte jätkuv vähenemine. Pärast järkjärgulist vähenemist 2001. aasta 7,2 %lt SKTst peaks esmane ülejääk stabiliseeruma pisut kõrgemal kui 4 % SKTst alates 2007. aastast. Programmis nähakse ette valitsemissektori tulude vähenemine (peamiselt tööjõuga seotud maksukoormuse vähendamise tõttu), kuid seda korvatakse kulutuste osakaalu vähendamisega (peamiselt intressikulude arvelt). Uues ajakohastatud programmis kinnitatakse üldjoontes eelmises programmis kavandatud eelarvestrateegiat suhteliselt samasuguste kasvuprognooside juures. |
| --- | --- |

7)

Programmis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk on säilitada valitsemissektori eelarve tasakaal kuni 2006. aastani ja saavutada edaspidi ülejääk (kuni 0,7 % SKTst aastaks 2009), et tagada võla suhte jätkuv vähenemine. Pärast järkjärgulist vähenemist 2001. aasta 7,2 %lt SKTst peaks esmane ülejääk stabiliseeruma pisut kõrgemal kui 4 % SKTst alates 2007. aastast. Programmis nähakse ette valitsemissektori tulude vähenemine (peamiselt tööjõuga seotud maksukoormuse vähendamise tõttu), kuid seda korvatakse kulutuste osakaalu vähendamisega (peamiselt intressikulude arvelt). Uues ajakohastatud programmis kinnitatakse üldjoontes eelmises programmis kavandatud eelarvestrateegiat suhteliselt samasuguste kasvuprognooside juures.

| 8) | Kavandatakse, et struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, paraneb programmiperioodi jooksul umbes 1 % võrra SKTst. Ametiasutused seadsid keskpika perioodi eelarvetasakaalu eesmärgiks struktuurse ülejäägi 0,5 % SKTst ja soovivad saavutada selle 2007. aastaks. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatav puudujääk umbes 1 % SKTst), peaks selle saavutamine tagama ka kindlusvaru ülemäärase puudujäägi tekke puhuks. Programmi keskpika perioodi eesmärki võib praeguse hinnangu kohaselt pidada asjakohaseks, sest see asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus ning on ambitsioonikam, kui võlasuhte ja keskmise tootmismahu kasvu põhjal pikemas perspektiivis prognoosida võiks. |
| --- | --- |

8)

Kavandatakse, et struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, paraneb programmiperioodi jooksul umbes 1 % võrra SKTst. Ametiasutused seadsid keskpika perioodi eelarvetasakaalu eesmärgiks struktuurse ülejäägi 0,5 % SKTst ja soovivad saavutada selle 2007. aastaks. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatav puudujääk umbes 1 % SKTst), peaks selle saavutamine tagama ka kindlusvaru ülemäärase puudujäägi tekke puhuks. Programmi keskpika perioodi eesmärki võib praeguse hinnangu kohaselt pidada asjakohaseks, sest see asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus ning on ambitsioonikam, kui võlasuhte ja keskmise tootmismahu kasvu põhjal pikemas perspektiivis prognoosida võiks.

| 9) | Eelarvetulem ei välista riske ja võib seega olla programmis kavandatust halvem, eriti aastatel 2006 ja 2007. Kuigi makromajanduslikku stsenaariumi võib pidada mõistlikuks ja valitsus on hiljuti kehtestanud uusi meetmeid tervishoiukulutuste paremaks ohjamiseks, võib programmis 2006. aastaks kavandatud maksutulu olla veidi liiga optimistlik. Kuigi kulutuste prognoosid rajanevad usutavatel makromajanduslikel eeldustel, ei tundu need pakkuvat piisavat varu võimalike negatiivsete arengute korral. Programmis ei selgitata, kuidas kompenseeritakse 2007. aastal ühekordsete ja muude ajutiste meetmete lõppemist. Tuleb siiski tunnustavalt märkida, et Belgia ametiasutused on lähiminevikus näidanud üles tugevat pühendumist eelarvetasakaalu eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

9)

Eelarvetulem ei välista riske ja võib seega olla programmis kavandatust halvem, eriti aastatel 2006 ja 2007. Kuigi makromajanduslikku stsenaariumi võib pidada mõistlikuks ja valitsus on hiljuti kehtestanud uusi meetmeid tervishoiukulutuste paremaks ohjamiseks, võib programmis 2006. aastaks kavandatud maksutulu olla veidi liiga optimistlik. Kuigi kulutuste prognoosid rajanevad usutavatel makromajanduslikel eeldustel, ei tundu need pakkuvat piisavat varu võimalike negatiivsete arengute korral. Programmis ei selgitata, kuidas kompenseeritakse 2007. aastal ühekordsete ja muude ajutiste meetmete lõppemist. Tuleb siiski tunnustavalt märkida, et Belgia ametiasutused on lähiminevikus näidanud üles tugevat pühendumist eelarvetasakaalu eesmärkide saavutamisele.

| 10) | Pidades silmas eespool esitatud riskihinnangut, ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmis kavandatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2007. aastaks. Vastavalt eespool toodule on programmi keskpika perioodi eesmärk siiski ambitsioonikam sellest, mida nõutakse stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt. Eelarvestrateegia tundub olevat piisav sellise struktuurse eelarveseisundi saavutamiseks, mida võib pakti kohaselt pidada sobivaks kogu programmiperioodi jooksul. Lisaks tundub, et programmi eelarvealased põhimõtted tagavad piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujääk programmiperioodi jooksul künnist, milleks on 3 % SKTst. Kuigi struktuurne tasakaal paraneb aastas keskmiselt vähe, võib kohandamise tempot keskpika perioodi ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks pidada üldjoontes sobivaks, välja arvatud 2006. aastal, mil on ette nähtud struktuurse tasakaalu vähenemine 0,4 % võrra SKTst. |
| --- | --- |

10)

Pidades silmas eespool esitatud riskihinnangut, ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmis kavandatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2007. aastaks. Vastavalt eespool toodule on programmi keskpika perioodi eesmärk siiski ambitsioonikam sellest, mida nõutakse stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt. Eelarvestrateegia tundub olevat piisav sellise struktuurse eelarveseisundi saavutamiseks, mida võib pakti kohaselt pidada sobivaks kogu programmiperioodi jooksul. Lisaks tundub, et programmi eelarvealased põhimõtted tagavad piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujääk programmiperioodi jooksul künnist, milleks on 3 % SKTst. Kuigi struktuurne tasakaal paraneb aastas keskmiselt vähe, võib kohandamise tempot keskpika perioodi ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks pidada üldjoontes sobivaks, välja arvatud 2006. aastal, mil on ette nähtud struktuurse tasakaalu vähenemine 0,4 % võrra SKTst.

| 11) | Eeldatav võla suhe on 2005. aasta lõpul jõudnud 94 %ni SKTst, mis on oluliselt kõrgem asutamislepingus sätestatud 60 %lisest kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 16 protsendipunkti võrra SKTst allapoole 80 % SKTst. Võla suhte areng võib negatiivsete ohtude materialiseerumise korral olla programmis kavandatust vähem soodne. Siiski tundub, et võla suhe väheneb kontrollväärtuse suunas piisavalt ja läheneb sellele kiires tempos. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas näib Belgiat ohustavat keskmine risk, arvestades vananevast elanikkonnast tingitud prognoositavaid eelarvekulusid ja vajadust säilitada suur esmane ülejääk pika aja jooksul. (4) Praegune vähenev brutovõla tase ületab siiski tunduvalt kontrollväärtust ja ajakohastatud programmis kavandatud võla suhte järjepidev vähenemine on vajalik. Belgia strateegia, milles pikaajalised probleemid on eelarvepoliitika keskmes ja millega vähendatakse ka võlga, leevendab kahtlemata jätkusuutlikkusega seotud ohte, ning pensionifondi seadusega tugevdatakse poliitilisi kohustusi, seades õiguslikult siduvaid eelarvealaseid eesmärke. Lisaks peaksid hiljutised meetmed, mille eesmärk on tõsta tegelikku pensionile jäämise iga ja tööhõivemäära, mõjutama positiivselt jätkusuutlikkust. Praegune eelarveseisund ei pruugi siiski olla piisav, et katta täielikult vananevast elanikkonnast johtuvat olulist kulutuste tõusu, mis rõhutab suure esmase ülejäägi säilitamise olulisust järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

11)

Eeldatav võla suhe on 2005. aasta lõpul jõudnud 94 %ni SKTst, mis on oluliselt kõrgem asutamislepingus sätestatud 60 %lisest kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 16 protsendipunkti võrra SKTst allapoole 80 % SKTst. Võla suhte areng võib negatiivsete ohtude materialiseerumise korral olla programmis kavandatust vähem soodne. Siiski tundub, et võla suhe väheneb kontrollväärtuse suunas piisavalt ja läheneb sellele kiires tempos. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas näib Belgiat ohustavat keskmine risk, arvestades vananevast elanikkonnast tingitud prognoositavaid eelarvekulusid ja vajadust säilitada suur esmane ülejääk pika aja jooksul. (4) Praegune vähenev brutovõla tase ületab siiski tunduvalt kontrollväärtust ja ajakohastatud programmis kavandatud võla suhte järjepidev vähenemine on vajalik. Belgia strateegia, milles pikaajalised probleemid on eelarvepoliitika keskmes ja millega vähendatakse ka võlga, leevendab kahtlemata jätkusuutlikkusega seotud ohte, ning pensionifondi seadusega tugevdatakse poliitilisi kohustusi, seades õiguslikult siduvaid eelarvealaseid eesmärke. Lisaks peaksid hiljutised meetmed, mille eesmärk on tõsta tegelikku pensionile jäämise iga ja tööhõivemäära, mõjutama positiivselt jätkusuutlikkust. Praegune eelarveseisund ei pruugi siiski olla piisav, et katta täielikult vananevast elanikkonnast johtuvat olulist kulutuste tõusu, mis rõhutab suure esmase ülejäägi säilitamise olulisust järgnevatel aastatel.

| 12) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas aastateks 2005—2008 ettenähtud koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige väheneb võla tase rahuldava kiirusega ja ette on võetud mõningaid reforme sotsiaalkindlustussüsteemi jätkusuutlikkuse parandamiseks. Struktuurse tasakaalu halvenemine 2006. aastal ei ole siiski täielikult kooskõlas koondsuunistega, milles kutsutakse võtma kõiki vajalikke parandusmeetmeid keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

12)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas aastateks 2005—2008 ettenähtud koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige väheneb võla tase rahuldava kiirusega ja ette on võetud mõningaid reforme sotsiaalkindlustussüsteemi jätkusuutlikkuse parandamiseks. Struktuurse tasakaalu halvenemine 2006. aastal ei ole siiski täielikult kooskõlas koondsuunistega, milles kutsutakse võtma kõiki vajalikke parandusmeetmeid keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks.

| 13) | Belgia riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 26. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on määratletud järgmised riigi rahandusele märkimisväärset mõju avaldavad ülesanded: i) toetada tööhõivet tööjõukulude maksukoormuse vähendamisega ja ii) hoida valitsemissektori eelarvet tasakaalulähedasena ning alates 2007. aastast alustada ülejäägi kasvatamist, et säilitada võla suhte vähenemine. Riiklikus reformiprogrammis kavandatud meetmete mõju eelarvele ei ole siiski piisavalt täpsustatud stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed tunduvad olevat üldjoontes kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. |
| --- | --- |

13)

Belgia riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 26. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on määratletud järgmised riigi rahandusele märkimisväärset mõju avaldavad ülesanded: i) toetada tööhõivet tööjõukulude maksukoormuse vähendamisega ja ii) hoida valitsemissektori eelarvet tasakaalulähedasena ning alates 2007. aastast alustada ülejäägi kasvatamist, et säilitada võla suhte vähenemine. Riiklikus reformiprogrammis kavandatud meetmete mõju eelarvele ei ole siiski piisavalt täpsustatud stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed tunduvad olevat üldjoontes kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.

Eespool toodud hinnangut silmas pidades on nõukogu seisukohal, et üldiselt on eelarveseisund usaldusväärne ning programmis kavandatud, kuid siiani kõrge võla taseme vähendamise jätkumine on näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast. Ühekordsetele meetmetele tuginemine perioodi alguses osutab vajadusele programmiperioodi algusaastatele koondatud struktuurilise konsolideerimise järele. Nõukogu kutsub Belgiat üles kaaluma meetmeid struktuurilise tasakaalu halvenemise vältimiseks 2006. aastal ning rakendama vajalikke meetmeid ambitsioonikate eelarve-eesmärkide saavutamiseks järgnevatel aastatel.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP dets 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 |
| KOM nov 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,1 | 2,0 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2005 | 1,9 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 |
| KOM nov 2005 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 1,9 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | puudub |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets 2005 (5) | – 0,2 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 |
| KOM nov 2005 (6) | – 0,1 | – 0,8 | – 0,8 | – 1,0 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 (5) | – 0,8 | – 0,5 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 |
| KOM nov 2005 | 0,0 | 0,0 | – 0,3 | – 0,5 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 4,8 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 |
| KOM nov 2005 | 4,8 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 (5) | 0,1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 |
| KOM nov 2005 | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 0,0 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 (5) | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKTst) | SP dets 2005 (8) | puudub | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 |
| KOM nov 2005 (9) | – 0,6 | 0,0 | – 0,4 | 0,0 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 94,7 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 |
| KOM nov 2005 | 96,2 | 94,9 | 91,1 | 88,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 | puudub |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP dets 2005

2,6

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

KOM nov 2005

2,6

1,4

2,1

2,0

puudub

puudub

SP dets 2004

2,4

2,5

2,5

2,1

2,0

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

SP dets 2005

1,9

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

KOM nov 2005

1,9

2,7

2,6

1,9

puudub

puudub

SP dets 2004

1,9

2,0

1,8

1,8

1,8

puudub

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

SP dets 2005 (5)

– 0,2

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

KOM nov 2005 (6)

– 0,1

– 0,8

– 0,8

– 1,0

puudub

puudub

SP dets 2004 (5)

– 0,8

– 0,5

– 0,2

– 0,4

– 0,5

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

0,0

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

KOM nov 2005

0,0

0,0

– 0,3

– 0,5

puudub

puudub

SP dets 2004

0,0

0,0

0,0

0,3

0,6

puudub

Esmane tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

4,8

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

KOM nov 2005

4,8

4,4

3,8

3,4

puudub

puudub

SP dets 2004

4,9

4,5

4,4

4,5

4,7

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005 (5)

0,1

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

KOM nov 2005

0,1

0,4

0,1

0,0

puudub

puudub

SP dets 2004 (5)

0,5

0,3

0,1

0,5

0,9

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKTst)

SP dets 2005 (8)

puudub

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

KOM nov 2005 (9)

– 0,6

0,0

– 0,4

0,0

puudub

puudub

SP dets 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP dets 2005

94,7

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

KOM nov 2005

96,2

94,9

91,1

88,1

puudub

puudub

SP dets 2004

96,6

95,5

91,7

88,0

84,2

puudub

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Praegu on Belgia raudtee ümberkorraldamist (mis suurendas valitsemissektori võlga 2,5 % võrra SKTst) käsitletud nii, et see ei avalda otsest mõju valitsemissektori puudujäägile, samas kui 2005. aasta väärtpaberistatud maksuvõlad (0,2 % SKTst) on kirjendatud puudujääki vähendavana.

(3)  Programmis puudub eraldi jaotis riigi rahanduse institutsioonilise jaotuse kohta, kuid selle kohta on esitatud teavet muudes jaotistes. Selles on puudujääke uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikes andmetes ja ei ole esitatud kõiki uues tegevusjuhendis ette nähtud vabatahtlikke andmeid.

(4)  Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste koostatud programmi tehnilises hinnangus (

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(6)  Kooskõlas potentsiaalse kasvuga 2,0 %, 2,1 %, 2,1 % ja 2,3 % vastavalt aastatel 2004–2007.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

(8)  Programmist välja võetud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,4 % SKTst 2005. aastal ja 0,6 % 2006. aastal — kõik vähendavad puudujääki). Belgia ametiasutused esitasid andmed ühekordsete meetmete kohta alates 2007. aastast (0,2 % aastal 2007, 0,1 % aastal 2008 ja 0,0 % aastal 2009) pärast programmi esitamist selgitava hoiatusega, et neid “tuleks käsitleda prognoosidena ja need ei mõjuta Belgia ametiasutuste ühtegi otsust”.

(9)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosist välja võetud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,4 % SKTst 2005. aastal ja 0,5 % 2006. aastal — kõik vähendavad puudujääki).

Allikas:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/29

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. veebruar 2006,

Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2005—2008

(2006/C 55/08)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 14. veebruaril 2006 läbi Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 14. veebruaril 2006 läbi Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008.

| (2) | Luksemburgi majandusnäitajad on viimase 20 aasta jooksul olnud märkimisväärselt head, SKT reaalkasv on olnud keskmiselt 5,5 % aastas ning riiklik tööhõive on kasvanud 3,25 %. 2001. aastal kasv aeglustus tugevalt, kuid taastus kiiresti, jõudes 2004. aastal 4,4 %ni. Luksemburgi valitsemissektori finantsseisund on alati olnud väga usaldusväärne, alates 1990ndate algusest on see olnud korduvalt ülejäägis ja väga madala välisvõlaga. Kuid väga suure kulude kasvu tõttu on see ülejääk alates käesoleva kümnendi algusest siiski kiiresti vähenenud ja 2004. aastal sai sellest puudujääk. |
| --- | --- |

(2)

Luksemburgi majandusnäitajad on viimase 20 aasta jooksul olnud märkimisväärselt head, SKT reaalkasv on olnud keskmiselt 5,5 % aastas ning riiklik tööhõive on kasvanud 3,25 %. 2001. aastal kasv aeglustus tugevalt, kuid taastus kiiresti, jõudes 2004. aastal 4,4 %ni. Luksemburgi valitsemissektori finantsseisund on alati olnud väga usaldusväärne, alates 1990ndate algusest on see olnud korduvalt ülejäägis ja väga madala välisvõlaga. Kuid väga suure kulude kasvu tõttu on see ülejääk alates käesoleva kümnendi algusest siiski kiiresti vähenenud ja 2004. aastal sai sellest puudujääk.

| (3) | Oma 18. jaanuari 2005. aasta arvamuses kiitis nõukogu heaks eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia, mis hõlmab ajavahemikku 2004—2007. |
| --- | --- |

(3)

Oma 18. jaanuari 2005. aasta arvamuses kiitis nõukogu heaks eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia, mis hõlmab ajavahemikku 2004—2007.

| (4) | 2005. aasta eelarve täitmisega seoses prognoositi komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosis valitsemissektori eelarve puudujäägiks – 2,3 % SKTst, kusjuures eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seati eesmärgiks puudujääk – 1,0 % SKTst. Umbes poolt täheldatud halvenemisest võib selgitada andmete statistilise korrigeerimisega, mis tulenes Eurostati otsuse (avaliku ja erasektori partnerluste rahastatavate projektide statistilise kajastamise kohta) rakendamisest Luksemburgi ametiasutuste poolt. Kui valitsemissektori tulud, mis eelmise ajakohastatud programmi prognooside kohaselt pidid suurenema 1,2 protsendipunkti võrra SKTst, tõusid tegelikult vaid 0,2 protsendipunkti võrra SKTst osaliselt suuremahuliste ja ootamatute käibemaksutagastuste tõttu, siis valitsemissektori kulud suurenesid 1,4 protsendipunkti võrra SKTst (millest 0,8 % tänu riiklikele investeeringutele), mitte aga 0,8 protsendipunkti võrra SKTst, nagu kavandati. |
| --- | --- |

(4)

2005. aasta eelarve täitmisega seoses prognoositi komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosis valitsemissektori eelarve puudujäägiks – 2,3 % SKTst, kusjuures eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seati eesmärgiks puudujääk – 1,0 % SKTst. Umbes poolt täheldatud halvenemisest võib selgitada andmete statistilise korrigeerimisega, mis tulenes Eurostati otsuse (avaliku ja erasektori partnerluste rahastatavate projektide statistilise kajastamise kohta) rakendamisest Luksemburgi ametiasutuste poolt. Kui valitsemissektori tulud, mis eelmise ajakohastatud programmi prognooside kohaselt pidid suurenema 1,2 protsendipunkti võrra SKTst, tõusid tegelikult vaid 0,2 protsendipunkti võrra SKTst osaliselt suuremahuliste ja ootamatute käibemaksutagastuste tõttu, siis valitsemissektori kulud suurenesid 1,4 protsendipunkti võrra SKTst (millest 0,8 % tänu riiklikele investeeringutele), mitte aga 0,8 protsendipunkti võrra SKTst, nagu kavandati.

| (5) | Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid (2). |
| --- | --- |

(5)

Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid (2).

| (6) | Programmi makromajandusliku stsenaariumi kohaselt peaks SKT reaalkasv kiirenema prognoositud 4,0 %lt 2005. aastal 4,4 %le 2006. aastal ning 4,9 %le nii 2007. kui 2008. aastal. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et see stsenaarium põhineb üldjoontes usutavatel kasvuprognoosidel, mis on programmi lõpuaastate suhtes siiski pisut soodne. Programmis sisalduvad inflatsiooniprognoosid tunduvad samuti realistlikud, arvestades, et Luksemburgi ÜTHI on äärmiselt tundlik naftahinna muutustele. |
| --- | --- |

(6)

Programmi makromajandusliku stsenaariumi kohaselt peaks SKT reaalkasv kiirenema prognoositud 4,0 %lt 2005. aastal 4,4 %le 2006. aastal ning 4,9 %le nii 2007. kui 2008. aastal. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et see stsenaarium põhineb üldjoontes usutavatel kasvuprognoosidel, mis on programmi lõpuaastate suhtes siiski pisut soodne. Programmis sisalduvad inflatsiooniprognoosid tunduvad samuti realistlikud, arvestades, et Luksemburgi ÜTHI on äärmiselt tundlik naftahinna muutustele.

| (7) | Programmi eesmärk on viia valitsemissektori eelarve puudujääk programmiperioodi lõpuks tasakaalulähedasse seisundisse ja seega saavutada samal aastal keskpika perioodi eesmärk, milleks on – 0,8 % SKTst. Esmase tasakaalu ajaline areng ja tase sarnanevad kogutasakaalu arengu ja tasemega, kusjuures 2005. aasta esmane tasakaal -2,1 % SKTst paranes perioodi lõpuks esmaseks ülejäägiks 0,1 %. Puudujäägi vähendamine on kulupõhine, kuna valitsemissektori kogukulud peaksid prognoosi kohaselt programmiperioodi jooksul vähenema 2,5 protsendipunkti võrra ning tulude suhe peaks vähenema 0,4 protsendipunkti võrra SKTst. Et tulla toime valitsemissektori eelarve tasakaalu ootamatu halvenemisega 2005. aastal, kohandati eelarvestrateegiat pärast eelmise ajakohastatud programmi esitamist, mis põhines vähem optimistlikul makromajanduslikul stsenaariumil ja milles valitsemissektori eelarve puudujääk pidi prognooside kohaselt pärast paranemist – 1,4 %lt SKTst 2004. aastal prognoositud – 1,0 %le 2005. aastal jääma 2006. ja 2007. aastal üldiselt samale tasemele. |
| --- | --- |

(7)

Programmi eesmärk on viia valitsemissektori eelarve puudujääk programmiperioodi lõpuks tasakaalulähedasse seisundisse ja seega saavutada samal aastal keskpika perioodi eesmärk, milleks on – 0,8 % SKTst. Esmase tasakaalu ajaline areng ja tase sarnanevad kogutasakaalu arengu ja tasemega, kusjuures 2005. aasta esmane tasakaal -2,1 % SKTst paranes perioodi lõpuks esmaseks ülejäägiks 0,1 %. Puudujäägi vähendamine on kulupõhine, kuna valitsemissektori kogukulud peaksid prognoosi kohaselt programmiperioodi jooksul vähenema 2,5 protsendipunkti võrra ning tulude suhe peaks vähenema 0,4 protsendipunkti võrra SKTst. Et tulla toime valitsemissektori eelarve tasakaalu ootamatu halvenemisega 2005. aastal, kohandati eelarvestrateegiat pärast eelmise ajakohastatud programmi esitamist, mis põhines vähem optimistlikul makromajanduslikul stsenaariumil ja milles valitsemissektori eelarve puudujääk pidi prognooside kohaselt pärast paranemist – 1,4 %lt SKTst 2004. aastal prognoositud – 1,0 %le 2005. aastal jääma 2006. ja 2007. aastal üldiselt samale tasemele.

| (8) | Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt pisut rohkem kui 0,5 % SKTst aastas. Kohandamine on jäetud programmi lõpuaastatele, kiirenedes 2007. aastal märkimisväärselt nii nominaalselt kui struktuuriliselt. Programmis seatakse eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne puudujääk 0,8 % SKTst ning selline seisund planeeritakse saavutada aastaks 2008. Programmi keskpika perioodi eesmärk langeb kokku hinnangulise alammääraga, mille eesmärk on tagada piisav kindlusvaru, et ei ületataks valitsemissektori eelarve puudujäägile seatud künnist 3 % SKTst. Seega peaks keskpika perioodi eesmärgi saavutamine tagama nimetatud kindlusvaru. Lisaks võib programmi keskpika perioodi eesmärki praeguse hinnangu kohaselt pidada asjakohaseks, sest see asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus ning kajastab adekvaatselt võlasuhet ja keskmise tootmismahu kasvu pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

(8)

Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt pisut rohkem kui 0,5 % SKTst aastas. Kohandamine on jäetud programmi lõpuaastatele, kiirenedes 2007. aastal märkimisväärselt nii nominaalselt kui struktuuriliselt. Programmis seatakse eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne puudujääk 0,8 % SKTst ning selline seisund planeeritakse saavutada aastaks 2008. Programmi keskpika perioodi eesmärk langeb kokku hinnangulise alammääraga, mille eesmärk on tagada piisav kindlusvaru, et ei ületataks valitsemissektori eelarve puudujäägile seatud künnist 3 % SKTst. Seega peaks keskpika perioodi eesmärgi saavutamine tagama nimetatud kindlusvaru. Lisaks võib programmi keskpika perioodi eesmärki praeguse hinnangu kohaselt pidada asjakohaseks, sest see asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus ning kajastab adekvaatselt võlasuhet ja keskmise tootmismahu kasvu pikemas perspektiivis.

| (9) | Eelarve tulemus võib osutuda programmis kavandatust halvemaks. Esiteks võivad programmis esitatud makromajanduslikud prognoosid olla programmiga hõlmatud perioodi viimaste aastate osas pisut liiga optimistlikud. Lisaks pole veel täpsustatud programmis välja kuulutatud meetmeid, mis on suunatud kohandamise jätkamisele 2007. ja 2008. aastal. Programmi eelarve-eesmärkide saavutamine sõltub nimetatud meetmete täpsustamisest ja nõuetekohasest rakendamisest. |
| --- | --- |

(9)

Eelarve tulemus võib osutuda programmis kavandatust halvemaks. Esiteks võivad programmis esitatud makromajanduslikud prognoosid olla programmiga hõlmatud perioodi viimaste aastate osas pisut liiga optimistlikud. Lisaks pole veel täpsustatud programmis välja kuulutatud meetmeid, mis on suunatud kohandamise jätkamisele 2007. ja 2008. aastal. Programmi eelarve-eesmärkide saavutamine sõltub nimetatud meetmete täpsustamisest ja nõuetekohasest rakendamisest.

| (10) | Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et tagada programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamine hiljemalt 2008. aastaks, nagu programmis kavandatud, tingimusel et 2007. ja 2008. aastaks väljakuulutatud meetmeid täpsustatakse ja nõuetekohaselt rakendatakse. Komisjoni talituste arvutuste kohaselt ei saa siiski välistada ohtu, et normaalsete makromajanduslike kõikumiste korral ületab 2006. aastal puudujääk 3 % SKTst. Kuigi alates 2007. aastast on kavandatav struktuurne puudujääk alammäärast madalam, ei pruugi ka kindlusvaru olla 2007. aastal piisav, kui selleks aastaks kavandatud kulude vähendamise meetmeid ei täpsustata ega viida ellu. Eelarve kohandamise tempo programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas. Kuid programmis kavandatud struktuurse puudujäägi vähenemine ei moodusta 2006. aastal siiski rohkem kui 0,3 protsendipunkti SKTst, vaatamata üldistele soodsatele majandustingimustele. |
| --- | --- |

(10)

Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et tagada programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamine hiljemalt 2008. aastaks, nagu programmis kavandatud, tingimusel et 2007. ja 2008. aastaks väljakuulutatud meetmeid täpsustatakse ja nõuetekohaselt rakendatakse. Komisjoni talituste arvutuste kohaselt ei saa siiski välistada ohtu, et normaalsete makromajanduslike kõikumiste korral ületab 2006. aastal puudujääk 3 % SKTst. Kuigi alates 2007. aastast on kavandatav struktuurne puudujääk alammäärast madalam, ei pruugi ka kindlusvaru olla 2007. aastal piisav, kui selleks aastaks kavandatud kulude vähendamise meetmeid ei täpsustata ega viida ellu. Eelarve kohandamise tempo programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas. Kuid programmis kavandatud struktuurse puudujäägi vähenemine ei moodusta 2006. aastal siiski rohkem kui 0,3 protsendipunkti SKTst, vaatamata üldistele soodsatele majandustingimustele.

| (11) | Valitsemissektori võlg on 2005. aastal hinnanguliselt 6,4 % SKTst. Programmi prognooside kohaselt peaks see 2008. aastaks suurenema 10,2 %ni SKTst ning suurenemine peaks põhiosas toimuma 2006. aastal. |
| --- | --- |

(11)

Valitsemissektori võlg on 2005. aastal hinnanguliselt 6,4 % SKTst. Programmi prognooside kohaselt peaks see 2008. aastaks suurenema 10,2 %ni SKTst ning suurenemine peaks põhiosas toimuma 2006. aastal.

| (12) | Luksemburgi rahanduse jätkusuutlikkusega seoses tunduvad vananeva elanikkonnaga seotud kavandatavatest eelarvekuludest tulenevad riskid keskmised (3). Praegune võlatase on tõesti väga madal ja kavandatav stabiliseerimine keskmise pikkusega perioodi jooksul peaks aitama osaliselt leevendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riski. Luksemburgis on viimase kahekümne aasta jooksul tööhõive erakordselt tugevalt kasvanud, mis tähendab, et järk-järgult suureneb sarnaselt pensionäride arv ja kasvavad pensionikulutused. Kuigi nimetatud kasv aitab märkimisväärselt kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, ei ole pensionifondide varad piisavad ning programmis tunnistatakse, et ühel hetkel on vaja teha mõningaid muudatusi pensioniskeemis, et ohjata riiklike kulutuste suurenemist tulevikus ning vähendada pikaajalisele jätkusuutlikkusele avalduvaid ohte. |
| --- | --- |

(12)

Luksemburgi rahanduse jätkusuutlikkusega seoses tunduvad vananeva elanikkonnaga seotud kavandatavatest eelarvekuludest tulenevad riskid keskmised (3). Praegune võlatase on tõesti väga madal ja kavandatav stabiliseerimine keskmise pikkusega perioodi jooksul peaks aitama osaliselt leevendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riski. Luksemburgis on viimase kahekümne aasta jooksul tööhõive erakordselt tugevalt kasvanud, mis tähendab, et järk-järgult suureneb sarnaselt pensionäride arv ja kasvavad pensionikulutused. Kuigi nimetatud kasv aitab märkimisväärselt kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, ei ole pensionifondide varad piisavad ning programmis tunnistatakse, et ühel hetkel on vaja teha mõningaid muudatusi pensioniskeemis, et ohjata riiklike kulutuste suurenemist tulevikus ning vähendada pikaajalisele jätkusuutlikkusele avalduvaid ohte.

| (13) | Programmis sisalduv riigi rahandust käsitlev strateegia on üldjoontes kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega, mis on osaks ajavahemikuks 2005—2008 seatud koondsuunistest, eelkõige üldsuunisega, mis näeb ette majandusliku stabiilsuse kindlustamise eelarve keskpika perioodi eesmärgi säilitamisega majandustsükli jooksul. Niikaua kui seda eesmärki ei saavutata, on valitsus pühendunud kõikide vajalike parandusmeetmete võtmisele, mis on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ning majanduslikku jätkusuutlikkust käsitleva koondsuunisega, pidades silmas vananevast elanikkonnast tulenevaid kavandatavaid kulusid. |
| --- | --- |

(13)

Programmis sisalduv riigi rahandust käsitlev strateegia on üldjoontes kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega, mis on osaks ajavahemikuks 2005—2008 seatud koondsuunistest, eelkõige üldsuunisega, mis näeb ette majandusliku stabiilsuse kindlustamise eelarve keskpika perioodi eesmärgi säilitamisega majandustsükli jooksul. Niikaua kui seda eesmärki ei saavutata, on valitsus pühendunud kõikide vajalike parandusmeetmete võtmisele, mis on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ning majanduslikku jätkusuutlikkust käsitleva koondsuunisega, pidades silmas vananevast elanikkonnast tulenevaid kavandatavaid kulusid.

| (14) | Luksemburgi riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 17. novembril 2005, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad probleemid: i) majandusliku stabiilsuse tagamine ja ii) majandusliku jätkusuutlikkuse kindlustamine. Lisaks määratletakse selles probleemid muudes riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavates valdkondades, eelkõige vajadus oluliselt suurendada riiklikku teadus- ja arendustegevust. Riiklikus reformiprogrammis esitatud meetmete mõju eelarvele kajastub stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides ja stabiilsusprogrammis riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. |
| --- | --- |

(14)

Luksemburgi riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 17. novembril 2005, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad probleemid: i) majandusliku stabiilsuse tagamine ja ii) majandusliku jätkusuutlikkuse kindlustamine. Lisaks määratletakse selles probleemid muudes riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavates valdkondades, eelkõige vajadus oluliselt suurendada riiklikku teadus- ja arendustegevust. Riiklikus reformiprogrammis esitatud meetmete mõju eelarvele kajastub stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides ja stabiilsusprogrammis riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.

Kuigi programmis esitatud kulude piiramist sisaldav puudujäägi vähendamise üldstrateegia on kiiduväärne, on nõukogu seisukohal, et Luksemburgi ametiasutused peaksid:

| — | tugevdama jõupingutusi eelarve kohandamisel 2006. aastal ning määrama kindlaks ja viima ellu 2007. ja 2008. aastaks vajalikud meetmed ning |
| --- | --- |

—

tugevdama jõupingutusi eelarve kohandamisel 2006. aastal ning määrama kindlaks ja viima ellu 2007. ja 2008. aastaks vajalikud meetmed ning

| — | parandama rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige piirates avaliku sektori kulutuste suurenemist pensionisüsteemi reformimise kaudu. |
| --- | --- |

—

parandama rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige piirates avaliku sektori kulutuste suurenemist pensionisüsteemi reformimise kaudu.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP dets 2005 | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 |
| KOM nov 2005 | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | puudub |
| SP dets 2004 | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2005 | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 |
| KOM nov 2005 | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | puudub |
| SP dets 2004 | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | puudub |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets 2005 (4) | – 1,7 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 (5) | – 1,8 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,2 | puudub |
| SP dets 2004 (4) | – 1,2 | – 2,2 | – 3,8 | – 5,0 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | – 1,2 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 |
| KOM nov 2005 | – 1,2 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,2 | puudub |
| SP dets 2004 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,9 | – 1,0 | puudub |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | – 0,9 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 |
| KOM nov 2005 | – 0,9 | – 2,1 | – 1,8 | – 2,0 | puudub |
| SP dets 2004 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,9 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal (6)

  (% SKTst) | SP dets 2005 (4) | – 0,3 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 |
| KOM nov 2005 | – 0,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,6 | puudub |
| SP dets 2004 (4) | – 0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 |
| KOM nov 2005 | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | puudub |
| SP dets 2004 | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | puudub |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP dets 2005

4,4

4,0

4,4

4,9

4,9

KOM nov 2005

4,5

4,2

4,4

4,5

puudub

SP dets 2004

4,4

3,8

3,3

4,3

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

SP dets 2005

3,2

3,7

2,6

2,0

1,8

KOM nov 2005

3,2

4,1

4,4

2,2

puudub

SP dets 2004

2,6

3,2

1,5

1,7

puudub

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

SP dets 2005 (4)

– 1,7

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

KOM nov 2005 (5)

– 1,8

– 1,6

– 1,3

– 1,2

puudub

SP dets 2004 (4)

– 1,2

– 2,2

– 3,8

– 5,0

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

– 1,2

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

KOM nov 2005

– 1,2

– 2,3

– 2,0

– 2,2

puudub

SP dets 2004

– 1,4

– 1,0

– 0,9

– 1,0

puudub

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

– 0,9

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

KOM nov 2005

– 0,9

– 2,1

– 1,8

– 2,0

puudub

SP dets 2004

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,9

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal (6)

(% SKTst)

SP dets 2005 (4)

– 0,3

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

KOM nov 2005

– 0,4

– 1,5

– 1,4

– 1,6

puudub

SP dets 2004 (4)

– 0,7

0,3

1,4

2,0

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP dets 2005

6,6

6,4

9,6

9,9

10,2

KOM nov 2005

6,6

6,8

7,1

7,3

puudub

SP dets 2004

5,0

5,0

4,6

4,5

puudub

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Selles on puudusi tegevusjuhendiga nõutavates kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes.

(3)  Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste koostatud programmi tehnilises hinnangus

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 4,1%, 4,0%, 4,1% ja 4,3% vastavalt aastatel 2004–2007.

(6)  Kuna programmis ei ole esitatud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid, võrdub tsükliliselt kohandatud tasakaal struktuurse tasakaaluga.

Allikas:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/33

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. veebruar 2006,

Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2005—2008 kohta

(2006/C 55/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 14. veebruaril 2006 läbi Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 14. veebruaril 2006 läbi Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008.

| 2) | Viimasel kümnendil oli Austria majanduse reaalkasv keskmiselt 2,2 % aastas, mis on vastavuses kogu euroala kasvutempoga. Kuigi töökohtade loomine pole Austrias olnud nii hoogne kui euroalal, on töötuse tase Austrias siiski üks madalamaid kogu ELis. Riigi rahanduses saavutati 2001. ja 2002. aastal ülejäägis või tasakaalulähedane eelarveseisund. Kuid hiljutisi arenguid on iseloomustanud tagasilangemine puudujäägiseisundisse (1,2 % ja 1 % SKTst vastavalt 2003. ja 2004. aastal). |
| --- | --- |

2)

Viimasel kümnendil oli Austria majanduse reaalkasv keskmiselt 2,2 % aastas, mis on vastavuses kogu euroala kasvutempoga. Kuigi töökohtade loomine pole Austrias olnud nii hoogne kui euroalal, on töötuse tase Austrias siiski üks madalamaid kogu ELis. Riigi rahanduses saavutati 2001. ja 2002. aastal ülejäägis või tasakaalulähedane eelarveseisund. Kuid hiljutisi arenguid on iseloomustanud tagasilangemine puudujäägiseisundisse (1,2 % ja 1 % SKTst vastavalt 2003. ja 2004. aastal).

| 3) | Oma 18. jaanuari 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, mis hõlmab ajavahemikku 2004—2008, kutsus nõukogu Austriat üles eelarve üldises kohandamiskavas asetama põhirõhu programmiperioodi algaastatele ning kirjeldama üksikasjalikumalt konkreetseid meetmeid, mille abil oleks võimalik eelarvet oluliselt tasakaalustada programmi viimasel kahel aastal. |
| --- | --- |

3)

Oma 18. jaanuari 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, mis hõlmab ajavahemikku 2004—2008, kutsus nõukogu Austriat üles eelarve üldises kohandamiskavas asetama põhirõhu programmiperioodi algaastatele ning kirjeldama üksikasjalikumalt konkreetseid meetmeid, mille abil oleks võimalik eelarvet oluliselt tasakaalustada programmi viimasel kahel aastal.

| 4) | Esialgsete tulemuste kohaselt oli valitsemissektori puudujääk 2005. aastal 1,7 % SKTst, mis on 0,2 protsendipunkti madalam kui oli kavandatud ajakohastatud programmis ja 0,1 protsendipunkti madalam kui komisjoni talituste prognoosides. Kavandatust parem tulemus saavutati tänu eeldatust parematele arengutele tulude poolel, hoolimata märkimisväärsetest maksukärbetest. Kavandatud kulusid ületati samuti, kuid väiksemal määral. |
| --- | --- |

4)

Esialgsete tulemuste kohaselt oli valitsemissektori puudujääk 2005. aastal 1,7 % SKTst, mis on 0,2 protsendipunkti madalam kui oli kavandatud ajakohastatud programmis ja 0,1 protsendipunkti madalam kui komisjoni talituste prognoosides. Kavandatust parem tulemus saavutati tänu eeldatust parematele arengutele tulude poolel, hoolimata märkimisväärsetest maksukärbetest. Kavandatud kulusid ületati samuti, kuid väiksemal määral.

| 5) | Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri (2). |
| --- | --- |

5)

Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri (2).

| 6) | Ajakohastatud programmi kohaselt oodatakse SKT reaalkasvu suurenemist 1,75 %lt 2005. ja 2006. aastal 2,5 %le 2008. aastal. Varem eeldatust aeglasem majanduskasv 2005. ja 2006. aastal, mille tulemuseks on suurenev negatiivne SKT lõhe, arvatakse olevat põhjustatud tagasihoidlikumast rahvusvahelisest kaubandusest ja kõrgematest naftahindadest. Majandustegevuse taaselavnemine programmi viimastel aastatel peaks eeldatavasti toetuma investeeringute kasvule ja eratarbimise suurenemisele. Nii lühiajaline kui keskpika perioodi stsenaarium põhinevad usutavatel kasvuprognoosidel. Kuid ootused tööhõive suurenemise suhtes tunduvad mõnevõrra liiga optimistlikud. Inflatsioon peaks eelduste kohaselt vähenema 2,3 %lt 2005. aastal 1,5 %le 2008. aastal, mis tundub usutav. |
| --- | --- |

6)

Ajakohastatud programmi kohaselt oodatakse SKT reaalkasvu suurenemist 1,75 %lt 2005. ja 2006. aastal 2,5 %le 2008. aastal. Varem eeldatust aeglasem majanduskasv 2005. ja 2006. aastal, mille tulemuseks on suurenev negatiivne SKT lõhe, arvatakse olevat põhjustatud tagasihoidlikumast rahvusvahelisest kaubandusest ja kõrgematest naftahindadest. Majandustegevuse taaselavnemine programmi viimastel aastatel peaks eeldatavasti toetuma investeeringute kasvule ja eratarbimise suurenemisele. Nii lühiajaline kui keskpika perioodi stsenaarium põhinevad usutavatel kasvuprognoosidel. Kuid ootused tööhõive suurenemise suhtes tunduvad mõnevõrra liiga optimistlikud. Inflatsioon peaks eelduste kohaselt vähenema 2,3 %lt 2005. aastal 1,5 %le 2008. aastal, mis tundub usutav.

| 7) | Programmis kirjeldatakse eelarvestrateegiat kolmeharulisena. Esiteks on selle eesmärgiks eelarvetasakaal majandustsükli jooksul. Teiseks nähakse strateegiaga ette maksukoormuse vähenemine allapoole 40 % SKTst 2010. aastaks. Kolmandaks kavandatakse selles potentsiaalse SKT kasvu, toetades investeeringuid teadustegevusse, haridusse ja infrastruktuuri. Ajakohastatud programmis seatakse eesmärgiks valitsemissektori puudujäägi vähenemine 1,9 %lt SKTst 2005. aastal 0 %le 2008. aastal ning esmase ülejäägi kasv 1,1 %lt SKTst 2,7 %le. Kuna tulud peaksid prognooside kohaselt aastatel 2005–2008 vähenema 0,9 protsendipunkti võrra SKTst, kavatsetakse planeeritud tasakaalustamine saavutada kulude kärpimise teel, kusjuures kulude suhe SKTsse peaks vähenema 2,8 protsendipunkti võrra. Kulude kahandamine peaks peamiselt toimuma muude esmaste kulude ja sotsiaalsiirete kategoorias. Eelmise programmiga võrreldes kinnitatakse uues ajakohastatud programmis üldjoontes riigi rahanduse kavandatud kohandamist pisut ebasoodsama makromajandusliku stsenaariumi taustal. |
| --- | --- |

7)

Programmis kirjeldatakse eelarvestrateegiat kolmeharulisena. Esiteks on selle eesmärgiks eelarvetasakaal majandustsükli jooksul. Teiseks nähakse strateegiaga ette maksukoormuse vähenemine allapoole 40 % SKTst 2010. aastaks. Kolmandaks kavandatakse selles potentsiaalse SKT kasvu, toetades investeeringuid teadustegevusse, haridusse ja infrastruktuuri. Ajakohastatud programmis seatakse eesmärgiks valitsemissektori puudujäägi vähenemine 1,9 %lt SKTst 2005. aastal 0 %le 2008. aastal ning esmase ülejäägi kasv 1,1 %lt SKTst 2,7 %le. Kuna tulud peaksid prognooside kohaselt aastatel 2005–2008 vähenema 0,9 protsendipunkti võrra SKTst, kavatsetakse planeeritud tasakaalustamine saavutada kulude kärpimise teel, kusjuures kulude suhe SKTsse peaks vähenema 2,8 protsendipunkti võrra. Kulude kahandamine peaks peamiselt toimuma muude esmaste kulude ja sotsiaalsiirete kategoorias. Eelmise programmiga võrreldes kinnitatakse uues ajakohastatud programmis üldjoontes riigi rahanduse kavandatud kohandamist pisut ebasoodsama makromajandusliku stsenaariumi taustal.

| 8) | Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel programmis esitatud andmete põhjal arvutatud struktuurne tasakaal (st eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt ligikaudu 0,5 % SKTst aastas. Programmis seatakse eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne tasakaal (0 % SKTst) ning selle saavutamist kavandatakse 2008. aastaks. Programmi keskpika perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning kajastab adekvaatselt võlasuhte ja keskmise potentsiaalse tootmismahu kasvu pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

8)

Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel programmis esitatud andmete põhjal arvutatud struktuurne tasakaal (st eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt ligikaudu 0,5 % SKTst aastas. Programmis seatakse eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne tasakaal (0 % SKTst) ning selle saavutamist kavandatakse 2008. aastaks. Programmi keskpika perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning kajastab adekvaatselt võlasuhte ja keskmise potentsiaalse tootmismahu kasvu pikemas perspektiivis.

| 9) | Ajakohastatud programmis prognoositud eelarveseisundi areng 2005. ja 2006. aastal tundub usutav, sest see põhineb seadusekohastel meetmetel. Eelarve tasakaalustamine 2007. ja 2008. aastal ei näi ajakohastatud programmis esitatud meetmetega täielikult tõendatud olevat. Peaaegu pool kulukärbest langeb muude esmaste kulude kategooriasse ja programmis ei selgitata, kuidas seda täpselt kavatsetakse teha. Lisaks sõltub prognoositud positiivse arengu usutavus suures osas Austria riikliku stabiilsuspakti tõhususest. Varasema paktiga saadud kogemustest on siiski vähe abi selle kindlaksmääramisel, kas eesmärkidest peetakse kinni. |
| --- | --- |

9)

Ajakohastatud programmis prognoositud eelarveseisundi areng 2005. ja 2006. aastal tundub usutav, sest see põhineb seadusekohastel meetmetel. Eelarve tasakaalustamine 2007. ja 2008. aastal ei näi ajakohastatud programmis esitatud meetmetega täielikult tõendatud olevat. Peaaegu pool kulukärbest langeb muude esmaste kulude kategooriasse ja programmis ei selgitata, kuidas seda täpselt kavatsetakse teha. Lisaks sõltub prognoositud positiivse arengu usutavus suures osas Austria riikliku stabiilsuspakti tõhususest. Varasema paktiga saadud kogemustest on siiski vähe abi selle kindlaksmääramisel, kas eesmärkidest peetakse kinni.

| 10) | Pidades silmas eespool esitatud riskihinnangut, ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2008. aastaks. Kui eelarvestrateegia viiakse ellu programmist kinni pidades, võib seda siiski pidada piisavaks, et saavutada programmiperioodi lõpuks struktuurne eelarveseisund, mida võib pakti kohaselt sobivaks pidada. Lisaks tundub, et programmi eelarvealased põhimõtted tagavad piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujääk programmiperioodi jooksul künnist, milleks on 3 % SKTst. Eelarve kohandamise tempo programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Kuigi komisjoni talituste prognooside kohaselt võib nimetatud kohandamine olla programmis kavandatud aasta keskmisest aeglasem, on see siiski kooskõlas pakti nõuetega, arvestades eelkõige, et kogu programmiperioodi jooksul on SKT lõhe negatiivne. |
| --- | --- |

10)

Pidades silmas eespool esitatud riskihinnangut, ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2008. aastaks. Kui eelarvestrateegia viiakse ellu programmist kinni pidades, võib seda siiski pidada piisavaks, et saavutada programmiperioodi lõpuks struktuurne eelarveseisund, mida võib pakti kohaselt sobivaks pidada. Lisaks tundub, et programmi eelarvealased põhimõtted tagavad piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujääk programmiperioodi jooksul künnist, milleks on 3 % SKTst. Eelarve kohandamise tempo programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Kuigi komisjoni talituste prognooside kohaselt võib nimetatud kohandamine olla programmis kavandatud aasta keskmisest aeglasem, on see siiski kooskõlas pakti nõuetega, arvestades eelkõige, et kogu programmiperioodi jooksul on SKT lõhe negatiivne.

| 11) | Eeldatav võla suhe peaks 2005. aastal olema jõudnud 63,4 %ni SKTst, mis ületab seega veidi asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 60 % SKTst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 3,9 protsendipunkti võrra, jõudes seega taas kontrollväärtusest madalamale tasemele. Võla suhte prognoositud arengut ohustavad riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalus. Teisalt võivad kavandatust suuremad puudujäägid ohustada programmis esitatud kohandamiskavast kinnipidamist. Samuti ei käsitleta ajakohastatud programmis potentsiaalseid erastamistulusid. Seda riskihinnangut arvestades tundub, et võla suhe väheneb kontrollväärtuse suunas piisavalt. |
| --- | --- |

11)

Eeldatav võla suhe peaks 2005. aastal olema jõudnud 63,4 %ni SKTst, mis ületab seega veidi asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 60 % SKTst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 3,9 protsendipunkti võrra, jõudes seega taas kontrollväärtusest madalamale tasemele. Võla suhte prognoositud arengut ohustavad riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalus. Teisalt võivad kavandatust suuremad puudujäägid ohustada programmis esitatud kohandamiskavast kinnipidamist. Samuti ei käsitleta ajakohastatud programmis potentsiaalseid erastamistulusid. Seda riskihinnangut arvestades tundub, et võla suhe väheneb kontrollväärtuse suunas piisavalt.

| 12) | Austria rahanduse jätkusuutlikkusega seoses tunduvad vananeva elanikkonnaga seotud kavandatavatest eelarvekuludest tulenevad riskid madalad (3). Võla suhe, mis praegu on üle 60 % SKTst, peaks prognooside kohaselt vähenema ning jääma allapoole kontrollväärtust kuni aastani 2050, eeldusel et eelarve kavandatav konsolideerimine ellu viiakse. Austria hiljutine pensionireform peaks märkimisväärselt aitama kaasa riiklike kulutuste suurenemise ohjamisele tulevikus. Kuid kui riigi rahanduse struktuurset puudujääki ei korrigeerita, võib see ohustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Riigi rahanduse jätkusuutlikkusele avalduvate ohtude vähendamiseks tuleb tingimata ellu viia riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimine keskmise pikkusega perioodil. |
| --- | --- |

12)

Austria rahanduse jätkusuutlikkusega seoses tunduvad vananeva elanikkonnaga seotud kavandatavatest eelarvekuludest tulenevad riskid madalad (3). Võla suhe, mis praegu on üle 60 % SKTst, peaks prognooside kohaselt vähenema ning jääma allapoole kontrollväärtust kuni aastani 2050, eeldusel et eelarve kavandatav konsolideerimine ellu viiakse. Austria hiljutine pensionireform peaks märkimisväärselt aitama kaasa riiklike kulutuste suurenemise ohjamisele tulevikus. Kuid kui riigi rahanduse struktuurset puudujääki ei korrigeerita, võib see ohustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Riigi rahanduse jätkusuutlikkusele avalduvate ohtude vähendamiseks tuleb tingimata ellu viia riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimine keskmise pikkusega perioodil.

| 13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas aastateks 2005—2008 ettenähtud majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on meetmed kooskõlas suunistega, mis soovitavad majandusliku ja rahandusliku jätkusuutlikkuse tagamist ja toetavad tõhusat vahendite eraldamist, et kindlustada suurem majanduskasv ja tööhõive. |
| --- | --- |

13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas aastateks 2005—2008 ettenähtud majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on meetmed kooskõlas suunistega, mis soovitavad majandusliku ja rahandusliku jätkusuutlikkuse tagamist ja toetavad tõhusat vahendite eraldamist, et kindlustada suurem majanduskasv ja tööhõive.

| 14) | Austria riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 19. oktoobril 2005, nimetatakse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamist Austria põhiülesandeks. Kuid selles ei tooda välja tulevasi meetmeid nimetatud väljakutsega toimetulekuks. Selles suhtes on stabiilsusprogramm üksikasjalikum, andes teavet mõnede meetmete kohta, mis peaksid kaasa aitama riigi rahanduse stabiliseerimisele. Riiklikus reformiprogrammis esitatud mikromajandust ja tööhõivet käsitlevates valdkondades kavandatud meetmete mõju eelarvele peegeldub üldjoontes ka stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis esitatakse meetmed, mille eesmärk on avaliku halduse ja tervishoiusüsteemi tõhustamine. Neid täiendatakse ettepanekutega muuta riigi rahanduse institutsioonilisi aspekte, nimelt tehakse ettepanek viia Austria eelarvemenetlust reguleerivates õigusaktides läbi kaks laiaulatuslikku reformi, mis seisnevad keskpika perioodi eelarveraamistiku kehtestamises 2007. aastast ning üleminekus tuludele orienteeritud eelarvelt eesmärkidele orienteeritud eelarvele alates 2011. aastast. Need meetmed on kooskõlas ka riiklikus reformiprogrammis kehtestatud prioriteetidega. |
| --- | --- |

14)

Austria riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 19. oktoobril 2005, nimetatakse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamist Austria põhiülesandeks. Kuid selles ei tooda välja tulevasi meetmeid nimetatud väljakutsega toimetulekuks. Selles suhtes on stabiilsusprogramm üksikasjalikum, andes teavet mõnede meetmete kohta, mis peaksid kaasa aitama riigi rahanduse stabiliseerimisele. Riiklikus reformiprogrammis esitatud mikromajandust ja tööhõivet käsitlevates valdkondades kavandatud meetmete mõju eelarvele peegeldub üldjoontes ka stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis esitatakse meetmed, mille eesmärk on avaliku halduse ja tervishoiusüsteemi tõhustamine. Neid täiendatakse ettepanekutega muuta riigi rahanduse institutsioonilisi aspekte, nimelt tehakse ettepanek viia Austria eelarvemenetlust reguleerivates õigusaktides läbi kaks laiaulatuslikku reformi, mis seisnevad keskpika perioodi eelarveraamistiku kehtestamises 2007. aastast ning üleminekus tuludele orienteeritud eelarvelt eesmärkidele orienteeritud eelarvele alates 2011. aastast. Need meetmed on kooskõlas ka riiklikus reformiprogrammis kehtestatud prioriteetidega.

Eespool toodud hinnangut silmas pidades tervitab nõukogu programmiperioodiks kavandatud ambitsioonikat struktuurset kohandamiskava. Kuid nõukogu kutsub Austriat siiski üles tagama, et programmi keskpika perioodi eesmärk saavutatakse ajakohastatud programmi lõpuks, täpsustades meetmeid, mis on vajalikud programmi kaheks viimaseks aastaks kavandatud eelarve konsolideerimise toetamiseks, ja neid ellu viies.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP nov 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 |
| KOM nov 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,9 | 2,2 | puudub |
| SP nov 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2005 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 |
| KOM nov 2005 | 2,0 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | puudub |
| SP nov 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | SP nov 2005 (4) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,5 |
| KOM nov 2005 (6) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,9 | puudub |
| SP nov 2004 (4) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,1 | 0,2 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP nov 2005 | – 1,0 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| KOM nov 2005 (5) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,4 | puudub |
| SP nov 2004 | – 1,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP nov 2005 | 2,1 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 |
| KOM nov 2005 | 1,9 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | puudub |
| SP nov 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal
  (% SKTst) | SP nov 2005 (4) | – 0,9 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM nov 2005 | – 0,9 | – 1,5 | – 1,3 | – 1,0 | puudub |
| SP nov 2004 (4) | – 0,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 0,8 | – 0,1 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP nov 2005 | 63,6 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 |
| KOM nov 2005 (5) | 63,7 | 63,6 | 63,5 | 62,8 | puudub |
| SP nov 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP nov 2005

2,4

1,7

1,8

2,4

2,5

KOM nov 2005

2,4

1,7

1,9

2,2

puudub

SP nov 2004

1,9

2,5

2,5

2,2

2,4

ÜTHI inflatsioon

(%)

SP nov 2005

2,0

2,3

2,1

1,7

1,5

KOM nov 2005

2,0

2,2

2,1

1,7

puudub

SP nov 2004

2,1

1,8

1,4

1,5

1,6

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

SP nov 2005 (4)

– 0,2

– 0,7

– 1,1

– 0,9

– 0,5

KOM nov 2005 (6)

– 0,2

– 0,7

– 1,0

– 0,9

puudub

SP nov 2004 (4)

– 1,3

– 0,8

– 0,4

– 0,1

0,2

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP nov 2005

– 1,0

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

KOM nov 2005 (5)

– 1,0

– 1,8

– 1,8

– 1,4

puudub

SP nov 2004

– 1,3

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

Esmane tasakaal

(% SKTst)

SP nov 2005

2,1

1,1

1,2

2,0

2,7

KOM nov 2005

1,9

1,0

1,0

1,4

puudub

SP nov 2004

1,9

1,2

1,3

2,2

2,9

Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal

(% SKTst)

SP nov 2005 (4)

– 0,9

– 1,6

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM nov 2005

– 0,9

– 1,5

– 1,3

– 1,0

puudub

SP nov 2004 (4)

– 0,9

– 1,7

– 1,6

– 0,8

– 0,1

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP nov 2005

63,6

63,4

63,1

61,6

59,5

KOM nov 2005 (5)

63,7

63,6

63,5

62,8

puudub

SP nov 2004

64,2

63,6

63,1

61,6

59,1

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Selles on esitatud kõik juhendis sätestatud kohustuslikud ja enamik vabatahtlikke andmeid. Üheks väikeseks puuduseks on maksukoormuse kalkulatsiooni puudumine tabelis 2.

(3)  Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste koostatud programmi tehnilises hinnangus

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoose puudujäägi ja võla suhte kohta on kohandatud nii, et need oleks võrreldavad stabiilsusprogrammi prognoosidele; suhted on ümber arvutatud uute SKT-andmete alusel.

(6)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 1,9 %, 2,2 %, 2,2 % ja 2,1 % vastavalt aastatel 2004–2007.

Allikas:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/37

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. veebruar 2006,

Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2009

(2006/C 55/10)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 14. veebruaril 2006 läbi Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 14. veebruaril 2006 läbi Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2009.

| (2) | Olles lõiganud kiireid tulemusi julgetest reformidest ja stabiliseerimismeetmetest 1990ndate aastate keskel, toimus Eestis 1998. aasta Vene kriisi mõjul ajutine tagasiminek ja 1999. aastal majanduskasv aeglustus. Tänu ulatuslikele struktuurireformidele rahandus- ja ettevõtlussektoris, mis suurendasid majanduse turujõududele reageerimise võimet, ning tänu majanduse rahvusvahelisele avatusele, taastus kasv kiiresti alates 2000. aastast. Viimasel kümnel aastal on keskmine SKT reaalkasv aastas olnud umbes 6 %, mis on märksa rohkem kui ELi keskmine 1,7 %. Suure makromajandusliku tasakaalunihke moodustab suur väliskaubandusdefitsiit, mis 2004. aastal oli 10,5 % SKTst. Eelarvearenguid iseloomustab üldine arukas fiskaalpoliitika, mille tulemuseks oli oluline eelarve ülejääk. |
| --- | --- |

(2)

Olles lõiganud kiireid tulemusi julgetest reformidest ja stabiliseerimismeetmetest 1990ndate aastate keskel, toimus Eestis 1998. aasta Vene kriisi mõjul ajutine tagasiminek ja 1999. aastal majanduskasv aeglustus. Tänu ulatuslikele struktuurireformidele rahandus- ja ettevõtlussektoris, mis suurendasid majanduse turujõududele reageerimise võimet, ning tänu majanduse rahvusvahelisele avatusele, taastus kasv kiiresti alates 2000. aastast. Viimasel kümnel aastal on keskmine SKT reaalkasv aastas olnud umbes 6 %, mis on märksa rohkem kui ELi keskmine 1,7 %. Suure makromajandusliku tasakaalunihke moodustab suur väliskaubandusdefitsiit, mis 2004. aastal oli 10,5 % SKTst. Eelarvearenguid iseloomustab üldine arukas fiskaalpoliitika, mille tulemuseks oli oluline eelarve ülejääk.

| (3) | Oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses kiitis nõukogu heaks eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia, mis hõlmab ajavahemikku 2004—2008. 2005. aasta eelarve täitmisega seoses prognoositi komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosis valitsemissektori eelarve ülejäägiks 1,1 % SKTst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga saavutada tasakaalustatud eelarve. Tänu suurele majanduskasvule, paranenud maksukogumisele ja kavandatust väiksematele kuludele on 2005. aasta tegelik ülejääk palju suurem, ligikaudu 2—2,5 % SKTst. |
| --- | --- |

(3)

Oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses kiitis nõukogu heaks eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia, mis hõlmab ajavahemikku 2004—2008. 2005. aasta eelarve täitmisega seoses prognoositi komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosis valitsemissektori eelarve ülejäägiks 1,1 % SKTst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga saavutada tasakaalustatud eelarve. Tänu suurele majanduskasvule, paranenud maksukogumisele ja kavandatust väiksematele kuludele on 2005. aasta tegelik ülejääk palju suurem, ligikaudu 2—2,5 % SKTst.

| (4) | Ajakohastatud programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid. (2) |
| --- | --- |

(4)

Ajakohastatud programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete edastamise nõudeid. (2)

| (5) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT reaalkasv suureneb 6,5 %lt 2005. aastal 6,6 %le 2006. aastal ja ühtlustub keskmiselt 6,3 % tasemel ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabe alusel hinnates näib, et see stsenaarium põhineb märkimisväärselt ettevaatlikel kasvuprognoosidel. Komisjoni talituste poolt programmi alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt tehtud arvutustele tuginedes peaks SKT potentsiaalne kasv jääma suhteliselt suureks, kuid vähenema pisut perioodi keskel. Seetõttu toob SKT reaalkasvu konservatiivne prognoos kaasa negatiivse SKT lõhe kogu programmiperioodi jooksul, kusjuures komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoos ennustab 2005. ja 2006. aastaks positiivset SKT lõhet. Programmi inflatsiooniprognoosid 2006. aastaks tunduvad samuti olevat suhteliselt madalad, kui arvestada inflatsioonimäära ja naftahindade arengu vahelist tundlikku suhet. Programmis sisalduv prognoos 2007. aastaks on kooskõlas komisjoni prognoosiga. |
| --- | --- |

(5)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT reaalkasv suureneb 6,5 %lt 2005. aastal 6,6 %le 2006. aastal ja ühtlustub keskmiselt 6,3 % tasemel ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabe alusel hinnates näib, et see stsenaarium põhineb märkimisväärselt ettevaatlikel kasvuprognoosidel. Komisjoni talituste poolt programmi alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt tehtud arvutustele tuginedes peaks SKT potentsiaalne kasv jääma suhteliselt suureks, kuid vähenema pisut perioodi keskel. Seetõttu toob SKT reaalkasvu konservatiivne prognoos kaasa negatiivse SKT lõhe kogu programmiperioodi jooksul, kusjuures komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoos ennustab 2005. ja 2006. aastaks positiivset SKT lõhet. Programmi inflatsiooniprognoosid 2006. aastaks tunduvad samuti olevat suhteliselt madalad, kui arvestada inflatsioonimäära ja naftahindade arengu vahelist tundlikku suhet. Programmis sisalduv prognoos 2007. aastaks on kooskõlas komisjoni prognoosiga.

| (6) | Eesti keskpika perioodi eelarveraamistiku eesmärk on säilitada usaldusväärne riigi rahandus jätkusuutliku suure majanduskasvu ja kasvava tööhõive taustal. Programmis on seatud sihiks valitsemissektori eelarve tasakaalu säilimine alates 2007. aastast pärast ülejääki 0,3 % SKTst 2005. aastal ja 0,1 % SKTst 2006. aastal. Esmane tasakaal on ainult pisut kõrgem tühise intressikoormuse tõttu. Kavandatavad valitsemissektori ülejäägid 2005. ja 2006. aastaks on veidi suuremad eelmises ajakohastatud programmis esitatutest, kuid kajastavad üksnes osaliselt oodatust paremat tulemust 2005. aastal, mil ülejääk oli ligikaudu 2,5 % SKTst peamiselt seoses suurenenud majanduskasvu ja paranenud maksukogumisega. Kavandatakse nii kulu- kui ka tulusuhte järkjärgulist vähenemist programmiperioodi lõpuni. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes kinnitab 2005. aasta detsembri ajakohastatud programm üldjoontes, et märkimisväärselt soodsamates makromajanduslikes tingimustes kavandatakse fiskaalstrateegiat, mis näeb ette iga-aastase tasakaalustatud eelarve. |
| --- | --- |

(6)

Eesti keskpika perioodi eelarveraamistiku eesmärk on säilitada usaldusväärne riigi rahandus jätkusuutliku suure majanduskasvu ja kasvava tööhõive taustal. Programmis on seatud sihiks valitsemissektori eelarve tasakaalu säilimine alates 2007. aastast pärast ülejääki 0,3 % SKTst 2005. aastal ja 0,1 % SKTst 2006. aastal. Esmane tasakaal on ainult pisut kõrgem tühise intressikoormuse tõttu. Kavandatavad valitsemissektori ülejäägid 2005. ja 2006. aastaks on veidi suuremad eelmises ajakohastatud programmis esitatutest, kuid kajastavad üksnes osaliselt oodatust paremat tulemust 2005. aastal, mil ülejääk oli ligikaudu 2,5 % SKTst peamiselt seoses suurenenud majanduskasvu ja paranenud maksukogumisega. Kavandatakse nii kulu- kui ka tulusuhte järkjärgulist vähenemist programmiperioodi lõpuni. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes kinnitab 2005. aasta detsembri ajakohastatud programm üldjoontes, et märkimisväärselt soodsamates makromajanduslikes tingimustes kavandatakse fiskaalstrateegiat, mis näeb ette iga-aastase tasakaalustatud eelarve.

| (7) | Kavandatakse, et struktuurne ülejääk (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, millest on välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, väheneb programmiperioodi jooksul keskmiselt 0,1 % SKTst aastas. Programmis seatakse eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne tasakaal ning kavandatakse säilitada selline struktuurne tasakaal, mis vastab programmi keskpika perioodi eesmärgile kogu programmiperioodi jooksul. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (struktuurne puudujääk hinnanguliselt umbes 2 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama ka kindlusvaru ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Programmi keskpika perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus, ning seda on pikemas perspektiivis raskem täita, kui võiks eeldada võlasuhte ja keskmise potentsiaalse tootmismahu kasvu põhjal. |
| --- | --- |

(7)

Kavandatakse, et struktuurne ülejääk (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, millest on välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, väheneb programmiperioodi jooksul keskmiselt 0,1 % SKTst aastas. Programmis seatakse eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne tasakaal ning kavandatakse säilitada selline struktuurne tasakaal, mis vastab programmi keskpika perioodi eesmärgile kogu programmiperioodi jooksul. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (struktuurne puudujääk hinnanguliselt umbes 2 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama ka kindlusvaru ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Programmi keskpika perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus, ning seda on pikemas perspektiivis raskem täita, kui võiks eeldada võlasuhte ja keskmise potentsiaalse tootmismahu kasvu põhjal.

| (8) | Eelarve tulemused võivad osutuda programmis prognoosituist oluliselt paremaks, seda isegi pärast 2005. aastat. Aluseks olev majandusprognoos aastateks 2006–2009 on väga konservatiivne. Lisaks sellele on Eesti korduvalt ületanud seatud fiskaaleesmärke, mis lubab eeldada, et riske on hinnatud mõnevõrra üle. |
| --- | --- |

(8)

Eelarve tulemused võivad osutuda programmis prognoosituist oluliselt paremaks, seda isegi pärast 2005. aastat. Aluseks olev majandusprognoos aastateks 2006–2009 on väga konservatiivne. Lisaks sellele on Eesti korduvalt ületanud seatud fiskaaleesmärke, mis lubab eeldada, et riske on hinnatud mõnevõrra üle.

| (9) | Nimetatud riskihinnangut arvestades näib eelarvestrateegia olevat piisav, et saavutada struktuurne eelarveseisund, mida võib lugeda paktile vastavaks kogu programmiperioodi jooksul. Lisaks tagavad programmi eelarvealased põhimõtted piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületa puudujääk programmiperioodi jooksul defitsiidikünnist, milleks on 3 % SKTst. Võttes siiski arvesse tõenäosust, et 2005. aasta tulemus on kavandatust parem, võib juhul, kui 2006. aasta eelarveülejääk ei ole suurem kui 0,1 % SKTst, kaasneda majanduse tõusuaegadel protsüklilisuse risk. |
| --- | --- |

(9)

Nimetatud riskihinnangut arvestades näib eelarvestrateegia olevat piisav, et saavutada struktuurne eelarveseisund, mida võib lugeda paktile vastavaks kogu programmiperioodi jooksul. Lisaks tagavad programmi eelarvealased põhimõtted piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületa puudujääk programmiperioodi jooksul defitsiidikünnist, milleks on 3 % SKTst. Võttes siiski arvesse tõenäosust, et 2005. aasta tulemus on kavandatust parem, võib juhul, kui 2006. aasta eelarveülejääk ei ole suurem kui 0,1 % SKTst, kaasneda majanduse tõusuaegadel protsüklilisuse risk.

| (10) | Võla suhe on 2005. aasta lõpul hinnanguliselt 4,6 % SKTst, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKTst, ning on seega kõige madalam ELis. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 1,8 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(10)

Võla suhe on 2005. aasta lõpul hinnanguliselt 4,6 % SKTst, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKTst, ning on seega kõige madalam ELis. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 1,8 protsendipunkti võrra.

| (11) | Eesti rahanduse jätkusuutlikkusega seoses tunduvad vananeva elanikkonnaga seotud kavandatavatest eelarvekuludest tulenevad riskid madalad (3). Koguvõlg on praegu väga väike ning eeldatakse, et see jääb allapoole 60 % suurust kontrollväärtust kogu programmiperioodi jooksul. Eesti strateegia asetada jätkusuutlikkus fiskaalpoliitika keskmesse, sealhulgas pensionireform, mis hõlmab varade akumuleerimist, aitab positiivselt kaasa riigi rahanduse väljavaatele. Praegune ülejäägis eelarve aitab piirata elanikkonna vananemisega kaasnevat prognoositavat mõju eelarvele ning keskpika perioodi eelarvekava — säilitada tasakaalus eelarve — on kooskõlas riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavale madalale riskile. |
| --- | --- |

(11)

Eesti rahanduse jätkusuutlikkusega seoses tunduvad vananeva elanikkonnaga seotud kavandatavatest eelarvekuludest tulenevad riskid madalad (3). Koguvõlg on praegu väga väike ning eeldatakse, et see jääb allapoole 60 % suurust kontrollväärtust kogu programmiperioodi jooksul. Eesti strateegia asetada jätkusuutlikkus fiskaalpoliitika keskmesse, sealhulgas pensionireform, mis hõlmab varade akumuleerimist, aitab positiivselt kaasa riigi rahanduse väljavaatele. Praegune ülejäägis eelarve aitab piirata elanikkonna vananemisega kaasnevat prognoositavat mõju eelarvele ning keskpika perioodi eelarvekava — säilitada tasakaalus eelarve — on kooskõlas riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavale madalale riskile.

| (12) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas aastateks 2005—2008 ettenähtud koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on eelarve suur ülejääk 2005. aastal aidanud tõepoolest kaasa väliskaubandusdefitsiidi märkimisväärsele vähendamisele allapoole 10 % SKTst. Kogu programmiperioodi jooksul on Eesti poliitika erinevate tahkude nurgakiviks arukas fiskaalpoliitika, mille eesmärk on toetada eeskätt väliskaubandusdefitsiidi edasist vähenemist jätkusuutliku tasemeni. Ajakohastatud programmis esitatakse samuti meetmed majanduskasvu ja tööhõive tõstmisele suunatud ressursside jaotamise soodustamiseks, eelkõige avaliku sektori osatähtsuse vähendamisega majanduses ja maksukoormuse nihutamisega otsestelt maksudelt kaudsetele maksudele. |
| --- | --- |

(12)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas aastateks 2005—2008 ettenähtud koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on eelarve suur ülejääk 2005. aastal aidanud tõepoolest kaasa väliskaubandusdefitsiidi märkimisväärsele vähendamisele allapoole 10 % SKTst. Kogu programmiperioodi jooksul on Eesti poliitika erinevate tahkude nurgakiviks arukas fiskaalpoliitika, mille eesmärk on toetada eeskätt väliskaubandusdefitsiidi edasist vähenemist jätkusuutliku tasemeni. Ajakohastatud programmis esitatakse samuti meetmed majanduskasvu ja tööhõive tõstmisele suunatud ressursside jaotamise soodustamiseks, eelkõige avaliku sektori osatähtsuse vähendamisega majanduses ja maksukoormuse nihutamisega otsestelt maksudelt kaudsetele maksudele.

| (13) | Eesti riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 15. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad probleemid: i) riigi rahanduse jätkusuutlikkus; ii) majanduskasvu ja töökohtade loomist toetav fiskaalpoliitika ja iii) stabiilse makromajandusliku keskkonna tagamine. Riiklikus reformiprogrammis esitatud meetmete mõju eelarvele kajastub täielikult lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige on lähenemisprogrammis välja toodud meetmed 2002. aasta pensionireformi lõpuleviimiseks, tarbimis- ja keskkonnamaksude tõstmiseks, vähendades seejuures tööjõumakse, ning eelarvevahendite süstemaatiliseks suunamiseks investeeringutesse, samuti teadusuuringute ja arendustegevuse ning kutseõppe edendamisse. Lähenemisprogrammis täiendatakse neid meetmeid muudatustega riigi rahanduse institutsioonilises korralduses, nimelt viiakse lõpule IT-põhise eelarvestamise süsteemi rakendamine, mis ühendab kõik ministeeriumid rahandusministeeriumi kontrolli alla, muudetakse formaalsemaks strateegilise planeerimise protsessi ja koostatakse uusi õigusakte, mis parandavad finantsjuhtimist kohalike omavalitsuste tasandil. |
| --- | --- |

(13)

Eesti riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 15. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad probleemid: i) riigi rahanduse jätkusuutlikkus; ii) majanduskasvu ja töökohtade loomist toetav fiskaalpoliitika ja iii) stabiilse makromajandusliku keskkonna tagamine. Riiklikus reformiprogrammis esitatud meetmete mõju eelarvele kajastub täielikult lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige on lähenemisprogrammis välja toodud meetmed 2002. aasta pensionireformi lõpuleviimiseks, tarbimis- ja keskkonnamaksude tõstmiseks, vähendades seejuures tööjõumakse, ning eelarvevahendite süstemaatiliseks suunamiseks investeeringutesse, samuti teadusuuringute ja arendustegevuse ning kutseõppe edendamisse. Lähenemisprogrammis täiendatakse neid meetmeid muudatustega riigi rahanduse institutsioonilises korralduses, nimelt viiakse lõpule IT-põhise eelarvestamise süsteemi rakendamine, mis ühendab kõik ministeeriumid rahandusministeeriumi kontrolli alla, muudetakse formaalsemaks strateegilise planeerimise protsessi ja koostatakse uusi õigusakte, mis parandavad finantsjuhtimist kohalike omavalitsuste tasandil.

Eespool esitatud hinnangut arvestades märgib nõukogu, et üldiselt on eelarveseisund kindel ning eelarvestrateegia on hea näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast. Pidades silmas 2005. aasta eelarvetulemusi, mis on märkimisväärselt paremad programmis prognoositust, ja vajadust vältida protsüklilisi poliitikaid, kutsub nõukogu Eestit üles seadma 2006. aastal ja ka järgnevatel aastatel eesmärgiks saavutada suurem eelarveülejääk, et jätkuvalt toetada väliskaubandusbilansi tasakaalustamist.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP dets 2005 | 7,8 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| KOM nov 2005 | 7,8 | 8,4 | 7,2 | 7,4 | puudub | puudub |
| LP nov 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2005 | 3,0 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 |
| KOM nov 2005 | 3,0 | 4,1 | 3,3 | 2,6 | puudub | puudub |
| LP dets 2004 (4) | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | puudub |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | LP dets 2005 (5) | 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 |
| KOM nov 2005 (6) | – 0,2 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | puudub | puudub |
| LP dets 2004 (5) | – 0,9 | – 1,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 1,0 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2005 | 1,7 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| KOM nov 2005 | 1,7 | 1,1 | 0,6 | 0,4 | puudub | puudub |
| LP dets 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2005 | 1,9 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| KOM nov 2005 | 1,9 | 1,3 | 0,8 | 0,5 | puudub | puudub |
| LP dets 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,1 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal (7)

  (% SKTst) | LP dets 2005 | 1,7 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |
| KOM nov 2005 | 1,8 | 1,0 | 0,6 | 0,4 | puudub | puudub |
| LP dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP dets 2005 | 5,4 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |
| KOM nov 2005 | 5,5 | 5,1 | 4,0 | 3,1 | puudub | puudub |
| LP dets 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügisesed majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP dets 2005

7,8

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

KOM nov 2005

7,8

8,4

7,2

7,4

puudub

puudub

LP nov 2004

5,6

5,9

6,0

6,0

6,0

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP dets 2005

3,0

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

KOM nov 2005

3,0

4,1

3,3

2,6

puudub

puudub

LP dets 2004 (4)

3,3

3,2

2,5

2,8

2,8

puudub

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

LP dets 2005 (5)

0,1

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

KOM nov 2005 (6)

– 0,2

0,5

0,1

– 0,1

puudub

puudub

LP dets 2004 (5)

– 0,9

– 1,3

– 1,7

– 1,2

– 1,0

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2005

1,7

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

KOM nov 2005

1,7

1,1

0,6

0,4

puudub

puudub

LP dets 2004

1,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2005

1,9

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

KOM nov 2005

1,9

1,3

0,8

0,5

puudub

puudub

LP dets 2004

1,3

0,2

0,2

0,2

0,1

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal (7)

(% SKTst)

LP dets 2005

1,7

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

KOM nov 2005

1,8

1,0

0,6

0,4

puudub

puudub

LP dets 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP dets 2005

5,4

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

KOM nov 2005

5,5

5,1

4,0

3,1

puudub

puudub

LP dets 2004

4,8

4,6

4,3

3,1

2,9

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügisesed majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmis on esitatud enamik uues tegevusjuhendis ette nähtud kohustuslikke ja vabatahtlikke andmeid.

(3)  Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste koostatud programmi tehnilises hinnangus

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis kasutatakse riikliku THI, mitte ÜTHI määratlust. Lahknevused on tühised.

(5)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(6)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 7,2 %, 7,1 %, 6,7 % ja 6,5 % vastavalt aastatel 2004–2007.

(7)  Kuna programmis ei ole esitatud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid, võrdub tsükliliselt kohandatud tasakaal struktuurse tasakaaluga.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügisesed majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/41

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. veebruar 2006,

Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008

(2006/C 55/11)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 14. veebruaril 2006 läbi Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 14. veebruaril 2006 läbi Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008.

| (2) | Viimasel kümnendil on SKT aastane reaalkasv Lätis olnud keskmiselt üle 6 %. Seda kasvu on iseloomustanud märkimisväärne tootlikkuse tõus ja hiljuti ka tööhõive kasv. Suur maksebilansi defitsiit on teinud Läti sõltuvaks kapitali sissevoolust ja välisvõla suhe SKTsse on tõusnud. Inflatsioonitempo on kasvanud alates 2003. aasta keskpaigast ja on jätkuvalt üle 6 %, õõnestades majanduse välist konkurentsivõimet ja ohustades majanduskasvu. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT reaalkasv väheneb 8,4 %lt 2005. aastal keskmiselt 7,2 %le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabe põhjal hinnates tundub see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi prognoosid inflatsiooni ja jooksevkonto defitsiidi kohta tunduvad madalad. |
| --- | --- |

(2)

Viimasel kümnendil on SKT aastane reaalkasv Lätis olnud keskmiselt üle 6 %. Seda kasvu on iseloomustanud märkimisväärne tootlikkuse tõus ja hiljuti ka tööhõive kasv. Suur maksebilansi defitsiit on teinud Läti sõltuvaks kapitali sissevoolust ja välisvõla suhe SKTsse on tõusnud. Inflatsioonitempo on kasvanud alates 2003. aasta keskpaigast ja on jätkuvalt üle 6 %, õõnestades majanduse välist konkurentsivõimet ja ohustades majanduskasvu. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT reaalkasv väheneb 8,4 %lt 2005. aastal keskmiselt 7,2 %le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabe põhjal hinnates tundub see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi prognoosid inflatsiooni ja jooksevkonto defitsiidi kohta tunduvad madalad.

| (3) | Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri (2). |
| --- | --- |

(3)

Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri (2).

| (4) | Ajakohastatud programmis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2005. aastal 1,5 % SKTst, kui SKT kasv on 8,4 %. See tähendab pisut väiksemat puudujääki ning märkimisväärselt paremat kasvu, kui eelmises programmis prognoositi (puudujääk oli 1,6 % SKTst, kasv 6,7 %). Komisjoni talituste sügisprognoosides nähakse ette puudujääki 1,2 % SKTst ning SKT kasvu 9,1 %. Kuid viimased kassapõhised andmed riigieelarve täitmise kohta näitavad, et tulemus on veelgi parem kui ajakohastatud programmis ja komisjoni talituste sügisprognoosis ennustati. |
| --- | --- |

(4)

Ajakohastatud programmis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2005. aastal 1,5 % SKTst, kui SKT kasv on 8,4 %. See tähendab pisut väiksemat puudujääki ning märkimisväärselt paremat kasvu, kui eelmises programmis prognoositi (puudujääk oli 1,6 % SKTst, kasv 6,7 %). Komisjoni talituste sügisprognoosides nähakse ette puudujääki 1,2 % SKTst ning SKT kasvu 9,1 %. Kuid viimased kassapõhised andmed riigieelarve täitmise kohta näitavad, et tulemus on veelgi parem kui ajakohastatud programmis ja komisjoni talituste sügisprognoosis ennustati.

| (5) | Nõukogu 8. märtsil 2005. aastal vastu võetud arvamuses eelmise ajakohastatud programmi kohta majanduspoliitilisi ettepanekuid ei tehtud. Sellest hoolimata mainiti, et hinnang kohandamiskavale ja fiskaalseisundi asjakohasusele sõltub välismaksebilansi soodsatest arengutest, majanduses valitsevatest nõudluspainetest ja sellest, et inflatsioon langeks oma hiljutiselt kõrgtasemelt tagasi mõõdukale tasemele. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 8. märtsil 2005. aastal vastu võetud arvamuses eelmise ajakohastatud programmi kohta majanduspoliitilisi ettepanekuid ei tehtud. Sellest hoolimata mainiti, et hinnang kohandamiskavale ja fiskaalseisundi asjakohasusele sõltub välismaksebilansi soodsatest arengutest, majanduses valitsevatest nõudluspainetest ja sellest, et inflatsioon langeks oma hiljutiselt kõrgtasemelt tagasi mõõdukale tasemele.

| (6) | Ajakohastatud programmis on eesmärgiks seatud valitsemissektori eelarve puudujäägi tagasihoidlik vähendamine. Ajakohastatud programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2005. aastal 1,5 %, 2006. aastal 1,5 %, 2007. aastal 1,4 % ja viimasel, 2008. aastal 1,3 %. Esmane tasakaal peaks samal ajavahemikul kavakohaselt vähenema 0,1 protsendipunkti võrra. Nii tulude kui ka kulude suhe SKTsse peaks programmiperioodi jooksul kavakohaselt suurenema (vastavalt 2,1 protsendipunkti ja 1,9 protsendipunkti võrra). Kõige enam suurenevad riiklikud investeeringud ja määratlemata muud kulud (vastavalt 2,3 %lt SKTst 2005. aastal 3,3 %le SKTst 2008. aastal ja 12,3 %lt SKTst 13,8 %le SKTst 2008. aastal) ning kõige enam vähenevad rahalised sotsiaalsiirded (9,3 %lt SKTst 2005. aastal 8,9 %le SKTst 2008. aastal). Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes annab novembris 2005 esitatud ajakohastatud programm üldjoontes kinnitust kavandatud kohandamisest, kuigi kasvuprognoosid on oluliselt soodsamad. |
| --- | --- |

(6)

Ajakohastatud programmis on eesmärgiks seatud valitsemissektori eelarve puudujäägi tagasihoidlik vähendamine. Ajakohastatud programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2005. aastal 1,5 %, 2006. aastal 1,5 %, 2007. aastal 1,4 % ja viimasel, 2008. aastal 1,3 %. Esmane tasakaal peaks samal ajavahemikul kavakohaselt vähenema 0,1 protsendipunkti võrra. Nii tulude kui ka kulude suhe SKTsse peaks programmiperioodi jooksul kavakohaselt suurenema (vastavalt 2,1 protsendipunkti ja 1,9 protsendipunkti võrra). Kõige enam suurenevad riiklikud investeeringud ja määratlemata muud kulud (vastavalt 2,3 %lt SKTst 2005. aastal 3,3 %le SKTst 2008. aastal ja 12,3 %lt SKTst 13,8 %le SKTst 2008. aastal) ning kõige enam vähenevad rahalised sotsiaalsiirded (9,3 %lt SKTst 2005. aastal 8,9 %le SKTst 2008. aastal). Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes annab novembris 2005 esitatud ajakohastatud programm üldjoontes kinnitust kavandatud kohandamisest, kuigi kasvuprognoosid on oluliselt soodsamad.

| (7) | Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt peaks struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) kavakohaselt paranema programmiperioodi jooksul vaid pisut (umbes 0,75 protsendipunkti võrra SKTst). Kavandatud eelarvemeetmed on koondatud programmi lõpuossa ja keskendatud aastatele, mil SKT lõhe peaks olema negatiivne. Ajakohastatud programmis seatakse stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne puudujääk umbes 1 % SKTst, mis loodetakse saavutada programmiperioodi viimasel aastal. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (puudujääk hinnanguliselt umbes 2 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama ka kindlusvaru ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Programmi keskpika perioodi eesmärk asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus ning kajastab adekvaatselt võlasuhte ja keskmise potentsiaalse tootmismahu kasvu pikemas perspektiivis. Arvestades eespool esitatud ohte seoses majanduse lähenemise jätkusuutlikkusega, oleks praegusest ambitsioonikam keskpika perioodi eesmärk asjakohasem. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt peaks struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) kavakohaselt paranema programmiperioodi jooksul vaid pisut (umbes 0,75 protsendipunkti võrra SKTst). Kavandatud eelarvemeetmed on koondatud programmi lõpuossa ja keskendatud aastatele, mil SKT lõhe peaks olema negatiivne. Ajakohastatud programmis seatakse stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne puudujääk umbes 1 % SKTst, mis loodetakse saavutada programmiperioodi viimasel aastal. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (puudujääk hinnanguliselt umbes 2 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama ka kindlusvaru ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Programmi keskpika perioodi eesmärk asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus ning kajastab adekvaatselt võlasuhte ja keskmise potentsiaalse tootmismahu kasvu pikemas perspektiivis. Arvestades eespool esitatud ohte seoses majanduse lähenemise jätkusuutlikkusega, oleks praegusest ambitsioonikam keskpika perioodi eesmärk asjakohasem.

| (8) | Eelarve tulemus võib osutuda programmis kavandatust halvemaks. Isegi kui eelmiste eelarvete aluseks olnud prognoosid majanduskasvu ja maksualase paindlikkuse kohta on tavaliselt osutunud ettevaatlikeks, ei tarvitse see osutuda tõeks käesoleva programmi puhul, sest selles esitatud maksualase paindlikkuse prognoos tundub soodne. Lisaks viidatakse programmis ka mitmetele (kavandatud) sotsiaalpoliitilistele meetmetele, mis pigem tõstaksid selle valdkonna kulusid, mitte ei langetaks neid, nagu programmis kavandatud. |
| --- | --- |

(8)

Eelarve tulemus võib osutuda programmis kavandatust halvemaks. Isegi kui eelmiste eelarvete aluseks olnud prognoosid majanduskasvu ja maksualase paindlikkuse kohta on tavaliselt osutunud ettevaatlikeks, ei tarvitse see osutuda tõeks käesoleva programmi puhul, sest selles esitatud maksualase paindlikkuse prognoos tundub soodne. Lisaks viidatakse programmis ka mitmetele (kavandatud) sotsiaalpoliitilistele meetmetele, mis pigem tõstaksid selle valdkonna kulusid, mitte ei langetaks neid, nagu programmis kavandatud.

| (9) | Nimetatud riskihinnangut arvestades ei pruugi eelarvestrateegia olla piisav, et saavutada struktuurne eelarveseisund, mida võib lugeda paktile vastavaks kogu programmiperioodi jooksul. Nagu eespool mainitud, oleks soovitav pisut ambitsioonikam strateegia kui programmis esitatud. Eelarve kohandamise tempo programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on aeglasem võrreldes stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et struktuurne tasakaal peaks paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas ning et kohandamine peaks olema suurem majanduse tõusuaegadel. Eelkõige tähendaks 2006. aasta struktuurse tasakaalu võimalik halvenemine, mille tooks kaasa 2006. aasta eesmärgist kinnipidamine juhul, kui 2005. aasta tulemused on oodatust märkimisväärselt paremad, fiskaalpoliitika märkimisväärset leebemaks muutumist, samas kui nõudlussurve ja stabiilsust ohustavad riskid on jätkuvalt väga suured. |
| --- | --- |

(9)

Nimetatud riskihinnangut arvestades ei pruugi eelarvestrateegia olla piisav, et saavutada struktuurne eelarveseisund, mida võib lugeda paktile vastavaks kogu programmiperioodi jooksul. Nagu eespool mainitud, oleks soovitav pisut ambitsioonikam strateegia kui programmis esitatud. Eelarve kohandamise tempo programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on aeglasem võrreldes stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et struktuurne tasakaal peaks paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas ning et kohandamine peaks olema suurem majanduse tõusuaegadel. Eelkõige tähendaks 2006. aasta struktuurse tasakaalu võimalik halvenemine, mille tooks kaasa 2006. aasta eesmärgist kinnipidamine juhul, kui 2005. aasta tulemused on oodatust märkimisväärselt paremad, fiskaalpoliitika märkimisväärset leebemaks muutumist, samas kui nõudlussurve ja stabiilsust ohustavad riskid on jätkuvalt väga suured.

| (10) | Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt tuleks programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava koostamisel või programmi keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekalde lubamisel arvesse võtta “peamisi struktuurireforme”, millel on tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Programmis märgitakse, et eelkõige vähendavad käimasolev pensionireform ja teise samba kasutuselevõtt järk-järgult sotsiaalkindlustusmaksete osakaalu valitsemissektori eelarves võrreldes 2004. aasta tasemega. Programmis ennustatakse, et pensionireformi netokulud on 2005. aastal 0,25 % SKTst, suurenedes 2008. aastaks järk-järgult 1,25 %le SKTst. See võimaldaks ajutist kõrvalekaldumist nõutavast programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kehtestatud aastasest kohandamiskavast, mis on 0,5 % SKTst, sest struktuurireforme, millel see põhineb, on programmis kirjeldatud piisavalt üksikasjalikult ja need omavad märkimisväärselt soodsat mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Kuid 2006. aastal, võttes samuti arvesse struktuurireforme, ei ole kohandamine täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Sellele vaatamata tagatakse kogu programmiperioodi jooksul piisav kindlusvaru, et mitte ületada puudujäägile seatud kontrollväärtust 3 % SKTst. Eespool antud soovitus kiirendada kohandamist programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks programmiga võrreldes tundub teostatav, arvestades et programmi algusaastatel on pensionireformi hinnanguline puhaskulu tagasihoidlik. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt tuleks programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava koostamisel või programmi keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekalde lubamisel arvesse võtta “peamisi struktuurireforme”, millel on tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Programmis märgitakse, et eelkõige vähendavad käimasolev pensionireform ja teise samba kasutuselevõtt järk-järgult sotsiaalkindlustusmaksete osakaalu valitsemissektori eelarves võrreldes 2004. aasta tasemega. Programmis ennustatakse, et pensionireformi netokulud on 2005. aastal 0,25 % SKTst, suurenedes 2008. aastaks järk-järgult 1,25 %le SKTst. See võimaldaks ajutist kõrvalekaldumist nõutavast programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kehtestatud aastasest kohandamiskavast, mis on 0,5 % SKTst, sest struktuurireforme, millel see põhineb, on programmis kirjeldatud piisavalt üksikasjalikult ja need omavad märkimisväärselt soodsat mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Kuid 2006. aastal, võttes samuti arvesse struktuurireforme, ei ole kohandamine täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Sellele vaatamata tagatakse kogu programmiperioodi jooksul piisav kindlusvaru, et mitte ületada puudujäägile seatud kontrollväärtust 3 % SKTst. Eespool antud soovitus kiirendada kohandamist programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks programmiga võrreldes tundub teostatav, arvestades et programmi algusaastatel on pensionireformi hinnanguline puhaskulu tagasihoidlik.

| (11) | Eeldatav võla suhe on 2005. aastal 14,9 % SKTst, mis jääb tublisti allapoole asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust (60 % SKTst). Võla suhe peaks prognooside kohaselt programmiperioodi jooksul pisut vähenema, jõudes 2008. aastal 14,7 %ni SKTst, kusjuures püsiva puudujäägi mõju leevendab märkimisväärselt suur SKT nominaalkasv. |
| --- | --- |

(11)

Eeldatav võla suhe on 2005. aastal 14,9 % SKTst, mis jääb tublisti allapoole asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust (60 % SKTst). Võla suhe peaks prognooside kohaselt programmiperioodi jooksul pisut vähenema, jõudes 2008. aastal 14,7 %ni SKTst, kusjuures püsiva puudujäägi mõju leevendab märkimisväärselt suur SKT nominaalkasv.

| (12) | Läti rahanduse jätkusuutlikkusega seoses tunduvad vananeva elanikkonnaga seotud kavandatavatest eelarvekuludest tulenevad riskid madalad (3). Hetkel väga madal koguvõla tase peaks prognooside kohaselt jääma allapoole 60 % suurust kontrollväärtust kogu prognoosidega hõlmatud ajavahemiku (2005—2050) jooksul. Läti rakendab praegu 1996. aastal algatatud pensionireformi, mis aitab märkimisväärselt ohjata elanikkonna vananemisest tulenevat mõju eelarvele. |
| --- | --- |

(12)

Läti rahanduse jätkusuutlikkusega seoses tunduvad vananeva elanikkonnaga seotud kavandatavatest eelarvekuludest tulenevad riskid madalad (3). Hetkel väga madal koguvõla tase peaks prognooside kohaselt jääma allapoole 60 % suurust kontrollväärtust kogu prognoosidega hõlmatud ajavahemiku (2005—2050) jooksul. Läti rakendab praegu 1996. aastal algatatud pensionireformi, mis aitab märkimisväärselt ohjata elanikkonna vananemisest tulenevat mõju eelarvele.

| (13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas aastateks 2005—2008 ettenähtud koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige tuuakse lähenemisprogrammis välja meetmed töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks, muutes tulude ja kulude struktuuri (eelkõige nihutades maksukoormuse otsestelt maksudelt kaudsetele ja kärpides siirdeid) ja kuulutades riiklikud investeeringud prioriteediks kulude hulgas. Rohkem tuleb siiski rõhku panna põhieesmärkide saavutamisele, eelkõige inflatsiooni ohjeldamisele, välismaksebilansi defitsiidi vähendamisele ja majandustegevuse määra suurendamisele, edendades võrdsete võimalustega tööturu loomist. |
| --- | --- |

(13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas aastateks 2005—2008 ettenähtud koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige tuuakse lähenemisprogrammis välja meetmed töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks, muutes tulude ja kulude struktuuri (eelkõige nihutades maksukoormuse otsestelt maksudelt kaudsetele ja kärpides siirdeid) ja kuulutades riiklikud investeeringud prioriteediks kulude hulgas. Rohkem tuleb siiski rõhku panna põhieesmärkide saavutamisele, eelkõige inflatsiooni ohjeldamisele, välismaksebilansi defitsiidi vähendamisele ja majandustegevuse määra suurendamisele, edendades võrdsete võimalustega tööturu loomist.

| (14) | Tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 21. oktoobril 2005 esitatud Läti riiklikus reformiprogrammis nimetatakse makromajandusliku stabiilsuse tagamist peamise riigi rahandust mõjutava väljakutsena ning selle saavutamine sõltub eelkõige eelarvedistsipliini ning eelarve planeerimise tugevdamisest. Riiklikus reformiprogrammis esitatud piiratud arvu konkreetsete reformimeetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Nagu eespool mainitud, tuuakse lähenemisprogrammis välja meetmed töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks, muutes tulude ja kulude struktuuri (eelkõige nihutades maksukoormuse otsestelt maksudelt kaudsetele ja kärpides siirdeid) ja kuulutades riiklikud investeeringud prioriteediks kulude hulgas. |
| --- | --- |

(14)

Tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 21. oktoobril 2005 esitatud Läti riiklikus reformiprogrammis nimetatakse makromajandusliku stabiilsuse tagamist peamise riigi rahandust mõjutava väljakutsena ning selle saavutamine sõltub eelkõige eelarvedistsipliini ning eelarve planeerimise tugevdamisest. Riiklikus reformiprogrammis esitatud piiratud arvu konkreetsete reformimeetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Nagu eespool mainitud, tuuakse lähenemisprogrammis välja meetmed töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks, muutes tulude ja kulude struktuuri (eelkõige nihutades maksukoormuse otsestelt maksudelt kaudsetele ja kärpides siirdeid) ja kuulutades riiklikud investeeringud prioriteediks kulude hulgas.

Arvestades eespool toodud hinnangut ja pidades silmas vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine, muu hulgas välismaksebilansi defitsiidi vähendamise ja inflatsiooni ohjeldamisega, kutsub nõukogu Lätit üles saavutama hetkel kavandatust ambitsioonikamat eelarveseisundit ka 2006. aastal, eelkõige tuues programmis seatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamise ettepoole, pidades sellest kinni kogu programmiperioodi jooksul ning vältides majanduse tõusuaegadel protsüklilist rahanduspoliitikat.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP nov 2005 | 8,5 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 |
| KOM nov 2005 | 8,3 | 9,1 | 7,7 | 7,1 | puudub |
| LP dets 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2005 | 6,2 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 |
| KOM nov 2005 | 6,2 | 6,8 | 6,0 | 4,8 | puudub |
| LP dets 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 | puudub |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | LP nov 2005 (6) | 0,5 | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 |
| KOM nov 2005 (8) | 0,1 | 0,8 | 0,3 | – 0,7 | puudub |
| LP dets 2004 (6) | 1,6 | 0,9 | 0,0 | – 0,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal (4)

  (% SKTst) | LP nov 2005 | – 1,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM nov 2005 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,5 | puudub |
| LP dets 2004 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,4 | puudub |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP nov 2005 | – 0,2 | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | puudub |
| LP dets 2004 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal = Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKTst) | LP nov 2005 (6) | – 1,1 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM nov 2005 (7) | – 1,0 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,3 | puudub |
| LP dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP nov 2005 | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 13,7 | 14,7 |
| KOM nov 2005 | 14,7 | 12,8 | 13,0 | 13,2 | puudub |
| LP dets 2004 | 14,2 | 1,5 | 15,8 | 15,0 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügisesed majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP nov 2005

8,5

8,4

7,5

7,0

7,0

KOM nov 2005

8,3

9,1

7,7

7,1

puudub

LP dets 2004

8,1

6,7

6,5

6,5

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP nov 2005

6,2

6,9

5,6

4,3

3,5

KOM nov 2005

6,2

6,8

6,0

4,8

puudub

LP dets 2004

6,2

4,3

3,0

3,0

puudub

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

LP nov 2005 (6)

0,5

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

KOM nov 2005 (8)

0,1

0,8

0,3

– 0,7

puudub

LP dets 2004 (6)

1,6

0,9

0,0

– 0,5

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal (4)

(% SKTst)

LP nov 2005

– 1,0

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM nov 2005

– 1,0

– 1,2

– 1,5

– 1,5

puudub

LP dets 2004

– 1,7

– 1,6

– 1,5

– 1,4

puudub

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

LP nov 2005

– 0,2

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

KOM nov 2005

– 0,2

– 0,5

– 0,8

– 0,8

puudub

LP dets 2004

– 0,9

– 0,8

– 0,8

– 0,7

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal = Struktuurne tasakaal (5)

(% SKTst)

LP nov 2005 (6)

– 1,1

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

KOM nov 2005 (7)

– 1,0

– 1,5

– 1,6

– 1,3

puudub

LP dets 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP nov 2005

13,1

14,9

13,6

13,7

14,7

KOM nov 2005

14,7

12,8

13,0

13,2

puudub

LP dets 2004

14,2

1,5

15,8

15,0

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügisesed majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmis on puudusi uue tegevusjuhendiga ette nähtud vabatahtlikes andmetes (eelkõige puuduvad andmed seoses tööjõu tootlikkusega töötatud tundide kohta).

(3)  Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste koostatud programmi tehnilises hinnangus

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Käimasoleva pensionireformi (teise samba kasutuselevõtt) netokulud on puudujäägis kajastatud. Hinnangulised kulud on 0,27 % SKTst 2005. aastal, 0,37 % SKTst 2006. aastal, 0,62 % SKTst 2007. aastal ja 1,32 % SKTst 2008. aastal.

(5)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Programmis ennustatud tsükliliselt kohandatud tasakaalu iga-aastane paranemine, arvestades ka järk-järgult elluviidava pensionireformi mõju, oleks 2006. aastal 0,2 % SKTst, 2007. aastal 0,6 % SKTst ja 2008. aastal 1,0 % SKTst, ajavahemiku 2006–2008 keskmine oleks 0,6 %. Kuna programmis ei ole täpsustatud muid ühekordseid või ajutisi meetmeid, on tsükliliselt kohandatud ja struktuurne tasakaal ühesugused.

(6)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(7)  Komisjoni talituste prognoosid ei sisalda ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(8)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 7,9 %, 8,3 %, 8,3 % ja 8,2 % vastavalt aastatel 2004–2007.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügisesed majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/45 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/45

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. veebruar 2006,

Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005—2008

(2006/C 55/12)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 14. veebruaril 2006 läbi Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 14. veebruaril 2006 läbi Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005—2008.

| (2) | Pärast 1990ndate aastate alguse üleminekusurutist taastus Sloveenias täielikult kiire SKT kasv, mis on viimase kümnendi jooksul olnud keskmiselt ligi 4 % aastas. Inflatsioonisurvet on ohjeldatud ja tarbijahinna kasv jõudis 2005. aasta lõpuks ligikaudu ELi keskmisele tasemele. Valitsemissektori eelarve läks tasakaalust välja 1997. aastal ja on sellest ajast alates püsinud negatiivsena. ESA95 alusel arvutatud eelarve puudujääk on aastail 2000—2004 olnud keskmiselt 3 % SKTst. |
| --- | --- |

(2)

Pärast 1990ndate aastate alguse üleminekusurutist taastus Sloveenias täielikult kiire SKT kasv, mis on viimase kümnendi jooksul olnud keskmiselt ligi 4 % aastas. Inflatsioonisurvet on ohjeldatud ja tarbijahinna kasv jõudis 2005. aasta lõpuks ligikaudu ELi keskmisele tasemele. Valitsemissektori eelarve läks tasakaalust välja 1997. aastal ja on sellest ajast alates püsinud negatiivsena. ESA95 alusel arvutatud eelarve puudujääk on aastail 2000—2004 olnud keskmiselt 3 % SKTst.

| (3) | Nõukogu kutsus 8. märtsil 2005 avaldatud arvamuses eelmise, 2004.—2007. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta Sloveeniat üles esiteks kasutama kõiki võimalusi valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamise kiirendamiseks ja teiseks võtma täiendavaid meetmeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks, sealhulgas reformima pensioni- ja tervishoiusüsteeme. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu kutsus 8. märtsil 2005 avaldatud arvamuses eelmise, 2004.—2007. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta Sloveeniat üles esiteks kasutama kõiki võimalusi valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamise kiirendamiseks ja teiseks võtma täiendavaid meetmeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks, sealhulgas reformima pensioni- ja tervishoiusüsteeme.

| (4) | Seoses eelarve täitmisega 2005. aastal hinnatakse komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosis valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2005. aastal 1,7 % SKTst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga 2,1 % SKTst. Esialgne tulemus on oodatust parem tänu tulude paremale laekumisele ja 0,5 % SKTst madalamatele valitsemissektori puhaskuludele. |
| --- | --- |

(4)

Seoses eelarve täitmisega 2005. aastal hinnatakse komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosis valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2005. aastal 1,7 % SKTst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga 2,1 % SKTst. Esialgne tulemus on oodatust parem tänu tulude paremale laekumisele ja 0,5 % SKTst madalamatele valitsemissektori puhaskuludele.

| (5) | Ajakohastatud programmis järgitakse üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete esitamise nõudeid (2). |
| --- | --- |

(5)

Ajakohastatud programmis järgitakse üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmete esitamise nõudeid (2).

| (6) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt jätkub SKT reaalkasv ka pärast 2005. aastat stabiilselt umbes 4 % aastas. Praegu olemasoleva teabe põhjal hinnates tundub see stsenaarium põhinevat mõistlikel kasvuprognoosidel. Tsüklilised tingimused tõenäoliselt järk-järgult paranevad. Ootuste kohaselt kaob perioodi lõpuks negatiivne SKT lõhe, mis 2005. aastal oli arvestuste kohaselt 1 % SKTst. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat samuti realistlikud. Programmis on esitatud põhjalik loetelu sotsiaalmajanduslikest reformidest, mille eesmärgiks on tõsta Sloveenia tööstuse konkurentsivõimet ja mille vahendid ning rakendamine määratakse kindlaks 2006. aasta jooksul. Siiski eeldatakse prognooside korral jätkuvalt, et poliitika ei muutu. |
| --- | --- |

(6)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt jätkub SKT reaalkasv ka pärast 2005. aastat stabiilselt umbes 4 % aastas. Praegu olemasoleva teabe põhjal hinnates tundub see stsenaarium põhinevat mõistlikel kasvuprognoosidel. Tsüklilised tingimused tõenäoliselt järk-järgult paranevad. Ootuste kohaselt kaob perioodi lõpuks negatiivne SKT lõhe, mis 2005. aastal oli arvestuste kohaselt 1 % SKTst. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat samuti realistlikud. Programmis on esitatud põhjalik loetelu sotsiaalmajanduslikest reformidest, mille eesmärgiks on tõsta Sloveenia tööstuse konkurentsivõimet ja mille vahendid ning rakendamine määratakse kindlaks 2006. aasta jooksul. Siiski eeldatakse prognooside korral jätkuvalt, et poliitika ei muutu.

| (7) | Ajakohastatud programmi eesmärk on tingimuste loomine majandus- ja rahaliiduga edukaks integreerumiseks ja sissetuleku jõudmine ELi keskmisele tasemele. Eelarvestrateegia on suunatud valitsemissektori eelarve puudujäägi hoidmisele tublisti alla 3 % SKTst sihiga saavutada 2008. aastaks stabiilsuse ja kasvu paktiga seatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk. Programmis on esitatud maksureformi meetmed, mille tulemusel eelarve tulud vähenevad 1,8 % võrra SKTst, ja kuludega seotud meetmed, mille tulemusel kulusuhe väheneb 2,5 % võrra SKTst. Eelarve stabiliseerimine on koondatud programmiperioodi lõpuossa. Programmiperioodi alguses püsib valitsemissektori eelarve puudujääk tasemel 1,7 % SKTst, kuid seejärel väheneb vähehaaval kuni 1,4 %ni aastal 2007 ja 1,0 %ni SKTst aastal 2008. Uues ajakohastatud lähenemisprogrammis on eelmisega võrreldes ühe aasta võrra edasi lükatud puudujäägieesmärgi — 1 % SKTst — saavutamine fiskaalpoliitika muudetud orientatsiooni tingimustes, kuigi makromajanduslik stsenaarium ei ole eriti muutunud. |
| --- | --- |

(7)

Ajakohastatud programmi eesmärk on tingimuste loomine majandus- ja rahaliiduga edukaks integreerumiseks ja sissetuleku jõudmine ELi keskmisele tasemele. Eelarvestrateegia on suunatud valitsemissektori eelarve puudujäägi hoidmisele tublisti alla 3 % SKTst sihiga saavutada 2008. aastaks stabiilsuse ja kasvu paktiga seatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk. Programmis on esitatud maksureformi meetmed, mille tulemusel eelarve tulud vähenevad 1,8 % võrra SKTst, ja kuludega seotud meetmed, mille tulemusel kulusuhe väheneb 2,5 % võrra SKTst. Eelarve stabiliseerimine on koondatud programmiperioodi lõpuossa. Programmiperioodi alguses püsib valitsemissektori eelarve puudujääk tasemel 1,7 % SKTst, kuid seejärel väheneb vähehaaval kuni 1,4 %ni aastal 2007 ja 1,0 %ni SKTst aastal 2008. Uues ajakohastatud lähenemisprogrammis on eelmisega võrreldes ühe aasta võrra edasi lükatud puudujäägieesmärgi — 1 % SKTst — saavutamine fiskaalpoliitika muudetud orientatsiooni tingimustes, kuigi makromajanduslik stsenaarium ei ole eriti muutunud.

| (8) | Programmi kohaselt paraneb ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid) programmiperioodi jooksul umbes 0,25 % võrra SKTst. Programmi eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 1 % SKTst ning see planeeritakse saavutada aastaks 2008. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguline puudujääk umbes 2 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine tagama ka kindlusvaru ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Programmi keskpika perioodi eesmärk asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus ning kajastab võlasuhet ja keskmise potentsiaalse tootmismahu kasvu pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

(8)

Programmi kohaselt paraneb ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid) programmiperioodi jooksul umbes 0,25 % võrra SKTst. Programmi eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 1 % SKTst ning see planeeritakse saavutada aastaks 2008. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguline puudujääk umbes 2 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine tagama ka kindlusvaru ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Programmi keskpika perioodi eesmärk asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus ning kajastab võlasuhet ja keskmise potentsiaalse tootmismahu kasvu pikemas perspektiivis.

| (9) | Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat üldiselt tasakaalustatud. Sloveenia eelarve täitmise tulemused on viimaste aastate jooksul olnud siiski oodatust paremad, mille saavutamisele on maksude ootamatu alalaekumise korral kaasa aidanud valitsemissektori kulutuste piiramise tõhus eelarvemehhanism. Kui struktuurireformid viiakse ellu aegsasti, võivad kasvuprognoosid kujuneda lähenemisprogrammis kavandatust paremaks. Siiski võib eesmärkide saavutamist ohustada vajadus range rakenduspoliitika järele, et vähendada valitsemissektori kulutusi, selleks et tasakaalustada maksureformist tulenevat tulude vähenemist, ning hiljutine otsus pensionide indekseerimise muutmise kohta. Kohustuslike kulude suur osatähtsus on kehtestatud jäiga õigusliku raamistikuga, mille paindlikumaks muutmiseks vajalikku poliitilist üksmeelt ei ole siiani saavutatud. |
| --- | --- |

(9)

Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat üldiselt tasakaalustatud. Sloveenia eelarve täitmise tulemused on viimaste aastate jooksul olnud siiski oodatust paremad, mille saavutamisele on maksude ootamatu alalaekumise korral kaasa aidanud valitsemissektori kulutuste piiramise tõhus eelarvemehhanism. Kui struktuurireformid viiakse ellu aegsasti, võivad kasvuprognoosid kujuneda lähenemisprogrammis kavandatust paremaks. Siiski võib eesmärkide saavutamist ohustada vajadus range rakenduspoliitika järele, et vähendada valitsemissektori kulutusi, selleks et tasakaalustada maksureformist tulenevat tulude vähenemist, ning hiljutine otsus pensionide indekseerimise muutmise kohta. Kohustuslike kulude suur osatähtsus on kehtestatud jäiga õigusliku raamistikuga, mille paindlikumaks muutmiseks vajalikku poliitilist üksmeelt ei ole siiani saavutatud.

| (10) | Ajakohastatud lähenemisprogrammi eelarvealased põhimõtted ilmselt tagavad selle riskianalüüsi alusel tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral programmiperioodi jooksul piisava kindlusvaru 3 % puudujäägiläve ületamise vastu. Tundub, et strateegia alusel on võimalik saavutada programmi keskpika perioodi eesmärgi täitmine 2008. aastaks, nagu kavandatud. Kuna struktuurne puudujääk 2005. aastal on ligilähedane keskpika perioodi eesmärgile, on programmis esitatud kohandamine keskpika perioodi eemärgi suunas aeglasem kui struktuurse tasakaalu iga-aastane paranemine vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile (0,5 % SKTst, suurem majanduse tõusuaegadel). Tagasihoidlik korrigeerimine 2006. aastal oleks viinud eelarve vastavusse keskpika perioodi eesmärgiga. |
| --- | --- |

(10)

Ajakohastatud lähenemisprogrammi eelarvealased põhimõtted ilmselt tagavad selle riskianalüüsi alusel tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral programmiperioodi jooksul piisava kindlusvaru 3 % puudujäägiläve ületamise vastu. Tundub, et strateegia alusel on võimalik saavutada programmi keskpika perioodi eesmärgi täitmine 2008. aastaks, nagu kavandatud. Kuna struktuurne puudujääk 2005. aastal on ligilähedane keskpika perioodi eesmärgile, on programmis esitatud kohandamine keskpika perioodi eemärgi suunas aeglasem kui struktuurse tasakaalu iga-aastane paranemine vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile (0,5 % SKTst, suurem majanduse tõusuaegadel). Tagasihoidlik korrigeerimine 2006. aastal oleks viinud eelarve vastavusse keskpika perioodi eesmärgiga.

| (11) | Arvestuste kohaselt jõuab riigi koguvõlg 2005. aastal 29,0 %ni SKTst, mis on märgatavalt alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 %. Programmis on ette nähtud võlasuhte väike tõus kahe järgmise aasta jooksul, mis jõuab 2007. aastal 29,8 %ni SKTst. Prognoositakse, et 2008. aastaks väheneb võlg 29,4 %ni SKTst. |
| --- | --- |

(11)

Arvestuste kohaselt jõuab riigi koguvõlg 2005. aastal 29,0 %ni SKTst, mis on märgatavalt alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 %. Programmis on ette nähtud võlasuhte väike tõus kahe järgmise aasta jooksul, mis jõuab 2007. aastal 29,8 %ni SKTst. Prognoositakse, et 2008. aastaks väheneb võlg 29,4 %ni SKTst.

| (12) | Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seoses tunduvad Sloveeniat ähvardavat suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist (3). Suhteliselt väike võlasuhe aitab piirata rahvastiku vananemise mõju eelarvele. Siiski ootab Sloveeniat ees valitsemissektori kulude väga järsk suurenemine. Kuigi 1999. aasta pensionireformiga on oluliselt suudetud leevendada kulude suurenemist tulevikus, vähendab reformi mõju osaliselt indekseerimise korra muutumine. Programmis tunnistatakse, et pensioniskeemides täiendavate muudatuste tegemise korral tuleb ohjeldada valitsemissektori kulude suurenemist ja vähendada ohte pikaajalise jätkusuutlikkusele. Kui ei võeta rahvastiku vananemisega seotud kulude leevendamiseks täiendavaid meetmeid, õõnestab see rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Siin sõltub kõik hoolikast kavandamisest ja aegsast meetmete võtmisest. |
| --- | --- |

(12)

Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seoses tunduvad Sloveeniat ähvardavat suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist (3). Suhteliselt väike võlasuhe aitab piirata rahvastiku vananemise mõju eelarvele. Siiski ootab Sloveeniat ees valitsemissektori kulude väga järsk suurenemine. Kuigi 1999. aasta pensionireformiga on oluliselt suudetud leevendada kulude suurenemist tulevikus, vähendab reformi mõju osaliselt indekseerimise korra muutumine. Programmis tunnistatakse, et pensioniskeemides täiendavate muudatuste tegemise korral tuleb ohjeldada valitsemissektori kulude suurenemist ja vähendada ohte pikaajalise jätkusuutlikkusele. Kui ei võeta rahvastiku vananemisega seotud kulude leevendamiseks täiendavaid meetmeid, õõnestab see rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Siin sõltub kõik hoolikast kavandamisest ja aegsast meetmete võtmisest.

| (13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.—2008. aasta koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega. Riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ei ole siiski sõnaselgelt nimetatud poliitiliseks prioriteediks. Meetmete ebamäärasus ei võimalda hinnata, kas strateegiat on võimalik teostada pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.—2008. aasta koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega. Riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ei ole siiski sõnaselgelt nimetatud poliitiliseks prioriteediks. Meetmete ebamäärasus ei võimalda hinnata, kas strateegiat on võimalik teostada pikemas perspektiivis.

| (14) | Tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 28. oktoobril 2005 esitatud Sloveenia riiklikus reformikavas on peamise prioriteedina nimetatud euro käibelevõtmist 2007. aastal. Ajakohastatud lähenemisprogramm, mille eesmärgiks on luua tingimused majandus- ja rahaliiduga edukaks integreerumiseks, sealhulgas riigi rahanduse kvaliteedi parandamisega, on tihedalt seotud riiklikus reformikavas esitatud poliitiliste meetmete ammendava loeteluga. Kuna paljud meetmed on esitatud üldsõnaliselt, ei sisalda lähenemisprogrammi eelarveprognoos riiklikus reformikavas esitatud meetmete mõju eelarvele. |
| --- | --- |

(14)

Tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 28. oktoobril 2005 esitatud Sloveenia riiklikus reformikavas on peamise prioriteedina nimetatud euro käibelevõtmist 2007. aastal. Ajakohastatud lähenemisprogramm, mille eesmärgiks on luua tingimused majandus- ja rahaliiduga edukaks integreerumiseks, sealhulgas riigi rahanduse kvaliteedi parandamisega, on tihedalt seotud riiklikus reformikavas esitatud poliitiliste meetmete ammendava loeteluga. Kuna paljud meetmed on esitatud üldsõnaliselt, ei sisalda lähenemisprogrammi eelarveprognoos riiklikus reformikavas esitatud meetmete mõju eelarvele.

Nõukogu märgib eespool esitatud hinnangut silmas pidades, et programmi eesmärk on eelarve järkjärgulise kohandamise käigus hoida inflatsioonimäär ELi keskmise lähedal. Nõukogu kutsub Sloveeniat üles:

| i) | kiirendama liikumist lähenemisprogrammi keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas, eelkõige viies ellu kuluste plaanikohase vähendamise meetmeid ning alustades eelarve kohandamist kohe programmiperioodi alguses; |
| --- | --- |

i)

kiirendama liikumist lähenemisprogrammi keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas, eelkõige viies ellu kuluste plaanikohase vähendamise meetmeid ning alustades eelarve kohandamist kohe programmiperioodi alguses;

| ii) | võtma riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamise meetmeid, eeskätt pensionisüsteemi osas. |
| --- | --- |

ii)

võtma riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamise meetmeid, eeskätt pensionisüsteemi osas.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP dets 2005 | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 |
| KOM nov 2005 | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | puudub |
| LP jaan 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2005 | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 |
| KOM nov 2005 | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | puudub |
| LP jaan 2005 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | puudub |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | LP dets 2005 (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,3 | 0,0 |
| KOM nov 2005 (8) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | puudub |
| LP jaan 2005 (4) | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | – 1,3 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,0 |
| KOM nov 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,6 | puudub |
| LP jaan 2005 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,1 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2005 | – 0,5 | – 0,2 | – 0,3 | – 0,1 | 0,2 |
| KOM nov 2005 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | puudub |
| LP jaan 2005 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2005 (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM nov 2005 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | puudub |
| LP jaan 2005 (4) | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKTst) | LP dets 2005 (6) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM nov 2005 (7) | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | puudub |
| LP jaan 2005 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP dets 2005 | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 |
| KOM nov 2005 | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | puudub |
| LP jaan 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP dets 2005

4,2

3,9

4,0

4,0

3,8

KOM nov 2005

4,2

3,8

4,0

4,2

puudub

LP jaan 2005

4,0

3,8

3,9

4,0

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP dets 2005

3,6

2,5

2,5

2,4

2,4

KOM nov 2005

3,6

2,6

2,5

2,5

puudub

LP jaan 2005

3,6

3,0

2,7

2,6

puudub

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

LP dets 2005 (4)

– 1,4

– 1,2

– 0,7

– 0,3

0,0

KOM nov 2005 (8)

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,2

puudub

LP jaan 2005 (4)

– 1,2

– 1,2

– 1,3

– 1,3

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2005

– 2,1

– 1,7

– 1,7

– 1,4

– 1,0

KOM nov 2005

– 2,1

– 1,7

– 1,9

– 1,6

puudub

LP jaan 2005

– 2,1

– 2,1

– 1,8

– 1,1

puudub

Esmane tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2005

– 0,5

– 0,2

– 0,3

– 0,1

0,2

KOM nov 2005

– 0,2

– 0,1

– 0,4

– 0,2

puudub

LP jaan 2005

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2005 (4)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM nov 2005

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

puudub

LP jaan 2005 (4)

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKTst)

LP dets 2005 (6)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM nov 2005 (7)

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

puudub

LP jaan 2005

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP dets 2005

29,5

29,0

29,6

29,8

29,4

KOM nov 2005

29,8

29,3

29,5

29,2

puudub

LP jaan 2005

30,2

30,7

30,9

29,7

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmis puuduvad mõned uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed. Esitamata on jäänud kohustuslikud tööviljakuse kasvu andmed. Puudu on ka teatavad vabatahtlikud andmed tööjõuturu, majandusvaldkondadevahelise tasakaalu ja valitsemissektori võla kohta. Lisamata on jäänud tabel valitsemissektori kulude kohta funktsioonide lõikes.

(3)  Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on esitatud komisjoni talituste tehnilises hinnangus programmile, mis avaldatakse veebisaidil

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

(6)  Programmis ei kavandata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(7)  Komisjoni talituste prognoosid ei sisalda ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(8)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % ja 3,5 % vastavalt aastatel 2004–2007.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

Komisjon

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/49

---

Euro vahetuskurss (1)

6. märts 2006

(2006/C 55/13)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2017 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,04 |
| DKK | Taani kroon | 7,4622 |
| GBP | Inglise nael | 0,68550 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4543 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5607 |
| ISK | Islandi kroon | 79,51 |
| NOK | Norra kroon | 7,9790 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5747 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,546 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 254,72 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6961 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8177 |
| RON | Rumeenia leu | 3,4813 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,51 |
| SKK | Slovakkia kroon | 37,178 |
| TRY | Türgi liir | 1,5748 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6169 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3686 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,3247 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8185 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9536 |
| KRW | Korea won | 1 171,60 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 7,4812 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,6595 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3280 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 037,61 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,455 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,323 |
| RUB | Vene rubla | 33,5830 |
| THB | Tai baht | 46,606 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2017

JPY

Jaapani jeen

141,04

DKK

Taani kroon

7,4622

GBP

Inglise nael

0,68550

SEK

Rootsi kroon

9,4543

CHF

Šveitsi frank

1,5607

ISK

Islandi kroon

79,51

NOK

Norra kroon

7,9790

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5747

CZK

Tšehhi kroon

28,546

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

254,72

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6961

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8177

RON

Rumeenia leu

3,4813

SIT

Sloveenia talaar

239,51

SKK

Slovakkia kroon

37,178

TRY

Türgi liir

1,5748

AUD

Austraalia dollar

1,6169

CAD

Kanada dollar

1,3686

HKD

Hong Kongi dollar

9,3247

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8185

SGD

Singapuri dollar

1,9536

KRW

Korea won

1 171,60

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

7,4812

CNY

Hiina jüaan

9,6595

HRK

Horvaatia kuna

7,3280

IDR

Indoneesia ruupia

11 037,61

MYR

Malaisia ringit

4,455

PHP

Filipiini peeso

61,323

RUB

Vene rubla

33,5830

THB

Tai baht

46,606

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/50

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4150 — Abbott/Guidant)

(2006/C 55/14)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 23. veebruaril 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega Ameerika Ühendriikide ettevõtja Abbott Laboratories (edaspidi “Abbott”, USA) omandab aktsiate ostmise teel osalise kontrolli Ameerika Ühendriikide ettevõtja Guidant Corporation (edaspidi “Guidant”) üle nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

23. veebruaril 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega Ameerika Ühendriikide ettevõtja Abbott Laboratories (edaspidi “Abbott”, USA) omandab aktsiate ostmise teel osalise kontrolli Ameerika Ühendriikide ettevõtja Guidant Corporation (edaspidi “Guidant”) üle nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste äriühingute majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja Abbott: farmaatsiatoodete ja meditsiiniseadmete disain, arendus ja tarnimine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste äriühingute majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja Abbott: farmaatsiatoodete ja meditsiiniseadmete disain, arendus ja tarnimine;

| — | ettevõtja Guidant: südame-veresoonkonna meditsiiniseadmete disain, arendus ja tarnimine. |
| --- | --- |

—

ettevõtja Guidant: südame-veresoonkonna meditsiiniseadmete disain, arendus ja tarnimine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4150 — Abbott/Guidant):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4150 — Abbott/Guidant):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/51

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant)

(2006/C 55/15)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 23. veebruaril 2006 sai komisjon vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Boston Scientific Corporation (edaspidi “Boston Scientific”, USA) omandab aktsiate ostu teel määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kontrolli ettevõtja Guidant Corporation (edaspidi “Guidant”, USA) kogu tegevuse üle, välja arvatud ettevõtja raviotstarbeliste südame ja veresoonkonna meditsiiniseadmetega seotud tegevus. |
| --- | --- |

1.

23. veebruaril 2006 sai komisjon vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Boston Scientific Corporation (edaspidi “Boston Scientific”, USA) omandab aktsiate ostu teel määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kontrolli ettevõtja Guidant Corporation (edaspidi “Guidant”, USA) kogu tegevuse üle, välja arvatud ettevõtja raviotstarbeliste südame ja veresoonkonna meditsiiniseadmetega seotud tegevus.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Boston Scientific: meditsiiniseadmete disain, arendus ja tarnimine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Boston Scientific: meditsiiniseadmete disain, arendus ja tarnimine;

| — | Guidant: südame-veresoonkonna meditsiiniseadmete disain, arendus ja tarnimine. |
| --- | --- |

—

Guidant: südame-veresoonkonna meditsiiniseadmete disain, arendus ja tarnimine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/52

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV)

Juhtumi puhul võidakse rakendada lihtsustatud korda

(2006/C 55/16)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 24. veebruaril 2006 sai komisjon vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Bluebottle UK Limited, mis kuulub ettevõtjale Virgin Group (edaspidi “Virgin”, Ühendkuningriik) ja ettevõtja The Carphone Warehouse Limited (edaspidi “CPW”, Ühendkuningriik) omandavad aktsiate ostu teel ühise kontrolli uue loodava ühisettevõtte Omer Telecom Limited (edaspidi “JV Co”, Ühendkuningriik) üle nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

24. veebruaril 2006 sai komisjon vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Bluebottle UK Limited, mis kuulub ettevõtjale Virgin Group (edaspidi “Virgin”, Ühendkuningriik) ja ettevõtja The Carphone Warehouse Limited (edaspidi “CPW”, Ühendkuningriik) omandavad aktsiate ostu teel ühise kontrolli uue loodava ühisettevõtte Omer Telecom Limited (edaspidi “JV Co”, Ühendkuningriik) üle nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Virgin: mobiilside teenuste osutamine mobiilsete virtuaalvõrkude haldamise raames Ühendkuningriigis ja mitmetes riikides väljaspool Euroopat, ülemaailmsete lennuliinide (Virgin Atlantic) opereerimine, muusikakaupluste (Virgin Megastores) haldamine, pruutkleitide kaupluste (Virgin Brides) haldamine jne; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Virgin: mobiilside teenuste osutamine mobiilsete virtuaalvõrkude haldamise raames Ühendkuningriigis ja mitmetes riikides väljaspool Euroopat, ülemaailmsete lennuliinide (Virgin Atlantic) opereerimine, muusikakaupluste (Virgin Megastores) haldamine, pruutkleitide kaupluste (Virgin Brides) haldamine jne;

| — | CPW: mobiilside teenuste ja toodete pakkumine ja müük Euroopas, püsisideteenuste pakkumine Prantsusmaal; |
| --- | --- |

—

CPW: mobiilside teenuste ja toodete pakkumine ja müük Euroopas, püsisideteenuste pakkumine Prantsusmaal;

| — | JV Co: mobiilside teenuste osutamine mobiilsete virtuaalvõrkude haldamise raames Prantsusmaal. |
| --- | --- |

—

JV Co: mobiilside teenuste osutamine mobiilsete virtuaalvõrkude haldamise raames Prantsusmaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/53

---

Menetluse algatamine

(Toimik nr COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen)

(2006/C 55/17)

(EMPs kohaldatav tekst)

28. veebruaril 2006 otsustas komisjon algatada menetlus ülalnimetatud juhtumi kohta kuna leiab, et teatatud koondumine äratab tõsiseid kahtlusi ühisturuga kokkusobivuse osas. Menetluse algatamine avab teise faasi teatatud koondumise uurimisest. Otsus põhineb nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 6(1)(c).

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava koondumise kohta.

Et märkusi oleks võimalik menetluses täielikult arvesse võtta, peavad märkused jõudma komisjoni mitte hiljem kui 15 päeva pärast selle teatise avaldamist. Märkusi võib saata komisjoni faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 — 296 72 44) või posti teel, märkega “Toimik nr COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen”, järgmisele aadressile:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/54 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/54

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.4161 — SEI/VWBN)

(2006/C 55/18)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 24. veebruaril 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega äriühing Sumitomo Electrical Industries Ltd (“SEI”, Jaapan) omandab kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kontrolli Volkswagen Bordnetze GmbH (“VWBN”, Saksamaa) üle aktsiate ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

24. veebruaril 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega äriühing Sumitomo Electrical Industries Ltd (“SEI”, Jaapan) omandab kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kontrolli Volkswagen Bordnetze GmbH (“VWBN”, Saksamaa) üle aktsiate ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste äriühingute majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | SEI: optilised kiud, elektroonikaseadmed, mootorsõidukite osad; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste äriühingute majandustegevus hõlmab järgmist:

—

SEI: optilised kiud, elektroonikaseadmed, mootorsõidukite osad;

| — | VWBN: juhtmed autotööstusele. |
| --- | --- |

—

VWBN: juhtmed autotööstusele.

| 3. | Pärast teatise esialgset läbivaatamist leiab komisjon, et tehingu kuulumine määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse on võimalik, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Pärast teatise esialgset läbivaatamist leiab komisjon, et tehingu kuulumine määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse on võimalik, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama soovi korral kavandatava toimingu kohta märkusi.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib saata faksi (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viide COMP/M.4161 — SEI/VWBN):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama soovi korral kavandatava toimingu kohta märkusi.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib saata faksi (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viide COMP/M.4161 — SEI/VWBN):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/55 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/55

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM)

(2006/C 55/19)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 24. veebruaril 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Sea-Invest N.V. (edaspidi “Sea-Invest”, Belgia) omandab aktsiate ostmise teel ühise kontrolli ettevõtjate Europees Massagoed-Overslagbedrijf B.V. ja Erts- en Kolen Overslagbedrijf B.V. (edaspidi “EMO-EKOM”, Madalmaad) üle nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Pärast tehingut teostavad ettevõtja EMO-EKOM üle ühist kontrolli ettevõtjad Sea-Invest, ThyssenKrupp Veerhaven B.V. (edaspidi “TKV”, Madalmaad), H.E.S. Beheer N.V. (edaspidi “HES”, Madalmaad) ja Manufrance B.V. (edaspidi “Manufrance”, Madalmaad). |
| --- | --- |

1.

24. veebruaril 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Sea-Invest N.V. (edaspidi “Sea-Invest”, Belgia) omandab aktsiate ostmise teel ühise kontrolli ettevõtjate Europees Massagoed-Overslagbedrijf B.V. ja Erts- en Kolen Overslagbedrijf B.V. (edaspidi “EMO-EKOM”, Madalmaad) üle nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Pärast tehingut teostavad ettevõtja EMO-EKOM üle ühist kontrolli ettevõtjad Sea-Invest, ThyssenKrupp Veerhaven B.V. (edaspidi “TKV”, Madalmaad), H.E.S. Beheer N.V. (edaspidi “HES”, Madalmaad) ja Manufrance B.V. (edaspidi “Manufrance”, Madalmaad).

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Sea-Invest: stividoriteenused kaupadele, mida ei saa konteineritesse paigutada, (sh söe- ja rauamaak); |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Sea-Invest: stividoriteenused kaupadele, mida ei saa konteineritesse paigutada, (sh söe- ja rauamaak);

| — | EMO-EKOM: stividoriteenused (kivisüsi ja rauamaak); |
| --- | --- |

—

EMO-EKOM: stividoriteenused (kivisüsi ja rauamaak);

| — | TKV: tõukurpuksiiride ja praamerite teenused, stividoriteenused (kivisüsi ja rauamaak); |
| --- | --- |

—

TKV: tõukurpuksiiride ja praamerite teenused, stividoriteenused (kivisüsi ja rauamaak);

| — | HES: logistika korraldamine sadamates, stividoriteenused (kivisüsi ja rauamaak); |
| --- | --- |

—

HES: logistika korraldamine sadamates, stividoriteenused (kivisüsi ja rauamaak);

| — | Manufrance: imporditud kivisöe marketing, logistika ja kvaliteedi kontroll; stividoriteenused kaupadele, mida ei saa konteineritesse paigutada, (sh söe- ja rauamaak.). |
| --- | --- |

—

Manufrance: imporditud kivisöe marketing, logistika ja kvaliteedi kontroll; stividoriteenused kaupadele, mida ei saa konteineritesse paigutada, (sh söe- ja rauamaak.).

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuseid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisele aadressile (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuseid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisele aadressile (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/56

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV)

Juhtumi puhul võidakse rakendada lihtsustatud korda

(2006/C 55/20)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 24. veebruaril 2006 sai komisjon vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Warner Bros. Entertainment Inc, mida kontrollib Time Warner Inc. (edaspidi “Time Warner” USA) ja ettevõtja CBS Corporation (edaspidi “CBS”, USA), mida kontrollib hr Sumner Redstone omandavad aktsiate ostu teel ühise kontrolli uue loodava ühisettevõtte CW (edaspidi “CW”, USA) üle nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

24. veebruaril 2006 sai komisjon vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Warner Bros. Entertainment Inc, mida kontrollib Time Warner Inc. (edaspidi “Time Warner” USA) ja ettevõtja CBS Corporation (edaspidi “CBS”, USA), mida kontrollib hr Sumner Redstone omandavad aktsiate ostu teel ühise kontrolli uue loodava ühisettevõtte CW (edaspidi “CW”, USA) üle nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Time Warner: ülemaailmselt tegutsev ettevõtja peamiselt online teenuste, filmide tootmise, kaabelsüsteemide ja televõrkude haldamise ning kirjastamise valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Time Warner: ülemaailmselt tegutsev ettevõtja peamiselt online teenuste, filmide tootmise, kaabelsüsteemide ja televõrkude haldamise ning kirjastamise valdkonnas;

| — | CBS: massimeedia ettevõtja, kes tegeleb peamiselt tele-, raadio- ja trükireklaami tootmise ja levitamisega Ameerika Ühendriikides; |
| --- | --- |

—

CBS: massimeedia ettevõtja, kes tegeleb peamiselt tele-, raadio- ja trükireklaami tootmise ja levitamisega Ameerika Ühendriikides;

| — | hr Sumner Redstone: füüsiline isik, kellele lisaks CBSile kuulub ka kaabeltelevisiooni, filmi ja digitaalse meedia äriühing Viacom; |
| --- | --- |

—

hr Sumner Redstone: füüsiline isik, kellele lisaks CBSile kuulub ka kaabeltelevisiooni, filmi ja digitaalse meedia äriühing Viacom;

| — | CW: Ameerika Ühendriikide vabalt levitatava ringhäälinguvõrgu omanik ja operaator. |
| --- | --- |

—

CW: Ameerika Ühendriikide vabalt levitatava ringhäälinguvõrgu omanik ja operaator.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuseid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuseid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/57

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR)

(2006/C 55/21)

(EMPs kohaldatav tekst)

24. veebruaril 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4118 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4118 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/57

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO)

(2006/C 55/22)

(EMPs kohaldatav tekst)

15. veebruaril 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid prantsuse ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4088 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4088 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/58

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas)

(2006/C 55/23)

(EMPs kohaldatav tekst)

24. veebruaril 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4105 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4105 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/58

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard)

(2006/C 55/24)

(EMPs kohaldatav tekst)

29. septembril 2005 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3930 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3930 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/59

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia)

(2006/C 55/25)

(EMPs kohaldatav tekst)

17. veebruaril 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4084 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4084 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/59

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier)

(2006/C 55/26)

(EMPs kohaldatav tekst)

30. novembril 2004 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32004M3589 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32004M3589 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/60

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel)

(2006/C 55/27)

(EMPs kohaldatav tekst)

24. novembril 2005 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3971 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3971 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/60

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola)

(2006/C 55/28)

(EMPs kohaldatav tekst)

3. märtsil 2005 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3670 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3670 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

Euroopa Keskpank

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/61

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

24. veebruar 2006,

Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 riigi arvepidamisandmete esitamise osas

(CON/2006/12)

(2006/C 55/29)

19. jaanuaril 2006. aastal sai Euroopa Keskpank (EKP) nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 riigi arvepidamisandmete esitamise osas (KOM(2005) 653 lõplik) (edaspidi “ettepanek määruse kohta”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 105 lõike 4 esimesel taandel ja ettepandud määrus on EKP pädevusvaldkonnas. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse on vastu võtnud kooskõlas EKP kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1   ÜLDISED MÄRKUSED

| 1.1 | Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on muuta määruse, mis käsitleb Euroopa arvepidamissüsteemi 1995 (1), B lisa riigi arvepidamisandmete esitamise osas. Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on muuta liikmesriikide poolt Euroopa Ühenduste Komisjonile (Eurostat) esitatava riigi arvepidamise tähtaegu, sagedust ja sisu, mille tulemusena paraneks riigi arvepidamisandmete kättesaadavus ja tõuseks Euroopa statistika kvaliteet. Määruse kohta tehtud ettepanek on kooskõlas ühtlustamise ja järjepidevuse põhimõtetega. Samuti hõlmab see uusi nõudeid nagu põhikasutajad ja edastamiskava vähendamine, mida soovisid riikide statistika koostajad. |
| --- | --- |

1.1

Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on muuta määruse, mis käsitleb Euroopa arvepidamissüsteemi 1995 (1), B lisa riigi arvepidamisandmete esitamise osas. Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on muuta liikmesriikide poolt Euroopa Ühenduste Komisjonile (Eurostat) esitatava riigi arvepidamise tähtaegu, sagedust ja sisu, mille tulemusena paraneks riigi arvepidamisandmete kättesaadavus ja tõuseks Euroopa statistika kvaliteet. Määruse kohta tehtud ettepanek on kooskõlas ühtlustamise ja järjepidevuse põhimõtetega. Samuti hõlmab see uusi nõudeid nagu põhikasutajad ja edastamiskava vähendamine, mida soovisid riikide statistika koostajad.

| 1.2 | Rahapoliitika teostamiseks on EKP jaoks oluline kasutada ja koostada euroala statistikat riikide arvepidamisandmete põhjal, mis on terviklikud, võrreldavad, sobivad euroala liikmesriikide agregeerimiseks, tähtaegsed, usaldatavad ja mille edastamiskava tabelid on omavahel kooskõlas. EKP jaoks on riigi kvartaalse konto statistika esmatähtis ja ta toetab kava muudatusettepanekut nende andmete esitamise osas. Riigi järjepidev arvepidamise andmekogum on esmatähtis ka seetõttu, et seda on vaja tootlikkuse muutuste igakülgseks analüüsiks. Selles kontekstis ja ka mujal on üksikasjalikke liigendusi vaja pigem aastaandmete kui kvartaliandmete jaoks. EKP peab ettepandud määruse majandustegevuse ja institutsioonisektori suuremat liigendust oluliseks edasiminekuks. Regionaalne arvepidamine ei ole EKP jaoks nii oluline. |
| --- | --- |

1.2

Rahapoliitika teostamiseks on EKP jaoks oluline kasutada ja koostada euroala statistikat riikide arvepidamisandmete põhjal, mis on terviklikud, võrreldavad, sobivad euroala liikmesriikide agregeerimiseks, tähtaegsed, usaldatavad ja mille edastamiskava tabelid on omavahel kooskõlas. EKP jaoks on riigi kvartaalse konto statistika esmatähtis ja ta toetab kava muudatusettepanekut nende andmete esitamise osas. Riigi järjepidev arvepidamise andmekogum on esmatähtis ka seetõttu, et seda on vaja tootlikkuse muutuste igakülgseks analüüsiks. Selles kontekstis ja ka mujal on üksikasjalikke liigendusi vaja pigem aastaandmete kui kvartaliandmete jaoks. EKP peab ettepandud määruse majandustegevuse ja institutsioonisektori suuremat liigendust oluliseks edasiminekuks. Regionaalne arvepidamine ei ole EKP jaoks nii oluline.

| 1.3 | EKP toetab asjaolu, et ettepandud määrus seab esiplaanile sätted, mille kohaselt liikmesriigid peavad esitama riigi arvepidamise andmeid õigeaegselt viimaste perioodide kohta. EKP soovitaks komisjonil (Eurostat) ja liikmesriikidel tagada, et edastamiskava nõutavates tabelites esitatakse andmeid, mis on omavahel kooskõlas ning kehtestada ja rakendada koordineeritud avaldamise ja läbivaatamise põhimõtted. EKP on arvamusel, et see puudutab ka riigi arvepidamise suuremate statistikakorrektsioonide tähtaegu, millega võib kaasneda oluline metoodikamuutus. |
| --- | --- |

1.3

EKP toetab asjaolu, et ettepandud määrus seab esiplaanile sätted, mille kohaselt liikmesriigid peavad esitama riigi arvepidamise andmeid õigeaegselt viimaste perioodide kohta. EKP soovitaks komisjonil (Eurostat) ja liikmesriikidel tagada, et edastamiskava nõutavates tabelites esitatakse andmeid, mis on omavahel kooskõlas ning kehtestada ja rakendada koordineeritud avaldamise ja läbivaatamise põhimõtted. EKP on arvamusel, et see puudutab ka riigi arvepidamise suuremate statistikakorrektsioonide tähtaegu, millega võib kaasneda oluline metoodikamuutus.

2   ERIMÄRKUSED

| 2.1 | Edastamiskava tabel 1 hõlmab raha- ja majanduspoliitika jaoks vajalikke kvartali ja aasta peamisi koondnäitajaid. EKP toetab tabeli 1 edasiminekut andmete esitamise osas; eelkõige ekspordi- ja impordiandmete liigendus siht- ja lähtekoha järgi (EL liikmesriigid, rahaliidu liikmed ja EL institutsioonid) ning lisaväärtus ja tööhõive andmed tootmise osas. EKP soovitab kasutada võrreldava kvartaalse mahumuutuse statistika koostamisel ühtset meetodit. Täiendavalt soovitab EKP nõuda kvartaalsete peamiste koondnäitajate osas tööpäeva ja hooaja suhtes kohandatud statistikat või, kui kohane, ainult tööpäeva osas kohandatud statistikat. |
| --- | --- |

2.1

Edastamiskava tabel 1 hõlmab raha- ja majanduspoliitika jaoks vajalikke kvartali ja aasta peamisi koondnäitajaid. EKP toetab tabeli 1 edasiminekut andmete esitamise osas; eelkõige ekspordi- ja impordiandmete liigendus siht- ja lähtekoha järgi (EL liikmesriigid, rahaliidu liikmed ja EL institutsioonid) ning lisaväärtus ja tööhõive andmed tootmise osas. EKP soovitab kasutada võrreldava kvartaalse mahumuutuse statistika koostamisel ühtset meetodit. Täiendavalt soovitab EKP nõuda kvartaalsete peamiste koondnäitajate osas tööpäeva ja hooaja suhtes kohandatud statistikat või, kui kohane, ainult tööpäeva osas kohandatud statistikat.

| 2.2 | Edastamiskava tabel 3 hõlmab aasta koondnäitajaid tööstusharude kaupa, mis on oluline tootlikkuse ja struktuurianalüüsi jaoks. Kui tabelis osutatakse kahele liigendusele, peab EKP euroala koondnäitajate koostamise jaoks esmatähtsaks vähemdetailset liigendust, mis oleks rakendatud täies ulatuses. |
| --- | --- |

2.2

Edastamiskava tabel 3 hõlmab aasta koondnäitajaid tööstusharude kaupa, mis on oluline tootlikkuse ja struktuurianalüüsi jaoks. Kui tabelis osutatakse kahele liigendusele, peab EKP euroala koondnäitajate koostamise jaoks esmatähtsaks vähemdetailset liigendust, mis oleks rakendatud täies ulatuses.

| 2.3 | Euroala kompleksse andmekogumi koostamise terviklikkuse tagamiseks nõuab EKP mittefinantskonto andmeid sektorite kaupa (edastamiskava tabel 8) samade tähtaegadega, mis on finantskontodel sektorite kaupa (edastamiskava tabel 6), ning finantsvara ja kohustuste saldosid (edastamiskava tabel 7). |
| --- | --- |

2.3

Euroala kompleksse andmekogumi koostamise terviklikkuse tagamiseks nõuab EKP mittefinantskonto andmeid sektorite kaupa (edastamiskava tabel 8) samade tähtaegadega, mis on finantskontodel sektorite kaupa (edastamiskava tabel 6), ning finantsvara ja kohustuste saldosid (edastamiskava tabel 7).

| 2.4 | EKP pooldaks tähtaja lühendamist valitsussektori kulude andmete esitamisel ülesannete lõikes (edastamiskava tabel 11) 12-lt kuult üheksale kuule pärast vaatlusaasta lõppu. See oleks kooskõlas valitsussektori kulude detailse liigenduse esitamise tähtajaga (edastamiskava tabel 2). Täiendavalt pooldaks EKP kohustavat sätet valitsussektori COFOG rühmade täiendavaks liigenduseks seoses COFOG jaotustega majandustegevuse, tervise, hariduse ja sotsiaalkaitse osas. Seevastu nõutud liigendus üksikasjaliku maksulaekumise osas maksu liigi ja allsektori kaupa (edastamiskava tabel 9) on enam, kui EKP esmatähtsaks peab. |
| --- | --- |

2.4

EKP pooldaks tähtaja lühendamist valitsussektori kulude andmete esitamisel ülesannete lõikes (edastamiskava tabel 11) 12-lt kuult üheksale kuule pärast vaatlusaasta lõppu. See oleks kooskõlas valitsussektori kulude detailse liigenduse esitamise tähtajaga (edastamiskava tabel 2). Täiendavalt pooldaks EKP kohustavat sätet valitsussektori COFOG rühmade täiendavaks liigenduseks seoses COFOG jaotustega majandustegevuse, tervise, hariduse ja sotsiaalkaitse osas. Seevastu nõutud liigendus üksikasjaliku maksulaekumise osas maksu liigi ja allsektori kaupa (edastamiskava tabel 9) on enam, kui EKP esmatähtsaks peab.

| 2.5 | EKP pooldaks ka tööjõu mõõtme lisamist kasutustabelisse (edastamiskava tabel 16) nii töötundide osas kui ka alajaotustena, mis võimaldaksid analüüsida tööjõu kvaliteedi muutuste mõju tootlikkuse muutustele. Samuti eelistaks EKP kasutustabeleid alushindades, et sümmeetrilisi sisend-väljund-tabeleid saaks koostada igal aastal. Kui need igaaastased tabelid oleksid liigendatud impordiks ja sisemaiseks komponendiks, ei oleks sümmeetrilised sisend-väljundtabelid sisemaise toodangu ja impordi kohta alushindades (edastamiskava tabelid 18 ja 19) EKP jaoks esmatähtis nõue. Edastamiskava tabel 16 osas tuleks kaaluda erinevat lähenemist suuremate ja väiksemate liikmesriikide aruandluse nõuete osas. EKP leiab, et sümmeetrilised sisend-väljundtabelid alushindades (edastamiskava tabel 17) ja sümmeetrilised sisend-väljundtabelid sisemaise toodangu ja impordi kohta alushindades (edastamiskava tabelid 18 ja 19) viieaastase sagedusega on vähem asjakohased, kuna andmed esitatakse pikema aja jooksul ja väikse sagedusega. |
| --- | --- |

2.5

EKP pooldaks ka tööjõu mõõtme lisamist kasutustabelisse (edastamiskava tabel 16) nii töötundide osas kui ka alajaotustena, mis võimaldaksid analüüsida tööjõu kvaliteedi muutuste mõju tootlikkuse muutustele. Samuti eelistaks EKP kasutustabeleid alushindades, et sümmeetrilisi sisend-väljund-tabeleid saaks koostada igal aastal. Kui need igaaastased tabelid oleksid liigendatud impordiks ja sisemaiseks komponendiks, ei oleks sümmeetrilised sisend-väljundtabelid sisemaise toodangu ja impordi kohta alushindades (edastamiskava tabelid 18 ja 19) EKP jaoks esmatähtis nõue. Edastamiskava tabel 16 osas tuleks kaaluda erinevat lähenemist suuremate ja väiksemate liikmesriikide aruandluse nõuete osas. EKP leiab, et sümmeetrilised sisend-väljundtabelid alushindades (edastamiskava tabel 17) ja sümmeetrilised sisend-väljundtabelid sisemaise toodangu ja impordi kohta alushindades (edastamiskava tabelid 18 ja 19) viieaastase sagedusega on vähem asjakohased, kuna andmed esitatakse pikema aja jooksul ja väikse sagedusega.

| 2.6 | EKP toetab mittefinantsvara bilansi esitamist (edastamiskava tabel 26) ja leiab, et rohkem selle tabeli muutujaid peaksid olema kohustuslikud. Eelkõige tuleks lisada kohustuslikule teabele elamu väärtuse kohta vastav teave maa väärtuse kohta, kuna see on keskse tähtsusega kodumajapidamiste eluaseme kvaliteedi hindamiseks ja EKP-le eriti oluline. |
| --- | --- |

2.6

EKP toetab mittefinantsvara bilansi esitamist (edastamiskava tabel 26) ja leiab, et rohkem selle tabeli muutujaid peaksid olema kohustuslikud. Eelkõige tuleks lisada kohustuslikule teabele elamu väärtuse kohta vastav teave maa väärtuse kohta, kuna see on keskse tähtsusega kodumajapidamiste eluaseme kvaliteedi hindamiseks ja EKP-le eriti oluline.

Frankfurt Maini ääres, 24. veebruar 2006

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa riikliku ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1).

1

---

| 7.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/63

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

27. veebruar 2006,

seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hinnateabe kogumise perioodiga

(CON/2006/13)

(2006/C 55/30)

24. veebruaril 2006. aastal sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega sätestatakse nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2494/95 (THHI-määrus) (1) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksite jaoks hinnateabe kogumise perioodiga (edaspidi ettepanek määruse kohta).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 105 lõike 4 esimesel taandel ja THHI-määruse artikli 5 lõikel 3. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

| 1. | Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on kehtestada igakuise hinnateabe kogumise perioodi miinimumstandardid, et suurendada tarbijahindade harmoneeritud indeksite (THHIde) võrreldavust liikmesriikides ja euroala THHIde usaldusväärsust. Kuna hinnateabe kogumise ajavahemikud on liikmesriikides erinevad, võivad mõnede THHI komponentide lühiajalised kuusisesed hinnamuutused põhjustada olulisi erinevusi hinnaprognoosides. EKP toetab määruse kohta tehtud ettepanekut, mis näeb ette hinnateabe kogumise vähemalt ühe töönädala pikkuse ajavahemiku jooksul võimalikult kalendrikuu keskel ning toodete osas, mille puhul eeldatakse kuusiseseid järske ja ebakorrapäraseid hinnamuutusi, ühest töönädalast pikema ajavahemiku jooksul. Need miinimumstandardid on kompromiss liikmesriikides hinnateabe kogumise ühtlustamise vajaduse ning olemasoleva hinnateabe kogumise korra muutmise kulude vahel. |
| --- | --- |

1.

Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on kehtestada igakuise hinnateabe kogumise perioodi miinimumstandardid, et suurendada tarbijahindade harmoneeritud indeksite (THHIde) võrreldavust liikmesriikides ja euroala THHIde usaldusväärsust. Kuna hinnateabe kogumise ajavahemikud on liikmesriikides erinevad, võivad mõnede THHI komponentide lühiajalised kuusisesed hinnamuutused põhjustada olulisi erinevusi hinnaprognoosides. EKP toetab määruse kohta tehtud ettepanekut, mis näeb ette hinnateabe kogumise vähemalt ühe töönädala pikkuse ajavahemiku jooksul võimalikult kalendrikuu keskel ning toodete osas, mille puhul eeldatakse kuusiseseid järske ja ebakorrapäraseid hinnamuutusi, ühest töönädalast pikema ajavahemiku jooksul. Need miinimumstandardid on kompromiss liikmesriikides hinnateabe kogumise ühtlustamise vajaduse ning olemasoleva hinnateabe kogumise korra muutmise kulude vahel.

| 2. | Nõue, mille kohaselt suure hinnakõikumisega toodete kohta teostatav hinnateabe kogumine peab toimuma ühest töönädalast pikema ajavahemiku jooksul, annab liikmesriikidele teatava valikuvabaduse ettepandud sätte rakendamisel. Selles suhtes oleks vajalik määruse kohta tehtud ettepaneku tõhusa rakendamise täpne jälgimine. |
| --- | --- |

2.

Nõue, mille kohaselt suure hinnakõikumisega toodete kohta teostatav hinnateabe kogumine peab toimuma ühest töönädalast pikema ajavahemiku jooksul, annab liikmesriikidele teatava valikuvabaduse ettepandud sätte rakendamisel. Selles suhtes oleks vajalik määruse kohta tehtud ettepaneku tõhusa rakendamise täpne jälgimine.

| 3. | EKP on arvamusel, et määruse kohta tehtud ettepanek ei välista esialgsete THHIde või THHI hetkehinnangute esitamist ega mõjuta euroala THHIde senist avaldamise ajakava. |
| --- | --- |

3.

EKP on arvamusel, et määruse kohta tehtud ettepanek ei välista esialgsete THHIde või THHI hetkehinnangute esitamist ega mõjuta euroala THHIde senist avaldamise ajakava.

| 4. | EKP nõustub kavandatava rakendamisega alates 2007. aasta jaanuarist eeldusel, et mõõdetud aastaste või kuiste hinnamuutuste osas ei ole oodata süsteemimõju. Seetõttu eeldatakse, et tagasivaateliste andmete korrektsioon ei ole vajalik. |
| --- | --- |

4.

EKP nõustub kavandatava rakendamisega alates 2007. aasta jaanuarist eeldusel, et mõõdetud aastaste või kuiste hinnamuutuste osas ei ole oodata süsteemimõju. Seetõttu eeldatakse, et tagasivaateliste andmete korrektsioon ei ole vajalik.

Frankfurt Maini ääres, 27. veebruar 2006

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1.

1

---